query: Voiko amfetamiinin käytöstä päätyä psykoosiin?

title: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa

text: Todettava lääketieteellisin perustein. Edellyttää huolellista tutkimusta. Tarkoitetaan sellaista vakavaa mielenterveyden häiriötä, jossa todellisuudentaju on merkittävästi alentunut: Skitsofrenian eri muodot Delirium Mielialapsykoosit Kaksisuuntainen mielialahäiriö Elimelliset ja muut harhaluuloisuushäiriöt Vaikea dementian ilmenemismuoto Muu psykoosi (esimerkiksi amfetamiinin käytön aiheuttama)

title: Olantsapiini

text: Olantsapiinia ei suositella dementoituneiden vanhusten psykoosin tai käytöshäiriöiden hoitoon, koska se kaksinkertaistaa kuoleman todennäköisyyden jo reilun kuukauden käytön aikana. Myös aivoverenkiertohäiriöiden todennäköisyys kasvaa.  Suomalainen lääkäriseura Duodecim pitää olantsapiinia kuitenkin käyttökelpoisena lyhytvaikutteisena ruiskeena aggressiivisen psykoottisen vanhuksen nopeaan rauhoittamiseen. Psykoosien hoitoon olantsapiinia käytetään vanhuksien osalta edelleenkin. Yhdysvalloissa valmistaja oli markkinoinut tuotettaan ("Zyprexa") ilman lääkeviraston hyväksyntää muistisairaiden ikäihmisten hoitokeinona ja joutui siksi suorittamaan mittavia korvauksia.

title: Yleistynyt ahdistuneisuushäiriö

text:
D. {Tavallisimmat poissulkudiagnoosit}: Ahdistuneisuus ei aiheudu elimellisestä sairaudesta, kuten hypertyreoosista (E05), elimellisestä mielenterveyden häiriöstä (F00-F09) tai päihteiden käytöstä (F10-F19), esimerkiksi amfetamiinin käytöstä tai
bentsodiatsepiinien vieroitusoireista.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Amfetamiini

text: Metamfetamiinin vaikutus on dekstroamfetamiinia voimakkaampi. Tällä amfetamiinin N-metyylianalogilla on suurempi vaikutus keskushermostoon ja vähemmän perifeerisiä sympatomimeettisiä vaikutuksia kuin dekstroamfetamiinilla. Metamfetamiinin käyttö poltettuna/injektoituna johtaa huomattavasti voimakkaampaan psyykkiseen riippuvuuteen kuin oraalinen tai nasaalinen käyttö.

title: Paul Erdős

text: Erdős kieltäytyi alkoholista ja kutsui sitä myrkyksi, mutta joi runsaasti kahvia ja käytti muitakin stimulantteja. Hänen äitinsä kuoltua 1971 Erdős alkoi käyttää amfetamiinia ja metyylifenidaattia, ja jatkoi niiden säännöllistä käyttöä loppuelämänsä. Vuonna 1979 Erdős löi ystävänsä Ronald Grahamin kanssa 500 dollarin vedon siitä, pystyisikö olemaan kuukauden käyttämättä amfetamiinia. Erdős voitti vedon mutta piti sitä jälkikäteen kuukauden mittaisena taka-askeleena matematiikan kehitykselle, sillä ei kertomansa mukaan kyennyt sen aikana saamaan matemaattisia ideoita.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Amfetamiini

text: Hypertermia ja kouristukset saattavat johtaa kuolemaan. Amfetamiinit aiheuttavat takykardiaa sekä nostavat verenpainetta ja voivat aiheuttaa pysyvää vahinkoa aivojen verisuonille ja johtaa näin aivohalvaukseen. Muita amfetamiinin vaikutuksia ovat hengitysongelmat, rytmihäiriöt ja vakava alipaino. Sen käytön seurauksena voi olla sydänverisuoniston tuhoutuminen ja kuolema.

title: Amfetamiini

text: Pitkäaikaisen käytön yhteydessä voi esiintyä hallusinaatioita ja paranoidista skitsofreniaa muistuttavia psykoositiloja, ja käyttäjä voi muuttua vainoharhaiseksi myös vieroitusvaiheessa. Oireistossa painottuvat harhaluulot sekä kuulo-, näkö-, tai tuntoharhat. Käytös voi olla väkivaltaista tai arvaamatonta varsinkin, jos samanaikaisesti on käytetty estoja heikentäviä bentsodiatsepiineja tai alkoholia. Amfetamiinin jatkuva käyttö vähentää aivojen välittäjäainepitoisuuksia. Amfetamiini estää sekä dopamiinin että noradrenaliinin takaisinottoa ja vaikuttaa serotoniinin aineenvaihduntaan. Amfetamiinin käyttäjien oireyhtymä (engl. jerking syndrome) tunnetaan käsien ja jalkojen dystonioina, joihin usein liittyy myös suun jauhaminen. Hammasratasjäykkyys ja tic-liikkeet ovat amfetamiinin käyttäjälle ominaisia.

title: Desoksipipradroli

text: Lokakuussa 2010 desoksipipradroli nousi Suomessa uutislehtien otsikoihin kutsumanimellä Daisy. Ainetta oli esiintynyt huumausaineiden katukaupassa ja sitä oli ilmeisesti myyty "amfetamiinin kaltaisena" stimulanttina. Päihdekäytössä desoksipipradrolin suositeltu annosmäärä on n. 2–15 milligrammaa, joka on huomattavasti vähemmän kuin tavallisen katuamfetamiinin käyttöannokset. Käyttäjillä ei ollut selkeää tietoa aineen alkuperästä saatikka sen käyttömääristä, joten muutamia heistä päätyi tehohoitoon otettuaan yliannostuksen ainetta. Yliannostuksen saaneet olivat käyttäneet ainetta suonensisäisesti. Käyttäjiltä ovat pettäneet munuaiset ja sitä kautta muut sisäelimet. Poliisin mukaan Daisy aiheuttaa käyttäjissä psykoosia ja somaattisia vammoja.

title: Kannabis

text: Australialaisessa 83 tutkimuksen meta-analyysissä todettiin, että kannabis aikaistaa psykoosien puhkeamista. Yleisesti kannabiksen käyttäjät sairastuvat psykoosiin normaaliväestöä useammin. Erityisessä vaarassa ovat nuorten ihmisten aivot, sillä kannabiksen käyttö voi häiritä nuorten aivojen kehitystä. Aivot kehittyvät vielä yli 20-vuotiaillakin, ja jokainen päihde, jota käytetään niiden vielä kehittyessä, on haitallista.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinin käyttö on Suomessa lisääntynyt 1990-luvulta alkaen ja sillä on paikkansa niin suonensisäisten huumeidenkäyttäjien keskuudessa kuin kaupunkien yöelämässäkin. Nykyisin amfetamiini on toiseksi käytetyin huumausaine Suomessa kannabiksen jälkeen. Suomen tulli takavarikoi vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla noin 72 kiloa amfetamiinia.[15]

title: MDPV

text:
Yksittäiset isot annokset ovat aiheuttaneet ahdistusta ja paniikkikohtauksia kertomansa mukaan ”piristeilleherkille” henkilöille. Pitkään jatkuneen jatkuvan käytön tiedetään johtaneen mm. amfetamiinille tyypilliseen ”piristepsykoosiin” (tällaisten syy piilee tosin pääasiassa unettomuudessa, mutta toki itse aineellakin on vaikutusta). Monet ovat verranneet MDPV:n riippuvuuspotentiaalia amfetamiiniin ja metamfetamiiniin.
Myös hyperseksuaalisuutta (etenkin miehillä) ovat monet verranneet amfetamiinin (ja metamfetamiinin) vastaavaan vaikutukseen. Vertaukset jatkuvat koskien niin sanottuja ’laskuja’. Monet ovat kuvailleet oloa horrokseksi, jota ryydittää yleinen mielialan alhaisuus, haluttomuus ja dysforia. Monet kertovat lisäksi pääkivusta. Pitkään jatkunut jatkuva käyttö ja isot annokset pahentavat ’laskuja’ merkittävästi.

title: Amfetamiinit

text: Amfetamiineja ovat muiden muassa dekstroamfetamiini, levoamfetamiini ja metamfetamiini. Useita amfetamiineja käytetään päihteinä ja amfetamiinit luokitellaan poikkeuksetta huumausaineiksi. Amfetamiineja käytetään kuitenkin myös lääkkeinä esimerkiksi ADHD:n hoidossa. ADHD:n hoidossa käytetään dekstroamfetamiinin ja levoamfetamiinin seosta lääkeaineena Adderall. MDMA (ekstaasi) on huumeena käytettävä amfetamiini.

title: Kannabis

text: "The Lancet" -lehdessä julkaistussa 35 tutkimuksen meta-analyysissä tutkijat totesivat kannabiksen käytön lisäävän riskiä sairastua psyykkisiin sairauksiin kuten skitsofreniaan 41 %, mutta käyttöannoksista riippuen se saattoi lisääntyä jopa 50–200 %. Katsauksessa arvioitiin, että 14 % psyykkisistä sairauksista Britanniassa olisi kannabiksen aiheuttamia. Mikäli kannabiksen käytöstä luovuttaisiin, ehkäistäisiin maassa vuosittain noin 800 skitsofreniatapausta. "Lancet" ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta, etteikö taustalla olisi muita seikkoja, jotka lisäisivät psyykkisten sairauksien riskiä tai mahdollisuutta siihen, että mielenterveysongelmista kärsivät ovat todennäköisemmin kokeilemassa kannabista. "Suomen Lääkärilehden" mukaan tutkimuksen merkittävin uusi tieto on se, että hyvin satunnaisella ja yksittäisellä kannabiksen käytöllä havaittiin selvästi suurentunut riski psykooseihin. Suomalaisten asiantuntijoiden mukaan kannabiksen ja psykoosien suhde on kaksisuuntainen: kannabis voi laukaista psykoosin, mutta toisaalta sitä käyttää myös hoidon huonosti tavoittamia skitsofreenikoita ja muita mielenterveysongelmaisia. Kannabiksen vaikuttavien ainesosien THC:in ja kannabidiolin vaikutuksia onkin tutkittu myös skitsofrenian hoidossa. Psykiatrian erikoislääkäri Kristiina Kajansalon mukaan "Lancetin" tulokset sopivat hyvin skitsofrenian haavoittuvuus-kuormitusmalliin: skitsofreniaan altistuneilla ihmisillä sen käyttö voi laukaista psykoosin.

title: Doping

text: Toisen maailmansodan aikana sotilaat saattoivat käyttää amfetamiinia fyysisen suorituskyvyn parantamiseen. Sodan jälkeen tieto amfetamiinin vaikutuksesta levisi myös urheilijoiden keskuuteen, ja sen käyttö yleistyi urheilussa.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinilla on epäedullisia vaikutuksia kognitiivisiin toimintoihin. Näitä on havaittu ennen kaikkea vahvasti amfetamiinista riippuvaisten henkilöiden testisuorituksissa. Sen lisäksi, että tutkimuksissa amfetamiinin käyttäjillä on ilmennyt tarkkaavuus-keskittymisongelmia, on heillä todettu heikentyneitä suorituksia myös Wechslerin muistitestin varsinaisissa muistiosissa. Eräässä tutkimuksessa amfetamiinin suurkuluttajat selviytyivät tehtävissä ja viivästetyssä mieleenpalautuksessa merkitsevästi huonommin kuin verrokit, jotka eivät käyttäneet päihteitä. Tavallisesti amfetamiinia otetaan jaksoittain kahden tai useamman päivän ajan parin tunnin välein. Seuraavan välivaiheen ajan henkilö on väsynyt ja pääasiassa nukkuu. Herättyään hän on masentunut ja valmis aloittamaan amfetamiiniperiodin uudelleen. Toistuva kiihotus- ja lamautumisvaiheiden vaihtelu voi johtaa aivovaurioon (dyskinesia, ataksia).

title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.

title: Amfetamiinipsykoosi

text: Amfetamiinipsykoosilla tarkoitetaan yleensä amfetamiinin pitkään jatkuneen, runsaan käytön aiheuttamaa harhaluuloisuutta. Mekanismeja, joilla amfetamiinin käyttö voi johtaa psykoosioireisiin, on kuitenkin useita.

title: Psykoosi

text: Aiemmin orgaanisia ja toiminnallisia psykooseja on pidetty syntytavoiltaan täysin erilaisina, mutta uuden tiedon karttuessa erot eivät näytä olevan niin selviä. Toiminnallisia psykooseja sairastavien aivotoiminnassa näyttää olevan selvää poikkeavuutta verrattuna terveisiin ihmisiin. Nykytietämyksen valossa myös uskotaan, että esimerkiksi skitsofreniaan liittyy varhainen keskushermoston kehityksen häiriö, joka altistaa sairauden puhkeamiselle. Käytössä oleva ICD-10-tautiluokitus erottelee vielä selkeästi orgaaniset ja toiminnalliset psykoosit, mutta tulevaisuudessa tällainen jako saattaa poistua tarpeettomana.

title: Amfetamiinit

text: Alfametyylifenetyyliamiinissa oleva fenetyyliamiini on amfetamiinin esiaste, jossa ei ole alfa-metyyliryhmää. Fenetyyliamiini on lyhenne fenyylietyyliamiini-sanasta. Laajemmassa mielessä amfetamiineja ovat kaikki alfametyylifenyylietyyliamiinit, eli fenyylietyyliamiinit joilla on samassa hiilessä amiinin kanssa metyyliryhmä, esimerkiksi metamfetamiini jossa amiinin typessä on amfetamiiniin nähden ylimääräinen metyyliryhmä.

title: Amfetamiinit

text: Substituoituihin amfetamiineihin ja katinoneihin kuuluva bupropioni on tupakoinnin lopettamisessa ja masennuksen hoitamisessa käytettävä lääke. Khat-kasvin sisältämät kemikaalit katinoni ja katiini ovat myös amfetamiineja.

title: Eero Mäntyranta

text: Mäntyranta oli ensimmäinen suomalainen dopingista kärähtänyt urheilija. Hän jäi tammikuussa 1972 kiinni amfetamiinin käytöstä Vuokatissa SM-kisoissa 30 km:n kisassa, joka oli samalla myös olympiakatsastus, mutta käry salattiin ja asia paljastui vasta 25. huhtikuuta samana keväänä. Kesäkuun 1. päivänä Suomen Hiihtoliitto antoi Mäntyrannalle ”vakavan varoituksen” 16. tammikuuta Vuokatissa tapahtuneen ”amfetamiinijupakan vuoksi”. Mäntyranta itse kiisti asian ja sanoi, että hänelle ehkä annettiin amfetamiinia jollakin juottoasemalla hänen tietämättään.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinin käyttö nostaa verenpainetta, lisää sykettä, kohottaa kehon lämpötilaa ja aiheuttaa rytmihäiriöitä. Kohonnutta verenpainetta ja vasospasmia pidetään amfetamiinin provosoimien aivoverenkiertohäiriöiden aiheuttajina. Vuotoja on havaittu useammin kuin infarkteja. Intravenöösi käyttö on aiheuttanut infektioiden (endokardiitit) lisäksi myös kemiallisia vaskuliitteja. Syynä ovat voineet olla liuotteessa olleet kiteet tai muut epäpuhtaudet, sillä oireet ovat alkaneet heti injektion jälkeen. Suoneen ruiskutetun amfetamiinin aiheuttamia aivoverisuonten vaskuliitteja on diagnosoitu Suomessakin.

title: Kannabiksen vaikutukset

title: LSD

text: LSD:llä voi olla joitain vaarallisia psyykkisiä vaikutuksia. Se voi aktivoida piileviä psykoottisia häiriötiloja. Hallusinatorisissa ajatushäiriöissä voi joutua kohtalokkaisiin tapaturmiin. Kauhutilat saattavat aiheuttaa tuskaisuutta ja paniikkitiloja, joskus väkivaltatekoja tai itsemurhia.[24] Ahdistava käyttökokemus eli ”paha matka” voi joillain käyttäjillä jäädä päälle ja altistaa traumaattisille stressihäiriöille ja skitsofreniaa muistuttavalle sairaudelle. LSD:n käyttö voi pahentaa siitä riippumatta syntynyttä psykoosia ja voi laukaista psykoosiin ihmisellä jolla on siihen suuri riski.[2]

title: Amfetamiinipsykoosi

text: Amfetamiinipsykoosi ilmenee tyypillisesti vainoharhaisina ajatuksina, ja sen erottaminen paranoidisesta skitsofreniasta voi olla hankalaa. Ennuste on yleisesti ottaen parempi kuin skitsofreniassa, jos amfetamiinin käytön lopettaminen onnistuu. Amfetamiinin käytön jatkaminen voi johtaa entistä vakavampaan ja krooniseen psykoosiin. Amfetamiinipsykoosissa ei yleensä esiinny avoimia aistiharhoja.

title: Skitsofrenian hoito

text: Jotkut tutkijat ovatkin pyrkineet selittämään neuroleptien ja heikon ennusteen yhteyttä pitkäaikaistutkimuksissa neurobiologisten sopeutumismekanismien kautta, minkä vuoksi lyhyellä aikavälillä psykoosin hoidossa tehokkaat lääkkeet voivat mahdollisesti olla jopa altistaa psykoosien uusiutumiselle pitkällä aikavälillä. Dopamiinihypoteesia mallintavien eläinkokeiden perusteella on huomattu, että neurolepteillä hoidettujen rottien aivojen D2 reseptorien tiheys on suurempi kuin ei-lääkityillä rotilla. Lääkityt rotat reagoivat harhaisuutta ihmisillä aiheuttaviin humausaineisiin kuten amfetamiiniin myös herkemmin kuin ei-lääkityt rotat lääkityksen lopettamisen jälkeen, vaikka lääkityksen alussa lääke heikentää voimakkaasti amfetamiinin tehoa. Tämä selittänee myös osaltaan sen huomion, että psykoosin uusiutumisen riski kasvaa lääkkeiden keskeyttäneillä.Eläinkokeiden mukaan neuroleptien käyttö on yhteydessä aivojen laaja-alaiseen surkastumiseen. Esimerkiksi makakiapinoilla olantsapiini ja haloperidol olivat yhteydessä keskimäärin 20 % surkastumiseen ja se ilmeni kaikilla aivojen osa-alueilla. Muutokset korostuivat kuitenkin erityisesti otsalohkon ja päälaen lohkon alueilla. . Neuroleptien pitkäaikaiskäytön ollaan havaittu olevan yhteydessä neurolepteillä hoidetuilla skitsofreniapotilailla alempaan kogniitiiviseen suorituskykyyn, jonka ollaan arveltu olevan yhteydessä myös eläinkokeissa havaittuihin aivojen rakenteellisiin muutoksiin. Surkastumisen on arveltu olevan osin yhteydessä neuroleptien aiheuttamaan tulehdustilaan.

title: Amfetamiini

text: Ääritapauksessa potilaalle kehittyy orgaaninen amfetamiinipsykoosi ja desorientaatio. Psykoosi ilmaantuu amfetamiinien käytölle tyypillisen pitkäaikaisen käyttöjakson tai liika-annostelun jälkeen ja on luonteeltaan ohimenevä. Psykoosille on tyypillistä paranoidisuus, joka vaihtelee lievästä vainoharhaisuudesta täydellisesti puuttuvaan todellisuudentajuun. Amfetamiiniharhat kestävät muutamia päiviä. Formikaatioksi kutsutaan tilaa, jossa käyttäjä tuntee hyönteisten ryömivän ihonsa alla. Se on stimulanttien jatkuvasta käytöstä seuraava tyypillinen hallusinaatio. Psykoosi voi pitkittyä henkilöillä, joilla on ollut aikaisemmin skitsofreenisia tai maanisia psykooseja. Stimulanttien aiheuttamien psykoosien jälkitiloihin ei ole kuvattu liittyvän takaumia eli nk. flashback-ilmiöitä. Psykoosien hoidossa käytetään anksiolyyttien lisäksi pieniannosneuroleptejä.

title: Amfetamiinit

text: Amfetamiinit ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka sisältävät amfetamiinin (alfametyylifenetyyliamiini) kemiallisen rakenteen. Amfetamiineja voidaan valmistaa efedriinistä, joka on "Efedra sinica" -kasvissa esiintyvä alkaloidi. Amfetamiinit kuuluvat fenyylietyyliamiineihin ja ovat fenyylietyyliamiinin synteettisiä johdannaisia.

title: Huumetestaus

text: Yleisin huumelöydös on kannabis. Sitä löytyy yhdeltä sadasta testatusta. Amfetamiinia löytyy yhdeltä tuhannesta. Koska testeillä selvitetään vain muutaman tyypillisimmän huumaus- tai lääkeaineen käyttö, harvinaisempien aineiden, kuten muuntohuumeiden käyttö ei selviä. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jussi Pajuoja varoitti poliisia vuonna 2010 Drugwipe-huumepikatestin epäluotettavuudesta. Testi antoi kannabiksen, kokaiinin ja opiaattien käytöstä vääriä positiivisia tuloksia yli kaksi kertaa enemmän kuin oikeita positiivisia. Amfetamiinin käytön pikatesti paljastaa luotettavammin mutta vääriä positiivisia tuloksia on kuitenkin silloinkin liki 10 %. Pikatesterit todettiin edelleen vain suuntaa antaviksi vuonna 2014.


query: Milloin Don Quijote teos julkaistiin?

title: Don Quijote

text: Don Quijote, koko nimeltään Neuvokas ritari don Quijote Manchalainen () on espanjalaisen Miguel de Cervantesin (1547–1616) kahtena niteenä vuosina 1605 ja 1615 ilmestynyt veijariromaani. Sitä pidetään nykyaikaisen romaanitaiteen perustajana ja yhtenä maailmankirjallisuuden suurista klassikoista.

title: Dulcinea

text: Dulcinea on tavallinen maalaistyttö, oikealta nimeltään Aldonza Lorenzo, jota Don Quijote pitää maailman kauneimpana. Don Quijote ei kuitenkaan ole koskaan nähnyt häntä, ja on ilmeisesti myös kuvitellut tytön olemassaolon. Don Quijoten aseenkantaja Sancho Panza tajuaa isäntänsä mielenvikaiseksi, mutta ei tohdi jättää tätä.

title: Miguel de Cervantes

text: Miguel de Cervantes Saavedra (29. syyskuuta 1547 Alcalá de Henares – 23. huhtikuuta 1616 Madrid) oli espanjalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on Don Quijote (El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha, 1605/1615).

title: Spede Pasanen

text: Vuonna 1958 Pasanen sai omalaatuisen roolin: hän esiintyi pääosassa Suomen Kansallisbaletin tulkinnassa Cervantesin Don Quijotesta. Rooliin ei ollut etsitty varsinaista balettitanssijaa, vaan näyttelijää, joka hallitsi pantomiimin ja fyysisen komiikan, ja Pasanen oli tehnyt koe-esiintymisessä vaikutuksen koreografi George Géhen.[5] Don Quijote -baletista tuli Kansallisoopperalle vuoden 1958 suurin yleisömenestys. Produktio vieraili samana vuonna myös Saksassa, mikä oli Pasasen ensimmäinen ulkomaanmatka.[5]

title: Miguel de Cervantes

text: Vuonna 1613 Cervantes julkaisi kaksitoista novellia sisältävän käänteentekevän, lähes kaikkia aikansa tyylilajeja hyödyntäneen kokoelman Novelas ejemplares (suom. Opettavaisia kertomuksia), jolla on ollut suuri vaikutus niin myöhempään romaanikirjallisuuteen kuin novellitaiteeseenkin. Teosta pidetään yleisesti Cervantesin merkittävimpänä Don Quijoten jälkeen, ja on sanottu että yksin sillä Cervantes olisi saanut nimensä kirjallisuuden historiaan. Opettavaisia kertomuksia on Don Quijoten ja Ocho comedias y ocho entremeses -kokoelman lyhyiden farssien ohella säilyttänyt suosionsa aina tähän päivään saakka.

title: Don Quichotte

text: Dulcinea on viihdyttämässä yleisöä. Quijote lupaa Sancholle saaren palkkioksi hänen avustaan kaulakorun etsinnässä. Yleisö hämmästelee kun Quijote palauttaa Dulcinealle korun ja pyytää häntä vaimokseen. Yleisö puhkeaa nauruun, mutta Dulcinea ajaa heidät tiehensä, jonka jälkeen hän kuitenkin torjuu Quijoten kosinnan - hänen sielunsa on vapaa eikä hän halua tulla sidotuksi vakiintuneeseen elämään. Don kiittää naista hänen rehellisyydestään ja lempeydestään, muttei kykene peittämään pettymystään. Kansanjoukon palatessa pilkkaamaan Quijotea Sancho puolustaa isäntäänsä ja johdattaa Donin pois.

title: Dulcinea

text: Dulcinea Tobosolainen (esp. "Dulcinea del Toboso"), usein pelkkä Dulcinea, on Miguel de Cervantesin romaanin "Don Quijote" (1605) henkilö. Dulcinea ei itse varsinaisesti esiinny romaanissa, mutta häneen viitataan jatkuvasti mielisairaan ritari Don Quijoten intohimoisen rakkauden kohteena.

title: Opettavaisia kertomuksia

text: Lisensiaatti Lasinen. Hieman "Don Quijoten" tarinaa muistuttavaa tragikoomista novellia pidetään yhtenä Cervantesin erikoisimmista lyhyistä kertomuksista. Keskiaikaisen narritarinan kehyksiin sovitettu kertomus kuvailee köyhistä oloista saapuneen, salaperäisen lisensiaatti Tomás Rodajan retkiä sotilasjoukon riveissä ja myöhempää suurta menestystä yliopistomaailmassa, kunnes hänen mielenterveytensä romahtaa taidottoman puoskarin noitakeitosten nauttimista seuranneen pitkän sairauden tuloksena. Mielipuoli Tomás muuttuu "lisensiaatti Lasiseksi", joka vaeltelee kaapuun pukeutuneena kerjäläisenä ihmisten joukossa ja kritisoi kaikkea näkemäänsä milloin karkeasti, milloin nokkelasti.

title: Don Quijote

text: Sancho Panzakin pitää isäntäänsä hulluna, mutta hän osallistuu leikkiin, koska toivoo rikastuvansa. Hän ja Quijote päättävät, että koska Dulcinea ei ole kaunis eikä tuoksu hyvältä, hänet on varmasti noiduttu ja sankarien tehtävänä on poistaa lumous. Parivaljakon elämänasenteiden, Panzan realismin ja don Quijoten idealismin vastakkaisuus, valottaa tapahtumia kahdesta näkökulmasta.

title: Amadis de Gaula

text: Miguel de Cervantes parodioi "Don Quijotessa" lukuisia "Amadis de Gaulan" kohtauksia ja henkilöitä. Itse teoksesta hän antaa kuitenkin "Don Quijoten" suurissa kirjanpolttajaisissa (I osa, 6. luku) myönteisen arvion vedoten sen alkuperäisyyteen ja myöhempiin ritariromaaneihin verrattuna hillitympään ja asiallisempaan tyyliin. "Esplandíanista" Don Quijoten kirjastoa tarkastava kirkkoherra sen sijaan toteaa ykskantaan: ”Isän oivallisuuden ei tule hyödyttää poikaa” ja tuomitsee sen poltettavaksi muiden jatko-osien mukana.

title: José Ortega y Gasset

text: Muutettuaan takaisin Espanjaan hänet valittiin Madridin keskusyliopiston filosofian professoriksi, missä tehtävässä hän toimi 1910–1936. Ortegan ensimmäinen teos "Meditaciones del Quijote", jossa tulkittiin romaania "Don Quijote", sisälsi hänen filosofiansa keskeisimmät periaatteet. "Don Quijote" sopi Ortegalle luontevasti tutkimuksen kohteeksi, sillä hänen mielestään kirjallisuus ja muut taiteenlajit olivat pelkkää ”valeasuista filosofiaa”. Ortegan merkittävin julkaisukanava oli hänen itse perustamansa "Revista de Occidente". Kun francolaiset nousivat valtaan, Ortega muutti oma-aloitteisesti pois maasta. Takaisin Espanjaan hän tuli 1945 asuttuaan sitä ennen perheensä kanssa Ranskassa, Saksassa, Portugalissa, Hollannissa ja Argentiinassa.

title: Fjodor Šaljapin

text: Šaljapinin kuulusin rooli oli Modest Musorgskin oopperan "Boris Godunov" pääosa, mutta hänet muistetaan myös Nikolai Rimski-Korsakovin "Iivana Julmasta" sekä Charles Gounod’n "Faustista" ja Jules Massenet’n "Don Quichottesta". Vuonna 1933 hän esiintyi äänielokuvassa "Don Quijote", jonka ohjasi itävaltalainen ohjaaja G. W. Pabst. Elokuva näyteltiin kolmella kielellä, ranskaksi, saksaksi ja englanniksi. Englannin- ja rankankielinen versio ovat tunnetuimpia, ja ne julkaistiin DVD:llä vuonna 2006. Elokuva perustuu Miguel de Cervantesin romaaniin "Don Quijote", ja laulut sävelsi Jacques Ibert.

title: Don Quijote

text: Don Quijote, lämminsydäminen ja herkkä herrasmies, on selvästi hourupäinen useimpien ihmisten mielestä, ja herättää heissä ihmetystä ja hilpeyttä. Myös miehen ulkonäkö hämmästyttää, hän on luiseva ja kasvoiltaan laiha; posket ovat välillä niin kuopalla, että ”niiden sisäpinnat suutelevat toisiaan”. Hän luulee tavallisia majataloja lumotuiksi linnoiksi, lampaita kääpiöiksi ja talonpoikaistyttöjä kauniiksi prinsessoiksi. Hän taistelee jättiläisiksi luulemiaan tuulimyllyjä vastaan ja kuvittelee, että naapurissa asuva maalaistyttö on Dulcinea Tobosolainen, kaunis neitsyt, jolle hän vannoo ikuista rakkauttaan ja uskollisuuttaan.

title: Miguel de Cervantes

text: Don Quijote saavutti suuren suosion myös Espanjan ulkopuolella, kun teos alkoi pian ilmestymisensä jälkeen levitä ympäri Eurooppaa lukuisina käännöksinä. Varhaisin tunnettu suomennos on Pekka Ikosen lyhennelmä Don Quixote de la Mancha eli ritari surullisen muodon ritaristosta vuodelta 1877. Cervantesia suuresti ihaillut Aleksis Kivi tutustui aikanaan teokseen ruotsinkielisenä käännöksenä. J. A. Hollon klassinen täydellinen suomennos ilmestyi vuosina 1927–1928. Jyrki Lappi-Seppälän uusi suomennos ilmestyi 2013.

title: Don Quichotte

text: Don Quijote on lyöty. Hänen sydämensä on murtunut ja hän valmistautuu kohtaamaan kuoleman. Ritari pyytää Sancho Panzan anteeksiantoa sille, että ainoa saari jonka hän voi tälle lahjoittaa, on hänen kuvitelmissaan. Quijote lepää kumppaninsa käsivarsilla ja näkee vielä sielunsa silmin Dulcinean. Kyynelehtien, Sancho Panza anoo isäntäänsä taistelemaan, mutta Don Quijote ei jaksa vaan heittää henkensä

title: Don Quijote

text: Don Quijoten vaikutus romaanitaiteeseen on suuri. Esimerkiksi Walter Scott, Charles Dickens, Gustave Flaubert ja Fjodor Dostojevski ovat saaneet siitä vaikutteita. Suomessa Don Quijote toimi innoittajana muiden muassa Aleksis Kivelle tämän kirjoittaessa Seitsemää veljestä.

title: Don Quijote

text: Don Quijote ilmestyi suomeksi J. A. Hollon käännöksenä 1927–1928. Yrjö Jylhä sommitteli teoksessa olevat runot suomeksi. Jyrki Lappi-Seppälän uusi käännös ilmestyi vuonna 2013. Uudessa suomennoksessa runot on tulkinnut Jukka Koskelainen.

title: Don Quijote

text: Monien seikkailujen jälkeen yksi don Quijoten ystävistä, pakottaakseen tämän palaamaan kotiin retkiltään, naamioituu ritariksi, voittaa vastustajansa, ja vaatii tätä luopumaan ritariseikkailuistaan vuodeksi. Don Quijote päättää ryhtyä maaseudulle paimeneksi mutta sairastuu. Kirjan toisen osan lopussa, kuolinvuoteellaan, don Quijote huomaa oman narrimaisuutensa ja tajuaa tekonsa hullutuksiksi. Teoksen ensimmäinen osa on muodoltaan hajanainen ja koostuu erillisistä seikkailuepisodeista. Toinen on sävyltään tummempi ja syvällisempi, ja se kuvaa päähenkilöiden psykologista kehitystä, mutta ei kuitenkaan luovu humoristisesta otteestaan.

title: Miguel de Cervantes

text: Don Quijote on realistiseen tyyliin kirjoitettu parodia suurta yleisönsuosiota nauttineista romanttisista ritaritarinoista. Cervantesin huumori, ironinen ote ja romaanin runsas metafiktiivinen sisältö ovat keränneet runsaasti ihailijoita ja jäljittelijöitä kautta aikojen. Don Quijote on Cervantesin muun tuotannon ohella vaikuttanut merkittävästi koko länsimaisen kirjallisuuden ja fiktioperinteen kehitykseen.

title: Magnum opus

text: Magnum opus (joskus myös Opus magnum, monikossa "magna opera") on latinaa ja tarkoittaa ”suuri teos”. Se viittaa kirjailijan, taiteilijan tai säveltäjän merkittävimpään tai tunnetuimpaan teokseen. Esimerkiksi Don Quijote on Miguel de Cervantesin magnum opus ja Mona Lisa Leonardo da Vincin.

title: Don Quijote

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Cervantes Saavedra, Miguel de| title = Mielevä hidalgo don Quijote Manchalainen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2005| version = (El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha, 1605, 1615.) Suomentanut J. A. Hollo (1. painos 1927–1928). Runot sommitellut Yrjö Jylhä. Kuvittanut Gustave Doré. Selkänimike: Don Quijote| isbn = 951-0-30302-X}} Cervantes, Miguel de: Don Quijote. Ensimmäinen ja toinen osa. (El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha, 1605, 1615.) Neuvokas ritari Don Quijote manchalainen I ja II. Suomentanut Jyrki Lappi-Seppälä. Runot tulkinnut Jukka Koskelainen. Helsinki: WSOY, 2013. ISBN 978-951-0-34901-4.

title: Don Quichotte

text: Don Quichotte on ranskalaisen säveltäjän Jules Massenet’n viisinäytöksinen ooppera, joka sai ensi-iltansa Monte Carlossa 24. helmikuuta 1910. Libreton on Miguel de Cervantes Saavedran romaanin pohjalta kirjoittanut Henri Cain. Inspiraationa säveltäjälle oli runoilija Jacques Le Lorrainin näytelmä "Le chevalier de la longue figure", joka ensiesitettiin Pariisissa 1904. Oopperan tapahtumat seurailevat alkuperäisteosta vain osittain – esimerkiksi Dulcinea, joka ei suoraan esiinny kirjassa, on oopperassa merkittävässä roolissa.Kaupunkilaiset ovat järjestäneet "fiestan", juhlan ja Dulcineaa kosiskelee neljä eri yrittäjää, joista yksi, Juán, pilkkaa Don Quijotea ja Sancho Panzaa heidän saapuessaan. Juán haastaa ritarin kaksintaisteluun, mutta Dulcinea tulee väliin ja hätistää Juánin matkoihinsa. Tämän jälkeen hän vaatii Donilta todistamaan rakkautensa häneen tuomalla takaisin kaulakorun, jonka rosvot ovat häneltä varastaneen. Quijote hyväksyy tämän haasteen ja lähtee Sancho Panzan kanssa.

title: Seikkailukas Simplicissimus

text: Professori Vilho Suomi kirjoittaa teoksesta: ”...jokin milteipä puhdetyönä suoritettu harrastusnäyte voi kohotoa avoon arvaamattomaan. – – Grimmelshausen olisi uutturuudestaan ja lahjakkuudestaan huolimatta kuollut nimi, ellei olisi tullut kirjoittaneeksi ’Simplicissimustaan’.” Vaikka Suomi pitää teosta ajankuvauksena ja kolmikymmenvuotisen sodan tapausten ja henkilöiden kuvaajana poikkeuksellisena dokumenttina, olennaista on hänen mukaansa kuitenkin, että kirjoittaja päästää kertojanilon ja rohkean realismin vallalle, ja hän pitää teosta iloisen huumorin ja vauhdikkaan kertojamielen hilpeänä leikittelynä. Suomi nostaan Simplicissimuksen François Rabelais’n teosten "Gargantua" ja "Pantagruel" ja Cervantesin "Don Quijoten" rinnalle. Hän näkee siinä ”renessanssin loisteliasta rehevyyttä ja iloista aistillisuutta, liioitellessankin se on nautittavalla tavalla älykäs”.

title: Don Quijote

text: Cervantes sanoo kirjansa lopussa, että hänen ainoa tarkoituksensa on ”esittää ansion mukaan halveksittaviksi nuo mahdottomat ja typerät ritariromaanit”. Siinä hän onnistuukin, mutta teos on paljon muutakin kuin parodia. Romaanin sankari, hassahtava don Quijote, ei ole vain parodiahenkilö vaan edustaa ikuista idealistia, haaveilijaa, tai runoilijaa, joka etsii elämästä muuta kuin pelkkiä realiteetteja ja tämän takia joutuu toistuvasti ja tragikoomisella tavalla vastakkain maailman karujen lainalaisuuksien kanssa. Tästä syystä hän herättää lukijoiden myötätunnon kaikessa naurettavuudessaankin.

title: Romaani

text: Romaani yleistyi renessanssin aikana, ja sen suosio kasvoi vuonna 1605 julkaistun Miguel de Cervantesin Don Quijoten ilmestymisen jälkeen. Don Quijote merkitsi uudenaikaisen, individualismia korostavan romaanin syntyä. Myös Daniel Defoen vuonna 1719 julkaistu Robinson Crusoe oli suuri menestys, ja vahvisti romaanin asemaa kirjallisuuden muotona.

title: Don Quijote

text: Köyhä maalaishidalgo Alfonso Quijano (”hidalgo” on espanjalaisista aatelisarvoista alhaisin), joka menettää järkensä liikaa ritariromaaneja ahmittuaan, päättää lähteä maailmalle taistelemaan vääryyttä vastaan ja puolustamaan sorrettuja ratsastaen vanhalla kaakillaan Rosinantella. Hän ottaa nimekseen don Quijote Manchalainen ja pukeutuu ruosteiseen haarniskaan (”don” on korkeampi aatelisarvo ja ”quijote” on espanjaksi reisisuojus eli haarniskan osa). Aseenkantajakseen hän ottaa pelkurimaisen, viekkaan ja maalaisjärkeä käyttävän Sancho Panzan, joka nimittää isäntäänsä ”surkean hahmon ritariksi”.

title: Don Quijote

text: Don Quijoten suosio on merkittävä matkailuvaltti teoksen tapahtumapaikalle, joka on Espanjan maakunta Kastilia- La Mancha. Siellä sijaitsevat myös kuuluisat tuulimyllyt.

title: Mihail Šolohov

text: Šolohovin tärkein teos on "Hiljaa virtaa Don" (Tihi Don), joka julkaistiin 1928. Se kertoo Donin kasakoiden kamppailusta puna-armeijaa vastaan sisällissodan aikana ja on merkittävä siitä, ettei siinä ole yhtään positiivista bolševikkihahmoa. Kirjasta julkaisiin vielä kaksi jatko-osaa. "Hiljaa virtaa Don" on silti sosialistisen realismin merkkiteoksia. Toinen Šolohovin suuri teos on "Aron raivaajat" ("Podnjataja tselina"), joka kertoo 1930-luvun maatalouden kollektivisoinnista. Tätä teosta on ylistetty sosialistisen realismin mestariteoksena, joka kuvasi kollektivisoinnin vaiheet valtaapitävän kommunistipuolueen näkökulmasta.

title: Miguel de Cervantes

text: La Galatea (1585, paimenromaani) Don Quijote I (1605, romaani) Opettavaisia kertomuksia (1613, novellikokoelma) El viaje del Parnaso (1614, runoelma) Don Quijote II (1615, romaani) Ocho comedias y ocho entremeses - osittainen suom. Välinäytöksiä (1615, näytelmäkokoelma) Los trabajos de Persiles y Sigismunda (1617, romaani, ilmestyi Cervantesin kuoleman jälkeen)

title: Fernando de Rojas

text: Fernando de Rojas (k. huhtikuussa 1541, Talavera de la Reina, Toledo) oli espanjalainen kirjailija. Hänet tunnetaan tiettävästi ainoaksi jääneestä teoksestaan Celestina, jonka varhaisin versio julkaistiin vuonna 1499. Teosta pidetään usein espanjalaisen keskiajan viimeisenä ja renessanssin varhaisimpana teoksena.[1] Celestinaan viitataan usein professori Marcelino Menéndez Pelayon sanoin merkittävimpänä espanjalaisena teoksena heti Don Quijoten jälkeen. Eurooppalaisesta kirjallisuudesta puhuttaessa se on toistuvasti rinnastettu muun muassa Shakespearen näytelmätuotantoon. [2]


query: Onko Ernst Ruben Lagus Mannerheim-ristin ritari?

title: Ruben Lagus

text: Ernst Ruben Lagus () oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Lagus toimi huoltopäällikkönä talvisodassa, sekä myöhemmin jatko- ja Lapin sodassa muun muassa Panssaridivisioonan komentajana. Sotapalveluksensa ansiosta hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 1.[1]

title: Onni Määttänen

text: Mannerheim-ristin ritareista paikalla olivat Tuomas Gerdt ja Pentti Iisalo. Myös Iisalo piti juhlapuheen Määttäselle. Iisalo kuoli itse 8 kk myöhemmin samana vuonna. Neljäs elossa ollut ritari Heikki Nykänen ei päässyt osallistumaan juhliin.

title: Mannerheim-risti

text: Mannerheim-ristin ritariksi nimitettiin jatkosodan aikana ja välittömästi sotien jälkeen 191 sotilasta. Mannerheim-ristin 1. ja 2. luokan ristit kuuluvat Vapaudenristin ritarikuntaan. Ritarikunnan sisäisessä järjestyksessä 1. luokan Mannerheim-risti on toisena Vapaudenristin Suurristin (VR SR) jälkeen. 2. luokan Mannerheim-risti on järjestyksessä neljäs. 1. ja 2. luokan väliin sijoittuu Vapaudenristin 1. luokka rintatähtineen (VR 1 rtk.)

title: Lauri Kokko

text: Lauri Albin Kokko (12. kesäkuuta 1913 Kontiolahti – 20. toukokuuta 2004 Kouvola) oli Mannerheim-ristin ritari numero 84. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä luutnantti.

title: Eino Polón

text: Kenraalimajuri Taavetti Laatikainen esitti Polónin nimittämistä ritariksi jo elokuussa 1941, ilman että Mannerheim olisi kuitenkaan puoltanut esitystä. Uusintaesityksen teki 2. Divisioonan komentajan, kenraalimajuri Aarne Blick 25.lokakuuta 1941. Tätä lausuntoa puolsi VI Armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Paavo Talvela, mutta vastusti Osasto Laguksen komentaja kenraalimajuri Ruben Lagus. Perusteluina oli esimerkiksi:

title: Luettelo jääkäreistä L

text: Ernst Ruben Lagus

title: Ruben Lagus

text: Mannerheim-ristin ritari Lagus palasi takaisin 1. jääkäriprikaatin komentajaksi ja johdatti prikaatinsa hyökkäykseen Tuulosjoelta Syvärille ja edelleen Petroskoihin. Laguksen komentama jääkäriprikaati vahvennettiin myöhemmin jalkaväkirykmentillä ja sitä ruvettiin kutsumaan sen jälkeen nimellä Osasto Lagus. Laguksen suorittaman Petroskoin valtauksen jälkeen Mannerheim muisti häntä ylentämällä hänet kenraalimajuriksi 3. lokakuuta 1941. Jatkosodan ensimmäisessä vaiheessa Lagus otti osaa taisteluihin Syvärillä, Petroskoissa, Karhumäessä ja Poventsassa.

title: Luettelo tunnetuista turkulaisista

text: Arvo Ahola, Mannerheim-ristin ritari Jouko Arho, Mannerheim-ristin ritari Adolf Ehrnrooth, Mannerheim-ristin ritari Ilmari Honkanen, Mannerheim-ristin ritari Osmo Kivilinna, Mannerheim-ristin ritari Auno Kuiri, Mannerheim-ristin ritari Sulo Laaksonen, Mannerheim-ristin ritari Torsten Lesch, jääkärieverstiluutnantti Jalmar Lehtimäki, punapäällikkö Suomen sisällissodassa Verner Lehtimäki, seikkailija, lentäjä, sotilas ja vallankumouksellinen Lauri Maskula, jääkärieversti Leevi Moisander, Mannerheim-ristin ritari Mauritz Nylund, jääkärieverstiluutnantti Lahja Oksanen, jääkärieverstiluutnantti Paavo Paalu, jääkärikenraalimajuri Väinö Polttila, jääkärieversti Yrjö Salminen, jääkärilääkintäeverstiluutnantti Eino Wenäläinen, Mannerheim-ristin ritari

title: Salon Mannerheim-ristin ritarit

text: Salon Mannerheim-ristin ritarit on muistomerkki, joka sijaitsee Salossa Sibeliuspuistossa. Muistomerkki on Hajalasta löytynyt luonnonkivi, johon on laitettu pronssinen laatta ja laattaan on laitettu kolmen salolaisen Mannerheim-ristin saajan eli Hans Olof von Essenin, Eino Laisin ja Urho Lehtovaaran nimet. Muistomerkki on paljastettu 7. kesäkuuta 2014 ja paljastuspuheen piti Tasavallan Presidentti Sauli Niinistö.

title: Ruben Lagus

text: Mannerheim katsoi Laguksen johtajan taidot siinä määrin päteviksi että nimitti hänet edellä mainitun offensiivin perusteella ensimmäiseksi 2. lk. Mannerheim-ristin ritariksi.

title: Paavo Nuotio

text: Paavo Konstantin Nuotio (7. toukokuuta 1899 Maaria – 7. marraskuuta 1969 Naantali) oli Mannerheim-ristin ritari numero 85. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.

title: Toivo Korhonen (Mannerheim-ristin ritari)

text: Toivo Johannes Korhonen (14. toukokuuta 1916 Kuopion maalaiskunta – 22. syyskuuta 1969 Vehmersalmi) oli suomalainen kapteeni, toiminnanjohtaja ja Mannerheim-ristin ritari numero 187. Mannerheim-risti hänelle myönnettiin 10. helmikuuta 1945. Jatkosodassa hän hankki arvokkaita vihollistietoja 64 kaukopartiomatkallaan n. 3400 kilometriä. Niissä tuhottiin 109 vihollista, siepattiin viisi vankia ja tuhottiin paljon kalustoa.

title: Veikko Saarelainen

text: Veikko Saarelainen (13. syyskuuta 1919 Kontiolahti – 26. joulukuuta 1968 Pielisjärvi) oli Mannerheim-ristin ritari numero 37. Jääkäripataljoona 3:n konekiväärikomppaniassa konekivääriampujana toiminut Saarelainen tuhosi Salmin ja Tulemajärven tienhaarassa 27. heinäkuuta 20 vihollisen kuorma-autoa ja niiden mukana tulleen jalkaväkikomppanian. Hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 19. marraskuuta 1941. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä korpraali. Saarelainen työskenteli ennen sotaa maanviljelijänä, ja sotien jälkeen muun muassa myymälänhoitajana. Hän oli mukana perustamassa Lieksan Rintamamiesveteraaniyhdistystä ja toimi Mannerheim-ristin ritarien säätiön säädekirjan allekirjoittajana 1954.

title: Lauri Skyttä

text: Lauri Skyttä () oli Mannerheim-ristin ritari numero 68. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Hän on nuorin Mannerheim-ristin ritariksi nimitetty sotilas. Ritarin arvon hän sai ollessaan vain 19 v. 6 kk. 23 pv. vanha.

title: Väinö Hämäläinen (Mannerheim-ristin ritari)

text: Väinö Alpiin Hämäläinen (1. maaliskuuta 1920 Kerimäki – 26. lokakuuta 2005) oli suomalainen sotilasmestari ja Mannerheim-ristin ritari. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 21. joulukuuta 1944 numerolla 167.

title: Auno Kuiri

text: Auno Johannes Kuiri (25. syyskuuta 1897 Tervola – 16. maaliskuuta 1978 Turku) oli Mannerheim-ristin ritari numero 128. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 27. kesäkuuta 1944. Sotilasarvoltaan hän oli jääkärieverstiluutnantti.

title: Ruben Lagus

text: Luokka:Jääkärikenraalit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Onni Mantere

text: Onni Olavi Mantere (30. tammikuuta 1911 Keuruu – 25. huhtikuuta 1970 Ähtäri) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari numero 13.

title: Mannerheim-risti

text: 1. luokan ritariksi nimitettiin kaksi henkilöä; ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim ja yleisesikunnan päällikkö, jalkaväenkenraali Erik Heinrichs. Mannerheim sai samalla kertaa sekä 1. ja 2. luokan Mannerheim-ristit 7. lokakuuta 1941 presidentti Risto Rytin ja siihen mennessä nimitettyjen 17 ritarin esityksestä.

title: Veikko Vehviläinen

text: Veikko Kalevi Vehviläinen (23. huhtikuuta 1920 Suonenjoki – 4. helmikuuta 1998 Suonenjoki) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari. Alikersantti Vehviläinen toimi jatkosodassa ryhmänjohtajana Jalkaväkirykmentti 9:ssä ja osallistui hyökkäysvaiheessa useisiin taisteluihin, joissa toiminnasta hänet nimitettiin 26. syyskuuta 1941 Mannerheim-ristin ritariksi numero 15. Mannerheim-ristin virallisissa nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa Vehviläisen rohkeus ja kylmäverisyys alijohtajana sekä hänen ilmiömäinen nopeutensa ja taitavuutensa eri taisteluvälineiden käyttäjänä kaikissa taisteluissa.

title: Toivo Ovaska

text: Toivo Johannes Ovaska (25. toukokuuta 1920 Kirvu – 6. joulukuuta 1996 Orimattila) oli Mannerheim-ristin ritari numero 89. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 31. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli kersantti.

title: Onni Määttänen

text: Onni Henrik Määttänen (10. helmikuuta 1908 Ilomantsi – 13. kesäkuuta 2010 Joensuu) oli Mannerheim-ristin ritari n:o 119 ja ainoa 100 vuotta täyttänyt ritari. Sodan jälkeen Määttänen toimi maanviljelijänä Ilomantsin Maukkulassa vuoteen 1979 saakka. Hänelle on myönnetty talousneuvoksen arvonimi. Määttänen asui Joensuussa.

title: Eino Polón

text: Berndt Eino Edvard Polón () oli suomalainen jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari numero 80. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 23. elokuuta 1942.

title: Mannerheim-risti

text: Ensimmäinen ritari oli 5. divisioonan komentaja, eversti Ruben Lagus, nimityspäivä on 22. heinäkuuta 1941. Seuraava ritari oli VI armeijakunnan komentaja, kenraalimajuri Paavo Talvela, kolmas 14. divisioonan komentaja, eversti Erkki Raappana ja neljäs jalkaväkirykmentti 27:n panssarintorjuntatykin ampuja, sotamies Vilho Rättö.

title: Ruben Lagus

text: Jatkosodan puhjettua Lagus toimi 1. jääkäriprikaatin komentajana. Hänen kohdalleen sattui episodi, kun kenraalimajuri Paavo Talvela nimitti hänet 11. heinäkuuta 1941 5. divisioonan komentajaksi. Tästä seurasi se, että ylipäällikkö Mannerheim katsoi Talvelan ylittäneen toimivaltansa, mitätöi Talvelan tekemän nimityksen ja nimitti tehtävään eversti Ilmari Karhun. Lagus kuitenkin ehti ottaa divisioonan komentajuuden vastaan ja toiminnan miehenä oli johtanut divisioonan Laatokan rantatien suuntaisesti vanhan rajan yli Tuuloksenjoelle, ennen kuin Mannerheimin nimittämä uusi komentaja otti komentajuuden vastaan.

title: Eero Laaksonen

text: Sulo Eero Laaksonen (13. helmikuuta 1896 Pälkäne – 4. elokuuta 1974 Turku) oli Mannerheim-ristin ritari numero 97. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 6. marraskuuta 1942. Sotilasarvoltaan hän oli eversti.

title: Oiva Rönkä

text: Oiva Vilho Rönkä (11. heinäkuuta 1913 Iisalmi – 21. marraskuuta 1983 Kemi) oli Mannerheim-ristin ritari numero 32. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 22. lokakuuta 1941. Sotilasarvoltaan hän oli vääpeli.

title: Mikko Anttonen

text: Mikko Anttonen syntyi Parikkalan Rautalahden kylässä 1911 ja kuoli Savonlinnan keskussairaalassa 2005. Hänet on haudattu Parikkalan hautausmaalle. Anttonen on Mannerheim-ristin ritari numero 166, Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 21. joulukuuta 1944 ansioistaan jatkosodassa. Hänen sotilasarvonsa ritariksi nimitettäessä oli kersantti, 4. kesäkuuta 1968 hänet ylennettiin vääpeliksi.

title: Teppo Hirvi-Kunnas

text: Teppo Taneli Hirvi-Kunnas (joissain lähteissä Hirvikunnas) (4. kesäkuuta 1919 Puumala – 10. maaliskuuta 1942 Vasilitskajan saari, Ääninen) oli Mannerheim-ristin ritari numero 53. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 20. huhtikuuta 1942. Sotilasarvoltaan Hirvi-Kunnas oli kornetti. Hirvi-Kunnas oli postuumi ritari, sillä hän kaatui Vodlajoen taakse tehdyllä partioretkellä ennen nimitystään ritariksi. Ruumis jäi kentälle.

title: Yrjö Tamminen

text: Yrjö Alfons Tamminen (26. huhtikuuta 1921 Kalvola – 12. heinäkuuta 1943 Kuuttilahti) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 39. Mannerheim-ristin ritariksi hänet nimitettiin 19. marraskuuta 1941.


query: Mitkä maat ovat Mustanmeren rannoilla?

title: Mustameri

text: Mustameri on Kaakkois-Euroopan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva sisämeri. Sen rantavaltiot ovat Turkki, Bulgaria, Romania, Ukraina, Venäjä ja Georgia. Suurimmat siihen laskevat joet ovat Tonava, Dnepr ja Don. Pohjoisesta Mustaanmereen työntyy Krimin niemimaa, jonka itäpuolelle jää Asovanmeri-niminen Mustanmeren lahti. Bosporinsalmi ja Marmaranmeri yhdistävät Mustanmeren Välimereen. Bosporinsalmi kulkee Istanbulin kaupungin läpi.

title: Antiikin Kreikan maantiede

text: Varsinaisen Kreikan alue tunnettiin antiikin aikana nimellä "Hellas" () ja sen asukkaista käytettiin etnonyymiä "Hellēn" (), feminiininä "Hellēnis" () ja monikossa "Ellēnes" (), latinaksi "Graecus". Kreikkalaisen maailman voidaan katsoa muodostuvan alueesta, joilla oli kreikkalaisia poliksia eli kaupunkivaltioita. Varsinaisen Kreikan alueen eli emämaan ulkopuolelle kreikkalaiset perustivat lukuisia siirtokunta-poliksia, joita oli muun muassa Vähän-Aasian rannikolla nykyisen Turkin alueella, Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa Italian eteläosassa, Sisiliassa, muualla Välimeren rannoilla sekä Mustanmeren eli Pontoksen rannikolla.

title: Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Mustanmeren neuvostotasavalta oli lyhytikäinen neuvostotasavalta Neuvosto-Venäjän eteläosassa Mustanmeren rannikolla. Se käsitti suunnilleen Venäjän keisarikunnan aikaisen Tšernomorskajan kuvernementin. Maan pääkaupunki oli Novorossijsk.

title: Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Mustanmeren neuvostotasavalta perustettiin huhtikuussa 1918, mutta vain vajaa kaksi kuukautta myöhemmin, 30. toukokuuta 1918 se lakkautettiin ja sen alue liitettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavaltaan.

title: Jazygit

text: Kreikkalainen maantieteilijä Strabon kertoo jazygien asuneen Asovanmeren rannoilla. Antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset kutsuivat merta nimellä "Maeotis", ja siksi myös Klaudios Ptolemaios mainitsee heimon nimellä "Iazyges Metanastae". Sieltä he siirtyivät Mustanmeren rannikkoa pitkin länteen, kohti nykyisen Ukrainan lounaisosia.

title: Eurooppa

text: Varsinaista Välimeren kasvillisuutta kasvaa Euroopassa lähinnä kaikkialla Välimeren rannoilla, mutta myös pienenä erillisenä "taskuna" Krimin niemimaan eteläkärjessä vuorten ja meren välissä Mustanmeren rannikolla. Välimeren kasvillisuus lienee maapallon yksi monimuotoisimmista kasvillisuustyypeistä. Alueella kasvaa niin nahkealehtisiä sankkoja ainavihantia metsiä, korkeita metsämäisiä piikkipensastoja, matalampia tiheitä pensastoja siellä täällä kasvavine nahkealehtisine puineen, suuria kosteikkoja ja marskimaita jokien suistoilla jne. Kaikkein kuivimmilla seuduilla kasvaa jopa puoliaavikon kasveja yhdessä nahkealehtisen matalan pensaston kanssa. Välimeren kasvillisuus on rehevintä seuduilla, joissa on runsaimmat talvisateet. Kesällä ja alkusyksyllä koko alueella on lähes sateetonta ja kuumaa, mutta sateisen talven jälkeen maalis-huhtikuussa luonto on hyvin rehevää ja täydessä kukassa. Kesän kuivan kauden aikana kasvien, kuten sitruspuiden, mantelipuiden, korkkitammen ja oliivien hedelmät taas kypsyvät.

title: Mustanmeren alanko

text: Mustanmeren alanko (, ) on Ukrainan eteläosissa sijaitseva laaja alankoalue, joka kuuluu Itä-Euroopan tasankoon. Mustanmeren alanko on tasaista, loivasti etelään viettävää tasankomaata, joka rajoittuu Mustanmeren ja Asovanmeren rannikoihin. Alanko ulottuu Tonavan suistosta lännessä Kalmius-joelle idässä. Se sijaitsee osaltaan Odessan, Mykolajivin, Hersonin, Zaporižžjan ja Donetskin alueilla ja ulottuu myös Krimin tasavaltaan ja Moldovaan.

title: Krimin laivastotukikohta

text: 8. huhtikuuta 1783 Krimin, Tamanin ja Kubanin oikean rannan (länsirannan) tultua yhdistetyksi Venäjään Fedot Klokaševin kahden fregatin osasto talvehti Aktiarin poukamassa, mikä tyydytti meriupseereita. Paikalle päätettiin toukokuussa rakentaa satama ja rannoille kaupunki. Grigori Potjomkin valtuutti kontra-amiraali Thomas MacKenzien rakennuttamaan uuden Sevastopolin sataman. Kahdessa vuodessa perustettiin amiraliteettiin Mustanmeren osasto, minkä johtoon nimitettiin Potjomkin ja Mustanmeren laivastolle osoitettiin kaksitoista ensilinjan sotalaivaa, kaksikymmentä fregattia sekä 13 500 sotilasta.

title: Euroopanmerikaali

text: Euroopanmerikaalia tavataan ainoastaan Euroopassa Atlantin, Mustanmeren ja Itämeren rannoilla. Atlantilla sitä kasvaa Pohjois-Espanjan, Pohjois-Ranskan, Britteinsaarten, Tanskan sekä Etelä-Norjan ja -Ruotsin rannikoilla. Itämerellä laji on levinnyt Tanskan, Pohjois-Saksan, Etelä-Ruotsin ja -Suomen sekä Baltian rannikoille. Mustallamerellä sitä tavataan ainoastaan meren länsi- ja pohjoisrannikoilla. Suomessa euroopanmerikaalia kasvaa harvinaisena Suomenlahden rannikolla, erityisesti lounaisrannikon saaristossa.

title: Mustanmeren saksalaiset

text: Mustanmeren saksalaiset () ovat etnisiä saksalaisia jotka jättivät kotimaansa 1700- ja 1800-luvuilla ja asettuivat Mustanmeren pohjoisrannikolle, pääosin eteläisen Venäjän keisarikunnan alueelle. Mustanmeren saksalaisiin lukeutuvat Bessarabian saksalaiset, Dobrogean saksalaiset ja Bukovinan saksalaiset.

title: Valerianus

text: Samoihin aikoihin gooteiksi kutsuttu kansa hyökkäsi Vähään-Aasiaan. Nämä niin sanotut mustanmeren gootit kuuluivat eri kansaan kuin Tonavan alueella Roomaa uhanneet gootit. Mustanmeren gootit ilmestyvät lähteisiin 250-luvulla kun he valtasivat Krimillä olleet kreikkalais-roomalaiset kaupungit. Joko vuonna 253 tai 254 nämä gootit hyökkäsivät ensimmäisen kerran mustanmeren itärannikkoa pitkin. Vuonna 254 tai 255 tehty toinen hyökkäys kohdistui mustanmeren etelärannikolle. Vuonna 256 tapahtui kolmas ja vakavin näistä hyökkäyksistä. Gootit ryöstivät tuolloin muun muassa Nikomedian ja Khalkedonin. Tämä pakotti Valerianuksen siirtämään armeijansa pääosan alueelle, mutta Valerianuksen oli kuitenkin palattava itään, kun persialaiset hyökkäsivät Duraa ja Circesiumia vastaan.

title: Kielo

text: Kielon nimimuoto "C. majalis" L. var. "majalis" kasvaa luontaisesti Fennoskandiassa noin napapiirin korkeudelle asti. Koillisessa levinneisyys ulottuu Pohjanlahden pohjoispuolelta Keski-Venäjälle Moskovan itäpuolelle. Sieltä lajin luontaisen levinneisyyden kaakkoisraja ulottuu Adrianmeren rannoille, ja etelässä se jatkuu Pohjois-Italiaan ja Ranskaan, aivan maan eteläisintä rannikkoa lukuun ottamatta. Espanjassa ja Portugalissa kieloja kasvaa vain aivan maiden pohjoisimmissa osissa, Pyreneiden tuntumassa. Keski-Euroopan ohella kielo on levittäytynyt Englantiin ja Walesiin sekä Irlannin eteläisimmälle rannikolle. Lisäksi nimimuotoa tavataan pienehköllä erillisalueella Mustanmeren ja Kaspianmeren välisellä kannaksella. Suomessa kielo on harvinainen Kainuussa ja Etelä-Lapissa ja puuttuu kokonaan pohjoisemmasta Lapista. Maan eteläisemmissä osissa se on yleinen.

title: Lippajärvi

text: Seuraavien vuosikymmenten aikana rakennuskanta kasvoi voimakkaasti. Heiniemeen muutti väkeä jo 1930-luvulla. Vuoden 1950 kartassa Heiniemi on rakennettu täyteen taloja, Lippajärventien molemmat reunat Auroran puistoa lukuun ottamatta ovat täynnä omakotitaloja, Lippajärven rannoilla ja Tamminiemessä on kesähuviloita, Petaksen kartanon maat on kaavoitettu ja palstoitettu. Turuntie on päällystetty, Lippajärvellä on kauppa, kansakoulu toimii Petaksen kartanon yhteydessä, joukkoliikenne toimii hyvin. Maanviljelystä harjoitettiin Riislan maatilalla Vilniemessä (Villnäsin tila) ja Petaksen kartanossa.

title: Kreikkalaiset

text: Antiikin aikana kreikkalaisten heimojen kaupallinen toiminta ja siirtokuntien perustaminen levittivät kreikkalaisen kulttuurin, uskonnon ja kreikan kielen laajalle Välimeren ja Mustanmeren rannoille, erityisesti Sisiliaan ja Etelä-Italiaan, jotka tulivatkin tunnetuiksi nimellä Magna Graecia, Espanjaan, Etelä-Ranskaan ja Mustanmeren rannikolle. Aleksanteri Suuren ja hänen seuraajiensa aikana seleukidien valtakuntaan, Intiaan ja Egyptiin muodostui kreikkalainen ja kreikkalaistuva hallitseva yläluokka. Hellenististä kautta voidaan pitää kreikkalaisen siirtokunta-asutuksen uutena aaltona, jossa kreikkalaiset levittäytyivät laajalle Aasiaan ja paikoitellen Pohjois-Afrikkaankin. Rooman valtakunnan aikana ihmisten entistä vapaampi liikkuvuus levitti kreikkalaiset eri puolelle valtakuntaa. Kreikasta, ei niinkään latinasta, tulikin valtakunnan itäosien "lingua franca". Etelä-Italian nykyiset grikonkieliset kreikkalaiset, joita on noin 60 000 henkeä, lienevät jäännös Italian muinaisesta kreikkalaisasutuksesta.

title: Merijuolavehnä

text: Merijuolavehnän levinneisyysaluetta ovat Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän merenrannat. Se kasvaa Välimeren, Mustanmeren, Itämeren, Pohjanmeren ja Iso-Britannian, Irlannin, Ranskan, Espanjan ja Portugalin alueiden Atlantin valtameren rannoilla. Pohjoismaissa merijuolavehnä on eteläinen merenrantahietikoilla kasvava laji.

title: Venäjä

text: Lähes koko Venäjän alueella on erotettavissa vain kaksi vuodenaikaa: talvi ja kesä. Kevät ja syksy ovat yleensä lyhyitä välikausia hyvin matalan ja hyvin korkean lämpötilan kausien välissä. Kylmin kuu on tammikuu (meren rannoilla helmikuu), lämpimin on yleensä heinäkuu. Tyypillistä maalle on lämpötilojen suuri vaihteluväli. Talvella lämpötilat viilenevät sekä etelästä pohjoiseen että lännestä itään. Kesät voivat olla varsin kuumia ja kosteita jopa Siperiassa. Sotšia ympäröivä Mustanmeren rannikkoalue on ilmastoltaan subtrooppinen. Kuivimpia alueita ovat mannermaan sisimmät alueet.

title: Karvala (Halikko)

text: Karvalan kylä on muodostunut metsäisten mäkien rinteille teiden varsille. Mäkiä ympäröivät maat on pelloitettu Lokkilan- ja Purilanjokien rannoille. Jokikaustan tie kulkee kylän läpi, ja siitä haarautuu tie joka kulkeen Purilanjoen yli Nikkilään.

title: Rusokaulasirri

text: Pesimäaikana arktisen tundran soistuneet alavat maat, yleensä ei pesi merenrannoilla. Talvehtimisalueilla se elää sekä vuorovesirannoilla että sisämaan lampien, järvien ja suola-altaiden rannoilla.

title: Krimin laivastotukikohta

text: Tämä jälkeen maat kiistelivät siitä, millä ehdoilla Venäjän Mustanmeren laivasto saa käyttää Ukrainan alueella olevaa laivastotukikohtaa.

title: Parthia

text: Vuonna 129 eaa. Parthialaisten vallan alla olivat maat aina Tigrikselle asti ja he perustivat talvileirin sen rannoille Ktesifoniin, jonka vastarannalla sijaitsi Seleukeia, Keski-Aasian hellenistisin kaupunki. Parthialaiset tarvitsivat kaupankäyntiä Seleukeian kanssa, joten he rajoittivat hyökkäilyään ja kaupunki sai säilyttää itsenäisyytensä. Talviaikaan armeija vetäytyi muinaisiin persialaiskaupunkeihin Susaan ja Ekbatanaan.

title: Mustanmeren taistelut

text: Operaatio Barbarossa yllätti Mustanmeren laivaston kuten neuvostojoukot muuallakin. Akselivaltojen Mustanmeren joukkoihin kuuluivat Romanian ja Bulgarian laivastot sekä Saksan ja Italian laivasto-osastot, jotka kuljetettiin alueelle rautateitse sekä kanavaverkon kautta. Neuvostoliitolla oli selkeä ylivoima pinta-aluksissa, mutta akselivaltojen ilmaylivoima tasoitti sitä ilmahyökkäyksin.

title: Ahmed III

text: Ahmed III ylläpiti hyviä suhteita Ranskaan epäilemättä Venäjän uhkaavan asenteen takia. Hänen veljensä Mustafa II:n kaudella Pietari Suuren hallitsema Venäjä oli onnistunut sotaretkillään, joiden tavoite oli saada alueita ja tukikohtia Krimin niemimaalta ja Asovanmeren rannoilta. Pietari haaveili myös muista Osmanien alueista sekä lämpimän veden satamasta Mustanmeren rannikolta.

title: Italia (1922–1945)

text: Ulkopolitiikassa johtoajatuksena oli "Mare Nostrum", ”meidän meremme”. Tarkoituksena oli vahvistaa Italian kuningaskunnan asemaa kaikkialla Välimerellä, mihin liittyi siirtomaiden hankkiminen Välimeren rannoilta. Italia valloitti myös Abessinian 1935–1936 huolimatta maan kuninkaan Haile Selassien yrityksistä saada Kansainliiton maat tueksi vastustamaan valtausta.

title: Mustanmeren laivasto

text: Ukrainan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta vuonna 1991 alkoi Venäjän ja Ukrainan välinen kiista ydinaseista ja myös Mustanmeren laivaston alusten jakamisesta Venäjän ja Ukrainan kesken. Neuvostoliiton hajotessa Mustanmeren laivastossa oli arvioiden mukaan 300–635 alusta ja sukellusvenettä. Laivaston jakamisesta päästiin sopimukseen vuonna 1995.

title: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta muodostettiin 30. toukokuuta 1918 yhdistämällä aiemmin samana vuonna perustetut Kubanin neuvostotasavalta ja Mustanmeren neuvostotasavalta. Jo 6. heinäkuuta 1918 uusi neuvostotasavalta lakkautettiin ja liitettiin Pohjois-Kaukasian neuvostotasavaltaan.

title: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta

text: Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta () oli lyhytikäinen hallintoalue Neuvosto-Venäjän eteläosassa Mustanmeren rannikolla ja Kubanjokea ympäröivällä Kubanin alueella alkukesällä 1918. Tasavallan pääkaupunki oli Jekaterinodar (nykyinen Krasnodar) ja toimeenpanevan keskuskomitean puhemies Avram Rubin.

title: Pitkäkoski (Helsinki)

text: Kosken molemmilla rannoilla sijaitsee "Pitkäkosken rinnelehdon" luonnonsuojelualue. Helsinki omisti aikoinaan rinnelehdon maat (12,6 ha) ja rauhoitti ne vuonna 1984 luonnonsuojelulain nojalla. Vuonna 1999 Vantaanjoen pohjoisella puolella olevat osat siirtyivät Vantaan kaupungin omistukseen. Vantaan puoleisissa lehdoissa kasvaa edustavaa pähkinäpensaslehtoa ja järeitä kuusia ja lahopuuta.

title: Euroopan historia

text: Kreikkalaiset eli helleenit perivät foinikialaisilta heidän ominaisuuksiaan kuten merenkulun taidon. Kreikkalaiset alkoivat myös laajentaa vaikutusaluettaan perustamalla siirtokuntia foinikialaisten tapaan Välimeren rannoille, mutta myös Mustanmeren rannoille. Siirtokuntiin helleenit purkivat väestönkasvun. Eniten siirtokuntia perustettiin Etelä-Italiaan. Siirtokuntiin siirtyi nuoria miehiä maanviljelijöiksi, käsityöläisiksi ja kauppiaiksi. Näin syntyi helleenien taloudellinen verkosto, joka yhdisti kotimaan ja sen siirtokunnat.

title: Venäjän–Turkin sota (1787–1792)

text: Venäjän–Turkin sota (1787–1792) oli jatkoa Venäjän–Turkin sodalle 1768–1774, joka oli päättynyt Venäjän voittoon. Sodan jälkeen Venäjä oli ottanut omin päin haltuunsa alueita Mustanmeren rannoilta, mikä ei miellyttänyt Turkkia. Se vaati Venäjää vetämään joukkonsa pois Krimiltä. Sota syttyi 19. elokuuta 1787. Turkki kävi samaan aikaan sotaa Itävaltaa vastaan (1787–1791), joten Venäjä ja Itävalta olivat tässä sodassa liittolaisia.

title: Järvi-Suomi

text: Asutus on asettunut Järvi-Suomessa aluksi vesien varsille. Vanhastaan on ollut myös mäki- ja vaara-asutusta. Lisäksi toisen maailmansodan jälkeen soistuneita alueita uudisasutettiin. Alueen asutus on eteläisiä rannikkoalueita harvempaa ja hajanaista. Vesistöjen rannoilla sijaitsevat laajimmat savikot ja viljelykelpoiset maat. Siten asutus ja pellot sijaitsevat tavallisesti vesistöjen rannoilla.

title: Mustanmeren taistelut

text: Mustanmeren taistelut olivat akselivaltojen laivasto-osastojen ja Neuvostoliiton Mustanmeren laivaston välisiä taisteluita sekä niitä tukevien maajoukkojen toimia Mustallamerellä toisessa maailmansodassa vuosina 1941–1944.


query: Onko yläosattomuus tavallista Afrikan heimokulttuureissa?

title: Yläosattomuus

text: Eri aikoina ja eri kulttuureissa naiset ovat usein esiintyneet rinnat paljaina. Esimerkiksi monissa afrikkalaisissa heimokulttuureissa on tavallista, että naiset liikkuvat vyötärön yläpuoli vaatettamattomana. Islamin laajentumisen, löytöretkien ja siirtomaavallan aikana valloittajat pyrkivät pukemaan alkuasukasnaisia peittävämmin. Erityisesti pyrkimys oli ominaista kristityille ja islamilaisille käännyttäjille. Vielä viime vuosinakin islaminuskoisten ja afrikkalaisten heimokansojen välillä on ollut aiheesta ristiriitoja.

title: Keittobanaani

text: Keittobanaania ei syödä raakana, ja se on rakenteeltaan tavallista banaania kiinteämpi. Keittobanaani on maultaan tavallista banaania miedompi. Sitä voidaan käyttää keitettynä kuten perunaa tai paistaa uunissa tai pannulla. Se valmistetaan yleensä vihreänä, mausteena käytetään usein kookosmaitoa ja sokeria. Keittobanaania voidaan myös kuivata myöhemmin keitettäväksi, tai siitä voidaan tehdä jauhoja. Eräissä osissa Itä-Afrikkaa, eritoten keski- ja itä-Ugandassa ja Tansaniassa Chagga-heimon keskuudessa, keittobanaania käytetään oluen valmistamiseen.

title: Paimentolaiset

text: Paimentolaisia ovat muun muassa Arabian ja Pohjois-Afrikan beduiinit, Intian dhangarit ja Afrikan maasait. Paimentolaiset vaeltavat yleensä alueelta toiselle, koska karja tarvitsee uusia laitumia, sillä paimentolaiset eivät viljele laitumia. Paimentolaisuus on tavallista puolikuivilla alueilla, joilla karja syö helposti kaiken syötäväksi kelpaavan. Vuoristoalueilla paimentolaiset pysyvät melko paikallaan ja siirtävät karjaa vaikkapa ylärinteiltä alarinteille vuodenaikojen mukaan.

title: Tipi (intiaaniteltta)

text: Nykyään tipit ovat vanhan tasankojen heimokulttuurin tärkeitä symboleita. Ne muistuttavat Amerikan tasankointiaanien rikkaasta elämäntavasta ja jakavat tietoa tipin rakentamisesta ja maalaamisesta.

title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuus tuli myös Suomeen 1980-luvun loppuvuosina. Tuolloin minkä tahansa suurehkon kaupungin uimarannoilla saattoi nähdä yläosattomia auringonottajia runsain määrin. Muoti kuitenkin hiipui 1990-luvulle tultaessa, ja nykyään yläosaton nainen on suhteellisen harvinainen ilmiö Suomen uimarannoilla. Rinnat ja nännit paljastavassa uima-asussa näyttäytymistä ei yleensä tulkita ”epäsiveelliseksi esiintymiseksi”, eivätkä poliisit yleensä puutu siihen uimarannoilla tai vastaavissa ympäristöissä.

title: Sydänsähkökäyrä

text: EKG:n avulla rytmihäiriön laatu voidaan selvittää. Tämä on tärkeää, koska eri rytmihäiriöitä hoidetaan eri tavoin. EKG:stä selviää onko kyseessä esim. tiheälyöntisyys (takykardia) ja samalla käyrästä usein myös selviää tiheälyöntisyyden syy. EKG näyttää myös eteisvärinän (flimmerin). Tällöin sydämen eteisten sähkötoiminta on kaoottista sähköimpulssien risteilyä ja EKG:ssä eteisaktivaatiota kuvaava P-aalto puuttuu kokonaan. EKG:stä voidaan nähdä myös lisälyönnit. Samalla EKG:stä voidaan nähdä lisälyönnin lähtökohta, onko se peräisin eteisen puolelta vai kammiolihaksesta. EKG-käyrällä lisälyöntiä seuraa tavallista pitempi tauko.

title: Sudan

text: Uuden Sudanin ensimmäinen kenraalikuvernööri oli lordi Kitchener, mutta hänen tilalleen nousi 1899 Sudanin tilanteen hyvin tuntenut ja kansaan ymmärtäväisesti suhtautunut Reginald Wingate. Hän ei jouduttanut uudistamishankkeita ja piti verotuksen kevyenä. Rautatieverkkoa laajennettiin ja viestintäyhteyksiä parannettiin, mutta maa oli taloudellisesti riippuvainen Egyptistä. 1900-luvun alussa perustettiin myös peruskouluja, jotka tuottivat maahan länsimaisen sivistyneistön yläluokan, joka vieraantui perinteisistä heimokulttuurista ja -elämästä. Egyptiläisten nationalismin nousun hengessä nämä oppineet synnyttivät oman kansallishengen Sudaniin. Sudanilaisten nationalistien kapinat laajenivat maailmansotien välissä, mutta ne tukahdutettiin. Yhtenä liikkeenä oli Valkolippuliitto. Egyptiläiset nationalistit liittoutuivat sudanilaisten nationalistien kanssa kahden erillisen valtion perustamiseksi. Toisessa maailmansodassa Sudanin vuonna 1925 perustettu armeija otti osaa Itä-Afrikan taisteluihin.[20]

title: Yläosattomuus

text: Luokka:Alastomuus Luokka:Pukeutuminen Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kari Peitsamo

text: Peitsamo on sanonut pitävänsä tärkeänä, että taiteilijat tekevät välillä myös niin sanottua tavallista työtä, mielellään ruumiillista. Hän onkin muun muassa työskennellyt nuoruudessaan siivojana sekä toiminut haudankaivajan apulaisena 2000-luvun alussa.

title: Kelkkajääkiekko

text: Kelkkajääkiekossa pelaajat luokitellaan toimintakyvyn mukaan. Huomiota kiinnitetään esimerkiksi siihen, onko pelaajalla toinen tai kumpikin jalka amputoitu vai onko pelaaja halvaantunut. Pelaajilta vaaditaan hyvää ylävartalon hallintaa ja istumatasapainoa sekä hyvää käsien toimintakykyä. Laji sopii hyvin myös niille, jotka eivät esimerkiksi polvi- tai muun urheiluvamman takia voi pelata tavallista jääkiekkoa. Suomessa myös vammaton henkilö voi pelata kelkkajääkiekkoa.

title: Yläosattomuus

text: Islam kieltää julkisen yläosattomuuden.

title: Afrikan talous

text: Afrikan maasto on vaikeaa kaupankäynnille, koska keskinen Afrikka on itäisintä osaa lukuun ottamatta lähes läpäisemätöntä sademetsää, mikä haittaa ihmisten ja tuotteiden kuljettamista. Kalaharin autiomaa eristää Etelä-Afrikan rikkaat alueet muusta Afrikasta, ja luonnollisesti myös Sahara haittaa kaupankäyntiä Pohjois-Afrikasta etelään. Vaikka Afrikassa onkin muutamia valtavia jokia kuten Niili, Niger, Kongo ja Sambesi sivujokineen, niistä ei muodostu yhtä tehokkaita kauppareittejä kuin esimerkiksi Euroopan tai Kiinan joista. Lisäksi useissa joissa on koskia ja putouksia, joten jokia pitäisi muokata, jotta niitä voitaisiin hyödyntää. Myös sisämaan kosteat maastot vaikeuttavat kuljetuksia. Vain vähän teitä on päällystetty, ja sadekauden aikana useat päällystämättömät tiet muuttuvat läpäisemättömiksi mutalammikoiksi.

title: Epävirallinen talous

text: Perhettä ja yksiköiden sosiaalisia suhteita sosiaalis-taloudellisena toimijana kutsutaan joskus neljänneksi sektoriksi. Tietyissä maanosissa, kansoissa ja yhteisöissä perheiden sosiaalinen merkitys korostuu ja yhdistää suvun yhteisöksi. Myös heimokulttuureissa, ja esimerkiksi Afrikan väkirikkaissa ja köyhissä kansoissa yhteisön jäsenten vastavuoroinen auttaminen on yleistä.

title: Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto

text: Monet haluavat myös Afrikalle oman edustajansa neuvostoon. Tällöin todennäköisimmät vaihtoehdot Afrikan edustajiksi olisivat Etelä-Afrikka, joka on Afrikan taloudellisesti kehittynein valtio tai Nigeria, jolla on Afrikan maista suurin väkiluku. Myös islamilaisen maailman yhteisestä edustajasta on käyty keskusteluja, onhan arabia yksi YK:n virallisista kielistä.

title: Yläosattomuus

text: . Helsingin sanomat 24.6.2009.

title: Sudanin historia

title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuuden historiaan on liittynyt rasistinen sivujuonne. Esimerkiksi jo viktoriaanisen ajan loppupuolelta lähtien, vuodesta 1896, National Geographic -lehti on saattanut julkaista valokuvia yläosattomana esiintyvistä tummaihoisista alkuasukasnaisista.[6] Lehti perustelee käytäntöään sillä, että alkuasukkaiden yläosattomuus on trooppisissa olosuhteissa täysin luonnollista ja siksi hyväksyttävää, vaikka valkoihoisten tapauksessa se ei tulisi kuuloonkaan.

title: Islam ja naiset

text: Toinen heimotapa on niin sanotut kunniamurhat. Tavan katsotaan useissa heimokulttuureissa puhdistavan miehen ja suvun kunnian. Tavat eivät ole islamin lain mukaisia vaan jopa loukkaavat sitä.

title: Yläosattomuus

text: Uimarannalta ja sen välittömästä läheisyydestä yläosattomuus ei ole laajamittaisena ilmiönä levinnyt muihin ympäristöihin. Haute couture -muotinäytösten paljaspovisten mallien esittelemät puvut suunnitellaan vain näytöksiä varten. 1990-luvun alussa Madonna tosin saattoi näyttäytyä seurapiirijuhlassa rinnat paljaaksi jättävässä mekossa.

title: Yläosattomuus

text: Todellisen kansainvälisen läpimurron yläosattomuus koki 1980-luvun loppupuolella. Silloin siitä tuli hyväksyttyä rannoilla miltei kaikkialla Euroopassa sekä Australiassa. Joillakin rannoilla nuoret naiset kokivat huippuvuosina yläosattomuuden jopa pakottavaksi normiksi ja vasten tahtoaan päättivät paljastaa rintansa kenen tahansa rannalla olijan nähtäväksi. 1980-luvulla myös naisten uimapuvun alaosa pieneni ja koki äärimmäisen kaventumisensa tangojen ja stringien muodossa. Tämän seurauksena naiset joutuivat ajelemaan häpykarvansa entistä kapeammaksi vanaksi, jotta niukka uimapuku ei paljastaisi niitä.

title: Tarkekirjoitus

text: Kansainvälisen foneettisen aakkoston käytäntönä on, että yleisellä eli foneettisella kuvailutasolla tarkekirjoitus merkitään hakasulkeisiin, ja tämä onkin tavallista esimerkiksi englantilais-suomalaisissa sanakirjoissa. Kielikohtaisella eli foneemisella kuvailutasolla hakasulkeiden sijasta suositaan vinoviivoja.

title: Olmeekit

text: Olmeekkien sivistynyt kulttuuri poikkesi selvästi ympäröivistä yksinkertaisista heimokulttuureista. He hallitsivat ajanlaskun, olivat taitavia kivenkäsittelijöitä ja rakensivat suuria monumentteja. Parhaiten heidät tunnetaan valtavista kivipääveistoksista, jotka ehkä esittävät heidän päälliköitään.

title: Tundra

text: Tundran kasvillisuus vaihtelee mm. sen mukaan, onko kyse tuulen lakaisema harjanne, suojainen rinne vai painuma[20]. Arktiset keitaat ovat kosteita alueita, joissa kesällä kasvit kasvavat nopeasti tavallista lämpimämmässä ympäristössä, normaalia paksummassa maannoksessa. Nämä eivät ole varsinaisia soita.[21].

title: Afrikka

text: Pleistoseenin lopun joukkotuho vaikutti Afrikassa vähemmän kuin muissa maanosissa. Osittain tämän vuoksi Afrikka onkin tullut tunnetuksi monimuotoisesta eläimistöstään. Siellä on maailman muihin alueisiin verrattuna huomattavan paljon suurikokoisia eläimiä, varsinkin nisäkkäitä. Sellaisia ovat petoeläimistä leijona, leopardi, gepardi ja hyeena, kasvissyöjistä esimerkiksi afrikannorsu, kirahvi, virtahepo, kafferipuhveli ja sarvikuono. Afrikassa on myös suuri joukko antilooppilajeja sekä kädellisiä, kuten paviaanit sekä ihmisapinoihin kuuluvat simpanssit ja gorillat. Afrikassa on myös suuria lintuja, kuten strutseja sekä matelijoita, kuten krokotiileja.

title: Waziri

text: Kirjan "Tarzan ja Oparin aarteet" tapahtumiin mennessä heimo on kuitenkin siirtynyt heimokulttuurista feodaaliseen suuntaan. He elävät Tarzanin ja Janen kanssa näiden plantaasilla, ja siellä he huolehtivat kokkauksesta, siivoavat ja hoitavat Janen ruusutarhaa .

title: Helokkikiitäjä

text: Esiintymisalue kattaa Etelä- ja Keski-Euroopan Baltian eteläosiin ja Pietarin seudulle asti. Idässä lajia tavataan Keski-Aasiaan saakka. Pohjois-Afrikassa esiintyvät yksilöt ovat tavallista kookkaampia ja niitä on kutsuttu alalajiksi "P. p. gigas". Esiintymisalueellaan laji on lennossa touko-kesäkuussa. Pohjois-Afrikassa helokkikiitäjällä on kaksi sukupolvea vuodessa.

title: Yläosattomuus

text: Pohjois-Amerikan tiukkamoraalisissa piireissä yläosattomuus ei ole saavuttanut milloinkaan yleistä hyväksyntää. Viime aikoina Yhdysvalloissa on alkanut kasvaa ”yläosaton tasavertaisuus” -liike (Topfree equality), jonka tavoite on taata naisille yhdenvertainen oikeus esiintyä yläkeho paljaana siellä, missä se on miehillekin sallittua, kuten uimarannoilla ja puistoissa. Vuonna 1991 liikkeen kanadalainen aktivisti Gwen Jacobs (s. 1972) koetti kävellä yläosattomissa kadulla Ontariossa, mutta hänet pidätettiin. Tapauksen jälkipuinti johti lainmuutokseen niin, että naisten yläosattomuus tuli sallituksi Ontarion provinssissa. Vastaava lainmuutos on tehty myös muun muassa Havaijin, Mainen ja New Yorkin osavaltioissa sekä erikseen joissain kaupungeissa, muun muassa Washingtonissa. Lakiin kirjoitettu oikeus ei kuitenkaan ole taannut sitä, että yläosattomuus olisi mahdollista myös käytännössä.

title: Yläosattomuus

text: Amerikkalaiset torjuivat paljaat rinnat, mutta joihinkin Euroopan osiin yläosattomuus rantautui 1960-luvulla jäädäkseen. Valloitus alkoi Ranskan Rivieralta nudistiyhteisöistä, joista yläosattomia naisia levittäytyi yleisille rannoille. Yläosattomuudesta alkoi tulla julkinen valtavirran ilmiö, vastakohtana nudistien yhteisöllisyydelle. Myös Brigitte Bardot ja jotkut muut edelläkävijät rupesivat näyttäytymään rannalla pelkässä bikinin alaosassa St. Tropez’ssa vuodesta 1967 alkaen. Cannesin elokuvajuhlien aikaan tähtijulkisuutta hamuavat nuoret naiset ryhtyivät poseeraamaan valokuvaajille rinnat paljaina Cannesin rannoilla.[4]

title: Yläosattomuus

text: Laman aikana 1990-luvun alussa jotkut ravintolat houkuttelivat asiakkaita topless-tarjoilijoilla tai karaoke-emännillä. Ilmiö hiipui muutamassa vuodessa.[5]

title: Yläosattomuus

text: Yläosattomuus on käsite, jolla viitataan naisten esiintymiseen julkisesti rinnat ja nännit täysin paljaaksi jättävässä asussa eli ”yläosattomissa”. Tavallisesti käsite rajataan pelkästään uimapuvun yhteyteen (yläosaton uimapuku), mutta sana yläosattomuus ei ilmaise, miten vyötärön alapuolinen vartalo on verhottu.


query: Milloin Maria de’ Medici syntyi?

title: Maria de’ Medici

text: Maria de’ Medici (ranskalaiselta nimeltään Marie de Médicis; 26. huhtikuuta 1575 Firenze – 3. heinäkuuta 1642 Köln) oli Ranskan kuningatar vuodesta 1600 vuoteen 1610. Hän oli kuningataräiti aina kuolemaansa saakka.

title: Uffizi

text: Giorgio Vasarin suunnittelema rakennus tehtiin alun perin vuosina 1560–1580 virastoiksi "(ital. uffizi)" herttua Cosimo I de’ Medicin hallinnolle. Jo vuonna 1581 rakennuksessa alettiin esitellä Medici-suvun taideaarteita. Kokoelmat lahjoitti Toscanan valtiolle viimeinen Medici-suvun edustaja Anna Maria Luisa de’ Medici vuonna 1743, silä ehdolla että ne säilytetään Toscanan pääkaupungissa Firenzessä.

title: Oopperan historia

text: Ranskalaisen oopperan esikuvia oli 1500-luvulla syntynyt "ballet de cour" eli hovibaletti, joista 1600-luvulle tultaessa oli muodostunut suuria kuningasta ylistäviä näytöksiä. Italialaisen oopperan saapumisessa Ranskaan keskeinen osuus oli italialaisilla kardinaali Mazarinilla ja Medici-sukuun kuuluneella kuningattarella Maria de’ Medicillä, jotka toivat kotimaastaan laulajia Ranskaan ylläpitääkseen tärkeitä poliittisia yhteyksiä. Mazarinin ansiosta Ludvig XIV:n ensimmäisissä virallisissa juhlissa esitettiin perinteisen ranskalaisen baletin lisäksi myös italialainen ooppera. Mazarin ja kuningatar toivat myöhemminkin italialaisia oopperaseurueita Ranskan hoviin.

title: Anna Maria Luisa de’ Medici

text: Anna Maria Luisa de’ Medici (11. elokuuta 1667 Firenze – 18. helmikuuta 1743 Firenze) oli Pfalzin vaaliruhtinatar ja Toscanan suurherttuakuntaa hallinneen Medicin suvun viimeinen edustaja. Hän testamenttasi Medicien vuosisatojen aikana keräämät taideaarteet Toscanan kruunun omaisuudeksi sillä ehdolla, että niitä ei siirrettäisi pois Firenzen kaupungista.

title: Marsilio Ficino

text: Marsilio Ficino syntyi Figline Valdarnossa. Hänen isänsä oli lääkäri, joka toimi Cosimo de’ Medicin suojeluksessa. Medici otti myös nuoren Marsilion hoviinsa ja ryhtyi tämän elinikäiseksi suojelijaksi. Hän toimi Cosimo de’ Medicin pojanpojan Lorenzo de’ Medicin opettajana. Toinen hänen tunnettu oppilaansa oli Giovanni Pico della Mirandola, humanistifilosofi ja oppinut.

title: Maria de’ Medici

text: Maria de’ Medici ei tullut aina toimeen puolisonsa Henrik IV:n kanssa. Hän oli luonteeltaan hyvin mustasukkainen eikä suvainnut miehensä naisseikkailuja. Henrik IV edellytti vaimonsa seurustelevan rakastajattariensa kanssa ja kieltäytyi antamasta vaimolleen varoja, joita tämä mielellään olisi käyttänyt kuningattaren aseman vaatimiin menoihin.

title: Maria de’ Medici

text: Maria oli kuudes lapsi Toscanan suurherttuan Frans I de’ Medicin (1541–1587) ja Itävallan arkkiherttuattaren Johannan (1548–1578) perheessä.

title: Anna Maria Luisa de’ Medici

text: Anna Maria Luisa allekirjoitti lokakuussa 1737 Frans Stefanin kanssa sopimuksen, jonka mukaan Frans Stefanista tulisi hänen ainoa perillisensä sillä ehdolla, että Medicien taidekokoelmia ei koskaan siirrettäisi pois Firenzestä ja ne pidettäisiin yleisön nähtävillä. Anna Maria Luisan kuoltua vuonna 1743 muun muassa Uffizin taidegalleria, Palazzo Pittin huvila, Laurenziana-kirjasto, San Lorenzon kirkon Medici-kappeli ja niiden taidekokoelmat siirtyivät siten Toscanan valtion omaisuudeksi. Nykyään Firenzen kaupunki muistaa Anna Maria Luisaa maailmankuulun taidekeskittymän perustajana.

title: Tilaustaide

text: Kuten monet muut, Rubens työskenteli enimmäkseen tilausten perusteella. Maria de' Medici tilasi häneltä vuonna 1621 kaksikymmentäviisi suurikokoista maalausta Luxemburgin palatsiin Pariisiin. Rubens maalasi teoksia kaksi vuotta. Maalauksista kaksikymmentäyksi kuvaa Maria de' Medicin saavutuksia. Loput maalauksista ovat hänen ja hänen vanhempiensa muotokuvia.

title: Maria de’ Medici

text: Maria de’ Medicin loppu on surullinen. Vuosien ajan hän matkusti eurooppalaisesta hovista toiseen, Saksassa ja Englannissa, mutta hän ei voinut koskaan palata Ranskaan. Hän kuoli pakolaisena Rubensin synnyinkodissa vuonna 1642 muutama kuukausi ennen Richelieuta.

title: Maria de’ Medici

text: Henrik IV:n ja Maria de’ Medicin välinen avioliitto vastasi ennen kaikkea Ranskan kuninkaan hallitsijasuvun ja talouden etuja. Medicien perhe, joka omisti Ranskan kuninkaan luotottajapankin, lupasi myötäjäisinä 600000 kultaecuta, ja tästä Maria sai kansan suussa kutsumanimen ”Suuri pankkiiri”.

title: Medici

text: Giovanni di Bicci de’ Medici (1360–1429) oli ensimmäinen pankkitoiminnassa mukana ollut Medici, ja häntä voidaan pitää suvun perustajana. Hänen poikansa Cosimo de’ Medici ("Cosimo Vanhempi"; 1389–1464) oli ensimmäinen Medici, joka sai Firenzen epävirallisen hallitsijan "Gran maestron" aseman. Cosimon jälkeläiset muodostivat suvun toisen päähaaran; toiseen kuuluivat hänen pikkuveljensä Lorenzon jälkeläiset. Cosimon jälkeläiset hallitsivat käytännössä Firenzeä vuoteen 1494 saakka, jolloin heidät karkotettiin sieltä. Cosimon pojan Pieron (1416–1469) poika Lorenzo de’ Medici (1449–1492) sai lisänimen ”Il Magnifico”. Lorenzon aikaan Italian renessanssi oli huipussaan ja Medicit tukivat ahkerasti ajan taiteilijoita, runoilijoita ja filosofeja. Medicit kuitenkin palasivat Firenzeen 1500-luvun alussa, ja Cosimosta polveutunut Medicien ”vanhempi” sukuhaara hallitsi Firenzeä vielä vuoteen 1537 saakka. Keisari Kaarle V nimitti Alessandro de’ Medicin Firenzen perinnölliseksi herttuaksi. Hänen jälkeensä asema siirtyi ”nuoremmalle” haaralle, johon kuulunut Cosimo I de’ Medici tuli ensin Firenzen herttuaksi ja myöhemmin vuonna 1569 Toscanan suurherttuaksi. Hänestä polveutunut sukuhaara hallitsi sen jälkeen Toscanaa suurherttuakuntana vuoteen 1737 saakka. Kun suvun viimeinen suurherttua Gian Gastone (1671–1737) kuoli, hänen sisarensa Anna Maria Luisa de’ Medici allekirjoitti testamentin, jolla koko Medicien omaisuus siirtyi uuden hallituksen omistukseen, eikä mitään siitä saisi koskaan siirtää pois Firenzestä. Anna Maria Luisa kuoli suvun viimeisenä jäsenenä 1743.

title: Giovanni di Bicci de’ Medici

text: Giovanni di Bicci de’ Medici (1360 Firenze – 20. helmikuuta tai 28. helmikuuta 1429) oli maineikkaan ja vaikutusvaltaisen firenzeläisen Medici-suvun perustaja, Cosimo de’ Medicin isä ja Lorenzo de’ Medicin eli Lorenzo il Magnificon isoisän isä.

title: Anna Maria Luisa de’ Medici

text: Anna Maria Luisan vanhemmat olivat Toscanan suurherttua Cosimo III ja Ranskan prinsessa Marguerite-Louise d’Orléans. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1691 Pfalzin vaaliruhtinas Johan Vilhelm, mutta Cosimon järjestämä avioliitto oli lapseton. Kun Cosimo III alkoi vanhalla iällä pelätä dynastiansa sammumista, hän suunnitteli julistavansa Anna Maria Luisan ja tämän puolison kruununperillisikseen siinä tapauksessa että hänen poikansa eivät jättäisi perillisiä. Tämä suunnitelma ei kuitenkaan toteutunut Euroopan suurvaltojen vastustuksen vuoksi. Johan Vilhelm kuoli vuonna 1716 ja Anna Maria Luisa muutti seuraavana vuonna Pfalzin pääkaupungista Düsseldorfista takaisin Firenzeen. Kun Medici-suvun viimeinen hallitsija, Anna Maria Luisan veli Gian Gastone kuoli lapsettomana vuonna 1737, suurvallat nostivat Toscanan hallitsijaksi Lothringenin herttuan Frans Stefanin, mutta Medicien yksityisomaisuus periytyi Anna Maria Luisalle.

title: Maria de’ Medici

text: Vuosien kuluttua, kun Marian oli karkottanut hänen oman poikansa, syntyi vähitellen musta legenda Maria de’ Medicistä. Silloin puhuttiin suunnattomasta italialaisten suosikkien suosimisesta, taloudellisesta tuhlailusta, joka aiheutui leskikuningattaren ja hänen seurueensa tuhlailusta. Puhuttiin myös Marian korruptoituneesta hallinnosta. Maria ja hänen poikansa, kuningas, ymmärsivät toisiaan verrattain heikosti. Ludvig XIII koki äitinsä käyttäytymisen itseään nöyryyttävänä, ja vuonna 1617 hän järjesti vallankaappauksen ja murhautti Concino Concinin, joka oli ollut äidin tärkein neuvonantaja. Saatuaan vallan itselleen Ludvig XIII ajoi äitinsä sisäiseen maanpakoon Blois’n linnaan.

title: Ludvig XIII

text: Ludvig XIII:sta tuli isänsä Henrik IV:n kuoltua vuonna 1610 Ranskan kuningas. Henrik IV oli lopettanut uskonsodat ja saanut rauhan aikaiseksi Ranskassa, joten hänen kuolemansa oli kova kolaus Ranskan kuningashuoneelle. Alkoivat taas rauhattomuudet ja sisäiset epävakaudet. Aina vuoteen 1614 Ranskaa hallitsi sijaishallitsijana Ludvigin äiti Maria de’ Medici, joka oli itserakas hallitsija ja monien suosikkien, etenkin Concino Concinin vaikutusalaisena. Maria de’ Medici ei suostunut luovuttamaan valtiota Ludvigille, mutta vuonna 1617 nuori Ludvig otti vallan itselleen ja murhautti Concinin. Katolisen Ludvigin aikana jatkuivat sodat katolisten ja protestanttien (hugenotit) välillä. Vuonna 1624 kuninkaallisen neuvoston johtoon nousi kardinaali Richelieu, joka toimi vuoteen 1642 asti hänen pääministerinään. Richelieu oli nerokas poliitikko ja hän otti Ranskan hallinnan omiin käsiinsä.

title: Cosimo III

text: Vanhoilla päivillään Cosimo III alkoi pelätä Medicin dynastian sammumista, sillä hänen ainoa veljensä Francesco Maria de' Medici ja vanhin poikansa Ferdinand kuolivat molemmat lapsettomina vuosina 1711 ja 1713, ja toinen poika Gian Gastone eli lapsettomana erossa aviopuolisostaan. Cosimo yritti nimetä kruununperilliseksi tyttärensä Anna Maria Luisan, jonka avioliitto Pfalzin vaaliruhtinas Johan Vilhelmin kanssa oli tosin myös lapseton, ja ehdotti jopa Firenzen tasavallan uudelleenperustamista. Euroopan suurvallat kuitenkin sekaantuivat asiaan, koska ne halusivat kaikki saada Toscanan omaan valtapiiriinsä. Vuonna 1720 Espanja ja kvadrupelallianssin valtiot (Iso-Britannia, Ranska, Hollanti ja Itävalta) sopivat keskenään, että Medicin suvun mieslinjan sammuessa Toscanan hallitsijaksi nostettaisiin Espanjan prinssi Don Carlos. Cosimo III:n kuoltua vuonna 1723 valta siirtyi hänen pojalleen Gian Gastonelle, joka jäi viimeiseksi Medici-sukuiseksi suurherttuaksi. Kvadrupelallianssin suunnitelmasta poiketen valta siirtyi sen jälkeen Habsburg-Lothringenin suvulle.

title: Gian Gastone

text: Euroopan suurvallat olivat jo vuonna 1718 sopineet keskenään, että Medicin hallitsijasuvun sammuessa Toscanan valtaistuimelle nostettaisiin Espanjan prinssi Don Carlos, josta tuli vuonna 1731 myös Parma-Piacenzan herttua. Puolan perimyssotaan liittyneen Wienin esirauhan yhteydessä vuonna 1735 suurvallat tekivät kuitenkin uuden sopimuksen, jonka mukaan Toscanan valtaistuimelle nousisikin Medicien jälkeen Lothringenin herttua Frans Stefan. Kun Frans seuraavana vuonna meni naimisiin Itävallan kruununperijättären Maria Teresian kanssa, siirtyi Toscana Itävallan Habsburgien valtapiiriin. Gian Gastone taipui hyväksymään tämän järjestelyn. Espanja veti miehitysjoukkonsa pois Toscanasta ja niiden tilalle saapui itävaltalaisia joukkoja, jotka vannoivat helmikuussa 1737 uskollisuutta suurherttualle. Gian Gastone kuoli viisi kuukautta myöhemmin ja Frans Stefan julistettiin suunnitellusti Toscanan suurherttuaksi. Medicin suvun yksityisomaisuus ja korvaamaton taidekokoelma menivät perintönä Gian Gastonen siskolle Anna Maria Luisa de' Medicille, joka lapsettomana kuitenkin testamenttasi ne suurherttua Fransille.

title: Ponte Santa Trinita

text: Nykyisen sillan rakentamisen määräsi Cosimo I de' Medici. Sen suunnitteli Bartolomeo Ammanati todennäköisesti Michelangelo alkuperäissuunnitelmien pohjalta. Sillan jokaiseen kulmaan pystytettiin vuodenaikoja kuvaavat patsaat vuonna 1608 Cosimo II de' Medici ja Maria Maddalenan häiden kunniaksi. Patsaiden suunnittelijat olivat Giovanni Caccini (kevät ja syksy), Taddeo Landini (talvi) ja Pietro Francavilla (kesä).

title: Cosimo de’ Medici

text: Cosimo syntyi Firenzessä villakauppiaan ja pankkiirin poikana. Hän peri sekä rikkautensa, varovaisuutensa että liiketoiminnan tajunsa isältään Giovanni di Bicci de’ Mediciltä. Hänellä oli veli Lorenzo, ja hän oli tulevan mahtimiehen Lorenzo de’ Medicin isoisä. Vuonna 1415 hän avusti antipaavi Johannes XXIII:ta Konstanzin kirkolliskokouksessa.

title: Maria de’ Medici

text: Maria de’ Medici tuli pian raskaaksi, synnytti dauphin Ludvigin 27. syyskuuta 1601 ja antoi kuninkaalle aihetta tyytyväisyyteen. Myös kuningaskunta, joka oli odottanut dauphinin syntymää, riemuitsi, sillä edellisen dauphinin syntymästä oli kulunut yli neljäkymmentä vuotta. Maria jatkoi esimerkillisen aviopuolison roolissa oloaan ja synnytti kuninkaalle useita jälkeläisiä.

title: Compiègne

text: Maria de' Medici aiheutti suuria ongelmia kardinaali Richelieulle, sillä hän oli karkottanut 1630 kuningattaren Compiègneen ja täältä kuningatar pakeni Brysseliin 1631. Ranskan kuningas Ludvig XV ja Dauphin vastaanottivat Maria Antoinetten, kun hän saapui Ranskaan.

title: Maria de’ Medici

text: Leskikuningattaren harjoittama politiikka herätti runsaasti tyytymättömyyttä. Toisaalta protestantit olivat huolestuneita Marian lähentymisestä katolisen Espanjan kuninkaan Filip III:n kanssa. Marialla oli myös läheisinä neuvonantajinaan italialaisia, ja ranskalaisten ksenofobia kohdistui juuri heihin. Ranskalaiset uskoivat italialaisten neuvonantajien raunioittavan Ranskan. Hyödyntäen sijaishallituksen heikkoutta valtakunnan ylhäisimmät aateliset, Condén (Henri II de Bourbon, Burgundin kuvernööri, kolmas Condén ruhtinas, Montmorencyn, Albret’n, Enghien ja Belleraden herttua ja Ranskan pääri) johdolla, kapinoivat Maria de’ Mediciä vastaan saadakseen taloudellista kompensaatiota.

title: Elisabet Ranskalainen (1602–1644)

text:
Elisabet oli Ranskan kuninkaan Henrik IV:n ja Maria de’ Medicin tytär. Hän meni naimisiin Filipin kanssa vuonna 1615.
Elisabetin kuolemaan 1644 asti kestäneestä liitosta syntyi kahdeksan lasta. Näistä kuusi kuoli aivan pieninä, ja viides lapsi, kruununperijä Baltasar Carlos, menehtyi 16-vuotiaana 1646. Ainoastaan ensimmäisen liiton nuorin lapsi, tytär Maria Teresa selvisi aikuisikään ja meni myöhemmin naimisiin Ranskan aurinkokuninkaan Ludvig XIV:n kanssa.

title: Katariina de’ Medici

text: Katariina de’ Medici ( []; [], 13. huhtikuuta 1519 – 5. tammikuuta 1589) oli italialainen aatelisnainen, joka oli Ranskan kuningatar Henrik II:n puolisona vuosina 1547–1559. Katariina oli syntyisin Caterina Maria Romola di Lorenzo de’ Medici ja hän kuului kuuluisaan italialaiseen Medicien mahtisukuun. Katariina oli paitsi Ranskan kuninkaan puoliso myös kolmen Ranskan kuninkaan äiti. Hänet muistetaan ehkä parhaiten siitä, että hänen toisen poikansa hallituskaudella järjestettiin Pärttylinyön verilöyly vuonna 1572.

title: Medici

text: Medicien vaakunassa on kultaisella pohjalla punaisia palloja. Pallojen merkitys ei ole selvä: niiden on arveltu esittävän pillereitä, rahaa tai kiveksiä. Erään tarinan mukaan yksi suvun kantaisistä olisi ollut Kaarle Suuren kapteeni Averardo de’Medici. Kapteeni taisteli Apenniineilla jättiläistä vastaan kultainen kilpi suojanaan. Jättiläinen iski kilpeen lommoja ja valutti niihin verensä kuollessaan, ja näin syntyi vaakunan kuviointi. Aluksi palloja oli yksitoista, sitten yhdeksän, seitsemän ja lopulta kuusi. Ranskan kuningas Ludvig XI myönsi vuonna 1465 Lorenzo de’ Medicin isälle Pierolle kunnianosoituksena vaakunansa käyttöön vaaleansinisen Ranskan liljoin koristellun pallon. Medicien vaakuna esiintyy poliittisena symbolina monissa firenzeläisissä rakennuksissa, niin Medicien itse asuttamissa kuin heidän ystävilleenkin kuuluneissa.

title: Henrik IV (Ranska)

text: Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Margerete de Valois (, lapseton avioliitto mitätöitiin vuonna 1599) ja toinen Maria de’ Medici.

title: Renessanssi

text: Miksi esimerkiksi Italian Firenzessä syntyi renessanssi? Selvää syytä renessanssin syntyyn ei ole saatu selville. Eräs vanhimpia selityksiä on, että Medici-suvun antama tuki, erityisesti Lorenzo de’ Medicin aikana, olisi luonut pohjan taide-elämän kehittymiselle. Tämä vuorostaan johti renessanssiin. Renessanssin alku voidaan kuitenkin ajoittaa jo vuosiin 1410–1420, aikaan ennen Medicien valtaan nousua.

title: Maria de’ Medici

text: Kun kuningas Henrik IV kuoli 14. toukokuuta 1610, Maria de’ Medici ryhtyi hoitamaan sijaishallitusta poikansa Ludvig XIII:n nimissä. Kuningas oli vasta yhdeksänvuotias ja liian nuori hallitsemaan. Maria meni mukaan Ranskan politiikkaan. Hän aloitti valitsemalla itselleen miehensä entiset neuvonantajat, mutta vähän ajan kuluttua hän erotti neuvonantajansa. Sijaishallitsijana, voimattomana oman maansa aateliston edessä ja samoin myös eurooppalaisten naapurivaltojen suhteen, hän saattoi vain tehdä näkyvän pesäeron miehensä noudattamaan politiikkaan eli Ranskan menetetyn suuruuden takaisinvaltaamiseen. Ensiksi hänen oli tehtävä rauha Espanjan kanssa, ja se toteutui vuonna 1615, kun solmittiin kaksi avioliittoa maiden kuningashuoneiden kesken. Marian tytär Elisabeth avioitui Espanjan infantan Filipin kanssa, ja hänen poikansa Ludvig avioitui Espanjan infenten Annen kanssa.

title: Maria de’ Medici

text: Maria de’ Medici jatkoi kuninkaan neuvoston jäsenenä olemista, ja siten hän seurasi kardinaali Richelieun neuvoja. Hän oli itse esitellyt kardinaalin kuninkaan ministeriksi. Vielä myöhemminkään Maria ei havainnut suojattinsa vallan kasvamista. Kun hän lopulta tajusi sen, hän katkaisi suhteensa kardinaaliin ja koetti kaikin keinoin syrjäyttää tämän. Hän ei vieläkään tuntenut kuningasta henkilönä, koska uskoi voivansa varsin vaivattomasti saattaa kardinaalin kuninkaan epäsuosioon. Kuuluisana Nenästä vedettävien päivänä (Jounée des Dupes) 12. marraskuuta 1630 kardinaali jäi paikalleen keskeiseksi ministeriksi, ja Marian oli tehtävä sovinto tämän kanssa.