query: Mikä on irlantilaisten toinen äidinkieli?

title: Irlannin historia

text: Nyt voimaan tulivat ankarat sortolait, the Penal Laws, na Péindlíthe, jotka kielsivät katolisilta maanomistuksen kokonaan. Irlantilaisilla ei enää ollut omia päälliköitä eikä sotureita, mutta liioin he eivät päässeet englantilaisten lakien suojelukseen. Iirin kieli jäi elämään vain kansanmurteina, mutta säilyi yksinkertaisesti sen vuoksi, että iiriä puhuva katolinen rahvas joutui elämään kokonaan laillisen yhteiskunnan ulkopuolella.

title: William Ewart Gladstone

text: Gladstone kiinnitti erityistä huomiota Irlannin asemaan. Hän ajoi 1869 läpi Irlannin kirkollislain uudistuksen, jonka jälkeen katolisten irlantilaisten ei enää täytynyt maksaa veroa Irlannin anglikaaniselle kirkolle[21] – samalle, jonka asemaa hän oli nuorena konservatiivina kiivaasti puolustanut. Vuonna 1870 hyväksyttiin Irlannin maalaki, joka paransi irlantilaisten vuokraviljelijöiden asemaa. Merkittävä uudistus oli myös vuoden 1870 koululaki, jossa taattiin (ainakin teoriassa) kaikille 5–15-vuotiaille maksuton perusopetus. Gladstonen hallituksen aikana myös säädettiin yleinen vaalisalaisuus ja kiellettiin armeijan ja valtion virkojen myyminen sekä ruumiillisen kurituksen käyttäminen armeijassa rauhan aikana.

title: Toinen kotimainen kieli

text: Toinen kotimainen kieli on suomen tai ruotsin kielestä opetuksessa Suomessa käytetty nimitys silloin kun suomalainen ei puhu kyseistä kieltä äidinkielenään. Lähtökohtana on Suomen perustuslain säännös, jonka mukaan Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi. Toisen kotimaisen kielen opiskelu on pakollista Suomen peruskouluissa, lukioissa, ammattioppilaitoksissa ja yliopistoissa. Myös ylioppilastutkinnossa se oli aikaisemmin pakollinen, mutta muutettiin valinnaiseksi vuonna 2005. Pakollisesta ruotsin kielen opetuksesta käytetään myös nimitystä ”pakkoruotsi” ja pakollisesta suomen kielen opetuksesta myös joskus nimitystä ”pakkosuomi” ().

title: Suomi toisena ja vieraana kielenä

text: Termiä toisen kielen oppiminen voidaan käyttää yläkäsitteenä. Tällöin termi kuvaa kaikkea kielenoppimista, joka tapahtuu ensikielen eli äidinkielen omaksumisen jälkeen. Tämä tarkoittaa, että ”toinen kieli” voi olla todellisuudessa oppijan neljäs tai viides opittu kieli.

title: Katri Karasma

text: Katri Karasma (e. Sarmavuori, o.s. "Meriö", vuodesta 2012 "Karasma", s. 31. heinäkuuta 1945 Helsinki) on äidinkielen didaktiikan emeritaprofessori Turun opettajankoulutuslaitoksessa. Hän koulutti äidinkielen opettajia professorina vuodesta 1979 lähtien. Koulutettavat olivat luokanopettajia ja aineenopettajia. Hän toimitti vuonna 1984 juhlakirjan professori Inkeri Vikaiselle, samoin 2014. Teokset ovat "Opetustiede ja opetuksen tutkimus" (1984) ja "Opetustieteen perustajan juhlakirja" (2014). Hän on käyttänyt edustamastaan äidinkielen didaktiikan tutkimussuunnasta termiä "äidinkielen opetustiede" (ei itsenäinen tieteenala eikä oppiaine). Sen tutkimusalaan kuuluvat lukeminen, lukuharrastus, kirjoittaminen, puhuminen, draama, kirjallisuus, kielentuntemus ja media. Karasma on selvittänyt myös satuteoriaa sekä kehittänyt toiminnallista kielioppia. Hän on perustanut aikakauskirjan "Äidinkielen opetustiede" (lopetettu 2015) ja Äidinkielen Opetustieteen Seuran. Hän on toiminut useissa kirjailijanimikkoseuroissa ja perustanut Kaarina Helakisa -seura ry:n sekä ollut mukana noin sadan muun ihmisen kanssa perustamassa Tove Jansson -seura ry:tä.

title: Ruotsin kieli

text: Ruotsin kieli eli ruotsi on indoeurooppalaisten kielten germaanisen haaran skandinaaviseen eli pohjoisgermaaniseen ryhmään kuuluva kieli. Sillä on noin 8,3 miljoonaa äidinkielistä puhujaa eri maissa, joista noin 7,9 miljoonaa Ruotsissa.[1] Ruotsin kielilain (Språklag 2009:600[2]) mukaan ruotsi on maan pääkieli, ja sitä käytetään tuomioistuimissa ja julkishallinnossa. Ruotsi on myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Suomessa ruotsi on toinen kansalliskielistä. Vuonna 2016 sitä puhui äidinkielenään 289 540 henkilöä, eli 5,3 prosenttia väestöstä.[3] Ruotsinkielisten osuus Suomen väestöstä on 1900-luvulla huomattavasti laskenut; vielä 1880-luvulla se oli 14 %.

title: Sango

text: Sango on Keski-Afrikan tasavallan suurin kieli ja toinen virallisista kielistä. Kieltä äidinkielenään puhuvia asuu Keski-Afrikan tasavallan lisäksi Tšadissa, Kamerunissa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.

title: Steve McQueen (ohjaaja)

text: McQueenin ensimmäinen näytelmäelokuva "Hunger" (2008) kertoi irlantilaisten nälkälakosta vuonna 1981. Ohjaaja sai Caméra d'Or -palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla ynnä muita palkintoja. Hänen toinen elokuvansa "Shame" (2011) sijoittui New Yorkiin ja käsitteli seksiriippuvuutta. Hänen kolmas elokuvansa "12 Years a Slave" (2013) perustuu Solomon Northupin omaelämäkertaan. Sen pääosissa ovat Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender ja Brad Pitt. Elokuva sai yhteensä yhdeksän Oscar-ehdokkuutta muun muassa parhaasta elokuvasta ja ohjauksesta, ja palkintoja elokuva sai kolme, muun muassa parhaan elokuvan palkinnon.

title: Luiseño

text: Luiseño on uhanalainen uto-asteekkilainen kieli, jota puhuu äidinkielenään viisi ihmistä Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltion eteläosassa. Kielen toinen murre juaneño on jo kuollut väestön siirryttyä käyttämään englantia.

title: Quebec

text:
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä).

title: Iiri

text: Iirin asema irlantilaisessa yhteiskunnassa on sikäli erikoinen, että se on vähemmistökieli, mutta samalla maan ensimmäinen kansalliskieli. Se on myös pakollinen oppiaine Irlannin kouluissa, samalla lailla kuin esimerkiksi ruotsi Suomessa. Vielä 1800-luvun alussa irlantilaisten enemmistö puhui iiriä äidinkielenään, mutta suuri nälänhätä, joka iski pahimmin köyhiin iirinkielisiin, ja sen lietsoma massamittainen muutto Yhdysvaltoihin ja muihin englanninkielisen maailman maihin muutti tilanteen täysin.

title: Toinen kotimainen kieli

text: Alun perin kansakouluissa ei opetettu äidinkielen lisäksi muita kieliä. Vuonna 1964 voimaan tulleen kansakoululain jälkeen toinen kotimainen kieli ja yksi vieras kieli saattoivat kuulua kansakoulun pysyviin oppiaineisiin. Kuitenkin jo ennen tätä lähinnä suurimmissa kaupungeissa opetettiin vierasta kieltä vapaaehtoisena oppiaineena. Järjestelmällisen kielenopetuksen alettua kansakouluissa oli ruotsilla suhteellisesti vahva asema: esimerkiksi vuosina 1965−1966 englantia ja ruotsia opiskelleiden oppilaiden määrät olivat lähestulkoon samat. Tuolloin yksi neljäsosa kansakoulujen oppilaista oli kielenopetuksen piirissä.

title: Hugh O’Neill

text: Hugh O’Neill, Tyronen toinen jaarli (; n. 1540 – 20. heinäkuuta 1616 Rooma) oli irlantilainen sotapäällikkö, joka johti vuosina 1595–1603 irlantilaisten suurta kapinaa Englannin ylivaltaa vastaan.

title: Äidinkielen opetuksen historia

text:
Äidinkielen merkitystä alettiin tajuta 1800-luvulla. Äidinkieli alkoi syrjäyttää latinaa.
Äidinkieli nähtiin hyödyllisemmäksi ja käytännöllisemmäksi. Euroopan maissa äidinkieli tuli oppiaineeksi Hollannissa 1806 ja Ruotsissa 1807, samoin Englannissa ja Saksassa.
Romantiikka ja kansallisuusaate ihannoivat oman kansan menneisyyttä ja kansanrunoutta.

title: Libanonin kurdit

text: Libanonin kurdiyhteisö voidaan jakaa kahteen osaan, joita erottaa toisistaan kieli. Noin kolmasosa Libanonin kurdeista puhuu äidinkielenään kurdin kielen kurmandžin murretta. he puhuvat arabiaa toisena kielenään ja Libanonissa ei ole kurdin kieltä opettavia kouluja. Toinen kurdien ryhmä puhuu äidinkielenään arabian murretta, johon on tullut vaikutteita kurdista, syyriasta ja turkista.

title: Keltit

text: Keltit olivat monijumalaisia. Jotkin heidän jumalistaan olivat yhteisiä koko kelttiläiselle maailmalle, ja jotkin olivat paikallisia. Joitain kelttiläisten jumalien nimiä on säilynyt roomalaisten kirjoituksissa ja joitain irlantilaisten myyteissä. Yksi tunnetuimpia oli auringonjumala Lugh. Toinen yleinen jumalannimi oli Teutates, "heimon jumala". Monessa kelttiläisessä jumalassa oli kolme puolta. He osasivat usein muuttaa muotoaan ja esiintyivät esimerkiksi eläimen hahmossa. Ihmishahmoisia kelttien jumalat eivät kuitenkaan olleet ennen rautakauden loppua ja kreikkalaisia ja roomalaisia vaikutteita. Keltit uskoivat tuonpuoleiseen mutta eivät ilmeisesti uskoneet ihmisen päätyvän taivaaseen tai helvettiin tekojensa perusteella.[53]

title: Äidinkieli

text: Äidinkieli ei ole käsitteenä täysin yksiselitteinen, sillä ihminen voi kasvaa kaksikielisessä ympäristössä ja oppia jo varhaislapsuudessaan rinnakkain kaksi kieltä. Yleensä kuitenkin kaksikielisillä ihmisillä kielet ovat toiminnallisesti eri asemissa, eli jompaakumpaa käytetään enemmän tietyissä tilanteissa tai ympäristöissä. Äidinkielen omaksumisen voidaan katsoa alkavan jo ennen syntymää, kun sikiön aivot ja kuulo ovat kehittyneet riittävästi. Eräiden kaksikielisyyden tutkijoiden mukaan lapsen tulisikin kuulla kahta kieltä viimeistään ensimmäisistä elinviikoista lähtien, jotta kielet olisivat täysin samanarvoisia. Kaksivuotiaasta alkaen opittu kieli on jo selvästi toinen kieli.

title: San Patricios

text: Yhdysvaltain vakinaisessa armeijassa yhdistyi kova kuri ja irlantilaisten sotilaiden syrjiminen. Upseerit ja aliupseerit tekivät usein pilaa katolisten irlantilaisten uskonnosta, kielestä ja olemuksesta. Irlantilaiset kokivat, että heitä rangaistiin pienistäkin rikkeistä ankarasti. Kun Yhdysvaltain armeijan päävoimat olivat Meksikon–Yhdysvaltain sodan aikana leiriytyneinä Rio Granden rannalla, useat irlantilaiset kokivat että heitä oli muun muassa ruoskittu epäoikeudenmukaisesti. Lopulta irlantilainen kersantti John Riley sai tarpeekseen huonosta kohtelusta ja ui Rio Granden yli meksikolaisten leiriin, jossa hänet toivotettiin tervetulleeksi. Riley palasi takaisin joen toiselle puolelle ja houkutteli mahdollisia loikkareita viskillä, naisilla ja lupauksella 130 hehtaarista hyvää viljelysmaata. Riley sai houkuteltua yli 200 irlantilaista ja muutaman katolilaisen saksalaisen loikkaamaan meksikolaisten puolelle.

title: Carl Gustaf Emil Mannerheim

text: Mannerheimin äidinkieli oli ruotsi. Hän puhui sujuvasti saksaa ja ranskaa, ja osasi jonkin verran puolaa, portugalia, latinaa, englantia ja kiinaa. Venäjän kieli oli hänen toinen aikuisiän kielensä. Suomea hän alkoi kunnolla opetella vasta Suomen itsenäistyttyä.[13]

title: Sota Irlannissa 1689–1691

text: Sodan viimeinen operaatio oli elokuussa 1691 käynnistynyt Limerickin toinen piiritys. Irlantilaisten komentajana toimineen Tyrconnelin jaarli Richard Talbotin yllättäen kuoltua kaupungin puolustus jäi Patrick Sarsfieldin johdettavaksi. Ginkelillä oli vaikeuksia kaupungin valtaamisessa, joten hän suostui, kun Sarsfield lokakuussa tarjoutui antautumaan rauhansopimusta vastaan. Tuloksena oli niin sanottu Limerickin sopimus, joka päätti sodan. Myös kuningas Vilhelm Oranialainen hyväksyi sen sisällön.

title: Keski-Andien intiaanikulttuurit

text: Ketsua on nykyisin toinen Perun virallisista kielistä. Useimmat Perun intiaanit osaavat ketsuaa, mutta aimara on monen äidinkieli varsinkin maan eteläosassa. Ketsuan ja aimaran kielellä on nyt alettu kirjoittaa kirjallisuutta.

title: Irlanti (saari)

text: Henrik VIII ryhtyi Englannin uskonpuhdistuksen jälkeen toteuttamaan puhdistusta myös Irlannissa, mutta saaren asukkaat pysyivät sinnikkäästi katolilaisina. Väestö ryhtyi paavin sekä Espanjan kuninkaan Filip II:n tukemana kapinoihin. Suurin kapina tapahtui vuosina 1597–1603 Tyronen jaarli Hugh O’Neillin johdolla. Englantilaiset kukistivat kapinan verisesti, minkä jälkeen irlantilaisten maita alettiin takavarikoida. Pohjois-Irlannin alueelle Ulsteriin asutettiin runsaasti skotlantilaisia uudisasukkaita. Toinen suuri kapina alkoi vuonna 1641, mutta Oliver Cromwell kukisti sen tiukasti. Kuningas Vilhelm III laati säälimättömiä pakkolakeja, joiden johdosta kolme neljäsosaa maasta ajautui englantilaisten lordien haltuun. Irlantilaisia pakeni kiihtyvällä tahdilla saarelta, erityisesti Amerikkaan.

title: Dexys Midnight Runners

text: Yhtyeen esikoissingle, irlantilaisten syrjintää arvostellut ”Dance Stance” (1979) nousi niukasti brittilistalle. Toinen single "Geno" (1980), joka kertoo yhdysvaltalaissyntyisestä soul-laulaja Geno Washingtonista, nousi jo brittilistan ykköseksi. Yhtyeen esikoisalbumi "Searching for the Young Soul Rebels" (1980) menestyi myös hyvin, ja sitä kutsuttiin brittirockin paluuksi luonnolliseen soul-soundiin.

title: Oppiaine

text: Äidinkieli ja kirjallisuus AI (1.–9.) Suomi toisena kielenä ja kirjallisuus S2 (1.–9.) (mikäli oppilaan äidinkieli eri kuin suomen kieli) Yhteiskuntaoppi YH, YO (9.) Kotitalous KO (7. vaihtoeht. 8. ja 9.) Oppilaanohjaus OP, OPO (7.–9.) Terveystieto TE, TT (7.–9.) Toinen kotimainen kieli, ruotsin kieli RU (7.–9.)

title: Ulsterin uudisasutus

text: Irlanti oli 1500-luvun jälkipuoliskolla kapinoinut useasti Englannin valtaa vastaan. Englannin hovissa tajuttiin vähitellen, että pelkkä kapinoiden sotilaallinen tukahduttaminen ei riittäisi, vaan Irlantiin pitäisi saada kruunulle uskollisia asukkaita. Englannista oli lähetetty uudisasukkaita Irlantiin jo 1100-luvun normannivalloituksesta lähtien, mutta heidän jälkeläisensä olivat vähitellen omaksuneet irlantilaisten tavat ja asettuneet tukemaan kapinoita sen sijaan että olisivat pysyneet uskollisina kruunulle. Kysymys irlantilaisten lojaaliudesta tuli entistä hankalammaksi 1500-luvulla, jolloin Englannissa toteutettiin uskonpuhdistus, mutta Irlanti jäi katoliseksi. Monia irlantilaisia kirkonmiehiä ja muita merkkihenkilöitä pakeni mantereelle katolisiin maihin, mistä käsin englantilaiset pelkäsivät heidän ohjailevan kotimaansa mielialoja entistäkin englantilaisvastaisemmiksi.

title: Iirin historia

text: Vanhoista sankaritarinoista ei juurikaan löydy suoria viittauksia irlantilaisten pakana-aikaiseen uskontoon. Keltit kristillistyivät niin varhain ja niin perusteellisesti, että heidän jumalistaan tiedetään vain sen verran, kuin mitä latinankieliset lähteet kertovat. Muinaisiirinkielisestä kirjallisuudesta löytyy jonkin verran ns. "rosc"eja, eräänlaisia retorisia purkauksia, joita on niissä käytettyjen runollisten keinojen ja joskus myös klassisesta muinaisiiristä vanhakantaisempaan suuntaan poikkeavan kieliopin vuoksi vaikea tulkita. "Rosc"it ovat kiehtoneet tutkijoita, koska niistä on toivottu löytyvän viitteitä irlantilaisten kelttien kristinuskoa edeltävään uskontoon. Nykyisin "rosc"ien on kuitenkin havaittu sisältävän selvästi kristillistä ainesta, eikä niitä enää pidetä pakanuuden kivettyneinä jäänteinä.

title: Timo Harakka

text: Harakka on kotoisin Äänekoskelta. Hän on kuurojen vanhempien kuuleva ottolapsi, ja viittomakieli on hänen toinen äidinkielensä. Harakan puoliso on Suomen Viron-instituutin johtaja Anu Laitila, ja perheessä on kolme lasta.

title: Irlannin historia

text: Unionilain jälkeen kapinointi sai väistyä laillisuuden tieltä: 1800-luvun alkupuolella irlantilaisten asiaa ryhtyi ajamaan lakimies Daniel O'Connell. Hänen tavoitteenaan oli tehdä irlantilaisista tasa-arvoisia alamaisia kuninkaalle, "länsibrittejä". Nationalisti hän ei ollut eikä iirin kielen asemakaan kiinnostanut häntä, vaikka se oli hänen äidinkielensä. Hän perusti Catholic Associationin, josta tuli massajärjestönä merkittävä rauhanomainen painostusryhmä katolisten oikeuksien parantamiseksi.

title: Kääntäminen

text: Kääntäjän opintoihin kuuluvat olennaisesti kääntämisen teoria ja käytännön harjoitukset. Työkielet ja -kulttuurit ovat myös tärkeä osa kääntäjän opintoja. Kääntäjällä on työkieliä aina vähintään kaksi ja niistä toinen on kääntäjän äidinkieli, jonka erinomainen hallinta on tärkeää kääntäjän ammatissa. Kääntäjäopiskelijat saavat tämän takia opetusta myös äidinkielessään. Myös erilaisten käännös- ja kieliteknologioiden hyödyntäminen on keskeistä kääntäjän työssä. Nykyajan teknologiat ovat mullistaneet kääntäjän työnkuvan, johon voi nykyisin kuulua muun muassa lokalisointia, teknistä viestintää tai graafista osaamista.

title: Pakkoruotsi

text: Alun perin kansakouluissa ei opetettu äidinkielen lisäksi muita kieliä. Vuonna 1964 voimaan tulleella kansakoululailla toinen kotimainen kieli ja yksi vieras kieli saattoivat kuulua kansakoulun pysyviin oppiaineisiin. Oppikoulu puolestaan oli alun perin tarkoitettu virkamiesten ja papiston kouluttamiseen, ja siihen kuului varsin runsaasti kieltenopetusta. Vakiintunut käytäntö oli, että ensimmäisenä vieraana kielenä opetettiin toista kotimaista kieltä ja toinen oli tavallisimmin 1950-luvulle asti saksa ja sittemmin englanti. Toinen kotimainen ja yksi pitkä vieras kieli kuuluivat pakollisina myös ylioppilastutkintoon.

title: Piila Paalanen

text: Piila Paalanen on ollut Pirkanmaan äidinkielen opettajat ry. varapuheenjohtaja 2002─2006, Pirkanmaan äidinkielen opettajat ry. hallituksen jäsen 2006─2007, Äidinkielen opettajain liitto ry. hallituksen jäsen 2000─2003 ja Äidinkielen opettajain liitto ry. perusopetustyöryhmän jäsen 2003─2016.


query: Milloin Gustav Mahler on syntynyt?

title: Gustav Mahler

text: Gustav Mahler [ma:ler] (7. heinäkuuta 1860 Kaliště – 18. toukokuuta 1911 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Elinaikanaan häntä arvostettiin eniten orkesterinjohtamistaidoistaan; vasta myöhemmin, erityisesti 1900-luvun jälkipuoliskolla, hänen sävellyksensä ovat nousseet kuuluisuuteen. Musiikissa hänen teoksensa merkitsivät siirtymävaihetta myöhäisromantiikasta 1900-luvun modernismiin.[1] Kapellimestarina hän uudisti oopperan tuottamista, ja säveltäjänä hän kehitti sinfonian äärimittoihinsa.

title: Gustav Mahler

text: Säveltäjän 50-vuotispäivän kunniaksi Münchenissä järjestettiin kahdeksannen sinfonian ensiesitys syyskuussa 1910. Sitä varten tarvittiin ennennäkemätön määrä esittäjiä: 858 laulajan kuoro, 171 hengen orkesteri ja kahdeksan solistia. Konsertin järjestäjä nimesikin Mahlerin tietämättä teoksen "Tuhannen sinfoniaksi", ja nimitys on yhä käytössä. Konserttia oli seuraamassa suuri määrä ajan tunnettuja henkilöitä ja säveltäjiä. Siitä tuli Mahlerin koko uran suurin menestys. Mahlerin yksityiselämä oli sen sijaan rappiolla: hän oli kuullut huhuja, joiden mukaan Almalla oli suhde arkkitehti Walter Gropiukseen. Kaiken tämän synnyttämän ahdistuksen Mahler purki 10. sinfoniansa ensimmäiseen osaan, joka jäi alun perin viisiosaiseksi suunnitellun sinfonian ainoaksi kokonaan valmistuneeksi osaksi. Lisäksi hän hakeutui psykologi Sigmund Freudin vastaanotolle, ja nyt selveni monia Mahleria koko elämänsä vaivanneita seikkoja. Tapaaminen Freudin kanssa jäi tosin kertaluonteiseksi.

title: Sinfonia nro 2 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 2 c-molli, lisänimeltään "Ylösnousemussinfonia", on sävelletty vuosina 1884–1894, tarkistettu 1903.

title: Gustav Mahler

text: Vuosina 1888–1891 Mahler toimi musiikillisena johtajana Budapestin kuninkaallisessa oopperassa.[4] Mahlerin johtamat esitykset saivat kyllä suurta tunnustusta, mutta hänen itsepintaisuutensa ja vierasmaalainen taustansa sekä hänen ohjelmistovalintojensa saksalaispainotteisuus aiheuttivat tyytymättömyyttä. Erotessaan virasta Mahler oli jo varmistanut itselleen uuden paikan Hampurin kansallisoopperassa, mikä ei ollut vaikeaa kysytylle taiteilijalle. Hampurista Mahler sai ensimmäisen pysyvän kapellimestarin paikan, jossa hän pysyi vuoteen 1897. Alusta asti hänen työtahtinsa oli hurja: kahden ensimmäisen kuukauden aikana esitettiin 35 teosta. Vuoden 1893 kesällä Mahler löysi Steinbach-am-Atterseesta kauniin järvinäköalatontin, jonne hän rakennutti pienen talon tarkoituksenaan säveltää siellä kesäisin, kun oopperassa ei järjestetty esityksiä. Samoihin aikoihin hän sävelsi inspiraation puuskassa 2. sinfoniaansa. Mahler julkaisi myös tarkistetun version ensimmäisestä sinfoniastaan ja antoi sille lisänimen Titan. Uuden version ensiesitys oli yleisömenestys, mutta kriitikot suhtautuivat sinfoniaan edelleen nuivasti. Vuonna 1895 valmistui massiivisen 3. sinfonia, ja loppuvuonna ensi kertaa esitetty 2. sinfonia ("Ylösnousemussinfonia") sai niin hyvän vastaanoton sekä yleisöltä että kriitikoilta, että Mahleriin alettiin ensi kerran suhtautua vakavasti myös säveltäjänä. Hampurissa konservatiiviset tahot eivät edelleenkään pitäneet Mahlerin tavasta tuhlata aikaansa heidän silmissään varsin kyseenalaisiin sävellyksiin, ja niinpä hän painostuksen alla päätti erota virastaan.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin musiikissa aineksia romanttisesta suuntauksesta ovat esimerkiksi sinfonioiden ohjelmallisuus sekä sävellysten voimakas tunnelataus. Etsiessään uusia ilmaisukeinoja Mahler laajensi sinfonian käsitettä sen äärirajoille asti. Mahler yhdistää teoksissaan toisilleen vastakohtaisia aineksia toisiinsa. Tyypillisiä piirteitä ovat kansanlaulujen, trumpettifanfaarien ja itävaltalaisen ländlerin käyttö.

title: Gustav Mahler

text: Kapellimestarina Mahler tunsi läpikotaisin eri soittimien ominaisuudet, minkä voi selkeästi kuulla hänen teostensa mestarillisessa orkestroinnissa. Mahler käyttää soittimia melko usein solistisesti. Vaikka Bruckner oli Mahlerin tärkeä esikuva, hänen musiikkinsa on lopulta hyvin erilaista. Siinä, missä Brucknerin tyyli on alati majesteettista ja perustuu raskaisiin sointuihin ja yksinkertaisiin, toistettaviin sävelkulkuihin , Mahlerin musiikissa on aina mahtipontisuuden ohella läsnä helppotajuinen melodisuus ja leikkisyys.

title: Münchenin filharmoninen orkesteri

text: Se on historiansa aikana ensiesittänyt mm. Günter Bialasin, Anton Brucknerin, Harald Genzmerin, Luigi Nonon ja Gustav Mahlerin teoksia. Gustav Mahler johti orkesteria vuosina 1901 ja 1910 pitäessään neljännen ja kahdeksannen sinfoniansa ensiesitykset Münchenin filharmoonikkojen kanssa.

title: Gustav Mahler

text: Mahler syntyi böömiläisessä, nykyisin Tšekin tasavallassa sijaitsevassa Kalištěn kylässä vaatimattomaan juutalaisperheeseen. Hänen isänsä, ammatiltaan majatalonpitäjä, oli ankara ja väkivaltainen; hän löi lapsiaan ja vaimoaan mielivaltaisesti. Pian Gustavin syntymän jälkeen perhe muutti läheiseen Jihlavan kaupunkiin,[2] jossa toimi varsin elinvoimainen musiikkiyhteisö: W. A. Mozartin, Joseph Haydnin ja G. F. Händelin teoksia esitettiin säännöllisesti. Kaupungissa toimi lisäksi musiikillisen elämän henkisen isän Heinrich Fischerin johtama kaupunginorkesteri. Fischer asui lähellä Mahlereita, ja huomattuaan pojan lahjakkuuden hän alkoi pitää tälle harmonian ja kontrapunktin oppitunteja. Kymmenvuotiaana Mahler piti ensimmäisen julkisen konserttinsa, joka sai myönteisen vastaanoton paikallisessa lehdessä. Isä lähetti Gustavin Prahaan opiskelemaan, mutta olot siellä olivat niin huonot, että poika palasi jo viiden kuukauden kuluttua takaisin. Gustavin 13-vuotiaana pitämä konsertti, joka sai jo myrskyisät suosionosoitukset, kohensi hänen itsetuntoaan, mutta vuotta myöhemmin hänen veljensä Ernestin menehtyminen sydämen pettämiseen musersi hänet. Hänen äidillään oli perinnöllinen sydänvika, joka oli siirtynyt useaan perheen 14 lapsesta, myös Gustaviin. Hän menetti suurimman osan sisaruksistaan ennen 1900-luvun vaihdetta erinäisten sairauksien ja yhden itsemurhan johdosta, ja vain neljä oli tällöin enää elossa. Kuolemasta tuli erottamaton osa Mahlerin elämää – myös hänen musiikkiaan. Onneton lapsuus ja juureton alkuperä – omien sanojensa mukaan hän "oli böömiläinen itävaltalaisten keskuudessa, itävaltalainen saksalaisten keskuudessa ja juutalainen koko maailman silmissä"[3] – aiheuttivat sen, että Mahler kärsi aikuisiällään neurooseista ja epävarmuudesta.

title: Gustav Mahler

text: Loka- ja marraskuun vaihteessa 1907 Mahler johti kaksi konserttia Pietarissa ja pistäytyi niiden välillä Helsingissä. Täällä hän tapasi muiden muassa taidemaalari Akseli Gallen-Kallelan, johon hän oli tutustunut Wienissä vuonna 1904, ja säveltäjä Jean Sibeliuksen. Gallen-Kallela vei Mahlerin myös arkkitehti Eliel Saarisen huvilaan Hvitträskiin Kirkkonummelle ja maalasi hänestä muotokuvan Hvitträskin salissa takkatulen loisteessa.[5]

title: Gustav Mahler

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Haylock, Julian| title = Gustav Mahler: An essential guide to his life and works| location = London| publisher = Pavilion| year = 1996| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lebrecht, Norman| title = Why Mahler? How One Man and Ten Symphonies Changed Our World| location = New York| publisher = Pantheon Books| year = 2010| isbn = 978-0-375-42381-9}}

title: Alma Mahler

text:
Alma Schindlerin vanhemmat olivat maisemamaalari Emil Jakob Schindler ja laulaja Anna von Bergen. Annan ja Schindlerin taiteilijakollega Julius Victor Bergerin suhteesta syntyi vuonna 1881 Alman sisarpuoli Grete. Schindler kuoli vuonna 1892 ja Anna avioitui miehensä entisen oppilaan Carl Mollin kanssa. Moll oli yksi wieniläisen Secession-ryhmän perustajista ja myös nuoren Alman vilkkaaseen seuraelämään kuului ystävyys Secession-ryhmän taiteilijoiden kanssa. Yksi heistä oli Gustav Klimt, jolle hän antoi ensisuudelmansa. Alman läheisiä ystäviä olivat myös teatterijohtaja Max Burckhard sekä säveltäjä Alexander von Zemlinsky. Alma opiskeli säveltämistä muun muassa Josef Laborin oppilaana.
9. maaliskuuta 1902 Alma avioitui Gustav Mahlerin kanssa, joka oli häntä kaksikymmentä vuotta vanhempi ja Wienin hovioopperan kapellimestari. He saivat kaksi tytärtä, Maria Annan (1902–1907), joka kuoli tulirokkoon tai kurkkumätään, ja Annan (1904–1988), josta tuli kuvanveistäjä. Alman ja Gustav Mahlerin avioitumisen ehtona oli, että Alma luopuisi omasta säveltäjänurastaan. Alma paneutui osaansa rakastavana vaimona ja Mahlerin työn tukijana.

title: Gustav Mahler

text: Sinfonia nro 9 D-duuri, 1908–1909, on Mahlerin viimeinen valmistunut sinfonia.

title: Gustav Mahler

text: Sinfonia nro 5 cis-molli on säveltäjän tunnetuimpia teoksia. Sinfonia aloittaa Mahlerin instrumentaalisinfonioiden trilogian. Alkuperäislaitos syntyi vuosina 1901–1902, mutta säveltäjä työsti teosta lähes kuolemaansa saakka.

title: Tšekin kansallinen sinfoniaorkesteri

text: Sinfoniaorkesteri on julkaissut useita kultalevyjä. Sille on myönnetty muun muassa Gustav Mahler -palkinto Mahlerin teosten tulkinnoista.

title: Jihlava

text: Kaupunki tunnetaan myös itävaltalaisen säveltäjä Gustav Mahlerin lapsuuden kotikaupunkina. Mahlerin vanhemmat on haudattu kaupungin juutalaiselle hautausmaalle.

title: Gustav Mahler

text: Vaikka Mahlerin teokset on sävelletty suurelle orkesterille, niille on ominaista selkeys ja soinnin läpikuultavuus. Toisin kuin useimmat muut säveltäjät, Mahler harvoin antaa saman äänen useiden soitinryhmien soitettavaksi täyteläisemmän ja rikkaamman soinnin toivossa. Sen sijaan eri äänet erottuvat kristallinkirkkaasti mahtavienkin orkesterikudoksen seasta.

title: Alma Mahler

text: Alma Maria Mahler-Werfel (o.s. "Schindler"; 31. elokuuta 1879 Wien, Itävalta-Unkari – 11. joulukuuta 1964 New York City, Yhdysvallat) oli itävaltalainen säveltäjä ja taiteilija, joka tunnetaan myös useista avioliitoistaan. Hän oli naimisissa vuosisadan merkittävimpiin kuuluvan säveltäjän (Gustav Mahler), arkkitehdin (Walter Gropius) ja kirjailijan (Franz Werfel) kanssa. Hän oli myös maalari Oskar Kokoschkan rakastajatar.

title: Gustav Mahler

text: Hampurista lähdettyään Mahler oli kääntynyt kristinuskoon ja hänet oli kastettu katolisen kirkon jäseneksi. Tämä edesauttoi hänen pääsyään Wienin hovioopperan kapellimestariksi, sillä antisemitistiset aatteet olivat nousussa Itävallassa.[2] Mahler teki välittömän vaikutuksen johdettuaan heti tulonsa jälkeen viikon aikana Wagnerin vaativat oopperat Die Walküren (Valkyyriat) ja Siegfried sekä Mozartin Figaron häät ja Taikahuilun. Syyskuussa 1897 hänestä tuli koko oopperan johtaja edeltäjänsä sairastuttua.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin tuotanto on varsin suppea, sillä hän oli vain osa-aikainen säveltäjä ja näki runsaasti vaivaa jokaisen teoksen viimeistelyyn ja tarkistukseen. Lisäksi useimmat teokset ovat varsin laajoja. Mahlerin arvostetuimmat ja tunnetuimmat teokset ovat sinfonioiden lisäksi solisteille ja orkesterille sävelletyt teokset Das Lied von der Erde, Kindertotenlieder ja Lieder eines fahrenden Gesellen. Sinfonioista toinen, viides ja yhdeksäs ovat arvostetuimmat, mutta kaikki Mahlerin sinfoniat esiintyvät sinfoniaorkestereiden ohjelmistoissa varsin usein.

title: Jean Sibelius

text: Vuonna 1907 Gustav Mahler – aikakauden toinen tärkeä sinfonikko – poikkesi Helsingissä konserttimatkalla. Sibelius kertoi Mahlerille arvostavansa sinfoniassa ”sen syvää logiikkaa, joka vaatii kaikkien motiivien sisäistä yhteyttä”. Mahler vastasi Sibeliukselle kuuluisilla sanoilla: ”sinfonian on oltava kuin maailma: siihen pitää sisältyä kaikki”. Sibelius edusti Mahleriin nähden vastakkaista tyyliestetiikkaa, eikä miesten välille syntynyt mitään syvää yhteisymmärrystä.[2] Tämä ei kuitenkaan estänyt Mahleria kehumasta vaimolleen Sibeliusta ihmisenä.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin teokset jatkavat saksalaisen musiikin perinnettä, jonka juuret ulottuvat Johann Sebastian Bachin ja wieniläisklassikkojen (Haydnin, Mozartin, Beethoven)in musiikkiin. Romantiikan ajan säveltäjät, kuten Schumann, Mendelssohn, jatkoivat tätä perinnettä, samoin Wagner, jonka musiikilla oli suuri vaikutus Mahleriin. Mahlerin musiikki puolestaan vaikutti merkittävästi Wienin toisen koulukunnan modernin musiikin säveltäjiin, Schönbergiin, Bergiin ja Weberniin sekä myöhemmin Šostakovitšiin.

title: Alma Mahler

text: Myöhemmin avioliiton aikana, koettuaan syvän masennuksen vanhemman tyttärensä Marian kuoleman jälkeen, Alma Mahlerilla oli suhde myöhemmin Bauhausista tunnetun nuoren arkkitehdin Walter Gropiuksen kanssa, johon hän tutustui ollessaan kylpylässä. Avioliitossa seurasi kriisi kun Mahler sai tietää suhteesta, ja hän kiinnostui vakavasti Alman sävellyksistä pahoitellen aiempaa asennettaan. Mahlerin vaatimuksesta ja tämän ohjauksessa Alma Mahler valmisti viisi laulua julkaistavaksi, ja ne julkaisi 1910 Mahlerin oma kustantaja Universal Edition. Näihin aikoihin Mahler kävi kerran tapaamassa Sigmund Freudia avioliittonsa ongelmien vuoksi. Myrskyisän vaiheen aikana Alma ja Gustav Mahler matkustivat New Yorkiin, missä Mahlerilla oli tuolloin tilapäisiä tehtäviä kapellimestarina. Heidän ollessaan New Yorkissa Mahler sairastui helmikuussa 1911 vakavasti saatuaan tulehduksen, joka liittyi joitakin vuosia aiemmin todettuun sydänsairauteen. Hän kuoli toukokuussa heidän palattuaan Wieniin.

title: Kindertotenlieder

text: Kindertotenlieder (suom. lauluja lasten kuolemasta) on Gustav Mahlerin vuosina 1901–1904 säveltämä laulusarja soololaulajalle (baritoni tai mezzosopraano) ja orkesterille. Mahlerin tytär, joka oli syntynyt hieman ennen teossarjan valmistumista, kuoli neljän vuoden iässä. Mahler kirjoitti myöhemmin Guido Adlerille ettei olisi pystynyt säveltämään teossarjaa tyttärensä kuoleman jälkeen.

title: Walter Gropius

text: Gropius oli vuosina 1915–1920 naimisissa Alma Mahlerin kanssa (Gustav Mahlerin leski). Vuonna 1923 hän avioitui Ilse Frankin kanssa, ja tuo avioliitto kesti Gropiuksen kuolemaan asti.

title: Sinfonia nro 9 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 9 D-duuri on sävelletty vuosina 1908–1909. Yhdeksäs sinfonia jäi Mahlerin viimeiseksi valmiiksi sinfoniaksi. Lähestyvästä kuolemastaan tietoinen säveltäjä teki siitä jäähyväisensä musiikille (Leonard Bernsteinin mukaan teos oli Mahlerin "testamentti ja viimeinen tahto"). Kuoleman läsnäolo on jatkuvasti havaittavissa – hetkittäiset toivonpilkahdukset vaihtuvat pian jälleen epätoivoon.

title: Sinfonia nro 3 (Mahler)

text: Gustav Mahlerin sinfonia nro 3 d-molli on sävelletty vuosina 1893–1896, tarkistettu 1906. Teos on sävelletty altolle, naiskuorolle, poikakuorolle ja orkesterille.

title: Itävalta

text: Itävallassa on syntynyt monia klassisen musiikin keskeisiä säveltäjiä, kuten ystävykset Wolfgang Amadeus Mozart ja Joseph Haydn sekä heidän jalanjäljissään jatkanut Franz Schubert. Myöhemmän romantiikan suurellista orkesterityyliä edustivat Anton Bruckner ja Gustav Mahler, kun taas Johann Strauss nuorempi sai mainetta valssien säveltäjänä.[28] 1900-luvun alussa musiikkia uudistaneen niin sanotun toisen Wienin koulukunnan säveltäjiä olivat Arnold Schönberg, Anton Webern ja Alban Berg.[29]

title: Gustav Mahler

text: Das himmlische Leben, laulu lauluäänelle ja pianolle, 10. helmikuuta 1892. Mahler käytti laulua myöhemmin sinfonian nro 4 neljännessä osassa.

title: Gustav Mahler

text: Mahlerin neuroottisen pikkutarkalle luonteelle oli ominaista teosten jatkuva tarkistaminen jopa vuosien kuluttua alkuperäisen version julkaisemisesta. Usein hän teki myös huomattavia muutoksia itse sävellykseen vielä orkestroinninkin aikana.

title: 1900-luvun taidemusiikki

text: Myöhäisromantiikan aikana sinfoniaorkesteri paisui ennennäkemättömän suureksi kokoonpanoksi, minkä ääri-ilmentymä oli Mahlerin kahdeksas sinfonia. Sen lisänimi ”Tuhannen sinfonia” viittaa tarvittavien esittäjien määrään. Gustav Mahler toi sinfoniaorkesteriin myös uusia soittimia kuten kitaran sekä mandoliinin ja loi niillä uudenlaisia kontrasteja. Mahlerin sinfonioissa on jo aistittavissa uuden ajan henki. Mahlerin mukaan sinfonian tuli ilmaista tunteiden koko kirjo, ja tähän kuuluivat myös sentimentaalisuus ja sarkasmi.


query: Miksi Viktor Tsoi hakeutui mielisairaalaan vuonna 1983?

title: Viktor Tsoi

text: Syksyllä 1983 Viktor Tsoi hakeutui mielisairaalaan ja vietti siellä toista kuukautta. Näin hän välttyi asepalvelukselta ja sen jälkeen todennäköiseltä lähettämiseltä Afganistanin sotaan.

title: Kino

text: Kinon laulaja-sanoittaja Viktor Tsoi kuoli liikenneonnettomuudessa Tukumsissa 15. elokuuta 1990. Yhtyeen jäljelle jääneet jäsenet kokosivat keskeneräisistä harjoitusnauhoista Kinon viimeisen postuumin studioalbumin, joka tunnetaan kansitaiteensa mukaan nimellä "Musta albumi".

title: Viktor Kozin

text: Kozin valmistui Komsomolsk-na-Amuren polyteknisestä yliopistosta vuonna 1975 ja suoritti sen jälkeen tutkijakoulutuksen Gorkin eli nykyisen Nižni Novgorodin polyteknisessä instituutissa valmistuen vuonna 1983. Opintojensa aikana hän työskenteli ensin Nikolajevsk-na-Amuren telakalla vuonna 1974 ja vuodesta 1975 lähtien hän opetti Komsomolsk-na-Amuren polyteknisessä yliopistossa.

title: Tuiranpuisto

text: Maria Åströmin tekemän lahjoituksen turvin kunnallissairaalan alueelle rakennettiin hermosairaala eli mielisairaala korvaamaan köyhäintalon yhteydessä toiminutta mielisairasosastoa. Lääninarkkitehti Viktor J. Sucksdorffin suunnitteli sairaalan ja lääkärinasunnon. Puiston koilliskulmaan Tuirantien varteen rakennettiin myös synnytyslaitos korvaamaan Sonnisaaressa ollutta vanhaa synnytyssairaalaa. Synnytyslaitos valmistui vuonna 1926.

title: Kupsila

text: Venäjän presidentti Dmitri Medvedev kasvoi Kuptšinossa. Muita tunnettuja paikkakuntalaisia ovat muun muassa Grigori Perelman ja Viktor Tsoi.

title: Viktor Tsoi

text: Vuosikymmenen puolivälissä Tsoi laajensi uraansa myös elokuvan pariin. Aluksi hän esiintyi muutamissa harrastelijoiden lyhytfilmeissä ja myöhemmin kokopitkissä, kuten alma-atalaisen Nugmanovin elokuvassa Igla (suom. ″Neula”).

title: Viktor Tsoi

text: Viktor pantiin 12-vuotiaana taidekouluun, jossa hän sai ensimmäiset kokemuksensa musiikkiyhtyeessä soittamisesta Maksim Paškov</i>in kanssa. Opinnot eivät kuitenkaan edistyneet toivotulla tavalla, ja hänet määrättiin ammattikouluun, josta hän valmistui puusepäksi. Musiikkiharrastusta hän ei kuitenkaan jättänyt, vaan osallistui 1970-luvulla erilaisiin soittoprojekteihin, muun muassa vanhan koulukaverinsa Aleksei Rybinin kanssa Piligrimy-yhtyeessä.

title: Viktor Tsoi

text: Suomalainen tv-toimittaja Reijo Nikkilä teki Viktor Tsoista ja Kino-yhtyeen esiintymisestä harvinaisen filmireportaasin vuonna 1987 Moskovassa.[2]

title: Viktor Tsoi

text: Tsoin viimeinen konsertti oli Moskovassa, kuuluisassa Lužnikin hallissa heinäkuussa 1990. Sen jälkeen Tsoi vetäytyi Kasparjanovin kanssa kesämökille Latvian Jūrmalaan nauhoittamaan materiaalia uutta albumia varten.

title: Viktor Erik Amadeus Bosin

text: Palattuaan Suomeen Bosin siirtyi takaisin sukutilalleen Kyttälän tilalle (alk. Skyttälä), jossa hän viljeli maata. Bosin avioitui vuonna 1834 holhoojansa tyttären Fredrika Wilhelmina Sofia Schulmanin (1811–1883) kanssa. Hän joutui kuitenkin myymään tilansa, minkä jälkeen hän elätti itsensä rakennus- ja maanmittaustyöllä. Bosin hakeutui Viipurin kaupunginarkkitehdiksi 1851 edellisen kaupunginarkkitehti Lesszigin haettua eroa virastaan.

title: Viktor Tsoi

text: Ollessaan matkalla viemään tehtyjä nauhoja Leningradiin Tsoi joutui liikenneonnettomuuteen 15. elokuuta 1990 Tukumsin lähellä sijaitsevassa Ķesterciemsissä, Latviassa. Tsoi kuoli välittömästi hänen ohjaamansa Moskvitš-henkilöauton ajauduttua vastaantulevien kaistalle ja iskeydyttyä päin linja-autoa. Tutkimusten mukaan Tsoi nukahti autoonsa. Hän ei ollut juonut alkoholia vähintään kahteen vuorokauteen ennen kuolemaansa, joten nukahtamisen arvellaan johtuneen ylirasituksesta.

title: Viktor Tsoi

text: Tsoi syntyi Leningradissa venäjänkorealaisen insinööri-isän Robert Maksimovitš Tsoin ja venäläisen liikunnanopettajaäidin Valentina Vasiljevna Gusevan ainoana lapsena. Tsoin isoisoisä Choi Yong-nam oli kotoisin Korean Sŏngjinistä, Hamgyŏngin maakunnasta.

title: Aveyronin Victor

text: Myöhempien tutkimusten mukaan Victorille ominaiset käyttäytymispiirteet, kuten liikunnallinen ketteryys ja toisaalta sosiaaliseen kontaktiin kykenemättömyys, samoin kuin puhumattomuus ja sensoriset poikkeavuudet ovat ominaisia autistisille lapsille. Viktor olikin todennäköisesti metsään hylätty autistinen lapsi. Lopulta Itard turhautui ja lähetti pojan mielisairaalaan, jossa tämä vietti lopun elämäänsä.

title: Viktor Tsoi

text: Suomeksi Tsoin tekstejä on kääntänyt muun muassa Akseli Kajanto [3]. Myös joensuulainen Folkswagen-yhtye on kääntänyt ja levyttänyt muutaman Tsoin kappaleen. Vielä useampi on heidän keikkaohjelmistossaan venäjäksi laulettuna.[4].

title: Viktor Tsoi

text: Tsoi haudattiin Pietarin Bogoslovskojen hautausmaalle. Hautapaikasta tuli hyvin pian pyhiinvaelluskohde samaan tapaan kuin Jim Morrisonin haudasta Pariisissa.

title: Neula (elokuva)

text: Neula (, "Igla") on neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1988. Elokuva kertoo miehestä Moro (Viktor Tsoi), joka saapuu Moskovaan ja yrittää lopettaa ystäväänsä käyttämästä huumeita. Elokuva on voittanut palkinnon "Golden Duke"-elokuvafestivaaleilla Odessassa ja "Grand prix International"-elokuvafestivaaleilla Nürnbergissä vuonna 1990.

title: Viktor Tsoi

text: 1980-luvulle tultaessa Tsoi alkoi entistä enemmän viihtyä Leningradin punk-piirien johtavien vaikuttajien Maikin ja Svinin (suomeksi ″Sika”) kanssa. He saivat jonkinlaista kuuluisuutta järjestämissään epävirallisissa olohuonekonserteissa. Tsoi ja Rybin myös matkustivat Moskovaan ja osallistuivat rockvaikuttaja Artemi Troitskin järjestämiin yksityisiin punk-konsertteihin. Tällä matkalla Akvarium-yhtyeen Boris Grebenštšikov sattui näkemään Tsoin junassa soittamassa ja hakeutui hänen juttusilleen tarjoten nuorelle rokkarille apuaan. Grebenštšikov oli suuri nimi ja osa Neuvostoliiton rock-kermaa. Hänen kauttaan Tsoi pääsi piireihin ja tutustui maan johtaviin rokkareihin, muun muassa Sergei Kurjohiniin.

title: Viktor Tsoi

text: Kino-yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva Hotšu peremen! (suomeksi ″Haluan muutosta!”, Хочу перемен!), jonka Viktor Tsoi esittää esimerkiksi kulttifilmi Assan (1987) loppukohtauksessa[5], joutui musiikkisensuurin kohteeksi Valko-Venäjällä vuonna 2011. Kappaleen julkinen esittäminen esimerkiksi radiossa kiellettiin.[6][7][8] Tämä on synnyttänyt monenlaisia vastareaktioita. Esimerkiksi venäläisen television Ykköskanavan poliittista satiiria viljelevässä animaatiosarjassa Mult Litšnosti animoitu presidentti Lukašenka esittää Tsoin kappaleen ″sopivammin” sanoitettuna.[9]

title: Viktor Tsoi

text: Yksi autossa ollut nauha pystyttiin pelastamaan, ja sillä olevat Tsoin lauluosuudet yhdistettiin yhtyetovereiden jälkeenpäin tekemiin soitinosuuksiin. Näin syntyneestä Чёрный альбом (Tšornij albom, suom. ″Musta albumi”) tuli Tsoin ja Kino-yhtyeen kaikkein suosituin levy.

title: Viktor Tsoi

text: Luokka:Venäläiset rocklaulajat Luokka:Venäläiset kitaristit Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet Luokka:Laulaja-lauluntekijät Luokka:Musiikkisensuuri

title: Viktor Tsoi

text: Kinosta tuli Venäjän musiikkihistorian tunnetuimpia populaarimusiikin esittäjiä. Se julkaisi 1980-luvulla useita levyjä ja esiintyi ahkerasti festivaaleilla ja konserteissa. Heistä tuli yksi rockin ”punaisen aallon” edustajista Yhdysvalloissa, mistä syystä heidän levyjään julkaistiin ja he tekivät konserttimatkan Yhdysvaltoihin.

title: Viktor Tsoi

text: Vuonna 1985 Viktor avioitui Marianna Igorevna Rodovanskajan kanssa, josta tuli nyt Marianna Tsoi. He saivat poikalapsen, Aleksanderin eli Sašan.

title: Viktor Tsoi

text: Vuonna 1988 ilmestynyt albumi Gruppa Krovi (suom. ″Veriryhmä”) saavutti ilmiömäisen suosion, niin että alettiin puhua kinomaniasta. Menestys jatkui seuraavana vuonna ja Kinosta tuli superyhtye, joka veti aina täydet konserttisalit. Myös Tsoin roolisuoritukset elokuvissa alkoivat saada huomiota ja myös virallista tunnustusta.

title: Kino

text: Kino () oli neuvostoliittolainen rock-yhtye, jonka keulahahmona toimi karismaattinen Viktor Tsoi. 1980- ja 1990-lukujen taitteessa yhtye oli maan suosituimpia. Kino oli leningradilaisen undergroundin kuuluisimpia yhtyeitä yhdessä Akvariumin ja Zooparkin kanssa.

title: Viktor Lönnbohm

text: Lönnbohm oli Helsingin työväenyhdistyksen jäsen ja aktiivisesti mukana porvarillisessa wrightiläisessä työväenliikkeessä. Vuonna 1891 perustettiin Lönnbohmin aloitteesta Helsingin Työväen Sekakuoro, jonka johtajaksi tuli säveltäjä Oskar Merikanto. Hän ajautui pian taloudellisiin vaikeuksiin takaamalla ystäviensä lainoja ja kärsi myös mielenterveysongelmista. Vuonna 1895 Lönnbohm palasi synnyinkotiinsa Hövelöön, josta hänet pian siirrettiin viimeisiksi vuosikseen Käkisalmen mielisairaalaan.

title: Kino

text: Vuonna 1988 ilmestynyt Kinon tunnetuin ja suosituin albumi "Veriryhmä" (Группа крови) aloitti maanlaajuisen Beatles-kuumeeseen verrattavissa olleen "kinomanian". Samoihin aikoihin laulaja Viktor Tsoi esiintyi kahdessa elokuvassa, Sergei Solovjovin filmissä "Assa" ja Rašid Nugmanovin filmissä "Neula" (Игла).

title: Viktor Tsoi

text: Tsoin kuoleman jälkeen suurin osa hänen musiikistaan julkaistiin uudelleen etupäässä teknisen laadun parantamiseksi. Näiden moskovalaisen Moroz-levy-yhtiön toteuttamien uudelleenjulkaisujen takana ja osittain tuottajana on ollut leski Marianna. Hän myös huolehti siitä, että levyllä esiintyneet muusikot ovat saaneet osansa niiden tuotosta. Tosin Marianna Tsoin ja entisten Kino-yhtyeen jäsenten välillä käytiin jopa oikeusriitoja Kinon kappaleiden tekijänoikeuksista [1]. Marianna Tsoi on myös kirjoittanut yhdessä Rybinin kanssa Viktor Tsoista kirjan Totška otstšjota (Точка Отсчёта, suomeksi ″aloituspiste”) sekä puuhasi tälle patsasta Moskovan Arbat-kadulle. Hän myös toimi muiden pietarilaisten rock-artistien tuottajana ja edustajana. Marianna kuoli vuonna 2005 syöpään.

title: Viktor Tsoi

text: Viktor Robertovitš Tsoi (, ) (21. kesäkuuta 1962, Leningrad, Venäjän SFNT – 15. elokuuta 1990 Ķesterciems, Latvian SNT) oli neuvostoliittolainen rockmuusikko. Hän oli Kino-yhtyeen keulahahmo, laulaja-lauluntekijä ja kitaristi.

title: Viktor Tsoi

text: Niinpä vuonna 1981 Tsoi ja hänen kaksi toveriaan, Aleksei Rybin ja Oleg Valinski perustivat yhtyeen nimeltään Garin i Giberboloidi, joka kohta pääsi legendaarisen Leningradin rock-klubin jäseneksi. Valinski joutui kohta armeijaan, mutta muut yhtyeen jäsenet alkoivat Grebenštšikovin johdolla nauhoittaa ensimmäistä albumiaan. Nauhoitus tapahtui oikeassa studiossa ja siihen osallistuivat kaikki Akvarium-yhtyeen jäsenet. Albumi nimeltään 45 ilmestyi seuraavana vuonna 1982. Yhteistyö Akvariumin kanssa jatkui koko vuosikymmenen ajan.

title: Kino

text: Yhtye syntyi Leningradissa vuonna 1981 nimellä Garin ja hyperboloidit (). Alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Viktor Tsoi, Aleksei Rybin ja Oleg Valinski. Alkuperäinen kokoonpano kutistui pian duetoksi (Tsoi-Rybin) ja vaihtoi samalla nimensä Kinoksi (), joka äänitti yhtyeen ensialbumin "45" ja hajosi 1983.


query: Milloin Maria Gripe syntyi?

title: Maria Gripe

text: Maria Gripe (o.s. Walter, 25. heinäkuuta 1923 – 5. huhtikuuta 2007) oli ruotsalainen lasten- ja nuortenkirjailija.

title: HMS Gripen (Gri)

text: HMS Gripen (tunnus Gr ja Gri) oli Ruotsin laivaston Draken-luokan sukellusvene.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Saab JAS 39 Gripen

text: Gripen on suunniteltu laskeutumaan lyhyille tienpätkille, joissa viisihenkinen huoltomiehistö pystyy tankkaamaan ja aseistamaan koneen noin 10 minuutissa. Varsinkin Israelin käymät sodat ovat osoittaneet lentokenttien heikkouden ja tärkeyden saada kone mahdollisimman nopeasti takaisin ilmaan. Nousuun tarvitaan noin 400 metriä ja laskeutumiseen ilman jarrukaapeleita noin 500 metriä.

title: Maria Gripe

text: Elvis ja auringonkukka (Elvis Karlsson, 1972, yhdessä Harald Gripen kanssa) Elvis! Elvis! (Elvis! Elvis, 1973, yhdessä Harald Gripen kanssa) Se ”oikea” Elvis (Den ”riktiga” Elvis, 1976, yhdessä Harald Gripen kanssa) Aika erikoinen Elvis (Att vara Elvis, 1977, yhdessä Harald Gripen kanssa) Elvis vain (Bara Elvis, 1979, yhdessä Harald Gripen kanssa)

title: Saab JAS 39 Gripen

text:
Gripen on osallistunut sotatoimiin Libyassa ja ilmasotaharjoituksissa (esimerkiksi Red Alaska) sen operatiivinen käyttövarmuus on ollut hyvä.
Gripenin elektronisen sodankäynnin järjestelmät ovat luoneet pääetulyöntiaseman vanhemman sukupolven koneisiin nähden. Gripeniä on ollut vaikea havaita tai saada tutkalukitusta aikaiseksi. Lähitaistelussa tietokone voi itsenäisesti suunnata koneen ja suorittaa tykillä ampumisen. Tiukassa kaarrossa Gripen säilyttää hyvin lentonopeutensa.

title: Saab JAS 39 Gripen

text: Etelä-Afrikka ilmoitti marraskuussa 1998, että hankkii Saab-BAE Systemsiltä asettamiensa vaatimusten mukaisia Gripen hävittäjiä. Alkuperäinen tilaus sisälsi yhdeksän JAS 39B ja yhdeksäntoista JAS 39A konetta. Vuonna 2005 tilausta muutettiin yhdeksäksi kaksipaikkaiseksi ja kahdeksaksitoista yksipaikkaiseksi koneeksi, joilla korvattiin käytöstä huhtikuussa 2008 poistuneet Atlas Cheetah D ja Cheetah C -koneet. Ensimmäinen JAS 39B Gripen D SA01 valmistui lokakuussa 2005 ja se teki neitsytlentonsa Ruotsissa 11. marraskuuta. Koneet luovutettiin Etelä-Afrikan ilmavoimille 2008-2012 ensimmäinen Gripen D vuonna 2008 ja Gripen C 2010.

title: Maria Gripe

text: Yhteensä Gripe kirjoitti urallaan 38 kirjaa, joista viimeinen on vuonna 1997 julkaistu Annas blomma. Hänen kirjojaan on käännetty noin kolmellekymmenelle kielelle. Gripe voitti kirjoillaan useita palkintoja, muun muassa Astrid Lindgren -palkinnon vuonna 1972 ja H. C. Andersen -mitalin vuonna 1974. Gripe menehtyi huhtikuussa 2007 pitkäaikaiseen sairauteen.

title: Maria Gripe

text: Pienten eläinten kaupunki (I vår lilla stad, 1954) Pappa Pelleriinin tytär (Pappa Pellerins dotter, 1963, yhdessä Harald Gripen kanssa) Lasinpuhaltajan lapset (Glasblåsarns barn, 1964) Kummeli kolmantena (Nattpappan, 1968, yhdessä Harald Gripen kanssa) Julian talo (Julias hus och nattpappan, 1971, yhdessä Harald Gripen kanssa) Pörriäinen lentää hämärissä (Tordyveln flyger i skymningen, 1978) Vieras aikojen takaa (Agnes Cecilia – en sällsam historia, 1981) Hissillä neljänteen kerrokseen (Tre trappor upp med hiss, 1991) Lotte ja salaisuudet (Eget rum, 1992)

title: Maria Gripe

text: Gripen vuonna 1978 julkaistuun kirjaan Pörriäinen lentä hämärissä perustuen on tehty myös radiokuunnelma. Suomeksi se esitettiin Ylellä sarjana, jonka nimi oli Sittiäinen lentää hämärässä. Sarjan käsikirjoitti itse Maria Gripe yhdessä Kay Pollakin kanssa. Jännittävä nuortenkuunnelma pitää sisällään yliluonnollisia elementtejä. Pääosassa on Annika ja Jonas Berglund ja heidän ystävänsä David. Harmiton kesätyö johtaakin yhdessä tehtäviin salapoliisitutkimuksiin. Ylen tallennepalvelu on julkaissut kuunnelman C-kaseteilla ainakin vuonna 1980 ja 1986.[1][2][3][4]

title: F 7 Såtenäs

text: Såtenäs toteuttaa koko Ruotsin ilmavoimien Gripen-koulutuksen. Se kouluttaa myös tšekkiläiset ja unkarilaiset Gripen-lentäjät. Tukikohdassa ei 2000-luvulla koulutettu eikä palvellut lainkaan varusmiehiä.

title: Saab JAS 39 Gripen

text:
Saab JAS 39 Gripen on Saab AB:n valmistama neljännen sukupolven hävittäjälentokone, joka korvasi Ruotsin ilmavoimien Saab J 35 Draken- ja Saab J37 Viggen -hävittäjät. Lyhenne JAS tulee sanoista jakt-, attack- och spaningsplan ("hävittäjä-, rynnäkkö- ja tiedustelukone").
Ensilentonsa joulukuussa 1988 lentänyt JAS on IG JAS:n, Saab AB Ericsson Microwave Systemsin, Ericsson Saab Avionicsin, Volvo Aero Corp.:n ja FFV Aviotechin yhteishanke, jonka markkinointia on tukenut vuodesta 1995 British Aerospace Saab-BAe Gripen AB:n kautta.

title: Maria Gripe

text: Josefin (Josefin, 1961, yhdessä Harald Gripen kanssa) Josefinin ystävä (Hugo och Josefin, 1962, yhdessä Harald Gripen kanssa) Hugo ja Josefin (Hugo, 1966, yhdessä Harald Gripen kanssa)

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: HMS Gripen (1928)

text: HMS Gripen (runkonumero Gr ja Gri) oli Ruotsin laivaston Draken-luokan sukellusvene.

title: Maria Montessori

text: Montessori puhui lapsen ja nuoren yksilöllisistä herkkyyskausista, jotka määrittävät sen, milloin hänelle tulee opettaa tiettyjä asioita. Herkkyyskausia on neljä, jokainen kuuden vuoden mittainen.

title: Saab JAS 39 Gripen

text: Gripen on yksi HX-hävittäjähankkeen ehdokkaista F/A-18 Hornetin seuraajaksi Suomen Ilmavoimille.

title: Lastenelokuva

text: Ruotsissa monia lastenelokuvia ja televisiosarjoja on tehty Astrid Lindgrenin tarinoiden pohjalta, esimerkkeinä "Peppi Pitkätossu karkuteillä" (1970), "Veljeni Leijonamieli" (1977) sekä monet "Saariston lapset" -tarinoihin perustuvat elokuvat 1960-luvulla. Lindgrenin kirjasta "Mio, poikani Mio" tehtiin samanniminen englanninkielinen elokuva vuonna 1987. Myös Maria Gripen monista lastenkirjoista on tehty elokuvia ja televisiosarjoja, kuten "Hugo ja Josefin" ja "Lasinpuhaltajan lapset". Merkittäviä lasten- ja nuortenelokuvien käsikirjoittajia ja ohjaajia Ruotsissa ovat olleet myös Olle Hellbom, Ella Lemhagen ja Ulf Stark.

title: Annika Thor

text: Annika Thor syntyi göteborgilaiseen juutalaisperheeseen vuonna 1950, mutta nykyisin hän asuu Tukholmassa. Thor tuli kuuluisaksi elokuva- ja televisiokriitikkona. Aiemmin hän työskenteli kirjastonhoitajana. Nykyään hän on yksi suosituimmista ja kuuluisimmista nuortenkirjailijoista Ruotsissa. Hän on saanut useita palkintoja, kuten Astrid Lindgren -palkinnon 2000, Maria Gripe -palkinnon 2005 ja August-palkinnon 1997, ja hänen kirjojaan on käännetty monille eri kielille.

title: Maria Gripe

text: Gripe syntyi Vaxholmissa Tukholman läänissä, mutta muutti 6-vuotiaana perheensä mukana Örebrohon. Myöhemmin hän muutti Tukholmaan, missä hän suoritti ylioppilastutkintonsa (studentexamen) ja kävi yliopistoa. Vuonna 1946 hän meni naimisiin Harald Gripen kanssa, joka sittemmin kuvitti useimmat Maria Gripen kirjat. Harald Gripe menehtyi vuonna 1992. Heillä oli yksi lapsi, vuonna 1947 syntynyt Camilla, joka on äitinsä tavoin kirjoittanut useita lastenkirjoja.

title: Maria Gripe

text: Ulkomaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita. Toimittaneet Niklas Bengtsson ja Tittamari Marttinen. BTJ 1997.

title: Maria Gripe

text: Salaisuus varjossa (Skuggan över stenbänken, 1982) ...ja metsän valkeat varjot (...och de vita skuggorna i skogen, 1984) Varjojen lapset (Skuggornas barn, 1986) Varjojen kätkö (Skugg-gömman, 1988)

title: Maria Gripe

text: Gripen ensimmäinen kirja Pienten eläinten kaupunki (I vår lilla stad) julkaistiin vuonna 1954. Läpimurtonsa hän teki 1960-luvun alussa vuonna 1961 julkaistun kirjan Josefin myötä. Myös kirjat Josefinin ystävä (Hugo och Josefin) ja Hugo ja Josefin (Hugo) sisältävän kirjasarjan pohjalta on tehty myös elokuva, vuonna 1967 ilmestynyt Hugo ja Josefin (Hugo och Josefin). Kolmesta muustakin Gripen kirjasta on tehty elokuvaversio, Anders Grönros ohjasi 1990-luvulla elokuvat kirjoista Lasinpuhaltajan lapset (Glasblåsarns barn) ja Vieras aikojen takaa (Agnes Cecilia – en sällsam historia), Kay Pollakin elokuva Elvis! Elvis! ilmestyi vuonna 1976. Hugo ja Josefin -sarjan lisäksi muita tunnetuimpia Gripen kirjasarjoja ovat 1970-luvulla julkaistu viisiosainen Elvis-sarja, jonka päähenkilö on jo kirjassa Julian talo (Julias hus och nattpappan) sivuhenkilönä esitelty Elvis Karlsson, sekä 1980-luvulla ilmestynyt, yliluonnollisia elementtejä sisältävä neliosainen Varjo-sarja (Skugg-serie), jonka pohjalta tehtiin vuonna 1989 Ruotsin televisiossa esitetty minisarja Flickan med stenbänken.

title: Maria Gripe

text: Luokka:Ruotsalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Ruotsalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet

title: Maria Leopoldina (Brasilia)

text: Marian vanhemmat olivat Frans I ja Maria Teresa. Hän sai hyvän koulutuksen, oli taitava kuvataiteissa ja osoitti kiinnotusta luonnontieteisiin. Hän meni naimisiin portugalilaisen prinssin kanssa edustajan välityksellä vuonna 1817 ja matkusti sitten aviomiehensä luokse Brasiliaan, mihin tämä oli paennut Napoleonin joukkoja. Aviomies osoittautui komeaksi mutta oppimattomksi, ja oli pettynyt kun Maria Leopoldina ei ollut kaunis. Pariskunta viihtyi kuitenkin yhdessä. Vuonna 1819 syntyi tytär Maria II, josta tuli Portugalin hallitsija. Lapsia syntyi lisää lähes joka vuosi. Vuonna 1825 syntyi Pedro II, joka seurasi isäänsä Portugalin hallitsijana. Maria Leopoldina kuoli keskenmenoon vuonna 1826.

title: Gripen Trollhättan BK

text: Gripen Trollhättan Bandyklubb on jääpalloseura Trollhättanista, Länsi-Götanmaalta, Ruotsista. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa.

title: Saab JAS 39 Gripen

text: Gripen oli yksi ehdokas harkittaessa Suomen ilmavoimille Saab 35 Drakenin ja MiG-21:n korvaajaa; valituksi tuli F/A-18 Hornet.

title: Boris Johnson

text: Johnson oli naimisissa Marina Wheelerin kanssa vuosina 1993–2018 ja heillä on neljä lasta, Lara Lettice, Milo Arthur, Cassia Peaches ja Theodore Apollo.

title: Maria Gripe

text: När det snöade (1955, yhdessä Harald Gripen kanssa) Kung Laban kommer (1956, yhdessä Harald Gripen kanssa) Kvarteret Labyrinten (1956) Sebastian och skuggan (1957, yhdessä Harald Gripen kanssa) Stackars lilla Q (1957, yhdessä Harald Gripen kanssa) Tappa inte masken (1959) De små röda (1960, yhdessä Harald Gripen kanssa) Landet utanför (1967, yhdessä Harald Gripen kanssa) I klockornas tid (1965, yhdessä Harald Gripen kanssa) Glastunneln (1969) Tanten (1970) Ellen, Dellen (1974) Godispåsen (1985, yhdessä Harald Gripen kanssa) Hjärtat som ingen ville ha (1989, yhdessä Hans Arnoldin kanssa) Egna världar (1994) Annas blomma (1997)

title: Luettelo Houkutus-sarjan hahmoista

text: Jasper Whitlock syntyi Texasissa vuonna 1844 ja liittyi etelävaltioiden armeijaan vuonna 1861, palvellakseen sisällissodassa. Erittäin karismaattisen luonteensa ansiosta, hän läpäisi tehtävät nopeasti. Jasperin muutti vampyyriksi vampyyri nimeltä Maria, vuonna 1863, kun Jasper oli 19-vuotias. Vampyyrinä hän sai taidon manipuloida ihmisten tunteita. Tunnistaessaan Jasperin korkean aseman armeijassa, Maria päätti muuttaa hänet vampyyriksi auttaakseen valtaamaan alueita Monterreyssä. Jasperin vastuulla oli nuorten vampyyreiden koulutus ja tappaminen kun heistä ei enää ollut hyötyä (noin vuosi muutoksen jälkeen vampyyrien voimat alkavat vähentyä). Vuosisadan jälkeen, hän alkoi epäillä elämäntapaa ja liittyi ystävänsä Peterin ja tämän ystävän Charlotten joukkoon. Pian Jasper kuitenkin jätti kaksikon, koska ei halunnut tappaa ihmisiä tuntiessaan ihmisten rukoukset heidän kuollessaan. Alice näki että he tulevat olemaan yhdessä ja tapasi hänet puolityhjässä lounaspaikassa Philadelphiassa, jolloin he liittyivät yhdessä Culleneiden perheeseen. Menneisyytensä takia, missä hän pystyi ruokkimaan itseään ihmisillä milloin halusi, Jasperilla ei ole kovin hyvää itsekontrollia.


query: Onko Melanesia maa?

title: Oseania

text: Oseania on Tyynellämerellä sijaitseva saaristojen ryhmä, johon kuuluvat Melanesia, Mikronesia ja Polynesia sekä suurimpina saarina Uusi-Guinea ja Uuden-Seelannin pääsaaret. Tässä artikkelissa käytetään laajempaa tulkintaa Oseaniasta maanosana, johon kuuluu myös Australia.

title: Guatemala

text: Guatemalan tasavalta eli Guatemala on noin 16,2 miljoonan asukkaan maa Väli-Amerikassa. Se on asukasluvultaan Keski-Amerikan suurin valtio. Sen rajanaapureita ovat Meksiko, Belize, Honduras ja El Salvador. Guatemalan nimi tarkoittaa ”puiden maata”. Noin puolet Guatemalan maa-alasta onkin edelleen metsien peitossa.[1]

title: Maa

text: Maa on ainoa aurinkokunnan planeetta, jonka pinnalla on nestemäistä vettä; se peittää noin 71 % koko pallon pinnasta. Tästä onkin syntynyt kutsumanimi "sininen planeetta". Maapallon kuivan maan pinta-ala on lähes täsmälleen sama kuin halkaisijaltaan puolet pienemmän Marsin koko ala.

title: Reijo Taipale

text: Vuonna 1993 Taipale esiintyi Markku Pölösen käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa "Onnen maa".

title: Nyt kiitosvirteni riemuin laulan

text: Laulun melodia on toisinto norjalaisesta kansansävelmästä. Pohjoismaisissa virsikirjoissa onkin erilaisia muunnoksia kyseisestä melodiasta (esim. Virsikirja nro 925 "Maa järkkyy, murtuu").

title: Vietnamin politiikka

text: Vietnamin politiikkaa hallitsee Vietnamin kommunistinen puolue. Maa onkin sosialistinen yksipuoluevaltio. Presidentti on valtionpäämies ja pääministeri on hallituksenjohtaja.

title: Maapallon veden alkuperä

text: Maa syntyi monien tutkijoiden mukaan pikkuplaneettoja muistuttaneista planetesimaaleista. Jotkut tutkijat ovat väittäneet, että Maan vesi olisi peräisin niistä kappaleista, joista kiersi suunnilleen Maan etäisyydellä Auringosta, ja joista Maa syntyi. Teorian rasitteena on, että sen aineen jossa Maa syntyi, uskotaan olleen hyvin kuumaa. On sen vuoksi kyseenalaista, onko vesihöyryä voinut tällöin sitoutua kiinteytyneisiin mineraaleihin riittäviä määriä.

title: Maa

text: Merissä tapahtuvalla termohaliinikierrolla ja sen häiriöillä on oma osansa jääkausien synnyssä, vaikka niiden pääsyy onkin mannerliikunnat ja Maan akselikallistuman vaihtelut.

title: Jurmo

text:
Pitkulainen Jurmo syntyi jääkaudella ja on oikeastaan III Salpausselän kaukainen jatke. Jurmon maaperä onkin hyvin kivistä ja kivisyys jatkuu myös merenpinnan alle. Tälle sora- ja kivisaarelle onkin kehittynyt niin erikoisen rikas kasvi- ja eläinlajisto, että sitä pidetään Saaristomeren kansallispuiston arvokkaimpana kohteena. Osa Jurmosta kuuluu kansallispuistoon, mutta suurin osa maa- ja vesialueista on saaren neljän kantatilan omistuksessa.
Majoittuminen tapahtuu paikallisiin vuokramökkeihin ja leiriytyminen on suotavaa vain erikseen osoitetuille paikoille. Saaristomeren kansallispuiston Jurmon luontotuvassa Iurimassa voi tutustua saaren luonnosta ja historiasta kertovaan näyttelyyn.

title: Onnen maa

text: Pölönen laati elokuvakäsikirjoituksestaan myös näytelmäversion, jota on esitetty ympäri Suomea monissa ammatti- ja kesäteattereissa.

title: Kaarina Turunen

text: Eläkkeellä ollessaan Turunen on näytellyt muun muassa Miikkulan kesäteatterin näytelmässä "Onnenmaa", joka perustuu Markku Pölösen tangoelokuvaan "Onnen maa".

title: Austronesialaiset kielet

text: Austronesialaiset kielet on yli 1 200 kieltä käsittävä kielikunta, jonka kieliä puhutaan laajalla alueella Afrikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Oseaniassa. Alueista merkittävimmät ovat Madagaskar, Indonesia, Malesia, Filippiinit, Taiwan, Uusi-Seelanti, Mikronesia, Polynesia ja Melanesia. Uudessa-Guineassa puhutaan austronesialaisia kieliä pohjoisrannikolla, mutta saaren muissa osissa papualaiskieliä.

title: Viro

text: Virossa ei ole valtionkirkkoa. Kirkkokunnista merkittävimmät ovat evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko. Uskonto ei juurikaan näy jokapäiväisessä elämässä, ja Viro onkin varsin maallistunut maa.[87]

title: Naantalin teatteri

text: 110.  2013 Onnen maa, Markku Pölönen, Heikki Kujanpää, Teija Söderholm

title: Hänen Majesteettinsa Roope Ankka

text: Don Rosalle ovat tyypillisiä myös viittaukset elokuviin. "Hänen Majesteettinsa Roope Ankan" perusidea onkin lainattu vanhasta englantilaisesta elokuvasta "Passi Pimlicoon", jossa joukko lontoolaisia saa tietää asuvansa muinaisen kuninkaan taannoin ulkomaiselle ruhtinaalle lahjoittamalla maa-alueella. Kun Roopen Konradilta ostama asiapaperi on kuningas Yrjö III:n lahjoitusmääräys, se tarkoittaa sitä, että kukkula, jolla Roopen rahasäiliö sijaitsee, on itsenäinen valtio, samalla tavalla kuin elokuvan lontoolaisten maa-alue. Tarinassa on lisäksi viittaus elokuvaan "Zorron merkki" sekä myös katkelmia elokuvasta "Citizen Kane".

title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korean joukkotuhoaseohjelmaan kuuluvat sekä ydinase- että ohjusohjelmat.
Maalla on lisäksi biologisia ja kemiallisia aseita. Maa pystyy keskipitkän matkan ohjuksillaan uhkaamaan Etelä-Koreaa, Japania ja Kiinaa. Mannertenvälisellä ohjuksella se voisi uhata Yhdysvaltoja. Maa kehittelee myös toimivaa sukellusveneestä laukaistava ohjusta. Se irtisanoutui ydinsulkusopimuksesta vuonna 2003 ja on tehnyt sen jälkeen neljä pientä ydinkoetta. Maalla on vain fissioase, mutta se havittelee fuusioasetta. Ydinkärkiä Pohjois-Korealla lienee 10-20. Ei vieläkään ole täysin varmaa onko Pohjois-Korealla ohjuksiin sopivia kevyitä ydinkärkiä, tai sukellusveneestä laukaistavia ydinohjuksia. Maa lienee kehittänyt vetypommin.

title: Kookospalmu

text: Kookospalmu on kotoisin Kaakkois-Aasian rannikoilta (Malesia, Indonesia, Filippiinit ja Melanesia). Uskotaan, että sen luonnonmuodot ovat levinneet merivirtojen mukana jo esihistoriallisena aikana. Nykyisin sitä viljellään laajasti tropiikissa ja subtropiikissa paiväntasaajan molemmin puolin 23. leveyspiirille asti. Sitä tavataan myös tämän vyöhykkeen ulkopuolella, missä se myös kukkii mutta pähkinät eivät kypsy normaalisti.

title: Onnen maa

text: "Onnen maa" oli Markku Pölösen ensimmäinen teatterilevitykseen päässyt elokuva. Se syntyi Suomen elokuvasäätiön, Yleisradion, MTV3:n ja AVEKin Sparrausrinki-hankkeen rahoittamana.Teattereissa elokuva sai vain vajaat 15 000 katsojaa, mutta ensimmäisen televisioesityksen 1993 näki yli miljoona suomalaista. Vuoden 1995 tv-uusinta sai noin 700 tuhatta ja vuoden 1998 uusinta yli 800 tuhatta katsojaa.

title: Kymmenen virran maa

text: Ilmaus "kymmenen virtaa" on herättänyt keskustelua. Yleisesti ajatellaan, että Pohjanmaan jokiin luetaan Oulu-, Siika-, Pyhä-, Kala-, Lesti-, Perhon-, Ähtävän-, Lapuan- sekä Kyrönjoki, mutta onko kymmenes esimerkiksi Kemijoki, pidetään tulkinnanvaraisena. Toisaalta laulussa on säkeistö: "Kemi, Tornio, Ounas, Oulu ja Ii, olen nähnyt uomanne aavat. Ja mieleni laajeten lainehtii ja suoneni tarmoa saavat. Jokes uljahat syöntäni suurentaa, oi Kymmenen virran maa." Tästä voidaan päätellä, että laulu kuvaa myös Peräpohjolaa, joka oli historiallisen Pohjanmaan osa. Tämän vuoksi laulu on myös Lapin maakuntalaulu. Kymmenellä virralla ei välttämättä tarkoitetakaan joitakin tiettyjä jokia, vaan se on mahdollisesti kuvaannollinen ilmaisu. Ilmaus "Kymmenen, kymmenen virran maa" voidaan siis tulkita tarkoittavan kymmenien tai satojen virtojen maata.

title: Kanadan talous

text: Kanada on energian suhteen omavarainen valtio. Maa oli vuonna 2009 maailman kuudenneksi suurin sähköntuottaja, ja sen vuotuinen tuotanto oli 632 miljardia kWh. Sähköä se kulutti samana vuonna 549 miljardia kWh. Suurin osa maan sähköstä tuotetaan vesivoimalla, ja maa onkin Kiinan jälkeen toiseksi suurin vesisähkön tuottaja. Vesivoiman osuus tuotannosta on 63,1 prosenttia. Hiilivoiman osuus oli 17,4 prosenttia ja ydinvoiman 14,8 prosenttia. Öljyn ja maakaasun osuus oli 4,1 prosenttia.

title: Sveitsi

text: Sveitsi on pitkään välttänyt joutumasta liittoihin, jotka voisivat vaatia suoria sotilaallisia, poliittisia tai taloudellisia toimia. Maa on ollut käytännössä puolueeton vuodesta 1515. Muut eurooppalaiset suurvallat tunnustivat sen puolueettomuuden jo Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1815.[36] Sveitsistä tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäsen vasta 10. syyskuuta 2002. Maaliskuussa 2002 järjestetyssä kansanäänestyksessä 54 prosenttia kansalaisista oli äänestänyt liittymisen puolesta.[37] Sveitsillä on diplomaattisuhteet lähes kaikkien valtioiden kanssa, ja historiallisesti maa onkin toiminut usein välittäjänä kansainvälisissä kiistoissa.[38] Maa ei kuulu Euroopan unioniin; sveitsiläiset ovat hylänneet liittouman jäsenyyden aiheeseen liittyvissä kansanäänestyksissä. Sveitsi on kuitenkin tehnyt EU:n kanssa useita alakohtaisia kahdenvälisiä sopimuksia.[39]

title: Ideaoppi

text: Faidon 73-80: Sielu ennen syntymää ideoiden valtakunnassa: ”kauneus sinänsä, hyvyys sinänsä ja kaikki muukin tällainen todellisuus on olemassa ja me suhteutamme siihen aistihavaintomme ja vertaamme niitä siihen ja toteamme että se on ollut olemassa ennen meitä [...] siten myös sielumme on täytynyt olla olemassa jo ennen syntymäämme”, ”tarkastellessaan jotakin vain itsensä kautta sielu kääntyy kohti puhdasta, ikuista, kuolematonta ja muuttumatonta, ja koska se on tälle sukua, se pysyttelee sen parissa niin kauan kuin voi”. 109-111: Puhdas maa: ”Jos joku voisi kiivetä ilman ylärajoille [...] hän huomaisi että siellä onkin todellinen taivas, todellinen valo ja todellinen maa”.

title: Maa-artisokka

text: Maa-artisokka saattaa aiheuttaa siihen tottumattomalle ilmavaivoja, jotka kuitenkin hellittävät, kun käyttöä jatketaan. Vuonna 1621 John Goodyer kirjoittikin: ”Miten tahansa sen valmistaakin, niin tuloksena on saastainen paha ilma, joka kiertää vatsassa aiheuttaen kipua ja tuskaa. Siksi se onkin soveliaampi sian ruuaksi kuin ihmisravinnoksi.” Ilmavaivoja aiheuttaa kasvin sisältämä inuliini, jota ihmisen ruuansulatus ei kykene hajottamaan. Paksusuolessa inuliini alkaa sitten käydä ja aiheuttaa runsasta, joskin vaaratonta, kaasun muodostusta.

title: Melanesia

text: Seuraavia saaria ja saariryhmiä on perinteisesti pidetty osana Melanesiaa:

title: Onnen maa

text: "Onnen maa" sai 200 000 markkaa elokuvatuotannon laatutukea ja palkittiin Risto Jarva -palkinnolla 1993. Se sai samana vuonna myös Nordisk Panoraman lyhytelokuvapalkinnon sekä Kettu-palkinnon. Vuoden 1994 Jussi-gaalassa "Onnen maa" palkittiin parhaana elokuvana ja Markku Pölönen parhaasta käsikirjoituksesta. Jussin saivat myös Veikko Tiitinen parhaasta miessivuosasta Ukin roolissa ja Minna Santakari sekä "Onnen maan" että "Akvaariorakkauden" lavastuksista. "Onnen maa" otettiin Jussi-gaalan ehdokaselokuvien joukkoon vasta Kari Uusitalon vaatimuksesta.

title: Melanesia

text: Melanesia (kreikan kielestä "mustat saaret") on Oseanian osa, joka kattaa alueen läntiseltä Tyyneltä valtamereltä Australian koillispuolelle. Oseanian kaksi muuta osaa ovat Polynesia ja Mikronesia. Termiä käytti ensimmäisenä Jules Dumont d'Urville vuonna 1832. d'Urville jaotteli Oseanian etnisesti ja maantieteellisesti, mutta nykyään hänen rotuluokitustaan pidetään epätarkkana Melanesian ollessa kulttuurisesti, kielitieteellisesti ja geneettisesti monimuotoinen alue ja nimeä käytetäänkin kuvaamaan vain maantieteellistä aluetta.

title: Onnen maa

text: Onnen maa on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut suomalainen Markku Pölösen ohjaama elokuva. Paljon tv-katsojia ja monia palkintoja saanut elokuva käynnisti Pölösen ohjaajauran.

title: Oseania

text: Oseania käsittää noin 8500000 neliökilometrin kokoisella alueella sijaitsevien saaristojen ryhmän. Oseanian saaret voidaan kulttuuristen lähtökohtien perusteella jakaa neljään ryhmään. Ensimmäinen ryhmä on Filippiinien itäpuolella sijaitseva Mikronesia ("pienetsaaret"), toinen Indonesian ja Australian itäpuolella sijaitseva Melanesia ("mustat saaret") ja kolmas keskellä Tyyntämerta sijaitseva Polynesia ("paljon saaria"). Viimeisen ryhmän muodostavat Australia ja Uusi-Seelanti, joiden väestö on pääosin peräisin Euroopasta.[13]

title: Beachfutis

text: Beachfutis eli rantafutis on hiekalla pelattava jalkapallon tapainen peli. Laji on lähtöisin Brasiliasta, ja Brasilia onkin lajin suurin maa. Maa on voittanut lajin maailmanmestaruuden 11 kertaa. Lajin muita suurmaita ovat muun muassa Espanja, Ranska ja Portugali.

title: Kanada

text: Kanada on energian suhteen omavarainen valtio.[66] Maa oli vuonna 2009 maailman kuudenneksi suurin sähköntuottaja, ja sen vuotuinen tuotanto oli 632 miljardia kWh. Sähköä se kulutti samana vuonna 549 miljardia kWh. Suurin osa maan sähköstä tuotetaan vesivoimalla, ja maa onkin Kiinan jälkeen toiseksi suurin vesisähkön tuottaja. Vesivoiman osuus tuotannosta on 63,1 prosenttia. Hiilivoiman osuus oli 17,4 prosenttia ja ydinvoiman 14,8 prosenttia. Öljyn ja maakaasun osuus oli 4,1 prosenttia.[67]


query: Minkä ikäiseksi lemmikkiundulaatti voi elää?

title: Undulaatti

text: Ensimmäiset undulaatit saapuivat Australiasta Englantiin merimiesten matkassa 1800-luvun puolivälissä. Undulaatti saatiin pian saapumisestaan lisääntymään Hollannissa. Vihreänkeltaisesta villistä undulaatista on saatu jalostuksen tuloksena mitä moninaisimpia värimuotoja ja lemmikkiundulaateista on tullut kookkaampia kuin villistä alkumuodostaan. Lemmikkiundulaatti saattaa elää jopa yli 10-vuotiaaksi.

title: Seitsikkohikkori

text: Seitsikkohikkori on suurikokoinen ja hidaskasvuinen puu, joka kasvaa keskimäärin 20–30 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 60–100 senttimetriä paksuksi. Suotuisilla kasvupaikoilla se voi kuitenkin saavuttaa jopa yli 40 metrin korkeuden ja yli 100 senttimetrin paksuuden. Se on suhteellisen pitkäikäinen ja voi elää noin 300 vuoden ikäiseksi.

title: Undulaatti

text: Lemmikkiundulaateista on jalostettu useita näyttäviä värimuotoja. Undulaatin väritykseen vaikuttavat höyhenen rakenne ja entsyymien muodostuminen sekä niiden määrä ja kiinnittyminen höyheniin. Osa värimuunnoksista periytyy dominoivasti, osa resessiivisesti tai sukupuolisidonnaisesti. Linnut ovat kromosomeiltaan joko tyyppiä XY (naaras) tai XX (koiras). Sukupuolisidonnaiset geenit sijaitsevat X-kromosomissa, jolloin ne ilmenevät aina naaraissa, kun taas koiras voi ilmentää ominaisuutta homotsygootisti tai kantaa sukupuolisidonnaista ominaisuutta heterotsygootisti piilevänä.

title: Mustanaamasukeltaja-antilooppi

text: Mustanaamasukeltaja-antilooppi on toimelias, mutta arka eläin, joka liikkuu sekä yöllä että päivällä. Laji on reviiritietoinen. Se elää yksin tai pareittain ja pitää hallussaan reviiriä, jonka olemassaolon eläin merkitsee naaman hajurauhasten eritteillä. Nukkumapaikkansa ja ruokailualueiden välillä mustanaamasukeltaja-antiloopit liikkuvat säännöllisesti käyttämiään polkuja pitkin. Mustanaamasukeltaja-antiloopin ravinto koostuu erilaisista hedelmistä ja mehikasveista. Lajin elämänrytmi tunnetaan huonosti, mutta se voi elää vankeudessa lähes 20 vuoden ikäiseksi

title: Bongo

text: Bongo elää yleensä pareittain tai pienissä ryhmissä. Se on hyvin arka, eikä sen elintavoista tiedetä vielä paljoakaan. Bongot viihtyvät jokien varsilla kasvavissa bambutiheiköissä tai sellaisten vesistöjen läheisyydessä, joiden laitamilla on tiheä kasvillisuus. Ravinto koostuu hedelmistä, lehdistä ja ruohoista. Naaras synnyttää yhdeksän kuukauden kantoajan jälkeen yhden vasan, jota se hoitaa kuusi kuukautta. Bongo tulee sukukypsäksi 20 kuukauden ikäisenä ja voi elää 19 vuotta.

title: Hopeavaahtera

text: Hopeavaahtera on keski- tai suurikokoinen puu, joka kasvaa keskimäärin 20–30 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 50–100 senttimetriä paksuksi. Edullisimmilla kasvupaikoilla se voi kuitenkin saavuttaa jopa 38 metrin korkeuden. Se on pohjoisamerikkalaisista vaahteralajeista nopeakasvuisin ja voi taimena kasvaa vuoden aikana metrin korkeutta ja 2,5 senttimetriä paksuutta. Verrattuna sokerivaahteraan ja mustavaahteraan se on suhteellisen lyhytikäinen ja elää harvoin yli 130–150 vuoden ikäiseksi.

title: Jokihelmisimpukka

text: Raakun elinkierto riippuu lohikalojen esiintymisestä, sillä sen toukkavaihe elää kalojen kiduksissa. Raakku voi elää yli 120 vuoden ikäiseksi. Rakku kasvaa yleisesti 8-12cm mittaan, mutta voi kasvaa jopa yli 15cm.

title: Jokihelmisimpukka

text: Sukukypsäksi raakku tulee 20-vuotiaana. Lapin joissa jokihelmisimpukka voi elää jopa 120-vuotiaaksi, etelämpänä noin 80 vuoden ikäiseksi.

title: Amerikannäätä

text: Amerikannäätä on kasvanut täyteen mittaansa noin 3,5 kuukauden iässä ja saavuttaa sukukypsyyden 15–24 kuukauden iässä. Vankeudessa se voi elää jopa 17 vuoden ikäiseksi, mutta luonnossa keskimääräinen elinikä on todennäköisesti huomattavasti lyhyempi.

title: Kääpiöluppakani

text: Kääpiöluppa elää keskimäärin 6–8-vuotiaaksi, mutta pidempi-ikäisiäkin yksilöitä löytyy. Hyvin hoidettuna kääpiöluppa voi elää jopa 10-vuotiaaksi.

title: Undulaatti

text: Luonnonvaraisen undulaatin ravinto koostuu pääasiassa ruohokasvien siemenistä, hedelmistä ja eukalyptuksen lehdistä. Lemmikkiundulaattia ruokitaan undulaatin siemenseoksella ja monipuolisesti tuoreruualla kuten parsakaalilla, salaatinlehdillä, kurkulla ja paprikalla. Lemmikkiundulaatti tarvitsee häkkiinsä myös vettä ja mineraalikiven. Lisäksi undulaatille voi antaa pieniä määriä esimerkiksi leipää tai keitettyä suolatonta makaronia. Pesitettäviä lintuja suositellaan ruokittavaksi myös kananmunalla riittävän rikin- ja energiansaannin varmistamiseksi.

title: Siili

text: Siili elää keskimäärin kolmen tai neljän vuoden ikäiseksi. Suurin osa siileistä kuolee kuitenkin jo ensimmäisen elinvuotensa aikana, useimmat niistä talvihorroksen aikana. Yli nelivuotiaaksi elää 10 prosenttia siileistä, ja jopa seitsemän vuoden ikä on mahdollinen suotuisissa oloissa. Vankeudessa siili voi elää joskus harvoin yli kymmenvuotiaaksi, ja Saksassa on siili väitetysti saatu elämään jopa 16-vuotiaaksi.[13]

title: Punailves

text: Punailves elää luonnossa enintään 12 vuoden ikäiseksi, mutta voi eläintarhassa saavuttaa jopa 32 vuoden iän. Sekä naaraista että uroksista tulee sukukypsiä kahden vuoden ikäisinä.

title: Keisarisarvinokka

text: Keisarisarvinokka eli kaksisarvinokka ("Buceros bicornis") on kaakkoisaasialainen suuri sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Se on sarvinokkien heimon suurin laji. Keisarisarvinokka on Malesiassa Sarawakin osavaltion ja Intiassa Keralan osavaltion kansallislintu. Keisarisarvinokka voi elää vankeudessa jopa 50 vuoden ikäiseksi.

title: Tuatara

text: Tuatarat tulevat sukukypsiksi noin 20 vuoden ikäisinä ja voivat elää mahdollisesti yli 100 vuoden ikäisiksi. Naaraat munivat vain noin joka neljäs vuosi, joskin koiras voi siittää naaraan joka vuosi. Parittelu tapahtuu maaliskuun tienoilla ja munat munitaan keväällä, loka-marraskuussa, maahan kaivettuihin kuoppiin, jotka naaras munimisen jälkeen peittää. Kuoppaan munitaan 1-19 munaa kerrallaan. Poikaset kuoriutuvat 11—16 kuukauden kuluttua. Poikasen sukupuolen määrittää lämpötila, jossa muna on ollut.

title: Amerikansaukko

text: Emo synnyttää poikaset pesäkammioon joskus marras- ja toukokuun välillä, yleisimmin maalis- tai huhtikuussa. Poikueessa on 1–6 karvaista, täysin avutonta poikasta, joiden silmät avautuvat kuukauden kuluttua syntymästä. Ne vieroittuvat emostaan 3 kuukauden ikäisinä ja jättävät tämän 6–12 kuukauden ikäisinä. Amerikansaukosta tulee sukukypsä 2–3 vuoden iässä ja sen keskimääräinen elinikä on luonnossa 8–9 vuotta. Vankeudessa se voi elää jopa 21-vuotiaaksi.

title: Sysihai

text: Sysihai ("Carcharhinus galapagensis") on tiikerihaiden heimoon kuuluva merikala, joka elää Atlantilla ja Tyynellä valtamerellä. Sysihai on suurikokoinen, tavallisesti kolmen metrin pituinen kala, paino noin 70 kiloa. Laji on lisäksi pitkäikäinen ja voi elää 25 vuoden ikäiseksi. Sysihai saattaa olla vaarallinen ihmisille. Lajilla on tavallisesti 5-15 noin 70 senttimetrin pituista poikasta. Ravinnoksi kelpaavat kalmarit ja pohjakalat. Suussa on 14 riviä hampaita.

title: Tammihiiri

text: Poikaset ovat noiden kahden kuukauden ikäisiä, kun ne itsenäistyvät. Sukukypsiksi ne tulevat vasta seuraavana vuonna. Tammihiiri voi elää viisivuotiaaksi.

title: Lännentulppaanipuu

text: Lännentulppaanipuu on nopeakasvuinen ja pitkäikäinen puu, joka alkaa tuottaa siementä 20–30 vuoden ikäisenä ja pystyy jatkamaan siementuotantoa yli 200 vuoden ajan. Sen keskimääräinen elinikä on 200–250 vuotta, mutta se voi elää yli 300 vuoden ikäiseksikin. Yleensä se kasvaa 30–45 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 60–150 senttimetriä paksuksi. Suurimmat luonnosta löydetyt puuyksilöt ovat olleet yli 60 metriä korkeita ja 3 metriä paksuja.

title: Kinkaju

text: Kiima-aika kestää noin 17 päivää, josta 2 päivää on paritteluaikaa. Tyypillisesti naaraat pariutuvat kahden tai useamman koiraan kanssa. Lisääntymiskausi vaihtelee alueittain. Naaras synnyttää 1–2 pentua, jotka painavat keskimäärin 175 grammaa. Pennuista pitää huolen pääasiassa naaras. Kantoaika on 98–120 päivää, keskimäärin 109 päivää. Imetysaika on kahdeksan viikkoa ja pentu vieroitetaan noin 4 kuukauden ikäisenä. Naaras saavuttaa sukukypsyyden 820 päivän, koiras 550 päivän ikäisenä. Kinkaju voi elää tarhaoloissa jopa 23-vuotiaaksi.

title: Lyhythäntäpäästäinen

text: Lyhythäntäpäästäiset voivat paritella ympäri vuoden, mutta varsinainen parittelukausi kestää maaliskuusta syyskuuhun. Naarailla on yleensä kaksi, joskus kolmekin poikuetta vuodessa. Kantoaika kestää 21 tai 22 päivää ja poikueessa on useimmiten 5–7 poikasta. Poikaset pysyttelevät pesässä ensimmäiset 25 elinpäiväänsä, minkä jälkeen ne vieroittuvat emosta ja jättävät pesän. Naaraista tulee sukukypsiä 6 viikon ikäisinä ja koiraista 12 viikon ikäisinä. Lyhythäntäpäästäinen voi elää jopa 3 vuotta mutta kuolee yleensä jo ensimmäisen ikävuotensa aikana.

title: Puutamaani

text:
Puutamaani ("Dendrohyrax arboreus") eli idänpuutamaani on puutamaanien sukuun kuuluva laji. Se painaa noin 2 kg. Eläin muistuttaa murmeleita ja marsua. Turkin väri on harmaan ja ruskean sävyinen. Lajia tavataan Itä-Afrikasta Etelä-Afrikkaan ja sitä voi esiintyä vuorilla jopa 4500 metrin korkeudessa.
Puutamaani oleskelee enimmäkseen puissa. Yksilö tulee sukukypsäksi vuoden ikäisenä. Naaraan tiineys kestää noin 7 kuukautta ja poikasia syntyy yleensä kaksi kerrallaan. Eläin syö enimmäkseen lehtiä ja lisäksi myös puun versoja, kuorta, siemeniä ja hedelmiä.

title: Hopeakylki

text: Kalalla on hopeiset silmät. Kylki näyttää vedessä sinertävältä. Hopeakylki voi elää neljän vuoden ikäiseksi ja kasvaa 20 senttimetrin mittaiseksi.

title: Undulaatti

text: Undulaatti on päiväaktiivinen parvilintu, joka elää luonnonvaraisena jopa miljoonien yksilöiden parvissa. Undulaatti on äänekäs, se sirkuttaa ja säksättää jatkuvasti. Undulaatit ovat nopeita ja taitavia lentäjiä ja usein hyvin sosiaalisia. Lemmikkiundulaatteja ei suositella pidettäväksi yksin vaan lintuja on aina oltava vähintään kaksi, mieluummin enemmän. Undulaatti voi oppia myös puhumaan.

title: Amerikanlehmus

text: Amerikanlehmus on nopeakasvuinen puu, joka alkaa tuottaa siementä 15 vuoden iässä ja voi elää yli 200 vuoden ikäiseksi. Yleensä se kasvaa 23–40 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 90–120 senttimetriä paksuksi. Suotuisissa olosuhteissa se voi kuitenkin kasvaa jopa 43 metriä korkeaksi ja 140 senttimetriä paksuksi.

title: Amerikanginseng

text: Amerikanginseng elää yli 20 vuoden ikäiseksi, enimmillään jopa 60 vuoden ikäiseksi. Sen ikää voi arvioida verson maavarteen jättämien arpien tai lehtien lukumäärän perusteella: kaksilehtinen kasvi on vähintään 3 vuoden ikäinen, kolmilehtinen vähintään 6 vuoden ikäinen ja nelilehtinen yleensä yli 13 vuoden ikäinen.

title: Kultasardiini

text: Kultasardiini on 25 - 30 senttimetriä pitkä. Se on samannäköinen kuin sardiini, vaikkakin sen värit ovat kirkkaampia. Selkä on sinivihertävä ja sivut ovat hopean väriset. Sen paino on noin 229 grammaa ja se voi elää seitsemän vuoden ikäiseksi. Sen vatsa on melko pyöristynyt.

title: Puuleopardi

text: Naaraan kantoaika on noin 86–95 päivää, ja tuon ajan lopulla se alkaa käyttäytyä levottomasti.[2] Se synnyttää kerralla 2–4 pentua, useimmiten kaksi. Naaras synnyttää pennut mielellään puun onkaloon ja ne avaavat silmänsä 10–12 päivän ikäisinä.[2] Pesän ulkopuolelle ne uskaltautuvat ensi kertaa kolmiviikkoisina, ja täysin itsenäisiä niistä tulee 9 kuukauden iässä.[2] Puuleopardi saavuttaa sukukypsyyden kahden vuoden ikäisenä.[2] Vankeudessa se elää keskimäärin 11-vuotiaaksi, mutta voi saavuttaa jopa 17 vuoden iän.[12]

title: Akaattikotilo

text: Akaattikotilo voi painaa yli 200 grammaa. Aikuisen akaattikotilon kuori on yleensä 10–15 cm pitkä. Kuori on kartiomainen ja oikeakierteinen. Kotilo on ruskearaitainen. Pehmeä vartalo on tasaisen ruskea ja aistinsarvet hiukan vartaloa tummemmat. Akaattikotilo on hämäräeläin. Akaattikotilo saavuttaa lisääntymisiän yleensä kuuden kuukauden ikäisenä ja elää yleensä 5–7 vuotta. Yli 10 vuoden ikäisiä yksilöitä kuitenkin tunnetaan. Kuivuuden yllättäessä eläin voi vetäytyä kuoreensa ja vaipua horrosmaiseen tilaan, jolloin se luo kalkkiläpän kuorensa suulle, mikä ei ole vaarallista, sillä kotilot horrostavat myös luonnossa.

title: Sinihoki

text: Täysikasvuisen sinihokin pituus on 60–120 cm ja paino 7 kiloa. Hoki voi elää 20–25 vuoden ikäiseksi, mutta runsaasta kalastuksesta johtuen vain harvat selviävät yli 15-vuotiaaksi.


query: Onko avaruudessa valoisaa?

title: Avaruus

text: Suurin osa avaruuden massasta on nykytiedon mukaan niin sanottua pimeää ainetta. Pimeän aineen koostumusta ei tiedetä tarkasti, mutta on arveltu, että se voisi koostua esimerkiksi neutriinoista, pienistä mustista aukoista tai toistaiseksi tuntemattomista alkeishiukkasista.[2]

title: Abbey Road (albumi)

text: Albumin teon aikana Beatlesin kitaristi George Harrison nosti entisestään profiiliaan lauluntekijänä. Harrison kirjoitti "Abbey Roadille" kaksi kappaletta: "Something", joka myös julkaistiin albumin singlen A-puolena ja jonka Harrison kirjoitti vaimonsa Pattie Boydin innoittamana, sekä "Here Comes the Sun", joka on iloinen countrymainen kappale. Tämän lisäksi "Let It Be" -elokuvassa nähdään, kuinka Harrison avusti rumpali Ringo Starria kappaleen "Octopus's Garden" sanoittamisessa. Kappale onkin sanoitukseltaan hieman samantyylinen kuin "Here Comes the Sun", iloinen ja valoisa.

title: Fridmanin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikka

text: Tässä "c" on valonnopeus, "t" aika ja "r", "θ" ja "φ" pallokoordinaatiston koordinaatit. Kerroin "a(t)" on niin kutsuttu skaalatekijä, joka riippuu ajasta ja jota voidaan jossakin mielessä ajatella analogisena maailmankaikkeuden läpimitalle. Kerroin "k" puolestaan kuvaa avaruuden yleistä geometriaa ja se voi saada arvot 0 tai ±1 riippuen siitä onko avaruus laakea, hyperbolinen vai parabolinen.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ajan ja avaruuden filosofia on metafysiikan ja fysiikan filosofian rajalle sijoittuva filosofian osa-alue, joka käsittelee ajan ja avaruuden luonnetta sekä niihin liittyviä ontologisia ja tietoteoreettisia kysymyksiä. Siihen liittyviä kysymyksiä ovat muun muassa, ovatko aika ja avaruus olemassa mielen ulkopuolella tai ovatko ne olemassa toisistaan itsenäisinä; mikä selittää sen, että aika vaikuttaa virtaavan yhteen suuntaan; onko muita ajanhetkiä kuin nykyhetki olemassa; ja mikä on olioiden identiteetin luonne yli ajan.

title: Ulluko

text: Ullukoa on viljelty Etelä-Amerikassa jo tuhansia vuosia. Se kasvaa Kolumbiasta Argentiinan pohjoisosiin ulottuvalla alueella, pääasiassa 3000–4000 metrin korkeudessa Andien vuoristossa. Vaikka tämä alue on lähellä päiväntasaajaa, näin korkealla vuoristossa on jo selvästi viileämpää kuin tropiikissa alavilla mailla. Ulluko onkin sopeutunut erityisesti juuri Andien olosuhteisiin, minkä vuoksi sen viljelys ei olekaan sanottavasti levinnyt muualle. Erityisesti päivittäinen valoisa aika ei saa olla liian pitkä, minkä vuoksi se ei tuota mukuloista lauhkeassa vyöhykkeessä, jossa kesäisin on valoisaa suurimman osan vuorokaudesta.

title: Ritana

text: Elokuvassa nuori taistelija Milly (Anne Suzuki) tulee tulevaisuudesta estääkseen vuonna 2084 tapahtuvan suuren avaruuden ja Maan välisen sodan. Onnensa kaupalla Milly löytää avukseen taidokkaan pyssymiehen Miyamoton (Takeshi Kaneshiro), joka auttaa Millyä tehtävässään loppuun asti kunnes sota on estetty ja Milly palaa takaisin rauhalliseen tulevaisuuteen.

title: Algebrallinen topologia

text: Toisena esimerkkinä suljetun moniston kohomologiaryhmää voidaan käyttää moniston suunnistuvuuden määrittämiseen. Tämä ryhmä on isomorfinen joko kokonaislukujen muodostaman ryhmän tai triviaalin ryhmän kanssa sen mukaan onko monisto suunnistuva vai ei. Siten annetun avaruuden homologiaryhmästä saadaan selville hyvin paljon tietoa avaruuden rakenteesta.

title: Keihäsmittari

text: Keihäsmittari viihtyy valoisien metsien laidoilla ja aukkopaikoilla sekä pensaikkoisilla niityillä. Enimmäkseen päivällä lentävänä lajina se tulee harvoin valolle. Se lentää vilkkaasti ja ollessaan laskeutuneena kasvillisuuteen perhonen levittelee siipiään toistuvasti. Vaikka laji onkin yleinen, aikuisia perhosia tavataan yleensä vain yksitellen. Keihäsmittarin toukka elää koivuilla ja pajuilla sekä herukoilla, mustikoilla ja suomyrtillä. Joinakin vuosina lajia on varsin runsaasti, jolloin toukkia pidetään jopa koivun tuholaisena, joskaan vahingot eivät yleensä ole taloudellisesti merkittäviä. Toukka elää ympärilleen keräämänsä lehtikieppiä ja talvehtii maassa kotelona.

title: Pietari III (Aragonia)

text: Vuonna 1284 Kaarle Valois liittoutui Pietarin veljen, Mallorcan kuninkaan Jaakko II:n kanssa. Paavi nimesi Kaarle Valoisin Aragonian kuninkaaksi. Ranskalaiset hyökkäsivät Roussilloniin suurella sotajoukolla, kuningas Filip III:n ja Kaarle Valoisin johdolla. He piirittivät Gironaa, mutta kaupungin vastarinta antoi Pietarin laivastolle aikaa tulla paikalle. Ranskalaiset onnistuivat lopulta valtaamaan kaupungin, mutta joukot kärsivät pahasti ja niissä levisi kulkutauti. Myös kuningas Filip sairastui ja kuoli Perpignanissa.

title: Ystäväni avaruudesta

text: Ystäväni avaruudesta on Onnen päivien "spin-off"-sarja. Mork esiintyi ensimmäisen kerran Onnen päivien viidennen tuotantokauden jaksossa vuonna 1978. Katsojat pitivät hahmoa niin hauskana, että Morkille päätettiin tehdä oma sarja. Ajallisesti Ystäväni avaruudesta sijoittuu kuitenkin 1970-luvun loppuun ja 1980-luvun alkuun, toisin kuin Onnen päivät, joka kertoo 1950-luvun nuorista.

title: Massaton hiukkanen

text: Massaton hiukkanen on hiukkanen, jonka invariantti massa on aina nolla, ja joka tämän vuoksi kulkee aina valon nopeudella tyhjässä avaruudessa. Massattomia hiukkasia on joskus kutsuttu luksoneiksi. Näiden hiukkasten massa on aina nolla, vaikka niillä onkin liikemäärää. Nykyisin ainoat tunnetut massattomat hiukkaset ovat mittabosoneihin kuuluvat fotoni ja gluoni. Gluonit tosin eivät koskaan esiinny vapaina, vaan aina sitoutuneina massallisiin hadroneihin.

title: Ninette de Valois

text: Ninette de Valoisille myönnettiin Erasmus-palkinto 1974.

title: Reaalinen projektiivinen taso

text: Jokaista pallopinnan vastakkaisten pisteiden paria vastaa yksikäsitteisesti yksi pallon keskipisteen kautta kulkeva suora ja kääntäen, nimittäin näiden pisteiden kautta kulkeva suora. Reaalinen projektiivinen onkin homeomorfinen myös sellaisen topologisen avaruuden kanssa, jonka "pisteet" ovat formula_1:ssa origon kautta kulkevia suoria.

title: Valois-dynastia

text: Valois-suku hallitsi Ranskaa vuodesta 1328 vuoteen 1589. Valoisit olivat osa kapetingien dynastiaa. Heitä edelsi ns. suorien Kapetingien dynastia, ja heidän jälkeensä valtaan nousi Bourbon-suku.

title: Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen

text: Kosmologisilla etäisyyksillä nykyinen maailmankaikkeus on geometrisesti tasainen, mikä merkitsee, että se noudattaa euklidista geometriaa, jossa yhdensuuntaisuusaksiomi pätee, joskin menneisyydessä aika-avaruus on voinut olla hyvin kaareva. Erot eri geometrioiden välillä merkitsevät, että avaruuden laajeneminen on yleisen suhteellisuusteorian alaan kuuluva ilmiö; sitä ei voida mallintaa pelkästään suppean suhteellisuusteorian avulla, sillä vaikka sellaisia malleja onkin voitu muodostaa, ne ovat perustavalla tavalla ristiriidassa aineen ja aika-avaruuden vuorovaikutuksesta saatujen havaintojen kanssa.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmin yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti suhteellisuuden ei-inertiaalisiin viitekehyksiin. Tämän mahdollisti ekvivalenssiperiaatteen olettaminen. Sen mukaan gravitaation aiheuttama voima ja kiihtyvyyden seurauksena tunnetut hitausvoimat ovat periaatteessa sama asia. Einsteinin esittämän ajatuskokeen (”Einsteinin hissi” tai avaruusalus) mukaan suljetussa tilassa oleva havaitsija, joka ei näe tämän tilan ulkopuolelle, ei voi millään keinolla ratkaista, onko tämä kiihtyvässä liikkeessä vai vaikuttaako siellä jonkin ulkopuolella olevan kappaleen aiheuttama gravitaatiovoima. Tämä johti johtopäätökseen, jonka mukaan olion massa kaareuttaa sen ympärillä olevan aika-avaruuden, niin kuin Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat.

title: Space Oddity (kappale)

text:
Sanoituksellisesti kappale oli David Bowien ensimmäinen viite kiinnostukseen ulkoavaruutta kohtaan. Singlen julkaisun aikoihin Bowie harrasti jopa lyhytaikaisesti ufojen etsimistä. Tieteistarinaksi kappale on myös lapsenomainen; laulussa puhutaan muun muassa avaruuslaivasta raketin sijaan, ja lisäksi Majuri-Tomia kutsutaan etunimellä. Lopputuloksena Majuri Tom onkin sätkynukke, pelkkä avaruuteen alumiinilla päällystetyllä vessapaperirullaraketilla ammuttu leikkikalu, joka lentää lastenhuoneen katonrajassa avaruuden sijaan. Kappaletta onkin tästä syystä pidetty Bowien erään aiemman singlen, ”The Laughing Gnomen”, muunnelmana.Buckley 2005, s.88-89.
Laulussa on myös ankeampi teema, ja sanoitus on myös vertauskuva huumausaineille. Kappaleessa kuultava lähtölaskenta onkin kuvaus heroiinipiikin ottamisen ja sen vaikutuksen alkamisen väliselle ajalle. Heroiinia on pidetty traumatisoituneiden ja heikosta itsetunnosta kärsineiden henkilöiden huumeena, minkä vuoksi se toimi hyvänä metaforana hylätylle, avaruudessa ajelehtivalle astronautille. Huumeaihe oli Bowielle jokseenkin tuttu, sillä hän oli itse kokeillut heroiinia vuonna 1968.Buckley 2005, s.89. Sanoituksen kohta ”And the papers want to know whose shirt you wear” on puolestaan viittaus brittiläisessä slangissa vallitsevaan kysymykseen ”Whose shirt you wear?” (), toisin sanoen ”Mitä joukkuetta kannatat?”.

title: Garry Marshall

text: Marshall syntyi Bronx, New Yorkissa. Hänen isänsä oli italialaistaustainen (suku Abruzzosta), mutta muutti sukunimensä ennen pojan syntymää Masciarellista Marshalliksi. Äitinsä puolelta hän on englantilais-skotlantilainen. Hän opiskeli Northwestern-yliopistossa Chicagon lähellä ja työskenteli sitten uutistoimittajana, jazzrumpalina ja standup-koomikkona kunnes aloitti uran televisiosarjojen kehittäjänä. Ennen "Onnen päiviä" hän oli mukana kirjoittamassa Dick Van Dyken, Lucille Ballin, ja Joey Bishopin show-sarjoja. Aluksi yhteistyössä Jerry Belsonin kanssa hän alkoi kehittää omia televisiosarjaideoita, joita ovat muun muassa Neil Simonin näytelmään perustuva, eronneiden miesten kimppa-asumisesta kertova "The Odd Couple", Robin Williamsin tunnetuksi tehnyt "Ystäväni avaruudesta" sekä "Onnen päivät".

title: Diofantos

text: ”Matkamies! Tähän haudattu on Diofantoksen tomu. Ja luvut, mikä ihme, voivat saattaa sinulle sanan, miten pitkä oli hänen elonsa aika. Kuudennes siitä oli kaunista lapsuutta. Kului vielä kahdestoista osa elämää, niin puhkesi parta poskipäihin. Seuraavan seitsemänneksen vietti Diofantos poikamiehenä. Kun viisi vuotta kului avioliitossa, niin syntyi elämän onneksi esikoispoika, jolle kohtalo antoi kauniin ja valoisan elon aikaa maan päällä vain puolet isänsä päiviä. Ja syvässä surussa tunsi vanhus maisen osansa päättyvän, eläen vuosia neljä siitä, kun poikansa menetti. Sano, montako elinvuotta saavutettuaan Diofantos meni syliin kuoleman?”

title: Kesäaika

text: Kesäajasta koituva valoisan ajan säästö on merkittävin keväisin ja syksyisin, jolloin illat ovat pimeitä ja aamut valoisia normaaliaikaa käytettäessä. Koska ihmisten yleinen elämänrytmi on nykyisin painottunut iltaan, kesäaika lisää ihmisten käytettävissä olevaa valoisaa aikaa yhdellä tunnilla. Kesäajan ansiosta ulkoilma-aktiviteettien harrastuskausi, kuten veneily-, mökkeily-, kalastus- ja ulkoliikuntakausi, jatkuu pitkälle lokakuuhun. Kesäajan ansiosta syyskuusta on Suomessa tullut käytännössä neljäs kesäkuukausi päivänvalon riittävyyden suhteen.

title: Kesäaika

text: Energiansäästökeinona kesäaika lienee Suomessakin kyseenalainen. Sen hyödyt rajoittuvat lähinnä kevääseen ja syksyyn, koska Suomen kesä on muutoinkin varsin valoisa. Tärkein syy kesäajan käyttöön Suomessa onkin pysyminen samassa tahdissa muiden EU-maiden kanssa.

title: Charles-Omer Valois

text: Valois erosi tehtävistään 22. tammikuuta 1997.

title: Metsälauha

text: Metsälauha viihtyy valoisissa paikoissa, kuten hakkuuaukeilla, tuoreissa ja kuivahkoissa kangasmetsissä, kallioilla, poluilla, pientareilla ja kedoilla. Maaperä lajin kasvupaikoilla on yleensä hapan ja se välttää kalkkipitoisia kasvupaikkoja. Se sietää hyvin ilman epäpuhtauksia ja varsinkin raskasmetalleja. Länsi-Euroopassa metsälauha onkin runsastunut herkimpien lajien taantuessa pitkään jatkuneiden typpilaskeumien takia.

title: Isokirjopeippi

text:
Isokirjopeippi menestyy ikkunalaudalla, parvekkeella ja amppelissa sekä valoisalla paikalla ulkona.
Kasvin voi idättää siemenestä, itämisaika on 2–3 viikkoa 20 °C:ssa. Kylvö tehdään yleensä tammi-kesäkuussa. Kasvi lisääntyy helposti myös pistokkaasta, ja juurruttaminen on helppoa. Kasvia tulisi nyppiä n. 5 viikon välein ja myös leikata, jolloin haaroittuminen on runsaampaa. Kukkimaan kasvia ei kannata päästää, sillä kukat vievät värikkyyden lehdistä. Värikkyyttä heikentää myös liian typpipitoinen lannoitus. Kasvia ei pidä päästää kuivumaan; se viihtyy valoisassa paikassa. Mullan tulisi olla hieman hapanta. Ruukkukasvina isokirjopeippi kasvaa yleensä noin 30 cm:n korkuiseksi, mutta onpa se Suomessa kasvanut yli 80 cm korkeaksi pensaaksikin; isossa ruukussa, hyvässä valossa ja hyvin lannoitetussa, kosteassa mullassa. Isokirjopeipin normaali elinikä on muutama vuosi.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Yleisen suhteellisuusteorian myötä keskustelu on siirtynyt absolutismin ja relationalismin väliltä osittain siihen, onko aika-avaruus substanssi. Tämä on seurausta siitä, että yleinen suhteellisuusteoria rajaa pois muun muassa absoluuttisten paikkojen olemassaolon. Eräs vahva argumentti aika-avaruuden substantiaalisuutta vastaan on John Earmanin ”reikäargumentti”. Sen mukaan ajatus aika-avaruuden substantiaalisuudesta sallii reikien muodostamisen ja siksi kaikkeuden olisi oltava epädeterministinen.

title: Värimaratti

text: Värimaratti on vaativa kasvupaikkansa suhteen. Suomessa laji kasvaa kalkkipitoisilla kalliokedoilla. Elintilan täytyy olla aukkoisa ja hyvin valoisa. Laji onkin riippuvainen kasvupaikkojen laidunnuksen jatkumisesta.

title: Lp-avaruus

text: määrittelee metriikan eli etäisyysmitan. Metrisesta avaruudesta (R, "d") käytetään merkintää ℓ. Tämä metriikka määrittelee saman topologian kuin tavallinenkin topologia; kyseinen avaruus on lokaalisti konveksi topologinen vektoriavaruus, vaikka sen yksikköpallo onkin konkaavi.

title: Willem de Sitter

text: De Sitter vaikutti erityisesti kosmologiaan. De Sitter väitteli Albert Einsteinin kanssa siitä, onko olemassa materiaalia, jota ei voida havaita sähkömagneettisella säteilyllä. Nykyään tällainen aine tunnetaan pimeänä aineena. Hän kehitti myös De Sitterin avaruuden, joka on eräs yleisen suhteellisuusteorian ratkaisu. Lopputuloksena on eksponentiaalisesti kasvava maailmankaikkeus.

title: Ristitulo

text:
Ristitulo voidaan esittää myös kvaternioiden termein, ja tämä onkin syynä siihen, miksi kirjaimia
i, j ja k on alettu käyttää avaruuden formula_1 standardien
kantavektorien tunnuksina. Yksikkövektorit i, j ja k vastaavat "binäärisiä" (180 asteen)
kiertoja vastaavien akselien ympäri. Näitä rotaatiota vastaavat "puhtaat" kvaterniot, joiden
skalaariosa on nolla ja joiden normi on 1.

title: Valois-dynastia

text: Espanjan Filip II, samalla myös Flanderin ja Burgundin kreivi jne (Valoisien burgundilaishaaran senhetkinen perillinen) tavoitteli Valoisien suvun mieslinjalta 1589 sammuttua Ranskan kuningaskuntaa vuosikausia tyttärelleen , sittemmin Eteläisten Alankomaiden hallitsijattarelle, joka oli syntynyt Filipin avioliitosta Ranskan Elisabetin, Ranskan kuningas Henrik II:n vanhimman tyttären kanssa.

title: Valois-dynastia

text:
Suku on saanut nimensä apanage-läänityksestä, Valoisin kreivikunnasta (sijaitsi Picardiassa, Oise-joen laaksossa, josta sen nimikin, "Val d'Oise"), jonka sai Valoisin Kaarle isältään Ranskan kuningas Filip III Rohkealta. Kaarle Valois oli ensimmäisen Valois-hallitsijan, kuningas Filip VI:n isä. Nimi tuli käyttöön hallitsijahuoneenkin kutsumanimenä, vaikka sukulaisuus oli niinkin läheinen kuin ensimmäisen polven serkkuus, kun aikakauden poliittisessa kielenkäytössä tarve osoittaa erillisyys syntyi lähinnä juuri kyseisen vallanperimyksen erityispiirteillä: naispuolisten perillisten ja näiden jälkeläisten syrjäyttäminen sekä huomattavat perimyssodat. Suvun päähaara sammui vuonna 1498, mutta suvussa on monia nuorempia sivuhaaroja:
Lisäksi suvusta polveutui monia aviottomista jälkeläisistä alkaneita nk. bastardisukuhaaroja ("rameaux illegitimes"). Näistä mainittakoon mm. (jotka elivät vielä pitkään itse Valois-suvun sammumisen jälkeen):Henrik III oli viimeinen Valois-sukuun kuulunut Ranskan hallitsija. Kuningas Henrik IV, Vendomen herttua ja Navarran pikkukuningas, seurasi häntä valtaistuimelle ja näin Bourbon-suku tuli valtaan Valoisien sijaan.