query: Kuinka monta eri kieltä on maailmassa?

title: Kieli

text: Maailmassa on tuhansia kieliä. Tavallisesti arvio liikkuu 6 000 kielen paikkeilla. Se vaihtelee kuitenkin tuhansilla puoleen ja toiseen, koska kielen ja murteen välinen rajanveto on vaikeaa. Tässä ei pyritäkään täyteen johdonmukaisuuteen: esim. ruotsi, norja ja tanska lasketaan kolmeksi eri kieleksi, vaikka ne ovat keskenään melko hyvin ymmärrettävissä, mutta kiinan kieli ja arabian kieli lasketaan kumpikin yhdeksi kieleksi, vaikka murre-erot ovat niin suuret, etteivät kaikki kiinan puhujat ymmärrä toisiaan eivätkä kaikki arabian puhujat toisiaan.

title: R

text: R lausutaan eri kielissä eri tavoin. Monissa kielissä ääntämys vaihtelee murteesta toiseen.

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikan alkuperäisasukkaat, intiaanit, puhuivat monia eri kieliä. Nykyään intiaanikielien puhujat ovat harvassa, vaikkakin yleisesti käytetään esimerkiksi Paraguayssa guaranin kieltä ja Boliviassa ja Perussa ketšuan ja aimaran kieliä.[32]

title: Ramayana

text: Ramayana on peräisin Intian alueelta ja se alkoi muotoutua ennen ajanlaskun alkua todennäköisesti 300-luvun eaa. jälkeen. Ramayanan varhainen versio kirjoitettiin sanskritiksi ja sen kirjoittajana pidetään yleensä runoilija Valmikia. Todellisuudessa teoksella lienee olleen useita eri tekijöitä, joiden tarinoita on koottu yhteen. Kun teos levisi sittemmin Intiassa, siitä kehittyi myös useita eri paikallisia versioita. Yksi tunnetuimmista muunnelmista on 1500-luvulta peräisin oleva Tulsidasin Ramayana Pohjois-Intiasta. Ramayana levisi myös Intian ulkopuolelle, kuten Kaakkois-Aasiaan, Nepaliin, Assamiin, Sri Lankalle ja myös islamilaisen maailman alueelle Kashmiriin, Pakistaniin ja silkkitietä pitkin myös Keski-Aasiaan. Teoksen levitessä sen tarina käännettiin monille paikallisille kielille, kuten tamiliksi ja bengaliksi. Monissa tapauksissa käännökset ovat kieliensä oman kirjallisuuden merkkiteoksia. Teos oli suosittu Suurmogulien valtakunnan kaudelta 1500-luvulta eteenpäin ja monet ajan intialaiset taiteilijat esittivät sen kohtauksia maalauksissaan.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Kielensuunnittelu

text: Kielensuunnittelulla eli kielisuunnittelulla tarkoitetaan tietoista pyrkimystä vaikuttaa kielen rakenteeseen ja sanastoon sekä sen oppimiseen ja käyttöön. Yleensä kielensuunnittelu pyrkii muuttamaan sitä, kuinka ihmiset käyttävät jotakin kieltä. Yhteiskunnan päättävissä elimissä harjoitetaan kielipolitiikkaa. Monilla mailla on erilliset, kieltä hallinnoivat instituutiot, kuten Kotimaisten kielten tutkimuskeskus Suomessa. Näiden tehtävänä on kielten ohjailu ja kielisuunnittelun limittäminen itse kieliin. Kielensuunnittelusta voivat huolehtia esimerkiksi viranomaiset, ammatilliset ryhmät, yksityiset järjestöt tai yksilöt.[1]

title: Historiateos

text: Herodotos kertoo laajasti Kroisokseen liittyviä kertomuksia. Näihin lukeutuvat tämän keskustelu Solonin kanssa siitä, kuka on maailman onnellisin ihminen; kuinka Kroisos koetteli kreikkalaisen maailman eri ennuspaikkoja selvittääkseen, mitkä ovat oikeita oraakkeleita; sekä kuinka Kroisos sai Delfoin oraakkelilta monitulkintaisuudestaan kuulun vastauksen kysymykseen siitä, tulisiko hänen hyökätä persialaisia vastaan ("jos hyökkäät, tuhoat suuren valtakunnan"). Seurauksena Kroisos kukistuu taistelussa Kyyrosta vastaan. Hänestä tulee kuitenkin myöhemmin Kyyroksen neuvonantaja.

title: Romaaniset kielet

text: Murteita on paljon ja ne eroavat toisistaan joskus kovastikin, eikä täten ole aina selvää, mitä pitäisi kutsua kieleksi, mitä murteeksi. Ranskalla, italialla, espanjalla, portugalilla, ja romanialla on etuoikeutettu asema itsenäisten valtioiden virallisina kielinä. Katalaani ja galego ovat myös virallisia kieliä, vaikkakaan eivät omissa kansallisvaltioissaan (galego Galician itsehallintoalueella ja katalaani Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla Espanjan valtiossa sekä lisäksi Andorrassa). Kielillä kuten sardi ja retoromaani on myös jonkinlainen virallinen asema ja niitä käytetään jossain määrin opetuskielinä kouluissa. Monien varianttien asemaa on kuitenkin keinotekoisestikin heikennetty, esimerkiksi oksitaanin eri muotoja, venetsian kieltä sekä Oïl-kieliä (paitsi tietenkin ranskaa). Kielet kuten mirandeesi ja asturia ovat käytössä pienillä alueilla ja rajoitetusti. Nykyisin eri tahoilla on kuitenkin monenlaisia hankkeita kielten käytön elvyttämiseksi. Lähes kaikilla romaanisilla kielillä on oma Wikipediansa.

title: Luettelo Death Noten hahmoista

text: Aiber (), oikealta nimeltään Thierry Morello (animessa Tierry Morello, ), on L:n alamaailman tuttaviin lukeutuva ammattihuijari. Hän saa tehtäväkseen vakoilla Yotsuba Groupin toimintaa esiintymällä maailman toisiksi parhaana etsivänä nimeltä Eraldo Coil (エラルド・コイル Erarudo Koiru), joka on oikeasti yksi L:n valenimistä. Aiber kommunikoi tietokoneen kautta kirjaimella "A". Hän osaa useita eri kieliä ja hänellä on monia valehenkilöllisyyksiä. Hän on ammattirikollinen ja siksi erittäin tunnettu alamaailmassa, mutta ei ole joutunut kertaakaan vankilaan.

title: Picasson seikkailut

text:
Elokuvassa puhutaan 10 eri kieltä, mutta silti se on lähes mykkä, sillä lauseet ovat todella yksinkertaisia.
Elokuvassa on slapstickin, farssin ja kabareen piirteitä. Se satiirisoi ja parodioi monia aikansa tunnettuja henkilöitä. Elokuvassa seikkaillaan muun muassa Madridissa, Pariisissa, New Yorkissa, Lontoossa ja ruotsalaisessa Tomelillan kunnassa, jossa elokuva valtaosin kuvattiin ja joka tahallisen kömpelöiden kulissien avulla esittää myös maailman suurkaupunkeja.

title: Luettelo kielistä puhujamäärän perusteella

text: Kaikki luetellut kielet eivät ole yksittäisiä kieliä sanan tiukassa merkityksessä, koska niiden eri murteet eivät ole keskinäisesti ymmärrettävissä (esimerkiksi kiina ja arabia), kun taas monissa tapauksissa eri maissa puhutut keskinäisesti ymmärrettävissä olevat kielet, joilla on selviä kansallisia erikoispiirteitä, on lueteltu erikseen (esimerkiksi skandinaaviset kielet, hindustani ja malaiji). Kaikki tiedot eivät ole ajan tasalla.

title: Sapirin–Whorfin hypoteesi

text: Whorf vastusti "luonnolliseksi logiikaksi" kutsumaansa oppia, jonka hän väitti uskovan, että "puhe tai kielen käyttö on olemassa ainoastaan 'ilmaisemaan', mikä olennaisesti on jo hahmotettu muin kuin kielitieteellisin keinoin". Tämän vuoksi hän esitti, että "ajatus ei riipu kieliopista vaan logiikan ja järjen laeista, joiden pitäisi olla samat kaikille universumia havainnoiville. Whorf myös vastusti tieteellistä maailman kuvaa, ja kirjoitti evoluutioteoriaa vastustavan kirjan, jota on pidetty eräänä ensimmäisenä kreationismin edustajana. Hän kiinnostui kielistä, sillä häntä kiinnosti kuinka eri kielillä kirjoitetut uskonnolliset tekstit olivat niin erilaisia kuin vallitsevat yhdysvaltalainen maailmankatsomus .

title: Afrikan talous

text: Kielten moninaisuus vaikuttaa suuressa osassa Afrikkaa talouskasvuun. Afrikassa puhutaan yli 2000 eri kieltä [40]. Vuonna 2005 kuusi kymmenestä maailman runsaskielisimmästä maasta sijaitsi Afrikassa. Yksin Tansaniassa lähes 27 miljoonaa ihmistä puhuu 127 eri kieltä. [41]

title: Murre

text: Kielen ja murteen välille ei voida vetää yksiselitteistä rajaa. Kielitieteessä tavanomainen määritelmä on, että jos kielimuotojen puhujat ymmärtävät toisiaan ilman, että kummankaan tarvitsee erikseen opetella toistensa kieltä, ovat kyseessä saman kielen murteet, muussa tapauksessa eri kielet. Tämäkin määritelmä on silti ongelmallinen, sillä monissa rajatapauksissa kielimuotojen puhujat ymmärtävät toisiaan jotenkuten, mutta puutteellisesti. On olemassa myös "murrejatkumoita" eli alueita, joiden sisällä murteet vaihtelevat vähitellen siten, että alueen ääripäiden asukkaat eivät ymmärrä toisiaan, mutta missään kohdassa matkan varrella ei ole sellaista jyrkkää rajaa, jonka eri puolilla naapurit eivät ymmärrä toisiaan. Sellaisia murrejatkumoita oli varsinkin vanhan maatalousyhteiskunnan aikana, jolloin ihmiset liikkuivat vähän ja joutuivat vain harvoin tekemisiin kirjakielen kanssa. Yhden sellaisen muodostivat esimerkiksi hollannin sekä ala- ja yläsaksan murteet Alankomaiden rannikolta Itävaltaan saakka. Kielen ja murteen erottelun häilyvyyden vuoksi on myös vaikea määritellä, kuinka monta kieltä maailmassa puhutaan.

title: Tractatus logico-philosophicus

text: Filosofisia ongelmia syntyy Wittgensteinin mukaan silloin, kun kieltä käytetään väärin esimerkiksi yrittämällä kuvata sellaista, mitä ei voi kuvata. Esimerkkinä tästä on maalauksen ja maailman vastaavuussuhde: maalaus voi esittää latoa, mutta maalaus ei voi esittää maalauksen ja ladon välistä esittämissuhdetta. "Missä esittämissuhde on?" kuuluisi wittgensteinilainen kysymys. Puhe sen puhumisesta, mistä ei voi puhua, herättää kysymyksiä monien omituiselta tai filosofiselta kuulostavien väitteiden luonteesta: ”Mikä on elämän tarkoitus?", ”Kuinka paha ihminen voi olla?", "Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?".

title: Koartikulaatio

text: Koartikulaatio tarkoittaa fonetiikassa vierekkäisten äänteiden luontaista mukautumista toisiinsa. Koartikulaatio on "universaalia", sillä sitä esiintyy kaikissa maailman kielissä, ja monien yksittäistenkin äänteiden koartikulaatio on samantapaista eri kielten kesken. Koartikulaatio on kuitenkin myös "kielikohtaista", sillä luonnollisen koartikulaation voivat ohittaa yksittäisen kielen fonologiset säännöt tai koartikulaatiota rikkovat foneemierot. Kielenkäyttäjät eivät yleensä tiedosta käyttämäänsä koartikulaatiota lainkaan.

title: Monikielisyys

text: Maailmassa puhutaan arviolta 6000:ta kieltä. Kuitenkin vain 25 prosentilla maailman noin 200 valtiosta on enemmän kuin yksi virallinen kieli. Niissäkin valtioissa, joissa kahdella kielellä on virallinen asema, toinen kieli on usein dominoivampi tai arvostetumpi. Toisaalta monissa virallisesti yksikielisissä valtioissa voi olla jopa satoja vähemmistökieliä. Esimerkiksi virallisesti englanninkielisessä Nigeriassa puhutaan yli 400:ä eri kieltä. Maata ei voi siis määritellä yksi- tai monikieliseksi virallisen kieliluokituksen perusteella. Ylivoimaisesti suurin osa maailman kielistä on vähemmistökieliä, joilla ei ole minkäänlaista laillista asemaa.

title: Roblox

text: Peleissä on omat maailmat. Peliin astuessa pelaaja luo uuden maailman, jonne muut pelaajat ohjataan automaattisesti. Pelin rakennusvaiheessa tekijä voi itse määrittää, kuinka monta pelaajaa hänen maailmaansa voi samaan aikaan tulla käymään. Pelaajat koostuvat palikoista ja muodoista kuten tukasta, housuista ja paidoista.

title: Herätkää!

text: Lehti on lähes identtinen useimmilla kuukausittain julkaistavilla kielillä. Artikkelit tulevat eri maista ja kootaan yhteen Yhdysvalloissa, josta ne toimitetaan painoille ympäri maailmaa. Suomessa lehteä painetaan Jehovan todistajien kirjapainossa Vantaalla. Kaikkien kieliversioiden yhteispainosmäärä on keskimäärin 60 250 000 ja julkaisukieliä on 117."Herätkää!" 3/2017 s. 2 Lehti on yksi maailman suurimpia aikakauslehtiä. Lehteä on saatavana myös äänilehtenä CD-levyllä, Mp3-CD-rom-levyinä ja lehti on myös ladattavissa ilmaiseksi viralliselta lataussivulta useilla eri kielillä.

title: Kielen kuvateoria

text: Wittgenstein esittelee "Tractatuksessa" kielen kuvateorian, jonka mukaan oikein muodostetut lauseet ovat kuvia asiaintiloista. Esimerkiksi lause ”Kissa on pöydällä” kuvaa asiaintilaa, jossa kissaksi kutsuttu eläin on pöydällä. Filosofisia ongelmia syntyy Wittgensteinin mukaan silloin, kun kieltä käytetään väärin esimerkiksi yrittämällä kuvata sellaista, jota ei voi kuvata. Esimerkkinä tästä on maalauksen ja maailman vastaavuussuhde: maalaus voi esittää latoa, mutta maalaus ei voi esittää maalauksen ja ladon välistä esittämissuhdetta. "Missä esittämissuhde on?" kuuluisi wittgensteinilainen kysymys. Puhe sen puhumisesta, mistä ei voi puhua, herättää kysymyksiä monien omituiselta tai filosofiselta kuulostavien väitteiden luonteesta: ”Mikä on elämän tarkoitus?", ”Kuinka paha ihminen voi olla?", "Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?".

title: Brahmsin kehtolaulu

text: Laulun sanoista on eri kielissä monia muunnelmia, jotka saattavat paljonkin poiketa alkuperäisistä, mutta sen melodia on yksi maailman tunnetuimmista ja helpoimmin tunnistettavista, ja sitä laulavat lukemattomat pienten lasten vanhemmat kaikkialla maailmassa tuudittaakseen lapsensa uneen.

title: Isolaattikieli

text: Isolaattikielet ovat kieliä, joita ei ole pystytty sijoittamaan mihinkään kielikuntaan, toisin sanoen kieliä, jotka muodostavat yksin oman kielikuntansa. Niillä ei ole tunnettuja eläviä eikä kuolleita sukukieliä. Aiemmin monia isolaattikieliä on pidetty hypoteettisen kielikunnan typologisen tai areaalisen kieliryhmän osana. Näistä mainittakoon uralilais-altailaiset kielet, joihin katsotaan kuuluvan useita eri kielikuntia, joiden mahdollisesta yhteisestä alkuperästä tai isolaatiosta on eri aikoina esitetty monia erilaisia tulkintoja .

title: Tilaääni

text: Monikanavaista ääntä merkitään usein numeroin, yleisesti käytössä olevat tilaäänikanavat ovat 5.1, 7.1, 7.2, 9.1 ja 9.2. Näistä numeroista ensimmäinen kertoo kuinka monta normaalin taajuusalueen kaiutinta kuuntelijan ympärillä on ja jälkimmäinen, kuinka monta matalien taajuuksien subwoofer-kaiuttimia on. Mitä suurempia nämä luvut ovat, eli mitä enemmän kaiuttimia on käytössä, sitä tarkemmin eri äänien tulosuunnat erottuvat.

title: Busuu

text:
Busuu.com on Madridissa toimiva juuri aloittanut Web 2.0 yhtiö ihmisille jotka ovat kiinnostuneita kielitaitonsa parantamisesta tai uuden kielen oppimisesta. Sivusto tarjoaa suuren online-yhteisön omaa kieltään opettavia jotka käyttävät edistyneempiä metodeja oppia kieliä Busuun multimediaohjelmistojen materiaalien ja kielenvaihdon avulla. Kurssit perustuvat Common European Framework of Reference for Languages (CEFR)-ohjelmaan, joka kattaa tasot A1, A2, B1 ja B2. Jokainen kurssi on jaettu oppimisyksiköihin jotka kattavat enemmän kuin 150 arkipäivän aihetta. Käyttäjät hyötyvät jokaisen oppimisyksikön runsaasta materiaalista, kuten sanastosta ja keskeisistä lauseista, dialogeista, kuullunymmärtämisestä, podcasteista ja PDF-tiedostoista. Käyttäjät voivat koko opintojen ajan testata omaa edistymistään lyhyiden interaktiivisten haastattelujen avulla.
Paitsi yksittäisten kurssien avulla, lisäksi käyttäjät voivat parantaa keskustelutaitojaan yhdistymällä Busuun sisäisen video-chatin avulla suoraan ympäri maailmaa äidinkielenään puhuvien kanssa. Jokainen käyttäjä ei ole vain vieraan kielen ”opiskelija”, mutta myös ”opettaja” hänen omalla äidinkielellään. Busuu.com toivottaa käyttäjät tervetulleeksi opiskelemaan mitä kieliä tahansa. Tämä tarkoittaa sitä, että jokaisella yhteisössä on mahdollisuus oppia kuinka monta kieltä tahansa.

title: Suomen kielen äännerakenne

text: Kielitypologisesti /i/, /u/, /e/, /o/ ja /ɑ/ ovat tavallisia, eli ne esiintyvät monissa maailman kielissä, mutta /y/, /ø/ ja /æ/ ovat harvinaisempia. Etenkin pyöreät etuvokaalit /y/ ja /ø/ ovat epätavallisia, koska yleensä pyöreät vokaalit ovat takavokaaleita. Maailman kielissä on tavallisimmin viisi vokaalifoneemia, joten suomessa vokaaleita on vähän keskimääräistä enemmän, mutta toisaalta esimerkiksi saksassa vokaaleita on jopa 14. Suomessa on kuitenkin melko paljon vokaaleita suhteessa konsonantteihin. Konsonanttifoneemeita on vain 1,6 yhtä vokaalifoneemia kohden, kun eri kielten mediaani on 3,6. Juoksevassa tekstissä vokaaleita esiintyy vielä enemmän, sillä suomenkielisessä kirjoitetussa tekstissä tai litteroidussa puheessa vokaaleita on 48–49 % kaikista kirjainmerkeistä.

title: Lapsikuoro Jippii

text: Jippii-laulujen kääntäminen on yllättänyt lauluntekijätkin. Lauluja alettiin kääntää viroksi jo ennen kuin ensimmäinen äänite valmistui vuonna 2001, ja unkarinkielinen Jippii-äänite ilmestyi Unkarissa pian suomalaisen levyn jälkeen. Nyt Jippii-lauluja lauletaan eri puolilla maailmaa: nenetsin kielellä Pohjois-Siperiassa, missä pakkasta saattaa olla -50C ja Turkmenistanissa, missä lämpö kipuaa +50C asteeseen. Niitä lauletaan maailman korkeimman vuoren Mt. Everestin juurella Nepalissa, ja ne raikuvat merenpinnan alapuolella Israelissa. Valmiita Jippii-äänitteitä on tehty jo 48 kappaletta 27 kielellä. Laulujen käännösohjelmassa on yli 100 kieltä. Laulut äänitetään paikallisten lasten kanssa kussakin maassa. Jippii-kuoroja on syntynyt Viroon, Latviaan, Liettuaan, Venäjälle, Albaniaan, Armeniaan, Georgiaan, Nepaliin, Brasiliaan, Madagaskarille, Intiaan, Laosiin.… (Jippiimissio 8.1.2017) Kansainvälisissä Jippii-konserteissa lapset laulavat samoja lauluja monilla eri kielillä.

title: Soldier Front

text: Kun olet kanavalla, voit valita pelihuoneen johon menet. Näet jokaisesta huoneesta eri tietoja kuten kuinka monta pelaajaa huoneeseen mahtuu, onko huoneessa meneillään peli ("Gaming"), vai odotetaanko vielä pelin alkua ("Waiting"), kuinka monta pelaajaa huoneessa on (maksimimäärän huoneen ylläpitäjä voi itse päättää), huoneen nimen, mitä pelimuotoa pelataan, huoneen isännän ("host"). Näet myös onko huone salasanasuojattu ("Private"), vai avoin ("Open"), jolloin huoneeseen pääsee ilman salasanaa.

title: IFO

text:
Eri ufotutkijat ja ufokriitikot ovat olleet eri mieltä siitä, kuinka monta prosenttia ufoina ilmoitetuista lentävistä esineistä on tunnistettuja.
Monien tutkimusten mukaan 5–10 % ilmoitetuista ufohavainnoista on tunnistamattomia.

title: Ole Hallesby

text: Mainittujen dogmatiikan ja siveysopin oppikirjojen lisäksi Hallesby ei kirjoittanut juurikaan teologiseen tutkimustyöhön kuuluvaa. Suurin osa hänen tuotannostaan kuului hartauskirjallisuuden piiriin. Monia hänen kirjojaan on julkaistu eri kielillä, mm. suomeksi, saksaksi, englanniksi, unkariksi ja espanjaksi. Hallesby itse piti "Rukouksen maailmasta" -kirjaansa hartauskirjoistaan tärkeimpänä. Sen levikki onkin ollut suurta.

title: Sanomalehti

text: Suomalaisten lehtien lukijamääriä selvitetään Kansallisen Mediatutkimuksen (KMT) yhteydessä. KMT:ssä tiedot kerätään tietokoneavusteisena puhelinhaastatteluna. Lukijamäärä ilmaisee kuinka monta lukijaa lehden numerolla keskimäärin on. Levikki puolestaan kertoo kuinka monta kappaletta lehden numeroa keskimäärin myydään. KMT:ssä on mukana 39 sanomalehteä, kaikkiaan eri lehtiä on KMT:ssä on 190.

title: Tuulivoima

text: Tuulivoimalaitosten tuotantoa voidaan tarkastella ns. huipunkäyttöajan avulla, joka lasketaan jakamalla vuosituotanto nimellisteholla. Koska tuuliolosuhteista riippuen tuulivoimala tuottaa sähköä eri tehoilla, huipunkäyttöaika kertoo kuinka monta tuntia tuulivoimalan pitäisi toimia nimellistehollaan, jotta toteutunut vuosituotanto täyttyy. Usein tuulivoimalan tuotantoa tarkastellaan myös kapasiteettikertoimen avulla. Kapasiteettikerroin on huipunkäyttöajan prosentuaalinen esitys ja saadaan jakamalla huipunkäyttöaika vuoden kaikilla tunneilla. Euroopassa tuulivoimaloiden kapasiteettikerroin on usein 23 %, jolloin 1 MW tuulivoimaa tuottaa tuulisähköä 2 000 MWh/vuosi. Stanfordin yliopiston tutkijoiden mukaan vähintään viidesosa maailman tuulivoimapotentiaalista riittää koko maailman sähkönkulutukseen.


query: Onko partamakakien turkki musta?

title: Partamakaki

text: Partamakaki on pienempi kuin useimmat makakit. Koiraat ovat naaraita suurempia, ja niiden kulmahampaat ovat näyttävämmät. Koiraiden ruumiinpituus on 51–61 senttiä ja naaraiden 42–46 senttiä. Koiraat painavat 5–10 kiloa, naaraat puolestaan 2–6 kiloa. Hännän pituus on naaraalla 25–38 senttiä ja koiraalla 24–39 senttiä.[1] Häntä on ohut ja paljas, mutta päättyy mustaan karvatupsuun,[2] josta juontuu lajin englanninkielinen nimi lion-tailed macaque (suom. "leijonahäntäinen makaki"). Turkki on kiiltävänmusta, mutta naaman ympäristöä peittää harmaa, pitkäkarvainen röyhelö.[3] Naama itse on paljas ja musta. Partamakakilla on jokaisessa leuanpuoliskossa kaksi etuhammasta, yksi kulmahammas, kolme välihammasta ja kaksi poskihammasta. Makakeilla on poskipussit hedelmien varastoimista varten.[2]

title: Bunyip

text: Victorian osavaltion aboriginaalit, joiden kielestä bunyip-sana on peräisin, kuvailevat vesipetoa, joka onkin tavallisin mielikuva tästä hirviöstä. Sillä sanotaan olevan kuono kuin koiralla ja häntä kuin hevosella, minkä lisäksi sillä on sarvet tai pitkät torahampaat ja musta turkki. Sen sanotaan elävän soilla ja vesistöissä.

title: Partamakaki

text: Toisin kuin muut makakit, partamakakit elävät lähes yksinomaan puissa. Ne ovat arkoja ja karttavat ihmistä. Lisäksi ne sulautuvat hyvin ympäristöönsä tumman turkkinsa ansiosta ja pysyttelevät yleensä kasvillisuuden ylimmissä kerroksissa.[3] Ne laskeutuvat maahan vain harvoin, mutta ovat silti hyviä uimareita.[5] Yön ne viettävät rykelminä piilotellen puiden yläosien haarojen välissä.[6][1]

title: Arokissa

text: Arokissan turkki on pitkä ja väriltään punertava tai harmaa. Sen hännänpää on musta ja otsassa on mustia laikkuja. Valkoiset karvojen päät saavat arokissan turkin näyttämään huurteiselta. Arokissan pitkä turkki suojaa sitä aron kylmyydeltä. Mahan alla ja hännässä karvat ovat erityisen pitkät.

title: Chow chow

text: Chow chow on melko vankka ja lyhytrunkoinen, olemukseltaan ryhdikäs ja omanarvontuntoinen koira. Kiinanpystykorvilla on hyvin tiheä turkki, ja ne voivat olla lyhyt- tai pitkäkarvaisia. Turkki on erityisen paksu niskan alueella, mikä luo koiralle leijonamaisen harjan. Myös raajojen takaosassa turkki on pidempää. Turkki on useimmin punainen, mutta voi olla myös musta, kermanvärinen, sinertävä, valkoinen tai kanelinvärinen (fawn). Karkeahkon peitinkarvan alla on tiheä pohjavilla.

title: Partamakaki

text: Partamakakien pääravintoa ovat hedelmät, mutta myös kukat, lehdet, ruohot, silmut ja siemenet. Lisäksi ne kaivavat puunkuoren alta tai lahoavista puunrungoista toukkia ja hyönteisiä, sekä saalistavat silloin tällöin selkärankaisia, kuten liskoja, lehtisammakoita ja pieniä nisäkkäitä. Partamakakit ruokailevat auringonnoususta iltahämärään.[3][2] Laumat siirtyvät paikasta toiseen hedelmien kypsymisen mukaan, mutta ratkaisevaa elinpaikan valinnalle on, että alueella kasvaa lähes ympäri vuoden hedelmiä tuottavia puulajeja kuten Artocarpus-suvun leipäpuita tai Cullenia exarillata-puita. Partamakakien elinalueella sataa paljon, joten niiden ei yleensä tarvitse laskeutua maahan juomaan. Ne saavat tarvitsemansa veden nuolemalla vesipisaroita lehdiltä tai juomalla puunrunkojen onkaloihin ja haarautumiskohtiin kerääntynyttä sadevettä. Alueella voi kuitenkin olla pari kuivaa kautta vuodessa, jolloin apinoiden täytyy laskeutua jokien rannoille juomaan.[3]

title: Kainkoira

text: Kainkoira, joulukuuhun 2012 asti pelkkä "kai", on japanilainen koirarotu. Se onkin yksi maan kuudesta alkuperäisestä pystykorvarodusta, ja kuuluu keskikokoisiin "shika inu" -rotuihin. Sitä pidetään kotimaassaan kansallisaarteena, ja sitä on kasvatettu vuosisatojen ajan. Se on äärimmäisen harvinainen koira jopa Japanissa ja on sukua muille japanilaisille pystykorville. Kaikista Japanin kansallisista koirista kainkoira on ehkä epätavallisimman näköinen. Sen silmäänpistävin piirre on brindle turkki, japaniksi torage (= tiikeriturkki), minkä takia koiraan viitataan joskus sanalla "tora inu", tiikerikoira, tai "kai tora". Turkin värit voidaan jakaa kolmeen ryhmään, pohjavärin ja raitojen vahvuuden perusteella: musta brindle ("kuro tora"), punainen brindle ("aka tora"), sekä ruskea brindle ("chu tora"), mutta musta brindle on yleisin.

title: Pienikorvakettu

text: Turkin väri vaihtelee yleensä tummasta punertavanharmaaseen, mutta turkki voi olla myös tummansinertävä, kahvinruskea, tummanharmaa, kastanjanharmaa tai musta. Rintakehän alueella pienikorvaketun turkin tummat sävyt sekoittuvat kirkkaiden värien kanssa, kun taas vatsan alue on punertava. Rakenteeltaan turkki on lyhyt, paksu ja pörröinen ja häntä on tuuhea.

title: Siamilainen

text: Siamilaiset jaotellaan eri naamiotyyppeihin naamion värin ja kuvioinnin mukaan. Klassisia naamiovärejä on neljä: ruskea (yleisin, naamio on lähes musta), sininen (naamio on siniharmaa), suklaa (maidonruskea, usein epätasainen naamio) ja lila. Muita värejä on saatu jalostuksella aikaan sekoittamalla siamilaisia muiden rotujen kanssa. Näitä ovat muun muassa punainen, tabby, kilpikonna ja kilpikonnatabby. Siamilaisen värigeeni on herkkä lämpötilanvaihteluille: erityisesti viileä ilma lisää turkkiin pigmenttiä. Siamilaisen väri onkin sitä tummempi, mitä kylmemmässä ilmastossa se asuu.

title: Kalottigibboni

text: Kalottigibboniurokset ja -naaraat erottaa helposti turkin värityksestä. Naaraiden turkki on vatsan ja pään alueilla musta, mutta muualla valkoharmaa. Uroksien turkki on puolestaan täysin musta, lukuun ottamatta pään ympärillä olevaa vaalean ja pörröisen karvoituksen muodostamaa rengasta, joka on yleinen molemmilla sukupuolilla.

title: Partamakaki

text: Partamakakia tavataan luonnonvaraisena vain Länsi-Ghatien vuoristossa ja kukkuloilla Etelä-Intiassa. Etelässä sen levinneisyys ulottuu Kalakkadun kukkuloille ja pohjoisessa Anshi Ghatiin. Se elää Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun osavaltioissa. Luonnonvaraisia aikuisia partamakakeja arvioidaan olevan jäljellä alle 2500 yksilöä.[4]

title: Partamakaki

text: Partamakaki on Intiassa rauhoitettu, ja se elää siellä ainakin 21 suojelualueella. Se myös kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I.[4] Lajia tutkittiin pitkään eläintarhoissa, joissa laji myös lisääntyy. Vuonna 1973 käynnistettiin luonnonvaraisten makakien tutkimukset, ja lajin biologiasta on saatu paljon uutta tietoa.[3] Eläintarhoissa elää nykyään noin 600 partamakakia.[5]

title: Musta persialainen

text: Musta persialainen on persialaisen yksi vanhimpia ja alkuperäisimpiä muunnoksia. Sillä on ehkä persialaisen muunnoksista pisin historia, ja se on ensimmäisiä virallisesti hyväksyttyjä värejä. Rotua on vaikea kasvattaa, sillä täydellisen näyttelykissan turkki on täysin musta, jossa ei ole ruskehtavaa tai harmahtavaa tai mitään kuviointeja.

title: Gibbonit

text: Gibbonit ovat tunnettuja liikkumamuodostaan, jossa ne heiluttavat itseään oksistossa eteenpäin. Tätä varten gibbonien eturaajat ovat huomattavasti pidemmät kuin takaraajat ja peukalo on lähellä rannetta, jotta oksasta kiinniottaminen olisi helpompaa. Gibbonien turkki on harmaa, ruskea tai musta. Ne ovat kooltaan 45–90 senttimetriä pitkiä ja painavat 4–13 kilogrammaa. Laajalle levinneen larin ("Hylobates lar") mustanruskeasta turkista erottuvat valkeina naaman reunukset, kädet ja jalat. Taka-Intian luoteisosissa elävän hulokin ("Hylobates hoolock") mustassa turkissa on valkea otsavyö. Edellisiä suurempi on lähes musta siamanki ("Hylobates syndactylus"), jolla on iso kurkkupussi ja jonka toinen ja kolmas varvas ovat ihopoimun yhdistämät. Se elää Malakan niemimaalla ja Sumatrassa. Siamanki on lajeista selvästi suurin.

title: Nilgirinlanguri

text: Nilgirinlangureita saalistavat ainakin petolinnut, leopardi, koira ja ihminen. Myös partamakakien tiedetään hyökänneen nilgirinlangurien kimppuun. Vaikka nilgirinlanguri ja partamakaki elävät samoilla alueilla, niiden ekologinen lokero on erilainen. Sadekaudella nilgirinlanguri viettää eniten aikaa latvuston keskiosissa, kun taas partamakaki liikkuu eniten latvuston ylä- ja alaosissa. Lisäksi partamakakit suosivat ravinnokseen hedelmiä, nilgirinlangurit lähinnä lehtiä. Nilgirinlangureilla on myös tapana ruokailla useammin iltapäivällä. Partamakakit voivat häätää nilgirinlangurit latvuston yläosiin, mutta makakeista on myös hyötyä. Nilgirinlangurit eivät osaa osaa rikkoa kovia "Cullenia exharillata" -kasvin hedelmiä, mutta voivat napata partamakakien pudottamia hedelmiä, jotka makakit ovat jo ehtineet särkeä.

title: Epistaasi

text: Helposti ymmärrettävä esimerkki on eläinten väritykset. Labradorinnoutajalla esiintyy vain kolmea eri väritystä: dominanttimustaa (B_), ruskeaa (BB) ja ee-keltaista (EE). Musta ja ruskea muodostuvat eumelaniinista, keltainen feomelaniinista. EE-genotyyppi estää eumelaniinin muodostumisen ja on näin ollen epistaattinen K- ja B-lokusten suhteen: riippumatta siitä, onko ee-genotyypin koira genotyypiltään dominanttimusta vai ruskea, sen fenotyyppi eli havaittava ominaisuus on keltainen väritys. Koska ee-genotyyppi ei haalista eumelaniinia vaan estää sen muodostumisen täysin, ei ee-keltaisen labradorinnoutajan turkin sävystä voi päätellä, periyttääkö se mustaa vai ruskeaa.

title: Belgianjänis

text: Turkki on belgianjäniksillä ohut, koska turkissa on suhteellisen paljon lyhyttä peitinkarvaa. Turkin tulee olla rungonmyötäinen sekä kiiltävä. Ihannepainoa belgianjäniksellä on 3,01–4,00 kilogrammaa. Suomessa rodun värejä ovat luonnonpunainen, musta tan ja valkoisena punasilmänä.

title: Mustasukeltaja-antilooppi

text: Mustasukeltaja-antiloopin turkki on pidempi kuin useimmilla muilla sukeltaja-antiloopeilla, mutta tätä seikkaa on vaikea havaita, koska karvat ovat sileästi kiinni ruumiissa. Mustasukeltaja-antiloopin turkin väri on nimensä mukaisesti musta tai ruskeanmusta ja hieman kiiltävä. Vatsapuoli on hieman selkäpuolta vaaleampi. Eturaajojen välissä saattaa olla ruosteenoransseja laikkuja. Hännän yläpinta on musta, ja alapinta valkoinen. Hännässä on vaaleanharmaa siveltimenmuotoinen leveä tupsu. Kurkun ja leuan alue on vaaleanharmaa. Korvat ovat ulkopinnoilta mustat, sisältä vaaleanharmaat. Pää on musta, lukuun ottamatta kastanjanruskeaa otsaa ja kruunumaista töyhtöä. Töyhdön keskellä on myös mustaa.

title: Kiinanharjakoira

text: Kiinanharjakoirien ihonväri vaihtelee. Se voi olla täplikäs eli ns. pitsimäinen tai sitten yhtenäinen. Yhtenäinen väritys on kuitenkin usein ”rikki” rinnasta, jaloista ja mahan alta, ja niissä on vaaleanpunaista pigmentitöntä ihoa. Puuterin turkin väri on pääsäännöllisesti vaalean kullanvärinen vaaleten kermasta valkoiseen. Pennut voivat olla myös mustavalkoisia, mutta usein musta haalistuu iän myötä vaaleaksi. Turkin väri voi olla myös musta.

title: Kiharakarvainennoutaja

text: Ainoat hyväksyttävät värit tällä rodulla ovat musta ja maksanruskea. Satunnaiset valkoiset karvat ovat sallittuja, mutta suuremmat valkokarvaiset alueet turkissa ovat hylkäävä virhe koiranäyttelyssä. Silmien värin tulisi olla ruskea tai musta mustilla koirilla ja ruskea maksanruskeilla koirilla. Keltaiset silmät eivät ole suositeltavat. Kuonon tulisi olla musta mustilla koirilla ja ruskea maksanruskeilla koirilla.

title: Jättiläishirviantilooppi

text: Jättiläishirviantiloopin ruumiinpituus on 220–290 senttiä, säkäkorkeus 150–175 senttiä ja paino 440–900 kiloa. Urokset ovat yleensä naaraita suurempia. Noin 90 sentin pituinen häntä päättyy mustaan karvatupsuun. Jalat ovat hoikat. Jättiläishirviantiloopin sileän turkin väritys vaihtelee punertavanruskeasta kastanjanväriseen. Aikuisten urosten turkissa voi olla myös sinertävänharmaa sävy. Kyljillä on 9–15 valkoista selvärajaista juovaa. Selässä kulkee musta, matala harja, joka ulottuu niskasta selän keskiosaan. Harja on erityisen silmiinpistävä hartioiden kohdalta. Lisäksi lajilla on leukapielistä rintaan ulottuva iso nahkapoimu eli helluvainen, joka on uroksilla suurempi kuin naarailla. Helluvaista reunustaa selän tavoin harja. Kaulan alaosaa ympäröi huonosti rajattu musta juova, joka ulottuu helluvaiselle asti.

title: Partamakaki

text: Partamakakin elinympäristöä ovat pääasiassa luonnontilaiset trooppiset sademetsät, mutta niitä elää myös kukkuloiden monsuunimetsissä ja hoidetuissa metsissä. Niitä on tavattu jopa ihmisten hedelmäpuutarhoissa. Kannan koko vaihtelee hedelmien saatavuuden mukaan.[4] Partamakakit elävät pääasiassa 600–1100 metrin korkeudessa, mutta voivat kiivetä ylemmäksi tai laskeutua noin 150 metrin korkeudessa kasvavaan lehtimetsävyöhykkeeseen.[3]

title: Partamakaki

text: Partamakakilla ei ole erityistä lisääntymiskautta. Naaraat voivat tulla kiimaan mihin aikaan vuodesta tahansa, kun elinolot ovat suotuisat. Kiima-aikana naaraan hännän alapuolinen alue turpoaa viestinä koiraille naaraan paritteluhaluista. Naaras parittelee kerran, ja parin tiet eroavat. Koiraat tulevat sukukypsiksi kahdeksanvuotiaina, naaraat viisivuotiaina. Naaras voi saada yhden poikasen vuodessa.[2] Naaraan kantoaika kestää 5,5–6 kuukautta, ja se synnyttää yhden poikasen.[3] Vastasyntynyt poikanen painaa 400–500 grammaa.[2] Vastasyntyneiden kalpeanpunertavaa ihoa peittää lyhytkarvainen, ruskea turkki, mutta kuukauden kuluttua sekä iho että turkki muuttuvat tummiksi.[3] Poikanen pysyy emon kannettavana vatsan kohdalla.[6] Poikasta imetetään 6–12 kuukautta. Poikanen ja emo pysyvät tiiviisti yhdessä uuden poikasen syntymään asti.[5]

title: Musta torni VII: Musta torni

text: Musta torni VII: Musta torni () on Stephen Kingin "Musta torni" -sarjan seitsemäs kirja. Se on kirjasarjan päätösosa ja samalla myös sivumäärältään suurin "Musta torni" -kirja, joka ilmestyi alkujaan vuonna 2004 ja suomennos puolestaan vuonna 2006. Vaikka kirja onkin kronologisesti viimeinen osa ja päättää kokonaan vuonna 1982 alkaneen kirjasarjan, on Stephen King kirjoittanut uuden "Musta torni" -kirjan nimellä "" "(The Wind Through the Keyhole)", joka julkaistiin vuonna 2013.

title: Partamakaki

text: Partamakaki eli parta-apina (Macaca silenus) on Intiassa elävä apinalaji. Se on kaikkiruokainen laumaeläin. Laji on makakeista pienimpiä ja harvinaisimpia ja nykyään uhanalainen.

title: Partamakaki

text: Partamakakit elävät 4-30 yksilön laumoina, joskin lauman keskimääräinen koko on 10–20 yksilöä. Lauma koostuu yleensä yhdestä hallitsevasta koiraasta, useasta naaraasta ja niiden poikasista. Koiraita voi joskus olla jopa kolme.[1] Yleensä vain yhdellä koiraalla on oikeus lisääntyä. Koiraat ovat hyvin reviiritietoisia ja ilmoittavat reviirinsä rajoista ääntelyllä. Muut makakilajit eivät tee näin. Yleensä äänet riittävät karkottamaan toisen osapuolen ja suorilta yhteenotoilta vältytään.[2] Koiraat päästävät kirkaisuhuudon lähestyessään vieraan ryhmän lajitoveria.[7] Partamakakit käyttävät yhteensä 17:ää erilaista ääntä. Ne käyttävät myös ruumiinkieltä,[6] kuten ilmeitä ja asentoja.[2] Haukottelu yhdessä irvistyksen kanssa ilmaisee valta-asemaa tai vaaraa, ja huulien maiskutus on tervehdys.[6] Viestinnässä käytetään myös sukimista, leikkiä ja aggressioita.[2]

title: Partamakaki

text: Partamakaki on uhanalainen laji, mihin pääsyynä on metsien hävittäminen. Metsiä hakataan tee- ja kahviplantaasien tieltä tai vieraiden ja nopeakasvuisten puulajien, kuten eukalyptusten ja akasioiden, kasvattamiseksi[3] sekä polttopuuksi ja myytäväksi.[2] Partamakaki sopeutuu huonosti sekundäärimetsiin.[3] Alkuperäisestä elinympäristöstä on jäljellä vain yksi prosentti. Jäljelle jääneet metsäsaarekkeet ovat pieniä ja kaukana toisistaan, joten partamakakit ovat joutuneet eristetyiksi pieniin populaatioihin, jotka ovat alttiina sisäsiittoisuudelle. Toiseksi tärkein uhkatekijä on metsästys. Partamakakeita tapetaan tuhoeläiminä, koska ne ryöstelevät viljelyksiä. Niitä metsästetään myös lihan takia ja siksi, että ne sekoitetaan nilgirinlanguriin, jota metsästetään lääkkeeksi.[1][4]

title: Orhan Pamuk

text: Kesti kauan ennen kuin Pamukin suosio kansan keskuudessa alkoi kasvaa, mutta romaanista "Musta kirja" (1990) tuli Turkin kirjallisuuden kiistanalaisin ja suosituin teos. Vuonna 1992 hän teki käsikirjoituksen elokuvaan "Gizli Yüz", joka perustui teokseen "Musta kirja", ja sen ohjasi tunnettu turkkilainen ohjaaja Ömer Kavur. Pamukin neljäs romaani "Uusi elämä" oli Turkissa sensaatio, kun se julkaistiin 1995, ja siitä tuli maan historian vauhdikkaimmin myyty kirja. Vuoden 1999 lopulla "Time"-lehti valitsi Pamukin yhdeksi 14 eurooppalaisesta, joiden uudenlainen ajattelu näyttää maanosalle tietä uudelle vuosituhannelle.

title: Tiibetinmastiffi

text: Tiibetinmastiffi on tyypiltään alkukantainen, ja sen ilme on mietiskelevä. Tuuhea turkki muodostuu pitkästä peitinkarvasta sekä tiheästä pohjavillasta. Turkille on monia eri värityksiä, joista yleisin on musta ruskein merkein. Muita värityksiä on kulta, musta sekä sininen ruskein merkein tai ilman. Säkäkorkeus on uroksilla vähintään 66 cm ja nartuilla 61 cm, ylärajaa ei ole. Painoa tiibetinmastiffiuroksille voi kertyä 40 kg:sta ylöspäin ja nartuille 30 kg:sta ylöspäin. Tiibetinmastiffin voi joskus sekoittaa vahingossa berninpaimenkoiran kanssa, mutta tiibetinmastiffilla on tuuheampi turkki kuin berninpaimenkoiralla.

title: Belgianpaimenkoira tervueren

text: Karvapeite on pitkä ja sileä, ja muodostaa röyhelömäisen kauluksen niskan ympärille, joka ulottuu eturintaan asti. Uroksen karva on varsinkin kaulassa ja eturinnassa pidempää ja tuuheampaa kuin nartun, mikä onkin huomattavin sukupuolien välinen ulkoinen eroavaisuus. Muunnoksen erityispiirre on punaruskea tai hopeanharmaa turkki, jossa karvankärjet ovat mustat. Tämä väritys tunnetaan nimellä hiilikko ("charbonné") ja vastaa joidenkin muiden rotujen seesamia, soopelia tai riistanväriä eli agoutia. Punahiilikko on värityksistä hopeahiilikkoa toivotumpi. Jokin verran esiintyy myös hiilikoita, joiden pohjaväritys on hiekanvaalea eli fawn, mutta tätä pidetään erittäin epätoivottuna ominaisuutena. Koiran maskin tulisi olla aina musta ja ulottua kirsun päästä otsaan asti.


query: Kuka perusti Frozenbyten?

title: Frozenbyte

text: Lauri Hyvärinen ja Juha Hiekkamäki perustivat Frozenbyten vuonna 2001 päästyään asepalveluksesta. Yritys toimi aluksi vapaaehtoistyöllä. Toiminnan muuttuessa hiljalleen ammattimaisemmaksi yritys sai paikan yrityshautomosta vuonna 2004. Ensimmäinen videopeli, Shadowgrounds, julkaistiin vuonna 2005 henkilökohtaisille tietokoneille – kaksi vuotta aikataulusta myöhässä[3]. Shadowgroundsin jälkeen Frozenbyte alkoi suunnitella isoa projektia, joka kuitenkin keskeytettiin rahoituksen puutteessa 2008.[4] Myöhemmin Frozenbyte julkisti Jack Claw -nimisen projektin lähdekoodin yhteisön käyttöön.[5] Jack Claw'n suunnittelun yhteydessä Frozenbyte kehitti Shadowgroundsille spin-off-pelin Shadowgrounds Survivor, joka julkaistiin 2007.[4]

title: Trine

text: Trine on suomalaisen Frozenbyte-yrityksen kehittämä fantasiamaailmaan sijoittuva tasohyppelypeli. Projekti julkistettiin 5. joulukuuta 2008.[1] Peli julkaistiin PC:lle 10. heinäkuuta 2009, mutta bugien takia PlayStation Networkiin vasta 23. lokakuuta 2009. Jatko-osa Trine 2 ilmestyi loppuvuodesta 2011.

title: Opetussuunnitelman perusteet

text:
Peruskoulun alkuvaiheessa ei ollut opetussuunnitelman perusteita, vaan koko Suomessa käytettiin valtakunnallista opetussuunnitelmaa nimeltään "Peruskoulun opetussuunnitelma, POPS". Ensimmäiset peruskoulun opetussuunnitelman perusteet laadittiin vuonna 1985. Tästä alkaen perusteet on uudistettu kymmenen vuoden välein:
Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet 1994, Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004 ja Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014.

title: Suomen videopeliala

text: Tunnetuimpia yrityksiä ovat Supercell, Rovio, Remedy Entertainment, Bugbear Entertainment, Sulake, RedLynx, Frozenbyte ja Housemarque. Tärkeimpiä videopelejä ovat Remedyn kehittämä Max Payne, Bugbear Entertainmentin kehittämä Rally Trophy, Bloodhousen kehittämä Stardust, Supercellin kehittämä Clash of Clans, sekä Clash Royale ja Rovion kehittämä Angry Birds. Yritysten lisäksi Suomessa on paljon pelikehitysharrastajia.

title: Trine 3: The Artifacts of Power

text: Trine 3: The Artifacts of Power on Frozenbyten kehittämä jatko-osa "Trine" -pelisarjalle. Peli on julkaistu vuonna .

title: Logiikka: Perusteet

text: Logiikka: Perusteet on Seppo K. Miettisen kirjoittama oppikirja logiikan perusteista. Teos ilmestyi 2002 Gaudeamuksen kustantamana.

title: Suomen videopelialan historia

text: Suomalaisista pelikehittäjistä ensimmäisenä pelinsä Steamissa julkaisi Frozenbyte. Heidän vuonna 2005 julkaistu "Shadowgrounds" pääsi Steamin valikoimiin vuonna 2006. Yrityksen ensimmäinen pelisuunnitelma hylättiin, kun Juha Hietamäen kehittämästä grafiikkarutiinista saatiin idea "Alien Terroriin", jossa leikiteltiin valon ja varjon kanssa. Tekes tuki pelisuunnitelmaa 66 000 eurolla. Vuonna 2004 peli esiteltiin ranskalaisilla pelimessuilla nimellä "Shadowgrounds", ja tapahtuman jälkeen saksalainen DTP oli halukas julkaisemaan pelin. Vuoden 2006 Steam-julkaisu myi perinteistä hyllyversiota enemmän. Seuraavana vuonna pelille julkaistiin spin-off "Shadowgrounds Survivor".

title: Suomen videopeliala

text: Tunnetuimpia yrityksiä ovat Supercell, Rovio, Remedy Entertainment, Bugbear Entertainment, Sulake, Digital Chocolateen fuusioitunut Sumea, RedLynx, Frozenbyte ja Housemarque. Yritysten lisäksi Suomessa on paljon pelikehitysharrastajia. Vuoden 2014 Global Game Jam Finlandiin osallistui noin 700 harrastajaa[1].

title: Frozenbyte

text: Frozenbyte on suomalainen vuonna 2002[1] perustettu itsenäinen videopelejä kehittävä yritys, joka toimii Helsingissä.[2] Frozenbyten ensimmäinen kaupallinen peli oli vuonna 2005 julkaistu Shadowgrounds. Frozenbyten kolmas peli, Trine, julkaistiin vuonna 2009 ja sen jatko-osa vuonna 2011. Trine-pelisarjan kolmas osa julkaistiin vuonna 2015.

title: Frozenbyte

text: Syyskuussa 2008 Frozenbyte solmi levityssopimuksen ranskalaisen Nobilis Groupin kanssa.[4] Jack Claw -projektin kariutuessa yritys laittoi voimavaransa erään tiimiläisen harrastusprojektina aloittamaan fantasiaseikkailuun, joka sai nimen Trine.[6] Peliltä vaadittiin menestystä, sillä muuten Frozenbyte olisi todennäköisesti mennyt konkurssiin velkojensa takia.[3] Trine julkaistiin 2009 PC:lle ja PlayStation Networkissa, ja se sai hyvän vastaanoton.[7] Frozenbyte on itse kehittänyt pelikehitystyökalunsa, ja yritys on itse tehnyt versioinnit Trine-pelisarjasta kahdeksalle eri alustalle.[8]

title: Nine Parchments

text: Nine Parchments on Frozenbyten toimintapeli, joka on julkaistu vuonna 2017 Nintendo Switch, PlayStation 4, Windows ja Xbox One -alustoille. Peli on julkaistu Steam-palvelussa 5. joulukuuta 2017.

title: Shadowgrounds Survivor

text: Shadowgrounds Survivor on suomalaisen Frozenbyten kehittämä ja vuonna 2007 julkaistu isometrisestä kuvakulmasta kuvattu ammuntapeli. Peli on spin-off-osa vuonna 2005 julkaistulle "Shadowgrounds"-videopelille. Pelin musiikin on säveltänyt suomalainen Ari Pulkkinen.

title: Shadwen

text: Shadwen on Frozenbyten kehittämä hiiviskelypeli, joka on julkaistu vuonna .

title: Trine

text: Trinen pelimoottorina toimii rankalla kädellä muokattu Frozenbyten esikoispelin Shadowgroundsin moottori. Grafikkamoottori on uudelleenkirjoitettu PlayStation 3 -versiota varten. Pelin ohjelmointi on suoritettu kokonaan C++:lla, ja omien työkalujensa ohella tekijätiimi on käyttänyt myös Visual Studiota.[2]

title: Colossal Order

text: Colossal Orderin perusti kesällä 2009 joukko Universomo -mobiilipeliyhtiön pelikehittäjiä. Universomon ulkopuolelta uuteen yhtiöön palkattiin toimitusjohtajaksi Mariina Hallikainen. Colossal Orderilla oli aluksi vaikeuksia saada rahoitusta ensimmäiselle pelilleen, "Cities in Motion" -liikennesimulaatiopelille, jonka kehitys oli jo aloitettu ennen kuin päätös yhtiön perustamisesta oli tehty. Sijoittajien mielestä pelille ei löytyisi tarpeeksi suurta asiakaskuntaa. Yhtiön alkutaivalta rahoittivatkin suursijoittajien sijasta Ely-keskus, Tekes, AVEKin DigiDemo-rahoitus ja pienet yksityissijoittajat. Yhtiö sai alkuvaiheessaan ohjausta Tampereen teknillisen yliopiston Yritystalli-ohjelman kautta, mutta neuvoja kysyttiin myös kokeneemmista peliyrityksistä Remedyltä ja Frozenbyteltä. Perustamisen yhteydessä Colossal Order vertaili kymmeniä julkaisijoita ja päätyi lopulta solmimaan julkaisusopimuksen Paradoxin kanssa yli vuoden kestäneiden neuvotteluiden jälkeen.

title: Trine

text: Heinäkuussa 2014 Frozenbyte julkaisi uudelleentehdyn version pelistä nimellä Trine: Enchanted Edition. Eroja alkuperäiseen peliin ovat mukautettu Trine 2:n pelimoottori ja tuki verkkomoninpelille.

title: Mölnlycke Health Care

text: "Mölnlycke Väfveri AB:n" perusti 1849 saksalainen Gustav Ferdinand Hennig (1786–1853). Hänen laivansa haaksirikkoutui Bohuslänin rannikolle, ja 26-vuotias Hennig asettui asumaan Göteborgiin. Muuan tukkukauppias Melin mahdollisti hänen opintonsa Saksassa ja Englannissa, ja palattuaan takaisin Hennig perusti oman tukkukaupan ja meni naimisiin Melinin tyttären kanssa. Hennig kiinnostui tekstiilialasta ja perusti puuvillakehräämön ja -värjäämön Mölndalin kosken ääreen 1823. Vuosikymmentä myöhemmin hän perusti kehräämön myös Rosendahlsiin. Vuonna 1847 eläkeikää lähestyvä Hennig myi tehtaansa, muttei sietänyt toimettomuutta vaan perusti uuden puuvillatehtaan ostamalleen Rådan säteritilalle Härrydan kuntaan. Hennig kuoli pian, mutta hänen vävynsä Bruno Wendel jatkoi kehräämön toimintaa.

title: Trine

text: Alkuvuodesta 2015 Frozenbyte ilmoitti tekevänsä toisen jatko-osan pelille; Trine 3: The Artifacts of Power.

title: Frozenbyte

text: Frozenbyten peli Nine Parchments on julkaistu vuonna 2017 Nintendo Switch ja Windows -alustoille.[18]

title: Shadowgrounds

text: Shadowgrounds on suomalaisen Frozenbyten esikoispeli. Se on ylhäältä alaspäin kuvattu räiskintäpeli, hiukan Alien Breedin tyyliin. "Shadowgrounds" julkaistiin aluksi vain Suomessa ja Saksassa. Frozenbyte on solminut levityssopimuksia maakohtaisesti, eli pelillä ei ole yksittäistä julkaisijaa. Shadowgroundsin voi myös ostaa Valve Corporationin Steam-palvelun kautta.

title: Frozenbyte

text: Trine 3 julkaistiin Steam-palvelun Early Access -valikoimassa huhtikuussa 2015[10], ja virallisesti saman vuoden elokuussa. Peli sai ristiriitaisen vastaanoton, ja erityisesti sen lyhyyttä ja eräitä pelimekaniikan uudistuksia moitittiin. Frozenbyte kertoi pelin lyhyyden syyksi rahapulan, sillä pelin kehitys oli maksanut jo tuplasti enemmän kuin sarjan toisen osan. Vastaanoton takia pelisarjan jatkosta ei ollut varmuutta[11] kunnes lokakuussa 2018 varmistui, että jatko-osa Trine 4 on kehitteillä ja alustavan tiedon mukaan julkaistaan vuoden 2019 aikana.[12]

title: Frozenbyte

text: Trine ja sen jatko-osa Trine 2 olivat myyneet yhteensä yli 7 miljoonaa kappaletta vuoden 2014 loppuun mennessä.[9]

title: Trine 2

text: Trine 2 on suomalaisen Frozenbyten kehittämä fantasiamaailmaan sijoittuva videopeli. Peli on julkaistu vuonna Windows-alustalle ja OS X:lle sekä myöhemmin Linuxille, Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle, Wii U:lle sekä PlayStation 4:lle.

title: Frozenbyte

text: Tammikuussa 2017 Has-Been Heroes julkistettiin seuraavaksi peliksi.[15] Peli on julkaistu 28.3.2017 Nintendo Switch, PlayStation 4, Xbox One ja Windows -alustoille.[15][16][17]

title: Trine 4: The Nightmare Prince

text: Trine 4: The Nightmare Prince on Frozenbyten kehitteillä oleva jatko-osa "Trine" -pelisarjalle. Peli julkaistaan vuoden aikana.

title: Alternative Games

text: Alternative Games on suomalainen videopeliyritys, joka on erikoistunut kääntämään pelejä Linux- ja Mac-alustoille. Yrityksen ensimmäiset Linuxille kääntämät pelit olivat suomalaisen Frozenbyten kehittämät Shadowgrounds ja Shadowgrounds Survivor.

title: Trine (pelisarja)

text: Trine on suomalaisen Frozenbyten kehittämä pelisarja. Pelit ovat yhdistelmä tasohyppelyä ja pulmapeliä.

title: Frozenbyte

text: Joulukuussa 2015 Frozenbyte julkisti kehityksessä olevan Shadwen-hiiviskelypelin, joka sijoittuu keskiaikaiseen pelimaailmaan.[13] Peli julkaistiin toukokuussa 2016, ja se sai kriitikoilta huonon vastaanoton.[14]

title: Kreikan arkaainen kausi

text: 500-luvun alkupuolella kreikkalaisten mahdollisuudet perustaa siirtokuntia läntisen Välimeren alueelle vähenivät, kun Karthago alkoi perustaa omia siirtokuntiaan alueelle. Kreikkalaiset suuntasivat tämän vuoksi katseensa Hellespontokselle ja sen takaiselle Mustallemerelle. Alueilla oli hyvät mahdollisuudet maanviljelykseen ja kalastukseen. Aktiivisin siirtokuntien perustaja oli Miletos, joka perusti useita merkittäviä siirtokuntia, muun muassa Kyzikoksen (675 eaa.). Megara puolestaan perusti Byzantionin, Khalkedonin ja Herakleia Pontiken.

title: Has-Been Heroes

text: Has-Been Heroes on suomalaisen Frozenbyten kehittämä taktinen roolipeli.


query: Kuinka monta politikkoa on Suomen eduskunnassa?

title: Suomen kansanedustaja

text: Kansanedustaja (lyhenne kansaned.[1]) on parlamentaarikko eli kansalaisten valitsema edustaja eduskunnassa, Suomen parlamentissa. Kansanedustajat ovat edustuksellisen demokratian vallankäyttäjiä. Suomen eduskunnassa on 200 kansanedustajaa, joiden kausi kestää normaalisti neljä vuotta.

title: Puhemiehet (kirja)

text: Teos julkaistiin Suomen eduskunnan 100-vuotisjuhlan yhteydessä kesällä 2007 Suomen kansallismuseossa pidetyn näyttelyn pohjalta, jossa oli esillä puhemiesten muotokuvia eduskunnan taidekokoelmasta. Näyttelyssä oli esillä ja teoksessa esitellään yhteensä kolmekymmentäkolme Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivien ja yksikamarisen eduskunnan puhemiehen muotokuvaa Jacob Tengströmistä Riitta Uosukaiseen. Teoksen toimittanut Liisa Lindgren eduskunnasta kuului näyttelytoimikuntaan Suomen kansallismuseon Liisa Erä-Eskon ja Tomi Nikanderin sekä eduskunnan Inka Laineen kanssa. Teoksen valokuvat on ottanut Pentti Nisonen, graafinen suunnittelu on Marjaana Kinnermän. Teoksessa on värikuvitus.

title: Perustuslaki

text: Nykyinen Suomen perustuslaki säädettiin vuonna 1999 ja tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000. Sitä ennen Suomessa oli monista muista maista poiketen neljä lakia, jotka olivat voimassa perustuslain veroisina, nimittäin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut lait valtakunnanoikeudesta sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta. Myös Ahvenanmaan itsehallintolaki on edelleen perustuslain luontoinen, ja sen muuttaminen edellyttää sekä eduskunnan että Ahvenanmaan maakuntapäivien yhtäpitävää päätöstä, joista eduskunnan päätös on tehtävä perustuslain säätämisjärjestyksessä.

title: Aristoteles

text: Aristoteleen käsityksen mukaan politiikkaa ja etiikkaa ei voikaan varsinaisesti erottaa toisistaan. Ihminen on luonnostaan yhteisöllinen olento, zōon politikon (), joka pyrkii elämään yhteisössä ja voi kehittyä ihmisenä ainoastaan yhteisön jäsenenä. Yhteisöllä Aristoteles tarkoitti pientä kaupunkivaltiota (kreikaksi , polis).[15][35][36]

title: Meral Akşener

text: Meral Aksener on turkkilainen politikko ja maan entinen sisäministeri. Hän on kansallismielinen konservatiivi ja riitautui aiemman puolueensa MHP:n kanssa tämän solmittua vaaliliiton presidentti Erdoğanin AKP:n kanssa. Vuoden 2018 presidentinvaalissa hän oli uuden IyI-puolueen ehdokkaana.

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttaminen myös kunnallisella tasolla kuitenkin lykkääntyi vielä vuosikymmenellä. Eduskunta hyväksyi asiaa koskevan lain jo vuonna 1908 pääasiassa vanhasuomalaisten ja sosiaalidemokraattien äänin 146–41, mutta amiraalisenaatti viivytteli sen esittelyä keisarin vahvistettavaksi vuoteen 1914 saakka. Lopulta antamassaan lausunnossa senaatti totesi yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden ”epäoikeudenmukaiseksi” ja hallitsija jätti lain vahvistamatta. Vasemmistoenemmistöinen eduskunta hyväksyi heinäkuussa 1917 uudet yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvat kunnallislait, joissa lisäksi oli äänioikeusikärajana 20 vuotta ja mahdollisuus kunnallisiin kansanäänestyksiin.[13] Venäjän väliaikainen hallitus ei vahvistanut näitäkään lakeja, vaan hajotti eduskunnan valtalain vuoksi. Kahdeksan tunnin työaikalain ohella kunnallislakien toimeenpano oli samana syksynä yhtenä päävaatimuksista sosiaalidemokraattien ”Me vaadimme” -ohjelmassa, jonka toteuttamiseksi järjestettiin marraskuussa uusi yleislakko. Julistauduttuaan 15. marraskuuta korkeimman vallan haltijaksi Suomessa uusi eduskunta vahvisti välittömästi nämä lait.[35][36] Ensimmäiset yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvat kunnallisvaalit päästiin sisällissodan vuoksi järjestämään vasta joulukuussa 1918, mutta tuolloisen käytännön mukaisesti niissäkin valittiin vasta kolmannes valtuutetuista. Kokonaisuudessaan yleisellä äänioikeudella valitut valtuustot saatiin siis vasta vuoden 1920 kunnallisvaalien myötä. Lisäksi porvarienemmistöinen eduskunta poisti vuoden 1919 aikana kunnallisvaalilaeista niiden radikaaleimmat piirteet: äänioikeusikäraja nostettiin ensin 24:een ja tasattiin sitten 21:een vuoteen, minkä lisäksi kansanäänestysten mahdollisuus poistettiin. On arveltu, että kunnallisen demokratian puuttumisella oli merkittävä vaikutus sisällissotaan johtaneeseen kehitykseen, sillä varsinkin syksyllä 1917 harvainvaltaisten valtuustojen ja järjestäytyneen työväestön välit kiristyivät monilla paikkakunnilla hyvin jyrkiksi.[13]

title: Merja Winqvist

text: Merja Winqvistin teoksia on muun muassa Suomen valtion, eduskunnan ja ulkoministeriön sekä Jenny ja Antti Wihurin säätiön ja Eila Kivekkään kokoelmissa. Vuodesta 1986 hän on järjestänyt yksityisnäyttelyitä Suomessa, Italiassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa ja osallistunut moniin ryhmä- ja yhteisnäyttelyihin vuodesta 1981.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Toinen sortokausi

text: Sortokausi jatkui Suomessa kevääseen 1917 asti, jolloin Pietarissa tapahtunut helmikuun vallankumous katkaisi sen äkisti. Seyn ja Markov pidätettiin ja vietiin vangittuina Pietariin. Venäjän johtoon tullut väliaikainen hallitus oli valmis peruuttamaan kaikki yhtenäistämismääräykset ja palauttamaan Suomen autonomian pitkälti suomalaisten toivomassa muodossa. Venäläiset virkamiehet korvattiin nopeasti suomalaisilla, edellisenä vuonna valittu eduskunta kutsuttiin koolle ja Suomen hallitukseksi tuli uusi Tokoin senaatti, joka ensi kertaa muodostettiin eduskunnan voimasuhteiden mukaan. Suomen ja Venäjän suhteista oli tarkoitus sopia pysyvästi uudella perustuslailla, mutta neuvottelut siitä olivat edelleen kesken kun uusi vallankumous kaatoi väliaikaisen hallituksen marraskuussa. Sitä ennen Suomen eduskunnassa hyväksytty valtalaki oli ehtinyt kriisiyttää uudelleen Suomen ja Venäjän välit – eduskunnan sosiaalidemokraattinen enemmistö oli kannattanut radikaalia vallan siirtoa toisaalta Pietarista Helsinkiin ja toisaalta senaatilta eduskunnalle, mitä Venäjän väliaikainen hallitus ja pääosa Suomen porvarillisista puolueista olivat vastustaneet.

title: Perustuslaki

text: Monissa maissa säädettyjen ja säädettävien lakien perustuslainmukaisuutta tulkitsee jonkinlainen perustuslakituomioistuin tai maan korkein oikeus, joka koostuu juristeista. Suomen korkein lakien perustuslainmukaisuutta tulkitseva elin on eduskunnan perustuslakivaliokunta, jonka jäsenet ovat lakien säätämisestä vastaavan eduskunnan kansanedustajajäseniä.

title: Turun mellakat 1917

text: Joukko porvarillisten puolueiden kansanedustajia teki Antti Mikkolan johdolla Turun tapahtumista eduskunnassa välikysymyksen 18. joulukuuta 1917. Välikysymykseen vastatessaan senaattori Castrén toivoi eduskunnan antavan senaatille valtuudet "vankan ja tehokkaan järjestyskunnan" luomiseen, jotta vastaavat tapahtumat voitaisiin välttää. Mikkola ja muut porvarilliset edustajat olivat tehneet edellisen kuukauden aikana useita vastaavansisältöisiä aloitteita eduskunnassa. Marraskuun yleislakon ohella juuri Turun mellakoiden on sanottu kääntäneen Suomen johdon sille kannalle, että punakaarteja vastaan suunnatun valtiollisen järjestysvallan luominen oli välttämätöntä. Eduskunta antoi senaatin toivomat valtuudet "lujan järjestysvallan" luomiseen 12. tammikuuta 1918. Monien mielestä tämä päätös vaikutti merkittävästi sisällissodan puhkeamiseen.

title: Eduskunta

text: Heimolan talossa eduskunta hyväksyi Suomen itsenäisyysjulistuksen 6. joulukuuta 1917. 1919 vahvistettiin Suomen hallitusmuoto, joka määritteli eduskunnan aseman seuraavasti: Valtiovalta kuuluu Suomessa kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta. Sama teksti sisältyy Suomen nykyiseen perustuslakiin. Vuonna 1928 valtiopäiväjärjestystä uudistettiin.

title: Juho Kusti Paasikivi

text: YYA-sopimuksen tullessa eduskunnan käsiteltäväksi Paasikivi rauhoitteli kansalaisten mieliä radiopuheellaan ja pani koko arvovaltansa peliin saadakseen eduskunnan hyväksymään neuvottelutuloksen. Sopimus meni läpi äänin 157–11. Äänestyksestä oli poissa peräti 31 kansanedustajaa. Paasikiven mielestä YYA-sopimuksen vastustus osoitti, kuinka työlästä demokraattisessa maassa on saada aikaan myönnytyksiä.

title: Osinkotuotto

text: Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.

title: Suomen Akatemia

text: Esikuvina Suomen akatemialle olivat ulkomaiset akatemiat kuten Neuvostoliiton tiedeakatemia ja erityisesti Ranskassa 1700-luvulta saakka toiminut Institut de France. Aloite aiheutti eduskunnassa runsaasti kiistelyä. Varsinkin SKDL vastusti Akatemian perustamista, sillä puolueessa pelättiin akateemikoiksi nimitettävän ainoastaan vanhoja oikeistolaisia kulttuurin johtohahmoja, joita he pitivät Natsi-Saksan myötäilijöinä ja Neuvostoliiton vastustajina. Silloinen opetusministeri Eino Kilpi taas piti monia muita sivistystoimen hankkeita silloisissa oloissa kiireellisempinä. Eduskunta kuitenkin hyväksyi aloitteen ja laki vahvistettiin vuonna 1947.

title: Valtalaki

text: Valtalaki oli Suomen eduskunnan heinäkuussa 1917 hyväksymä perustuslaintasoinen laki, jolla aiemmin Venäjän keisarille kuulunut korkein valta Suomen suuriruhtinaskunnassa siirrettiin eduskunnalle. Lakia ajoi varsinkin eduskunnassa tuolloin enemmistöä hallussaan pitänyt Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) ja sitä tuki osa porvarillisista puolueista, jotka uskoivat sen edistävän Suomen itsenäisyyttä. Valtalaki ei koskaan tullut voimaan, sillä sitä vastustanut Venäjän väliaikainen hallitus hajotti Suomen eduskunnan lain suomalaisten vastustajien myötävaikutuksella. Tämä lisäsi vasemmiston ja oikeiston keskinäistä katkeruutta Suomessa syksyllä 1917. Seuraavat eduskuntavaalit olivat 1917 eduskuntavaalit.

title: Islam Suomessa

text: Kysymys kuinka monta muslimia Suomessa asuu on ongelmallinen. Ensinnäkin kaikki muslimit eivät ole liittyneet uskonnollisiin yhdyskuntiin ja osa niistä on rekisteröitynyt tavalliseksi yhdistykseksi. Arviolta 10–15 prosenttia muslimeista kuuluu johonkin uskonnolliseen yhdyskuntaan.[6]

title: Ruotsinsuomi

text: Ruotsalaisen yhteiskunnan kuvaamisessa tarvitaan sanatarkkoja käännöksiä huolimatta siitä, että monilta osin Suomen ja Ruotsin yhteiskuntajärjestelmät muistuttavatkin toisiaan. Esimerkiksi Ruotsin eduskunnasta käytetään nimitystä "valtiopäivät", Suomen kansaneläkelaitosta vastaavasta Försäkringskassasta käytetään nimitystä "Vakuutuskassa". Myös puoluenimiä on käännetty ruotsinsuomeksi. Suomen Kokoomus-puoluetta vastaava "Moderaterna" on käännetty muotoon "maltilliset". Vastaavasti myös Ruotsin Alkoa vastaava "Systembolaget" on käännetty muotoon "Systeemi" ruotsinsuomalaisessa puhekielessä.

text: Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? () on ensi-iltansa suomessa 28. lokakuuta 2011 saanut yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Elokuvan ohjasi Mark Mylod ja käsikirjoituksesta vastasivat Gabrielle Allan ja Jennifer Crittenden. Pääosassa näyttelevät muun muassa Anna Faris ja Chris Evans.

title: Manuale Aboense

text: Kirjan painoi Laurentius Stuchs Halberstadtissa, Saksassa vuonna 1522. Se on toinen keskiajalla Suomea varten painetuista kahdesta kirjasta. Ei ole varmaa, että teosta olisi koskaan käytetty Suomessa, sillä sen tilannut piispa Arvid Kurki hukkui samana vuonna, ja myös uskonpuhdistus oli alkamassa. Ei myöskään tiedetä, kuinka monta valmista kappaletta Suomeen on tullut. Näin kirja menetti merkityksensä heti valmistuttuaan.

title: Köyhyys

text: Suhteellinen köyhyysaste kertoo kuinka monta prosenttia väestöstä kuuluu tähän ryhmään; Suomessa se on n. 13,2 % (2008).

title: Hallintarekisteri

text: Marraskuussa 2015 valtiovarainministeri Alexander Stubb myönsi antaneensa väärää tietoa kansanedustajille siitä, kuinka laajasti Suomen viranomaiset kannattavat hallintarekisteriä. Stubb sanoi eduskunnassa, että noin 90 prosenttia lausunnoista olisi myönteisiä. Helsingin Sanomien selvityksen mukaan hallintarekisteriä kannattaa noin kymmenen prosenttia siitä lausuneista viranomaisista. Hallintarekisteriä kannattivat Kilpailu- ja kuluttajavirasto sekä Suomen Pankki, sekin varauksin. Rekisteriä vastustivat Keskusrikospoliisi, Valtakunnanvoudinvirasto, Valtakunnansyyttäjänvirasto, Verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikkö, Poliisihallitus, Helsingin poliisilaitos, Verohallinto, Valtiovarainministeriön vero-osasto, Finanssivalvonta ja Oikeusministeriö varauksin.

title: Valtalaki

text: Tokoin senaatti joutui nyt päättämään, julkaistako hajotusmanifesti vai ei. Sosiaalidemokraatit pitivät manifestia laittomana, sillä heidän mukaansa valtalaki oli jo voimassa, ja he äänestivät senaatissa julkaisemista vastaan. Porvarilliset senaattorit yleisesti kannattivat julkaisemista. Monet porvarillisista poliitikoista olivat helpottuneita, kun eduskunnan hajotus "pelasti" Suomen valtalailta, ja lisäksi oli levitetty huhuja, että väliaikainen hallitus puuttuisi sotilaallisesti Suomen asioihin, jos eduskunnan hajotusta ei pantaisi toimeen. Sotilaallinen puuttuminen väliaikaisen hallituksen taholta oli mahdollista, tämän siirrettyä 11.7 Suomeen 5. Kaukasian divisioonan ja 43. Donin kasakkarykmentin. Nämä ratsuväen parhaimpiin kuuluvat joukot olivat korostetun uskollisia väliaikaiselle hallitukselle. Sosiaalidemokraateilla ja porvareilla oli yhtä monta edustajaa Tokoin senaatissa, mutta koska asiasta päättäneeseen senaatin istuntoon osallistui myös sen muodollinen puheenjohtaja, kenraalikuvernööri Stahovitš, hajotusmanifestin julkaiseminen hyväksyttiin äänin 6–7. Prokuraattori P. E. Svinhufvud oli ensin sitä mieltä, että vaikka väliaikaisella hallituksella olikin oikeus eduskunnan hajotukseen, hajotusmanifesti pitäisi palauttaa Pietariin korjattavaksi, koska sen perusteluissa esiintyi virheellisiä tulkintoja Suomen perustuslaeista. Painostuksen jälkeen hän ei kuitenkaan sanellut senaatin pöytäkirjaan vastalausetta. Nuorsuomalainen senaattori Rudolf Holsti meinasi senaatin istunnossa vaatia manifestin palauttamista Svinhufvudin kantaan vedoten, jolloin julkaisemispäätös ei olisi saanut enemmistöä äänistä, mutta senaatin istuntotauon aikana E. N. Setälä palautti Holstin ruotuun uhkauksilla ja pelottelulla. Toisaalta sosiaalidemokraateista Väinö Tanner ja Wäinö Wuolijoki olisivat olleet valmiita kannattamaan manifestin julkaisua, mutta äänestivät puolueensa enemmistön mukaisesti.

title: Lauseenjäsenet

text:
Lauseessa on vain yksi predikaatti, joten laskemalla predikaatit saadaan tietää, kuinka monta lausetta on virkkeessä:
Suomessa predikaatti voi sisältää myös subjektin.

title: Tarja Halonen

text: Vuoden 2006 presidentinvaalien aikana Halonen sai arvostelua erityisesti konservatiivisilta ehdokkailta, perussuomalaisten Timo Soinilta ja kristillisdemokraattien Bjarne Kallikselta. Eduskunnassa oli ajankohtaisena laki samaa sukupuolta olevien parien hedelmöityshoitojen hyväksymisestä, joita Halonen asettui tukemaan. Halonen antoi myös lausunnon, jossa hän totesi, että ihanneperheen käsitteen pitää seurata aikaansa.[88] Halonen on ollut aktiivinen seksuaalivähemmistöjen oikeuksien ajaja jo pitkään. 1980-luvun alussa Halonen työskenteli puheenjohtajana Seksuaalinen tasavertaisuus SETA ry:ssä, joka on suomen merkittävin HLBT-oikeuksia ajava kansalaisjärjestö. Hän kannattaa tasa-arvoista avioliittolakia ja on todennut, että lapsen kehitykselle tärkeintä on turvallinen koti, ei se että lapsella on sekä isä että äiti.[89] Halonen sanoi Hjallis Harkimon haastattelussa 8. maaliskuuta 2012 olevansa huolissaan monen muun suomalaisen tavoin Perussuomalaisten suosion ja suvaitsemattomuuden noususta Suomessa, mutta olevansa myös iloinen siitä, että tyytymättömyys tuli ilmi vaaliuurnilla eikä kaduilla. Pekka Haaviston nousua toiselle kierrokselle vuoden 2012 presidentinvaaleissa hän piti vastalauseena perussuomalaisten nousulle. Halonen sanoi yllättyneensä siitä, kuinka moni Sauli Niinistön kannattajista äänesti tätä juuri sillä perusteella, että Niinistö on heteroseksuaali. Hän nosti esille myös häneen itseensä kohdistuneet lesbo-huhut toteamalla, että hänen Setan puheenjohtajuutensa on yhä monille kauhean iso juttu, vaikka hän on heteroseksuaali.[90]

title: Vaalirahoitus

text: Suomen eduskunnan ja kunnanvaltuustojen henkilövaalit tekevät professori Heikki Paloheimon mukaan puoluerahoituksen vaalirahoituksen julkisuuteen liittyvät haasteet monia muita maita suuremmiksi.

title: Zoon politikon

text: Zoon politikon tai politikon zoon () eli ”poliittinen eläin” oli Aristoteleen ihmisestä käyttämä nimitys. Termillä on kuvattu ihmisen ominaislaatua sosiaalisena, yhteisöjä muodostavana eliönä.

title: Mikael Agricola (veistos)

text: Teos paljastettiin olympiavuonna 1952. Arkkipiispa Ilmari Salomies kertoi paljastamistilaisuuden puheessaan, kuinka suuri merkitys Agricolalla oli ollut Suomen kirjakielen kehittymiseen. WSOY:n pääjohtaja Yrjö A. Jäntti luovutti patsaan Turun tuomioseurakunnalle, jonka jälkeen patsaan juurelle laskettiin sekä tasavallan presidentin että eduskunnan seppeleet.

title: Multiplikatiivi

text: Suomen kielessä kertojen lukumäärää ilmaiseva multiplikatiivi (joka vastaa kysymykseen "kuinka monta kertaa? kuinka usein?") muodostetaan liittämällä adverbijohdin "-sti" lukusanaan, määrää ilmaisevaan adjektiiviin tai pronominiin:Joskus nimitystä multiplikatiivi käytetään myös "-sti"-johtimella muodostetuista tapaa ilmaisevista adverbeista (jotka vastaavat kysymykseen "miten?"). Tällainen adverbimuoto voidaan muodostaa kaikista adjektiiveista, eräistä verbien partisiippimuodoista ja joistakin substantiiveista: Puhekielessä substantiiveista erityisesti kirosanat taipuvat multiplikatiivissa:

title: K. J. Ståhlberg

text: Ståhlberg toimi eduskunnan puhemiehenä vuosina 1914–1917. Myös Suomen itsenäistyttyä hän oli keskeinen tasavaltalaisten johtohenkilö, joka muun muassa vastusti jyrkimmin vuoden 1918 kuningaskuntahanketta. Hän oli 1918 perustetun Korkeimman hallinto-oikeuden ensimmäinen presidentti. Ståhlberg vaikutti perustuslakikomitean puheenjohtajana merkittävästi Suomen uuden perustuslain (vuoden 1919 hallitusmuodon) sisältöön. Hänet valittiin 25. heinäkuuta 1919 ensimmäiseksi Suomen tasavallan presidentiksi maltillisen oikeiston ja vasemmiston äänillä eduskunnan suorittamassa vaalissa. Hänen merkittävin vastaehdokkaansa oli C. G. E. Mannerheim. Vaikka Ståhlberg sai vaalissa suuren äänten enemmistön (143 ääntä 197 annetusta), Mannerheim oli niin monien vaikutusvaltaisten suomalaisten sankari, että tämä varjosti Ståhlbergin asemaa.

title: Drop Mania

text: "Drop Mania" muistuttaa "Tetristä": ruudun yläreunasta putoaa värikkäitä paloja, jotka kerääntyvät ruudun alareunaan. "Drop Maniassa" tarkoituksena on järjestää palikoita samanväristen palojen ryhmiin ja osua niihin samanvärisellä ”räjähdyspalikalla”, joka tuhoaa ryhmän, jolloin pelaaja saa pisteitä. Pisteiden saanti riippuu siitä, kuinka iso ryhmä on, kuinka monta ryhmää räjähtää kerralla ("combo") ja kuinka monta ryhmää räjähtää peräkkäin ("chain").


query: Onko Tampereen rantatunneli Suomen pisin maantietunneli?

title: Tampereen rantatunneli

text: Rantatunneli (myös Vt 12 Tampereen tunneli[1]) on Tampereella Näsijärven rantaa mukaileva 2,3 kilometriä pitkä maantietunneli, mikä tekee siitä Suomen pisimmän maantietunnelin.[2] Se on osa Tampereen keskustan pohjoispuolelta ohittavaa valtatietä 12. Tunnelin läpi ajaa 36 000 ajoneuvoa päivässä.[3]

title: Tampereen harjoitusjäähalli

text: Suomi-sarjan pisin jääkiekko-ottelu (Suomen pisin ottelu vuoteen 2015 saakka)

title: Karnainen

text: Karnainen on kylä Lohjalla, keskustan pohjoispuolella. Vesialueiden kuten Hormajärven ja Maikkalanselän ympäröimän metsäisen kylän läpi kulkee nykyisin valtatie 1 eli Helsinki–Turku-moottoritie, 2,2 kilometrin matkan Karnaisten tietunnelissa, joka oli Suomen pisin, kunnes sata metriä pidempi Tampereen rantatunneli valmistui 2016. Karnaisissa sijaitsevat myös Lohjan ABC-huoltamo ja Kisakallion Urheiluopisto. Järvien rannoilla on omakotitaloja ja kesämökkejä.

title: Flåmin rata

text: Aikaisemmin Flåmin rata oli vuonolauttojen lisäksi ainoa yhteys Flåmin laaksoon. Nykyisin naapurilaaksosta Lærdalin puolelta ja vastakkaisesta Gudvangenin laaksosta pääsee Flåmin ja Aurdalin kyliin myös maantietunneleita pitkin. Lærdaliin johtava tunneli (norjaksi "Lærdalstunnelen") oli valmistuttuaan maailman pisin; kuningas Harald V avasi sen 27. marraskuuta 2000.

title: Tampereen rantatunneli

text: Ennen avaamista eteläinen tunneli oli avoinna jalankulkijoille ja pyöräilijöille Tampereen päivänä 2. lokakuuta 2016. Pohjoistunnelissa tunneliin pääsi tutustumaan linja-auton kyydissä.[21] Tapahtuma keräsi yli 50 000 osallistujaa.[22]

title: Tampereen rantatunneli

text: Rantatunneliallianssi aloitti tunnelin rakennustyöt lokakuussa 2013. Tunnelia louhittiin kummastakin päästä sekä Näsinkallion louhitusta työtunnelista käsin.[18] Louhintavaihe päättyi kesäkuussa 2015.[19] Tampereen Rantatunneli palkittiin maailman parhaana suuren mittaluokan projektina ja se sai pääpalkinnon IPMA Global Awards -tilaisuudessa 30.10.2018.[20]

title: Mont Blancin tunneli

text: Mont Blancin tunneli on Mont Blancin vuoren läpi kulkeva maantietunneli Ranskan ja Italian välillä. Tunneli avattiin 19. heinäkuuta 1965, ja se on 11,6 kilometriä pitkä. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Tunneli lyhensi Rooman ja Pariisin välistä ajoaikaa noin 20 tunnilla. Tunneli alittaa yli 4 000 metriä korkeat Mont Blancin massiivin huiput noin 1 300 metrin korkeudessa.

title: Alpit

text: Italia ja Ranska sopivat yhteisestä tunnelihankkeesta vuonna 1949. Sveitsi tuli mukaan hankkeeseen vuonna 1953. Tunnelin rakentaminen kesti 6,5 vuotta, ja sen saattaminen suunnitelmien tekemisestä lähtien kokonaan valmiiksi 19 vuotta. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli.

title: Tampereen rantatunneli

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Marko Nenonen| title = Tunneli tasaiselle maalle – Tampereen Rantatunnelin lyhyt historia| publisher = Nevelyn Media Oy| year = 2017| isbn = 978-952-68481-1-2}}

title: Aurland

text: Maailman pisin maantietunneli on Lærdalin tunneli ja se avattiin 27. marraskuuta 2000 ja se lähtee Aurlandista ja päättyy Lærdaliin.

title: Lærdalsfjorden

text: Vuonon päädyssä sijaitsee Lærdalsøyrin kylä, josta hieman etelään päin sijaitsee maailman pisin maantietunneli, Lærdalstunnelen.

title: Tampereen rantatunneli

text: Tunnelin nopeusrajoituksesta on käyty paljon keskustelua rakentamisaikana ja erityisesti kaikkien työmaajärjestelyjen poistumisen jälkeen. Jotkut ovat pitäneet tunnelin mitoitusnopeutta 60 km/h liian alhaisena ottaen huomioon, että kyseessä on erittäin moderni ja hyvin valvottu tieosuus. Vastaavissa tunneleissa muualla Euroopassa onkin korkeampia nopeusrajoituksia.[27] Poliisi ei valvo tunnelin nopeusrajoituksia, sillä valvonnan järjestäminen tunnelissa tai sen suuaukkojen liittymäolosuhteissa on hankalaa. Pirkanmaan ELY-keskus oli varannut 500 000 euroa keskinopeusvalvontalaitteiston hankintaan, mutta hanke on viivästynyt teknisten ja kilpailutusongelmien vuoksi.[28] Ylinopeudet tunnelissa ovat verrattain yleisiä, vaikkakin suurin osa rikkomuksista ovat lieviä.[29] Tunnelin rajoitusta ei voida nostaa korkeiden liikennemäärien ja päissä olevien ramppien alhaisen nopeusmitoituksen vuoksi.[30]

title: Tampereen vanha tavara-asema

text: Rantatunnelin valmistuttua Kalevan puistotien merkitys pohjois-eteläsuuntaisena yhteytenä ei ole enää yhtä merkittävä ja liikenteellisesti toimiva, sillä se ei linkity Kekkosentiehen yhtä luontevasti kuin aiemmin. Kaupungin tavoitteena on ollut luoda läpiajoa varten, kuitenkin kaupunkiympäristöön soveltuvana, tieyhteys Viinikan liittymältä Rantatunnelin itäpäähän Naistenlahteen. Kaupungin liikenneverkkosuunnitelmassa Ratapihankadun tavoitteena on rauhoittaa erityisesti Rautatienkatua, mutta myös Tammelan puistokatua, Yliopistonkatua ja Kalevan puistotietä. Lisäksi Ratapihankadulta on ajoyhteys P-Hämppiin, Noutoparkkiin ja kaupungin tavoitteen mukaan 2020-luvulla myös P-Kunkkuun, joka painottaisi maanalaisen autoliikenteen merkitystä.

title: Norjan tieverkko

text: Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 km, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella.

title: Lærdalin tunneli

text: Lærdalin tunneli () on Norjan ja maailman pisin maantietunneli. Se on 24,5 kilometriä pitkä ja sijaitsee Sognin ja Fjordanen läänissä Aurlandin ja Lærdalin välillä. Tunneli on kaksikaistainen ja osa eurooppatietä E16.

title: Tunneli

text: Tunneli on usein vahvistettu sisäpuolelta betonivalulla, ruiskubetonoinnilla, teräs- tai puurakenteilla tai muilla vastaavilla tavoilla sen romahtamisen ja seinämistä irtoavien lohkareiden tai muun maa-aineksen putoamisen estämiseksi. Joissain tapauksissa koko tunneli on umpinainen betoni- tai muu putki, kun maaperä on niin pehmeää, ettei sen läpi kaivettu reitti pysyisi sellaisenaan lainkaan avoimena.Suomessa ei suhteellisen vähäisten ja loivien maaston korkeuserojen vuoksi ole tarvittu kovin mittavia liikennetunneleita. Tiet on yleensä rakennettu ylittämään tai kiertämään maaston korkeuserot, tai kallioihin on puhkaistu avoväylät kallioleikkauksin. Suomen ensimmäinen tietunneli on Färjsundin tunneli, joka valmistui Ahvenanmaalle vuonna 1980. Viime vuosina on päätieverkostolle rakennettu muutamia pitempiä tunneliosuuksia kuten esimerkiksi Hiidenkallion tunneli Espoossa, Karnaisten tunneli Lohjalla ja Vuosaaren tunneli Helsingissä. Tampereella marraskuussa 2016 avattu yli 2,3 kilometriä pitkä Tampereen rantatunneli on Suomen pisin maantietunneli. Myös Helsinkiin on suunniteltu keskustan alittavaa pitkää Keskustatunnelia.

title: Gotthardin maantietunneli

text: Gotthardin maantietunneli on Alppien läpi kulkeva maantietunneli Sveitsissä välillä Göschenen–Airolo, reitillä Zürich–Milano. Tunneli on osa Sveitsin valtatietä A2 (Basel–Chiasso). Tunnelin pituus on 16,9 kilometriä, ja se on maailman kolmanneksi pisin maantietunneli.

title: Liikenne Tampereella

text:
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla.

title: Gudvangan tunneli

text: Gudvangan tunneli () on Aurlandin kunnassa, Sognin ja Fjordanen läänissä, Norjassa sijaitseva maantietunneli. Tunneli yhdistää Gudvangenin kylän, Nærøyfjordin suulla, Undredalin laaksoon, ja on osa Eurooppatie E16:ta. Se on Norjan toiseksi pisin tietunneli 11 428 metrin pituudellaan. Se avattiin 17. joulukuuta 1991.

title: Lærdal

text:
Lærdal on kunta Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa.
Læredalissa on Norjan ja maailman pisin maantietunneli, Lærdalin tunneli, sekä Lærdalsfjorden. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 176 asukasta.

title: Tampereen rantatunneli

text: Vastustuksen lisääntyessä Tampereen kaupunki päätti selvittää ennen rakentamispäätöstä muitakin vaihtoehtoja, kuten lyhyemmän Onkiniemen 600 metriä pitkän maantietunnelin ja pintakattamisen vaihtoehdot. Hanketta suunnitellut konsulttiyhtiö piti hankkeita puutteellisina ja nopeasti pieneksi käyvinä, jotka eivät vastaa tulevaisuuden maankäytön ja liikenteen haasteisiin. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa tunnelinkannattajapuolueet menettivät valtuustopaikkojaan ja vastustajapuolueet lisäsivät, joten tunnelihankkeen joutuessa uusintaäänestykseen hankkeen läpimeneminen olisi epävarmaa. Syntynyt pormestariallianssi koostui neljästä puolueesta, kokoomus, vihreät, SDP ja vasemmistoliitto, joista jälkimmäiset vaativat uusintaäänestystä tunnelihankkeesta. Lopulta pormestariohjelmaan kirjattiin, että kaupunginvaltuusto äänestää kokouksessaan 16. syyskuuta 2013 hankkeen rakentamisvaiheen aloittamisesta. Vielä elokuussa näytti siltä, että tunnelin taakse ei riitä tarpeeksi kannattajia kaupunginvaltuustossa.

title: Näsinsilta

text: Sillan yli kulki Tampereen keskustan pohjoispuolinen ohikulkutie, joka oli osa valtatietä 12. Tampereella valtatien nimenä oli Mustalahden risteyksen länsipuolella Paasikiventie ja itäpuolella, missä Näsinsillatkin sijaitsevat, Kekkosentie. Ohikulkuliikenne silloilla loppui 15. marraskuuta 2016, jolloin liikenne siirtyi vastavalmistuneeseen rantatunneliin.

title: Tampereen rantatunneli

text: Luokka:Suomen tieliikennetunnelit Luokka:Tampereen liikenne Luokka:Tampereen rakennukset ja rakennelmat

title: Valtatie 1

text: Uuteen osuuteen sisältyi kahdeksan eritasoliittymää ja seitsemän tunnelia, joiden yhteispituus on 5,1 kilometriä. Tunneleista pisin, Karnaisten tunneli, on 2,3 kilometriä pitkä ja Suomen toiseksi pisin maantietunneli. Koko Lohjanharju–Muurla-tien kustannusarvio oli 335 miljoonaa euroa, mikä sisälsi myös valtatiehen 25 kuuluvan Lohjan läntisen sisääntulotien. Tietä on rakennettu niin sanotulla elinkaarimallilla, jossa Tieyhtiö Ykköstie Oy rakensi tien ja myös vastaa tien kunnossapidosta vuoteen 2029 asti. Tien käyttöönoton yhteydessä myös osa vuonna 2005 valmistuneesta moottoritieosuudesta muutettiin valtatieksi 1. Kun uusi moottoritie avattiin liikenteelle, valtatiestä 1 tuli kokonaan vähintään nelikaistainen. Valtatie 1 onkin valtatie 29:n ohella ainoa Suomen valtatie, joka on kokonaisuudessaan kaksiajorataista tietä.

title: Tampereen rantatunneli

text: Tunnelin seinillä on Tammerkosken alituksen kohdalla 60 metrin matkalla Tammerkoski-valoteos.[37]

title: Valtatie 12

text: Nokian ja Tampereen välillä on lyhyehkö moottoritieosuus. Toisin kuin valtatiet 3 ja 9, valtatie 12 on viitoitettu Tampereella kulkemaan kehätien sijaan keskustan kautta Rantatunnelia pitkin. Tämä on Suomen vilkasliikenteisin tie pääkaupunkiseudun ulkopuolella, ja tieosuus ruuhkautuu säännöllisesti työmatkaliikenteen aikana.

title: Norjan talous

text: Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 kilometriä, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella.

title: Norja

title: Tampereen rantatunneli

text: Tampereen kaupunki tilasi vuonna 2014 tunnelille taiteenkehitysohjelman Frei Zimmer -yritykseltä.[35]

title: Hiidenkallion tunneli

text: Tunnelin pituus on 495 metriä ja se oli valmistuessaan vuonna 2000 Suomen pisin maantietunneli.


query: Kuinka pitkä Honkobackharjun jätinkirkko on?

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko on puolisuunnikkaan muotoisen kivivallin erottama raivattu alue muinaisjäännösalueen eteläpäässä. Se on 25 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja 50–70 senttimetriä korkeat. Ne on rakennettu 20–80 senttimetrin kokoisista kivistä. Pohjoisvallissa on kivien joukossa myös maata ja soraa. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 3° pohjoissuunnasta vastapäivään eli lähes pohjoiseen. Eteläinen sivu on hieman viisto muihin sivuihin nähden, koska länsivalli on noin viisi metriä itäistä vallia pitempi. Itävallin sisäpuoli oli paikoin huolellisesti rakennettu kulmikkaita kiviä pinoamalla. Sen koillispäässä sijaitsevasta portista etelään päävallia seuraa toinen pienempi valli. Kaksoisvallin sisävalli on mahdollisesti rakennettu itävallin kivistä, koska se on rakenteeltaan epämääräisempi ja hajonneempi kuin muut vallit. Jätinkirkon suurin sisämitta on 18 metriä ja sen kohtisuora leveys on 9–12 metriä. Jätinkirkon sisäpiha on raivattu puhtaaksi kivistä kun taas sen ulkopuolinen alue on hyvin kivistä.[2][4][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan alue on alun perin ollut 16–20 metriä pitkä ja 12 metriä leveä (pinta-ala 210 m²). Kun itävallista siirrettiin kiviä toista rinnakkaista vallia varten, kapeni sisäpiha sen eteläpäässä 9 metriin (noin 185 m²). Sisäpiha on pinnaltaan kivetön ja sen keskikohdan pinnankorkeus on noin 15 senttimetriä reunojen pintaa alempana. Kaivauksissa meren huuhtoman maa-aineksen alta paljastui ruskeaksi värjäytynyttä likamaata, jollainen syntyy ihmistoiminnan jätteiden värjätessä hiekkaa. Monissa kohdissa kaivausaluetta huomattiin, että sisäpihan kenttää olisi täytetty ja tasattu erityyppisillä täytemailla. Likamaata esiintyi myös puoli metriä pohjoisvallin alla. Valli on joko rakennettu uudelleen tai myöhemmin sortunut sisäpihan pinnan päälle. Erityisiä sisäpihan löytöjä oli muutama. Pohjoisosassa sijaitsee metrin pituinen soikea kuoppa, jonka molemmissa päissä on isot kivet. Toinen kuoppa liittyy kivettyyn lieteen, joka sijaitsi sisäpihan koillispäässä. Se oli 2,0 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 25 senttimetriä syvä. Se oli täynnä palaneita kiviä ja nokimaata. Lieden ja vallin läheltä löytyi tasaiseksi rakennettu kivetty alue, jossa 20–70 senttimetrin kokoiset kivet oli kaivettu maahan niin, että kivien suorat sivut muodostivat yhdessä tasaisen pinnan. Pohjoisvallin sisäreunassa on vallin suuntainen nokimaa-alue, joka on voinut syntyä puurakenteen palamisesta.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Ylioppilas Gunnar Rosén tutki vuonna 1949 kaksi röykkiötä. Hän ei löytänyt niistä mitään, mikä olisi viitannut hautaukseen, mutta siitä huolimatta hän kutsui niitä haudoiksi. Röykkiöt koostuivat sorasta, pyöreistä rantakivistä ja muista kivistä. Röykkiön pohjakerros oli samanlaista kuin maaperän harjusora ja raja röykkiön ja maaperän välissä oli vaikea erottaa. Röykkiön reunaa ei oltu rajattu kiviasetelmilla eikä muitakaan rakenteita löytynyt. Mitään luita tai hauta-anteja ei löytynyt. Rosénille jäi epäselväksi, olivatko röykkiöt luontaisia vai ihmisen tekemiä.[5][6]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivivallissa on ainakin 4–5 matalaksi raivattua kohtaa, joita kutsutaan portiksi. Ne sijaitsevat kukin omalla sivullansa. Lähes keskellä eteläsivua sijaitseva portti aukeaa jätinkirkon keskipisteestä katsoen 177° pohjoissuunnasta myötäpäivään eli lähes etelään. Se on metsä-äestyksessä vaurioitunut, mutta sen paikka erottuu selvästi. Siitä kolme metriä itään on sijainnut mahdollisesti toinenkin portti. Lähes keskellä pohjoissivua sijaitsee kolmas portti, joka aukeaa suuntaan 357° eli lähes pohjoiseen. Se on metrin leveä ja portin molemmat sisäreunat on reunustettu isoilla kivillä. Reunuskivet ovat voimakkaasti palaneet. Länsisivun portti sijaitsee lähellä lounaisnurkkaa ja se on metrin leveä. Se on tuhoutunut osittain äestyksessä. Itäsivun portti sijaitsee lähellä koillisnurkkaa ja se on alle metrin levyinen. Itäsivun portin pohjalla on isoja kiviä.[2][4][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko vaurioitui syksyllä 2006 tehdyissä metsänhoitotöissä, jolloin koko jätinkirkon eteläosa tuhoutui metsäalueen äestyksessä. Äestys rikkoi eteläosan kivivallit ja kivivallien sisäpihan kulttuurikerros rikkoontui.[2]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivien halkeamisen aiheuttaman kuumuuden on täytynyt olla korkeaa. Sen Schulz tulkitsi niin, että kuumuuden aiheuttivat hirren paksuisten puurakenteiden palaminen. Siitä, että jätinkirkoissa olisi ollut puisia rakenteita, on Schulzin mukaan täällä löytynyt ensimmäiset viitteet. Kaikki havaitut yksityiskohdat tukevat hänen olettamustaan, että jätinkirkko rakennettiin palamisen jälkeen uudelleen.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Hans-Peter Schulz mukaan portit oli raivattu maanpinnan tasalle ja hänen vaikutelmaksi jäi, että ne olisivat toimineet jätinkirkon kulkuaukkoina. Hän huomasi kaivausten aikana myös, että pohjoisvallin portin reunuskivet olivat voimakkaasti palaneet. Kivissä oli syvät halkeamat, jotka alkoivat pinnasta ja loppuivat kiven sisälle. Samanlaisia halkeamia oli myös maan alta pinnalle kaivetuissa kivissä, joten syy ei ilmeisesti ole metsäpalossa. Hän päätteli, että kivivallit olivat perustus hirsirakenteelle ja joka olisi palanut erittäin kuumana halkaisten hirsiä reunustavat kivet. Portin edusta ja osin kivivallin altakin maa oli muuttunut punaiseksi. Palanut maa on usein punaista johtuen raudan kuumuuden vaikutuksesta tapahtuvasta hapettumisesta. Palanutta maata oli monissa muissakin paikoissa. Palaneen maan päällä oli kuitenkin kerros puhdasta rantahiekkaa tai soraa. Schultz päätyi olettamaan, että sekä kivivalleja oli rakennettu ainakin kahteen kertaan ja että jätinkirkon sisäpihan maanpintaa olisi korotettu rantahiekkalla noin 10–15 senttimetriä.[3]

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on pitkänomainen ja suorakulmaisen muotoinen. Sen sammaloituneet kivivallit ovat 22 metriä pitkät ja 10 metriä leveät. Jätinkirkolle on myös saatu toisenlaiset mitat, jotka ovat 36 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 1–2 metriä leveät ja noin metrin korkuiset. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 5° vastapäivään eli pohjoinen. Vaikka mäen ympäristö on kivikkoista, ei jätinkirkon sisäpiha ole sitä. Sisäosan kivetön leveys on kuusi metriä. Jätinkirkolla on sekä pohjois- että etelävallissa matalammat kulkuaukot eli portit. Porttien kautta kulkee nykyään polku. Portit aukeavat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 5° pohjoisesta länteenpäin ja 5° etelästä itäänpäin.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 25 metriä jätinkirkon eteläisen kivivallin eteläpuolella erottuu mäen rinteessä muinaisrannan törmä. Sen ja jätinkirkon välissä on 170 neliömetrin (m²) laajuinen likamaa-alue, jonka äestysurissa pilkottaa kvartsinkappaleita. Likamaata, joka on muodostunut ihmisen toiminnasta, on 5–10 senttimetrin kerros. Likamaa-alueen koilliskulmassa havaittiin urissa kolme keskittymää rikkipalaneita kiviä ja aivan jätinkirkon kivivallin tuntumassa löytyi metrin levyinen ja 20 senttimetriä korkea palokivikumpu (röykkiö). Urissa olevat palokivet voivat olla palokivikumujen hajonneiden kasojen jäänteitä. Jätinkirkon pohjoisvallin pohjoispuolella sijaitsee kaksi halkaisijaltaan nelimetristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on 50–60 senttimetriä. Kumpikin röykkiö oli rakennettu suuren maakiven viereen. Niitä ei olla tutkittu.[2][3]

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkkoa ympäröi noin 6–8 metriä leveä kivivalli, joka näyttäisi kiertävän koko alueen. Valli erottuu maastossa matalana ja sammalpeitteisenä. Jätinkirkko on 50 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Vallialueen sisäpiha on 45 metriä pitkä ja 8–10 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakselin suunta on 30° pohjoisesta vastapäivään eli lähes luoteeseen. Vallissa on kolme matalempaa kohtaa, joita kutsutaan porteiksi. Niiden suunnat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna ovat 40° pohjoisesta myötäpäivään eli koilliseen, 278° eli länteen ja 329° eli pohjoiskoilliseen.

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jari Okkonen on sijoittanut jätinkirkon samaan rantavaiheeseen Honkobackharjun jätinkirkon kanssa. Ne ovat hänen mukaansa ajalta 1500 eaa. eli pronssikaudelta eli varhaismetallikaudelta. Hans-Peter Schulz on ajoittanut Honkobackharjun jätinkirkon 3600–2400 eaa. eli kivikauden lopulle.

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Toinen jätinkirkko sijaitsee harjun pohjoispäässä matalammalla mäellä, jonka kallion eteläpuolella jätinkirkko sijaitsee. Jätinkirkon sisäpiha on tasainen ja sitä ympäröi kolmelta sivulta kivivalli. Länsipuolen valli ei tarkastuksessa hahmottunut selvästi, mutta itäsivun valli on selvä. Jätinkirkko on 45 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen sisäpiha on 37 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 32° pohjoisesta vastapäivään eli luoteeseen. Vaikuttaa siltä, että kivivallissa on kolme matalampaa kohtaa eli portit. Ne sijaitsevat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 160° pohjoisesta myötäpäivään eli eteläkaakkoon, 193° eli etelään ja 232° eli lounaaseen. Jätinkirkon pohjoispuolella on isoja lohkareita.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkosta 80 metriä pohjoiseen sijaitsee 1,3 hehtaaria suuri röykkiöalue, mistä on löytynyt 10 kiviröykkiötä ja kaksi painannetta. Kolmen painanteen halkaisijat ovat 6–8 metriä ja seitseman vain 2–5 metriä. Painanteet ovat 4–6 metriä pitkät ja ne ovat kivivallien ympäröimät.[2][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 300–400 metriä etelään korkeudella 43–45 metriä (mpy) sijaitsee asuinpaikka, jonka keramiikka ei ole samaa tyyppiä kuin jätinkirkosta löydetty. Tässä keramiikassa ei käytetty asbestikuituja ja se on karkeapintaista. Sen arvellaan olevan kivikauden loppupuolelta. Asuinpaikka sijaitsee sellaisella korkeuskäyrällä, että meri ulottui tänne asti kivikauden loppupuolella.[3][7]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Högryggenin jätinkirkko sijaitsee 12,4 kilometriä länsiluoteeseen.[1] Kåtabackenin jätinkirkko sijaitsee 6,0 kilometriä lounaaseen.[1] Snårbackenin jätinkirkko sijaitsee 15,5 kilometriä etelälounaaseen.[1]

title: Käyräkankaan jätinkirkot

text: Pohjoisempi jätinkirkon kivivallit rajaavat 33 metriä pitkän ja 15 metriä leveän alueen, jonka laskennallinen pinta-ala on 500 neliömetriä (m²). Uloimmaisen kivivallin sisältä on havaittu myös toisen kivivallin jäänteitä. Jätinkirkon asento mitattiin Suomen jätinkirkkojen paleoastronomisten tutkimuksien yhteydessä. Sen pituusakselin suunatus on 75° pohjoissuunnasta myötäpäivään. Jätinkirkon lähellä sijaitsee tutkimaton kiviröykkiö.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan ja kivivallin kaivauksilta ei löydetty montaakaan esinettä. Suurin osa löydöistä (noin 1000 kappaletta) olivat kivikaudelle tyypillisiä kvartsi-iskoksia. Muutama prosentti löydöistä olivat kiventyöstöstä syntyviä kiven ytimiä. Kiviesineitä löydettiin vain viisi. Ne olivat kaavin, uurrin, kaksi esineen teelmää ja hiotun esineen kappale. Keramiikkaa löytyi neljä sirpaletta. Ne olivat asbestikeramiikkaa ja niiden kuviokoristelu muistutti Pöljän keramiikkaa. Koska löytöaineisto on vähäistä ja esimerkiksi palanutta luuta ei löytynyt, päätteli kaivauksien johtaja Hans-Peter Schulz paikan eroavan tyypillisestä kivikauden asuinpaikasta niin paljon, että varsinainen asuinpaikan täytyy sijaita muualla.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Alavetelin kirkosta noin 7 kilometriä itäkoilliseen. Sinne pääsee Alavetelistä joko yhdystietä 18007 pitkin Jolkkaan tai yhdystietä 17947 pitkin Paasilaan. Jos seuraa ensin mainittua tietä, jatketaan sitten Saarukkaan ja käännytään siellä etelään metsäautotietä pitkin Paasilan suuntaan. Jos tuleekin jälkimmäistä tietä, käännytään Paasilassa Stora Kutusträsketin kohdalla vasemmalle koilliseen johtavaa metsätietä pitkin. Honkobackharju sijaitsee metsätien keskivaiheilla. Harju on kilometrin pitkä ja noin 200–300 metriä leveä. Harjun lakialue on melko tasainen ja se on muodostunut sorasta ja suurista kivistä. Alempana rinteillä on pintamaassa hiekkaa. Laella on kolme muinaisjäännösryhmää. Keskellä on noin 10 röykkiön ryhmittymä, noin 200 metriä koillisessa on suuri ja pyöreä kivivalli ja noin 100 metriä etelässä sijaitsee jätinkirkko.[2][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Alaveteli Luokka:Pohjanmaan historia

title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Selvästi erottuva suorakulmion muotoinen jätinkirkko on 18 metriä pitkä ja 13 metriä leveä. Sen pituusakselin suuta on 83° pohjoisesta katsoen myötäpäivään eli lähes itään. Sillä on vallissa matalampi kohta, jossa kiviä on vähemmän, ja tällaista kohtaa kutsutaan portiksi. Se aukeaa jätinkirkon keskikohdasta katsoen itään. Sisäpihalle on jätetty suurikokoisia kiviä. Jätinkirkon vieressä on toinenkin kivivalli, joka ei erotu yhtä selkeänä rakennelmana. Myös sekin voi olla jätinkirkko. Sen mitat ovat 18×13 metriä ja sen pituusakselin suunta on lähes sama kuin ensimmäiselläkin jätinkirkolla. Tämän kivivallissa ei kuitenkaan ole porttia. Itse jätinkirkkojen sisäalueet ovat olleet tallattua kivikkoa. Siihen ei ole muodostunut paksua kulttuurikerrosta, jollaiset ovat olleet tyypillistä esimerkiksi hiekkapohjaisilla kivikauden asuinpaikoilla. Tästä huolimatta alueen kaivauksissa on tehty paljon löytöjä.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Okkonen, Jari: , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Honkobackharjun jätinkirkko on Pohjanmaalla Kruunupyyn Alavetelissä sijaitseva kahdesti tutkittu ja metsä-äestyksessä osittain tuhoutunut jätinkirkko. Vaikka sen ajoittaminen on kesken, sijoittuu se kivikauden loppupuolelle.[1][2]

title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko on vain puoliksi tunnistettavissa. Lounainen ja luoteinen kivivalli ovat maastossa näkyvissä. Paikalla suoritettu Lidar-keilaus paljasti siitä osittaisen suorakulmaisen rakenteen, jonka luoteiskulmauksessa on suorakulmainen nurkkaa. Nurkasta etenee kaakkoon 40 metriä pitkä kivivalli, jonka keskeltä katkaisee raivatun näköinen kulkuväylä eli portti. Portti aukeaa jätinkirkon oletetusta keskipisteestä suoraan länteen. Nurkasta itä-koilliseen kulkee suora 21 metriä pitkä kivivalli, joka loppuu mäen jyrkkenevään rinteeseen. Jätinkirkon eteläpäässä kivivallin toinen nurkka erottuu pyöreänä, mutta sen eteläsivun kivivalli on vain kymmenen metriä pitkä. Muita jätinkirkon rakenteita ei keilauskuvasta erotu. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 166° pohjoisesta länteenpäin eli noin länsiluoteeseen. Vaikutelmaksi jää keskeneräinen tai osittain tuhoutunut jätinkirkko. Jätinkirkon sisäosassa puhtaaksi raivatulla alueella on jäljellä muutama suurempi kivenlohkare.

title: Kåtabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon 70 metriä pitkä ja selvästi erottuva kivivalli on luode-kaakko-suuntainen (Marianne Ridderstadin mukaan 75 metriä pitkä ). Valli on Pentti Rislan mukaan avokivikkoa, mutta se erottuu maastossa selvästi. Vallin itäreuna muodostuu pienikokoisista kivistä ja sen kaakkoispäässä erottuu kivröykkiöiden tapaisia muodostelmia. Kivivalli kaartuu länteen kummassakin päässä ja muuttuu siellä lohkaiseisemmaksi. Jätinkirkon länsireuna on vaikeasti havaittavissa, koska kiviä peittää paikoin turvekerros. Jätinkirkon leveydeksi on mitattu 30 metriä (tai 32 metriä ). Tulkinnan mukaan kivallit ovat syntyneet aluksi pienen saaren rantakivikoksi, jota ihminen olisi jälkeenpäin muokannut jätinkirkoksi.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Okkonen, Jari| title = Jättiläisen hautoja ja hirveitä kiviröykkiöitä: Pohjanmaan muinaisten kivirakennelmien arkeologiaa| location = Oulu| publisher = Oulun yliopisto| year = 2003| version = Väitöskirja, Oulun yliopisto. Acta Universitatis Ouluensis. Series B, Humaniora 52| id = ISBN 951-42-7169-6| format = [ online version] (pdf)}}

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jari Okkonen sijoittaa jätinkirkon myöhäisemmäksi 1500 eaa. Hän niputtaa kaikki Kruunupyyn kolme jätinkirkkoa samanaikaisiksi.[8]

title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on nelikulmainen mutta pyöreäkulmaisen muotoinen kivivalli, joka on äestyksestä huolimatta edelleen hyväkuntoinen. Se on 65 metriä pitkä ja 35 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 32° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoisluoteeseen. Kivivallissa on yksi kohta, joka on jätetty matalammaksi eli siinä on niin sanottu portti. Portti osoittaa jätinkirkon keskipisteestä 148° myötäpäivään eli eteläkaakkoon ja sijaitsee siten jätinkirkon pituusakselilla.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kaivauksilta otettiin talteen erilaisia näytteitä radiohiili- ja termoluminenssiajoituksia varten. Niiden tuloksia ei ole tässä käytettävissä. Scholz päättelee kohteen ajoituksen epäsuorasti. Maankohoamisen rannansiirtymän kronologian mukaan jätinkirkolle voidaan antaa karkea ajoitus. Jätinkirkko on voitu rakentaa aikaisintaan silloin, kun Litorinameren vedenpinnan keskivedentaso alitti 54 metriä (mpy). Se vastaa ajoitusta 3200 eaa. Alue oli saaristona siihen asti, kun keskivedentaso alitti 42 metriä (mpy). Tämä vastaa ajoitusta 2400 eaa. Molemmat ajoitukset sopivat kiviesinelöytöihin ja Pöljän keramiikkaan.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Röykkiöistä noin 200 metriä itäkoillisen suuntaan sijaitsee maa- ja kivirakenne, joka on halkaisijaltaan 30 metriä. Ympyrän muotoinen kivivalli reunustaa ympäristöään korkeampaa ja tasaista aluetta. Alueen pintamaa on huhtoutunutta hiekkaa ja soraa, mutta sen alla löytyy 10–15 senttimetriä vahva ja tumma nokinen likamaakerros. Siihen kaivetuista koekuopista löytyi luuta ja palaneita kiviä. Alueelta löytyi myös kaksi 20–30 senttimetriä syvää ja metrin läpimittaista kuoppaa.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1975 (Mirja Miettinen), 2003 (Pentti Risla) ja 2006 (Kaisa Lehtonen). Siinä on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1950 (Gunnar Rosen) ja 2007 (Hans-Peter Schulz).[2]