query: Onko herukkakoin pää okran keltainen?

title: Herukkakoi

text: Aikuisen herukkakoin siipiväli on 14-17 millimetriä. Etusiivet ovat ruskeat, joissa on kolme laajaa hopeanvalkoista täplää. [3] Takasiivet ovat vaaleammat ja tuhkanharmaat.[4] Pää on okran keltainen.[5] Toukka on ennen talvehtimista vaalea. Talvehtinut toukka on punainen, jonka pää, niska, peräkilpi ja rintajalat ovat mustat. Tällöin toukan pituus on 4 millimetriä. [3][6] Täysikasvuinen toukka on ennen koteloitumistaan 10-11 millimetriä pitkä ja harmahtavan vihreä, jonka takaruumiissa näkyy punertavaa väritystä.[3]

title: Okra (väri)

text: Okra (, ) on yleensä oranssinkeltainen tai punertavanruskea maaväri, jota on käytetty väripigmenttinä jo esihistorialliselta ajalta saakka. Okra valmistetaan savesta ja rautaoksidista, ja yleensä kaikkia valmistustavaltaan tämänkaltaisia maavärejä, kuten sienaa ja umbraa, nimitetään okraksi. Okran sävyjen kirjo vaihtelee laajasti: "keltaokra" voi vaihdella vaaleankellertävästä vihertävänkeltaiseen, "punaokra" oranssinpunaisesta punaiseen ja tummanruskeaan. Punainen okra on ikivanha uskonnollinen väri, jota muun muassa megaliittikulttuurin ihmiset käyttivät.

title: Portugalinseisoja

text: Portugalinseisojalla on normaalit mittasuhteet ja kiinteä rakenne. Selkä on leveä ja lyhyt. Pää on hieman raskas, mutta sopusuhtainen. Silmien tulisi olla suuret, soikeat ja keskenään samanlaiset, väriltään kastanjanruskean sävyiset. Silmistä tulisi korostua ilmeikäs ja eloisa katse. Korvat ovat riippuvat ja ylöskiinnittyneet, noin 15 cm pitkät. Karva on lyhyttä ja vahvaa, ei kovin pehmeää. Portugalinseisoja on väriltään joko yksivärinen keltainen tai ruskea tai keltainen/ruskea valkoisin merkein.

title: Okra

text: Okra ("Abelmoschus esculentus") on hieman palkohernettä tai palkopapua muistuttava vihreä kotahedelmä. Se on peräisin tropiikin alueelta, luultavasti Afrikasta tai Aasiasta. Okra levisi mustien orjien mukana ensin uudelle mantereelle, jossa sillä on edelleen vankka jalansija sekä kreolilaisessa että cajun-keittiössä.

text: Jos huonoo onnee ei ois mul ei ois onnee ollenkaan on suomalaisen punkyhtye Pää Kiin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018.

title: Mustanauhamureena

text: Mustanauhamureena voi kasvaa noin 130 cm:n pituiseksi. Se on nuorena aivan musta. Kalan aikuistuessa sen musta väri muuttuu sinisävyisemmäksi. Naaraalle kehittyy keltainen pää. Aikuisen koiraan selkäevä, joka kulkee nauhana koko selän pituudelta, on keltainen. Värinvaihdos alkaa kalan ollessa noin 75 cm:n pituinen. Sierainten yläpuolella on korkeat lieskamaiset ulokkeet.

title: Intianviippa

text:
Intianviippa ("Rhinoptilus bitorquatus") on vain Intiassa elävä äärimmäisen uhanalainen pääskykahlaajiin kuuluva lintu. Intianviippa on yksi maailman harvinaisimmista linnuista .
__notoc__
Kooltaan intianviippa on hyvin kompakti. Selkä linnulla on ruskea ja pyrstön pää musta. Vatsa on väriltään harmaan valkea ja rinnassa on kolme ruskeaa juovaa. Intianviipan pää on valkoinen ja siinä on kaksi ruskeaa juovaa. Nokka linnulla on keltainen ja mustakärkinen.

title: Keijulurikki

text: Keijulurikin pituus on noin 18 cm ja paino 24–34 g. Sen höyhenpuvun päävärit ovat punainen ja vihreä. Pää ja mahapuoli sekä pyrstön keskiosa ovat punaiset, siivet, selkä ja pyrstön tyviosa ovat vihreät. Niska ja yläperä ovat purppuranhohtavan mustat, rinnassa keltainen viiru, ja pitkähkön pyrstön kärki on keltainen. Nokka on oranssinpunainen, iiris ruskea ja koivet ruskeanharmaat. Naaras muistuttaa koirasta, mutta sillä on keltaiset laikut yläperän sivuilla. Nuori yksilö on himmeämmän värinen ja sen nokka on ruskehtava.

title: Herukkakoi

text: Aikuiset herukkakoit kuoriutuvat koteloista kesäkuussa ja lentelevät iltapäivisin herukkapensaiden ympärillä. Naaraat munivat raakileisiin 1-2 munaa kuhunkin.[3][4] Naaras munii yhteensä noin 50 munaa. [7] Herukkakoin munintalento kestää 2-3 viikkoa. [1] Aikuiset elävät 9-10 päivää. [8] Vastakuoriutuneet toukat kaivautuvat raakileen sisään ja syövät siemeniä. Toukat poistuvat raakileista hyvin aikaisin, jo heinäkuun alussa ja etsiytyvät talvehtimaan. [3] Herukkakoin toukat talvehtivat herukkapensaiden oksissa etenkin alaosissa kuoren raoissa, oksahangoissa sekä maassa karikkeissa kutomansa valkean suojakopan sisässä. [9][4]

title: Vihervarpunen

text: Vihervarpusen pituus on 11–12,5 senttimetriä. Se on pieni, yleisväritykseltään kellanvihreä lintu. Koiraalla on musta päälaki ja kurkkulappu ja mustilla siivillä keltainen siipijuova. Naaras on harmaanvihreä, päälaeltaan harmaa ja alta mustaviiruinen. Myös nuori lintu on viiruinen ja sillä on ruskeansävyinen selkä ja melko vaalea pää. Vihervarpunen on taitava kiipeilijä, joka roikkuu usein oksasta pää alaspäin syöden siemeniä.

title: Patagoniansirkku

text: Kooltaan patagoniansirkku on noin 15 cm. Koiraan pää on väriltään harmaa. Selkä on okrankeltainen ja yläperä kirkkaamman keltainen. Siivet ovat mustat. Vatsa on keltainen ja kyljet hieman ruskeammat. Naaras eroaa koiraasta oliivinvihreän selkänsä perusteella. Harmaahuppusirkku ("Phrygilus gayi") muistuttaa patagoniansirkkua, mutta on kookkaampi ja alavatsastaan valkoinen.

title: Madagaskarin vaakuna

text: Vaakuna on pyöreän muotoinen, sen keskiössä on Madagaskarin kartta, jonka alapuolella on Seebun pää. Vaakunan värit ovat keltainen, punainen, vihreä, valkoinen ja musta, mutta keltainen väri on hallitseva tehden siitä lähes auringon näköisen. Vaakunan yläosasta löytyy teksti malagassin kielellä teksti REPOBLIKAN'I MADAGASIKARA mikä tarkoittaa "Madagaskarin tasavaltaa" ja alaosasta löytyy teksti TANINDRAZANA - FAHAFAHANA - FANDROSOANA mikä tarkoittaa "kotimaa-vapaus-kehitys". Nykyinen vaakuna on ollut käytössä vuodesta 1998 lähtien.

title: Pigmentti

text: Esihistoriallisella ajalla luolamaalauksia tehtiin väreillä, jotka koostuivat maasta, hiilestä ja eläinrasvasta. Värit levitettiin kallioon siveltimin, sormin ja puhaltamalla. Värit luultavasti jauhettiin ja niistä tehtiin sideaineiden avulla tahnaa. Kalliomaalarien suosimia väriaineita olivat punainen ja keltainen okra, umbra, hiilimusta, luumusta ja kalkkivalkoinen.[9]

title: Hopeakorvatimali

text: Kooltaan hopeakorvatimali on 17–18 cm. Lajin selkä ja siivet ovat väriltään oliivinvihreät tai harmaat ja siivissä on myös keltainen ja punainen laikku. Pää on musta lukuun ottamatta silmien takana olevaa hopeanharmaata laikkua. Nokka on väritykseltään keltainen. Kurkku ja niska ovat väriltään kirkkaan punaiset ja keltaiset. Vatsa on linnulla keltainen. Naarashopeakorvatimalin värit eivät ole aivan yhtä kirkkaat kuin koiraalla. Nuoret linnut muistuttavat ulkonäöltään aikuisia.

title: Rusoposkikerttuli

text: Rusoposkikerttuli on 12-13 senttimetriä pitkä ja sen siipiväli on 19-22 senttimetriä. Se painaa 9-12 grammaa. Koiraalla on pesimäaikaan ruskea poskilaikku, jota ympäröi keltainen niska ja kaula. Vatasapuoli on keltainen ja siinä on tummia viiruja. Selkäpuoli on oliivinvihreä ja siinä on mustaa raidoitusta. Siivellä on valkoinen alue. Naaraalla on olivinvihreänharmaa pää ja selkä. Kula, kurkku ja vatsaouli ovat koirasta vaaleammankeltaiset ja vatsan viirutus kapeampaa. Peruspuvussa värit ovat molemmilla sukupuolilla himmeämpiä.

title: Mopsi

text: Mopsi on pieni, vankkarakenteinen seurakoira. Ruumiinrakenteeltaan se on pyörehkö, voimakas ja vanttera. Koiralla on suuri pää ja isot silmät. Kuono on hyvin lyhyt, pyöreä ja ryppyinen. Korvat ovat ohuet ja taittuvat eteenpäin niin sanottuina kolmiokorvina tai laskostuvat taaksepäin niin sanottuina ruusukorvina. Häntä on kiertynyt tiukasti selän päälle. Suomen Kennelliiton rotumääritelmä määrittelee rodulle neljä eri väritystä: keltainen (fawn), aprikoosi (vaalea keltainen), hopea (hyvin vaalea keltainen) ja musta. Värin tulee olla puhdas, maskin, selkäjuovan ja muiden tummien merkkien mahdollisimman mustat.

title: Luumittari

text: Lajin kulmikkaat, noin millimetrin mittaiset munat ovat heti munimisen jälkeen väriltään vaaleanvihreitä mutta muuttuvat muutaman päivän kuluessa oljenvärisiksi. Täysikasvuiset toukat ovat keskimäärin noin kolme senttiä pitkiä, raidallisia ja harmahtavan ruskeita tai okran värisiä. Joskus toukkien kyljessä on nähtävissä vaaleanpunaista väriä. Toukan pää on suhteellisen suuri, ja sen perässä on kaksi kartiomaista uloketta. Toukat muistuttavat ulkonäöltään kuolleita ruohonkorsia. Luumittarin vaalean ja tumman ruskean kirjava kotelo on muodoltaan hoikka.

title: Gumbosavi

text: Gumbo on afrikkalaisperäisten amerikkalaisten käyttämä englanninkielinen murresana, joka pohjautuu Angolassa käytettyyn sanaan "kingombo". Gumbo on puhekielinen nimitys okra-kasville ("Abelmoschus esculentus"), jonka palkoja käytetään ruoanvalmistuksessa. Gumbokeitto ( tai "gumbo") on okran paloilla suurustettu keitto. Keittokirjan "American cooks" mukaan gumbo ei nykyisin tarkoita okra-vihannesta vaan keittoa, joka sisältää okraa. Okrassa on paljon kasvilimaa, joka paksuntaa keiton hyytelömäiseksi. Keitto jakaa ihmisten mielipiteet, siitä joko pidetään tai sitä vihataan. Gumbosavi lienee saanut nimensä keitosta, sillä molemmat ovat tahmeita, paisuvia aineita.

title: Latvusorneero

text: Kooltaan latvusorneero on noin 18 cm. Yleisväritykseltään lintu on punaruskea. Lajin pää on väriltään mustanruskea. Latvusorneerolla on keltainen silmäkulmajuova sekä silmän vieressä valkoreunainen punaruskea täplä. Lajin siivet ovat mustat ja niissä on valkeita viiruja. Pyrstö on punaruskea valkoisin viiruin. Mustalakkiorneero ("Philydor atrocapillus") muistuttaa latvusorneeroa, mutta sen pää on tummempi. Lajin laulu on kantavia sarjoja "uy-uy-uy" -vihellyksiä ja kutsuääni on "thyrr".

title: Harmaapäätikka

text: Harmaapäätikan höyhenpeite muistuttaa suuresti vihertikkaa. Selkäpuoli on harmahtavanvihreä, vatsapuoli vaaleanharmaa ja niska keltainen. Pää on harmaa, ja sen sivuilla sijaitsevat mustat ”viikset”. Koiraan otsa on punainen. Vihertikkaan verrattuna harmaapäätikan kaula on lyhyempi, nokka ohuempi ja pää hiukan pyöreämpi. Harmaapäätikan päässä on punaista vain koiraan otsalla, kun vihertikalla koko päälaki ja viiksijuovan keskusta ovat punaisia.

title: Timorinluri

text: Linnun pituus on noin 25 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on pääosin vihreä. Pää on oliivinkeltainen, kaulassa on vaaleanvihreä kaulus, rinta ja ylävatsa kellanvihreät, siipisulkien alapinnalla on keltainen vyö, pyrstön alapeitinhöyhenet vihreät keltaisin raidoin, pyrstö yläpuolelta vihreä ja himmeän keltainen alapuolelta. Nokka on oranssinpunainen, iiris punainen ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoret linnut muistuttavat aikuista mutta pää on vihreämpi ja nokka ruskehtava.

title: Viherjora

text: Kooltaan viherjora on noin 13 cm. Lajin pää ja selkä ovat väriltään oliivinvihreät. Viherjoralla vihreä väri ulottuu myös kurkkuun, mikä erottaa lajin muista jorista . Oliivinvihreissä siivissä on musta raita, jota reunustavat koiraalla valkeat ja naaraalla keltaiset raidat. Viherjoran vatsa on keltainen. Silmien ympärillä on keltainen rengas.

title: Mehiläishaukka

text: Lintua on usein vaikea erottaa hiirihaukasta, sillä ne ovat samankokoisia, mutta mehiläishaukan kaula on pitempi ja kapeampi, pää työntyy käkimäisesti eteen, pyrstö on pitempi ja sen kulmat ovat pyöristyneet. Se kaartelee siivet vaakatasossa, liidossa heikosti kuperina, siiventaipeet eteentyönnettyinä. Siipien takareuna on suorempi, ja siivet ovat laattamaisemmat kuin hiirihaukalla. Koiras on päältä himmeänharmaa, naaras on harmaanruskea. Käsisulat ovat osittain läpikuultavat, ja vatsan väri on hyvin vaihteleva miltei tummanruskeasta lähes valkoiseen. Pyrstön juovitus on lajityypillinen: kärjessä on yksi leveä juova ja tyvellä kaksi kapeaa. Alapuolella on isoja poikittaislaikkuja, jotka ulottuvat siiville ja muodostavat pitkittäisjuovia. Koirailla on harmaampi pää kuin naarailla. Nuoret ovat väreiltään vaihtelevia, tavallisesti tummanruskeita ja siipien sekä pyrstön tasaisemman juovituksen vuoksi hyvin hiirihaukkamaisia. Siluetin lisäksi tuntomerkkejä ovat tummemmat kyynärsulat, loistavan keltainen vahanahka ja vaaleapäisillä yksilöillä tumma naamari. Aikuisen silmä on keltainen, nuorella taasen tumma.

title: Harlekiinipeippo

text: Kooltaan harlekiinipeippo on noin 11–12,5 cm. Molemmat sukupuolet ovat aikuisina hyvin värikkäitä ja höyhenpuvun väritys voi vaihdella suurestikin. Aikuisen linnun selkä ja siivet ovat kirkkaan vihreät. Pyrstö on musta ja perä on väriltään vaaleansininen. Vatsa on keltainen ja rinta koiraalla säihkyvän violetti ja naaraalla hieman vaaleampi. Pään värityksestä on kolme eri muunnosta. Väreistä selkeästi yleisin on musta. Noin 20 prosentilla harlekiinipeipoista pää on väriltään punainen. Joiltakin yksilöiltä puuttuu päästä sekä musta että punainen pigmentti ja pää on keltainen. Keltapäiset yksilöt ovat kuitenkin harvinaisia. Nokka on valkoinen ja punakärkinen. Nuoret linnut ovat värittömämpiä kuin aikuiset. Niiden yleisväritys on harmaa, oliivinvihreä ja valkoinen.

title: Okra

text: Okra kasvaa noin 1,8 metriä korkeaksi. Sen kukat ovat keltaisia, mutta keskusta on punainen. Okra vaatii pitkän ja kuuman kesän menestyäkseen, joten Suomessa sitä ei voi viljellä.

title: Haavanlasisiipi

text: Haavanlasisiipi on eräs kookkaimmista lasisiipislajeista. Paksun takaruumiin kussakin jaokkeessa on leveä, keltainen raita. Yksi takaruumiin jaokkeista on kuitenkin sininen. Pää on suurelta osin keltainen, ja mustan keskiruumiin sivuilla on laajat keltaiset laikut. Jalat ovat keltaiset. Tuntosarvet ovat mustat. Sekä etu- että takasiivet ovat läpinäkyvät. Siipiväli on 31–48 mm.

title: Huppuraitakaija

text: Huppuraitakaija on noin 19 cm pitkä ja painaa 48–60 g. Lajista tunnetaan kolme alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Koiraan höyhenpuku on pääosin vihreä, selässä on keltaista raidoitusta, päälaki on punaruskea ja kaulan ympärillä on toisinaan kapea keltainen rengas. Posket, kurkku ja rinnan yläosa ovat siniset, yläperä ja pyrstön alapeitinhöyhenet punaiset ja siiven alapeitinhöyhenet kellanvihreät. Nokka on siniharmaa ja valkokärkinen, iiris oranssi ja jalat tummanharmaat. Naaras muistuttaa muuten koirasta mutta sen rinta on keltainen mustin raidoin ja siltä puuttuu keltainen kaularengas. Nuoret linnut muistuttavat naarasta, niiden pää on ruskea ja höyhenten kärjet ovat vihertävät.

title: Palmukaija

text: Palmukaija on noin 18 cm pitkä ja painaa noin 85 g. Lajista tunnetaan kolme alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Koiraan höyhenpuku on selkäpuolelta lähes musta, alaselkä, yläperä ja pyrstön yläpeitinhöyhenet sinimustat vihrein ja harmain reunoin, siipisulat ja peitinhöyhenet tummanvihreät keltaisin reunuksin, kupeet ja siiven alapeitinhöyhenet punaiset, reidet ja alaperä kellanvihreät, pyrstö päältä kellanvihreä ja alta keltainen. Koiraan pää on siniharmaa, kurkku ja alapuoli vaalean oliivinharmaat. Nokka on tukeva, ylänokka punainen ja alanokka harmaanruskea, iiris vaalean keltainen ja jalat vihertävänharmaat. Naaraan pää on ruskea, yläpuoli vihertävä ja alapuoli kellanvihreä. Nuoret linnut muistuttavat naarasta ja niiden pää on vihreä. Pyrstö on hyvin lyhyt ja pyöreäkärkinen.

title: Töyhtöviheltäjä

text: Töyhtöviheltäjä on kooltaan15–19 cm. Selästään koiras on väriltään oliivinvihreä ja siivet ovat harmaat. Pään töyhtö on musta ja pää on musta- ja valkoraitainen. Nokka on suurikokoinen ja tukeva. Koiraan kurkku on musta ja vatsa kirkkaan keltainen. Naaras muistuttaa koirasta, mutta töyhtö on pienempi ja kurkku on mustan sijasta oliivinvihreä. Töyhtöviheltäjä on pikku- ja lännentöyhtöviheltäjiä kookkaampi ja lännentöyhtöviheltäjällä vatsa on valkoinen ja vain alaperä keltainen.

title: Keltarousku

text: Keltarousku on kookas sieni, jonka kauttaaltaan keltainen väri vaihtelee sävyltään okrasta munankeltaiseen. Keltarouskun lakki on 10-20 cm leveä ja suomukarvainen. Lakki on nuorena reunoiltaan alaspäin kiertynyt ja karvainen, vanhemmiten lakki laakenee. Pinnaltaan lakki on etenkin kostealla säällä limainen. Heltat ovat lakkia vaaleammat. Jalka on lyhyt, tukeva, harvakseltaan kuoppatäpläinen ja vanhemmiten ontto. Kellanvalkoisen mallon maku on vain lievästi karvas ja se tuoksuu miellyttävältä. Vetisen valkoinen maitiaisneste muuttuu violetiksi jouduttuaan kosketuksiin ilman kanssa ja värjää myös sitä ympäröivän mallon harmaanvioletiksi.


query: Mikä oli Suomen alkuperäinen ikäraja äänestyksessä?

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Porvoon valtiopäivillä 1809 ja vuodesta 1863 alkaen kokoontuneilla Suomen säätyvaltiopäivillä noudatettiin aluksi Ruotsin aikaista lainsäädäntöä, jonka pohjalle myös vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys muotoiltiin. Siihen sisällytettiin muodollisesti myös kansanedustuksen periaate, sillä ensimmäisen pykälän mukaan valtiopäiville kokoontuneet säädyt edustivat Suomen kansaa.[4] Äänioikeusikäraja oli kaikissa säädyissä 21 vuotta, joka oli myös täysi-ikäisyyden raja.[5]

title: Nukkemurhaaja

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa ikärajan KK (Kokonaan Kielletty) vuonna 1989, kun elokuvan myyntiin ja vuokraukseen tarkoitettu VHS-tallenne pyrki Suomen markkinoille. Ikärajan vuoksi elokuvaa ei sannut Suomessa levittää eikä esittää. Täyskielto kumoutui vasta vuonna 1.1.2001 kuvaohjelmien tarkastusta koskevan lakimuutoksen yhteydessä. Mielenkiintoisesti elokuvasta on olemassa suomalainen jopa yli viisi minuuttia leikattu 1983 julkaistu VHS-julkaisu, jonka kansitaide on sensuroitu (irti leikattu pää on hävitetty) ja jonka takakannessa on maininta elokuvan olevan ikärajalla Kokonaan kielletty.

title: Dracula elää ja voi hyvin

text: Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen, mutta elokuva on esitetty televisiossa Yle Teema -kanavalla 13. heinäkuuta vuonna 2009. Suomessa elokuvan ikärajaksi on määrätty K-18, mutta televisioesityksessä ikärajana oli K-15.

title: Luettelo ikärajoista Suomessa

text: Tämä on luettelo ikärajoista (henkilön oikeudet ja velvollisuudet) Suomessa.

title: Elokuvan ikäraja

text: Saksassa elokuvia luokittelee "Freiwillige Selbstkontrolle der Filmwirtschaft" (FSK, vapaaehtoinen elokuvateollisuuden itsekontrolli), jota pyörittää "Spitzenorganisation der Filmwirtschaft" (SPIO, elokuvateollisuuden pääorganisaatio).Suomessa ikärajoja valvoo Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskus. Keskuksen hyväksymät luokittelijat luokittelevat elokuvat ennen kuin niitä saa esittää yleisölle. Esityksen yhteydessä on ilmoitettava elokuvan ikäraja ja sisältömerkinnät, joista sallittua korkeampi ikäraja johtuu.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Videopelien ikärajat merkitään PEGI-merkinnällä.

title: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa

text: Netflix-tilausvideopalvelu on toiminnassaan pyrkinyt seuraamaan maiden ja alueiden ikärajakäytäntöjä. Valtuutetut organisaatiot, jotka päättävät, onko jokin sisältö lapsille sopivaa vai ei, asettavat ikärajat. Netflix ei käytä Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskuksen ikäraja- ja sisältömerkintöjä, vaan omaa merkitsemistapaansa. Alla olevassa taulukossa nähdään suomenkielisen Netflixin elokuvien ja TV-ohjelmien ikäsuositukset.

title: Murskaajat

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 8.11.1979, joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Asiaan palattiin lyhennetyn version muodossa uusintatarkastuksessa 5.6.1984 ja kielto piti yksimielisesti. Myös valitus elokuvalautakuntaan 4.7.1984 piti yksimielisen kiellon ennallaan. 19.7.1988 VHS-videolevitystä varten elokuva uusintatarkastettiin edelleen lisää lyhennettynä ja se saikin nyt K18 ikärajan. Voimassa olevan videolain vuoksi tällä ikärajalla olevia kotitallenteita ei kuitenkaan Suomessa saanut myydä eikä levittää. Vasta aikuissensuurin poistuminen lakimuutoksella 1.1.2001 vapautti elokuvan levitykseen.

title: Videopelin ikäraja

text: Valtion elokuvatarkastamo Luettelo ikärajoista Suomessa Pan European Game Information

title: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa

text: Kun kuvaohjelman sisältö on kaikille sallittussa mainittua voimakkaampaa, annetaan kuvaohjelmalle korkeampi ikäraja ja ikärajan syistä kertova sisältömerkintä/-merkinnät. Sisältömerkintä kertoo ikärajan perusteen eli lapsille haitallisen sisällön aiheen. Lapsille haitallista sisältöä on väkivaltainen, seksuaalinen, ahdistusta aiheuttava tai muu näihin rinnastettava sisältö, kuten päihteiden käyttö.

title: Aistien valtakunta

text: Elokuva jäi sensuurin kynsiin lukuisissa maissa, Japanissa siitä ei vieläkään ole esitetty sensuroimatonta versiota.[2] Suomessa se kiellettiin epäsiveellisenä 1976, 1977 (kaksi kertaa) ja 1978. Suomen elokuva-arkisto sai K-18-esitysluvan 1979 ja 1984. Sen julkinen esitys sallittiin 1992 (K-18) ja 1997 ikärajaksi muuttui K-16.[3] 2016 uudelleenluokittelun jälkeen ikärajaksi tuli jälleen K-18.[4] Elokuvan ensiesitys Suomen televisiossa oli Yle TV2-kanavalla kesäkuussa 2000 ikärajalla K-16.[5][6] Seuraavan kerran elokuva esitettiin Yle Teemalla toukokuussa 2016 ja maaliskuussa 2018 ikärajalla K-18.[7]

title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Sterilisaation yleinen ikäraja Suomessa, 30 vuotta, on korkein itsemääräämisoikeutta koskeva alaikäraja Suomessa. Kritiikin mukaan ikärajaa voidaan pitää kohtuuttoman korkeana verrattuna moniin muihin oikeuksiin. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa yleinen ikäraja on 25 vuotta, paitsi Tanskassa vuodesta 2014 on voinut saada sterilisaation 18-24-vuotiaana kuuden kuukauden harkinta-ajan jälkeen.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Suomessa tuli vuoden 2012 alussa voimaan uusi kuvaohjelmalaki. Sen mukaan elokuville, samoin kuin muillekin kuvaohjelmille, voidaan asettaa 7, 12, 16 tai 18 vuoden ikäraja, joka on merkittävä sitä tarkoittavalla symbolilla. Ikärajan asettaa Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) Mediakasvatus- ja kuvaohjelmayksikön kouluttama kuvaohjelmaluokittelija tai KAVIn virkamies, jonka tehtäviin luokittelu kuuluu. Ikäraja on asetettava, jos elokuva väkivaltaisuutensa tai seksuaalisen sisältönsä vuoksi tai ahdistusta aiheuttamalla taikka muulla näihin rinnastettavalla tavalla on omiaan vaikuttamaan haitallisesti lapsen kehitykseen. Yleisö voi pyytää KAVIlta ikärajan tarkistusta. Tämä tapahtuu menemällä kansallisen AV-instituutin ylläpitämälle nettisivulle http://www.ikarajat.fi/ ja antamalla siellä yleisöpalaute kohdassa "Pyydä ikärajan tarkistusta". Ennen tarkistuspyyntöä sen esittävän katsojan on syytä selvittää mistä syystä ikäraja on se mikä se on ja mitkä tuon ikärajan määräyssyyn ikärajakriteerit sekä senhetkisessä että pyydetyssä uudessa ikärajaluokassa ovat. Näistä asioista löytyy kattavasti tietoa edellä mainitulta nettisivulta. Voi myös hankkia tietoa siitä mitä ikärajoja sama elokuva muissa maissa on saanut jos haluaa vedota siihen tarkistuspyynnössään että jonkun toisen maan ikärajaluokitus samalle elokuvalle poikkeaa suomalaisesta luokituksesta merkittävästi. Tällöin uudelleenluokituspyynnössä on syytä mainita minkä maan suomalaisesta poikkeavaan luokitukseen vetoaa. Ikärajan tarkistusta pyytävältä kyseinen nettisivu kysyy miten eri ikärajaperusteiden kriteerit hänen mielestään täyttyvät. Lisäksi pyyntöä voi perustella vapaamuotoisesti, tässä kentässä voi esimerkiksi mainita saman elokuvan ikärajan jossain muussa maassa jos katsoo sen tarpeelliseksi. Pyynnön saatuaan kansallinen AV-instituutti luokittelee elokuvan uudestaan ja antaa pyynnön esittäjälle tiedon pyynnön johdosta tehdystä päätöksestä. Kansalliselle AV-instituutille voi tällaisen suoran ikärajan muutospyynnön lisäksi esittää myös vapaamuotoista palautetta ikärajakriteereistä jos yksittäinen kansalainen katsoo näkemänsä elokuvan ikärajan olevan syystä tai toisesta virheellinen huolimatta siitä että asetetun ikärajan kriteerit täyttyvät.

title: Kondomi

text:
Tärkeää on myös huomata, että kondomia on käytettävä aina kun tavoitteena ei ole raskaus. Kuukautiskierrosta riippuen todennäköisyys tulla raskaaksi vaihtelee eri aikoina, mutta todennäköisyys on kuitenkin kaikkina aikoina merkittävän suuri. Myös kuukautisvuodon ja ”varmojen päivien” aikana on käytettävä kondomia, mikäli haluaa estää raskauden.
Suomessa kondomin ostamisella ei ole ikärajaa. Ikärajaa ei myöskään ole muilla seksiapuvälineillä. Suomessa ikärajat koskevat ainoastaan pornografista materiaalia.

title: Autot 2

text: Suomessa elokuva sai osakseen kritiikkiä ikärajaan nähden suuresta väkivaltaisuudesta. Elokuva oli merkitty ikärajattomaksi, mutta Valtion elokuvatarkastamo myöntää, että se oli virhe. Ikärajaksi oli harkittu myös seitsemää vuotta. Päätöstä ei kuitenkaan voida muuttaa ilman elokuvan levittäjän pyyntöä, ja levittäjä pelkää ikärajan nousevan 11 vuoteen. Elokuvan suositusikärajaksi annettiin kuitenkin K-7/5.

title: Videopelin ikäraja

text: Pelien ikärajoja Suomessa ovat:[2]

title: Pornografia

text:
Tanska laillisti pornografian virallisesti ensimmäisenä maana vuonna 1969.
Suomessa kuvallisen pornografian tuottaminen, levittäminen ja hallussapito on laillista, pois lukien lapsipornografia, eläinpornografia ja väkivaltapornografia. Pornoelokuvien luovuttamista tai myyntiä rajoittaa yleensä korkea ikäraja, Suomessa 18 ja Ruotsissa 15 vuotta. Pornolehtien ikäraja Suomessa on 15 vuotta, Ruotsissa ikärajaa ei ole.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Elokuvia esittävien teattereiden henkilökunta on velvoitettu huolehtimaan ikärajoitusten noudattamisesta. Sama koskee myös kotikatseluun tarkoitettua videomateriaalia myyvää tai vuokraavaa henkilökuntaa, elokuvia esittäviä televisiokanavia sekä elokuvia tarjoavia internetsivustoja (VoD-palvelut). Erilaisten DVD-boksien ja kokoelmien ikärajat määräytyvät kokoelman korkeimman ikärajan saaneen elokuvan mukaan.

title: Omatoimikirjasto

text: Jukolan kirjaston auettua myös muut suomalaiset kirjastot kiinnostuivat omatoimikirjastojen perustamisesta ja omatoimikirjastojen lukumäärä oli siitä lähtien tasaisessa nousussa. Syksyllä 2014 Suomen kirjastoseuran Kirjastolehden toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin, että 51 toimipisteessä oli toiminnallinen omatoimikirjasto tai sellaisen perustamista oltiin suunnittelemassa.[6] Turun Ilpoisten omatoimikirjastossa oli samana vuonna asetettu 15 vuoden ikäraja estämään omatoimikirjaston käyttö lapsilta, mutta koska kirjaston ensimmäisen vuoden aikana ei ollut ilmennyt minkäänlaisia järjestyshäiriöitä, ikärajan katsottiin olevan ristiriidassa Suomen Kirjastolain arvojen kanssa ja ikäraja täten poistettiin.[7]

title: Alkoholilainsäädäntö maittain

text: Useimmissa maissa on säädetty laissa alkoholijuomien ostamisen alaikäraja. Monissa maissa ikäraja koskee ostamisen lisäksi myös alkoholin nauttimista, hallussapitoa ja välittämistä. Ikäraja on alhaisin Etiopiassa (15 vuotta) ja korkein tietyissä osissa Intiaa (25 vuotta). Yleisin ikäraja maailmalla on 18 vuotta, mutta Yhdysvalloissa ikäraja on 21 vuotta. Eräissä maissa on säädetty kaksi eri alkoholijuomien ikärajaa, kuten Suomessa, jossa mietojen juomien ikäraja on 18 ja väkevien 20 (tosin Suomessa saa ravintolassa anniskella laillisesti kaikkia alkoholijuomia 18-vuotiaalle). Joissakin maissa on edelleen voimassa kieltolaki, kuten eräissä muslimienemmistöisissä maissa ja tietyissä osissa Intiaa. Alkoholilainsäädännössä säädetään usein myös muustakin kuin ikärajoista, esimerkiksi alkoholijuomien mainonnasta, myyntiajoista ja maahantuonnista.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: "Katso artikkeli: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa"

title: Helmiä ja sikoja

text: Elokuvan alkuperäinen ikäraja Suomessa oli K-15, mutta uudelleentarkastettuna se pudotettiin nykyiselleen (K-11). Elokuva voitti vuonna 2004 kaksi Jussi-palkintoa: paras miespääosa (Mikko Leppilampi) ja paras naissivuosa (Outi Mäenpää). Lisäksi elokuva oli ehdolla sarjoissa paras elokuva, paras naissivuosa (Laura Birn) ja paras kuvaus.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Elokuvateattereissa ja muissa julkisissa esityksissä enintään kolmea vuotta ikärajaa nuorempi henkilö pääsee aikuisen seurassa katsomaan elokuvaa, jonka ikäraja on 7, 12 tai 16 vuotta. Edellä mainittu ikäjoustosäänto ei koske ylintä K-18-ikärajaa. Tilassa, jonne on pääsy kaikenikäisillä (myymälät, aulatilat, linja-autot), saa esittää vain kaikenikäisille sallittuja elokuvia tai ohjelmia.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Ennen vuoden 2001 alusta voimaan tullutta lakiuudistusta elokuvien ikärajoituksissa käytettiin usein parillisia ikävuosia, mutta silti elokuvassa saattoi olla mikä vain ikäraja vuosien 6 ja 18 väliltä. Videolevityksissä lähes aina alle 16 vuoden ikärajat oli mainittu suositusikärajoiksi. Elokuvateattereiden käyttöön painetuissa valmiissa pahvikylteissä sanamuoto oli Kielletty lapsilta alle (nn) vuoden, jossa "nn" oli ikäraja. Yleisimmät vanhat ikärajoitukset olivat:Aikaisemmat ikärajoitukset olivat ehdottomia. Joissakin harvoissa poikkeustapauksissa elokuville saatettiin määrätä myös muu ikäraja kuin jokin yllä mainituista sekä mahdollinen kaksoisikäraja, jos mainittua pääikärajaa nuoremman henkilön sallittiin katsoa elokuvan teattereissa vanhemman henkilön seurassa. Tällöin vanhemman henkilön edellytettiin olevan nuoremman katsojan huoltaja.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Elokuvan ikäraja on järjestelmä, jolla luokitellaan elokuvat niiden lapsille haitallisen sisällön perusteella. Ikärajat eivät kerro siitä, minkä ikäisille elokuva on tarkoitettu.

title: True Romance

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 18.5.1994 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei ollut laillista Suomessa esittää eikä levittää. Valituskierroksen jälkeen valtion elokuvalautakunta päätti sallia elokuvan 26.5.1994 ikärajalla K18, mutta sekin vasta reippaiden leikkausten jälkeen. Myöhemmissäkään, vielä enemmän leikatuissa tarkastuksissa ikäraja ei laskenut alle K18, joten elokuvaa ei siten saanut voimassa olevan videolain vuoksi Suomessa levittää lainkaan VHS-videona.

title: Henry ja June

text: "Henry ja June" oli Yhdysvalloissa ensimmäinen MPAA:n korkeimman NC-17-ikärajan saanut elokuva. NC-17 vastaa Suomessa K-18-ikärajaa. Alun perin "Predator 2 – Saalistaja" (1990) oli ensimmäinen NC-17-ikärajan saanut elokuva, mutta sitä leikattiin sen verran, että se sai matalamman R-ikärajan. NC-17-ikäraja laadittiin korvaamaan X-ikärajamerkintä. Suomessa elokuvan ikärajana on useimmiten K-16.

title: The Octagon – hiljaiset tappajat

text: Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 24.9.1980 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut laillisesti Suomessa levittää eikä esittää. Myöhemmin vuonna 1984 elokuvasta sallittiin K18 ikärajalla leikattu versio ja lopulta vuonna 1995 alkuperäinen, leikkaamaton versio sai tarkastamolta ikärajan K16.

title: Tommi Paalanen

text: Paalanen pitää pornografian ikärajoja Suomessa liian korkeina. Hänen mukaansa porno on pikemminkin hyödyllistä kuin vahingollista. Hänen mukaansa tavallisen pornon ikäraja tulisi laskea 15 vuoteen sekä seksuaalikasvatukseen suunnitellun seksiä peittelemättä kuvaavan materiaalin ikäraja 13 vuoteen. Paalanen ei kannata eläinseksin kriminalisointia Suomessa.

title: Elokuvien ikärajat Suomessa

text: Suomessa tarjottavat (eli myytävät, esitettävät, tai vuokrattavat) elokuvat, televisio-ohjelmat ja digitaaliset pelit on merkittävä ikärajalla ja sisältösymboleilla. Ikärajat eivät ole suosituksia tietyn ikäisille. Kaikille sallittu ohjelma ei siis tarkoita lastenohjelmaa, vaan että ohjelmassa ei ole lapsille haitallista väkivaltaa, seksiä, ahdistavuutta tai päihteidenkäyttöä.

title: Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa

text: Kuvaohjelmien ikärajat tarkoittavat elokuvissa, televisio-ohjelmissa ja videopeleissä käytettyjä merkintöjä, joilla kuluttajia varoitetaan ohjelmien lapsen kehitykselle haitallisista sisällöistä. Vuosina 2001–2011 käytössä olleet Valtion elokuvatarkastamon asettamat ikärajat ja niiden merkinnät muuttuivat vuoden 2012 alussa. Ikäraja-asteikko muuttui samaksi kuin peleissä käytössä olevassa PEGI-järjestelmässä. Kuvaohjelmien tarjoaminen ilman ikärajamerkintää (ja sisältösymbolia) on kiellettyä. Merkintöjä ei saa käyttää, jos kuvaohjelma ei ole Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskuksen tai sen kouluttaman luokittelijan luokittelema.


query: Milloin Edmonton Oilers on perustettu?

title: Edmonton Oilers

text: Oilers perustettiin 1. marraskuuta 1971, ja seura liittyi seuraavalle kaudelle WHA-liigan jäseneksi yhtenä liigan kahdestatoista alkuperäisseurasta. Alun perin Oilersin piti olla toinen Albertan WHA-seuroista yhdessä Calgary Broncosin kanssa, mutta Broncosin organisaatio siirrettiin Yhdysvaltojen puolelle Clevelandiin, jossa se otti käyttöön nimen Cleveland Crusaders. Jäätyään ainoaksi Albertan seuraksi Oilers otti käyttöön nimen Alberta Oilers. Jo seuraavalla kaudella seuran nimi vaihdettiin takaisin Edmonton Oilersiksi, minkä jälkeen seuran nimeä ei ole muutettu. NHL-liigaan Oilers liittyi WHA:n päätyttyä vuonna 1979 yhdessä Quebec Nordiquesin, Hartford Whalersin ja Winnipeg Jetsin kanssa.

title: Edmonton Oilers

text: Vuonna 1997 Oilers palasi viiden vuoden tauon jälkeen NHL:n pudotuspeleihin ja selviytyi toiselle kierrokselle voitettuaan Dallas Starsin tasaisessa ottelusarjassa. Ratkaisevan seitsemännen ottelun viimeinen maali syntyi läpiajosta jatkoajalla. Toisella kierroksella Oilers hävisi hallitsevalle mestarille Colorado Avalanchelle. Edmonton ja Dallas kohtasivat myös vuoden 1998 pudotuspeleissä, toisella kierroksella, mutta Dallas oli tuolla kertaa vahvempi. Vuosien 1997 ja 2003 välisenä aikana Oilers ja Stars kohtasivat toisensa pudotuspeleissä kuusi kertaa, viidesti ensimmäisellä kierroksella. Ainoa vuosi välissä, jolloin joukkueet eivät kohdanneet, oli vuosi 2002, jolloin molemmat jäivät pudotuspelien ulkopuolelle. Dallas voitti vuoden 1997 pudotuspelisarjaa lukuun ottamatta Edmontonin joka vuosi. Putkelle tuli päätös vuonna 2004, kun Oilers ei päässyt pudotuspeleihin. Edmonton Oilersin tunnetuimpia pelaajia 1990-luvun puolivälin ja 2000-luvun alun välillä olivat muun muassa maalivahdit Curtis Joseph ja Tommy Salo sekä hyökkääjät Jason Arnott, Bill Guerin, Ryan Smyth ja Doug Weight.

title: Super Series

text: Tälläkin kertaa Neuvostoliitto oli NHL vastustajiaan kovempi. Ainoastaan Wayne Gretzkyn tähdittämä Edmonton Oilers, sekä Calgary Flames onnistuivat voittamaan punakoneen, Edmonton Oilers 4-3 ja Calgary Flames 3-2. Muut ottelut olivat selviä voittoja neuvostoliittolaisille.

title: Dave Semenko

text: Semenko liittyi Edmonton Oilersiin 1977 joukkueen pelatessa WHA-liigassa. Siellä hän viimeisteli kahden kauden aikana 16 maalia, keräsi 20 syöttöpistettä ja kärsi 298 rangaistusminuuttia. Semenko teki WHA-historian viimeisen maalin. NHL:ään hän siirtyi Oilersin mukana 1979. Kauden 1986–1987 aikana hänet kaupattiin Hartford Whalersiin. Seuraavan kauden Semenko pelasi Torontossa, ja tämän jälkeen hän lopetti urheilu-uransa. Myöhemmin Semenko on työskennellyt ensin Edmonton Oilersin apuvalmentajana 1996 ja sittemmin seuran kykyjenetsijänä.

title: John Rogers

text: Rogers pelasi juniorijääkiekkoa Edmonton Oil Kingsissä vuosina 1970–73. Hän loukkasi kaudella 1971–72 polvensa ja vamman korjaamiseksi tehtiin leikkaus. Kesällä 1973 hänet varasi sekä NHL:n Minnesota North Stars (vuorolla 29) että WHA:n Edmonton Oilers (vuorolla 6). Rogers aloitti heti syksyllä 1973 ammattilaisuransa, mutta alkukausi meni Minnesotan farmijoukkue New Haven Nighthawksissa. Ensimmäisen NHL-pelinsä hän pelasi joulukuussa 1973 ja teki heti maalin. Minnesotassa Rogers pelasi kuitenkin vain kymmenen peliä, ja kausi jatkui farmissa. Kaudella 1974–75 Rogers pelasi suurimmaksi osaksi myös New Havenissa, ja kun tuli selväksi, että hän ei mahtuisi Minnesotan vakiokokoonpanoon, päätti Rogers siirtyä NHL:n kanssa kilpailevan WHA-liigan Edmonton Oilersiin.

title: Darnell Nurse

text: Darnell Nurse (s. 4. helmikuuta 1995, Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Edmonton Oilersin organisaatiossa. Nursella on tulokassopimus NHL-joukkue Edmonton Oilersin kanssa, joka varasi hänet ensimmäisellä kierroksella seitsemäntenä pelaajana vuonna . Nurse on puolustava puolustaja, jonka vahvuuksiin kuuluu kovuus, liike, koko, urheilullisuus, alivoimapelaaminen ja tarvittaessa myös vastustajan ärsyttäminen. Hänellä on kuitenkin kehitettävää hyökkäyspään pelaamisessa ja laukauksessa.

title: Taylor Beck

text: Avalanchesta Beck siirtyi Edmonton Oilersiin, jonka kanssa hän teki vuoden sopimuksen kesällä 2016. Beck pelasi kolme ottelua Oilersissa ja 40 ottelua farmiseura Bakersfield Condorissa, jossa hän teki 50 pistettä. Maaliskuussa Beck siirtyi New York Rangersin organisaatioon, kun Oilers hankki Justin Fontainen vaihdossa Beckiin.

title: Edmonton Oilers

text: Alberta Oilers liittyi WHA:han vuonna 1972 liigan perustajajäsenenä. Seuran perustaja oli Bill Hunter, joka oli aiemmin omistanut Western Hockey League -seuran Edmonton Oil Kingsin. Aluksi suunniteltiin, että joukkue pelaisi kotiottelunsa sekä Edmontonissa että Calgaryssä ja joukkue nimettiin Alberta Oilersiksi. Suunnitelma ei kuitenkaan toteutunut ja joukkue pelasi kaikki kotiottelunsa Edmontonissa. Nimi muutettiinkin Edmonton Oilersiksi vuonna 1973.

title: Frans Tuohimaa

text: Tuohimaa on Edmonton Oilersin 7. kierroksen varaus nro. 182 kesältä 2011. Hän teki huhtikuussa 2013 kaksivuotisen sopimuksen Oilersin kanssa.

title: Simon Wheeldon

text: Wheeldon pelasi juniorina WHL:n Victoria Cougars -joukkueessa. Edmonton Oilers vuorolla 229. Wheeldon kuitenkin jatkoi uraansa Victoriassa. Keväällä 1985 hän solmi viiden pelin mittaisen try-out sopimuksen Nova Scotia Oilersin kanssa, mutta ammattilaisura ei vielä alkanut, vaan hän pelasi vielä kauden 1985–86 WHL:ssä. Kevääseen 1986 mennessä Edmonton ei ollut tarjonnut sopimusta Wheeldonille, joten hänet olisi voinut valita uudelleen vuoden 1986 varaustilaisuudessa, mutta yksikään seura ei käyttänyt tätä mahdollisuutta.

title: Reijo Ruotsalainen

text: Kausi 1989–1990 New Jerseyssä oli Ruotsalaiselle paha pettymys. Joukkueessa Ruotsalaisen rooli kutistui pelkkien ylivoimatilanteiden pelaamiseen, ja runkosarjassa hän pelasi vain 31 ottelua. Maaliskuussa 1990 New Jersey myi Ruotsalaisen Edmonton Oilersiin. Ruotsalainen oli innoissaan siirrosta takaisin Edmontoniin, jossa hänestä tuli yksi johtavista pelaajista. Takavuosien tähdet Wayne Gretzky ja Coffey oli myyty pois, ja joukkueen johtavia pelaajia olivat Ruotsalaisen ohella kapteeni Mark Messier, Jari Kurri ja Esa Tikkanen. Kevään 1990 pudotuspeleissä Edmonton voitti jälleen Stanley Cup -mestaruuden, ja Ruotsalainen päätti NHL-uransa. Vielä vuonna 1998, kahdeksan vuotta viimeisen NHL-ottelun jälkeen, Edmonton kyseli vanhaa puolustajatähteään takaisin pelaamaan. Ruotsalainen pelasi Oilersissa vain kahdella kaudella, mutta siitä huolimatta hän on Oilersin historian 7. tehokkain puolustaja playoffseissa (4 maalia + 16 syöttöä, 20 pistettä 43 ottelussa).

title: Edmonton Oilers

text: Edmonton Oilers on kanadalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Edmontonin kaupungista, Albertan provinssista Kanadassa. Seura pelaa jääkiekon NHL-liigassa, jossa se kuuluu läntiseen konferenssiin ja Tyynenmeren divisioonaan.

title: Edmonton Oilers

text: Oilersin omistus siirtyi 1970-luvun puolivälissä Nelson Skalbanialle, joka otti myöhemmin liikekumppanikseen Peter Pocklingtonin. Skalbania myi sittemmin koko osuutensa seurasta Pocklingtonille. Vuonna 1978 Oilers teki historiansa merkittävimmän pelaajakaupan, kun seura osti Wayne Gretzkyn Indianapolis Racersiltä. Gretzky ehti pelata vain yhden kauden WHA:ssa ennen liigan tarun päättymistä. Hän oli seuran selvästi parhaana pistemiehenä johdattamassa Oilersia WHA:n loppuotteluihin. Edmonton hävisi loppuottelusarjan Winnipeg Jetsiä vastaan voitoin 2–4. NHL:ään Oilers liittyi vuonna 1979 kolmen muun WHA-seuran, Jetsin, Hartford Whalersin ja Quebec Nordiquesin kanssa. Oilers on näistä seuroista ainoa, joka on välttänyt siirron toiselle paikkakunnalle ja uudelleennimeämisen.

title: NHL-kausi 1979–1980

text: Kaudella 1979–1980 NHL laajeni käsittämään 21 joukkuetta, kun aiemmin WHA-liigassa pelanneet Quebec Nordiques, Hartford Whalers, Winnipeg Jets ja Edmonton Oilers liittyivät NHL:ään. Edmonton Oilersin mukana NHL:ssä aloitti myös Wayne Gretzky. Hänestä tuli 19 vuoden ja kahden kuukauden ikäisenä nuorin pelaaja, joka on kyennyt tekemään 50 maalia yhden kauden aikana.

title: Willy Lindström

text: Willy Lindström (s. 5. toukokuuta 1951) on entinen ruotsalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL-seuroissa Winnipeg Jets, Edmonton Oilers ja Pittsburgh Penguins. Ruotsissa hän pelasi Västra Frölunda HC:ssa ja Brynäs IF:ssa. Hän on voittanut kaksi Stanley Cupia Edmonton Oilersissa vuosina 1984 ja 1985.

title: Cam Talbot

text: Talbot ja Rangers solmivat yhden vuoden jatkosopimuksen joulukuussa 2014. Sopimus kattoi kauden . Talbot siirtyi kuitenkin 27. kesäkuuta 2015, järjestämisen aikaan, Edmonton Oilersiin Oilersin ja Rangersin välisessä vaihtokaupassa. Oilers sai Rangersiltä Talbotin lisäksi seitsemännen kierroksen varausvuoron varaustilaisuudessa 2015 ja Rangers sai Oilersilta kolme varausvuoroa samassa varaustilaisuudessa, toisen, kolmannen ja seitsemännen kierroksen varausvuorot.

title: Jeff Drouin-Deslauriers

text: Deslauriers pelasi ennen NHL-varaustaan kauden 2001–2002 QMJHL-joukkue Chicoutimi Saguenéensissa. Hänet palkittiin kauden päätteeksi parhaana puolustavana tulokkaana Raymond Lagacé Trophyllä. Kesällä 2002 hänet varattiin varaustilaisuuden toisella kierroksella, kun Edmonton Oilers varasi hänet numerolla, 31 eli toisen varauspäivän ensimmäisenä varauksena. Deslauriers siirtyi kaudeksi 2004–2005 Edmonton Oilersin organisaatioon. Hän pelasi useissa Oilersin farmijoukkueissa, kunnes debytoi NHL:ssä kaudella 2008–2009. Deslauriers teki 4–3-voittoon päättyneen NHL-debyyttinsä 17. lokakuuta 2008 Calgary Flamesia vastaan. Hän aloitti kauden kolmosvahtina, mutta nousi Oilersin kakkosvahdiksi, kun Mathieu Garon kaupattiin Pittsburgh Penguinsiin tammikuussa 2009. Deslauriers pelasi kauden aikana yhteensä kymmenen NHL-ottelua.

title: Teemu Hartikainen

text: Teemu Hartikainen (s. 3. toukokuuta 1990 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-Liigassa Salavat Julajev Ufan riveissä. Hartikainen siirtyi kaudeksi 2010–2011 NHL-joukkue Edmonton Oilersin organisaatioon ja pelasi lähes koko kauden 2010–2011 Edmontonin farmiseura Oklahoma City Baronsin riveissä AHL-liigassa, kunnes 13. maaliskuuta 2011 hänet kutsuttiin Edmonton Oilersin kokoonpanoon. Hän sai ensimmäisessä ottelussaan syöttöpisteen ja ensimmäisen NHL-maalinsa Hartikainen teki 27. maaliskuuta 2011 Calgary Flamesia vastaan. Hartikaisen tulokassopimus NHL-seura Edmonton Oilersin kanssa loppui keväällä 2013. Hartikainen ei kuitenkaan tehnyt Oilersin organisaation kanssa kaksisuuntaista jatkosopimusta vaan solmi kaksivuotisen sopimuksen KHL-seura Salavat Julajev Ufan kanssa.

title: Pat Hughes (jääkiekkoilija)

text: Hughes aloitti NHL-uransa vuonna 1978 Montreal Canadiens-seurassa. Hän pelasi myös seuroissa Pittsburgh Penguins, Edmonton Oilers, Buffalo Sabres, St. Louis Blues ja Hartford Whalers. Hän lopetti uransa vuonna 1987. Hughes voitti Stanley Cupin Montrealin paidassa vuonna 1979. Kaksi seuraavaa Stanley Cupia hän voitti Edmonton Oilersissa vuosina 1984 ja 1985. Hän on myös Etobicoke Sports Hall of Famen jäsen vuodesta 2007 lähtien.

title: Owen Lloyd

text: Lloyd pelasi juniorina WCHL:n Medicine Hat Tigersissa. Vuonna 1977 The Hockey News arvioi hänet WCHL:n 22. lupaavimmaksi pelaajaksi. Kesällä Cleveland Barons (numerolla 77) ja WHA:n Edmonton Oilers (numerolla 85). Kaudeksi 1977–78 Lloyd siirtyi ammattilaiseksi, mutta pelasi vain kolme peliä WHA:n Edmonton Oilersissa. Loppukausi meni alasarjoissa: ensin CHL:n Phoenix Roadrunnersissa, joka lopetti toimintansa kesken kauden joulukuussa. Loppukaudeksi Lloyd siirtyi Seattleen, jossa pelasi juniorijoukkue Breakersissa yli-ikäisenä.

title: NHL-kausi 1987–1988

text:
Detroit Red Wings vs. Edmonton Oilers
"Edmonton voitti sarjan 4-1."

title: Rexall Place

text: Rexall Place on urheiluareena, joka sijaitsee Edmontonissa Albertassa. Se oli kotihalli NHL-liigassa pelaavalle Edmonton Oilersille vuosina 1974–2016. Rexall Placessa pelasivat myös WHL-liigan Edmonton Oil Kings ja NLL-liigan Edmonton Rush. Areena toimi Oilersin kotihallina jo WHA:n aikana 1970-luvulla. Rexall Place suljettiin vuonna 2018, ja rakennuksen purkaminen näyttää todennäköiseltä.

title: Will Acton

text: Actonin isä pelasi Minnesotan lisäksi myös Montreal Canadiensissa, Edmonton Oilersissa, Philadelphia Flyersissa, Washington Capitalsissa ja New York Islandersissa 17-vuotisen uransa aikana. Hän voitti Edmontonissa pelatessaan Stanley Cupin keväällä 1988. Nykyisin hän toimii Edmonton Oilersin apulaisvalmentajana.

title: Raffi Torres

text: Kausi 2003–2004 oli Torresin ensimmäinen kokonainen NHL:ssä. Pelaamassaan 80 ottelussa hän teki 20 maalia ja antoi 14 syöttöä. NHL-kauden 2004–2005 peruunnuttua vuoksi Torres pelasi Oilersin farmijoukkueessa Edmonton Road Runnersissa. NHL-pelit jatkuivat , jolloin Torres oli mukana Stanley Cupin finaaleihin yltäneessä Edmonton Oilersin joukkueessa. Seitsemään otteluun venyneessä finaalisarjassa voiton vei lopulta Carolina Hurricanes.

title: Edmonton Oilers

text: Suurimman osan 1990-lukua Oilers oli talousvaikeuksissa ja seuran pysyminen Edmontonissa oli vaakalaudalla. Vuonna 1998 liikemies Leslie Alexander teki seurasta ostotarjouksen, jonka toteutuminen olisi johtanut Oilersin siirtymiseen Houstoniin, mutta edmontonilaisten liikemiesten yhteenliittymä Edmonton Investors Group Limited Partnership vastasi tarjoukseen ja seuran omistus siirtyi sille.

title: Jujhar Khaira

text: Khaira solmi elokuussa 2013 Edmonton Oilersin kanssa tulokassopimuksen. Ammattilaissopimuksen tehtyään hän ei enää ollut kelvollinen pelaamaan NCAA:ssa, joten hän siirtyi WHL:ään Everett Silvertipsiin. Hän pelasi Silvertipsissä kauden aikana 59 peliä ja teki 44 tehopistettä. Viidessä pudotuspeliottelussa syntyi kolme maalia ja yksi syöttöpiste. Kauden loputtua WHL:ssä Khaira siirtyi hänet varanneen Edmonton Oilersin AHL-farmiseura Oklahoma City Baronsiin loppukaudeksi. Khaira pelasi kuusi runkosarjaottelua ilman pisteitä. Kolmessa pudotuspeliottelussa hän teki yhden maalin.

title: Colin Fraser

text: Kesäkuussa 2010 Fraser kaupattiin Edmonton Oilersiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausvuoroon saman kesän . Fraser pelasi Oilersissa vain yhden kauden, sillä hänet kaupattiin kesäkuussa 2011 seitsemännen kierroksen varausvuoron kanssa Los Angeles Kingsiin. Vaihdossa Oilers sai Ryan Smythin.

title: Edmonton Oilers

text: Vuonna 2008 Oilersin omistaja vaihtui, kun edmontonilainen apteekkimiljardööri Daryl Katz osti seuran Edmonton Investors Groupilta 200 miljoonalla dollarilla.[3]

title: Jesse Puljujärvi

text: 20. huhtikuuta 2017 Edmonton Oilers ilmoitti vuokranneensa Puljujärven Suomen A-maajoukkueen käyttöön vuoden 2017 maailmanmestaruuskilpailuita varten. Puljujärven lainasopimuksen ehtoihin kuului oikeus, minkä mukaan Edmonton Oilers olisi saanut kutsua hänet takaisin kokoonpanoonsa missä vaiheessa tahansa, mikäli seura olisi niin vaatinut.

title: Edmonton Oilers

text: 22. marraskuuta 2003 Oilers isännöi Heritage Classicia, NHL:n ensimmäistä virallista ulkoilmaottelua, millä juhlistettiin Oilersin 25. kautta NHL:ssä. Oilers hävisi Edmontonin Commonwealth Stadiumilla pelatun ottelun Montreal Canadiensille maalein 3–4. Ottelua seurasi paikan päällä 57167 katsojaa, mikä oli NHL:n ennätys ennen kuin vuonna 2008 järjestetyn NHL Winter Classicin 71217 katsojaa ylittivät sen.


query: Mikä seura varasi Joe Murphyn NHL:ään vuonna 1986?

title: Joe Murphy

text: Murphyn varasi NHL:ään Detroit Red Wings ensimmäisellä varausnumerolla vuonna 1986. Murphy pelasi parhaat vuotensa Edmonton Oilersissa, mutta edusti tämän lisäksi lukuisia muita joukkueita. Hänen viimeiseksi seurakseen jäi Washington Capitals, joka antoi hänelle potkut vuonna 2001. Murphy pelasi NHL:ssä 779 runkosarjan ottelua tehoilla 233 maalia sekä 295 maalisyöttöä. Playoffseissa hän pelasi 120 ottelua ja teki 34 maalia ja 43 maalisyöttöä. Hän teki parhaalla NHL-kaudellaan 82 pistettä (35+47).

title: Ryan Murphy (jääkiekkoilija, 1993)

text: Ryan Murphy (s. 31. maaliskuuta 1993 Aurora, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura Carolina Hurricanesin organisaatiota. Hurricanes varasi Murphyn .

title: Lance Pitlick

text: Minnesota North Stars varasi Pitlickin NHL:ään numerolla 180 yhdeksännellä kierroksella. Hän ei kuitenkaan pelannut urallaan yhtään ottelua North Starsissa, vaan pelasi vuodesta 1986 vuoteen 1990 Minnesotan yliopiston jääkiekkojoukkueessa yliopistosarja WCHA:ssa, minkä jälkeen teki vapaana pelaajana sopimuksen NHL-seura Philadelphia Flyersin kanssa. Hän pelasi vuoteen 1994 sen farmijoukkueessa Hershey Bearsissa AHL:ssä.

title: Tomas Holmström

text: Uransa Holmström aloitti luulajalaisessa Luleå HF -seurassa. Detroit Red Wings varasi hänet NHL:ään vuonna 1994, ja hän pelasi seurassa vuodesta 1996 lähtien lukuun ottamatta , jolloin hän palasi pelaamaan vuodeksi kasvattajaseuraansa.

title: Joe Nieuwendyk

text: Ennen uraansa NHL:ssä Nieuwendyk kävi yhdysvaltalaista Cornellin yliopistoa ja pelasi kolme kautta, vuodet 1984–1987, yliopiston jääkiekkojoukkueessa. Hän oli kahdella jälkimmäisellä yliopistokaudellaan joukkueensa tehokkain pistemies. Calgary Flames varasi hänet NHL:ään numerolla 27 toisella kierroksella.

title: Ryan Murphy (jääkiekkoilija, 1993)

text: Kesäkuussa 2011 NHL-seura Carolina Hurricanes varasi Murphyn numerolla 12. Ennen varaustilaisuutta NHL:n kykyjenetsijäpalvelu arvioi hänet Pohjois-Amerikassa pelaavista kenttäpelaajista yhdeksänneksi parhaaksi. Carolinassa pelaa myös Murphyn entinen joukkuetoveri Jeff Skinner.

title: Hannu Järvenpää

text: Järvenpää aloitti uransa SM-liigassa Oulun Kärpissä, jossa hän pelasi kaudet 1981–1986. Winnipeg Jets varasi hänet NHL:ään vuoden 1986 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 71. Järvenpää siirtyi Pohjois-Amerikkaan samana vuonna ja pelasi kolme kautta Jetsissä. Vuonna 1989 hän palasi Suomeen ja pelasi kaksi kautta Rauman Lukossa. Tämän jälkeen hän pelasi kauden Ruotsissa Leksandissa, jonka jälkeen tuli kaudeksi 1992–1993 Suomeen Jokereihin. Hän pelasi vielä kaudet 1993–1995 Kiekko-Espoossa, jonka jälkeen lopetti uransa. Järvenpää voitti SM-liigassa kolme pronssia.

title: Cale Makar

text: Makaria pidettiin Miro Heiskasen ohella parhaana puolustajana . Muun muassa NHL:n verkkosivujen 12 kykyjenetsijälle tekemän kyselyn mukaan Makar oli Heiskasta parempi äänin 7–5. Itse varaustilaisuudessa Heiskanen kuitenkin varattiin ennen Makaria koko varaustilaisuuden kolmantena pelaajana. Colorado Avalanche varasi Makarin heti perään neljäntenä pelaajana. Hänestä tuli kaikkien aikojen pienimmällä numerolla AJHL-liigasta NHL:ään varattu pelaaja Joe Colbornen (16. varaus vuonna ) jälkeen.

title: Joe Murphy

text: Murphyn ura päättyi kaudella 2000–2001, kun Washington antoi Murphylle potkut. Potkujen syynä oli New Yorkissa tapahtunut välikohtaus, jonka päätteeksi Murphya lyötiin pullolla päähän. Ennen irtisanomista Murphy ehti pelata 14 ottelua, joissa hän teki tehot 1+5[2]. Potkujen jälkeen Murphy lopetti uransa.[3]

title: Erik Murphy

text:
Murphy asettui ehdolle . Hän ehti esitellä taitojaan kuudelle NBA-seuralle ennen lievää olkapäävammaa herättäen kiinnostusta. Varaustilaisuudessa asiantuntijat odottivat entisen NBA-pelaajan pojan varattavan toisen varauskierroksen puolivälissä. Chicago Bulls varasikin hänet 49. sijalla eli etukäteisarvioiden mukaisesti, ja Murphysta tuli kuudes . Murphylla ennustettiin olevan hyvät mahdollisuudet päästä pelaamaan Bullsiin, sillä joukkue etsi Murphyn tyylistä hyvää heittäjää. Heinäkuussa Bulls ja Murphy tekivät pelaajasopimuksen.
Murphy edusti Bullsia ensimmäisen kerran ssa 2013, jossa Bulls voitti viidestä pelaamastaan ottelusta neljä. Viimeisessä ottelussa Dallas Mavericksia vastaan Murphy teki tupla-tuplan (19/13). Murphyn nenä murtui kesäliigan aikana. Lokakuun harjoitusottelut Murphy pelasi 2,4 pisteen ja 3,7 levypallon keskiarvoilla. Hän sai Bullsin tunnetusti tulokkaisiin nihkeästi suhtautuvalta päävalmentaja Tom Thibodeaulta hyvin vastuuta. Thibodeaun mukaan Murphyn piti vielä tottua NBA:n yliopistosarjoja nopeampaan ja voimakkaampaan peliin sekä korkeampaan intensiteettiin. Bullsissa Murphyn tarkoitus oli suurikokoisena laiturina ja hyvänä kolmen pisteen heittojen heittäjänä vapauttaa tilaa Derrick Roselle ja muille joukkueen takamiehille.

title: Joe Murphy

text: Detroit Red Wings varasi Murphyn NHL:ään vuonna 1986 ensimmäisellä varausnumerolla. Murphy edusti Red Wingsiä kaudet 1986–1989, joiden aikana hän pelasi sekä Detroitissa että sen farmiseurassa Adirondack Red Wingsissä. Adirondackissä hän oli keväällä 1990 voittamassa AHL:n mestaruutta Calder Cupia.[2] Murphy myytiin kesken kauden 1989–1990 Edmonton Oilersin. Oilersissa Murphy pelasi uransa huippuvuodet ja voitti ainoan Stanley Cupinsa vuonna 1990. Murphy muodosti Oilersissa Adam Gravesin ja Martin Gelinasin kanssa ”The Kid Line” -nimellä tunnetun hyökkäyskolmikon.[3] Murphyn tilastollisesti paras kausi oli 1991–1992, jolloin hän teki runkosarjassa uransa parhaat tehot 35+47 ja oli pudotuspeleissä 24 pisteellä joukkueensa paras pistemies. Murphyn huippukaudesta huolimatta Oilers putosi pudotuspelien kolmannella kierroksella hävittyään Chicago Blackhawksille.[4]

title: Erik Murphy

text: Vuosina 2009–2013 yhdysvaltalaisessa NCAA-yliopistosarjassa Floridan yliopiston joukkueessa pelanneen Murphyn varasi NBA:n Chicago Bulls, jota Murphy edusti kaudella 2013–2014. Bullsin jälkeen hän kuului pari kuukautta Utah Jazzin organisaatioon ja tämän jälkeen Cleveland Cavaliersin sekä Boston Celticsin harjoituskokoonpanoihin. Vuonna 2014 hänet varattiin yhdessä Joonas Cavénin kanssa ensimmäisinä suomalaispelaajina NBA:n kehitysliigaan, Murphy koko tilaisuuden kolmantena pelaajana. D-liigassa Murphy pelasi Austin Spursissa. Vuonna 2015 Murphy siirtyi Eurooppaan ja pelasi Turkin pääsarjassa. Vuonna 2017 hän saavutti Ranskan pääsarjan hopeaa.2018 Murphy siirtyi Yhdysvallan kehitysliigaan hetkeksi jonka jälkeen hän teki parin vuoden sopimiksen Frankfurt skylinersin kanssa.

title: Joe Murphy

text: Ennen NHL:ää Murphy pelasi Yhdysvaltain yliopistosarjassa, jossa hän edusti Michiganin osavaltionyliopiston joukkuetta. Michigan voitti Murphyn aikana kerran yliopistosarjan kansallisen mestaruuden vuonna 1986.[1]

title: Adam Graves

text: Gravesin valitsi vuonna 1986 Detrot Red Wings numerolla 22. Pelattuaan neljä kautta alemmissa sarjoissa, Graves pääsi pelaamaan Red Wingsiin kaudella . Seuraavalla kaudella hänet myytiin Edmontoniin yhdessä Jeff Sharplesin, Petr Kliman ja Joe Murphyn kanssa. Graves tappeli kaudella 11 kertaa. Edmontonissa hän voitti kauden päätteeksi Stanley Cupin. Graves jatkoi Oilersissa kauteen .

title: Jyrki Lumme

text: Montreal Canadiens varasi Lumpeen vuonna 1986 kolmannella kierroksella numerolla 57. Hän siirtyi NHL:ään syksyllä 1988 ja pelasi Canadiensissa 75 ottelua kahden kauden aikana, kunnes hänet kaudella 1989–1990 kaupattiin Vancouver Canucksiin.

title: Bob Gainey

text: Gainey pelasi vuodesta 1970 vuoteen 1973 Peterborough Petesissä juniorisarja Ontario Hockey Associationissa (nykyään Ontario Hockey League). Montreal Canadiens varasi hänet NHL:ään numerolla kahdeksan vuoden 1973 varaustilaisuudessa ja hän aloitti NHL-uransa jo samana vuonna. Myös WHA-seura Minnesota Fighting Saints varasi hänet, mutta Gainey päätti pelata NHL:ssä.

title: Brittany Murphy

text: Murphy oli kihloissa Jeff Kwatinetzin (2004) ja Joe Macalusonin (2005–2006) kanssa. Kumpikin kihlaus kuitenkin purkautui. Hän seurusteli myös näyttelijä Ashton Kutcherin kanssa parin tavattua "Just Married" -elokuvan kuvauksissa. Vuonna 2007 Murphy avioitui käsikirjoittaja Simon Monjackin kanssa yksityisesti järjestetyssä juutalaisessa seremoniassa.

title: Joe Murphy

text: Murphy pelasi Kanadan jääkiekkomaajoukkueessa yhteensä kahdeksan ottelua. Lisäksi hän oli mukana nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 1986, jossa Kanada voitti hopeaa.[2]

title: Luettelo NHL:ään varatuista suomalaisista

text: Montreal Canadiens varasi Hannu Järvenpään vuonna 1982. Järvenpää tunsi olevansa liian nuori ja kokematon NHL:ään, joten hän ei koskaan solminut sopimusta Montrealin kanssa. Winnipeg Jets varasi Järvenpään uudelleen vuonna 1986.

title: Joe Kocur

text: Kocur pelasi ennen ammattilaisuraansa Yorkton Terriersissä juniorisarja SJHL:ssä ja Saskatoon Bladesissä juniorisarja WHL:ssä. Detroit Red Wings varasi hänet NHL:ään numerolla 88 viidennellä kierroksella. Hänen ammattilaisuransa alkoi Red Wingsin silloisessa farmijoukkueessa Adirondack Red Wingsissä AHL:ssä.

title: Teppo Numminen

text: Superlahjakkuutena pidetty Numminen nousi Tapparan edustusmiehistöön ja Jääkiekon SM-liigaan jo 17-vuotiaana. Hänet nostettiin nopeasti Tapparan ensimmäiseen puolustajapariin, ja nuori mutta varmaotteinen puolustajatulokas teki 31 ottelussa yhteensä kuusi tehopistettä. Numminen saavutti Tapparan mukana Suomen mestaruuden heti tulokaskaudellaan, ja sama toistui myös kahtena seuraavana vuonna. NHL-seura Winnipeg Jets varasi Nummisen NHL:ään vuoden 1986 varaustilaisuudessa toisella kierroksella, varausnumerolla 29 Nummisen voitettua alle 18-vuotiaiden EM-kultaa Suomen paidassa.

title: NHL:n varaustilaisuus 1986

text: NHL:n vuoden 1986 varaustilaisuudessa valittiin 12 varauskierroksen aikana yhteensä 252 pelaajaa. Varaustilaisuuden ensimmäinen varaus oli kanadalainen Joe Murphy.

title: Gary Roberts

text: Calgary Flames varasi Robertsin NHL:ään numerolla 12 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Hän pelasi Flamesissä kaudesta 1986–87 kauteen 1995–96 ja oli voittamassa seurassa Stanley Cupin mestaruutta vuonna 1989. Roberts on voimahyökkääjä, hänen fyysinen pelinsä on vahvaa ja hän on kunnostautunut myös maalintekijänä. Hän oli Flames-vuosinaan kahdesti seuran paras maalintekijä, kausilla 1991–92 ja 1993–94, joista ensiksi mainitulla hän sijoittui jaetulle kolmannelle sijalle koko liigan maalipörssissä uransa parhaalla maalisaldolla, 53 maalia 76:ssa runkosarjaottelussa. Hän oli myös kerran Flamesin paras pistemies, kaudella 1991–92, jolla hänelle kertyi 53:n maalin lisäksi 37 syöttöpistettä. Hän ylitti Flames-vuosinaan neljästi 30:n runkosarjamaalin rajan ja 50:n tehopisteen raja ylittyi viidellä kaudella.

title: Joe Murphy

text: Murphyn ja hänen perheensä mukaan hänen urallaan saamat aivotärähdykset ovat johtaneet hänen myöhempään tilanteeseensa. Murphy oli vuonna 2014 mukana joukkokanteessa, jossa ryhmä entisiä NHL-pelaajia vaati NHL:ltä korvauksia haitoista, joita heidän urallaan saamat aivotärähdykset ovat heille myöhemmin aiheuttaneet. Kanne kuitenkin hylättiin.[1] Helmikuussa 2017 Murphy sai yhteensä yli satatuhatta dollaria entiseltä seuraltaan San Jose Sharksilta ja vakuutusyhtiö Chubbilta Kaliforniassa nostetun kanteen johdettua sovintoratkaisuun, mutta vuonna 2018 tehdyssä haastattelussa hän sanoi kaikkien näiden rahojen jo menneen.[11] Murphyn perheenjäsenten mukaan erityisesti vuonna 1991 tapahtunut taklaus, jossa Detroitin Shawn Burr taklasi Murphya rajusti, johti selkeisiin muutoksiin Murphyn käyttäytymisessä.[12]

title: Joe Murphy

text: Myöhemmin Murphy on viettänyt aikaansa elellen Pohjois-Ontarion kaduilla kodittomana.[9] Urheilukanava TSN teki hänestä vuonna 2018 dokumenttielokuvan Finding Murphy, jossa kuvataan hänen elämäänsä kaduilla.[10] Kodittomuuden lisäksi Murphy on kärsinyt alkoholi- ja huumeongelmista ja saanut lyhyen vankeustuomion hotellihuoneen rikkomisesta.[3]

title: Dennis Vaske

text: Ennen ammattilaisuraansa Vaske pelasi vuodet 1984–1986 Armstrong High Schoolin jääkiekkojoukkueessa ja vuodet 1986–1990 University of Minnesota Duluthin jääkiekkojoukkueessa. New York Islanders varasi hänet NHL:ään numerolla 38 toisella kierroksella, ja hän aloitti ammattilaisuransa neljä vuotta myöhemmin.

title: Lauren Murphy

text: Lauren Murphy on naimisissa vapaaottelija Joe Murphyn kanssa ja hänellä on yksi lapsi, poika Max. Vuonna 2014 he muuttivat Arizonaan, jossa Murphy harjoittelee vapaaottelua The MMA Lab -salilla. Hän on asunut uransa aikana myös Alaskassa, Texasissa ja Floridassa.

title: Joe Murphy

text: Joseph Patrick Murphy (s. 16. lokakuuta 1967 London, Ontario, Kanada) on jääkiekkoilija, joka pelasi ammattilaisena 1986–2001. Hän oli oikea laitahyökkääjä ja edusti Edmonton Oilersia voittaessaan Stanley Cupin vuonna 1990.

title: Joe Murphy

text: Murphyn uraa varjostivat jatkuvat ongelmat valmentajien ja muiden pelaajien kanssa. Uransa jälkeen Murphy on kärsinyt päihdeongelmista ja hän on elänyt vuonna 2018 tehdyn dokumenttielokuvan mukaan vuosia kodittomana Ontariossa.

title: Larry Murphy

text: Los Angeles Kings varasi Murphyn NHL:ään numerolla 4 vuoden 1980 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan, 1980–81, Murphy teki kaksi liigaennätystä: hän on eniten pisteitä tulokaskaudellaan tehnyt puolustaja (76) ja eniten syöttöpisteitä tulokkaana tehnyt puolustaja (60). Ennätykset ovat edelleen voimassa.


query: Mikä on Suomen viljellyin viljakasvi?

title: Vilja

text: Suomessa viljellään pääasiassa neljää viljalajia, jotka ovat pinta-alan mukaisessa yleisyysjärjestyksessä ohra (30 % viljelyalasta), kaura (20 %), vehnä (6 %) ja ruis (1 %). Näiden viljelyalat, keskisadot hehtaarilta ja kokonaissadot olivat vuonna 2017 seuraavat[5]:

title: Maanviljelyn synty Lähi-idässä

text:
Ennen varsinaista kasvien viljelyä harjoitettiin Lähi-idässä luultavasti pitkään tehostettua kasvien keräilyä. Tehostetussa keräilyssä esimerkiksi kitketään ja raivataan rikkaruohoja pois tai muuten edistetään kasvin kasvua ja lisääntymistä, muttei viljellä.
Seuraava askel oli viljellä villejä kasvilajeja. Sitten viljakasveissa alkoivat näkyä domestikaatiomuutokset.

title: Suomen maataloustukijärjestelmä

text: Muita kansallisia tukia ovat muun muassa perunantuotannon ja sokerijuurikkaan kansalliset tuet, nurmi- ja viljakasvien siementuotannon kansallinen tuki ja maatalousyrittäjien opintoraha. Lisäksi on erilliset alueelliset kansalliset tuet Etelä-Suomen (Artikla 141) ja Keski- ja Pohjois-Suomen (Artikla 142).

title: Tefheinä

text: Tefheinä eli tef tai teff ("Eragrostis tef" syn. "Eragrostis abyssinica") on afrikkalainen viljakasvi, jonka pienistä siemenistä saadaan valkoisia leivontaan käytettäviä jauhoja. Tefheinä on eniten viljelty viljakasvi Etiopiassa, jossa sitä käytetään erityisesti injeran valmistukseen. Tefheinää viljellään myös Intiassa ja Australiassa lähinnä rehuksi.

title: Geenimuunneltu organismi

text: Muuntogeenisen soijan ja maissin viljely aloitettiin laajoilla alueilla ensimmäisenä vuonna 1996 Yhdysvalloissa. Vuonna 2006 muuntogeenisten viljakasvien viljelypinta-ala ylitti 100 miljoonan hehtaarin rajan. Kaikkiaan 10,3 miljoonaa viljelijää 22 eri maassa viljeli yhteensä 102 miljoonan hehtaarin alalla muuntogeenisiä kasveja.

title: Kyssäkaali

text: Kyssäkaali on viljelykasvina varsin uusi, sillä sen viljely on aloitettu Euroopassa vasta 1500- ja 1600-luvun vaihteessa. Suomessa viljely on aloitettu paljon eteläisempää Eurooppaa myöhemmin, ja se on nykypäivänäkin vähäistä, vaikka kyssäkaali sopisikin käyttömahdollisuuksiensa ja kasvuvaatimuksiensa puolesta viljeltäväksi myös Suomessa. Suurin osa Suomen markkinoilla myytävistä kyssäkaaleista on peräisin Saksasta, missä kasvin viljely on yleistä. Kyssäkaali on nopeakasvuinen, ja siitä voidaan saada vuoden aikana jopa kolme satoa.

title: Suomen maatalous

text: Monivuotisen maustekasvin kuminan viljely on yleistynyt Suomessa ja Suomi tuottaa yli neljänneksen maailman kuminasta. Kuminan viljely tasaa viljelyn riskejä ja se on yhtä kannattavaa tai kannattavampaa kuin viljan viljely.

title: Sincina

text: Sincinan kunta sijaitsee Malin tärkeimmällä puuvillanviljelyalueella. Viljelyn organisoinnista vastaa Compagnie Malienne pour le Développement des Textiles -yhtiö, joka myös ostaa talonpoikien tuottaman puuvillan. Tärkeimmät viljakasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Muita viljelykasveja ovat lehmänpapu, maapapu, fonio, seesami ja teehibiskus (dah). Puutarhoissa kasvatetaan vihanneksia ja hedelmiä kuten mangoa ja banaania.

title: Albania (Kaukasia)

text: Albanialaisten pääelinkeinoja olivat maanviljely ja karjanhoito. Viljakasvien viljelyn ohella harjoitettiin puutarhanhoitoa, viininviljelyä ja ilmeisesti myös raaka-ainekasvien tuotantoa. Karjanhoito perustui osittain paimentolaisuuteen. Lampaiden ja nautakarjan lisäksi kasvatettiin hevosia ja kameleja.

title: Hamppu

text: Makrofossiilitutkimuksissa tehtyjen varhaisten hamppulöytöjen pohjalta voisi arvailla, että hampunviljely on saattanut levitä Lounais-Suomeen Keski-Euroopan, Baltian tai Skandinavian kautta eikä välttämättä Venäjältä. Itä-Suomeen kasvi levisi luultavasti kaakosta nykyisen Venäjän alueelta, kuten tähän asti onkin oletettu. Hampun viljelyn erilähtöisyydestä Suomen itä- ja länsiosassa saattaa puhua myös se seikka, että suomen itämurteissa, karjalan kielessä sekä muissa itämerensuomen itäryhmän kielissä hampun nimityksenä on liina tai lina eikä suinkaan hamppu. Myös hampun viljely- ja muokkausmenetelmät sekä käyttö idässä ja lännessä ovat olleet hieman erilaisia. Useiden tutkijoiden mukaan hampunviljely on Suomessa vanhempaa kuin pellavanviljely. Pellavan oletetaan levinneen Suomeen keskiajalla Ruotsin kautta. Hampun viljelyn vanhuutta puoltaa se, että pohjoisimmat maatiaishamppukannat ovat erittäin hyvin sopeutuneita Pohjolan pitkään päivään ja lyhyeen kesään eikä niitä silti missään kasva villinä.

title: Härkäpapu

text: Suomessa härkäpavun viljely on alkanut viimeistään merovingiajalla eli 600-luvulla. Härkäpapu oli perunan ja vihreän herneen tuloon saakka Suomessa hyvin suosittu ravintokasvi. Sitä viljeltiin etenkin Kaakkois-Suomessa, Kymijoen ja Päijänteen itäpuolella. Härkäpapua on Suomessa perinteisesti käytetty lähinnä ihmisravintona toisin kuin eteläisemmissä maissa, joissa se on ollut myös tärkeä rehukasvi. Etelä-Karjalassa papurokka oli perinteisesti pitojen viimeinen ruokalaji. Härkäpavun eli "rokkapavun" viljely supistui Suomessa kuitenkin nopeasti, ja 1960-luvulla tutkijat tapasivat sitä enää enää vain Lappeenrannan seudun kylistä. Savitaipaleella ja Lemillä härkäpavun perinteinen viljely jatkuu edelleen. Viime vuosikymmeninä siitä on jalostettu lajikkeita (Ukko, Kontu) kotimaisen rehuntuotannon tarpeisiin. Näitä rehulajikkeita on myös kokeiltu käyttää ruuan raaka-aineina.

title: Ohra

text: Ohra on Suomen eniten viljelty viljalaji. Ohra ja kaura ovat ainoat viljakasvit, joita viljellään käytännöllisesti katsoen koko Suomessa. Ohra tarvitsee lajikkeesta riippuen noin 70–85 vuorokauden mittaisen kasvukauden.

title: Sekuli

text: Sekuli on sekavilja eli seosvilja, joka saadaan aikaan viljelemällä yhdessä vähintään kahta viljakasvia. Väkirehun aikaansaamiseksi ohraan tai kauraan on sekoitettu valkuaispitoista hernettä, virnaa tai peltopapua. Perustana sekulin viljelylle on, että kasvilajit täydentävät toisiaan esimerkiksi ravinteiden otossa, kuivuudenkestossa ja korren vahvuudessa.

title: Tammi

text: Hyvin kasvanut järeä tammitukki on arvotavaraa, ja sitä voi saada Suomen eteläosassa noin 150 vuodessa. Ilmastonmuutoksen voimistuessa nyt perustettavat tammimetsät saattavat tuottaa arvopuuta jo alle sadassa vuodessa. Metsätammen viljelystä on saatu hyviä kokemuksia Etelä-Suomessa, ja sitä voidaan suositella puulajiksi lähes minne vain savikoilla rehevillä hiekkakankaille. Erityisesti metsätammen sopiminen puulajiksi savimaille on lisännyt sen viljelyä Etelä-Suomessa. Ainoa ehto kasvupaikalle on, ettei vesi jää seisomaan puun juurille. Esimerkiksi Etelä-Suomen pellonmetsityksessä loivat savikkorinteet ovat ihanteellisia kasvupaikkoja metsätammelle. Puun viljelyssä on onnistuttu hyvin jopa Elimäen korkeudella saakka, mutta parhaiten tukkipuuksi viljely kannattaa lähinnä Pori–Hamina-linjan eteläpuolella.

title: Sienten viljely

text: Suursienten viljelyssä ylivoimaisesti johtava maa on FAO:n tilastojen mukaan Kiina, jossa tuotettiin vuonna 2013 7 miljoonaa tonnia sieniä, arvoltaan yli 12 miljardia dollaria. Tuotantomäriltään seuraavissa Italiassa tuotettiin noin 800 000 ja Yhdysvalloissa noin 400 000 tonnia sientä, arvoltaan 1,4 ja 0,7 miljardia. Suomen osuus oli 1,5 tuhatta tonnia ja 2,6 miljoonaa dollaria. Tilastosta puuttuvat hiivat. Hiivaa on Suomessa tuotettu teollisesti vuodesta 1897 lähtien. Jos Kiina onkin suursienten viljelyssä johtava maa, markkinoi esimerkiksi Kennett Square -niminen kaupunki Pennsylvaniassa itseään maailman sienipääkaupunkina.

title: Pellava

text: Pellava ("Linum usitatissimum") on yksivuotinen alle metrin korkuinen kuitu- ja öljykasvi. Pellava kuuluu "Linaceae"-heimoon, johon kuuluu noin 300 lajia ympäri maailmaa. Pellava kuuluu maailman vanhimpiin viljelykasveihin. Sen oletetaan olevan peräisin Kaukasukselta ja sitä tiedetään viljellyn jo kivikaudella. Myös antiikin kreikkalaiset ja muinaiset arabialaiset tunsivat kasvin lääkitsevät ominaisuudet. Suomessa ensimmäiset merkit pellavan viljelystä juontavat ainakin pronssikaudelle, eli noin vuosille 1 500 - 500 eaa. Pellavan viljely oli Suomessa suurimmillaan 1700-luvulla, mutta tekokuitujen ilmestymisen myötä viljely miltei loppui kokonaan. Pellavan viljely on kuitenkin vähitellen alkanut saamaan uudelleen suosiota, vaikka vielä onkin verrattain vähäistä. Esimerkiksi, vuonna 2017 pellavan viljelyspinta-ala Suomessa oli arviolta 1 200 hehtaaria, joka käsittää noin 5 promillea kokonaisviljelyalasta.

title: Maanviljely

text: Suomen ensimmäiset viljellyt kasvit ovat tattari 5300 eaa., hamppu 4800 eaa. ja ohra 4300 eaa. Viljely alkoi siis samaan aikaan kuin Keski-Euroopassa. Tattarin ja hampun viljely on levinnyt Suomeen todennäköisesti Kiinasta. Maanviljely on ollut ensin pienimuotoista toimintaa metsästäjä-keräilijäkulttuurin rinnalla.[3]

title: Neoliittinen kausi

text: On kiistelty siitä, miksi ja millä tavoin viljely alkoi Lähi-idässä. Joidenkin mukaan viljely olisi alkanut siten että ilmaston kuivuttua ihmiset muuttivat jokien ja lähteiden lähelle, joissa heidän olisi hengissä pysyäkseen ollut pakko muiden elinkeinojen lisäksi alkaa viljellä maata. Tätä keidasteoriaa kannatettiin 1900-luvun alussa, ja monet uudet löydöt tukevat sitä, mm. se, että esihistoriallinen Jeriko sijaitsi joen laskuviuhkan lähellä. Toisten mukaan maanviljely alkoi sadeviljelynä niillä alueilla, jossa satoi tarpeeksi viljakasveille. Maanviljelyyn olisi saattanut ajaa muun muassa väestönkasvu, joka johti riistan loppumiseen. Ensimmäiset merkit viljan viljelystä ovat noin vuosien 13 500-8500 eaa. tienoilta Levantista tai Kaakkois-Turkista. Noin 9000-8000 eaa. joissain paikoissa Levantissa Syyriassa, Libanonissa, Israelissa ja Jordaniassa luultavasti viljeltiin maata.

title: Jyvä

text: Jyvä on heinäkasvien pähkylämäinen hedelmä. Käytännössä jyväksi kutsutaan viljakasvien, kuten vehnän, rukiin, ohran, kauran ja maissin, siementä, jota useasti ympäröivät suojuslehdet eli helpeet. Jyvät saadaan viljakasvista puimalla, ja jyvät voidaan jauhaa kuivaamisen jälkeen jauhoiksi.

title: Hukkakaura

text: Hukkakaura ("Avena fatua") on yksivuotinen heinäkasvi ja kuuluu samaan sukuun viljellyn kauran ("Avena sativa") kanssa. Se on erittäin helposti leviävä rikkakasvi, jota haittaa varsinkin viljakasvien viljelyä. Sitä pidetään niin haitallisena, että sen torjunnasta on useissa maissa säädetty erityinen laki. Suomessa kasvin löytäjällä on ilmoitusvelvollisuus viranomaiselle. Hukkakauran saastuttama peltopinta-ala on Suomessa tällä hetkellä noin 17 % koko peltoalasta eli runsas 384 000 hehtaaria. Hukkakaura pärjää usein kevätviljan joukossa paremmin kuin syysviljassa. Hukkakaura täytyy hävittää kitkemällä tai kemiallisesti torjumalla. Kitketyt hukkakaurat täytyy hävittää polttamalla.

title: Kumina

text: Kuminan viljely alkoi Suomessa pienimuotoisena 1990-luvulla. Nykyisin viljelyala on yli 20 000 hehtaaria eli suurempi kuin sokerijuurikkaan. Suomi kuuluu kuminan suuriin viejiin 28 % osuudellaan, ja kasvia viljellään maassa 1 500 tilalla. Suomen valttikortti kuminan viljelyssä on pitkä valoisa kasvukausi, jonka ansiosta eteeristen öljyjen määrä on korkeampi ja kuminan maku mausteena parempi kuin muissa maissa viljellyssä kuminassa. 2016 kumina oli Suomen kannattavin viljelykasvi, mutta ongelmana on puinnin ajoittaminen.

title: Rypsi

text: Rypsin viljelyssä tarvitaan erityisen paljon torjunta-aineita rikkakasveja ja tuholaisia vastaan. Euroopan unioni kielsi rypsin ja rapsin viljelyssä yleisesti käytetyn torjunta-aine neonikotinoidin vuoden 2014 alussa, mikä on merkittävästi vähentänyt rypsin tuotantoa Suomessa. Vuonna 2014 rypsiä viljellään Suomessa 28 700 hehtaarilla.

title: Dahadajevin piiri

text: Tärkeimmät elinkeinot ovat karjanhoito sekä viljakasvien ja viinirypäleiden viljely. Kubatšissa on taide-esineitä valmistava tuotantolaitos. Myös matkailua on pyritty kehittämään. Piirin ongelmia ovat korkea työttömyys ja järjestäytynyt rikollisuus.

title: Maanviljelyn synty Lähi-idässä

text:
Alun perin monet tutkijat olivat sitä mieltä että maanviljely alkoi keidasalueilla, eli suurten jokien varsilla, joissa jokien vesi toi viljelyn tarvitsemaa vettä ja lietettä viljakasvien ravinteeksi. Tällainen keidasalue on muun muassa Mesopotamian alanko. Kun varhaisia maatalouskyliä löytyi myöhemmin vuorilta ja niiden juurilta, väite näytti kumoutuvan. Mutta ennen sadeviljelyä maanviljely saattoi olla keidasviljelyä paikoissa, missä joki laski vuorilta kuivalle alueelle. Uusien tietojen mukaan varhaiset maanviljelyasutukset olisivat aina sijainneet Jerikon tapaan vuorilta virtaavien jokien tai luonnonlähteiden lähellä. Veden lähellä sijaitsivat Netiv Hagdud, Gilgal, Tell Aswadm Abu Hureyra ja Mureybat.
Esimerkiksi Jeriko on juuri Juudean kukkuloilta Jordanin laaksoon virtaavan Wadi el-Mafjarin synnyttämän viuhkan pohjoispuolella. Itse Jerikon vieressä on luonnonlähde. Paikka sijaitsee sadeviljelylle sopivan 300 mm sademäärärajan kohdalla. Jerikon lähellä on sekä kasteluun että sadeviljelyyn sopivaa maata alle 5 km:n säteellä.
Nahal Orenin lähellä on lähinnä sadeviljelyyn sopivaa maata.

title: Ohrat

text: Ohrat ("Hordeum") on kasvisuku heinäkasvien ("Poaceae") heimossa. Siihen kuuluu 39 lajia risteymälajeja huomioimatta. Suvun lajeista ohra eli pelto-ohra on yksi maailman eniten viljellyistä viljakasveista riisin, maissin ja leipävehnän jälkeen.

title: Tattari

text: Suomessa tattari oli yleinen viljelyskasvi 1700–1850, mutta myöhemmin sen viljely väheni ja loppui 1940-luvulle mennessä lähes kokonaan. 1990-luvulla tattarin viljely on Suomessa jälleen yleistynyt, koska tattari on gluteenitonta ja sopii siten keliaakikoille.

title: Suomalainen tautiperintö

text: Suomen asutushistoria sekä maanviljelyn saapuminen Suomeen ovat syinä suomalaiseen tautiperintöön. Maanviljely saapui Suomeen noin 4 000 vuotta sitten aiheuttaen geneettisen pullonkaulailmiön väestön siirtyessä metsästys-keräily-kultturista viljakasvien viljelyn pariin. Perinnöllisten sairauksien kannalta tämä kantaväestö ja sen pienuus ei vielä sinällään ollut merkittävä, vaan tärkeämpi osa suomalaisen tautiperinnön muodostumisella on ollut 1500-luvun loppuun sijoittuvalla asutuksen leviämisellä Itä- ja Pohjois-Suomeen.

title: Maatalous

text: Merkittävimpiä viljelykasveja ovat viljakasvit, pääasiassa ns. pääviljat eli kaura, ohra, maissi, riisi ja vehnä, joista kaksi viimeistä ruokaviljoina merkittävimmät ja maissi rehuviljana. Yli puolet maapallon viljelypinta-alasta käytetään viljakasvien viljelemiseen. Afrikassa merkittävimpiä viljakasveja ovat hirssi ja durra. Pohjois-Euroopassa huomioitava kasvi on myös ruis. Rukiin ja vehnän risteytystä eli ruisvehnää käytetään rehuksi. Viljoille yhteisiä tekijöitä ovat hyödynnettävä kasvinosa, joka on siemen ja varastointi useimmiten kuivattamalla siemenet, joka taas mahdollistaa pitkät varastointiajat.

title: Hedelmänviljely

text: Suomen yleisin viljelty hedelmä on omena, jota kasvatetaan vuodessa noin viisi miljoonaa kiloa. Suomessa on noin 300 ammattimaista omenatilaa, joilla omenaa viljellään 670 hehtaarilla. Pääosa näistä on Ahvenanmaalla, Lounais-Suomessa ja Länsi-Uusimaalla, mutta viljelyalueita löytyy myös Hämeestä, Kaakkois-Suomesta ja Etelä-Savosta. Suomen ammattimainen omenanviljely keskittyi 1900-luvulla Salpausselän eteläpuolelle. Talvenkestävien lajikkeiden jalostuksen ja ilmastonmuutoken takia omenia voidaan viljellä kaupallisesti myös Kaakkois-Suomessa ja Etelä-Savossa, ja kotipuutarhoissa on omenapuita jopa Lapissa. 2000-luvulla on alettu kokeilla myös päärynän ammattimaista viljelyä. Myös luumujen ja kirsikoiden viljely yleistyy.

title: Neoliittinen Lähi-itä

text: Kaakkois-Turkista Karacadagvuorten läheltä on löydetty luonnonvaraisena kasvavia yksijyvä- ja emmervehnää. 8500 - 8000 eaa. viljeltiin muutamia viljakasveja, mikä näkyy muutoksina tähkän koossa ja muodossa verrattuna villiviljaan. Viljat olivat emmer- ja yksijyvävehnä ja ohra. Vanhimmat yksijyvä- ja emmerviljalöydöt on tehty Tell Abu Hureyrasta 7600 eaa. Ajalta 8500-7500 eaa. on löydetty monia maanviljelyllä eläviä kyliä. Noin 8000 eaa. viljely alkoi aiemmin gasellinmetsästyksellä eläneessä Tell Abu Hureyrassa Keski-Eufratin varrella. Noin 10500 - 9000 siellä oli ollut tilapäistä metsästäjien asutusta, ja noin 8500 eaa. perustettu pysyvä metsästyskylä, jossa oli neliömäisiä taloja.

title: Maanviljelyn synty Lähi-idässä

text: Noin 11500 vuotta eaa. ilmasto oli kosteimmillaan Lähi-idässä. , ja sen takia syntyi villiviljalajeja jotka tuottivat suuria tähkiä. Mutta noin 11 000–10 600 vuotta eaa. ilmasto viileni nuorempaan dryaskauteen, mikä kuivatti ilmastoa Lähi-idässä. Tämä vähensi riistan määrä, ajoi ihmiset vaeltamaan riistan perässä ja lisäsi villiviljan keräilyä. Noin 11 000–9 500 eaa. vallitsi kuivuus, jolloin ihmiset asuivat mm jokien ja lähteiden lähellä. Kosteilla paikoilla kasvoi eniten syötäväksi kelpaavia kasveja, ja myös riistaeläimet viihtyivät niissä. Ilmaston kuivuminen suosi ruohokasveja joita villiviljatkin olivat. Esimerkiksi Hureyrassa hedelmät ja pähkinät hävisivät 11 000 eaa. ilmaston kuivettua, ja villiviljan ja muiden kasvien siementen keräily lisääntyi, ja noin 10 600 eaa. villit perinteiset viljakasvitkin hävisivät sieltä. Viljely alkoikin muualla noin 10 000 eaa., jolloin Hureyra hylättiin.


query: Missä Kansaneläkelaitos työskenteli ennen päätoimitalon valmistumista?

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Ennen päätoimitalon valmistumista Kansaneläkelaitos työskenteli Lars Sonckin suunnittelemassa alun perin pankkikonttoriksi tarkoitetussa talossa Eteläesplanadilla. Kelan henkilöstömäärä oli kasvanut tästä talosta ulos jo vuosia ennen toimitalon valmistumista. Tilojen puutetta paikattiin Mäntytielle 1950-luvun alussa rakennetuilla kolmella kerrostalolla. Ne oli suunniteltu tilapäisiksi toimistotiloiksi, jotka voitiin myöhemmin muuttaa asuintaloiksi. Näissä tilapäistiloissa työskenteli jo kaksi kolmasosaa laitoksen henkilöstöstä ennen muuttoa uuteen päätoimitaloon.[1]

title: Säätyvaltiopäivät 1888

text: Säätyvaltiopäivät 1888 olivat sääntömääräiset Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Ne olivat viimeiset ennen Säätytalon valmistumista Helsinkiin.

title: Dan Aykroyd

text: Aykroyd opiskeli kriminologiaa ja sosiologiaa Carletonin yliopistossa Ottawassa, mutta lopetti opiskelun ennen valmistumistaan.

title: Kansaneläkelaitos

text: Häggman, Kai: Suurten muutosten Suomessa, Kansaneläkelaitos 1937–1997. Gummerus 1997. ISBN 951-669-434-9

title: S/S Elias Lönnrot

text: "Elias Lönnrot" liikennöi aluksi Pyhäjärvellä Tampereen ja Lempäälän välillä yhdessä vuonna 1866 valmistuneen siipirataslaiva "Vanajan" kanssa, joka liikennöi taas Lempäälän ja Hämeenlinnan välillä. Ennen Lempäälän kanavan valmistumista Kuokkalankoski esti suoran laivaliikenteen Tampereelta Hämeenlinnaan. Koskesta pääsi 1860-luvulla nousemaan laiva vain kaksi kertaa, heinäkuussa 1863 potkurihöyrylaiva Ilmarinen ja vuonna 1866 siipirataslaiva S/S "Vanaja". Ennen kanavan valmistumista matkustajat siirtyivät jalan maakannaksen yli Havaslahdesta Pyhäjärven puolelle Kirkkojärven rantaan. Lempäälän kanavan valmistuttua 1874 siipirataslaiva "Vanaja" saattoi liikennöidä koko matkalla, mutta "Elias Lönnrot" oli rataskoneistoineen liian leveä sopiakseen kanavan sulkuun.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Päätoimitalon nykyisestä tontista solmittiin kaupat Helsingin kaupungin kanssa keväällä 1952.[4] Alun perin tontti oli varattu oopperatalolle. Ihan ilman ehtoja Helsingin kaupunki ei vieläkään kauppoja tehnyt. Se edellytti, että kaupungilla on oikeus vuokrata tulevasta rakennuksesta 1200 neliön toimistotilat ainakin viideksi vuodeksi kohtuullista vuokraa vastaan.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Alvar Aalto Säätiö teki vuonna 2000 Helsingin kaupungille esityksen Aallon suunnittelemien Helsingissä sijaitsevien rakennusten suojelutilanteen selvittämisestä. Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto ryhtyikin selvittämään suojelun tarvetta ja toteuttamista. Vuonna 2006 oli päästy niin pitkälle että muun muassa Kelan päätoimitalo tontteineen oli asetettu rakennuskieltoon sillä perusteella, että suojelukaava oli valmisteilla.

title: Friedrich Rainer

text: Rainer, jonka isä oli opettaja St. Veitissa, opiskeli lakia Grazissa ja ansaitsi rahaa lomiensa aikana työmiehenä ja pankkivirkailijana. Päättökokeidensa jälkeen Rainer työskenteli notaarintoimistossa, ennen valmistumistaan 1926. Opiskellessaan Rainer liittyi SA:han, ja kuului muihinkin natsimielisiin järjestöihin St. Veitissa.

title: Cliff Robertson

text: Robertson syntyi syyskuussa 1923 La Jollassa. Hänen vanhempansa olivat Clifford Parker Robertson II ja Audrey Winningham, jotka erosivat, kun Robertson oli vuoden vanha. Äiti-Audrey kuoli seuraavana vuonna, ja Robertsonin isoäiti ja täti kasvattivat hänet. Hän ei ollut koskaan läheinen isänsä kanssa. High schoolissa Robertson esiintyi koulunäytelmissä ja palveltuaan hetken kauppalaivastossa aloitti opiskelut Antioch Collegessa, Ohiossa. Hän kiinnostui siellä journalismista ja työskenteli myös paikallisessa sanomalehdessä ja radioasemalla. Koulun dekaani kannusti kuitenkin Robertsonia yrittämään uraa näyttelijänä. Hän jättikin Antiochin ennen valmistumistaan ja muutti New Yorkiin, missä pääsi opiskelemaan The Actors Studiolle.

title: Kansaneläkelaitos

text: Kelalla on noin 7 000 työntekijää ja palvelupisteitä on eri puolilla Suomea. Kelalla oli vuoden 2016 lopussa 182 toimistoa. Lisäksi se toimii 146 yhteispalvelupisteessä.[4] Kelan puhelinpalvelu on jaoteltu eri elämäntilanteiden ja etuuksien mukaan. Puhelinpalvelusta vastaavat yhteyskeskukset sijaitsevat Joensuussa, Lieksassa, Jyväskylässä, Kemijärvellä ja Pietarsaaressa. Kelan tietokonekeskus ja opintotukikeskus sijaitsevat Jyväskylässä. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo sijaitsee Helsingissä Taka-Töölössä.

title: Kansaneläkelaitoksen juttu

text: Kansaneläkelaitos oli jo 1940-luvulla varannut Helsingistä tontin toimitaloaan varten Töölönlahden tuntumasta, mutta lopulta talon paikka siirtyi Taka-Töölöön. Alvar Aallon suunnitteleman Kansaneläkelaitoksen päätoimitalon rakennustyöt alkoivat vuonna 1952. Kansan keskuudessa hanketta arvosteltiin kalliiksi. Kritisoijat rinnastivat rakennuskustannukset ja kansan saamat pienet eläkkeet. Huhujen mukaan taloon oli tulossa jopa uima-allas, mikä kuitenkin oli väärinkäsitys. Yleinen mielipide kuitenkin oli, että vaatimattomampikin olisi riittänyt. Kelan niukka tiedotuslinja oli omiaan lisäämään yleistä ärtymystä. Talo otettiin vaiheittain käyttöön kesäkuusta 1956 alkaen.

title: Wivi Lönn

text: Lönn oli taloudellisten syiden takia aloittanut entisen opettajansa Onni Tarjanteen toimistossa jo ennen valmistumistaan. Tarjanteen toimistossa hän osallistui Kansallisteatterin piirtämiseen. Valmistuttuaan Lönn työskenteli yli vuoden, heinäkuulta 1896 lokakuulle 1897, arkkitehtuurin pääopettajan Gustaf Nyströmin toimistossa. Nyström tuki Lönnin uraa ja antoi tälle myös vastuullisia tehtäviä.

title: Hännilänsalmen riippusilta

text: Ennen riippusillan valmistumista Hännilänsalmi oli ylitetty lossilla.

title: Isomyyri

text: Ennen kauppakeskus Myyrmannin valmistumista Isomyyri oli alueensa merkittävä kauppakeskittymä, jossa toimi moni sittemmin Myyrmanniin siirtyneestä liikkeestä. Ennen Myyrmäkitalon valmistumista Isomyyrin 3. kerroksessa toimi jossain vaiheessa myös Myyrmäen kirjasto.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Sarkkinen, Erkki: Alvar Aalto ylevöittää arjen, Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo 50 vuoden iässä, Julkaisija: Kansaneläkelaitos 2007 ISBN 951-669-723-2

title: Friedrich Schulze

text: Friedrich Schulze syntyi 18. maaliskuuta vuonna 1843 Colbitzissa, silloisessa Wolmirstedtin piirikunnassa. Vuodesta 1862 lähtien hän asui Berliinissä, jossa hän ylioppilastutkinnon jälkeen opiskeli vuodesta 1862 vuoteen 1867 Bauakademiessa. Opinnot keskeytyivät, kun hän vuonna 1866 osallistui Preussin-Itävallan sotaan. Opintojensa jälkeen hän työskenteli arkkitehti Friedrich Adlerin assistenttina. Ennen valmistumistaan rakennusmestariksi vuonna 1873 hän työskenteli rakennusjohtajana rautatietyömaalla. Vuosina 1870–71 hän osallistui Ranskan-Preussin sotaan.

title: Dave McKean

text: Jo ennen valmistumistaan Berkshire College of Art and Designista vuonna 1986 McKean työskenteli kuvittajana. Samana vuonna käynnistynyt yhteistyö käsikirjoittaja Neil Gaimanin kanssa poiki heidän ensimmäisen sarjakuvaromaaninsa "Violent Cases", joka julkaistiin 1987. McKean ja Gaiman ovat työskennelleet usein yhdessä myöhemminkin ja McKeanin tunnetuimpia töitä ovat Gaimanin luoman "The Sandman" -sarjakuvan kannet. Sarjakuvien lisäksi he ovat tehneet yhdessä muun muassa kaksi satukirjaa.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo sijaitsee Helsingin Taka-Töölössä osoitteessa Nordenskiöldinkatu 12. Sen on suunnitellut Alvar Aalto, ja se on valmistunut 1956. Rakennus kattaa koko korttelin, jota rajaavat Nordenskiöldinkadun lisäksi Minna Canthin katu ja Messeniuksenkatu.

title: Työ- ja elinkeinotoimisto

text: Työllisyyspoliittinen lausunto annetaan tiedoksi maksatuksesta päätöksen tekevälle työttömyyskassalle tai kansaneläkelaitokselle työministeriöltä peräisin olevalla URA-tietojärjestelmällä, mistä seurauksena ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan tai työmarkkinatuen maksaminen keskeytyy jo ennen kuin työttömyyskassa tai kansaneläkelaitos on tehnyt ratkaisunsa lausunnon perusteella.

title: Alex Cross

text: Alex Crossilla on psykologian tutkinto Johns Hopkinsin yliopistosta Baltimoresta. Hänen erikoisalanaan on epänormaali psykologia ja kriminaalipsykologia. Hän työskenteli ennen valmistumistaan vuoden ajan avustajana maatilalla.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Tontti on kolmionmuotoinen, ja se oli kokonaan kalliota vuonna 1952, jolloin rakennustyö aloitettiin. Siinä vaiheessa Aallon suunnitelmat olivat vasta luonnosasteella, Kiirettä pidettiin siksi, että aikaa jäisi enemmän rakennusmateriaalin hankkimiselle. Noihin aikoihin esimerkiksi lämpöpattereiden saaminen saattoi kestää kokonaisen vuoden niiden tilauksesta.[5] Sodan jälkeen oli voimassa hintoja, palkkoja ja oikeastaan koko kansantaloutta koskeva sääntely, joka perustui valtalakiin. Valtalaista käytiin keskustelu eduskunnassa vuosittain. Järjestelmä kumottiin 1956 eli samana vuonna, jolloin päätoimitalo valmistui.[2]

title: Normandie-luokka

text: Normandie-luokka oli viiden aluksen taistelulaivaluokka, joka tilattiin Ranskan laivastolle ennen ensimmäistä maailmansotaa. Luokan alukset romutettiin Washingtonin laivastosopimuksen vaatimusten mukaisesti ennen valmistumista lukuun ottamatta "Béarnia", joka muutettiin lentotukialukseksi.

title: Kansaneläkelaitos

text: Laitoksella on toimipisteitä ympäri Suomea, mutta pääosa keskushallinnon työntekijöistä työskentelee Helsingissä. Pääjohtajana on vuodesta 2017 toiminut Elli Aaltonen.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Kelan päätoimitaloa pidetään keskeisenä esimerkkinä siitä, kuinka Alvar Aalto pyrki inhimillistämään suurikokoisia instituutio- ja liikerakennuksia. Tässä tärkein keino oli jakaa suuri rakennusmassa useisiin osiin. Kolmionmuotoinen tontti antoi tähän monia mahdollisuuksia. Rakennusosien väliin suunniteltiin aukioita ja suojaisia puistoalueita. Tämän osiin jakamisen huomaa, jos kävelee talon ympäri. Se näyttää erilaiselta joka sivultaan. Pääsisäänkäynti ja varsinainen julkisivu näkyvät Mannerheimintieltä. Vastapäisellä sivulla talo näyttää imaisevan sisäänsä Lastenlinnan suunnasta tulevan Kirjailijanpuiston. Kolmannessa kulmassa on savupiipusta kehitetty torni.[8] Savupiippu ei ole enää alkuperäisessä käytössä.

title: SS Baltic (1871)

text: Alus laskettiin vesille 8. maaliskuuta 1871 nimellä "Pacific". Aluksen valmistumista seurannut lehdistö yhdisti aluksen nimen saman nimiseen Collinsin omistamaan puiseen siipiratasalukseen, joka oli 1856 uponnut Atlantilla. Vähentääkseen matkustajien mahdollista taikauskoisuutta yhtiö päätti vaihtaa aluksen nimen ennen sen valmistumista 2. syyskuuta. "Baltic" nimisenä alus teki 14. syyskuuta alkaneen neitsytmatkansa Liverpoolista Queenstownin kautta New Yorkiin.

title: Elon Lindenstrauss

text: Lindenstrauss opetti Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa jo ennen valmistumistaan, jonka jälkeen hän muutti Yhdysvaloihin. Hän työskenteli Princetonissa sijaitsevassa Institute for Advanced Studyssä vuodet 1999–2001. Seuraavat kaksi vuotta hän toimi apulaisprofessorina Stanfordin yliopistossa, ja vuodet 2003–2005 hän työskenteli Clay-instituutissa. Vuodet 2004–2010 hän toimi professorina Princetonin yliopistossa, ja vuodesta 2008 hän on ollut myös Jerusalemin heprealaisen yliopiston professori.

title: Pohjois-Haaga

text: Ennen Hämeenlinnanväylän valmistumista 1970-luvun alkupuolella Nuijamiestentie oli valtatie 3:n osa.

title: Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo

text: Talon tehokkuus ei enää vastaa sitä, mitä nykyaikaiselta toimistotalolta edellytetään. Monet toimistohuoneet ovat pitkiä ja kapeita, ja niiden ikkuna on vain yhdellä kapealla sivulla. Vuoden 2005 lopussa talossa työskenteli 410 henkilöä. Kaksikymmentä vuotta aikaisemmin siellä oli 650 työntekijää. Nykyään julkisiin rakennuksiin kaivataan autopaikkoja. Alvar Aaltokin osasi kiinnittää tähän huomiota, mutta tuskin kukaan osasi 1950-luvulla ennustaa autoliikenteen kasvua nykyisiin mittoihin. Talon suunnittelun alkuvaiheissa Kelan taloa ja siihen liittyviä muita tiloja varten puhuttiin autopaikoista jopa kolmessa maanalaisessa kerroksessa. Autopaikkoja on nykyään vain kolmisenkymmentä, mikä on henkilökunnan määrään nähden vähän. Toisaalta talo sijaitsee hyvien julkisten liikenneyhteyksien varrella.

title: Karl Viktor Reinius

text: Reinius meni Yleisten rakennusten ylihallituksen palvelukseen jo ennen valmistumistaan. Hän toimi rakennushankkeiden valvojana sekä pääkaupungissa että koko läänin alueella. Vuodesta 1887 lähtien hän työskenteli Turun lääninkonttorissa ja sai vuonna 1890 nimityksen ylimääräiseksi arkkitehdiksi. Reiniuksella oli Turussa myös toimisto yhdessä arkkitehti Carl Gustaf Hiort af Ornäsin kanssa. Lääninkonttorissa Reiniuksen töihin kuului vaatimattomimpien rakennusten suunnittelua ja arkkitehtisuunnittelun valvontaa.

title: Kansaneläkelaitos

text: Kansaneläkelaitos (lyhenne Kela[1]; , Fpa) on valtion laitos, joka hoitaa Suomessa asuvien perusturvaa eri elämäntilanteissa. Kelan asiakkaita ovat kaikki Suomessa asuvat ja ulkomailla asuvat Suomen sosiaaliturvan piiriin kuuluvat henkilöt.[2]