query: Minä vuonna Ähtärin eläinpuisto on perustettu?

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta.[3] Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973.[4] Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Pari vuotta myöhemmin saapuivat sudet ja ilvekset.

title: Ähtäri

text: Ähtäri, aik. Ätsäri[1] () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä[2] ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä.[3] Väestötiheys on asukasta/km². Ähtärin naapurikunnat ovat Alajärvi, Alavus, Keuruu, Multia, Saarijärvi, Soini ja Virrat. Kunnassa sijaitsee myös kuuluisa Ähtärin eläinpuisto, johon tuotiin vuonna 2018 kaksi jättiläispandaa.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta.[6] Lumeksi ja Pyryksi nimetyt pandat tuotiin Suomeen 18. tammikuuta 2018, mutta joutuivat kuukauden karanteeniin ja ovat yleisön nähtävillä 17. helmikuuta alkaen.[7][8]

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja.[5] Maastoltaan ja kasvistoltaan vaihteleva 60 hehtaarin alue on antanut erinomaiset mahdollisuudet toteuttaa Euroopan eläintarhojen yhdistyksen EAZA:n perusajatuksia siitä, kuinka eläimiä on tarhattuina hoidettava. Lisäksi yksi eläinpuistojen ja -tarhojen tärkeimpiä tehtäviä on lisätä eläinlajien ja luonnon tuntemusta sekä jakaa kasvatuksellista tietoa.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Mimmi on Ähtärin eläinpuistossa asuva ruskeakarhu, joka tunnetaan venyttelyliikkeistä, jotka jotkut luokittelevat joogaksi.[9]

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Matkailualueella sijaitsevat Eläinpuiston leirintäalue ja hotelli Mesikämmen. Puistossa käy vuosittain noin 150 000 vierailijaa.[3]

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin eläinpuisto osallistuu uhanalaisten lajien säilyttämiseen. Lumileopardien lisäksi suojelun kohteena ovat metsäpeurat ja vesikot.[3]

title: Santerin seikkailumaa

text: Santerin seikkailumaa on entinen puuhapuisto Ähtärissä. Seikkailumaa ei sisältänyt huvipuistolaitteita vaan erilaisia käyntikohteita. Se toimi Ähtärin eläinpuiston yhteydessä. Se avasi ovensa vuonna 1984. Tuolloin paikan nimi oli kuitenkin vielä Mini-Suomi ja se ikään kuin esitteli Suomea pienoiskoossa. Syksyllä 2005 puisto kuitenkin lakkautettiin. Santerin seikkailumaan lakkauttamisen jälkeen osa sen toiminnoista on siirretty eläinpuiston puolelle.

title: Ähtärin eläinpuiston rautatie

text: Pedershaab-veturi palautettiin Jokioisten Museorautatielle ja varastoitiin. Veturiin Ähtärissä lisätty ja sen mukana Museorautatien omistukseen tullut höyryveturia matkinut lisäkuori luovutettiin eräälle harrastajalle samaan tarkoitukseen. Veturi on kuorta poistettaessa tullutta muutamaa sähkövikaa ja perushuoltoa vaille ajokuntoinen. Radan vaunut sijoitettiin muutamaksi vuodeksi leikkimökeiksi eläinpuiston alueelle.

title: Ähtäri

text: Ähtärin matkailualueella on eläinpuisto, jonka uusimpia vetonauloja ovat vuonna 2018 Kiinasta saadut isopandat. Eläinpuiston yhteydessä on kallioon rakennettu Hotelli Mesikämmen. Nähtävyyksiin kuului aiemmin myös Mini-Suomi, jossa pääsi tutustumaan Suomeen pienoiskoossa, muiden muassa Saabin tehtaisiin, ydinvoimalaan, Muumi-teatteriin, Kuopion toriin ja eduskuntataloon. Mini-Suomi toimi joitakin vuosia uudella nimellä Santerin Seikkailumaa, kunnes se vuonna 2005 lopetettiin ja osa Seikkailumaan laitteista siirrettiin suoraan Ähtärin eläinpuiston yhteyteen. Nykyisin alue kuuluu Ähtäri Golfin kenttäalueeseen.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuisto sijaitsee Ähtärissä Inhan kylässä, valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo, jolta on päivittäin kolme taajamajunavuoroa Seinäjoen ja kolme vuoroa Jyväskylän suuntaan.

title: Eläinpuisto-Zoo

text: Eläinpuisto-Zoo () on rautatieliikennepaikka Ähtärissä rataosuudella . Virallisesti liikennepaikka on seisake ja se on avattu 31.5.1981.

title: Kultapanda

text: Kultapandoja on monissa eläintarhoissa ympäri maailmaa, Suomessa sekä Korkeasaaren eläintarhassa että Ähtärin eläinpuistossa. Ähtäriin ensimmäinen kultapandanaaras saapui kesäkuussa 2015.

title: Eläinpuisto-Zoo

text: Liikennepaikalla ei ole asemarakennusta, vaan pelkkä betonikatos ja puinen asemalaituri. Seisakekatokseen on 1990-luvulla maalattu eläinaiheisia kuvia lähellä sijaitsevaan eläinpuistoon liittyen. Asemalla pysähtyy päivittäin kuusi taajamajunaa, kolme Seinäjoelle, kaksi Jyväskylään sekä yksi Tampereelle. Kävelymatkan etäisyydellä on Ähtärin matkailualue, jossa sijaitsevat muun muassa Ähtärin eläinpuisto, leirintäalue, Hotelli Mesikämmen, Ähtäri-halli ja Eero Hiirosen Ylävedet-veistos.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin eläinpuisto on Suomen vanhin luonnonmukainen eläinpuisto.[1] Puistossa on noin 60 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja.[2]

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Luokka:Suomen eläintarhat Eläinpuisto Eläinpuisto Luokka:Suomen leirintäalueet

title: Ähtärin eläinpuiston rautatie

text: Ähtärin eläinpuiston rautatie oli kapearaiteinen rautatie, joka yhdisti toisiinsa Ähtärin eläinpuiston sekä Kotieläinpuiston. Rautatien raideleveys oli 600 millimetriä, ja se avattiin liikenteelle 1980-luvun alussa. Liikennettä hoidettiin muutaman veturin ja vaunun voimin. Liikennepaikkoja noin kahden kilometrin mittaisella radalla oli kolme: Eläinpuistossa, Moksun kotieläinpuistossa ja pysäköintialueella. Ratalinja oli ns. "point–to–loop" -rata, eli radan toisessa päässä oli pieni kolmiraiteinen ratapiha, ja toisessa päässä oli paluusilmukka.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Ähtärin pandataloa alettiin rakentaa helmikuussa 2017. Sisätila on noin 2400 neliötä ja ulkopiha on noin 3000 neliötä. Sisätilan olosuhdevaatimukset olivat haasteelliset, koska kyseessä on kasvihuonetyyppinen ilmasto. Sisäilman kosteudet oli tarkasti määritelty ja lämpötilat ovat tarkasti hallinnassa, jotta kasvillisuus pysyy kunnossa.[10] Pandatalon kiipeilyalue on suunniteltu muistuttamaan paljon pandojen luonnollista ympäristöä. Talossa kuluu paljon bambua, jota Ähtärin eläinpuisto tilaa hollantilaiselta kasvihuoneelta. Vireillä on hanke pandoille sopivan bamburavinnon viljelemiseksi Ähtärissä.[11]

title: Kuopion eläinpuisto

text: Kuopion eläinpuisto on vuonna 1984 perustettu kuopiolainen matkailukohde, jonka 30:stä eri eläinlajista suurin osa on kotieläimiä. Se sijaitsee Vehmasmäen kylässä. Kuopion Eläinpuiston yhteydessä sijaitsee hevostalli, joka toimii yksityistallina. Eläinpuisto on avoinna aina kesäisin joka päivä sekä joulun aikaan.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Jukka Lahtinen: Eläintarinoita Ähtäristä. Edita, 2002.

title: Flowpark

text: Vuonna 2014 Flowpark Oy avasi kaksi uutta puistoa franchising-mallilla. Ensimmäinen näistä avattiin vappuna 2014 Vierumäelle ja toinen kesäkuussa 2014 Ähtäriin, Ähtärin eläinpuiston viereen. Kesäkuussa 2015 avattiin viides Flowpark Tampereelle, Varalan urheiluopiston alueelle, ja heinäkuussa 2015 avattiin kuudes puisto Ahvenistossa, Hämeenlinnassa.

title: Robert Sands Järnväg

text: Radan omistaja hankki jo aikaisemmin omistukseensa lakkautetun ja puretun Ähtärin eläinpuiston rautatien kiskotuksen ja vaihteet. Vuonna 2008 kaupat tehtiin myös lopusta Ähtärin kalustosta.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Eläinpuistossa on noin 60 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja.

title: Metsäpeura

text: Ähtärin seudulla elää pieni, noin 25 yksilön suuruinen metsäpeurapopulaatio, joka on saanut alkunsa Ähtärin eläinpuistosta luontoon siirretyistä yksilöistä.[20]

title: Ähtäri

text: Jaakolan varsinainen kuningasajatus oli kuitenkin Ähtärin matkailun ideointi 1960-luvun lopussa. Tavoitteena oli pysäyttää väkiluvun lasku ja luoda Ähtäriin uusia työpaikkoja. Ensimmäisessä vaiheessa kuntaan haluttiin ravintola, sitten leirintäalue ja lopuksi hirvitarha – ajatus, joka laajeni sittemmin kokonaiseksi eläinpuistoksi ja lopulta matkailualueeksi. Ähtärin eläinpuisto aloitti toimintansa 17.6.1973. Matkailutoimi on laajentunut Hotelli Mesikämmenen, Mini-Suomen (Santerin Seikkailumaa) ja monien yksityisten matkailualanyrittäjien ansiosta niin, että ympärivuotisia työpaikkoja on syntynyt Ähtäriin lähes 200 (1999).[8]

title: Ähtärin eläinpuiston rautatie

text: Talvella 2010 koko Ähtärin eläinpuiston rautatien alkuperäinen oma kalusto on Robert Sandin hallussa, vain Jokioisten museorautatieltä lainattu Haukkasuon Pedershaab oli pitkään Humppilassa. Nykyisin (2014) veturi on kunnostettu ajokuntoon ja siirretty Aitonevan turvetuotantomuseoon jonne ollaan rakentamassa museorataa.

title: Ähtärin eläinpuiston rautatie

text: Vuonna 2005 närpiöläinen Robert Sand hankki omistukseensa rautatien raidemateriaalin, ja rautatie purettiin lopullisesti. Raidemateriaali siirrettiin maantiekuljetuksena Närpiön Pirttikylään Sandin maatilalle, jonne Sand on rakentamassa yksityistä kapearaiteista rautatietä. Vuonna 2008 Sand hankki omistukseensa myös Ähtärin liikkuvan kaluston. Uusi Robert Sands Järnväg eli RSJ valmistui vielä saman vuoden aikana Närpiöön.

title: Hotelli Mesikämmen

text: Hotelli Mesikämmen on Ähtärissä toimiva hotelli, joka on valmistunut vuonna 1976. Hotellirakennuksen ovat suunnittelleet arkkitehtiveljekset Timo ja Tuomo Suomalainen. Mesikämmen sijaitsee lähellä vuonna 1973 avattua Ähtärin eläinpuistoa. Hotellirakennus on saanut vuonna 1978 Diploma and Silver Hexagon of Habitation Space -palkinnon yhdessä espoolaisen taloyhtiö Majakummun kanssa. Hotellissa toimii ravintolan lisäksi myös kylpylä.

title: Korpihotelli

text: Vuonna 1976 valmistui Ähtärin eläinpuiston yhteyteen Tuomo ja Timo Suomalaisen suunnittelema Hotelli Mesikämmen, jonka arkkitehtuuri kuvastaa männynkantoa siitä haarautuvine juurineen eli huonesiipineen. Sisään tullessa yksikerroksiselta näyttävä rinnerakennus avautuu alaspäin peräti neljä kerrosta. Hotelli on vuosikymmenien mittaan kuulunut Kantaravintoloille, sitten Arctialle, Scandicille ja Hiltonille. Vuodesta 2016 se on kuulunut Ähtärin kunnan omistamalle eläinpuistoyhtiölle.

title: Ähtärin eläinpuisto

text: Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi.


query: Mitkä värit ovat Pohjois-Korean lipussa?

title: Pohjois-Korean lippu

text: Punainen väri edustaa vallankumouksellista isänmaallisuutta. Sinisten raitojen sanotaan merkitsevän "Korean kansan pyrkimystä liittyä koko maailman vallankumouksellisiin ja taistella itsenäisyyden, ystävyyden ja rauhanaatteen puolesta".

title: Venäjän lippu

text: Vuonna 1858 Aleksanteri II otti käyttöön uudenlaisen lipun, jossa väreinä olivat tavan mukaan imperiumin virallisen vaakunan värit. Ylimpänä oli keisarilliset värit musta ja keltainen viiva ja alimpana valkoinen, autokratian ja Katariina Suuren väri. Erään tulkinnan mukaan tuo lippu poistui valtion käytöstä vuonna 1883 ja palautui Pietari Suuren lippuun Aleksanteri III:n asetuksella, jolloin musta-kelta-valkoinen lippu olisi jäänyt Romanovin hallitsijasuvun käyttöön. Nikolai II korjasi epäselvyyden vuonna 1896, kun hän määräsi valko-sini-punaisen trikolorin Venäjän ainoaksi viralliseksi valtiolipuksi.

title: Walesin lippu

text: Walesin lippu eli Punainen lohikäärme (, ) on Walesissa käytetty kansallislippu. Lipun mittasuhteet ovat 2:3. Lippu koostuu valkoisesta ja vihreästä poikkiraidasta, joiden päällä on punainen lohikäärme. Valkoinen ja vihreä ovat walesiläisen, Englantia vuosina 1485–1603 hallinneen Tudor-suvun värit. Värit viittaavat myös Walesin tunnukseen purjoon. Walesin lippu on Bhutanin lipun ohella ainoa, johon on kuvattu lohikäärme.

title: Pohjois-Korean lippu

text: Pohjois-Korean () (eli virallisesti Korean demokraattisen kansantasavallan) lippu on yksi Pohjois-Koreassa käytettävistä kansallistunnuksista. Lippu otettiin käyttöön vuonna 1948. Lipussa esiintyy joitakin kommunismiin yhdistettäviä asioita (kuten kommunismin punainen tähti), sillä Pohjois-Korea oli jo vuonna 1948 kommunistivaltio, jonka tärkein tukija oli Neuvostoliitto.

title: Yhdistyneiden kansakuntien lippu

text: Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikeakeskipituisessa tasoprojektiossa Pohjoisnapa keskipisteenä, ja karttakuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi.

title: Alaskan lippu

text: Alaskan lippu on Yhdysvaltain Alaskan osavaltion virallinen lippu. Sen suunnitteli 13-vuotias Benny Benson vuonna 1926. Lipussa on sinisellä pohjalla kahdeksan kultaista tähteä, jotka symboloivat Otavaa ja Pohjantähteä. Sininen väri symboloi merta, taivasta, vuoristojärviä sekä lemmikkejä, Alaskan tunnuskukkaa. Pohjantähti kuvaa Alaskan asemaa pohjoisimpana osavaltiona ja Ison Karhun tähdistöön kuuluva Otava voimakkuutta.

title: Pohjois-Korea kesäolympialaisissa 2012

text: Pohjois-Korea osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 51 urheilijan voimin. Pohjois-Korean lippua avajaisissa kantoi kestävyysjuoksija Pak Song-chol ja päättäjäisissä Ri Jong-myong.

title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 2012 – naisten turnaus

text: Lohkon ensimmäisellä kierroksella tapahtui lippuskandaali, kun Pohjois-Korean lipun sijasta näytettiin ruudulla Etelä-Korean lippu.

title: Togon lippu

text: Togon lippu on länsiafrikkalaisen Togon tasavallan virallinen lippu, joka otettiin käyttöön 27. huhtikuuta 1960. Lipun oli suunnitellut Ahyi Paul. Siinä on viisi vaakaraitaa väreiltään ylhäältä alas vihreä-keltainen-vihreä-keltainen-vihreä. Vasemmassa ylänurkassa on punainen neliö, jonka keskellä valkoinen viisisakarainen tähti. Lipun värit ovat pan-afrikkalaisen liikkeen värit ja lipun malli viittaa Liberian lippuun.

title: Panafrikkalaisuus

text: Panafrikkalaisuus näkyy nykyään monen afrikkalaisen maan lipussa, perinteiset panafrikkalaiset värit eli vihreä, keltainen ja punainen on johdettu alun perin Etiopian lipusta, joka ainoana afrikkalaisena maana pystyi torjumaan länsimaisen siirtomaavallan. Nykyään parissakymmenessä Afrikan maan lipussa on käytössä panafrikkalaiset värit, jonka lisäksi panafrikkalaiset värit ovat käytössä myös joidenkin Afrikan ulkopuolisten maiden lipuissa, joissa on huomattava afrikkalainen diaspora (esimerkiksi Jamaika).

title: Meänmaan lippu

text: Lippu on trikolori: siinä on kolme samanlevyistä, vaakasuoraa raitaa. Värit ovat ylhäältä lähtien keltainen, valkoinen ja sininen. Värit tulevat Ruotsin ja Suomen lippujen väreistä. Herbert Wirlöfin mukaan värit kuvaavat kullankeltaista aurinkoa, talvista jokinäkymää ja kesän sinistä taivasta. Bengt Pohjasen mukaan värit kuvastavat myös ikivanhaa tarinaa, jotka liittyvät itämerensuomalaiseen kansaan, kveeneihin, ja Islannin vanhoihin saagoihin. Lipun sivujen suhde on 7:11 eli sama kuin Viron lipussa.

title: Antigua ja Barbudan lippu

text: Antigua ja Barbudan lippu otettiin käyttöön vuonna 1967 Antigua ja Barbudan saadessa itsehallinnon. Lippu on suunnittelukilpailun voittaneen kuvaamataidon opettajan Reginald Samuelin työ. Lipun punainen kuvastaa kansan tarmoa ja energisyyttä. Musta kuvaa taivasta, jolle valoisaa tulevaisuutta lupaava aamuaurinko nousee. Tämä väri kertoo myös saaren afrikkalaistaustaisesta väestöstä. Sininen on toivon väri ja valkoinen puhtaiden tavoitteiden väri. Valkoinen hiekka, sininen meri ja keltainen aurinko kertovat tämän saarivaltion luonnosta ja sen viehätysvoimasta. Lipun kolmioiden muodostama V-kirjain kuvaa voittoa (engl. "victory") siirtomaavallasta.

title: Malesian lippu

text: Malaijan liittovaltion lippu otettiin käyttöön vuonna 1950. Lipussa oli 11 raitaa ja tähdessä 11 sakaraa, jotka edustivat liittovaltion yhtätoista osavaltiota. Lipun vaakaraitojen punainen ja valkoinen väri tulevat Kaakkois-Aasian tunnusväreistä, ja ne periytyvät Majapahitien imperiumin lipusta. Keltainen on kuninkaallinen väri, joka viittaa liittovaltion sulttaanikuntiin. Sininen on otettu Iso-Britannian lipusta, sillä osoitetaan yhteyttä Brittiläiseen Kansainyhteisöön.

title: Panafrikkalaiset värit

text: Panafrikkalaiset värit ovat vihreä, kulta ja punainen tai vihreä, musta ja punainen. Vihreä, kulta ja punainen perustuvat Etiopian lippuun, joka oli ainut Afrikan maa joka ei joutunut siirtomaaksi, länsimaiden yrityksestä huolimatta. Vihreä, musta ja punainen perustuvat taas yhdysvaltalaisperäisen "Universal Negro Improvement Association and African Communities League" (UNIA) väreihin. Panafrikkalaiset värit otti ensimmäisenä lippuunsa Ghana vuonna 1957, jonka jälkeen yli kaksikymmentä Afrikan maata on seurannut sen esimerkkiä. Panafrikkalaiset värit ovat myös käytössä joissain Afrikan ulkopuolisissa maissa, joissa on huomattava afrikkalainen diaspora (kuten Jamaika). Värit ovat myös käytössä joidenkin muiden ei-afrikkalaisten maitten lipuissa (muun muassa Liettua ja Bolivia), mutta näillä mailla ei ole historiallista yhteyttä panafrikkalaiseen liikkeeseen. Panafrikkalaiset värit ovat myös rastafarien käyttämä tunnus.

title: Amerikan Samoan lippu

text: Amerikan Samoan lippu on Amerikan Samoan tunnus vaakunan ohella. Lippu on otettu käyttöön 17. huhtikuuta 1960. Ennen lipun käyttönottoa Amerikan Samoa käytti Yhdysvaltojen lippua. Lipun mittasuhteet ovat 10:19. Lipussa esiintyvät punainen, sininen ja valkoinen väri ovat Amerikan Samoan perinteiset värit.

title: Labuanin lippu

text: Labuanin lippu on Malesian territorion Labuanin tunnus. Lipun värit ja symboliikka ovat samat kuin Malesian lipussa. Valkoinen väri kuvaa buddhalaisuuden puhtautta ja punainen verta. Puolikuu kuvaa islamia ja 14-sakarainen tähti viittaa maan osavaltioihin.

title: Mordvan lippu

text: Mordvan lippu on Venäjälle kuuluvan Mordvan tasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 30. maaliskuuta 1995 ja sen mittasuhteet ovat 1:2. Lippu on jaettu kolmeen vaakaraitaan väreiltään ylhäältä alas punainen, valkoinen ja sininen. Punaisen ja sinisen raidan mittasuhteet ovat 1:4 lipun korkeudesta ja valkoisen 1:2 lipun korkeudesta. Lipun värit ovat panslaavilaiset värit ja lipun keskellä on punainen kahdeksansakarainen kannuksenpyörä, joka symboloi aurinkoa. Kannuksenpyörä on jaettu neljään osaan symboloiden mordvalaisten neljää heimoa.

title: Uuden-Seelannin lippu

text: Uuden-Seelannin lippu koostuu sinisestä (Pantone-väri 293) taustasta, Ison-Britannian Union Jackista ja neljästä punaisesta, valkorajatusta tähdestä, jotka symboloivat Etelän ristiä. Toisin kuin muissa valtioiden lipuissa, joissa on Etelän risti, Uuden-Seelannin lipussa on Etelän ristiin kuuluvista tähdistä vain neljä. Lipun pohjana on toiminut Britannian kauppalaivaston ja siirtokuntien lippu, niin sanottu Blue Ensign, josta myös esimerkiksi Australian lippu on kehittynyt. Nykymuotoista sinistä lippua on käytetty jo vuodesta 1869, mutta virallisen valtiolipun asemaan se nostettiin 24. maaliskuuta 1902. Lipun mittasuhteet ovat 1:2; tähdet eroavat kooltaan toisistaan. Sinisen valtiolipun rinnalla käytössä ovat myös punainen (Pantone-väri 186) versio kauppalippuna ja valkoinen versio merisotalippuna. Uuden-Seelannin lipun sininen väri kuvastaa merta ja taivasta, Etelän risti puolestaan maan sijaintia eteläisellä Tyynellä valtamerellä; "Union Jack" kuvastaa historiallista yhteyttä Isoon-Britanniaan. Lipun tai sitä esittävän asian tuhoaminen tai vahingoittaminen sen häpäisemistarkoituksessa on Uudessa-Seelannissa rikos. Lippua voi pitää tangossa minä päivänä tahansa.

title: Ahvenanmaan lippu

text: Ahvenanmaan lippu on Suomen itsehallinnollisen maakunnan Ahvenanmaan virallinen lippu. Sitä käytettiin ensimmäistä kertaa Maarianhaminassa 3. huhtikuuta 1954. Ahvenanmaan lippu on muuten samankaltainen kuin Ruotsin lippu, mutta siihen on lisätty punainen risti symboloimaan Suomea. Lipussa yhdistyvät Ruotsin lipun sinikeltaiset värit ja Suomen vaakunan keltapunaiset värit.

title: Guinean lippu

text: Guinean lipussa on samat värit kuin Malin lipussa, mutta Malin lipussa vihreä pystyviiva on vasemmalla ja punainen oikealla. Lisäksi Malin lipun vihreä väri on hieman vaaleampi.

title: Sirppi ja vasara

text: Pohjois-Korean hallitsevan puolueen, Korean työväenpuolueen, lipussa on sirppi talonpoikien symbolina, vasara työläisten symbolina sekä kirjoituspensseli älykköjen symbolina.

title: Pohjois-Korea talviolympialaisissa 2018

text: Avajaisissa Pohjois-Korea marssi yhdessä Etelä-Korean kanssa Korean yhdistymislipun alla. Lippua kantoivat yhdessä pohjoiskorealainen jääkiekkoilija Hwang Chung-gum ja eteläkorealainen rattikelkkailija Won Yun-jong. Lisäksi Korea-nimen alla kilpaili 35-henkinen naisten jääkiekkojoukkue, jossa oli pelaajia molemmista Koreoista.

title: Komin lippu

text: Lipun värit kuvaavat Komin luonnon omaperäisyyttä. Sininen tarkoittaa pohjoisen taivaan komeutta ja avaruutta. Vihreä on luonnon ja runsauden väri ja kuvaa maaperän rikkauksia ja taigaa. Valkoinen on lumen väri ja viittaa pohjoisen luonnon puhtauteen, yksinkertaisuuteen ja ankaruuteen sekä siihen, että Komi kuuluu pohjoisten maiden joukkoon. Toisen tulkinnan mukaan valkoinen viittaa Komissa elävien kansojen ja heidän kulttuuriensa tasa-arvoon ja yhtenäisyyteen. Huomattava on myös Komin lipun ja Viron lipun samankaltaisuus.

title: Kolumbian lippu

text: Kolumbian lippu on Kolumbian kansallistunnus vaakunan moton ja kansallishymnin ohella. Se otettiin käyttöön 26. marraskuuta 1861. Lipun värit kuvaavat nykyisen tulkinnan mukaan rikkauksia (keltainen), meriä (sininen) ja itsenäisyystaistelijoiden verta (punainen). Toisen tulkinnan mukaan värit kuvaavat Amerikkaa (keltainen) ja Espanjaa (punainen) sekä niitä erottavaa Atlantin valtamerta (sininen). Kolumbian lipun värit ovat samat kuin Venezuelan ja Ecuadorin lipussa.

title: Omanin lippu

text: Valkoinen väri kuvaa rauhaa ja rikkautta kansalle, vihreä väri kuvaa hedelmällisyyttä ja vihreitä vuoria. Punainen kuvaa taisteluja ulkomaalaisia hyökkääjiä vastaan. Punainen oli myös Musqatin sulttaanikunnan (Omania edeltäneen valtion) lipun väri. Kun Omanin nykyinen yksinvaltias sulttaani Qaboos bin Said al Said kaappasi vallan isältään vuonna 1970, hän korvasi Omanin siihenastisen yksivärisen punaisen lipun nykyisellä. Virallisesti nykyinen lippu otettiin kuitenkin käyttöön 25. huhtikuuta 1995.

title: Norsunluurannikon lippu

text: Norsunluunrannikon lippu on trikolorilippu, jonka kolme väriä ovat oranssi, valkoinen ja vihreä. Värit kuvaavat maan pohjoisosan savannia (oranssi), rauhaa (valkoinen) sekä toivoa ja maan eteläosan metsiä (vihreä). Värit ovat samat kuin Nigerin lipussa. Lippu muistuttaa Irlannin lippua, mutta siinä on eri mittasuhteet ja värien sijoittelu.

title: Pohjois-Korean lippu

text: Lippu Luokka:Valtioiden liput

title: Korean demokraattisen kansantasavallan vaakuna

text: Pohjois-Korean vaakuna on saanut hyvin paljon vaikutteita Neuvostoliiton vaakunasta. Punainen väri on kommunismin symboli. Pohjois-Korean vaakuna otettiin käyttöön niihin aikoihin kun kylmä sota alkoi maassa.

title: Pohjois-Korean lippu

text: Toista maailmansotaa seuranneen Neuvostoliiton miehityksen aikana Pohjois-Koreassa käytettiin Neuvostoliiton lippua lokakuusta 1945 syyskuuhun 1948. Pohjois-Korean väliaikaisen kansankomitean lippu (helmikuu 1946 – heinäkuu 1948). Pohjois-Korean lippu heinäkuusta syyskuuhun 1948. Pohjois-Korean lippu vuosina 1948–1992.

title: Thaimaan lippu

text:
Thaimaan lipun värit punainen, valkoinen ja sininen kuvaavat värien horisonttia.
Keskellä oleva sininen väri oli entisessä Thaimaan lipussa punainen, eikä lipussa ollut lainkaan sinistä väriä. Lipun värit symboloivat myös Thaimaan kuningaskuntaa. Lippu on otettu käyttöön 28. syyskuuta 1917. Lipun thainkielisen nimen suomennos on "Kolmivärinen lippu". Värit punainen, valkoinen, sininen tarkoittavat kansaa/maata, uskontoa ja kuningasta


query: Milloin Johan Gripenberg syntyi?

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg (14. syyskuuta 1795 Sääksmäki – 12. lokakuuta 1869 Kirkkonummi)[1] oli suomalainen vapaaherra, kartanonomistaja ja senaattori, joka tunnettiin varsinkin maanviljelyksen kehittäjänä. Hän oli Mustialan maanviljelyskoulun ensimmäinen johtaja vuosina 1838–1847, senaatin maanviljelystoimituskunnan ensimmäinen päällikkö vuosina 1861–1866 ja niin sanotun Tammikuun valiokunnan puheenjohtaja vuonna 1862.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Vuonna 1854 Gripenberg nimitettiin jäseneksi senaattori Casimir von Kothenin johtamaan komiteaan, joka pohti ruotujakolaitoksen palauttamista. Von Kothen yritti järjestää hänelle myös nimityksen senaattiin, mistä Gripenberg ei kuitenkaan ollut innostunut.[1] Vuonna 1861[1] hänet kuitenkin nimitettiin senaatin talousosastoon vastaperustetun maanviljelystoimituskunnan ensimmäiseksi päälliköksi[9]. Gripenberg nimitettiin pian myös valtiopäivien koollekutsumista valmistelleen niin sanotun Tammikuun valiokunnan puheenjohtajaksi, vaikka oli yhdessä Fabian Langenskiöldin kanssa suositellut kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergille hankkeen peruuttamista sen julkisen epäsuosion vuoksi. Gripenberg oli varsinkin ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin luottomies. Hän teki teki heti alkuun laajan virkamatkan eri puolelle Suomea. Hänen raporttinsa keisarille ja ministerivaltiosihteerille saattoivat vaikuttaa kenraalikuvernööri Bergin erottamiseen ja J. V. Snellmanin nimittämiseen myöhemmin senaatin jäseneksi.[1]

title: Sten Carl Tudeer

text: Sten Carl Tudeer syntyi Tudeerin merkittävään tilanomistaja- ja sotilassukuun. Hänen isänsä oli lääninviskaali Jakob Johan Tudeer ja äitinsä Sofia Ulrika Gripenberg. Tudeer valmistui meriupseeriksi Pietarissa 1861. Hän palveli Venäjän laivastossa muun muassa keisarillisella huvipurrella "Deržavalla" ja tutustui henkilökohtaisesti tulevaan hallitsijaan Aleksanteri III:een. Hän ansioitui Turkin sodassa kapteeniluutnanttina, varsinkin joukkojen kuljetuksessa Tonavan yli Zimnitsan luona. Hän sai kultamiekan ja hänet nimitettiin sivusta-adjutantiksi 1871.

title: Robert Edvard Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja tämän toinen vaimo Maria Lovisa Öhrnberg. Gripenberg itse oli naimisissa Agnes Hultin kanssa vuodesta 1880 lähtien. Gripenberg kävi kadettikoulun 1872, valmistui agronomiksi 1877 ja opiskeli Kööpenhaminan Landboliøjskolenissa 1879. Hän oli Mustialassa alkeisopettajana 1875-1881, meijeriopistossa 1881-1901, Mustialan johtaja 1901-1902, Maataloushallituksen ylijohtaja 1902-1917 ja asutushallituksen ylimääräinen virkamies 1918-1926.

title: Johan Stiernstedt

text: Stiernstedtin ensimmäinen puoliso noin vuodesta 1680 oli Johanna Margareta Gripenberg (k. 1696), toinen vuodesta 1698 asessori Johan Gustaf Carlhielmin leski Sara Törne (k. 1701) ja kolmas vuodesta 1705 Maria Gezelius, Johannes Gezeliuksen tytär (k. 1735). Valtaneuvos ja vapaaherra Carl Johan Stiernstedt oli hänen poikansa.

title: Suomen sota

text: Maalis-huhtikuussa Ruotsin joukkoja järjestettiin uudelleen ja perustettiin uusi 3. prikaati, jonka komentajaksi tuli eversti Hans Henrik Gripenberg. Eversti Johan Adam Cronstedtin komentamasta silloisesta 3. prikaatista tuli 4. prikaati. Perustettiin myös 5. prikaati, jonka komentajaksi tuli eversti Johan August Sandels.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg oli kahdesti naimisissa ja sai yhteensä 17 lasta, joista useista tuli merkittäviä henkilöitä. Vuonna 1818 hän meni naimisiin serkkunsa Beata Charlotta Gripenbergin kanssa, joka kuoli vuonna 1837. Ensimmäisestä liitosta syntyi kahdeksan lasta, jotka kolmea tytärtä lukuun ottamatta kuolivat jo pieninä. Vuonna 1842 Gripenberg meni uudelleen naimisiin, tällä kertaa itseään yli kaksikymmentä vuotta nuoremman satulasepän tyttären, Voipaalan kartanon palveluskuntaan kuuluneen Maria Lovisa Öhrnbergin kanssa.[6][1] Toisesta liitosta syntyi yhdeksän lasta, joista kahdeksan eli aikuisiksi ja tulivat lähes kaikki kuuluisiksi eri aloilla. Heihin kuuluivat senaattori Johannes Gripenberg (1842–1893), kansanvalistaja Maria Furuhjelm (1846–1916), naisasianainen Elisabeth Stenius (1847–1924), arkkitehti ja senaattori Sebastian Gripenberg (1850–1925), todellinen valtioneuvos ja ylijohtaja Robert Edvard Gripenberg (1852–1937), everstiluutnantti ja sotahistorioitsija Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg (1854–1918) sekä kirjailija ja poliitikko Alexandra Gripenberg (1857–1913). Ensimmäisestä liitosta syntynyt Johanna Charlotta Adelaide meni 1860 naimisiin kenraalimajuri Carl Viktor Olivier Collianderin kanssa.[1] Gripenbergin lapsenlapsiin kuuluivat muun muassa runoilija Bertel Gripenberg ja tanssija Maggie Gripenberg.[2]

title: Aleksandra Gripenberg

text:
Alexandra Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissukuun, ja hänen isänsä oli vuonna 1865 vapaaherraksi korotettu senaattori ja tunnettu maatalousmies Johan Ulrik Sebastian Gripenberg (1795–1869). Äiti Maria Lovisa o.s. Öhrnberg oli entinen Voipaalan kartanon piika, jonka kanssa hänen isänsä oli mennyt naimisiin jäätyään leskeksi ensimmäisestä avioliitostaan. Alexandra Gripenberg oli toiseksi nuorin isänsä kaikkiaan 17 lapsesta. Hänen sisaruksiaan olivat muun muassa kansanvalistaja Maria Furuhjelm, naisasiaa ajanut Elisabeth Stenius-Aarneenkallio sekä senaattorit Johannes Gripenberg ja Sebastian Gripenberg.
Gripenberg syntyi Tervun tilalla Kurkijoella Laatokan Karjalassa, mutta perhe muutti vuonna 1866 Kirkkonummen Majbyhyn. Isä kuoli jo kolme vuotta myöhemmin. Sisaruksistaan poiketen Gripenberg ei käynyt kouluja vaan sai pelkästään kotiopetusta kahdelta vanhemmalta siskoltaan. Gripenberg oppi nuorena englantia, mikä osoittautui myöhemmin hyödylliseksi taidoksi. Hän aloitti kirjoittamisen jo teini-iässä, ja saatuaan kannustusta Zachris Topeliukselta hän julkaisi ensimmäisen novellikokoelmansa "Berättelser" vuonna 1877 salanimellä Ringa. Seuraavana vuonna Gripenberg muutti perheensä mukana Lappeenrantaan. Äitinsä kuoltua hän asui 1880-luvun alussa parin vuoden ajan Topeliusten luona Sipoon Koivuniemessä ja toimi Zachris Topeliuksen yksityissihteerinä. Lisäksi hän asui jonkin aikaa siskonsa Elisabeth Steniuksen luona Kuopiossa, jossa tutustui fennomaanipiireihin. Gripenberg muutti 1884 Helsinkiin, jossa hän osallistui samana vuonna Suomen Naisyhdistyksen perustavaan kokoukseen. Hän suunnitteli tässä vaiheessa uraa kaunokirjailijana ja julkaisi salanimellä Aarne teokset "Strån" (1884) ja "I tätnande led" (1886). Hän käytti samaa nimimerkkiä myöhemmin myös sanomalehtiin kirjoitellessaan.

title: Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Lovisa Öhrnberg. Hän kävi Haminan kadettikoulun, otti Suomen kaartin mukana osaa Turkin sotaan 1877–1878 ja ylennettiin suomalaisissa joukoissa palveltuaan everstiluutnantiksi 1895. Gripenberg oli 1901–1902 Suomen sotaväen päällikköhallituksessa vt. esikuntapäällikkönä ja järjesti 1903–1910 hajotettujen pataljoonien arkistot valtionarkistossa. Vuosina 1884–1904 hän toimitti aikakauslehteä "Finsk militär tidskrift", jossa hän julkaisi Suomen sotalaitoksen historiaa Venäjän vallan aikana koskeneita artikkeleita. Hän julkaisi myös sotahistorialliset teokset "Lifgardets 3. finska skarpskyttebataljon 1812–1905" (1905–1912), "Suomen sota 1808–09" (1809) ja "Finska kadettkåren och dess kamratskap" (1912). Gripenberg harrasti musiikkia ja painatti vihkosen mieskuorolauluja.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Senaattorikauden aikana Gripenberg asui perheineen kesäisin Kurkijoella ja talvisin Helsingissä. Hän erosi vuonna 1866 terveydellisistä systä kaikista tehtävistään ja osti Kirkkonummelta Majbyn tilan eläkepäivien viettämistä varten. Hän kuoli siellä kolme vuotta myöhemmin.[6]

title: Gripenberg

text: Suku on lähtöisin Ruotsin Itä-Götanmaalta. Vanhin tunnettu jäsen on vuonna 1659 kuollut Jakob Jöransson Witte, joka oli Svärtingetin kartanon lampuotivouti Östra Enebyn pitäjässä. Hänen poikansa, rykmentinkirjuri Johan Wittman muutti 1671 Suomeen ja aateloitiin vuonna 1678 nimellä "Gripenberg". Suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen kaksi vuotta myöhemmin aatelisena sukuna numero 931. Gripenbergit immatrikuloitiin Suomen aateliin vuonna 1818 numerolla 69. Senaattori Sebastian Gripenberg kohotettiin Suomessa vuonna 1865 vapaaherraksi, ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48. Vapaaherrallisella sukuhaaralla on tunnuslause "Caesari et patriae" ("Keisarille ja isänmaalle"). Neljä Gripenbergin suvun jäsentä toimi autonomian aikana Suomen senaatin talousosaston jäseninä.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Sebastian Gripenberg: digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa Valkeakosken kulttuuritoimisto 2008.

title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripengerin isä oli kenraalimajuri Johan Fredrik Sebastian Gripenberg. Gripenberg kävi Haminan kadettikoulun ja palveli vuodesta 1852 upseerina Venäjän armeijassa. Hän oli 1860-luvun alussa muutaman vuoden Haminan kadettikoulun harjoitusupseerina ja maantiedon opettajana. Hän palveli pitkään Henkikaartin Paavalin rykmentissä ja oli myöhemmin jalkaväkirykmentin komentajana Samarassa. Hänet ylennettiin 1883 kenraalimajuriksi. Gripenberg toimi 1886–1889 Oulun ja vuodesta 1889 Viipurin läänin kuvernöörinä. Hän sai 1893 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Gripenberg edusti aatelissukuaan säätyvaltiopäivillä 1884, 1894, 1899, 1905 ja 1906. Hän erosi kuvernöörinvirastaan protestina Suomen venäläistämistoimenpiteille joulukuussa 1899 ja sai eron sotapalveluksesta helmikuussa 1900. Hän vetäytyi viettämään eläkevuosiaan Berniin Sveitsiin.

title: Alexis Gripenberg

text: Alexis Gripenberg oli kahdesti naimisissa, ensin senaattori Johan August von Bornin tyttären Helena Rosinan ja sitten senaattori Victor von Haartmanin tyttären Agnes Maria Fredrikan kanssa. Hänen lapsiaan olivat diplomaatti G. A. Gripenberg ja majuri Frans Mikael Gripenberg.

title: Sebastian Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Loviisa Örnberg. Hänen puolisonsa oli Hilma Johanna Lindfors. Hänen sisarensa oli tunnettu naisasianainen Alexandra Gripenberg. Gripenbergeillä oli kolme lasta, tanssitaiteilija Margarita Maria (Maggie) (1881–1976), laivainsinööri Hans Henrik Sebastian (1882–1966) ja Aili Johanna Elisabet von Freymann (1885–1945).

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg syntyi sotilassukuna tunnettuun Gripenbergin aatelissukuun kenraalimajuri Hans Henrik Gripenbergin ja Hedvig Lovisa Jahnssonin nuorimpana lapsena.[1] Hänen veljensä oli koulumiehenä tunnettu Odert Henrik Gripenberg.[2] Senaattori Fabian Langenskiöld oli Gripenbergin sisarenpoika.[3]

title: Mauritz Gripenberg

text: Mauritz Gripenberg kuului ruotsalaisalkuiseen Gripenbergin sotilas- taiteilija- ja arkkitehtisukuun. Hänen isänsä oli lääninkuvernöörinä toiminut kenraaliluutnantti Johan Axel Gripenberg. Gripenberg opiskeli upseeriksi Pietarissa ja valmistuttuaan työskenteli Venäjän armeijan attaseana Tukholmassa. Hän alkoi 1890-luvulla opiskella taideaineita Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa, luopui sotilasurasta ja valmistui arkkitehdiksi 1899 Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta Tukholmassa.

title: Hans Henrik Gripenberg

text: Hans Henrik Gripenberg (14. huhtikuuta 1754 Karhiniemi, Huittinen – 25. lokakuuta 1813 Tukholma) oli Suomen sotaan osallistunut kenraalimajuri. Hän kuului Gripenbergin aatelissukuun ja hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Odert Johan Gripenberg ja Eva Gustafva Silfversvan. Hän avioitui 1780 Hedvig Lovisa Janssonin kanssa. Heidän poikiaan olivat koulumies Odert Henrik Gripenberg ja senaattori Johan Ulrik Sebastian Gripenberg.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä.[6] Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.[10]

title: Maria Furuhjelm

text: Maria Furuhjelmin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Lovisa Öhrnberg. Hänen sisariaan olivat Aleksandra Gripenberg ja Elisabeth Stenius-Aarneenkallio.

title: Johan Axel Gripenberg

text: Arkkitehti Mauritz Gripenberg oli Johan Axel Gripenbergin poika.

title: Tammikuun valiokunta

text: Valiokunnan puheenjohtajana toimi senaattori Johan Ulrik Sebastian Gripenberg.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Vuonna 1847 Gripenberg siirtyi Jaakkimassa ja Kurkijoella Laatokan Karjalassa sijainneiden Kuscheleff-Besborodkon[6] lahjoitusmaiden tilanhoitajaksi ja asettui perheineen asumaan Tervun hoviin Kurkijoelle.[1] Vuonna 1857 hän perusti Suomen ensimmäisen meijerin Kurkijoelle[7] ja myi voita ja juustoa Pietariin.[1] Toiminta päättyi,[1] kun valtio lunasti lampuotitilat itselleen vuonna 1862. Kantatila siirtyi kuitenkin Gripenbergin suvulle.[8]

title: Terijoen huvilayhdyskunta

text: Terijoen suosio pietarilaisten kesänviettopaikkana kasvoi 1890-luvun alussa entisestään. Valtio ja paikalliset maanomistajat myivät huvilapalstoja kiihtyvään tahtiin. Tuolloin syntyi muun muassa Kellomäen huvila-alue, jossa oli säännöllinen asemakaava. Samalla venäläiset kesäasukkaat perustivat oman yhdistyksen, joka ryhtyi ajamaan heidän etujaan ja huolehtimaan Terijoen alueen yleisestä rakentamisesta ja kunnossapidosta. Yhdistys perusti muun muassa palokunnan ja aloitti teiden kunnossapidon, Suomenlahden rantaan rakennettiin jalkakäytävä puistonpenkkeineen ja myyntikojuineen. Syksyllä yhdistys huolehti myös katuvalaistuksesta. Palokuntatalon ympäristöön syntyi Palokunnanpuisto, jossa sijaitsi muun muassa tenniskenttiä. Yhdistys anoi vuonna 1891 myös oman kuntakokouksen perustamista Terijoelle, mutta Viipurin läänin kuvernööri Johan Axel Gripenberg hylkäsi anomuksen, joka samalla olisi tarkoittanut Terijoen kunnan syntyä.[9]

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg ryhtyi aluksi itsekin upseerinuralle, kävi Haapaniemen kadettikoulun ja nimitettiin 1812 topografiosaston aliluutnantiksi ja 1819 Suomen 1. jalkaväkirykmentin alikapteeniksi. Gripenberg kuitenkin erosi myöhemmin palveluksesta everstiluutnantin arvoisena. Oltuaan mukana keisari Aleksanteri I:n seurueessa Suomen-matkalla vuonna 1819 hän julkaisi siitä vuonna 1828 matkakuvauksen Berättelse om Kejsar Alexanders färd från Nissilä gästgifveri till staden Kajana under Hans Mäjestäts sednaste resa till Storfustendömet Finland om sommarn år 1819. Vuosina 1828–1830 Gripenberg toimi intendenttinä Suomen sotaväen sotakomissariaatissa sekä hieman myöhemmin Uudenmaan läänin varamaaherrana mutta joutui eroamaan Suomen kenraalikuvernööri A. A. Zakrewskyn vaatimuksesta, koska ei ollut totellut tämän erästä määräystä.[1]

title: Oskar Gripenberg

text: Oskar Gripenbergin vanhemmat olivat kruununvoutina toiminut aliluutnantti Uddo Sten Casimir Gripenberg ja Wilhelmina Elisabet Ladau. Hän kuului tunnettuun Gripenbergin aatelis- ja sotilassukuun. Hänen veljensä oli kontra-amiraali Carl Gustaf Casimir Gripenberg ja setänsä postiylijohtaja Achates Ferdinand Gripenberg. Oskar Gripenbergin poika oli kenraalimajuri Alexander Gripenberg.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Tämän jälkeen Gripenberg suoritti elämäntyönsä pääosin maatalouden parissa, aluksi sukukartanossaan Sääskmäen Voipaalassa, jossa kokeili uusia viljelymenetelmiä. Vuodesta 1833 hän kokeili sokerijuurikkaan viljelyä ja perusti oman sokeritehtaan, mutta lyhyen alkumenestyksen jälkeen kumpikin oli lopetettava 1840.[1] Gripenberg menetti tämän seurauksena Voipaalan kartanon, mikä oli hänen pahimpia takaiskujaan.[4] Vuonna 1836 hänet oli kutsuttu jäseneksi Suomen Talousseuran asettamaan valiokuntaan, joka valmisteli uuden maanviljelysopiston perustamista. Gripenberg toimi vuosina 1838–1847 Mustialan maanviljelysopiston ensimmäisenä johtajana.[5] Opistossa keskityttiin varsinkin maanviljelyksen ja karjatalouden kehittämiseen. Gripenberg omisti myös Juvan kartanon Espoossa vuosina 1844–1847.[1]

title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripenberg (1. maaliskuuta 1833 Helsinki – 12. kesäkuuta 1918 Bern, Sveitsi) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi vuosina 1886–1889 Oulun läänin ja 1889–1899 Viipurin läänin kuvernöörinä.

title: Bertel Gripenberg

text: Bertel Johan Sebastian Gripenberg (10. syyskuuta 1878 Pietari – 5. toukokuuta 1947 Sävsjö, Ruotsi) oli suomenruotsalainen runoilija ja aatelismies.


query: Miten määritellään dosentti?

title: Dosentti

text: Dosentti on Suomessa yliopistollinen nimike, mutta se voi tarkoittaa eri maissa hieman eri asiaa. Sen yleinen merkitys on opettaja. Sanan alkuperä on latinan sana docēre ’opettaa, luennoida’.

title: The Secret World

text: Pelissä on erikoista se, ettei pelihahmolla ole hahmoluokkaa tai tasoja, vaan hahmon kokemus määritellään esineistä. Pelaajat voivat itse luoda hierarkkisen järjestyksen liittonsa sisälle, ja päättää yhdessä, miten pahuutta vastaan taistellaan.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Ammattikorkeakoulu Suomessa

text:
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.

title: Lämpö

text: Kappaleen lämpötilan muutokseen, eli sisäenergian muutokseen formula_1, vaaditaan joko työtä "W" tai lämpömäärä "Q" (riippuen siitä miten systeemin tekemä ja systeemiin tehty työ määritellään on työn etumerkki joko positiivinen tai negatiivinen).

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: ProcessWire

text: Mikäli tiettyä sivupohjaa hyödyntävien sivujen halutaan myös olevan selaimen avulla tarkasteltavissa, voidaan niihin liittää mallinetiedosto ("Template file"), joka määrittää, miten kyseisen sivupohjan omaavat sivut loppukäyttäjälle näytetään.

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Dynamic Systems Development Method

text: Iteraation vaiheet ovat tunnistus, aikataulutus, toteutus ja katselmus. Tunnistuksessa määritellään kierron tehtävät, aikataulutuksessa se, miten tehtävät suoritetaan. Toteutus toteuttaa suunnitelmat. Katselmoinnin tarkoitus on varmistaa, että on tehty oikeat asiat.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään se miten ohjelmisto tekee ne asiat mitä sen vaaditaan tekevän. Yleisiä ohjelmiston laadun määritelmiä ovat esimerkiksi oikeellisuus, käytettävyys, suorituskyky, luotettavuus/turvallisuus, siirrettävyys, uudelleenkäytettävyys ja ylläpidettävyys.

title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia vaikuttaa tieteeseen myös sen kautta, miten tiede määritellään ja rajataan. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii muun muassa tieteellisen tiedon luonnetta, tieteellistä selittämistä ja päättelyä, sekä tieteellistä toimintaa.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Juha Hulmi

text: Akatemiatutkija Hulmi on liikuntatieteiden tohtori Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa ja liikuntafysiologian dosentti Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa. Hän tutkii Suomen Akatemian ja Syöpäsäätiön myöntämällä rahoituksella sitä, miten lihakset suojaavat vakavista sairauksista kuten syövästä toipumisessa. Hulmi on mukana myös voimaharjoittelun ja fitness-urheilijoiden laihduttamisen fysiologiaa selvittävissä tutkimusprojekteissa.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismi on vielä melko uusi ja tutkimuksessa vähän käytetty käsite, mutta viime vuosina sitä on käytetty erityisesti asennetutkimuksissa, joissa tutkitaan asenteita sosiaalitukia kohtaan sekä sitä, miten suhtaudutaan maahanmuuttajien oikeuteen saada näitä tukia. Näissä tutkimuksissa on selvitetty, mitä tavalliset kansalaiset ajattelevat siitä, kuka on oikeutettu sosiaalietuihin ja millä perusteella sekä millä ehdoilla maahanmuuttajat voivat olla oikeutettua näihin hyvinvointivaltion tarjoamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin etuihin. Tutkimusten välillä on pieniä eroja siinä, miten hyvinvointisovinismi määritellään, joten käsitteelle ei ole yhtä yksittäistä määritelmää. Se voidaan kuitenkin jakaa pehmeämpään ja tiukempaan hyvinvointisovinismiin sen mukaan, nähdäänkö maahanmuuttajien oikeus hyvinvointivaltion etuihin alhaisempana kuin syntyperäisten kansalaisten vai nähdäänkö heidän kuuluvan kokonaan näiden etujen ulkopuolelle.

title: Ateismin määritelmä

text: Ateistin määrittelemistä jumalankieltäjäksi on Suomessa vastustanut esimerkiksi Kari Saari[16] Arvostellessaan Vapaa Ajattelija -lehdessä 4/90[17] Ilkka Niiniluodon ja Anssi Kuuselan kirjoittamaa elämänkatsomustiedon oppikirjaa[18] Kari Saari piti tätä määritelmää ”erittäin pahana virheenä” ja sen sijaan ateisti tulisi määritellä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon”, jolloin ateismi on ”näytön puuttumisesta seuraavaa uskon puuttumista”.[6]. Kari Saaren esittämässä ateistin määrittelyssä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon” on kuitenkin se ajatuksellinen ongelma, että siinä ateisti määritellään jumalien uskotellun olemassaolon kautta ja pohjalta, mutta miten se voisi olla mahdollista, kun jumalia ei ole olemassakaan.

title: Heinrich Hertz

text: Hertzin oli päätettävä miten hänen tulisi edetä urallaan. Hertzin vaihtoehtoina olivat joko jatkaa Helmholtzin apulaisena tai siirtyä johonkin saksalaiseen yliopistoon teoreettisen fysiikan dosentiksi vaikka hän piti kokeellisesta työstä enemmän. Kielin yliopistossa oli virka avoinna. Hertz sai viran Helmholtzin suositusten avustuksella.


query: Milloin Carl Enckell syntyi?

title: Carl Enckell

text: Carl Johan Alexis Enckell (7. kesäkuuta 1876 Pietari – 26. maaliskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, upseeri, yritysjohtaja ja diplomaatti. Hän oli Suomen viimeinen ministerivaltiosihteeri Pietarissa vaiheikkaana vuonna 1917 ja itsenäisyyden aikana moninkertainen ulkoasiainministeri. Enckellin uran merkityksellisimmän vaiheen muodosti Suomen luotsaaminen sodasta pysyvään rauhantilaan 1944–1948. Hän profiloitui etenkin Suomen idänsuhteissa.[1]

title: Carl Enckell

text: Enckellin suvussa oli paljon upseereita. Carl Enckellin isä Carl Enckell oli jalkaväenkenraali Venäjän armeijassa ja siirtyi Suomeen johtamaan Haminan kadettikoulua pojan ollessa seitsemänvuotias. Siellä myös hänen poikansa kouluttautui upseeriksi ja valmistuttuaan kurssinsa priimuksena vuonna 1896 liittyi eliittiyksikkönä tunnettuun henkikaartin Izmailovon rykmenttiin, missä oppi sujuvasti venäjää. Hän jätti kuitenkin upseerinuran jo kolmen vuoden kuluttua ja meni Dresdeniin opiskelemaan insinööriksi. Valmistuttuaan hän palasi Suomeen ja työskenteli koneinsinöörinä paperi- ja metalliteollisuuden palveluksessa, ja siirtyi 1911 Kone ja Silta Oy:n toimitusjohtajaksi. Yhtiö menestyi hyvin ja Enckell valittiin nopeasti Metalliteollisuuden Työnantajaliiton ja Yleisen Työnantajaliiton varapuheenjohtajaksi sekä Helsingin kaupunginvaltuustoon.[1]

title: Carl Enckell (kenraali)

text: Carl Enckellin isä oli tullihallituksen pääjohtaja, eversti Carl Gustaf Enckell. Enckell kävi Haminan kadettikoulun vuosina 1851–1858 ja valmistui luokkansa priimuksena. Valmistuttuaan upseeriksi hän palveli aluksi krenatöörirykmentissä Astrahanissa ja vuodesta 1862 Henkikaartin Moskovan rykmentissä, jonka mukana hän osallistui Puolan kapinan kukistamiseen 1863. Hän suoritti 1866–1868 Nikolain yleisesikunta-akatemian kurssin ja palveli sen jälkeen Henkikaartin yleisesikunnassa. Hänet ylennettiin 1869 kapteeniksi, 1871 everstiluutnantiksi ja 1874 everstiksi. Vuonna 1872 Enckell sai tehtäväkseen uudistaa Puolan kenraalikuvernementista laadittuja sotilaskarttoja ja 1873–1875 hän toimi komiteassa, joka suunnitteli Henkikaartin miehistön koulutusta. Vuosina 1877–1878 hän toimi Henkikaartin 3. jalkaväkidivisioonan esikuntapäällikkönä, ja osallistui divisioonan mukana Turkin sotaan. Sodan jälkeen hänet määrättiin Venäjän pääesikunnan sotatieteellisen komitean sihteeriksi, ja matkustettuaan 1879–1880 ulkomailla hän sai laatia komitealle tilastolliset esitykset eri Pohjoismaiden armeijoista.

title: Carl Wilhelm Enckell

text: Enckellin lapsista tunnetuin oli taidemaalari Knut Magnus Enckell.

title: Carl Enckell

text: Enckell kuoli 82-vuotiaana Helsingissä. Hän sai kahdesti sekä 1. luokan Vapaudenristin (jälkimmäisellä kerralla rintatähden kera) että Valkoisen Ruusun suurristin (jälkimmäisellä kerralla jalokivien kera) ja myös useita korkeita ulkomaisia kunniamerkkejä.[1] Enckell julkaisi vuonna 1956 kaksiosaiset muistelmat, jotka keskittyivät Suomen itsenäistymisen aikoihin ja 1920-lukuun.

title: Carl Wilhelm Enckell

text: Enckell oli naimisissa kaksi kertaa:

title: Nikolai Enckell

text: Enckellin vanhemmat olivat tullihallituksen päätirehtööri, kollegineuvos, everstiluutnantti Carl Gustaf Enckell (1798–1849) ja Adolfina Kristina Le Bell (1797–1879). Hän valmistui 1854 Paavalin jalkaväen junkkarikoulusta Pietarista ja palveli sitten 3. kenttätykistöprikaatissa ja 1. krenatööritykistöprikaatissa Krimin sodan aikana 1854–1856. Sodan jälkeen hän palveli vuodesta 1858 4. yhdistettyssä reservitykistöprikaatissa. Hänestä tuli aliluutnantti 1856 ja luutnantti 1858.

title: Carl Enckell (kenraali)

text: Enckell kirjoitti eläkepäivinään kaksiosaisen teoksen kadettikoulun historiasta ja omasta johtaja-ajastaan, mutta käsikirjoitus jäi hänen elinaikanaan julkaisematta. Svenska Litteratursällskapet julkaisi sen J. E. O. Screenin toimittamana vuonna 1990 nimellä "Finska kadettkåren 1887–1903". Enckell myös käänsi ruotsiksi venäläistä klassikkokirjallisuutta, kuten Aleksandr Puškinin ja Mihail Lermontovin tuotantoa.

title: Carl Enckell (kenraali)

text: Vuosina 1881–1885 Enckell toimi vastaperustetun Suomen asevelvollisen sotaväen asioiden esittelijänä Venäjän sotaministeri Pjotr Vannovskin alaisuudessa. Hänet ylennettiin 1884 kenraalimajuriksi. Enckellin ura huipentui toimintaan Haminan kadettikoulun johtajana 1885–1903. Hän oli kadettikoulun historian pitkäaikaisin johtaja. Konservatiivinen Enckell pyrki muuttamaan kadettikoulun luonteeltaan puhtaaksi sotilasoppilaitokseksi. Kadettien keskuudessa hän ei ollut suosittu, mutta saavutti kuitenkin ajan kuluessa näiden jonkinlaisen kunnioituksen. Hänen aikanaan koululle rakennettiin uusi päärakennus, joka valmistui vuonna 1898. Saman vuonna Suomen kenraalikuvernööriksi tuli Nikolai Bobrikov, jonka aikana kadettikoulun toimintaa alettiin supistaa. Enckell turhautui, ja pyysi lopulta eroa, mikä myönnettiin syyskuussa 1903. Hänet oli 1894 ylennetty kenraaliluutnantiksi ja eronsa yhteydessä hän sai ylennyksen jalkaväenkenraaliksi. Sen jälkeen Enckell asui aluksi omistamassaan Kärbyn kartanossa Snappertunassa, mutta muutti kartanon myytyään Helsinkiin.

title: Vapaa taidekoulu

text: Koulussa opiskelleita taidemaalareita ovat esimerkiksi Carl Wargh, Tove Jansson, Sigrid Schauman, Unto Pusa, Sulho Sipilä, Torger Enckell, Tor Arne, Carolus Enckell, Timo Valjakka, Raili Tang, Risto Suomi, Eija-Liisa Ahtila ja Mari Sunna.

title: Ralph Enckell

text: Carl Fredrik Ralph Alexander Enckell (13. toukokuuta 1913 Helsinki – 18. toukokuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti.

title: Enckell

text: Enckell on suomalainen kulttuurisuku, jossa on ollut runsaasti eri alojen merkittäviä vaikuttajia. Suvun kantaisä Christoffer Enckell (k. mahd. 1634) syntyi Altranstädtissä Saksassa, josta hän muutti Suomeen Turun kaupunginräätäliksi. Hänen samanniminen poikansa Christoffer Enckell (1625–1683) toimi Ylä-Satakunnan alisen kihlakunnan kruununvoutina ja kreivi Stenbockin läänitysvoutina sekä myöhemmin Jokioisten kartanon voutina. Suku on kasvanut myöhemmin hyvin laajaksi ja siihen kuuluu myös talonpoikais- ja torpparihaaroja, joissa käytetään useita eri nimiä. Lisäksi osa Enckelleistä suomensi vuonna 1935 nimensä muotoon "Enkainen" tai "Enkkelä".

title: Ralph Enckell

text: Äidinkielensä ruotsin ohella Enckell hallitsi täydellisesti suomen, englannin, ranskan ja venäjän. Hänen kielitaitonsa oli suurelta osin jo lapsuuskodin perua: hänen isänsä Carl Enckell oli suomenruotsalainen diplomaatti-ministeri ja äitinsä englantilainen Lucy Marie Frieda Agathe Margareta Ponsonby-Lyons.

title: Carl Enckell

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 venäjäntaitoinen Enckell nimitettiin Suomen ministerivaltiosihteeriksi Pietariin.[1] Eduskunnan hyväksyttyä kesällä valtalain konservatiivinen Enckell painosti Venäjän väliaikaisen hallituksen johtajat hajottamaan Suomen eduskunnan lain torjumiseksi,[3] mikä myös onnistui. Tämän johdosta hänellä oli pitkään huono maine Suomen vasemmiston silmissä.

title: Carl Enckell

text: Enckellistä tuli marraskuussa 1918 Suomen järjestyksessä toinen ulkoministeri, ja hänen tehtäväkseen tuli nyt vuorostaan valtionhoitaja C. G. E. Mannerheimin kanssa hankkia tunnustus Suomen itsenäisyydelle maailmansodan voittaneilta ympärysvalloilta. Enckell johti Suomen valtuuskuntaa Pariisin rauhankonferenssissa 1919 ja Kansainliitossa sen käsitellessä Ahvenanmaan kysymystä. Enckellin taktiikkana oli viivyttää päätöksen tekemistä, kunnes suurvallat menettäisivät kiinnostuksensa wilsonilaiseen vähemmistökansallisuuksien (ruotsinkielisten ahvenanmaalaisten) oikeuksien ajamiseen. Taktiikka toimi, ja Ahvenanmaa päätettiin 1921 jättää Suomelle.[1]

title: Kuoleman vaellus

text: Akvarellissaan "Kuoleman vaellus" Magnus Enckell tarkastelee ohi kiiruhtavaa kuolemaa etäältä, ikään kuin ulkopuolisena. Kuolema hahmo kulkee siinä aukealla talvimaisemassa, yksinäisenä, kohmeisena, paljain käsin ja jaloin. Luonnosmaisesti maalattu kuolema on pukeutunut synkkiin mustiin vaatteisiin ja luo realistisen, läheisen tunnun talven hiljaista maisemaa vasten. Aika on jähmettynyt koskemattomaan lumenpintaan ja hiljaisuuteen, mutta kuolema ei levähdä vaeltaessaan. Enckellin vaeltava kuolema aihe oli tuttu Suomessa varsinkin sen itäosissa. Siellä eli voimakkaana kuva personoidusta kuolemasta, joka kulki kylästä kylään, milloin ruton milloin horkan, ruven tai tautiukon lailla. Sen Magnus Enckell kuvaa tässä työssään tutuksi, mutta kuitenkin niin ei-toivotuksi vieraaksi talvimaisemaan.

title: Carl Enckell (kenraali)

text: Carl Enckell (22. lokakuuta 1839 Ulvila – 21. helmikuuta 1921 Helsinki) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen jalkaväenkenraali. Hän toimi Haminan kadettikoulun johtajana vuosina 1885–1903.

title: Carl Enckell

text: Enckell jatkoi sen jälkeen ulkoministerinä yhtäjaksoisesti kaikissa sotien jälkeisissä hallituksissa aina Fagerholmin sosiaalidemokraattista vähemmistöhallitusta myöten, yhteensä viiden ja puolen vuoden ajan. Näinä vuosina hän oli yksi Paasikiven linjan keskeisistä arkkitehdeista. Enckellin ja toisen ulkoministerin Reinhold Sventon asemaa presidentti J. K. Paasikiven avustajina ja neuvonantajina korosti kummankin täydellinen venäjän taito ja se, että ulkoministeriön korkeimman virkamiehen, poliittisen osaston päällikön virka oli Enckellin koko ulkoministerikauden ajan ilman haltijaa. Enckellillä ja Sventolla oli kielitaitonsa ylläpitämiseksi tapana jopa keskustella ja käydä kirjeenvaihtoa keskenään venäjäksi.[5] Enckell oli Suomen valtuuskunnan varapuheenjohtajana sekä Pariisin (uudessa) rauhankonferenssissa elokuussa 1946 että YYA-sopimuksesta neuvoteltaessa Moskovassa huhtikuussa 1948. Hän allekirjoitti Suomen edustajana Pariisin rauhansopimuksen 10. helmikuuta 1947 – ja yhtenä edustajista myös YYA-sopimuksen 6. huhtikuuta 1948. Enckell jäi eläkkeelle viimein vasta 73-vuotiaana.[1]

title: Oscar Enckell

text:
Oscar Paul Enckell (2. maaliskuuta 1878 Pietari, Venäjä – 5. marraskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen sotilas ja teollisuusmies, joka oli merkittävän osan urastaan keisarillisen Venäjän armeijassa.
Oscar Enckellin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali Carl Enckell ja Heléne Natalia Bronikowsky. Hänen veljensä oli jatkosodan jälkeinen Suomen ulkoministeri Carl Enckell. Oscar Enckell opiskeli upseeriksi Haminan kadettikoulussa. Sen jälkeen hän siirtyi Venäjän palvelukseen ensimmäisen palvelupaikan ollessa Henkikaartin Semenovin rykmentti vuosina 1897–1904. Hän opiskeli 1903 Venäjällä Pietarin yleisesikunnan akatemiassa ja siirtyi sitten Mantsurian armeijan esikuntaan vuosiksi 1904–1905 ja sen jälkeen 13. jalkaväkidivisioonan esikunnan vanhemmaksi adjutantiksi 1906–1907 ja edelleen Pietariin yleisesikuntaan muun muassa tiedustelutoiminnan päälliköksi 1907–1914. Enckell siirtyi ensimmäisen maailmansodan aikaan Venäjän sotilasasiamieheksi Roomaan 1914–1917. Viimeiset tehtävät Venäjälle olivat toiminta Venäjän edustajana Serbian armeijan esikunnassa 1917–1918 ja lopuksi entente-joukkojen erikoistehtävissä Konstantinopolissa ja Kaukasiassa 1918. Venäjän armeijassa Enckell saavutti everstin arvon vuonna 1912.

title: Carl Enckell (kenraali)

text: Carl Enckell meni vuonna 1875 Pietarissa naimisiin venäläisen vaatetehtailijan tyttären Hélène Natalia Bronikowskyn kanssa. Heidän poikiaan olivat diplomaatti Carl Enckell ja kenraaliluutnantti Oscar Enckell.

title: Carl Enckell

text: Enckell, Carl: Poliittiset muistelmani 1. WSOY, Helsinki 1956.

title: Carl Wilhelm Enckell

text: Enckell valittiin 1856 Haminan ja Vehkalahden kirkkoherraksi. Hän sai rovastin arvon 1860 ja hän toimi puhujana ja synodaaliväitöksen varapreeseksenä pappeinkokouksessa Porvoossa 1866.

title: Carl Enckell

text: Vasta itsenäistyneessä maassa Enckell oli harvoja, jolla oli edes jonkinlaista kokemusta diplomaattisista tehtävistä (joita ministerivaltiosihteeriys etäisesti muistutti) ja siksi nuori kansakunta turvautui häneen aluksi niin usein. Enckell oli 1919–1926 Suomen edustajana Pariisissa ja samanaikaisesti 1920–1926 Kansainliitossa. Hän toimi myös kahden lyhytikäisen virkamieshallituksen ulkoministerinä 1922 ja 1924 ja edusti Suomea eräissä kansainvälisissä konferensseissa. Hän palasi 1927 kotimaahan jälleen liike-elämän pariin. Hän oli ensin Liittopankin toimitusjohtaja ja sitten HOP:n johtokunnan jäsen sekä 1936–1946 Teollisuudenharjoittajain keskinäisen palovakuutusyhtiön toimitusjohtaja.[1]

title: Carl Enckell

text: Enckell on ollut ulkoasiainministerinä Suomessa neljänneksi pisimpään.[2]

title: Carl Wilhelm Enckell

text: Enckellin vanhemmat olivat Helsingin pitäjän lukkari Karl Enckell ja Sofia Maria Fristedt. Hän kävi Helsingin triviaalikoulua ja Porvoon lukiota päästen ylioppilaaksi 1836. Enckell valmistui filosofian kandidaatiksi 1842 ja maisteriksi 1844. Hän kirjoitti dosentinväitöskirjan 1848 ja hänet vihittiin papiksi 1852. Enckell oli Viipurin lukion vt. 2. matematiikan lehtorina 1842–1844 ja vakinaisena lehtorina 1844–1848. Hän oli Helsingin yksityislyseon opettajana 1847–1849, Helsingin yliopiston kreikkalaisen kirjallisuuden dosenttina 1848–1856 ja Helsingin yläalkeiskoulun konrehtorina 1854–1856.

title: Carl Enckell

text: Suomen ulkopolitiikan pariin Enckell palasi kohtalokkaana aikana vuonna 1944. Kyseisen vuoden helmikuussa hän kävi J. K. Paasikiven kanssa epävirallisissa rauhantunnusteluissa Moskovassa, jotka eivät kuitenkaan vielä johtaneet rauhaan Linkomiehen hallituksen torjuessa Neuvostoliiton kovat ehdot. Elokuussa nimitettiin Antti Hackzellin – toisen tsaarinaikaina Venäjään liikesuhteiden kautta tutustuneen – johtama uusi hallitus rauhan solmimista varten ja Enckell palasi pitkän tauon jälkeen ulkoministeriksi. Pääministerin saatua halvauskohtauksen kesken välirauhanneuvotteluiden Enckell joutui dramaattisissa oloissa matkustamaan Moskovaan asettuakseen Suomen valtuuskunnan johtoon. Neuvotteluissa ei paljoa neuvoteltu, mutta rauha saatiin.

title: Robert Enckell

text: Robert Enckell syntyi Kristofer Enckellin ja Lea Suhosen perheeseen. Hän suoritti opintoja Teatterikorkeakoulussa 1983–1987. Vuonna 1987 hän perusti yhdessä Arn-Henrik Blomqvistin, Johan Storgårdin ja Mats Långbackan kanssa suomenruotsalaisen Teater Viiruksen. Enckell työskenteli kyseisessä teatterissa vuoteen 1990. Vuosina 1990–2000 hän työskenteli Svenska Teaternissa.

title: Carl Wilhelm Enckell

text: Karl Vilhelm (Carl Wilhelm) Enckell (4. syyskuuta 1818 Helsingin pitäjä – 11. maaliskuuta 1883 Vehkalahti) oli suomalainen opettaja, rovasti ja kirjailija.

title: Carl Enckell

text: Carl Enckellin vaimo oli hänen Saksassa tapaamansa englantilaissyntyinen Lucy Marie Frieda Agathe Margareta Ponsonby-Lyons. Heidän poikansa oli diplomaatti, filosofian kandidaatti Ralph Enckell.[1] Carl Enckellin veli oli kenraali Oscar Enckell, joka osallistui hänen kanssaan Moskovan välirauhanneuvotteluihin syyskuussa 1944.

title: Arvid Enckell

text: Enckellin vanhemmat olivat kenraali Carl Enckell ja Helene Natalia Bronikowsky. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 ja valmistui filosofian lisensiaatiksi ja oikeustieteen tohtoriksi.


query: Mihin Gustav Mahler kuoli?

title: Gustav Mahler

text: 21. helmikuuta 1911 Mahler johti elämänsä viimeisen konsertin filharmonikkojen kanssa Carnegie Hallissa. Hän kärsi sen aikana bakteeri-infektion aiheuttamasta kuumeesta, ja heikon sydämenkin vuoksi hänen tilansa heikkeni jatkuvasti. Hän ilmaisi toiveensa saada kuolla Wienissä. Niinpä hänet vietiin Wieniin Pariisin kautta, jossa bakteriologi tutki hänet mutta totesi, ettei mitään ollut tehtävissä. Mahler kuoli viisi päivää paluunsa jälkeen. Hänet haudattiin tyttärensä viereen Wienin Grinzingiin, jonne hän sai yksinkertaisen hautakiven.

title: Gustav Mahler

text: Säveltäjän 50-vuotispäivän kunniaksi Münchenissä järjestettiin kahdeksannen sinfonian ensiesitys syyskuussa 1910. Sitä varten tarvittiin ennennäkemätön määrä esittäjiä: 858 laulajan kuoro, 171 hengen orkesteri ja kahdeksan solistia. Konsertin järjestäjä nimesikin Mahlerin tietämättä teoksen "Tuhannen sinfoniaksi", ja nimitys on yhä käytössä. Konserttia oli seuraamassa suuri määrä ajan tunnettuja henkilöitä ja säveltäjiä. Siitä tuli Mahlerin koko uran suurin menestys. Mahlerin yksityiselämä oli sen sijaan rappiolla: hän oli kuullut huhuja, joiden mukaan Almalla oli suhde arkkitehti Walter Gropiukseen. Kaiken tämän synnyttämän ahdistuksen Mahler purki 10. sinfoniansa ensimmäiseen osaan, joka jäi alun perin viisiosaiseksi suunnitellun sinfonian ainoaksi kokonaan valmistuneeksi osaksi. Lisäksi hän hakeutui psykologi Sigmund Freudin vastaanotolle, ja nyt selveni monia Mahleria koko elämänsä vaivanneita seikkoja. Tapaaminen Freudin kanssa jäi tosin kertaluonteiseksi.

title: Sinfonia nro 2 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 2 c-molli, lisänimeltään "Ylösnousemussinfonia", on sävelletty vuosina 1884–1894, tarkistettu 1903.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin musiikissa aineksia romanttisesta suuntauksesta ovat esimerkiksi sinfonioiden ohjelmallisuus sekä sävellysten voimakas tunnelataus. Etsiessään uusia ilmaisukeinoja Mahler laajensi sinfonian käsitettä sen äärirajoille asti. Mahler yhdistää teoksissaan toisilleen vastakohtaisia aineksia toisiinsa. Tyypillisiä piirteitä ovat kansanlaulujen, trumpettifanfaarien ja itävaltalaisen ländlerin käyttö.

title: Gustav Mahler

text: Kapellimestarina Mahler tunsi läpikotaisin eri soittimien ominaisuudet, minkä voi selkeästi kuulla hänen teostensa mestarillisessa orkestroinnissa. Mahler käyttää soittimia melko usein solistisesti. Vaikka Bruckner oli Mahlerin tärkeä esikuva, hänen musiikkinsa on lopulta hyvin erilaista. Siinä, missä Brucknerin tyyli on alati majesteettista ja perustuu raskaisiin sointuihin ja yksinkertaisiin, toistettaviin sävelkulkuihin , Mahlerin musiikissa on aina mahtipontisuuden ohella läsnä helppotajuinen melodisuus ja leikkisyys.

title: Münchenin filharmoninen orkesteri

text: Se on historiansa aikana ensiesittänyt mm. Günter Bialasin, Anton Brucknerin, Harald Genzmerin, Luigi Nonon ja Gustav Mahlerin teoksia. Gustav Mahler johti orkesteria vuosina 1901 ja 1910 pitäessään neljännen ja kahdeksannen sinfoniansa ensiesitykset Münchenin filharmoonikkojen kanssa.

title: Gustav Mahler

text: Gustav Mahler [ma:ler] (7. heinäkuuta 1860 Kaliště – 18. toukokuuta 1911 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Elinaikanaan häntä arvostettiin eniten orkesterinjohtamistaidoistaan; vasta myöhemmin, erityisesti 1900-luvun jälkipuoliskolla, hänen sävellyksensä ovat nousseet kuuluisuuteen. Musiikissa hänen teoksensa merkitsivät siirtymävaihetta myöhäisromantiikasta 1900-luvun modernismiin.[1] Kapellimestarina hän uudisti oopperan tuottamista, ja säveltäjänä hän kehitti sinfonian äärimittoihinsa.

title: Gustav Mahler

text: Mahler syntyi böömiläisessä, nykyisin Tšekin tasavallassa sijaitsevassa Kalištěn kylässä vaatimattomaan juutalaisperheeseen. Hänen isänsä, ammatiltaan majatalonpitäjä, oli ankara ja väkivaltainen; hän löi lapsiaan ja vaimoaan mielivaltaisesti. Pian Gustavin syntymän jälkeen perhe muutti läheiseen Jihlavan kaupunkiin,[2] jossa toimi varsin elinvoimainen musiikkiyhteisö: W. A. Mozartin, Joseph Haydnin ja G. F. Händelin teoksia esitettiin säännöllisesti. Kaupungissa toimi lisäksi musiikillisen elämän henkisen isän Heinrich Fischerin johtama kaupunginorkesteri. Fischer asui lähellä Mahlereita, ja huomattuaan pojan lahjakkuuden hän alkoi pitää tälle harmonian ja kontrapunktin oppitunteja. Kymmenvuotiaana Mahler piti ensimmäisen julkisen konserttinsa, joka sai myönteisen vastaanoton paikallisessa lehdessä. Isä lähetti Gustavin Prahaan opiskelemaan, mutta olot siellä olivat niin huonot, että poika palasi jo viiden kuukauden kuluttua takaisin. Gustavin 13-vuotiaana pitämä konsertti, joka sai jo myrskyisät suosionosoitukset, kohensi hänen itsetuntoaan, mutta vuotta myöhemmin hänen veljensä Ernestin menehtyminen sydämen pettämiseen musersi hänet. Hänen äidillään oli perinnöllinen sydänvika, joka oli siirtynyt useaan perheen 14 lapsesta, myös Gustaviin. Hän menetti suurimman osan sisaruksistaan ennen 1900-luvun vaihdetta erinäisten sairauksien ja yhden itsemurhan johdosta, ja vain neljä oli tällöin enää elossa. Kuolemasta tuli erottamaton osa Mahlerin elämää – myös hänen musiikkiaan. Onneton lapsuus ja juureton alkuperä – omien sanojensa mukaan hän "oli böömiläinen itävaltalaisten keskuudessa, itävaltalainen saksalaisten keskuudessa ja juutalainen koko maailman silmissä"[3] – aiheuttivat sen, että Mahler kärsi aikuisiällään neurooseista ja epävarmuudesta.

title: Gustav Mahler

text: Loka- ja marraskuun vaihteessa 1907 Mahler johti kaksi konserttia Pietarissa ja pistäytyi niiden välillä Helsingissä. Täällä hän tapasi muiden muassa taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan, johon hän oli tutustunut Wienissä vuonna 1904, ja säveltäjä Jean Sibeliuksen. Gallen-Kallela vei Mahlerin myös arkkitehti Eliel Saarisen huvilaan Hvitträskiin Kirkkonummelle ja maalasi hänestä muotokuvan Hvitträskin salissa takkatulen loisteessa.[5]

title: Gustav Mahler

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Haylock, Julian| title = Gustav Mahler: An essential guide to his life and works| location = London| publisher = Pavilion| year = 1996| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lebrecht, Norman| title = Why Mahler? How One Man and Ten Symphonies Changed Our World| location = New York| publisher = Pantheon Books| year = 2010| isbn = 978-0-375-42381-9}}

title: Alma Mahler

text:
Alma Schindlerin vanhemmat olivat maisemamaalari Emil Jakob Schindler ja laulaja Anna von Bergen. Annan ja Schindlerin taiteilijakollega Julius Victor Bergerin suhteesta syntyi vuonna 1881 Alman sisarpuoli Grete. Schindler kuoli vuonna 1892 ja Anna avioitui miehensä entisen oppilaan Carl Mollin kanssa. Moll oli yksi wieniläisen Secession-ryhmän perustajista ja myös nuoren Alman vilkkaaseen seuraelämään kuului ystävyys Secession-ryhmän taiteilijoiden kanssa. Yksi heistä oli Gustav Klimt, jolle hän antoi ensisuudelmansa. Alman läheisiä ystäviä olivat myös teatterijohtaja Max Burckhard sekä säveltäjä Alexander von Zemlinsky. Alma opiskeli säveltämistä muun muassa Josef Laborin oppilaana.
9. maaliskuuta 1902 Alma avioitui Gustav Mahlerin kanssa, joka oli häntä kaksikymmentä vuotta vanhempi ja Wienin hovioopperan kapellimestari. He saivat kaksi tytärtä, Maria Annan (1902–1907), joka kuoli tulirokkoon tai kurkkumätään, ja Annan (1904–1988), josta tuli kuvanveistäjä. Alman ja Gustav Mahlerin avioitumisen ehtona oli, että Alma luopuisi omasta säveltäjänurastaan. Alma paneutui osaansa rakastavana vaimona ja Mahlerin työn tukijana.

title: Gustav Mahler

text: Sinfonia nro 9 D-duuri, 1908–1909, on Mahlerin viimeinen valmistunut sinfonia.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerille satoi useita tarjouksia uusista kapellimestarin paikoista, joista New Yorkin Metropolitan-ooppera oli hänelle mieluisin. Siellä oli useita saksalaisia huipputaiteilijoita ja hieno orkesteri, ja hänelle tarjottu palkka oli huikea. Ennen lähtöään loppuvuonna 1907 häntä kohtasi kuitenkin kaksi tragediaa: esikoistytär Maria kuoli tulirokkoon, ja Mahlerilla itsellään todettiin hänen äidiltään perimänsä vakava sydänsairaus. Hänelle luvattiin elinaikaa enää vain joitakin vuosia. Amerikassa Mahlerin vastaanotto oli paljon parempi kuin mihin hän oli Wienissä tottunut. Arturo Toscanini kutsuttiin johtamaan italialaiset oopperat, ja Mahlerille kuuluivat saksankieliset teokset. Vaikka hän hellitti jonkin verran otettaan orkesterin täydellisyysvaatimuksista, hän omaksui jälleen tutun työtahtinsa, mikä ei ollut hänen terveydelleen hyväksi. Menestyksekkääseen ensimmäiseen kauteen kuului lisäksi esityksiä Carnegie Hallissa hänen itse valitsemallaan kokoonpanolla. Ongelmia syntyi kuitenkin ajoittain siitä, että suuri osa esittäjistä suhtautui varsin välinpitämättömästi harjoituksiin, ja joskus he eivät ilmaantuneet paikalle lainkaan.

title: Gustav Mahler

text: Sinfonia nro 5 cis-molli on säveltäjän tunnetuimpia teoksia. Sinfonia aloittaa Mahlerin instrumentaalisinfonioiden trilogian. Alkuperäislaitos syntyi vuosina 1901–1902, mutta säveltäjä työsti teosta lähes kuolemaansa saakka.

title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Sinfoniaorkesteri on julkaissut useita kultalevyjä. Sille on myönnetty muun muassa Gustav Mahler -palkinto Mahlerin teosten tulkinnoista.

title: Jihlava

text: Kaupunki tunnetaan myös itävaltalaisen säveltäjä Gustav Mahlerin lapsuuden kotikaupunkina. Mahlerin vanhemmat on haudattu kaupungin juutalaiselle hautausmaalle.

title: Gustav Mahler

text: Vaikka Mahlerin teokset on sävelletty suurelle orkesterille, niille on ominaista selkeys ja soinnin läpikuultavuus. Toisin kuin useimmat muut säveltäjät, Mahler harvoin antaa saman äänen useiden soitinryhmien soitettavaksi täyteläisemmän ja rikkaamman soinnin toivossa. Sen sijaan eri äänet erottuvat kristallinkirkkaasti mahtavienkin orkesterikudoksen seasta.

title: Alma Mahler

text: Alma Maria Mahler-Werfel (o.s. "Schindler"; 31. elokuuta 1879 Wien, Itävalta-Unkari – 11. joulukuuta 1964 New York City, Yhdysvallat) oli itävaltalainen säveltäjä ja taiteilija, joka tunnetaan myös useista avioliitoistaan. Hän oli naimisissa vuosisadan merkittävimpiin kuuluvan säveltäjän (Gustav Mahler), arkkitehdin (Walter Gropius) ja kirjailijan (Franz Werfel) kanssa. Hän oli myös maalari Oskar Kokoschkan rakastajatar.

title: Gustav Mahler

text: Hampurista lähdettyään Mahler oli kääntynyt kristinuskoon ja hänet oli kastettu katolisen kirkon jäseneksi. Tämä edesauttoi hänen pääsyään Wienin hovioopperan kapellimestariksi, sillä antisemitistiset aatteet olivat nousussa Itävallassa.[2] Mahler teki välittömän vaikutuksen johdettuaan heti tulonsa jälkeen viikon aikana Wagnerin vaativat oopperat Die Walküren (Valkyyriat) ja Siegfried sekä Mozartin Figaron häät ja Taikahuilun. Syyskuussa 1897 hänestä tuli koko oopperan johtaja edeltäjänsä sairastuttua.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin tuotanto on varsin suppea, sillä hän oli vain osa-aikainen säveltäjä ja näki runsaasti vaivaa jokaisen teoksen viimeistelyyn ja tarkistukseen. Lisäksi useimmat teokset ovat varsin laajoja. Mahlerin arvostetuimmat ja tunnetuimmat teokset ovat sinfonioiden lisäksi solisteille ja orkesterille sävelletyt teokset Das Lied von der Erde, Kindertotenlieder ja Lieder eines fahrenden Gesellen. Sinfonioista toinen, viides ja yhdeksäs ovat arvostetuimmat, mutta kaikki Mahlerin sinfoniat esiintyvät sinfoniaorkestereiden ohjelmistoissa varsin usein.

title: Jean Sibelius

text: Vuonna 1907 Gustav Mahler – aikakauden toinen tärkeä sinfonikko – poikkesi Helsingissä konserttimatkalla. Sibelius kertoi Mahlerille arvostavansa sinfoniassa ”sen syvää logiikkaa, joka vaatii kaikkien motiivien sisäistä yhteyttä”. Mahler vastasi Sibeliukselle kuuluisilla sanoilla: ”sinfonian on oltava kuin maailma: siihen pitää sisältyä kaikki”. Sibelius edusti Mahleriin nähden vastakkaista tyyliestetiikkaa, eikä miesten välille syntynyt mitään syvää yhteisymmärrystä.[2] Tämä ei kuitenkaan estänyt Mahleria kehumasta vaimolleen Sibeliusta ihmisenä.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin teokset jatkavat saksalaisen musiikin perinnettä, jonka juuret ulottuvat Johann Sebastian Bachin ja wieniläisklassikkojen (Haydnin, Mozartin, Beethoven)in musiikkiin. Romantiikan ajan säveltäjät, kuten Schumann, Mendelssohn, jatkoivat tätä perinnettä, samoin Wagner, jonka musiikilla oli suuri vaikutus Mahleriin. Mahlerin musiikki puolestaan vaikutti merkittävästi Wienin toisen koulukunnan modernin musiikin säveltäjiin, Schönbergiin, Bergiin ja Weberniin sekä myöhemmin Šostakovitšiin.

title: Alma Mahler

text: Myöhemmin avioliiton aikana, koettuaan syvän masennuksen vanhemman tyttärensä Marian kuoleman jälkeen, Alma Mahlerilla oli suhde myöhemmin Bauhausista tunnetun nuoren arkkitehdin Walter Gropiuksen kanssa, johon hän tutustui ollessaan kylpylässä. Avioliitossa seurasi kriisi kun Mahler sai tietää suhteesta, ja hän kiinnostui vakavasti Alman sävellyksistä pahoitellen aiempaa asennettaan. Mahlerin vaatimuksesta ja tämän ohjauksessa Alma Mahler valmisti viisi laulua julkaistavaksi, ja ne julkaisi 1910 Mahlerin oma kustantaja Universal Edition. Näihin aikoihin Mahler kävi kerran tapaamassa Sigmund Freudia avioliittonsa ongelmien vuoksi. Myrskyisän vaiheen aikana Alma ja Gustav Mahler matkustivat New Yorkiin, missä Mahlerilla oli tuolloin tilapäisiä tehtäviä kapellimestarina. Heidän ollessaan New Yorkissa Mahler sairastui helmikuussa 1911 vakavasti saatuaan tulehduksen, joka liittyi joitakin vuosia aiemmin todettuun sydänsairauteen. Hän kuoli toukokuussa heidän palattuaan Wieniin.

title: Kindertotenlieder

text: Kindertotenlieder (suom. lauluja lasten kuolemasta) on Gustav Mahlerin vuosina 1901–1904 säveltämä laulusarja soololaulajalle (baritoni tai mezzosopraano) ja orkesterille. Mahlerin tytär, joka oli syntynyt hieman ennen teossarjan valmistumista, kuoli neljän vuoden iässä. Mahler kirjoitti myöhemmin Guido Adlerille ettei olisi pystynyt säveltämään teossarjaa tyttärensä kuoleman jälkeen.

title: Walter Gropius

text: Gropius oli vuosina 1915–1920 naimisissa Alma Mahlerin kanssa (Gustav Mahlerin leski). Vuonna 1923 hän avioitui Ilse Frankin kanssa, ja tuo avioliitto kesti Gropiuksen kuolemaan asti.

title: Sinfonia nro 9 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 9 D-duuri on sävelletty vuosina 1908–1909. Yhdeksäs sinfonia jäi Mahlerin viimeiseksi valmiiksi sinfoniaksi. Lähestyvästä kuolemastaan tietoinen säveltäjä teki siitä jäähyväisensä musiikille (Leonard Bernsteinin mukaan teos oli Mahlerin "testamentti ja viimeinen tahto"). Kuoleman läsnäolo on jatkuvasti havaittavissa – hetkittäiset toivonpilkahdukset vaihtuvat pian jälleen epätoivoon.

title: Sinfonia nro 3 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 3 d-molli on sävelletty vuosina 1893–1896, tarkistettu 1906. Teos on sävelletty altolle, naiskuorolle, poikakuorolle ja orkesterille.

title: Gustav Mahler

text: Das himmlische Leben, laulu lauluäänelle ja pianolle, 10. helmikuuta 1892. Mahler käytti laulua myöhemmin sinfonian nro 4 neljännessä osassa.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin neuroottisen pikkutarkalle luonteelle oli ominaista teosten jatkuva tarkistaminen jopa vuosien kuluttua alkuperäisen version julkaisemisesta. Usein hän teki myös huomattavia muutoksia itse sävellykseen vielä orkestroinninkin aikana.

title: 1900-luvun taidemusiikki

text: Myöhäisromantiikan aikana sinfoniaorkesteri paisui ennennäkemättömän suureksi kokoonpanoksi, minkä ääri-ilmentymä oli Mahlerin kahdeksas sinfonia. Sen lisänimi ”Tuhannen sinfonia” viittaa tarvittavien esittäjien määrään. Gustav Mahler toi sinfoniaorkesteriin myös uusia soittimia kuten kitaran sekä mandoliinin ja loi niillä uudenlaisia kontrasteja. Mahlerin sinfonioissa on jo aistittavissa uuden ajan henki. Mahlerin mukaan sinfonian tuli ilmaista tunteiden koko kirjo, ja tähän kuuluivat myös sentimentaalisuus ja sarkasmi.