query: Monesko presidentti Sauli Niinistö on?

title: Sauli Niinistö

text: Sauli Väinämö Niinistö (s. 24. elokuuta 1948 Salo) on Suomen tasavallan 12. presidentti. Hän astui virkaan 1. maaliskuuta 2012. Hänet valittiin uudelleen presidentiksi vuonna 2018.

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö ilmoitti 28. kesäkuuta 2011 pyrkivänsä kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2012 presidentinvaaleissa.[27] Ehdokkuus vahvistettiin kokoomuksen ylimääräisessä puoluekokouksessa 22. lokakuuta 2011.[28] Ilta-Sanomien samana päivänä julkistaman mielipidetiedustelun mukaan Niinistöä oli kertonut voivansa äänestää 58% vastaajista.[28] Niinistö sai ensimmäisellä kierroksella suurimman äänimäärän, 37% äänistä. Toisella kierroksella hänen vastassaan oli vihreiden Pekka Haavisto. Niinistö valittiin Suomen 12. presidentiksi 62,6%:n kannatuksella, mikä oli suurin toisen kierroksen kannatus Suomen suoran kansanvaalin aikana.[29]

title: Presidentinlinna

text: Presidentti Sauli Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat presidentinlinnaan.[4]

title: Suomen presidentinvaali 2018

text: Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä irtaantuneiden Sininen tulevaisuus ei osallistunut vuoden 2015 eduskuntavaaleihin, joten sen tulisi kerätä 20 000 kannattajakorttia presidenttiehdokkaan asettamiseksi. Sinisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo kertoi heinäkuussa 2017, että ryhmä päättää luultavasti syksyllä, asettaako se oman presidenttiehdokkaansa. Siniseen eduskuntaryhmään kuuluva eduskunnan puhemies Maria Lohela ilmoitti elokuussa 2017 kannattavansa istuvan presidentin Sauli Niinistön jatkokautta. Hän totesi, että oman ehdokkaan asettaminen Siniselle tulevaisuudelle ”olisi tosi iso työ” ja piti mahdollisena, että ryhmä asettuisi tukemaan Niinistöä. Myös Sinisen eduskuntaryhmän kansanedustaja Vesa-Matti Saarakkala ilmoitti elokuussa kannattavansa tasavallan presidentti Niinistön jatkokautta. Syyskuussa 2017 ryhmän kansanedustajat Kimmo Kivelä ja Martti Mölsä kertoivat henkilökohtaisesti kannattavansa Sauli Niinistön jatkokautta. Myös Lea Mäkipää piti todennäköisenä, että hän asettuu tukemaan Niinistön uudelleenvalintaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo kertoi syyskuussa allekirjoittaneensa Sauli Niinistön kannattajakortin, mutta totesi, että ryhmä päättää loppuvuonna omasta linjastaan presidentinvaalissa ja että hän ei aio sitä ennen ottaa ryhmäjohtajana asiaan kantaa. Lokakuussa puolueeksi rekisteröitynyt ryhmä kertoi, ettei se aseta omaa ehdokastaan presidentinvaaliin eikä ryhdy tukemaan ketään muutakaan ehdokasta.

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö oli kokoomuksen presidenttiehdokkaana vuoden 2006 presidentinvaalissa ja uudestaan vuoden 2012 vaalissa, jossa hänet valittiin tasavallan presidentiksi toisella kierroksella. Hänestä tuli ensimmäinen kokoomuslainen presidentti sitten Juho Kusti Paasikiven. Vuoden 2018 vaalissa Niinistö oli ehdolla valitsijayhdistyksen kautta ja voitti vaalit ensimmäisellä kierroksella yli 60 prosentin äänikannatuksella. Näin hänestä tuli myös ensimmäinen Suomen tasavallan presidentti, joka on valittu suorassa kansanvaalissa virkaansa jo ensimmäisellä kierroksella.

title: Pekka Haavisto

text: Vihreiden puoluekokous päätti kesäkuussa 2011 nimetä Pekka Haaviston puolueen presidenttiehdokkaaksi. Jo aiemmin hankkeen ajamiseksi oli perustettu tukiyhdistys. Haavisto sai vaalin ensimmäisellä kierroksella 18,8 % äänistä ja eteni toiselle kierrokselle Sauli Niinistön kanssa. Toisella kierroksella Sauli Niinistö valittiin presidentiksi Haaviston saadessa 37,4 % äänistä. Haavisto oli Suomen ensimmäinen avoimesti homoseksuaali presidenttiehdokas.

title: Sauli Niinistö

text: Vuosina 1979–1981 Niinistö toimi Kokoomuksen puoluevaltuuston jäsenenä ja vuosina 1993–1994 Kokoomuksen puoluehallituksen jäsenenä. Vuoden 1988 presidentinvaalissa Niinistö toimi valitsijamiehenä.[1] Elokuussa 2009 Niinistö ilmoitti hakevansa Suomen Palloliiton uudeksi puheenjohtajaksi.[15] Hänet valittiin puheenjohtajaksi 8. marraskuuta 2009[16], mutta kolmivuotiskausi keskeytyi kun Niinistö valittiin presidentiksi.[17]

title: Sauli Niinistö

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Mörttinen, Matti| title = Sauli Niinistö: Mäntyniemen herra| location = Helsinki| publisher = Into| year = 2018| isbn = 978-952-264-942-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nevalainen, Petri| title = Nimismiehen kiharat: Sauli Niinistön henkilökuva| location = Helsinki| publisher = Ajatus| year = 2010| isbn = 978-951-20-8105-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tikka, Juha-Pekka| title = 130 päivää: Sauli Niinistön presidentinvaalikampanjan tarina| location = Helsinki| publisher = Kansalliskustannus| year = 2012| isbn = 978-952-93-0438-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Uimonen, Risto| title = Puolivallaton presidentti: Sauli Niinistön pitkä kiri Mäntyniemeen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2012| isbn = 978-951-0-39350-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Uimonen, Risto| title = Sauli Niinistö: Tasavallan presidentti| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2018| isbn = 978-951-0-43482-6}} Tuomo Yli-Huttula: Presidentti ja porvarivalta. Otava 2018 ISBN 978-951-1-32647-2

title: Suomen presidentinvaali 2018

text: Tammikuun 2016 tutkimuksen mukaan edellisissä vaaleissa toiseksi tullut vihreiden Pekka Haavisto olisi myös näissä presidentinvaaleissa toiseksi suosituin ehdokas istuvan presidentin Sauli Niinistön jälkeen ja saisi 15 % äänistä, mikäli Niinistö asettuu ehdolle. Jos Niinistö ei olisi asettunut ehdolle, Haavisto olisi saanut vaaleissa 32 % äänistä.

title: Sauli Niinistö

text: Tammikuussa 2013 Niinistö esitti presidentin palkkion alentamista maaliskuun 2006 tasolle. Esitys oli jatkoa Niinistön uudenvuodenpuheelle, jossa hän moitti yritysjohtajia ahneudesta ja oman edun maksimoinnista.[49] Niinistön avaus aloitti julkisuudessa keskustelun yleisestä palkkojen pienennyksestä, mutta Niinistö itse kiisti ajavansa palkka-alea.[50] Eduskunta hyväksyi Niinistön aloitteen yksimielisesti.[51]

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö astui jatkokaudelle virkaansa 1. helmikuuta 2018. Hän nosti virkaanastujaispuheessaan lähivuosien tärkeimmäksi asiaksi ilmastonmuutoksen torjunnan.[53] Kunnallisalan kehittämissäätiön tammikuussa 2018 tekemän kansalaistutkimuksen mukaan Niinistö on Urho Kekkosen ja Mauno Koiviston ohella yksi suomalaisten eniten arvostamista presidenteistä. Haastateltuja oli 1016, ja tulosten virhemarginaali oli suurimmillaan kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.[54]

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö olisi valmis luopumaan presidentin armahdusoikeudesta.[71]

title: Suomen presidentinvaali 2018

text: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ei ole pitänyt Nato-jäsenyyttä Suomelle ajankohtaisena ja mahdollinen jäsenyys tulisi hänen mukaansa ratkaista kansanäänestyksellä. Niinistö oli sanonut olevansa huolissaan Suomen kansan yhtenäisyydestä. Niinistön mielestä esimerkiksi sosiaalisen median vihapuhe voi olla uhka Suomen yhteiskuntarauhalle.

title: Oleh Sentsov

text: Vetoomuksia hänen puolestaan ovat esittäneet sekä kulttuurialan toimijat ja monien maiden viralliset valtioelimet, muun muassa presidentti Sauli Niinistö otti Sentsovin tilanteen esille keskustellessaan Venäjän presidentin Vladimir Putinin kanssa elokuussa 2018 vierailullaan Sotšissa. Niinistö kertoi asiasta presidentin kanslian välittämässä tiedotteessa vasta 21. syyskuuta 2018.

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat Suomeen.[55]

title: Venäjä

text: Suomen presidentti Sauli Niinistön mukaan jokin ulkopuolinen taho häiritsi NATOn harjoitusten aikana GPS signaalia Suomen ja Norjan Lapissa. Niinistön mukaan näin ei mahdollisesti voinut tehdä mikään muu taho kuin Putinin Venäjä.

title: The Ulkopolitist

text: Vuoden 2012 presidentinvaalien jälkeen Aamulehdessä julkaistiin The Ulkopolitistin avoin kirje juuri presidentiksi valitulle Sauli Niinistölle. Kirjeessä The Ulkopolitistin kirjoittivat esittivät Niinistölle työlistaa Suomen ulkopolitiikan tärkeimmistä aiheista.

title: Ville Niinistö

text: Ville Niinistön isä on kasvatustieteen professori Kari Niinistö ja setä presidentti Sauli Niinistö.

title: Kari Niinistö

text: Nykyisin Niinistö asuu Raumalla. Hän on Suomen tasavallan presidentin Sauli Niinistön vanhempi veli. Vihreän liiton poliitikko Ville Niinistö on hänen poikansa.

title: Sauli Niinistö

text: Niinistö piti presidenttinä ensimmäisen virallisen tiedotustilaisuutensa 5. maaliskuuta 2012. Hän onnitteli Vladimir Putinia Venäjän presidentinvaalien voittamisesta, mutta esitti samalla huolensa vaalivilpistä.[42] Venäjän vaalivilppi nousikin esiin Niinistön ja Putinin ensimmäisessä puhelinkeskustelussa. Putin vakuutti, että kaikki vaaliepäselvyydet tutkitaan tarkoin ja kutsui Niinistön vierailulle Venäjälle.[43] Niinistön ensimmäinen ulkomaanmatka suuntautui maaliskuun lopussa Etelä-Koreaan, missä hän osallistui kansainväliseen ydinturvallisuutta käsittelevään huippukokoukseen. Ennen kokousta hän tapasi YK:n pääsihteerin Ban Ki-moonin.[44] Niinistön ensimmäinen virallinen valtiovierailu puolestaan suuntautui perinteisesti Ruotsiin, missä hän tapasi Kaarle XVI Kustaan perheineen.[45]

title: Cheek

text: Tiihosesta tuli vuoden 2014 olympiastadionkeikkojen ja "Vain elämää" -julkisuuden myötä yksi Suomen suurituloisimmista muusikoista. Vaikka Tiihonen ei musiikissaan ota kantaa poliittisiin tai yhteiskunnallisiin asioihin, hän on kertonut kannattavansa oikeistolaisia arvoja ja ajatuksia. Hän oli presidentinvaalin 2012 aikaan mukana Sauli Niinistön vaalikampanjassa. Vuonna 2012 Tiihonen sai tasavallan presidentti Sauli Niinistöltä kutsun itsenäisyyspäivän vastaanotolle.

title: Helsingin huippukokous 2018

text: Kesällä 2018 Helsinki nousi yhdeksi mahdolliseksi Trumpin ja Putinin tapaamispaikaksi. Wien oli toinen vaihtoehto. 28. kesäkuuta Fox News uutisoi Trumpin ja Putinin kokouksen tapahtuvan Helsingissä. Samana päivänä Valkoinen talo ja Kreml vahvistivat, että kokous pidetään Helsingissä. Myöhemmin samana päivänä Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö piti aiheesta tiedotustilaisuuden virka-asunnossaan Mäntyniemessä. Niinistö kommentoi nostavansa keskusteluaiheiksi muun muassa Syyrian ja Ukrainan tilanteen, mustan hiilen päästöjen yhteisen torjunnan sekä Itämeren jännittyneen tilanteen. Niinistön mukaan Trumpin ja Putinin tapaaminen Helsingissä kestänee muutaman tunnin ja on varmasti päivässä ohi. Niinistö arveli Suomen valikoituneen kokouspaikaksi Suomen hyvän maineen takia ja siksi, että Suomella on hyvät suhteet sekä Yhdysvaltoihin että Venäjään. Niinistö kertoi tapaavansa Trumpin myös kahden kesken. Presidentti Trump saapui Suomeen sunnuntai-iltana. Trumpin pariskunta majoittui Valtion vierastaloon. Trump tapasi presidentti Niinistön maanantaina presidentinlinnassa. Myös Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo saapui Suomeen ja tapasi Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin ja Suomen ulkoministeri Timo Soinin.

title: Oulun seksuaalirikosepäilyt 2018

text: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi, että epäillyt rikokset järkyttävät täydellisen epäinhimillisyytensä vuoksi. Lisäksi hän totesi, että oikeus koskemattomuuteen kuuluu Suomen yhteiskunnan perusarvoihin ja niitä pitää jokaisen noudattaa. Hänen mukaansa täytyy varmistaa, että Suomi on jatkossakin oikeudenmukainen ja turvallinen maa. Tasavallan presidentin uudenvuodenpuheessa Niinistö kutsui kestämättömäksi, että jotkut Suomesta turvaa hakeneet ovat itse syyllistyneet väkivallantekoihin.

title: Tarja Halonen

text: Helmikuussa Halonen onnitteli perinteiseen tapaan puhelimitse seuraajaansa kokoomuksen Sauli Niinistöä. Ensimmäisen kerran istuva ja vastavalittu presidentti tapasivat toisensa presidentinvaalien jälkeen 6. helmikuuta 2012, presidentin virka-asunnossa Mäntyniemessä. Halonen oli yhteydessä myös vihreiden kansanedustaja Pekka Haavistoon, joka tuli vaaleissa toiseksi. 7. helmikuuta Halonen avasi eduskunnassa Suomen valtiopäivät viimeisen kerran. Avajaispuheessaan Halonen totesi olevansa erityisen huolissaan kansalaisista, joiden yhteydenotot kertovat yksilöiden ja perheiden taloudellisesta ahdingosta ja hyvinvointieroista. Hän totesi, että Suomen tekee kansakunnaksi juuri se, että kaikista pidetään huolta varsinkin taloudellisesti tiukkoina aikoina.[71] Helmikuussa Halosen kutsusta Euroopan Unionin maiden presidenttejä kokoontui Helsinkiin. Kaksipäiväiseen tapaamiseen osallistuivat Suomen, Italian, Itävallan, Latvian, Portugalin, Saksan, Slovenian ja Unkarin presidentit. Helmikuun lopussa Halonen onnitteli Ruotsin kruununprinsessa Victoriaa ja prinssi Danielia heidän lapsensa, prinsessa Estellen syntymän johdosta. 1. maaliskuuta Halonen osallistui seuraajansa presidentti Sauli Niinistön virkaanastujaisiin, joissa hän hyvästeli eduskunnan ja valtion korkeimmat virkamiehet.

title: Kansallisen Kokoomuksen historia

text: Vuonna 2006 kokoomuksen presidenttiehdokkaana oli Sauli Niinistö. Vaaleissa käytiin toinen kierros, jonka voitti istuva presidentti Tarja Halonen Niinistön jäädessä toiseksi.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Tarja Halonen toimi tasavallan presidenttinä aina vuoteen 2012 asti. Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Sauli Niinistö valittiin Suomen tasavallan presidentiksi kannatusluvuin 62,6 %. Vaaleissa toiseksi sijoittui Pekka Haavisto, joka oli ensimmäinen avoimesti homoseksuaali presidenttiehdokas. Vuoden 2018 presidentinvaaleissa Niinistö valittiin jatkamaan virassaan vuoteen 2024 asti.

title: Sauli Niinistö

text: Toisella kierroksella Niinistö sai 48,2% äänistä ja Tarja Halonen valittiin presidentiksi. Ennakkoäänistä Niinistö sai 46,1%, mutta vaalipäivänä hän sai 1100 ääntä enemmän kuin Halonen. Tappion jälkeen Niinistö ilmoitti palaavansa Euroopan investointipankkiin.[26]

title: Suomen presidentinvaali 2006

text: Kansallisen Kokoomuksen Sauli Niinistö julistautui vaalimainoksissaan keskiviikkona 26. lokakuuta 2005 työväen presidentiksi näkyvällä mainosiskulla lehdissä ja televisiomainoksella. Niinistö korosti vastakkainasettelun olevan ohi työelämässä ja Suomen olevan suomalaisten yhteinen yritys. Niinistö on toiminut Euroopan investointipankin varapääjohtajana.

title: Sauli Niinistö

text: Kysymystä Suomen Nato-jäsenyydestä Niinistö ei pitänyt vaalien 2012 aikaan ajankohtaisena.[62] Niinistön mielestä Suomen tulisi edetä eurooppalaisessa puolustusyhteistyössä niin pitkälle kuin Nato sen sallii. Mahdollinen Natoon liittyminen on ratkaistava kansanäänestyksellä.[64][65] Presidentiksi noustuaan Niinistö totesi, ettei hän näe tarvetta Nato-jäsenyysasian käsittelyyn virkakautensa aikana, ja kertoi kannattavansa EU:n yhteisen puolustuspolitiikan kehittämistä pidemmälle.[63] Joulukuussa 2017 Niinistö totesi, ettei Suomen pitäisi vallitsevissa olosuhteissa hakea Naton jäsenyyttä. Niinistön mukaan Naton jäsenenä Suomi menettäisi mahdollisuuden pysytellä kriisin ulkopuolella. Niinistö kuitenkin spekuloi, että Venäjän ja EU:n välien kriisiytyessä Suomen pitäisi hyvin vakavasti miettiä jäsenyyttä.[66]

title: Luettelo presidentti Niinistön valtiovierailuista

text: Tämä on luettelo Sauli Niinistön Suomen tasavallan presidenttinä ollessaan tekemistä valtiovierailuista. Niinistö on presidenttikautensa aikana tehnyt 14 valtiovierailua sekä matkustanut yhteensä 34 eri valtioon.


query: Mikä aiheuttaa ruttoa?

title: Rutto

text: Rutto on tarttuva kuumetauti, jonka aiheuttaa Yersinia pestis -bakteeri. Tauti on yleinen jyrsijöillä ja leviää niistä kirppujen välityksellä ihmiseen. Rutto on esiintynyt ihmisillä useasti laajoina pandemioina ja epidemioina, joista tunnetuin on 1300-luvun musta surma. Rutto esiintyy paiseruttona, keuhkoruttona ja veriruttona. Hoitamattomana rutto johtaa yleensä kuolemaan.

title: Isoviha

text: Isonvihan aikana suomalaisia hävitti myös rutto eli paiserutto (”musta surma”), jota aikalaiset kutsuivat isoksi kuolemaksi. Tallinnassa oli tuolloin Aasiasta saapunut ruttotautiepidemia, minkä johdosta oli määrätty kaikille sieltä tuleville matkustajille pakollinen kuuden viikon karanteeni. Kerrotaan, että Tallinnassa salaa käynyt ja karanteenimääräyksen kiertänyt Kyminkartanon Kaukolan kylässä asunut talonpoika olisi tuonut ruton Suomeen. Rutto vaikutti Etelä- ja Lounais-Suomessa. Turussa kaupunkilaiset heittivät ikkunoista ulos kaduille ruttoon kuolleita ihmisiä ja toisinaan niitäkin, jotka eivät olleet vielä tautiin kuolleet. Tämän johdosta Suomen kenraalikuvernööri, kreivi Karl Nieroth määräsi jälkimmäisen teon tehneet ihmiset pantavaksi kaakinpuuhun ja ankarasti ruoskittavaksi; varakkaat tosin pääsivät sadan hopeataalarin sakolla. Turussa kuoli noin kolmannes väestöstä, 2000 henkeä. Helsinkiin rutto saapui 9. lokakuuta 1710. Sen seurauksena kaupungin 1800 asukkaasta kuoli lokakuussa noin 309 ja marraskuussa 279. Joulukuuhun mennessä ruttoon oli kuollut 10000 ihmistä.[8][9]

title: Peloponnesolaissota

text: Vuoden 430 eaa. kesällä Ateenaan levisi rutto. Thukydideen mukaan rutto levisi Egyptistä aluksi Ateenan satamakaupunkiin Pireukseen. Sieltä se levisi itse Ateenaan, jossa suurin osa Attikan asukkaista oli sullottuna muurien sisään spartalaisia paossa. Tällaisissa olosuhteissa ruton oli varmaankin helppo levitä ateenalaisten keskuudessa. Kun ateenalaiset lähettivät lisäjoukkoja Poteidaian piiritykseen, levisi rutto myös piirittäjien joukossa. Rutto ei iskenyt yhtä rajusti muualle Kreikkaan. Kulkutauti tappoi kolmasosan Ateenan asukkaista, mukaan lukien Perikleen ja hänen poikansa. Rutto oli suuri isku Ateenalle, joka menetti merkittävän osan miesvoimastaan.[9]

title: Rutto

text: Taudin tapettua koko rottayhdyskunnan kirppu voi elää niiden pimeissä ja kosteissa pesissä jopa vuoden ajan, kunnes seuraava rottayhdyskunta muuttaa niihin. Näin tauti voi säilyä endeemisenä pitkänkin aikaa ja aiheuttaa syklisesti toistuvia epidemioita. Ihmisissä epidemiat toistuvat 2–20 vuoden välein koko pandemian ajan.[11]

title: Rutto

text: Hyvin vanhoissa lähteissä viitataan kulkutauteihin, mutta ei kuvailla niitä yksityiskohtaisemmin. Vanhan testamentin Ensimmäisessä Samuelin kirjassa (4–6) ja Ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa (5) kerrotaan 1100-luvulla eaa. käydystä filistealaisten ja israeliittien sodasta, jonka jälkeen filistealaiset kärsivät hiiristä ja karmeasta kulkutaudista, joka aiheutti ilmeisesti paiseita heidän nivusiinsa. Koska paiserutto on ainoa kulkutauti, joka aiheuttaa tällaisia paiseita, kuvauksessa ilmeisesti viitattiin juuri siihen.[15]

title: Rutto

text: Ensimmäinen ruttopandemia oli Justinianuksen rutto, joka alkoi tuhoisana epidemiana Konstantinopolissa vuonna 542.[21] Tauti oli tullut egyptiläiseen Pelusiumin satamakaupunkiin idästä Punaisenmeren yli, ja sieltä se aloitti leviämisensä Välimeren alueelle.[22] Tauti aiheutti kolmen vuosisadan aikana useita epidemioita Bysantin valtakunnan alueella, ja se saattoi surmata jopa puolet valtakunnan väestöstä.[23] Pandemia jatkui Euroopassa vuoteen 767 asti.[24]

title: Rutto (romaani)

text: Neljännessä osassa vastalääke alkaa vaikuttaa ja kuolinkäyrä laskee. Paneloux uskoo ruton olevan Jumalan rangaistus ihmiskunnalle. Rieux sen sijaan ei luota Jumalaan vaan ainoastaan ihmisen voimaan pelastaa itse itsensä. Grand sairastuu, mutta kaikkien yllätykseksi tervehtyy. Hänen tavoin yhä useampi sairastunut jää eloon. Talvella juhlitaan jo ruton kukistumista ja kaupungin portit avataan. Sen jälkeen Rieux´n hyvä ystävä Tarrou kuitenkin sairastuu ruttoon ja löytää kuoleman hetkellä etsimänsä rauhan. Pikkurikollinen Cottard ei kestä ajatusta ruton loppumisesta. Hän pelkää poliisien vangitsevan hänet ja ammuskelee hullun lailla, kunnes poliisi ottaa hänet huostaansa. Kronisti Rieux ilmoittaa omistavansa romaanin kaikille ruton uhreille kertomalla objektiivisesti ja realistisesti epidemiasta.

title: Star Wars: The Old Republic

text: Luku 1: Konsulaari saapuu Tythoniin Jedimestari Yuon Parin koulutukseen. Kun hänen koulutuksensa on ohi, mestari Par joutuu mystisen pimeän ruton valtaan. Konsulaari oppii rituaalin, jolla ruton uhrit voidaan suojata. Muitakin uhreja rutolla on, ja mestari Syo Bakarn lähettää konsulaarin parantamaan ruton uhrit. Konsulaari onnistuu myös kukistamaan ruttomestari Lordi Vivicarin, ja näin rutto on poistettu.

title: Rutto (romaani)

text:
Ensimmäisessä osassa esitetään alustavia merkkejä rutosta. Tapahtumapaikka Oran on 200 000 asukkaallaan pieni kaupunki Algeriassa, missä ihmisten päivä täyttyy työnteolla ja huvituksilla. Jokapäiväinen elämä muuttuu kuitenkin drastisesti, kun kanalisaatioista ja asunnoista päivänvaloon ilmestyneet rotat kuolevat massoittain kaupunkilaisten kauhuksi. Pian ruttobasilli siirtyy ihmiseen ja tappaa heitä aluksi hitaasti, mutta varmasti. Lääkäri Bernard Rieux huomaa nopeasti, että kyseessä on rutto. Oran eristetään viranomaisten käskystä muusta maailmasta. Portit estävät kenenkään tai minkään pääsyn ulos kaupungista. Ainoastaan sähkösanomilla on mahdollista ottaa yhteyttä ulkomaailmaan.
Kesällä rutto on jo levinnyt ghetoista keskustaan. Ruttoon sairastuvat varsinkin ryhmissä asuvat ihmiset, kuten vangit. Oranilaisten reaktiot ja asenteet muuttuvat ruton edetessä. Aluksi tilanteen vakavuutta ei tahdota uskoa todeksi, pelokkaat ihmiset yrittävät väkisin paeta rakkaittensa luo muurien toiselle puolelle, mutta ajan myötä he ymmärtävät solidaarisuuden ja yhteistyön olevan ainoa oikea tapa toimia kriisissä, josta kaikki kärsivät. Pariisilainen journalisti Rambert esimerkiksi kieltäytyy käyttämästä pakoreittiä, joka olisi vienyt hänet suoraan rakastettunsa luo, jota hän kaipaa yli kaiken. Monet työnsä menettäneet, terveet asukkaat suostuvat vapaaehtoisiksi työntekijöiksi auttamaan sairaita sekä lääkäreitä, jotka yrittävät kehittää vasta-ainetta rutolle. Rieux puolestaan määrää toimenpiteitä ruttoa vastaan, esimerkiksi eristämällä tartunnan saaneen perheenjäsenet toisistaan ja antamalla ohjeita hygieniasta huolehtimisesta. Rambert, jesuiittapappi Paneloux, virkamies Grand sekä salaperäinen Tarrou ovat ensimmäisiä, jotka huomaavat yhteisen edun tavoittelemisen olevan myös yksilön edun mukaista, ja he päättävät helpottaa Rieux´n työtä auttamalla tätä. Syntyy apujoukkoja ja lääkintäryhmiä, jotka taistelevat yhtenä rintamana kuolemaa vastaan.

title: Georg Gaffky

text: Georg Gaffky (1850–1918) oli saksalainen bakteriologi ja Robert Kochin jälkeen vuodesta 1904 Berliinin Institut für Infektionskrankheit -laitoksen johtaja. Hän tutki koleraa ja ruttoa Egyptissä ja Intiassa. Yhdessä Joseph Eberthin kanssa Gaffky löysi Salmonella typhi -bakteerin, joka aiheuttaa lavantaudin.

title: Ruto

text: Ruto esiintyy vain läntisillä aurinkokeskeisillä noitarummuilla. Se on aina kehällä olevia symboleita vastapäivään lukien mahdollisimman kaukana taivaanjumala Radienista, ja sen symboli on hevonen tai ratsastajahahmo. Radienin ja Ruton merkkien välissä on vielä eräänlainen ”seinä”, niin sanottu "ristbalkes"-kuvio (”kristityn polku”). Sen paikka Radienin ja Ruton välissä on haastavasti tulkittavissa, eikä pystytä varmuudella sanomaan kumpaan se enemmän liittyy.

title: Justinianuksen rutto

text: Pandemian aiheutti "Yersinia pestis" -bakteeri, jota ruttokirput ja rotat levittivät ihmiseen.

title: Rutto (sarjakuvahahmo)

text: Rutto oli vanha nainen, joka oli immuuni kaikkia sairauksia vastaan. Hän myös kykeni imemään taudit itseensä ja levittää niitä muihin kosketuksen välityksellä. Hän pystyi joko tartuttamaan toiset johonkin lievään tautiin tai aiheuttaa halutessaan jopa kuoleman.

title: Ruto

text: Ruto oli saamelaisessa uskomusperinteessä pahan henkilöitymänä. Se ei ollut varsinaisesti jumala vaan ennemminkin tautidemoni. Jens Kildalin 1700-luvulla keräämien tietojen mukaan Ruto lähetti ihmisille sairauksia. Niistä yritettiin päästä eroon uhraamalla Radienille. Jos tästä ei ollut apua, Rutolle uhrattiin kokonainen hevonen hautaamalla se maahan. Hevonen uhrattiin, jotta Ruto voisi ratsastaa sillä kotiinsa Rotaymoon. Gustav Ränkin mukaan hevonen ei varsinaisesti ollut uhri vaan transitioriitti, jossa sairaus siirrettiin hevoseen ja sen kanssa hautaan. Tällaiselle toiminnalla tiedetään olevan siperialaisia vastineita.

title: Kolmas ruttopandemia

text: Ennen kolmatta ruttopandemiaa ruton aiheuttajaa ei ollut vielä tunnettu. Pandemian aikana vuonna 1894 Alexandre Yersin havaitsi, että tautia aiheuttaa "Yersinia pestis" -bakteeri, ja vuonna 1898 Paul-Louis Simond tunnisti rotassa asustavan kirpun taudin levittäjäksi.

title: Rutto

text: Kolmannen ja toistaiseksi viimeisen ruttopandemian jälkeen rutto on ollut kotoperäisenä ja aina läsnä olevana uhkana suuressa osassa maailmaa. Aasiassa ruttoa tavattiin eniten vuosina 1954–1980. Intiassa ruttoa tavattiin joka vuosi välillä 1954–1967, ja epidemia koettiin vielä vuonna 1994. Vietnamissa sota lisäsi ruton esiintymistä 1960- ja 1970-luvuilla, mutta maassa ei enää nykyisin tavata ruttoa. Nepalin ja Kiinan rajalla koettiin pieni epidemia vuonna 2004. Perussa ja Yhdysvalloissa ruttoa on esiintynyt melkein vuosittain 1954–2015, mutta muualla Amerikoissa tautia ei enää juurikaan tavata. Afrikassa ruttotapausten ja ruton saastuttamien maiden määrä on viime vuosikymmeninä kuitenkin ollut kasvussa.[28] Madagaskar on nykyisin eniten rutosta kärsivä maa maailmassa. Saarella on vuosittain toistuvia ruttoepidemioita, kuten talven 2014–2015 epidemia, jossa kuoli useita kymmeniä ihmisiä.[29]

title: Saamelainen muinaisusko

text: Maanalisista jumaluuksista keskeisin oli vainajalan (Jábmiidaibmu) hallitsija, naispuolinen Jábmiidáhkka. Vainajala ei ollut kammottava paikka, mutta vainajasielut ikävöivät kuitenkin sukulaisiaan. Siksi Jábmiidáhkka salli vainajien aiheuttaa eläville vakavia sairauksia. Kun vainajasielu nappasi elävän ihmisen sielun aliseen maailmaan, seurauksena oli koomaan ja kuolemaan johtava sairaus. Pahan henkilöitymä oli Ruto, joka oli enemmän tautidemoni kuin jumala. Se käsitettiin ihmistä vaivaavan sairauden ja siitä seuraavan kuoleman aiheuttajaksi. Ruto tunnettiin vain läntisillä saamelaisilla, ja sitä pidetään lainattuna elementtinä. Rutoon liittyy saamelaiskulttuureihin vierasta hevossymboliikka.

title: Rutto

text: Rutto voi esiintyä kolmessa muodossa: paiseruttona, keuhkoruttona ja veriruttona.[2] Paiserutto tarttuu kirpun puremasta. Muutaman päivän kuluttua potilaassa kehittyy kova kuume, johon liittyy usein kouristuksia, oksentelua, huimausta, valonarkuutta ja kipua raajoissa.[3] Päivä tai kaksi kuumeen alkamisen jälkeen bakteeri menee imusolmukkeisiin ja aiheuttaa niissä tulehduksen ja turvotuksen.[2][3] Keuhkorutossa bakteeri menee keuhkoihin ja aiheuttaa veristä yskää. Verirutossa bakteeri pääsee verenkiertoon ja aiheuttaa kuoleman tyypillisesti runsaassa vuorokaudessa.[2][4][3] Verirutossa bakteeri aiheuttaa verenpurkauksia, jotka näkyvät tummina läiskinä iholla.[5]

title: Ruto

text: Ruto-uskomukset ovat saattaneet olla laajempiakin. Thomas von Westenin tietojen mukaan saamelaiset palvelivat sekä Radienia että Rutoa. Ruto olisi ollut yöllisten toimintojen kannalta merktitävässä asemassa, ja Rutoa ei olisi palveltu vain sairaustapauksessa.

title: Rutto

text: Toisen ruttopandemian ensimmäinen ja tuhoisin epidemia oli musta surma 1346–1353.[24] Myös Kiinan Hopein provinssissa oli 1330-luvulla tuhoisa kulkutauti, mutta ei ole varmaa, oliko se ruttoa.[25] Toinen ruttopandemia syntyi mahdollisesti kahdesta syystä. Suuria osia Euraasiasta valloittaneet mongolit olivat hevosilla liikkuvia sotureita, jotka muodostivat sotilaallisen ja hallinnollisen verkoston koko Keski-Aasian välille. He saattoivat tuoda tautia kantavat jyrsijät Kiinasta aroja pitkin lännemmäs 1300-luvun alkuun mennessä. Toinen syy pandemian alulle saattoi olla 1200-luvun puolivälissä alkanut ilmastonmuutos, joka aiheutti Saharasta puhaltamaan kääntyneiden tuulien myötä Keski-Aasian lämpenemisen ja kuivumisen ja pakotti jyrsijät liikkeelle.[26] Mustan surman jälkeen tuli uusia epidemioita, ja koko pandemia kesti vuosiin 1650–1722 asti.[24]

title: Ruto

text: ’Ruto’-sanan etymologia on epävarmaa. Sitä on usein pyritty yhdistämään germaaniseksi lainaksi oletutusta ’rutto’-sanasta. Se on kuitenkin tunnettu lähinnä länsisaamelaisille. Jos sanan alkuperä liittyy sanaan ’rutto’, niin se saattaa olla peräisin länsisaamelaisia kohdanneesta ruttoepidemiasta, jonka aiheuttama kollektiivinen järkytys olisi nostanut Ruton painoarvoa jumalkuvastossa.

title: Rutto

text: Hellenistisestä maailmasta tunnetaan viimeistään 400-luvulta eaa. mainintoja rutosta ja epidemioista Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa.[19] Ateenan rutto 2500 vuotta sitten ja Antoninuksen rutto vuosina 165–180 olivat mahdollisesti ruttobakteerin aiheuttamia.[17] Kiinasta ensimmäinen maininta rutosta löytyy vasta 600-luvulta jaa. ja Intiasta 1000-luvulta.[20]

title: Rutto

text: Ruttobakteeri selviytyy monessa isäntälajissa, eikä mikään muu bakteeri pysty käyttämään hyväkseen yhtä monta nisäkäslajia. Linnut ja matelijat eivät ruttoon sairastu. Rutto on pääasiassa jyrsijöiden tauti, ja sitä on luonnossa tavattu 203 jyrsijälajilla. Kaikki isäntälajit elävät pesissä, joissa on runsaasti kirppuja. Hyvä vastustuskyky ruttoa vastaan on kesyillä freteillä, arohillereillä, mustakarhuilla, mäyrillä, pesukarhuilla ja monilla koiraelämillä. Näillä rutto on hyvin lievä tauti. Ruton isäntäeläimet voidaan jakaa ylläpitäjiin ja levittäjiin. Ylläpitävillä lajeilla rutto johtaa vain harvoin kuolemaan. Tärkeitä ylläpitäjiä ovat hiiret, gerbiilit ja myyrät. Keski-Aasiassa tärkeimmät ylläpitävät lajit ovat isogerbiili ja himalajanmurmeli. Ruttoa levittävillä lajeilla kuolleisuus on suuri, ja ne siirtävät taudin läheisyydessään eläviin lajeihin ennen kuolemaansa.[6] Ihmiseen rutto tarttuu useimmin mustarotan ja isorotan kirpuista. Rutto saadaan usein myös koiran kirpuista.[7]

title: Yersinia pestis

text: Yersinia pestis on bakteeri, joka aiheuttaa ruttoa. Bakteeri lisääntyy esimerkiksi "Xenopsylla cheopis" -kirpun suolistossa ja muodostaa sinne tukoksen. Kun kirppu puree esimerkiksi rottaa tai ihmistä, se saman tien oksentaa imemänsä veren ja osan bakteereista takaisin haavaan tai joskus suoraan uhrin verenkiertoon, aiheuttaen sairastumisen. "Yersinia pestisin" eri kannat ovat aiheuttaneet aikojen kuluessa useita ruttoepidemioita.

title: Mariendorf

text: Uskonpuhdistus Mariendorfiin saapui vuosina 1539–40. 1600-luvun ensimmäisellä puoliskolla alueella riehui rutto ja kolmikymmenvuotinen sota aiheutti myös vaurioita. Vuoden 1748 tienoilla tulipalo vaurioitti Mariendorfin kirkon eteläpäätyä.

title: Musta surma

text: Aikalaiset pitivät ruttoa yleisesti Jumalan rangaistuksena syntisille.[41] Esimerkiksi ruttoon itsekin 1348 kuollut firenzeläinen kronikoitsija Giovanni Villani piti ruttoa jumalallisena rangaistuksena firenzeläisten "rahanhimosta, ahneudesta ja köyhien kiskurimaisesta sortamisesta".[42] Jotkut uskoivat ruttoa ”huonon ilman” aiheuttamaksi. Rutosta syytettiin myös juutalaisia, minkä takia tauti johti monin paikoin juutalaisvainoihin. Kristillisessä kulttuurissa ruton alkuperää pidettiin saatanallisena, minkä vuoksi paholaista usein symboloivia kissoja hävitettiin runsaasti, mikä kuitenkin aiheutti ruttoa levittävien rottien lisääntymistä. Jotkut uskoivat syiden olleen astrologisia ja planeettojen kohtaamisen aiheuttaneen epidemian.[41]

title: Normandian historia

text: Musta surma koetteli Normandiaa vuodesta 1348 lähtien ja sai aikaan vakavia epidemioita maakunnan alueella. Yhdistyneenä sodan ja nälän aiheuttamiin vaikeuksiin rutto sai aikaan suurta tuhoa alueen väestön keskuudessa. Tämä vaikea yleinen tilanne aiheutti Rouenissa kapinointia veroja vastaan vuonna 1382.

title: Yersinia

text: "Yersinia pestis" -bakteeri voi aiheuttaa ihmiselle ruton, ja sitä pidetään laajojen historiallisten ruttoepidemioiden, kuten mustan surman, aiheuttajana.

title: Rutto

text: Nykyisen ilmastonmuutoksen vaikutus ruttoepidemioiden esiintymiseen riippuu siitä, aiheuttaako lämpeneminen aavikoitumista vai vihertymistä. Metsäkato ja arojen laajeneminen laajentaisi jyrsijöiden elinaluetta ja levittäisi ruttoa, mutta toisaalta ilman hiilidioksidipitoisuuden nousu ja sademäärien kasvu ovat saaneet esimerkiksi Sahelin vihertämään viime vuosikymmeninä, ja myös lämpötilan nousu on haitaksi ruttokirpuille.[32]

title: Musta surma

text: Rutto aiheutti tullessaan valtavan järkytyksen, ja jokapäiväinen elämä pysähtyi monilta osin. Maanviljelijät lakkasivat kyntämästä ja kauppiaat sulkivat ovensa.[59] Papit lakkasivat antamasta viimeisiä riittejä. Myös rikkaiden ennen juhlavat hautajaiset muuttuivat koruttomiksi, ja vainajat usein vain heitettiin maakuoppaan.[60]


query: Milloin HMS Belvoir valmistui?

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus tilattiin 4. heinäkuuta 1940 Cammell Lairdilta Birkenheadista osana vuoden 1940 hätäohjelmaa. Sen köli laskettiin 14. lokakuuta työnumerolla J3964 ja alus laskettiin vesille 18. marraskuuta 1941. Alus valmistui 29. maaliskuuta 1942.[1]

title: HMS Blackmore

text: Alus liittyi elokuussa Napolissa saattueeseen SM2 "HMS Aldenhamin", "HMS Beaufortin", "HMS Belvoirin", "HMS Eggesfordin", "HMS Lauderdalen", "HMS Whaddonin" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa. Se lähti 13. elokuuta saattueen mukana hyökkäysalueelle. Aluksen vapauduttua tämän jälkeen operaatio Dragoonista se palasi laivueeseensa Välimeren laivastoon.

title: HMS Eggesford

text: Alus siirtyi Napoliin, josta se suojasi 13. elokuuta "HMS Aldenhamin", "HMS Blackmoren", "HMS Beaufortin", "HMS Belvoirin", "HMS Whaddonin", "HMS Lauderdalen" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa saattueen SM2 sillanpäähän, jonne saavuttiin 15. elokuuta. Aluksen vapauduttua operaatiosta se palasi Välimeren laivaston komentajan alaisuuteen, minkä jälkeen alus palasi 5. Hävittäjälaivueeseen.

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir palveli alkuvuoden 1944 saattue- ja partiotehtävissä läntisellä ja keskisellä Välimerellä. Alusta tarjottiin kesäkuussa lainaksi Vapaan Ranskan laivastolle, joka kuitenkin hylkäsi tarjouksen.[1]

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus liittyi 14. kesäkuuta saattueen WS19 suojaksi risteilijä HMS Shropshiren ja aseistetun kauppalaivan HMS Cheshiren kanssa jatkettaessa matkaa Durbaniin. Alus erkani 23. kesäkuuta saattueesta tankatakseen Mombasassa. Alus siirrettiin lainaksi Välimeren laivaston 5. Hävittäjälaivueelle.[1]

title: HMS Hurworth (L28)

text: Marraskuun alun alus suojasi Aleksandrian ja Tobrukin välisiä saattueita. Alus suojasi 17. marraskuuta "HMS Aldenhamin", "HMS Beaufortin", "HMS Croomen", "HMS Dulvertonin", "HMS Exmoorin", "HMS Belvoirin", "HMS Hursleyn", "HMS Tettcottin" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa Maltalle matkannutta operaatio Stoneagen saattuetta MW13. Seuraavana päivänä saattue joutui ilmahyökkäykseen, jolloin risteilijä "HMS Arethusa" vaurioitui torpedon osuttua. Alus erkani 19. marraskuuta Maltalle saavuttuaan saattueesta palaten Aleksandriaan muun suojauksen mukana. Saattuetta suojannut osasto saapui 21. marraskuuta Port Saidiin.

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir (viirinumero L32) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin III saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.

title: HMS Dulverton

text: Alus määrättiin syyskuussa Tobrukin maihinnousuun operaatio Agreementiin. Se suojasi 12. syyskuuta risteilijä "HMS Coventryä" "HMS Belvoirin", "HMS Croomen" ja "HMS Hursleyn" kanssa matkalla Tobrukiin kuljettaen merijalkaväen sotilaita. Alus tulitti maakohteita tukiessaan maihinnousua, jolloin se joutui rannikkotykistön maaliksi. Seuraavana päivänä osaston alukset joutuivat Junkers Ju 87 syöksypommittajien maaliksi, jolloin "HMS Coventry" tuhoutui. "HMS Dulverton" palasi Aleksandriaan "HMS Beaufortin" ja "HMS Hursworthin" kanssa.

title: HMS Aldenham

text: Alus muodosti 12. syyskuuta "HMS Beaufortin", "HMS Exmoorin" ja "HMS Hurworthin" kanssa osaston, johon kuormattiin merijalkaväkeä kuljetettavaksi Tobrukiin yhdessä "HMS Sikhin" ja "HMS Zulun" kanssa. Seuraavana päivänä alusten piti tukea suunniteltua maihinnousua, kun ne joutuivat ilmahyökkäyksen ja rannikkotykistön tulen maaliksi. "HMS Aldenham" erkani 14. syyskuuta osastosta tankatakseen Aleksandriassa, minkä jälkeen alus palasi avustamaan Tobrukin edustalla vaurioitunutta "HMS Zulua" "HMS Belvoirin" ja hinaaja "HMS Brigandin" kanssa. Alukset kuitenkin kutsuttiin takaisin "HMS Zulun" upottua.

title: HMS Beaufort (L14)

text: Alus siirrettiin joulukuussa keskiselle Välimerelle suojaamaan saattueita sekä tukitehtäviin. Sen tukikohtana oli Algerin satama kuten myös "HMS Aldenhamilla", "HMS Belvoirilla" ja Kreikan laivaston hävittäjällä "Kanariksella". Osasto suojasi Pohjois-Afrikan satamien ja Napolin välisiä saattueita.

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus valmistautui heinäkuussa tukemaan Etelä-Ranskan maihinnousua, minkä vuoksi se siirrettiin Napoliin Yhdysvaltain laivaston alaisuuteen. Alus liittyi 13. heinäkuuta Napolissa saattueeseen SM2 HMS Aldenhamin, HMS Beaufortin, HMS Whaddonin, HMS Blackmoren, HMS Eggesfordin, HMS Lauderdalen ja Pindosin kanssa. Alus saapui 15. heinäkuuta saattueen mukana maihinnousualueelle.[1]

title: HMS Exmoor (L08)

text: Alus määrättiin elokuussa Salernon maihinnousuun ja se liittyi Task Force 65:een 19. Hävittäjälaivueen "HMS Laforeyn", "HMS Lookoutin", "HMS Loyalin", "HMS Nubianin" ja "HMS Tartarin" sekä saattuehävittäjien "HMS Mendipin", "HMS Dulvertonin", "HMS Tetcottin", "HMS Belvoirin", "HMS Brocklesbyn", "HMS Quantockin", "HMS Blackmoren", "HMS Breconin", "HMS Beaufortin", "HMS Ledburyn" ja Kreikan laivaston "Pindoksen" kanssa.

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir jatkoi vuoden 1945 alun palvelustaan Adrianmerellä sekä suojasi Kreikkaan matkanneita saattueita. Alus siirtyi Euroopan sotatoimien päätyttyä Maltalle jatkaen laivastopalvelusta, kunnes se heinäkuussa aloitti kotimatkan.[1]

title: HMS Hursley

text: Alus liittyi 11. toukokuuta "HMS Mauritiuksen", "HMS Carnarvon Castlen" ja "HMS Belvoirin" kanssa saattueen WS19 valtamerisuojaukseksi. Alus erkani 22. toukokuuta Freetowniin saavuttuaan saattueesta ja liittyi siihen uudelleen 25. toukokuuta jatkettaessa matkaa Hyväntoivonniemelle. Alus jatkoi 5. kesäkuuta matkaansa saattueen mukana Durbaniin, vaikka muu suojue poistui Kapkaupunkiin. Alus lähti 14. kesäkuuta Durbanista "HMS Belvoirin" kanssa liittyäkseen saattueeseen, mistä se erkani 23. kesäkuuta tankatakseen Mombasassa. Aluksen määränpää vaihtui Aleksandriaksi, kun se lainattiin Välimeren laivaston 5. Hävittäjälaivueelle. Alus liittyi 29. kesäkuuta Aleksandriassa uuteen laivueeseensa.

title: HMS Pakenham (G06)

text: Alus suojasi 7. joulukuuta Maltalta Egyptiin "HMS Orionin", "HMS HMS Petardin", "HMS Aldenhamin", "HMS Belvoirin", "HMS Croomen", "HMS Dulvertonin", "HMS Exmoorin", "HMS Hursleyn", "HMS Tetcottin" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa operaatio ME:n saattueen ME11. Saattue joutui seuraavana päivänä kaksi vuorokautta kestäneisiin ilmahyökkäyksiin. Alus erkani 11. joulukuuta saattueesta saavuttuaan Port Saidiin, minkä jälkeen se aloitti matkansa Aleksandriaan huollettavaksi.

title: HMS Hursley

text: "HMS Hursley" suojasi laivueen mukana itäisen Välimeren saattueita. Alus suojasi 25. heinäkuuta "HMS Belvoirin" kanssa vaurioituneen sukellusveneen "HMS Porpoisen" paluun Port Saidiin. Se osallistui 29. elokuuta Abu Dabban tulitukseen, jolloin se kärsi lieviä vaurioita ilmahyökkäyksessä.

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir suojasi aseistettua kauppalaivaa HMS Moreton Baytä Mombasasta Durbaniin, josta edelleen Kilindiniin. Alukset saapuivat 8. heinäkuuta Kilindiniin, mistä HMS Belvoir jatkoi matkaansa Aleksandriaan. Alus liittyi 15. elokuuta Aleksandriassa Välimeren laivaston 5. Hävittäjälaivueeseen.[1]

title: HMS Beaufort (L14)

text: "HMS Beaufortille" nousi 29. lokakuuta 60 sotilasta kuljetettavaksi Kastelorisolle, jonne se matkasi yhdessä "HMS Petardin" ja "HMS Belvoirin" kanssa. Osasto kohtasi risteilijä "HMS Auroran" Turkin aluevesillä, minkä jälkeen ne joutuivat ilmahyökkäykseen. Osasto palasi seuraavana päivänä Aleksandriaan suojaten ilmahyökkäyksessä pahoin vaurioitunutta "HMS Auroraa".

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir varustettiin palvelukseenoton jälkeen ja se siirtyi maaliskuussa 1942 Scapa Flowhun Kotilaivastoon koulutettavaksi. Koulutuksen aikana alus suojasi Venäjälle matkannutta saattuetta PQ14 sekä palaavaa saattuetta QP10 taistelulaivojen HMS King George V:n ja HMS Duke of Yorkin, lentotukialus HMS Victoriousin, risteilijöiden HMS Nigerian ja HMS Kentin sekä hävittäjien HMS Bedouinin, HMS Offan, HMS Escapaden, HMS Eskimon, HMS Faulknorin, HMS Matchlessin, HMS Onslowin, HMS Somalin, HMS Ledburyn, HMS Middletonin ja HMS Wheatlandin kanssa. Alus suojasi edelleen toukokuun alussa Kotilaivaston mukana saattueita PQ15 ja QP12.[1]

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus suojasi 1. joulukuuta HMS Aldenhamin, HMS Croomen, HMS Exmoorin, HMS Hursleyn, HMS Tetcottin ja Pindosin kanssa saattuetta MW14, joka oli osa operaatioita MH1 ja Portcullis. Maltalta saapuneet Force K:n alukset liittyivät 4. joulukuuta suojaukseen. Alus erkani seuraavana päivänä saattueesta sen saavuttua Maltalle.[1]

title: HMS Blackmore

text: Alus matkasi elokuussa Maltalle, jossa se liittyi 57. Hävittäjäviirikköön. Se liittyi Salernon maihinnousun pohjoiseen hyökkäysosastoon (TF85), jonka muut alukset olivat hävittäjät "HMS Laforey", "HMS Lookout", "HMS Loyal", "HMS Nubian" ja "HMS Tartar" sekä saattuehävittäjät "HMS Mendip", "HMS Dulverton", "HMS Tetcott", "HMS Belvoir", "HMS Brocklesby", "HMS Quantock", "HMS Beaufort", "HMS Brecon", "HMS Exmoor", "HMS Ledbury" ja Kreikan laivaston "Pindos". "HMS Blackmore" suojasi 8. syyskuuta saattuetta TSF1X Palermosta Salernon sillanpäähän. Alus vapautui lokakuussa operaatiosta, jonka jälkeen se palasi viirikköönsä.

title: HMS Exmoor (L08)

text: Alus suojasi 1. joulukuuta "HMS Belvoirin", "HMS Croomen", "HMS Hursleyn", "HMS Tetcottin" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa operaatio Portcullisin saattuetta MW14. Seuraavana päivänä Välimeren laivastosta irrotettu kaukosuojausosasto liittyi saattueeseen. Maltalta saapunut Force K liittyi 4. joulukuuta saattueeseen. Alus lähti 5. joulukuuta paluumatkalle saattueen saavuttua Maltalle.

title: HMS Aldenham

text: Alus siirtyi elokuussa Napoliin, josta se suojasi 13. elokuuta "HMS Blackmoren", "HMS Beaufortin", "HMS Eggesfordin", "HMS Belvoirin", "HMS Whaddonin" ja " HMS Lauderdalen" sekä Kreikan laivaston hävittäjän "Pindoksen" kanssa saattueen SM2 sillanpäähän, jonne osasto saapui 15. elokuuta. "HMS Aldenham" palasi 17. elokuuta Välimeren laivaston alaisuuteen operaatio Dragoonin ensimmäisen vaiheen päätyttyä. Alus siirtyi Napolin kautta Adrianmerelle, jossa se liittyi laivueeseensa.

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus suojasi 17. marraskuuta HMS Aldenhamin, HMS Beaufortin, HMS Croomen, HMS Dulvertonin, HMS Exmoorin, HMS Hursleyn, HMS Hurworthin, HMS Tetcottin ja Kreikan laivaston Pindosin kanssa Maltalle matkannutta saattuetta MW13, joka oli osa operaatiota Stoneage. Saattueen jouduttua seuraavana päivänä ilmahyökkäykseen risteilijä HMS Arethusa vaurioitui. Alus erkani 19. marraskuuta saattueesta sen saavuttua Maltalle aloittaen suojausosaston mukana paluumatkan Aleksandriaan.[1]

title: HMS Hursley

text: Alus suojasi "HMS Escapaden", "HMS Faulknorin", "HMS Inglefieldin", "HMS Marnen", "HMS Martinin", "HMS Oribin", "HMS Punjabin", "HMS Belvoirin", "HMS Lamertonin", "HMS Middletonin", "USS Madisonin", "USS Plunkettin", "USS Wilsonin" ja "USS Wainwrightin" kanssa taistelulaivoja "HMS King George V:tä" ja "USS Washingtonia", lentotukialus "HMS Victoriousia", risteilijöitä "HMS Kenya ja "USS Wichita" suojattaessa Venäjälle matkannutta saattuetta PQ15 ja sieltä palannutta QP11. Koulutuksen päätyttyä alus siirtyi Clydeen liittyäkseen saattueeseen WS19.

title: HMS Belvoir (L32)

text: HMS Belvoir jatkoi Välimeren laivaston mukana Maltalle matkanneiden saattueiden suojaamista. Alus pelasti 1. helmikuuta 1943 Egyptin rannikolla torpedoidun miinalaiva HMS Welshmanin eloonjääneet.[1]

title: HMS Hursley

text: Alus osallistui lokakuussa kahteen maavoimien operaatioita Lightfootia ja Superchargea tukevaan operaatioon. Alus suojasi 17. marraskuuta "HMS Aldenhamin", "HMS Beaufortin", "HMS Croomen", "HMS Dulvertonin", "HMS Exmoorin", "HMS Belvoirin", "HMS Hurworthin", "HMS Tetcottin" ja Kreikan laivaston "Pindosin" kanssa Maltalle matkannutta operaatio Stoneagen saattuetta MW13. Seuraavana päivänä saattue joutui ilmahyökkäykseen, jolloin risteilijä "HMS Arethusaan" osui torpedo pakottaen sen palaamaan Aleksandriaan. "HMS Hursley" erkani 19. marraskuuta Maltalle saavuttua saattueesta palaten suojauksen mukana Aleksandriaan. Alus saapui 21. marraskuuta Port Saidiin.

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus suojasi 14. syyskuuta Aleksandriasta kohti Tobrukia hinaaja Brigandia vaurioituneiden risteilijä HMS Coventryn ja hävittäjä HMS Zulun tueksi HMS Aldenhamin kanssa, mutta kumpikin avustettava alus upposi ennen kohtaamista. Lokakuussa alus osallistui kahteen maajoukkojen tueksi tehtyyn rannikkokohteiden tulitusoperaatioon.[1]

title: HMS Beaufort (L14)

text: Alus laski 21. lokakuuta Alindan lahteen joukkoja "HMS Furyn" kanssa, minkä jälkeen se tulitti Kosin satama-aluetta joutuen ilmahyökkäykseen. "HMS Beaufort", "HMS Aurora", "HMS Fury" ja "HMS Hurowrth" muodostivat 22. lokakuuta Nestle Forcen, jonka tehtävänä oli estää saksalaisten joukkojen siirrot. Alus partioi 26. lokakuuta partioimassa Rhodoksen kanavaa "HMS Faulknorin" ja "HMS Belvoirin" kanssa. Osasto makasi päivän valoisan osan ankkurissa Kosin lahdella.

title: HMS Belvoir (L32)

text: Alus määrättiin Itäisen laivaston 2. Hävittäjälaivueeseen ja se liittyi 11. toukokuuta saattuetta WS19 suojanneeseen osastoon, jonka muodostivat risteilijä HMS Mauritius, aseistettu kauppalaiva HMS Carnarvon Castle ja hävittäjä HMS Hursley. Alus erkani 22. toukokuuta osaston mukana saattueesta saavuttuaan Freetowniin. Osasto palasi 25. toukokuuta saattueen suojaksi matkan jatkuessa Kapkaupunkiin. Osastossa oli korvattu HMS Carnarvon Castle sluuppi HMS Mitfordilla. Määränpäähän saavuttuaan 5. kesäkuuta suojaus erkani saattueesta.[1]


query: Milloin Pispan asuinpaikalla aloitettiin kaivaukset?

title: Pispan asuinpaikka

text: Vuosina 1955 ja 1960−61 kaivettiin yhteensä 876 m². Avatut alueet sijaitsivat seuraavasti: hiekkakuopan pohja (vuonna 1955), hiekkakuopan reuna (1960), rinne sähkölinjan alla (1960), pieni alue pihan pohjoispuolella (1960) ja kaksi aluetta tämän molemmilta puolilta (1961). Nämä kaivaukset vietiin koskemattomaan pohjahiekkaan asti.[10]

title: Pispan asuinpaikka

text: Koska alueen harjut sisältävät happamien kivilajien hiekkaa, on kaikki orgaaninen materiaali maatunut olemattomiin. Orgaanisilla materiaaleilla tarkoitetaan hautoja, niiden vainajia, vainajien vaatetusta, työvälineiden puu- ja luuosia, puu- ja tuohiastioita ja niissä ollutta ruokaa, ja niin edelleen. Kaivauksissa kuopat ja haudat erottuvat likaisen hiekan värisävyistä verrattuna ympäröivästä koskemattomasta ja puhtaasta hiekasta. Kulttuurimaaksi tai likahiekaksi kutsuttu maa on usein rasvan tai tuhkan värjäämää, kun taas luonnollinen koskematon hiekka on mineraalipintaista maata. Tätä taustaa vasten onkin arkeologeille onnekasta, että vainajat peitettiin usein punamullalla. Haudat erottuvatkin silloin helposti puhtaassa hiekassa.[17]

title: Pispan asuinpaikka

text: Asuinpaikan edustaa suojasi muinoin joukko pieniä saaria. Merenlahti, joka aukesi oikealle luoteeseen, sijaitsi suojassa avomeren aallokolta Järilänkankaan ja Hiittenharjun takana. Joensuun makea vesi piti suolapitoisuuden pienenä asuinpaikan läheisyydessä.[3][7][2]

title: Pispan asuinpaikka

text: Check date values in: |accessdate= (help)

title: Pispan asuinpaikka

text: Paikka saatettiin välillä hylätä, koska kaivauksissa on löytynyt merkkejä myöhäisemmäst asutuksesta. Edullinen sijainti kalaisan joen rannalla sen hiekkaisella harjulla on varmasti houkutellut asukkaita kaikkina aikoina. Tämä koskee myös vasarakirveskansaa, jonka nuorakeramiikkaa on löytynyt heidän erilaisen lieden läheisyydestä.[26]

title: Kierikkisaaren asuinpaikka

text: 1960-luvulla aloitettiin pelastuskaivaukset muun muassa Kierikkisaaressa voimalaitostyömaan edetessä. Viiden vuoden kaivauksia vuosina 1961−1964 johtivat Pekka Sarvas (kolmasti), Ritva Melkas, Ari Siiriäinen ja Outi Haahti. Kaivauksissa havaittiin hiekassa tummentumia, jotka olivat jäänteitä paalutuksesta. Koska esinelöytöjä ja työstöjen jälkiä havaittiin paljon, tulkittiin jälkiä asumuksen rakenteiksi. Saarella ei kuitenkaan ollut asumuksien painanteita, joten saarella täytyi olla erilainen asumus. Ari Siiriäinen päättyi paalusillan kannalle.

title: Pispan asuinpaikka

text: Ertyisesti Ruonanvaara ilmaisi vuoden 1989 kaivausraportissaan, että Pispasta löytyi pinta-alaan nähden runsaasti ihmistoiminnan jäänteitä. Erityisesti esineitä ja niiden katkelmia sekä työstöjätettä löytyi runsaasti.[12][13]

title: Pispan asuinpaikka

text: Työvälineitä on löytynyt kaivauksilla muutama. Veitset on vaikeaa erottaa keihäänkärjistä, mutta Pispan veitsi oli työstetty epäsymmetriseksi. Mahdollisia veitsen kärkien katkelmia on löytynyt 10, joista yksi on Kokemäen museossa näytteillä. Ne ovat muuten piikiveä, mutta yksi on kvartsia.[22] Kourutalttoja on löytynyt 3, tasatalttoja 4, purasimia 2, kaapimia 45 ja kivihioimia on löytynyt 13. Eräs veitstä oli liuskeinen Z-muotoinen veitsi, johon oli hiottu koristelovia.[12][13][21][3]

title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Kolmhaara kuului Jäkärlän ryhmän lounais-suomalaisen asuinpiirin rajalle, koska sen "naapurit" asuttivat vielä Eurajoen ja Köyliönjoen suistoja. Porin ja Säkylän välisen harjun pohjoispuolella Kokemäenjoen suistossa asuivat jo tyypillisen kampakeramiikan ryhmät. Kuuluisin niistä asutti Pispan asuinpaikkaa.[8]

title: Kolmhaaran asuinpaikka

text: Eräästä tyypilliseen kampakeramiikkaan kuuluvasta astiasta löytyi yläosan ornamenttina katkelmia vesilintua esittävistä kuvioista. Ne oli muodostettu painamalla suoria kampaleimoja eri asentoihin. Samanlaisia lintuaiheita on löydetty samanikäiseltä Pispan asuinpaikalla, mutta aihe on tunnettu muiltakin asuinpaikoilta Virossa ja Venäjällä.[21][18]

title: Pispan asuinpaikka

title: Zvejniekin kalmisto

text: Jo 1800-luvun puolivälissä tiedettiin, että Burtniekijärven ympäristössä oli paljon muinaisesineistöä. Zvejniekin asuinpaikka oli tiedossa 1800-luvun lopulla, jolloin alueella tehtiin pieniä kaivauksia, mutta kalmisto löydettiin vasta 1964 soranoton yhteydessä. Kalmistoa alkoi tutkia Francis Zagorskis (1929−1986), ja pian paljastui useita hautoja ja kivikautinen asuinpaikka. Kaivaukset ja tutkimukset jatkuivat hänen johdollaan vuosina 1964−1971, jolloin maata kaivettiin pieninä aloina yhteensä 4 200 m². Kaivaukset paljastivat kaksi pääkalmistoa. Ensimmäinen sijaitsi tutkimusalueen länsiosassa, se oli noin 40×90 metrin laajuinen ja sisälsi noin 70 hautaa. Toinen kalmisto sijaitsi kukkulan kaakkoisosassa, ja siellä oli 114 hautaa 40×25 metrin alueella. Kalmistojen välimatka oli 100 metriä. Hautoja löytyi kaikilta kaivausalueilta, paitsi aivan neoliittisen asuinpaikan lähettyviltä. Kun Zagorskis kuoli 1986, alueella oli tutkittu laajaa mesoliittista asuinpaikkaa, pientä neoliittista asuinpaikkaa ja noin 300:aa hautaa. Hänen tutkimuksistaan tehtiin kattava julkaisu.

title: Pispan asuinpaikka

title: Pispan asuinpaikka

title: Pispan asuinpaikka

text: Toinen korutyyppi on liuskerangas, joka on valmistettu ohuesta liuskekivestä harppimaisella työkalulla ympyrän muotoon leikkaamalla. Jo vuonna 1955 löytyi ehjä liuskerengas ja vuoden 1989 kaivauksissa renkaan kappale.[12][13][22]

title: Pispan asuinpaikka

text: Monelta kivikautiselta asuinpaikalta on löytynyt suuriakin kuoppia, jotka ovat peittyneet tai peitetty myöhemmin hiekalla. Ne erottuvat likamaana, joka ulottuu puhtaan hiekkakerroksen läpi. Havaittu jälki on tulkittu jätekuopaksi, jos sen pohjalta on löytynyt rikoutunutta keramiikkaa, kiven siruja, luujäänteitä, tuhkaa tai muuta jätemateriaalia. Pispassa jätekuopat ovat pieniä, mutta joskus ne ovat halkaisijaltaan jopa 2−3 metriä ja toista metriä syviä.

title: Pispan asuinpaikka

text: Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

title: Otterböten asuinpaikka

text: Asuinpaikan löysi sen maanomistaja Erik Gustav Öberg vuonna 1918 ja sitä arveltiin aluksi rautakauden asuinpaikaksi. Tulkinta muuttui kaivauksien myötä 30 vuotta myöhemmin. Sitä tutki silloin Matts Dreijer aluksi pienellä kaivauksella vuonna 1946 ja sitten laajemmalla C.F. Meinander johtamalla kaivauksella vuonna 1950. Kaivauksilla avattiin yli 500 neliömetriä maanpintaa, joka käsitti noin 2/3-osa asuinpaikaksi merkitystä alueesta. Tutkimustulokset julkaistiin vuonna 1954. Raportissa arveltiin ihmisten tulleen Kökariin Ruotsista, Ahvenanmaalta tai Suomesta.[3][4][7]

title: Pispan asuinpaikka

text: Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Kivikausi Luokka:Kokemäen historia

title: Pispan asuinpaikka

text: Coordinates: Pispan kivikautinen asuinpaikka on hyvin säilynyt ja löydöiltään rikas tyypilliseen kampakeraamiseen ja nuorakeraamiseen kauteen kuuluva kivikautinen asuinpaikka ja kalmisto, joka sijaitsee Satakunnan Kokemäellä Risten Säpilässä. Pispan löydöistä, ja erityisesti sen punamultahaudoista, on runsaasti mainitoja kirjallisuudessa.[1][2][3]

title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla.[1][3][4]

title: Pispan asuinpaikka

text: Keramiikka-astioiden palasia on kaivauksissa löytynyt yhteensä noin 4000 kappaletta, jotka kuivina painoivat noin 7 kilogrammaa. Suurin osa niistä edustavat tyypillistä kampakeramiikkaa (vanhempi vaihe Ka II:1), mutta joukossa on myös nuorempaa vaihetta (Ka II:2) sekä muutama pala nuorakeramiikkaa.[12][13]

title: Pispan asuinpaikka

text: Suomessa kivikauden asukkaat on yleensä havaittu asuvan aivan veden äärellä. Tämä on ymmärrettävää, sillä esimerkiksi juomavesi on silloin ollut helposti saatavilla, kalastuksella on ollut suuri merkitys ravinnonsaannissa ja liikkuminen vesitse on ollut helppoa. Mikäli Pispan asuinpaikalla toimittiin samalla tavalla, voidaan asuinpaikka ajoittaa karkeasti muinaisen rantaviivan sijainnin avulla maankohoamisen perusteella. Säpilän länsipuolen kivikautiset löydöt on tehty maastossa selvästi erottuvan töyrään rinteiltä ja sen päältä. Havainto on vahvistunut kaivauksissa, jonka alimmat löydökset sijaitsevat rinteen alareunalla noin 42,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Tätä korkeutta voidaan myös pitää kriittisenä rajana, sillä asukkaiden suullisen tiedon mukaan Kokemäenjoen keväiset tulvat ulottuivat tälle korkeudelle asti ennen Kolsin voimalaitoksen rakentamista.[5][6]

title: Kuuselankankaan asuinpaikka

text: Vuonna 1993 Pentti Koivusen vetämällä Oulun yliopiston arkeologian inventointikurssilla löytyi maansiirtotyömaalla Kuuselankankaalla merkkejä muinaisesta asutuksesta. Pentti Koivunen ja Merja Makkonen tutkivat Kuuselankangasta kaivauksilla vuosina 1993, jolloin aloitettiin asuinpainanteen 17 tutkimukset, ja niitä jatkettiin vuonna 1994, jolloin edellisten lisäksi osallistui tutkimuksiin myös Mika Sarkkinen. Kaivauksia laajennettiin kahtena seuraavana vuonna muihin maansiirtotöissä tuhoutuneisiin kohteisiin. Myös museoviraston tutkijat osallistuivat vuosina 1994−1995 alueen itäosan kaivauksilla Mika Sarkkisen ja Kaarlo Katiskosken johdolla. Tällöin tutkittiin asumuspainanteet 7, 9, 12 ja 13 sekä niiden ympäristöä.

title: Pispan asuinpaikka

text: Kun alue nousi merestä, asettuivat sinne seudun vakinaiset asukkaat. Ylempänä, merellisen lahden perällä, oli muutama sata vuotta aikaisemmin ollut Kraviojankankaan asuinpaikka, josta väki on siirtynyt asteittain pohjoisemmaksi saavuttaen lopulta Pispan.

title: Pispan asuinpaikka

text: Toinen hauta on Pispalle tyypillinen. Vainaja on haudattu 2 metriä pitkään ja 90 senttimetriä leveään kuoppaan, joka on pohjois-etelä-suuntainen. Haudan täytteenä on käytetty likamaata, jonka vuoksi hauta erottui puhtaan hiekan joukosta selvästi. Vain toisessa päässä oli käytetty punamultaa noin 70×70 senttimetrin alueella ja noin 25 senttimetrin syvyydeltä. Vain punamullan joukosta löytyi hauta-antimeksi luonnehdittu piikivinen nuolenkärki.[20]

title: Šventojin asuinpaikka

text: Šventojin asuinpaikka (, , ) on Luoteis-Liettuassa Latvian vastaisen rajan tuntumassa Palangan piirikunnassa Šventojin kylässä oleva laaja suoarkeologinen kohde. Se käsittää usean neliökilometrin laajuisen alueen, ja sieltä tunnetaan nykyään yli 40 arkeologista asuinpaikkaa tai muuta tutkimuskohdetta. Ne sijaitsevat 8 kilometriä pitkällä ja 3 kilometriä leveällä entisellä Pajūrisin suoalueella, joka on muinoin umpeen soistunut merilaguuni ja järvialue. Entisestä suoalueesta on enää jäljellä meanderoiva Šventojijoki, joka laskee Itämereen Šventojin kylän läpi, ja tasaiset pellot, jotka on raivattu suomaahan. Vaikka kaivaukset aloitettiin jo 1960-luvulla, paikka on edelleen merkittävä tutkimuskohde siitä syystä, että maassa on säilynyt runsaasti orgaanista esineistöä ja asumisen jäänteitä, jotka ovat muissa Liettuan kohteissa maatuneet olemattomiin. Tutkitut asuinpaikat ajoitetaan noin 3700−1800 eaa. eli myöhäiseen subneoliittiseen ja neoliittiseen kivikauteen ja pronssikaudelle.

title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kivikautinen asuinpaikka on Satakunnassa eniten tutkittu tyypillinen kampakeraaminen asuinpaikka.[3] Sen tutkimushistoria alkoi paikallisten asukkaiden havainnoista ja yhteydenotoista Kansallismuseoon. Vuonna 1950 toimittaja Antti Prusi toimitti Kansallismuseoon löytämiään esineitä, jotka hän oli poiminut maasta. Myöhemmin, vuonna 1954, Pispan talon poika Markku Ryömä löysi nelisivuisen poikkiteräisen kivikirveen terän. Näiden löytöjen jälkeen Ville Luho toimitti vuonna 1955 santakuopan pohjalla pienen kaivauksen. Asia jäi tämän jälkeen lepäämään, mutta sitten vuonna 1957 Rauha Prusi löysi liuskeisen rengaskorun ja Mikko Ryömä löysi vielä useita muita esineitä, jotka hän toimitti vuoden 1960 alussa Kansallismuseoon. Nyt Muinaistieteellinen toimikunta lähetti Ville Luhon tutkimaan paikkaa tarkemmin. Hän järjesti kaivauksen Pispan talon viereen 4.8.−12.8.1960 apulaisinaan Arne Kopisto ja J. Ennilä. Näissä kaivauksissa tehtiin runsaasti erilaisia löytöjä. Vasta vuonna 1989 Leena Ruonavaara jatkoi tutkimuksia koekaivauksella, joka oli löydöiltään myös runsas. Koekaivaukseen herättiin Kokemäenjoen oikaisuhankkeen johdosta, joka tulisi kulkemaan tutkitun alueen yli ja vaatisi useampivuotisen pelastukaivauksen.[8] Lukuun ottamatta Kokemäen kunnan tilamaa inventointia, jonka Nina Strandberg teki vuonna 1998, ja vesiputken kaivun valvontaa, jonka suoritti Taina Pietikäinen vuonna 2002, Pispalle ei ole tämän jälkeen palattu.[1][9]

title: Pispan asuinpaikka

text: Vuonna 1989 tutkittiin vielä 144 m² Pispan ja Hurun talojen väliseltä rajalla. Koekaivauksessa avattiin pitkä oja ja sen läheltä tutkittiin 33 erillistä ruutua. Useimmista paikoista seulottiin vain peltomulta, jonne oli auraamisesta johtuen noussut runsaasti löytyaineistoa. Erityisesti pitkässä ojassa oli tuhoutumisvaarassa olleita liesiä, joten ne kaivettiin esille ja tutkittiin. Muut hiekkassa olleet kohteet jätettiin tuleville tutkimuskerroille. Alueella suoritettiin vielä erilaisia fysikaalisia ja kemiallisia mittauksia noin 4800 m² suuruisella alueella.[10][4][11]

title: Pispan asuinpaikka

text: Pispan kaivauksilla vuosina 1955 ja 1960−61 löytyi runsaasti haudaksi määriteltyjä rakenteita. Ville Luho määritteli punamultahaudoiksi 20 punamullalla merkittyä kuoppaa, jotka hän numeroi roomalaisilla numeroilla I−XX. Osaan näistä haudoista liitti hän pienen varauksen. Niistä seitsemän ensimmäistä (I−VII) löytyivät laajempien kuoppien eli asumuksien sisältä. Osa punamultarakenteista (VIII−XIII) sijaitsivat kulttuurimaan alueella asumusten ulkopuolella ja loput (XIV−XX) kulttuurimaan alueen ulkopuolella.[18] Nykyään haudoiksi hyväksyttyjä punamultaläiskiä mainitaan lähteestä riippuen 13 [19] tai jopa vain 10 [17]. Pienet punamultakuopat, joissa on esinelöytöjä, saattavat nykytulkinnan mukaan olla rituaaliin liittyviä uhrikuoppia.[17] Vuonna 2002 vesijohtoputken kaivamisen yhteydessä havaittiin vielä kolme punavärialuetta, joista yksi määriteltiin suoraan haudaksi.[8][19]


query: Kuka rakennutti Salomon temppelin Raamatun mukaan?

title: Salomon temppeli

text: Salomon temppeli (, "Beit HaMikdash") eli Jerusalemin ensimmäinen temppeli, Raamatussa myös "Herran temppeli", oli Raamatun mukaan Jerusalemin ensimmäinen juutalainen pyhäkkö. Raamatun mukaan sen rakennutti kuningas Salomo, ja se korvasi Mooseksen rakennuttaman Ilmestysmajan. Babylonialaiset tuhosivat sen vuonna 586 eaa. Jälleenrakennettua temppeliä, joka valmistui vuonna 516 eaa. ja tuhoutui vuonna 70 jaa., kutsutaan nimellä Jerusalemin toinen temppeli. Salomon temppelin rakentamisen tarkat ohjeet on 1. Aik. mukaan annettu ensin Daavidille ja hän on puolestaan luovuttanut ne Salomolle.[1]

title: Salomo

text: Jerusalemin temppelin rakentamisen vuoksi veroja oli korotettava. Suvaitsemalla vieraitakin uskontoja Salomo ärsytti toiminnallaan juutalaisia. Temppelin rakentaminen työverona herätti nurinaa kansassa sekä Salomoa että Jahven papistoa vastaan. Kiristynyt verotus lopulta hajottikin valtakunnan Salomon kuoleman jälkeen.[7] Salomon jälkeläisille jäi eteläinen Juudan kuningaskunta.[3]

title: Salomo

text: Salomon historiallisuus on epävarmaa. Salomosta ei tiedetä kertomusten ulkopuolelta käytännössä mitään, sillä hänestä tai hänen valtakaudestaan ei ole löytynyt arkeologisia todisteita. Häntä ei mainita missään Lähi-idän vanhassa lähteessä Raamatun ulkopuolella. Tutkijat eivät pidä Raamatun kertomuksia luotettavina todisteina osittain siksi, koska niissä on ristiriitaisuuksia. Toisaalta ei ole myöskään löytynyt suoria syitä kiistää hänen olemassaolonsa.[8]

title: Salomon temppeli

text: Raamatun mukaan Daavidin ensimmäinen teko kuninkaana oli valloittaa Jerusalem ja julistaa se hänen kuningaskuntansa pääkaupungiksi. Kuitenkaan kaupunki ei ollut täydellinen valinta kaikilta osin. Moorian vuori oli tärkeä paikka, jossa Aabraham aikoi uhrata poikansa Iisakin, siten temppeli oli rakennettava sinne. Daavidin sanotaan valloittaneen Jerusalemin 1004 eaa., jolloin hän teki siitä hallituksensa keskuksen. Hän toi liitonarkin kaupunkiin. Jerusalemista syntyi poliittinen ja hengellinen keskus juutalaisille. Kuningas Daavidia käskettiin olla rakentamatta temppeliä ja rakentamisen suoritti hänen poikansa Salomo. Uskonnollisten rituaalien keskittyminen temppeliin teki Jerusalemista paikan pyhiinvaellukselle ja merkittävän kaupan keskuksen.

title: Salomo

text: Heprealaisen Raamatun ja Septuagintan kertomukset Salomosta ovat erilaiset. Yhdessä voi olla Salomoa koskevia väitteitä tai tarinankäänteitä, jotka toisesta puuttuvat, eikä ole aina selvää kumpi on alkuperäinen versio. Esimerkiksi kertomuksessa Salomon tuomiosta, toisen, kuolleen lapsen rooli on Septuagintassa suurempi kuin masoreettisessa tekstissä, mikä saattaa vaikuttaa lukijan käsitykseen Salomosta.[10]

title: Salomo

text: Tärkein Salomosta kertova lähde on Raamattu, jossa Salomosta kerrotaan Ensimmäisessä kuninkaiden kirjassa (1–11) sekä pidemmin Ensimmäisessä aikakirjassa ja Toisessa aikakirjassa. Kirjat kertovat saman tarinan eri tavoin ja hiukan ristiriitaisesti, ja ne jättävät Salomon elämään aukkoja. Näiden kirjojen lisäksi Salomosta voidaan saada tietoa hänen kirjoittamikseen väitetyistä kolmesta Raamatun kirjasta. Juutalaiset ja kristityt pitävät Raamatun kertomuksia luotettavina Salomon elämän kuvauksina, sillä ne katsotaan kirjoitetun jumalallisen johdatuksen vallassa. Varhaisista kriittisistä raamatuntutkijoista esimerkiksi jo Baruch Spinoza kiinnitti paljon huomiota Salomoon ja huomautti, että myös Salomo teki inhimillisiä virheitä esimerkiksi siinä, että hän ei tuntenut piin arvoa (1. Kun. 7:23).[9]

title: Salomo

text: Raamattu kertoo Salomon aikojen olleen Israelissa hyvinvoinnin ja rikkauden aikaa. Salomo oli myös kuuluisa viisaudestaan. Esimerkkinä Salomon viisaudesta käytetään usein Salomon tuomiota, jossa kuningas ratkaisi viisaasti kahden äidin välille tulleen kiistan syntyneen lapsen äitiydestä.

title: Salomon temppeli

text: Sekä Raamattu, että Josephus mainitsevat kuningas Salomon pystyttäneen kaksi pylvästä temppelin edustalle. Näiden nimet olivat Jakin ja Boas. Pylväiden kuvauksessa on kuitenkin eroavaisuuksia eri lähteiden välillä 1 Kun. 7:15 mainitsee pylväiden olleen pronssisia ja kummankin olleen 18 kyynärän korkuisia (n. 8 metriä).2. Aik. 3:15 kertoo kuitenkin pylväiden olleen 35 kyynärän korkuiset. Josephus puolestaan mainitsee pilareiden olleen messinkisiä ja 18 kyynärän korkuiset. Pylväät olivat onttoja ja niiden seinämärakenteen vahvuus oli neljän sormen eli kämmenen vahvuus.

title: Salomo (nimi)

text: Salomo on heprealaisperäinen miehen etunimi, joka esiintyy myös muodossa Salomon. Nimi johtuu heprean rauhaa tarkoittavasta sanasta, ja sen on tehnyt tunnetuksi muinaisen Israelin kuningas Salomo (Salomon), Daavidin poika ja seuraaja, jonka hallituskaudesta kerrotaan Raamatun ensimmäisessä Kuningasten kirjassa.

title: Jebusilaiset

text: Kuuluisin jebusilainen oli Zadok Kananiitti, joka voiteli Salomon kuninkaaksi todennäköisesti argamanipurppuralla värjätyllä öljyllä. Kuningas Salomon temppeli rakennettiin jebusilaisten temppelin tilalle.

title: Salomo

text: Salomo oli yksi Israelin kuningas Daavidin monista pojista. Hänen äitinsä oli Batseba, yksi Davidin vaimoista tämän haaremissa. Salomon kasvatuksesta tai koulutuksesta ei Raamatussa kerrota juuri mitään. Jotkut Salomon veljistä, kuten Amnon, Absalom ja Adonia, riitelivät keskenään verisesti havitellessaan kruunua.[2]

title: Raamatun historiallisuus

text: Kuningas Daavidia on yleisesti pidetty historiallisena henkilönä, jonka historiallisuus vielä vahvistui sen jälkeen kun löydettiin 800-luvulta ennen ajanlaskun alkua peräisin oleva Tel Danin piirtokirjoitus, joka todennäköisesti viittaa Daavidin huoneeseen. Tutkijat ovat jakaantuneempia sen suhteen, oliko Raamatussa kuvattua kuningas Salomon mahtavaa valtakuntaa, yhdistynyttä Israelin kuningaskuntaa, tai Jeroboamin kapinointia koskaan olemassa vai ovatko ne vain myöhempiä sepitelmiä. Niiden olemassaolon puoltajat huomauttavat siitä tosiasiasta, että maa oli jaettu kahteen osaan, joiden keskuksina olivat Jerusalem ja Shechem, jo silloin kun egyptiläiset hallitsivat Israelia Egyptin Uuden valtakunnan aikana. Salomon valtakunta ylsi Raamatun kertomusten mukaan pohjoisesta Eufrat-joelta etelään Punaisellemerelle. Tämän alueen valtaaminen ja hallussa pitäminen olisi vaatinut suuren määrän sotilaita ja aseita ja hyvín järjestäytyneen valtion. Salomon valtakunnan olemassaoloa puoltaneet ovat kuitenkin esittäneet, että Raamattu ei esitä alueiden olleen suoraan Israelin valtion hallinnon alla, vaan esittää alueet lähinnä verovelvollisina Israelille.

title: Juutalaisten historia

text: Daavidin poika Salomo jatkoi isänsä viitoittamalla tiellä ja rakennutti Jerusalemin temppelin. Hänen aikanaan maasta muodostui merkittävä kansainvälisen kaupan solmukohta. Salomo rakennutti myös lukuisia linnoituksia, mutta ei kuitenkaan lähtenyt sotimaan vapaudestaan taistelevia kansoja vastaan.

title: Ilmestysmaja

text: Ilmestysmaja eli "tabernaakkeli" (hepreaksi "Mishkan", "Ohel") oli siirrettävä pyhäkköteltta, jonka Mooses rakennutti Toisessa Mooseksen kirjassa kuvattujen ohjeiden mukaan. Maja oli juutalaisen uskonnon keskeisin palvontapaikka sinä aikana, kun juutalaiset pakenivat Egyptistä Luvattuun maahan, siihen saakka kun sen osat siirrettiin osaksi Salomon temppeliä, joka korvasi majan.

title: Jerusalem

text: Kathleen Kenyonin 1960-luvulla Ofelinkukkulalla suorittamissa kaivauksissa löydettiin kiviportaita, jotka ajoitettiin 900-luvulle eaa. Paikalta vuonna 2005 kaivettiin Daavidin palatsin jäänteitä, mikä joidenkin tutkijoiden mukaan vahvistaa Daavidin olleen historiallinen henkilö. Hänen poikansa kuningas Salomo kruunattiin kuninkaaksi noin 960 eaa. ja hän rakennutti Jerusalemin ensimmäisen temppelin.

title: Salomo

text: Salomo (, nykyhepr. šlomo, tai Solomon) oli Raamatun mukaan Israelin kuningas, joka hallitsi 900-luvulla eaa. Hän oli Daavidin ja Batseban poika, Daavidin kymmenes poika. Salomo rakensi Jerusalemiin useita komeita rakennuksia, kuten Salomon temppelin. Salomo myös uudisti Israelin hallintoa sekä armeijaa; jalkaväen sijaan armeijan pääaselajiksi tulivat hänen aikanaan sotavaunut.

title: Libanoninsetri

text: Libanoninsetri esiintyy Libanonin lipussa, ja Raamatun mukaan libanoninsetristä tehtiin Salomon temppelin katto ja seinät, mutta ei lattiaa.

title: Salomon temppeli

text: Temppelirakennuksessa oli kolme osaa: eteishalli (Ulam), temppelisali eli Pyhä (Hechal) ja Kaikkein Pyhin (Dvir/Debir). Pyhässä oli 10 kultaista lampunjalkaa, 10 näkyleipäpöytää ja suitsutusalttari. Kaikkein pyhimmässä oli kaksi öljypuusta tehtyä ja kullalla päällystettyä kerubia ja liitonarkku. Temppelin mitat on Raamatussa ilmoitettu kyynärämittoina. Tuohon aikaan kyynärämittoja oli käytössä useita erilaisia. Nykymitoissa kyynärä tarkoitti Babyloniassa 495 mm ja 518 mm, Egyptissä 458 ja 525 mm, Attikassa 462 mm ja Roomassa 444 mm. Lyhyttä Raamatullista kyynärämittaa käytetään luultavasti Kuninkaiden kirjan kuvauksessa Salomon temppelistä, jossa yksi kyynärä on 18 nykyajan tuumaa (0,4572 metriä.) Nykyisessä suomalaisessa raamatunkäännöksessä ilmoitetut varsinaisen temppelin mitat ovat: pituus 60 kyynärää (n. 27 metriä), leveys 20 kyynärää (n. 9-10 metriä) ja korkeus 30 kyynärää (n. 13-14 metriä). Raamatun suomalaisen nykykäännöksen mukaiset Kuninkaiden kirja ja Aikakirja kertovat temppelin mitoiksi samat luvut. Molemmat kertovat esim. eteishallin olleen leveydeltään 20 kyynärää eli sama kuin temppelin leveys. Tämän tiedon lisäksi Kuninkaiden kirja kertoo eteishallin olleen syvyydeltään 10 kyynärää (ulkoni temppelin päädystä tämän verran) ja Aikakirja puolestaan kertoo sen olleen 20 kyynärää korkea. Juutalaisten muinaisajat -teoksessa Josephus puolestaan kertoo, että Salomon temppeli oli paitsi 60 kyynärää pitkä, se oli myös 60 kyynärää korkea. Leveydestä Josephus on sentään samaa mieltä Raamatun kirjojen kanssa (20 kyynärää). Josephus esittää edelleen, että temppelirakennuksen päällä oli vielä toinen yhtä korkea rakennus, jolloin koko rakennelman korkeudeksi muodostui 120 kyynärää.(!) Jonkin verran erilaisia rakenteita ja mittoja temppelistä esiintyy myös Raamatun kirjojen eri aikakausien versioissa. Masoreettisen tekstin mukaan temppelin pituus oli 60 kyynärää, leveys 20 ja korkeus 30 kyynärää. Varhaisen kreikankielisen käännöksen Septuagintan (LXX) mukaan temppelin (naos) pituus oli 40, leveys 20 ja korkeus 25 kyynärää. Masoreettinen teksti kertoo, että temppelin korkeus oli 30 kyynärää, mutta kaikkein pyhimmän korkeus oli vain 20 kyynärää.

title: Salomon

text: Salomon on heprealaisperäinen miehen etunimi, joka esiintyy myös muodossa Salomo. Nimi johtuu heprean rauhaa tarkoittavasta sanasta, ja sen on tehnyt tunnetuksi muinaisen Israelin kuningas Salomo (Salomon), Daavidin poika ja seuraaja, jonka hallituskaudesta kerrotaan Raamatun ensimmäisessä Kuningasten kirjassa.

title: Salomon temppeli

text: Raamatun kertomus temppelin rakentamisesta Jatkoa temppelin rakentamiseen: vaskipylväät, vaskimeret ja temppeliin valmistetut kalut

title: Liitonarkki

text: Ennen Salomonin temppelin rakentamista liitonarkkua säilytettiin Raamatun mukaan ilmestysmajassa. Kun israelilaiset olivat saapuneet Kanaanin maahan, ilmestysmaja ja liitonarkku sijoitettiin Siloon, jossa se pysyi tuomari Eelin aikaan saakka. Silloin erään israelilaisten ja filistealaisten välisen sodan aikana kansa pyysi, että arkku tuotaisiin taistelupaikalle Eben-Eseriin. Filistealaiset kuitenkin ryöstivät sen ja veivät sen Asodiin, jossa he pitivät sitä hallussaan seitsemän kuukautta. Kun heitä tänä aikana kohtasi joukko onnettomuuksia, päättivät he palauttaa sen israelilaisille. Israelilaiset sijoittivat arkun nyt Kirjat-Jearimiin. Daavidin aikana se tuotiin Siioniin. Kun Salomo myöhemmin rakennutti Jerusalemin temppelin, liitonarkku sijoitettiin temppelin kaikkein pyhimpään.

title: Liitonarkki

text: Raamatussa liitonarkun asema on merkittävä. Sillä oli keskeinen paikka Salomon temppelissä Jerusalemissa, ja se liittyi israelilaisten menestykseen naapurikansoja vastaan. Se oli merkittävä erityisesti juudealaisille ja se mainitaankin ainoastaan juudealaisessa J-lähteessä.

title: Salomo

text: Tiedot Salomosta perustuvat Raamattuun. Salomon historiallisuus on epävarmaa, sillä hänestä ei ole säilynyt arkeologisia todisteita.

title: Salomo

text: Salomo tunnettiin suuresta viisaudestaan. Tunnetussa tarinassa hän antoi ”Salomon tuomion”, jolla hän ratkaisi lapsen huoltajuuden kahden naisen välillä uhkaamalla katkaista lapsen kahtia, minkä avulla oikea äiti paljastui. Salomoa kuvataan kaikkia Lähi-idän ja Egyptin tietäjiä viisaammaksi. Raamatun Sananlaskuissa on kokoelma hänen nimiinsä pantuja sananlaskuja ja opetuksia. Runoilijana Salomo tunnetaan Laulujen laulusta.[3]

title: Israelin kuningaskunta

text:
Sotapäällikkö, myöhemmin kuningas Daavid teki Israelista suuren valloittamalla laajahkon alueen ja teki Jerusalemista maan pääkaupungin. Israelin vallan alla olivat
sen viholliset filistealaiset, aramealaiset, ammonilaiset, moabilaiset ja edomilaiset.
Kuningas Salomo rakennutti kansalle mm. suuren temppelin, ja
teki Israelista kaupan keskuksen. Salomo uudisti armeijaa ottaen sotavaunut pääaseiksi. Hänen aikanaan Israelin valtaamat naapurikansat kapinoivat. Salomon aikana alkanut raskas työverotus kiristyi kuningas Rehabeamin aikana, joka uhosi verotuksen vain kiristyvän. Tämä johti heimot kapinaan, joka uhkasi ajaa maan sisällissotaan. Israelin kuningaskunta jakautui kahteen osaan, Jerobeam I:n hallitsemaan Israeliin ja Rehabeamin johtamaan Juudaan noin 930 eaa. jotka aluksi kahakoivat keskenään.

title: Salomon temppeli

text: Temppelin sisintä osaa kutsuttiin nimellä kaikkeinpyhin, ja Raamatun mukaan temppelissä säilytettiin liitonarkkia.

title: Salomo

text: Salomo oli suuri rakennuttaja, joka rakennutti esimerkiksi Jerusalemin kaupunginmuurin, kuninkaanpalatsin ja Salomon temppelin. Muualle valtakuntaansa hän rakennutti esimerkiksi linnakkeita ja kaupunkeja.[3]

title: Llandaffin tuomiokirkko

text: Paikalla oli luostarikirkko jo ennen normanniaikaa, mutta piispa Urban päätti rakennuttaa suuremman vanhan tilalle vuonna 1120. Ensimmäisestä kirkosta on jäljellä kaksi oviaukkoa ja joitakin kappaleita, mutta piispa Henry de Abergavennyn 1200-luvun alussa rakennuttama katedraali, joka sekin koki laajennuksia ja muutoksia, korvasi aiemman. John Wood vanhempi palkattiin suunnittelemaan uutta kirkkoa vuonna 1734. Hän toteutti eräänlaisen jäljitelmän Salomon temppelistä.

title: Salomon temppeli

text: Raamatun mukaan, temppeli valloitettiin, ryöstettiin ja tuhottiin monta kertaa sen historiassa (vuosiluvut ovat arvioita):

title: Jerusalem

text: Moorian vuorella paikka, jossa Jumala tutki, olisiko Abraham valmis uhraamaan poikansa Iisakin katsotaan joidenkin midraš-tekstien mukaan olleen sama kallionlohkare. Kallion "historia" jatkuu raamatullisella tiedolla siitä, että Daavid tiesi paikan pyhyydestä ja osti Toisen Samuelin kirjan 2. Sam. 24:18–25 mukaan jebusilaiselta Aranaulta kallionlohkareen vierestä puintipaikan rakentaakseen siihen alttarin Herralle. Myöhemmin Salomo rakensi samalle paikalle temppelin, jonka babylonialaiset hävittivät vuonna 586. Babylonian pakkosiirtolaisuudesta palanneet juutalaiset rakensivat 70 vuotta myöhemmin toisen temppelin samaan paikkaan. Roomalaisten tuhottua temppelin ja muslimien noustua heidän jälkeensä valtaan erään historiallisen kertomuksen mukaan kalifi Omar saatuaan tietää kallion pyhästä historiasta rakennutti samalle paikalle kalliolohkareen kunniaksi islamilaisen pyhätön, Kalliomoskeijan. Islamilaisen perinteen mukaan Temppelivuoren eli Haram al-Sharifin pyhältä kalliolta Muhammed nousi taivaaseenSemy Kahan, s. 43.


query: Onko kotisynnytys edelleen yleistä kehitysmaissa?

title: Kotisynnytys

text: Kotisynnytys on synnytys joka tapahtuu kotona, yleensä äidin kotona. Monesti, mutta ei välttämättä aina, paikalla on kätilö. Kotisynnytys oli pitkään vallitseva synnytyksen muoto, mutta 1900-luvun kuluessa siitä tuli entistä harvinaisempi terveydenhuollon menetelmien ja saatavuuden parantuessa. Kehityksen myötä lasten synnytyskuolleisuus on länsimaissa laskenut noin yhteen tapaukseen sadasta[1]. Kotisynnytys on edelleen hyvin yleinen kehitysmaissa. Joissakin länsimaissa merkittävä vähemmistö synnytyksistä tapahtuu kotona, esimerkiksi Alankomaissa noin kolmasosa. Suomessa kotona syntyy kymmenisen lasta vuodessa.[2] Alankomaissa lapsikuolleisuus synnytyksissä on 4,59 kuolemaa 1000 synnytystä kohti. Suomessa vastaava luku on 3,43.[3]

title: Ohjelmistotuotanto

text: Esimerkiksi ohjelmistotuotteelle asetettuja vaatimuksia voisivat olla seuraavat: ohjelmiston pitää kyetä numeeriseen sekä symboliseen laskentaan ja lukemaan käyttäjältä tarvittavat syötteet. Nyt huomattavaa on, että tässä vaatimuksessa ei ole kuvattu esimerkiksi sitä, millaisessa muodossa syöte tulee antaa, onko järjestelmä graafinen vai ei, pitääkö tiloja kyetä tallentamaan jne. Yksi suurimpia vaikeuksia vaatimusanalyysissä (kuin myös muissa vaiheissa) onkin huomata se, onko saatujen tietojen määrä riittävä, jotta seuraavaan vaiheeseen voidaan edetä. Sen vuoksi kukin vaiheista yleensä hyväksytetäänkin loppuvaiheessa, yleensä vähintäänkin ensimmäiset vaiheet myös asiakkaan kesken.

title: Kaivannaistoiminta

text:
Maankuoren yleisin metalli on alumiini. Alumiinimalmista käytetään nimitystä bauksiitti, joka on muodostunut latosolimaannoksessa tropiikissa. Maailman suurin bauksiitintuottaja on Australia, jonka osuus on noin kolmannes. Bauksiitin kaivaminen on edullista, mutta se käsitellään elektrolyyttisesti, mikä vaatii paljon sähköenergiaa. Yleensä alumiinin erottaminen suoritetaankin halvan energian maissa kuten Kanadassa ja Norjassa. Teräksen jälkeen alumiini on eniten teollisuudessa käytetty metalli. Alumiinia käytetään sen keveyden ja ruostumattomuuden vuoksi lentokoneiden, autojen ja juomatölkkien valmistuksessa.
Maailmankaupassa merkittäviä metalleja ovat kupari, lyijy, sinkki ja tina. Kupari johtaa hyvin sähköä, mutta se on kallis raaka-aine ja sitä onkin pyritty korvaamaan alumiinilla. Merkittävimmän kuparintuottajamaat ovat Chile ja Yhdysvallat, mutta kehitysmaiden kuparintuotanto lisääntyy koko ajan niiden runsaiden kuparimalmivarojen seurauksena. Esimerkiksi Sambian viennistä kuparin osuus on lähes 70 %. Kuparista valmistetaan pronssia tinan kanssa. Tinaa käytetään myös muihin metalliseoksiin sekä ohutlevypinnoitteena ja juotosmetallina. Sinkki on merkittävä teräksen seosmetalli. Merkittävin sinkintuottajamaa on Kiina.

title: DALY-arvo

text: Maailmanpankin globaali katsaus lasten terveyteen kehitysmaissa osoittaa, että hygienian puute ja sitä seuraavat aliravitsemukseen liittyvät ongelmat ovat valtavat. Raportti nostaa epähygieenisten olojen vaikutuksen aiheutetun aliravitsemuksen kautta aivan keskeiseksi tekijäksi alle 5-vuotiaiden ylikuolleisuuden syyksi. Esimerkiksi sisäilman saasteista aiheutunut tautitaakka ei olisi kehitysmaissa läheskään nykyisen suuruinen, jos aliravitsemusta ei olisi. Maailmassa on edelleen 800 aliravittua. Epähygieeniset olot todennäköisesti heijastuvat myös voimakkaasti kroonisiin sairauksiin (syöpä ja sydän- ja verisuonitaudit) eikä tätä tautitaakkaa ole kunnolla kvantifioitu. Yllä oleva teksti ei kuvaa oikealla tavalla kansanterveyden tarpeita kehitysmaissa. Hygieenisten olojen parantaminen vesihuoltoa parantamalla tulee edelleen olla prioriteetti nro yksi, jos tavoitteita halutaan saavuttaa.

title: Kaupungistuminen

text:
Nopea kaupungistuminen luo myös ongelmia. Kehitysmaiden infrastruktuuri ei yleensä pysy kehityksen mukana, jolloin varsinaisen kaupungin laidoille syntyy paljon hökkelikyliä, joissa ei ole tarjolla alkeellisimpiakaan palveluja. Asunnottomuus ja katulapset ovat yleisiä ilmiöitä. Monissa kehitysmaissa jopa yli puolet väestöstä saattaa asua slummeissa. Asuntojen hinnat nousevat kovan kysynnän takia pilviin ja tuloerot kasvavat räjähdysmäisen suuriksi. Työttömyys on yleistä, mikä taas johtaa rikollisuuteen, prostituutioon, huumekauppaan ja pimeisiin töihin. Kaupungit ovatkin nykyisin entistä epätasa-arvoisempia paikkoja, joissa rikkaiden aidoilla reunustetut asuma-alueet ovat aivan slummien vieressä.
Kaupungit vievät laajentuessaan tilaa esimerkiksi maataloudelta ja luonnolta. Vedestä saattaa tulla pulaa pohjavesilähteiden tyhjentyessä tai saastuessa. Pahimmillaan kaupungit tuottavat asukasta kohti moninkertaisesti jätteitä maaseutuun verrattuna, ja tehokkaan jätehuollon järjestäminen kuuluukin kehitysmaiden kaupunkien vaikeimpiin ongelmiin. Lisäksi kaupunki kuluttaa moninkertaisesti luonnonvaroja maaseutuun nähden, ja suurkaupunki tarvitsee pahimmillaan pinta-alaansa nähden monikymmenkertaisen alan viljeltyä maata ruokatarpeidensa tyydyttämiseksi.

title: Raúl Prebisch

text: Prebisch toimi taloustieteen professorina Buenos Airesin yliopistossa vuosina 1925–1948. Kyseisen kauden aikana hän toimi myös maan apulaisvaltiovarainministerinä ja Argentiinan Pankin pääjohtajana. Tutkijana Prebisch perehtyi erityisesti kehitysmaiden ongelmiin ja ehdotti niiden aseman parantamiseksi suojatulleja, talousavun lisäämistä ja kehitysmaiden viennin kasvattamista. Tätä Prebischin mallia pidetään edelleen käyttökelpoisena toimintatapana. Prebisch sai vuonna 1974 Intian valtion myöntämän Jawaharlal Nehru -palkinnon kansojen välisen ymmärtämyksen, hyvän tahdon ja ystävyyden edistämisestä.

title: Koala

text: Koalan jakaminen alalajeihin on edelleen kiistanalaista. Luonnontieteilijät eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen siitä onko alalajeja kaksi vai kolme, tai siitä onko niitä yleensä ottaen ainoatakaan. Kolme alalajia on nimetty ja ne ovat 1923 nimetty "Phascolarctos cinereus adjustus", 1935 nimetty "Phascolarctos cinereus victor" sekä "Phascolarctos cinereus cinereus". Edellä mainituista "Phascolarctos cinereus adjustus" -alalajiksi on luokiteltu Queenslandissa, koalan esiintymisalueen pohjoisimmassa osassa elävä populaatio. "Phascolarctos cinereus victor" -alalajiin on katsottu kuuluvan Victorian osavaltion populaatio ja "Phascolarctos cinereus cinereus" -alalajiin on katsottu kuuluvan Uuden Etelä-Walesin alueen populaatio. Alalajien eroja ovat aikuisten yksilöiden koko: eteläiset koalat ovat huomattavasti pohjoisia yksilöitä isompia, sekä koalan turkki: eteläisten koaloiden turkki on pohjoisia yksilöitä tiheämpää ja usein myös ruskeampaa.

title: Akvedukti

text: Kehitysmaissa ne ovat edelleen suosittuja, sillä ne ovat edullisia rakentaa ja helppoja ylläpitää.

title: Suudelma

text: Vanhassa juutalaisessa kulttuurissa suudelma oli kunnioituksen merkki, ja Uudessa testamentissa onkin mainintoja Jeesuksen saamista suudelmista, jopa jalkoihin. Kristinuskossa on edelleen yleistä osoittaa kunnoitusta suutelemalla johtajien jalkoja tai käsiä, tai paavin tai piispan sormusta. Paavi itse suutelee maata astuessaan ulos lentokoneesta kunnoituksesta isäntiään kohtaan. Pyhiinvaeltajat ovat aina suudelleet pyhiinvaelluskohteitaan, kuten Pyhän Pietarin patsasta Pietarinkirkossa. Etenkin ristin suutelu on kristityillä edelleen yleistä. Toisaalta syntiset joutuivat keskiaikaisessa kuvastossa suutelemaan nöyryyttävästi paholaisen takapuolta.

title: Imeväiskuolleisuus

text: Vielä vuonna 1900 vasta kolmessa maassa, Ruotsissa, Norjassa ja Uudessa-Seelannissa, imeväiskuolleisuus oli alle 10 prosenttia, kun muualla maailmassa se oli yleensä 15–30 prosenttia. 1900-luvun alussa imeväiskuolleisuus alkoi vähetä voimakkaasti, ensin kehittyneissä maissa ja sitten myös kehitysmaissa. Vielä vuosisadan puolivälissä Latinalaisessa Amerikassa imeväisyyskuolleisuus oli 12 prosenttia, Aasiassa 18 prosenttia ja Afrikassa yli 20 prosenttia. Nykyaikaisen terveydenhoidon levittyä kehitysmaihin toisen maailmansodan jälkeen niidenkin imeväiskuolleisuus on laskenut, ensimmäiseksi Itä-Aasiassa ja viimeiseksi Afrikassa.

title: Ulkomaankaupan vaihtosuhde

text: Prebisch-Singer-teesin mukaan vaihtosuhde alkutuotteiden ja valmistettujen hyödykkeiden välillä tyypillisesti heikkenee ajan myötä. Sen mukaan alkutuotteita vievät maat, kuten kehitysmaat, joutuvat vähentämään tuontiaan. Teesin kehittivät toisistaan riippumatta taloustieteilijät Raúl Prebisch sekä Hans Singer 1950-luvulla. Prebisch esitti edelleen, että kehitysmaiden tulisi monipuolistaa talouksiaan sekä vähentämään riippuvuuttaan alkutuotteiden viennistä kehittämällä teollisuuttaan.

title: Elinajanodote

text: Maiden välillä vertailtaessa merkittävin selittävä tekijä on lapsikuolleisuus. Kehitysmaissa edelleen iso osa lapsista kuolee muutaman vuoden ikään mennessä, mikä laskee voimakkaasti keskiarvoa. Myös elintaso on tärkeimpiä selittäviä tekijöitä: köyhät elävät vuosia tai vuosikymmeniä (paikasta riippuen) vähemmän kuin varakkaammat. Tähän seikkaan liittyy muun muassa koulutus, asuinolot, elintavat ja työn vaarallisuus. Moni köyhä kehitysmaan nainen kuolee esimerkiksi synnytykseen tai abortin jälkiseurauksiin.

title: Maataloustuki

text: Reilun kaupan edistäjien mukaan EU:n tukijärjestelmä edistää suurtilallisten etua lähes kaikkien muiden kustannuksella. Miljoonien köyhien maanviljelijöiden toimeentulo kehitysmaissa vahingoittuu siksi, että EU-maat vievät ulkomaille ylen määrin sokeria, viljaa, maitotuotteita ja karjaa hinnalla, joka alittaa sen tuotannon kustannukset. Tuettuna näiden vientituotteiden hinta voi olla alempi kuin niiden, joita tuottavat kehitysmaiden köyhät maanviljelijät.

title: Hökkelikylä

text: Hökkelikylä on epävirallinen asuinalue, joka koostuu väliaikaisista rakennuksista. Hökkelikylä sijaitsee usein kaupungin laidalla ja sen asukkaat ovat yleensä rakentaneet kotinsa itse. Hökkelikylissä ei yleensä ole juurikaan julkisia palveluita. Hökkelikylät ovat enimmäkseen kehitysmaiden ilmiö.

title: Vapaakauppa

text: Vapaakaupan vastustus voi liittyä myös yleisempään modernisaation tai kehityksen vastustamiseen. Kehitysmaissa elää edelleen kulttuureja, joiden ihmiset haluavat elää virallisen talouden ulkopuolella, eikä heidän päätään voida kääntää puhumalla inhimillisen kehityksen indekseistä tai muista länsimaisten ihmisten kehittämistä elintason mittareista. Yksi vapaakaupan tunnettuja vastustajia on taloustieteilijä Michel Chossudovsky. Myös Noam Chomsky on kritisoinut vapaakauppaa siitä, että kehittyneisiin maihin sovelletaan sääntöjä joustavasti niiden etujen mukaan, kun taas kehitysmaille saarnataan tiukkaa markkinakuria.

title: Luontoissuoritus

text: Edellä luontoissuoritusta on pidetty rahasuorituksen vastakohtana. Tämä onkin usein paikallaan, mutta käytännössä luontoissuoritusvelvoite voi täytäntöönpanovaiheessa muuttua rahavelaksi. Esimerkiksi velallisen tehtäväksi tuomittu työsuoritus annetaan ulosotossa yleensä ulkopuolisen tehtäväksi ja siitä aiheutuneet kulut peritään velalliselta rahana.

title: Syntyvyyden säännöstely

text: Ihmisen lapsilukuun vaikuttavat monenlaiset asiat. Jos lapsikuolleisuus on korkea, iso lapsiluku takaa aktiivisen väestön uusintamisen. Kehitysmaissa onkin perheiden lapsimäärä huomattava verrattuna teollistuneisiin valtioihin, jotka ovat väestöllisen muuntumisen mallin neljännessä vaiheessa, joissa syntyvyyttä alentavat tekijät ovat yhteydessä kaupungistumiseen. Myös lastentautien hoidon ja ehkäisyn kehittyminen esimerkiksi lääkityksin ja rokotuksin sekä lapsivuode- ja imetysaikojen kehittynyt terveydenhuolto neuvola- tai muun järjestelmän avulla parantaa lasten selviytymistä aikuisikään ja siten tarve pitää väestömäärää yllä korkean syntyvyyden avulla menettää merkityksensä. Kehitysmaassa jossa lapsikuolleisuus on saatu alas lääkinnän ja parantuneiden ravinto-olojen ansiosta ollaan kuitenkin ongelman edessä. Suurempi osa lapsista jää henkiin mutta syntyvyys on edelleen korkea, tapahtuu väestöräjähdys. Tämän ehkäisemiseksi tarvittaisiin syntyvyyden säännöstelyä.

title: Molli

text: Käytännössä säveltäjät ovat harvoin käyttäneet melodisen molliasteikon nousevaa ja laskevaa muotoa täysin johdonmukaisesti. Yleistä on, että molliasteikon kuudes ja seitsemäs sävel esiintyvät melodioissa vaihdellen korotettuna tai korottamattomina riippuen lähinnä siitä, onko jompikumpi näistä sävelistä juuri edellä esiintynyt soinnutuksessa. Korottamatonta seitsemättä säveltä käytetään yleisesti varsinkin mollin kolmannen asteen soinnussa, joka onkin sama kuin mollin rinnakkaisen duurin peruskolmisointu. Jazzmusiikissa sen sijaan molliasteikon kuudes ja seitsemäs sävel korotetaan useimmiten myös alaspäisessä sävelkulussa.

title: Maahanlaskujoukot

text: Toisaalta laskuvarjojoukoilla on yleensä vähän varusteita ja huoltotarvikkeita, joten ne eivät pysty käymään pitkiä taisteluja ja joukkoja onkin syytä käyttää etujoukkoina. Edelleen laskuvarjo-operaatiot ovat erittäin riippuvaisia sääoloista. Kehitys helikopteriteknologiassa toisen maailmansodan jälkeen on lisännyt maahanlaskuoperaatioiden mahdollisuuksia ja helikopterit ovat laajalti korvanneet suuren mittakaavan laskuvarjo-operaatiot. Laskuvarjosotilaita on kuitenkin edelleen useiden maiden armeijoissa.

title: Etelä–Etelä-yhteistyö

text: Vuonna 1978 YK perusti kehitysmaiden yhteistyön edistämiseksi oman yksikön. Laajemmin kehitysmaiden välillä alkoi syntyä yhteistyötä kuitenkin vasta 1990-luvun lopulla. Kehitysmaiden välisen yhteistyön avulla on kyetty vähentämään maiden riippuvuutta teollisuusmaiden avustusohjelmista, mikä on aiheuttanut muutoksen kansainvälisissä valtasuhteissa. Käytännössä suurin osa kehitysmaiden ulkomaankaupasta tapahtuu kuitenkin edelleen teollisuusmaiden kanssa.

title: Maanalainen kaivos

text: Länsimaissa kaivostoiminta on nykyisin yleensä pitkälle koneistettua ja osin automatisoitua. Kehitysmaissa kaivostoiminta on työvoimaintensiivisempää toimintaa, jossa käsityöllä on edelleen merkittävä osuus. Sama näkyy myös työturvallisuudessa. Vaarallisimpia kaivoksia ovat hiilikaivokset, joissa muun muassa Kiinassa kuolee vuosittain tuhansia ihmisiä kaasuräjähdysten ja niiden aiheuttamien sortumien seurauksena.

title: Ulkomaaninvestointi

text: Kiina-ilmiön tapainen kehitys ei ole uusi asia, vaan teollisuus on siirtänyt tuotantoa halvan tuotannon alueille lähes teollistumisen alkuajoista lähtien tavoitellen suurempaa tehokkuutta ja halvempia tuotantokustannuksia. 1970-luvun alusta asti tapahtunut ja myöhemmin kiihtynyt kansainvälisen pääoman liikkeiden vapautus on kuitenkin kiihdyttänyt ilmiötä. Ylivoimaisesti suurin osa ulkomaan investoinneista tapahtuu edelleen teollisuusmaiden välillä. Kehitysmaiden osuus – varsinkin jos Kiina pudotetaan pois – on varsin pieni. Lisäksi useimmilla köyhillä mailla ei ole varaa asettaa mitään toimintaehtoja ulkomaisella pääomalla toimiville yhtiöille, koska sijoittajat voivat aina valita kohteekseen jonkin toisen maan. Sen takia ainoa kehitysmaahan kohdistuvan ulkomaaninvestoinnin rahallinen hyöty kehitysmaalle on työntekijöille maksetut palkat – mikä kuitenkin on merkittävä asia monen köyhän maan taloudelle.

title: Kotisynnytys

text: Luokka:Raskaus ja synnytys

title: Kehitysmaa

text: Suoran kehitysavun lisäksi kansainvälinen valuuttarahasto IMF ja Maailmanpankki antavat suhteellisen halpaa lainaa usein monimutkaisilla lainajärjestelyillä erilaisiin yhteiskunnallisiin uudistuksiin. Näitä tahoja on kritisoitu liian liberalistisesta ja avointa maailmankauppaa suosivasta linjasta, millä on väitetty olevan epäsuotuisa vaikutus kehitysmaiden talousrakenteille. Uudistukset nähdään yleensä välttämättöminä myös niiden kriitikoiden mielestä, mutta tarvittavien uudistusten luonteesta on paljon erimielisyyksiä.

title: Kauppatori

text: Yleensä kauppatorit ja -aukiot ovat muodostuneet kulkuväylien äärelle, jossa ne ovat olleet mahdollisimman suuren ihmisjoukon tavoitettavissa. Niinpä ne sijaitsevat lähes aina kaupunkien ja kylien ydinkeskustoissa. Teollisuusmaissa kauppatorien merkitys on vähentynyt kaupan alan muututtua esimerkiksi supermarkettien perustamisen myötä, mutta varsinkin kehitysmaissa torit ovat edelleen hyvin suuressa roolissa kaupankäynnin ja lähiympäristönsä talouden kannalta. Vielä 1900-luvun puolellakin Suomessa myytiin torikaupassa esimerkiksi hevosia, halkoja ja heinää, jotka ovat nykyään pääosin poistuneet toreilta. Myös muun muassa raa’an lihan ulkomyyntiä on terveyssyistä merkittävästi rajoitettu. Joissakin osissa maailmaa vastaavat myyntiartikkelit ovat sen sijaan vielä yleisesti myynnissä kauppatoreilla.

title: Kaivos

text: Länsimaissa kaivostoiminta on nykyisin yleensä pitkälle koneistettua ja osin automatisoitua. Kehitysmaissa kaivostoiminta on työvoimaintensiivisempää toimintaa, jossa käsityöllä on edelleen merkittävä osuus. Sama näkyy myös työturvallisuudessa. Vaarallisimpia kaivoksia ovat hiilikaivokset.

title: Vietnam

text: Koska Vietnam on ollut kehitysmaa, jossa aliravitsemus ja infektiotaudit surmaavat edelleen ihmisiä, syöpä sekä sydän- ja verisuonitaudit eivät ole olleet korkealla sen kuolinsyytilastoissa. Elintason noustessa tilastot voivat muuttua. Tupakointi on maassa yleistä: vuonna 1994 miehistä 74 prosenttia ja naisista 4 prosenttia tupakoi. Maksasyöpä on Vietnamin yleisimpiä syöpälajeja. Sitä on yritetty torjua hepatiitti-B-rokotteen avulla.[69]

title: Kehitysmaa

text: Kehitysmaat ovat keskenään hyvin hajanainen ryhmä. Aikaisemmin oli yleistä määritellä kehitysmaiksi kaikki Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan maat Neuvostoliittoa ja Japania lukuun ottamatta. Nykyisin muutamat niistä ovat kuitenkin jo siinä määrin vaurastuneita, ettei niitä enää lueta kehitysmaihin, kun taas Neuvostoliittoon aikoinaan kuuluneita Keski-Aasian maita voidaan jo sellaisina pitää. Köyhimpiä maita voidaan kuvata omalla termillään: "heikoimmin kehittyneet maat" tai "alikehittyneet maat". Suhteellisesti selvästi eniten tällaisia maita on Afrikassa, jonka tilanteesta esimerkiksi viimeisten vuosikymmenten nälänhädät, sodat ja luonnonkatastrofit, kuten kuivuudet tai tulvat, ovat jättäneet varsin lohduttoman kuvan. Lisäksi etenkin Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa on paljon kehitysmaan kriteerit täyttäviä valtioita, mutta osa niistä on jo varsin teollistuneita, esimerkiksi Turkki, Intia ja Etelä-Afrikka. Näistä edistyneemmistä maista käytetään usein nimitystä "vähemmän kehittyneet maat" erotuksena köyhimpiin eli "vähiten kehittyneisiin maihin".

title: Kehitysmaa

text: Kehitysmaiden määrittelyä vaikeuttaa kuitenkin se, että yhden maan sisällä voi olla kehitystasoltaan keskenään hyvin erilaisia alueita. Esimerkiksi Kiina on edelleen satoine miljoonine maaseudulla asuvine köyhineen kehitysmaa, vaikka jotkut sen rikkaimmista kaupungeista vaikuttavat hyvin vaurailta.

title: Kotisynnytys

text: Mainitussa artikkelissa ei otettu kantaa siihen, valitsevatko niistä synnyttäjistä, joilla ei ole tutkimuksessa käytettyä riskitekijää, sairaalasynnytyksen useammin ne, joilla on muuten korkeampi riski (itsevalinta).