query: Kuka on kehittänyt Occamin partaveitsen?

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsi on saanut nimensä englantilaisen fransiskaaniveli ja filosofi Vilhelm Occamilaisen mukaan. Nimitys ”partaveitsi” viittaa ajatukseen siitä, että periaate leikkaa teoriasta pois ylimääräiset oletukset tai teorian olettamasta ontologiasta pois ylimääräiset entiteetit. Periaate kuvasi alun perin Vilhelmin nominalistisen ajattelun taipumusta minimalismiin. Nykyisin se ymmärretään usein nyrkkisääntönä, joka suosii taloudellisuutta ja yksinkertaisuutta erityisesti tieteellisissä teorioissa.

title: Ruusun nimi

text: William Baskervillen nimi vihjaa sekä toiseen kuvitteelliseen mestarietsivään Sherlock Holmesiin Arthur Conan Doylen tarinan Baskervillen koira kautta että Vilhelm Occamilaiseen, joka kehitti Occamin partaveitsen loogisen periaatteen, jonka mukaan selityksistä tulisi aina valita yksinkertaisin joka kattaa kaikki tosiasiat. Williamin apulaisen Adsonin nimi puolestaan on sanaleikki sekä Galileo Galilein dialogista, jossa esiintyy henkilö Simplicio (Adso = "ad" "S"implici"o", ”Simpliciolle”), että Sherlock Holmesin apulaisesta tohtori Watsonista.

title: Occamin partaveitsi

text: Partaveitsen yleistä muotoa, jota käytetään valintatilanteessa kahden yhtä selitysvoimaisen hypoteesin välillä, voidaan perustella sillä, että yksinkertaisuudella on käytännöllistä arvoa. Hypoteesien tavoitteena on antaa jostakin ilmiöstä paikkansapitävä kuvaus, ja yksinkertaisuus on selitykselle arvokas piirre koska se tekee selityksestä helpommin ymmärrettävän ja hyödynnettävän. Näin jos kaksi hypoteesiä ovat yhtä selitysvoimaisia eikä kumpikaan vaikuta toista paikkansapitävämmältä, yksinkertaisempaa tulee suosia monimutkaisen sijasta, koska yksinkertaisuus on käytännöllistä.

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsestä on pyritty kehittämään formaaleja esityksiä todennäköisyysteoriaan perustuen, jotta sitä voitaisiin soveltaa tilastollisessa päättelyssä. Tutkijat ovat esittäneet esimerkiksi yhteyttä Occamin partaveitsen ja Kolmogorov-kompleksisuuden välillä.

title: On What There Is

text: Aluksi Quine käsittelee ongelmaa, jota hän kutsuu ”Platonin parraksi” (joka on niin paksu, että se on usein tylsyttänyt Occamin partaveitsen): kuinka voidaan sanoa, että jokin ei ole olemassa? Ei-olevan täytyy jollakin tavalla olla, koska muuten ei voitaisi sanoa, että se ei ole.

title: Occamin partaveitsi

text: Eräs intuitiivinen peruste Occamin partaveitsen käytölle on suoraa seurausta todennäköisyysteoriasta: kaikki uudet lisäoletukset lisäävät virheiden mahdollisuutta. Jos oletus ei paranna teorian tarkkuutta, sen ainoa seuraus on, että se kasvattaa sitä todennäköisyyttä, että koko teoria on virheellinen.

title: Occamin partaveitsi

text: Vilhelm Occamilainen itse katsoi, ettei partaveitsen periaate salli minkään, tarpeettomankaan, asian olemassaolon kieltämistä, ainoastaan kehottaa välttämään tarpeettomien asioiden olettamista. Tämä johtui siitä, että hänen mukaansa ihmiset eivät voi koskaan tietää, mikä on todella välttämätöntä ja mikä ei.[27]

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsi on looginen periaate, joka mukaan tieteilijä arvioi todennäköisesti yksinkertaisimmat mahdolliset selitykset havaintoaineistolle. Yksinkertaisuus ja monimutkaisuus ovat kuitenkin suhteellisia käsitteitä, joiden merkitys riippuu asiayhteydestä jossa niitä sovelletaan ja soveltajan ymmärryksestä. Ilman objektiivista kriteeriä yksinkertaisuudelle Occamin partaveitsi itsessään ei tue objektiivisten valintojen tekemistä.[18]

title: Occamin partaveitsi

text: Vilhelm Occamilaisen on usein katsottu itse soveltaneen partaveitsen periaatetta nominalistiseen kantaansa universaalikiistassa, vaikka kannalle on toisaalta ollut myös täysin erilliset logiikkaan nojaavat perustelunsa.[27] Vilhelm kirjoitti, että filosofiassa monet virheet saavat alkunsa siitä väitteestä, että jokaista erillistä asiaa vastaa aina erillinen sana niin, että erillisiä entiteettejä on yhtä paljon kuin on erilaisia nimiä tai sanoja joilla niitä merkitään.[28] Olemme siis taipuvaisia olettamaan, että kaikki sanat vastaavat jotain olemassa olevaa entiteettiä (käsiterealismi). Vilhelmin mukaan tämä johtaa kaikenlaisiin absurdeihin tilanteisiin, kuten ”aksidenssi inheroi inherenssin kautta”, ”khimaira ei ole mitään koska sillä on ei-mikyys”, ”mies on isä isyyden ansiosta” ja niin edelleen. Sanoisimme sen sijaan esimerkiksi, että ”mies on isä koska hänellä on poika”.[29]

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsi (usein myös Ockhamin partaveitsi, säästäväisyyden periaate[1]) on periaate, jonka mukaan ilmiöitä selittävien tekijöiden määrän tulee olla mahdollisimman vähäinen. Selityksistä tulee siis karsia kaikki ylimääräiset tekijät eli teorioiden tulee olla mahdollisimman yksinkertaisia. Occamin partaveitsen mukaan kilpailevista, yhtä selitysvoimaisista teorioista tulisi valita yksinkertaisin.[2]

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsi on usein säilyttävä, ”normaalitiedettä” ylläpitävä työkalu. On kuitenkin poikkeuksia, jolloin periaatteen soveltaminen on tehnyt tieteilijästä tieteen vastentahtoisen vallankumouksellisen; esimerkiksi Max Planck muotoili nykyisesti hyväksytyn kvanttihypoteesinsa ja piti siitä kiinni hyödyntäen Occamin partaveitsen logiikkaa.[15] On kuitenkin myös tapauksia, joissa periaatteen väärinkäyttö on tukahduttanut tai hidastanut tieteellistä kehitystä johtuen lähinnä haluttomuudesta hyväksyä monimutkaisempia teorioita havaintoaineiston selittäjäksi.[18] Esimerkiksi DNA hylättiin alun perin geneettisen informaation kantajana; kantajaksi oletettiin proteiinit, koska selitys vaikutti vielä tuolloin yksinkertaisemmalta.

title: Occamin partaveitsi

text: Tieteen historia on osoittanut Occamin partaveitsen kannustaneen monimutkaisempien teorioiden esittäjiä tukemaan väitteitään uusin todistein eikä tukeutua yksinomaan kulloinkin käytettävissä olevaan aineistoon. Vaikka kulloinkin käytettävissä olevan aineiston kanssa yhteensopivista teorioista suositaan usein yksinkertaisinta, ne saattavat kehittyä ajan kanssa monimutkaisiksi, kun todisteita uusista havainnoista tehdään.[14][17] Lisäksi eräs teorioiden piirre on, että teoria voi kehittyä yhä monimutkaisemmaksi rakenteensa (tai syntaksinsa) puolesta, kun sen ontologia (tai semantiikka) kehittyy samalla yksinkertaisemmaksi, tai päinvastoin.[16] Eräänä esimerkkinä on usein mainittu suhteellisuusteoria.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Occam on rinnakkaislaskentaan kehitetty ohjelmointikieli, joka on nimetty englantilaisen filosofi Vilhelm Occamilaisen tai Occamin partaveitsenä tunnetun filosofisen periaatteen mukaan.

title: Koherentismi

text: Koherentismin tulee kuitenkin selittää, mitä se tarkoittaa sillä, että järjestelmä on johdonmukainen. Tähän johdonmukaisuuteen tulee sisältyä ainakin looginen johdonmukaisuus. Yleensä se vaatii myös järjestelmän eri osien välistä eheyttä. Järjestelmä, johon sisältyy useampi kuin yksi toisiinsa liittymätön selitys samalle ilmiölle on vähemmän johdonmukainen kuin järjestelmä, johon sisältyy vain yksi selitys. Samoin järjestelmä joka selittää erillisiä ilmiöitä toisiinsa liittymättömillä selityksillä on vähemmän johdonmukainen kuin järjestelmä joka selittää erilliset ilmiöt samalla selityksellä. Nämä vaatimukset ovat occamin partaveitsen muunnelmia. Lopuksi, mitä enemmän ilmiöitä järjestelmä selittää, sitä johdonmukaisempi se on.

title: Walter Chatton

text: Wilhelm Ockhamilainen tunnettiin Occamin partaveitsestään. Chatton esitti sille antipartaveistä:

title: Occamin partaveitsi

text: Antipartaveitsiä ovat muotoilleet myös Gottfried Wilhelm Leibniz, Immanuel Kant ja Karl Menger. Leibnizin versio sai runsauden periaatteen (niin kuin Arthur Lovejoy on sitä kutsunut) muodon. Ajatuksen mukaan Jumala loi kaikkein monipuolisimman ja runsaimman kaikista mahdollisista maailmoista. Kant halusi rajoittaa Occamin partaveitsen seuraamuksia ja loi siksi oman vastapartaveitsensä: entium varietates non temere esse minuendas (”olevan monimuotoisuutta ei tulisi vähentää harkitsemattomasti”).[33]

title: Universaalikiista

text: Vilhelm Occamilainen esitti uudenlaisen hyökkäyksen kaikkea häntä edeltänyttä realismia vastaan. Vilhelm noudatti hänen mukaansa nimettyä occamin partaveitsen periaatetta myös universaalien suhteen. Periaatteen mukaan ei ole oletettava enemmän olioita kuin on välttämätöntä. Universaalien suhteen Vilhelm olikin nominalisti: hän kielsi universaalit olemassa olevina olioina, koska hänen mukaansa niiden konstituoimiseksi ei ollut tarpeellista olettaa niiden erillistä olemassaoloa.

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsen ongelma on mahdollinen subjektiivisuus periaatteen hyödyntämisessä. Yksinkertainen teoria yhdestä maailmankuvasta näyttäytyy helposti yksinkertaisena, selkeänä, loogisena ja jopa itsestään selvänä, joka kyseenalaistaa sen kanssa ristiriitaiset, monimutkaisemmat teoriat, varsinkin jos ne vaativat lisäksi käsittämättömiä selityksiä ja järjettömiä lisäoletuksia. Occamin partaveitsi saattaa siten muuttua "ennakkoluulojen peiliksi".

title: Occamin partaveitsi

text: William H. Jefferys ja James O. Berger[26] ovat pyrkineet yleistämään ja kvantifioimaan alkuperäisen partaveitsen oletus-käsitteen. He ovat määritelleet sen asteeksi, jolla malli pyrkii tarpeettomasti mukautumaan mahdolliseen havaintoaineistoon. Heidän ehdottamansa malli pyrkii tasapainottamaan teorian tuottamien ennusteiden tarkkuuden ja teorioiden terävyyden: teorioita, jotka tuottavat terävästi oikeat ennusteensa, suositaan enemmän kuin teoriota, jotka olisivat sisällyttäneet lisäksi suuren määrän mahdollisia tuloksia.

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveistä voidaan käyttää myös väärin, jolloin siitä tulee argumentointivirhe. Occamin partaveitsi ei tarkoita, että ”yksinkertaisin selitys on oikea selitys”, vaan ”yksinkertaisin selitys on todennäköisimmin oikea selitys”. Väärinkäytön kaava on seuraava:

title: Universaalien ongelma

text: Nominalistit perustavat usein näkemyksensä väitteeseen, jonka mukaan realismin ongelmat ovat ylipääsemättömiä. Eräs nominalistisen ratkaisun etu on se, että jos ratkaisu toimii, se ratkaisee Platonin "Parmenideessa" esittelemän ongelman, koska universaalin Vihreän idean tarve katoaa. Toinen nominalistien käyttämä perustelu nominalismin puolesta on, että nominalismi kykenee selittämään kaikki asiaankuuluvat ilmiöt, joten Occamin partaveitsen tai säästäväisyyden periaatteen nojalla se on realismia suositeltavampi ontologinen teoria, koska se sitoutuu vähäisemmän entiteettimäärän olemassaoloon.

title: John Ponce

text: Ajattelultaan Ponce oli skotisti. Hän sanoi hyväksyvänsä kaikki Duns Scotuksen johtopäätökset, vaikkakaan ei hyväksynyt kaikkia hänen todistuksiaan. Ponce auttoi Luke Waddingia Scotuksen teosten toimittamisessa. Ponce tunnetaan muun muassa Occamin partaveitsen klassisesta muotoilusta "entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem" (”asioita ei tulisi monistaa tarpeettomasti”).

title: KISS-periaate

text: KISS-periaate () on ajatusmalli, joka pyrkii yksinkertaisuuteen. Termin alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Jo Albert Einstein muotoili sanonnan "everything should be made as simple as possible, but no simpler" (Kaikesta pitäisi tehdä niin yksinkertaista kuin mahdollista, mutta ei yksinkertaisempaa). Tämä vastaa KISS-periaatetta. Tämä periaate tunnetaan nimellä Einsteinin hiomakivi, ja sitä käytetään Occamin partaveitsen tarkastelussa.

title: Occamin partaveitsi

text: Eräs alkuperäisen Occamin partaveitsen muotoilun ongelma on, että se soveltuu vain malleihin, jotka ovat selitysvoimaltaan yhtäsuuria (eli se suosii yksinkertaisempaa muuten yhtä hyvistä malleista). Partaveitsestä voidaan johtaa yleisempi muoto bayesilaisen mallivertailun avulla. Sitä voidaan käyttää sellaisten mallien vertailuun, jotka eivät sovi havaintoaineistoon samassa määrin. Tällöin on mahdollista muodostaa tasapaino mallin monimutkaisuuden ja selitysvoiman välillä. Erilaisia lähestymistapoja ovat muun muassa Akaiken informaatiokriteeri, Bayesin informaatiokriteeri, bayesilainen variaatio-oppiminen ja Laplacen approksimaatio.

title: Modaalinen realismi

text: Joidenkin mukaan modaalinen realismi olettaa liikaa entiteettejä verrattuna muihin teorioihin. Tämän vuoksi se on haavoittuvainen Occamin partaveitselle, jota soveltaen meidän tulisi muutoin tasaväkisistä teorioista suosia niitä teorioita, jotka olettavat pienimmän määrän erilaisia entiteettejä. Lewisin mukaan modaalinen realismi olettaa vähemmän eri luokkaa olevia entiteettejä kuin muut mahdollisia maailmoja koskevat teoriat, joissa on todellisen, ”konkreettisen” maailman lisäksi useita kokonaan toista luokkaa olevia eri tavoin abstrakteja maailmoja.

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitsestä voidaan puhua yksinkertaisuusperiaatteena, jonka mukaan ei tule olettaa enempää kuin on tarpeen. Laajemman yksinkertaisuusperiaatteen mukaan yksinkertaisin selitys on todennäköisimmin paras selitys. Esimerkiksi metsässä karrelle palanut yksittäinen puu saattaa olla seurausta maahan laskeutuneesta lentävästä lautasesta tai sitten vaikkapa salaman iskusta. Occamin partaveitsen mukaan salamanisku on parempi selitys, koska se vaatii vähemmän oletuksia. Muinoin merikarttojen tutkimattomille alueille sijoitettiin mielikuvitushirviöitä, joiden uskottiin siellä vaanivan ihmisiä. Occamin partaveistä käytetään myös eliminoitaessa tämän kaltaisia oletuksia.

title: Occamin partaveitsi

text: Occamin partaveitselle on olemassa Albert Einsteinin aikoinaan esittämä tarkistuskorollaari, Einsteinin hiomakivi, jonka mukaan teorian tulee olla mahdollisimman yksinkertainen, muttei liian yksinkertainen, ollakseen todennäköisimmin tosi. Sen mukaan monimutkaisempi teoria, joka selittää asiat yksinkertaisempaa paremmin ja aukottomammin, on todennäköisimmin tosi. Vilhelm Ockhamilaisen kiistakumppani Walter Chatton esitti partaveitselle ”antipartaveistä”: jos pienempi määrä entiteettejä ei riitä, oleta lisää.

title: Ennalta-asetettu harmonia

text: Ennalta-asetetun harmonian vallitessa jokaisen kappaleen ja mielen ”ohjelmoinnin” tulee olla äärimmäisen monimutkainen, koska vain ne itse saavat aikaan kaikki liikkeensä ja ajatuksensa koko olemassaolonsa ajan. Jotta substanssit vaikuttaisivat olevan vuorovaikutuksessa keskenään, jokaisen substanssin ”ohjelman” tulee sisältää kuvaus kaikesta siitä, kuinka olion tulee käyttäytyä historiansa aikana kaikissa vuorovaikutustilanteissa, jotka näyttävät sattuvan. Näin ennalta-asetetun harmonian teoriaa voidaan kritisoida esimerkiksi occamin partaveitsen perusteella: olisi yksinkertaisempaa, että kaikkeus koostuu todella vuorovaikutuksessa olevista olioista, kuin jos se koostuu olioista joiden kaikkien tulee käyttäytyä niin kuin ne olisivat vuorovaikutuksessa koko muun kaikkeuden kanssa.

title: Teistinen realismi

text: Johnsonin mukaan sovittelijat, jotka yrittävät yhdistää uskoa ja tiedettä, ovat harhaanjohdettuja. Jos hyväksyy naturalismin, usko muuttuu Johnsonin mukaan ylimääräiseksi premissiksi, joka leikkautuu pois yksinkertaisuusperiaatteella eli "Occamin partaveitsellä". Johnsonin mukaan Jumalaa ei tällöin tarvita minkään selittämiseen ja Jumalasta tulee turha.

title: Occamin partaveitsi

text: Yleisimpiä Occamin partaveitsen sovelluksia on todistuksen taakka. Tämä tarkoittaa sitä, että minkä tahansa positiivisen väitteen tai teorian esittäjä joutuu antamaan sille todisteita. Tämä koskee erityisesti olemassaoloväitteitä.

title: Occamin partaveitsi

text: Galileo Galilei ivasi Occamin partaveitsen väärinkäyttöä Dialogissaan. Siinä periaatetta käyttää Simplicio. Galilei tuo esille ironisesti, että jos todella haluttaisiin aloittaa pienestä määrästä erilaisia entiteettejä, tällöin kirjaimet voitaisiin ajatella perustaviksi, koska niitä käyttämällähän voitaisiin koostaa kaikki inhimillinen tietämys.


query: Mikä on Namibian väkiluku?

title: Namibia

text: Heinäkuussa 2014 Namibiassa oli 2 198 406 asukasta.[1] Väestöstä 87,5% on mustia afrikkalaisia, 6% valkoisia ja 6,5% värillisiä. Mustista suurin osa kuuluu ovamboihin, joita on noin 50% Namibian koko väestöstä.[1] Muita merkittäviä etnisiä ryhmiä ovat kavangot (9%), hererot (7%), damarat (7%) namat (5%), caprivilaiset 4% sekä alkuperäiskansat sanit (busmannit) 3% ja khoit 0,1%.[1]

title: Luettelo Namibian kaupungeista

text: Tämä on luettelo Namibiassa sijaitsevista kaupungeista.

title: Namibia

text: Namibian historiassa joutuminen kiinteään eurooppalaiseen valtaan ajoittuu paljon myöhemmäksi kuin monen muun Afrikan maan historiassa. Eurooppalaiset kiinnostuivat laajemmin Namibian alueesta vasta vuosisatoja sen jälkeen, kun ensimmäiset eurooppalaiset olivat saapuneet alueelle. Ensimmäinen eurooppalainen Namibian alueella oli portugalilainen Diogo Cão, joka saapui Namibian rannikolle, nykyiseen Cape Crossiin vuonna 1486. Samoihin aikoihin Bartolomeu Dias pystytti ristin nykyiseen Lüderitziin. Rannikon kuiva autiomaa ei houkutellut eurooppalaisia. Vasta 1700-luvulla Kapmaasta tehtiin vähitellen tutkimusmatkoja Namibiaan. Tämän jälkeen lähetyssaarnaajia ja kauppiaita alkoi saapua alueelle. Lüderitzista, joka silloin oli Angra Pequena, tuli suosittu satama kun laivat matkasivat Hyväntoivonniemeltä Eurooppaan.[17]

title: Namibian yliopisto

text: Namibian yliopisto (, lyhennys "UNAM") on vuonna 1992 perustettu julkinen yliopisto, jonka pääkampus sijaitsee Namibian pääkaupunki Windhoekissa. UNAM on Namibian suurin yliopisto, jossa opiskeli lukuvuonna 2017 runsas 24 700 opiskelijaa.

title: Suomen ja Namibian väliset suhteet

text:
Suomen ja Namibian väliset suhteet alkoivat jo ennen Namibian itsenäistymistä lähestystyön kautta. Suomalaisella lähetystyöllä on pitkät perinteet Namibiassa,
jotka alkoivat jo ennen Namibian itsenäisyyttä vuonne 1869, jolloin suomalaisia lähetystyöntekijöitä saapui Pohjois-Namibiaan.
Suomalaiset kehittivät maassa terveydenhuoltoa ja koulutusta. Suomalaiset vaikuttivat myös maan nimistöön, sillä namibialaisille annettiin paljon suomalaisia etunimiä. Suomi tuki Namibian itsenäistymistä ja erityisesti Martti Ahtisaaren panos itsenäistymisessä oli merkittävä. Namibia oli Suomen tärkeimpiä kehitysyhteistyökohteita 1990-luvulla ja Suomi oli yksi ensimmäisiä maita, jonka kanssa Namibia solmi diplomaattisuhteet maan itsenäistyttyä.

title: Namibia

text: Maan korkeinta koulutusta tarjoavat vuonna 1992 perustettu Namibian yliopisto (UNAM) ja Namibian tiede- ja teknologiayliopisto (NUST; edeltäjänään vuonna 1994 perustettu Namibian teknillinen yliopisto).[41] Namibian yliopistossa opiskeli vuonna 2017 noin 24700 opiskelijaa. Tiedekuntia on seitsemän: maatalous ja luonnonvarat, taloustiede, kasvatustiede, humanistiset ja sosiaaliset tieteet, oikeustiede, lääke- ja terveystiede sekä luonnontieteet.[42]

title: Namibian rugby union -maajoukkue

text: Namibian rugby union -maajoukkue edustaa Namibiaa rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi vuonna 1990 perustettu "Namibia Rugby Union".

title: Suomen ja Namibian väliset suhteet

text: Suomi lausui olevansa Namibian itsenäistymisen vankka tukija ennen Namibian itsenäistymistä.

title: Namibia

text: Arvellaan, että nykyisen Namibian alueella on ollut asutusta jo noin 20000 vuotta sitten[13]. Sanien lisäksi alkuperäisasukkaina pidetään namoja. Namat saapuivat etelästä paetakseen sortoa Hyväntoivonniemellä. Namojen perinteistä asuinaluetta on nykyisen Winhoekin pohjoispuoli. Keskiafrikkalaiset damarat asettuivat myös nykyisen Namibian alueelle. Kansanvaellus toi bantut Namibiaan noin 400 vuotta sitten.[14] Maan keskiosa on perinteistä hereroiden aluetta,[15] Namibian pohjoisosissa sijaitsevat owambojen asuttama Ambomaa (englanniksi ja saksaksi Ovamboland) ja Kavangon alue.[16]

title: Namibia

text: Matkailu on yksi Namibian merkittävimmistä elinkeinoista. Se houkuttelee vuosittain liki miljoona matkailijaa.[32] Ulkomaalaisista noin kolmannes saapuu Etelä-Afrikasta. Myös saksalaisia vierailee maassa runsaasti. Isosta-Britanniasta, Italiasta ja Ranskasta tehdään myös turistimatkoja Namibiaan. Luontomatkailu on Namibiassa erittäin suosittua maan värikkään luonnon ja eläimistön ansiosta.[33]

title: Namibian kansalliskirjasto

text: Namibian kansalliskirjasto () on Windhoekin kaupungissa toimiva Namibian kansalliskirjasto.

title: Namibian vaakuna

text: Namibian vaakuna on Namibian kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella.

title: Karooeremomela

text: Karooeremomela ("Eremomela gregalis") eli aiemmalta nimeltään karooarokerttu on herttujen heimoon kuuluva eteläafrikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Namibian Oosopin alueen (alalaji "damarensis"), sekä Namibian lounaisosan Swakopjoelta etelään ja Etelä-Afrikan lounaisosan (nimialalalji "gregalis"). Andrew Smith kuvaili lajin holotyypin Namibian Damaralandin Husabista vuonna 1829.

title: Sambesi (alue)

text: Sambesi (, aiemmin "Caprivi" eli "Liambezi") on yksi Namibian kolmestatoista hallinnollisesta alueesta. Sambesin alue työntyy kapeana kiilana Namibian koillisosasta itään Sambian ja Botswanan välistä Sambesijoelle ja Zimbabwen rajan tuntumaan asti. Sen pinta-ala on 14 785 km². Vuonna 2011 alueen väkiluku oli 90 596. Alue sijaitsee Angolan, Botswanan, Sambian ja Zimbabwen yhtymäkohdassa.

title: Namibian lippu

text: Namibian lippu on Namibian tasavallan virallinen lippu, joka on hyväksytty ja otettu käyttöön 21. maaliskuuta vuonna 1990, jolloin Namibia itsenäistyi Etelä-Afrikan tasavallasta. Värit ovat SWAPOlta.

title: Namibian dollari

text: Namibian dollari (valuuttakoodi: NAD) on Namibian valuutta vuodesta 1993. Sen lyhenteenä käytetään useasti dollarimerkkiä $ ja N$. Namibiassa on 5, 10 ja 50 sentin, sekä 1 ja 5 dollarin kolikot, ja 10, 20, 50, 100 ja 200 dollarin setelit.

title: Namibian evankelisluterilainen kirkko

text: Namibian evankelisluterilainen kirkko (Ongeleki Onkwaevangeli Paluther Yomu Namibia, ) on Namibiassa toimiva luterilainen kirkkokunta. Kirkolla on 703 893 jäsentä (2010). Kirkko on perustettu Ambomaalle nimellä "Owambokavangon evankelisluterilainen kirkko" vuonna 1954 ja se organisoitui valtakunnalliseksi ottaen nykyisen nimensä vuonna 1984.

title: Naman kieli

text: Naman kieli on khoisaneihin kuuluvien khoiden puhuma kieli. Puhujia sillä on 251 100, joista 200 000 asuu Namibiassa. Kieli on virallinen kieli Namibiassa, sitä voi opiskella Namibian yliopistossa tohtoritasolle asti ja sitä käytetään myös hallinnon kielenä. Naman kielestä on julkaistu sanakirja ja kielioppi ja sillä tehdään radio-ohjelmia.

title: Suomen ja Namibian väliset suhteet

text: Suomen ja Namibian välinen kauppa on kasvavaa, mutta vähäistä. Suomesta viedään pääasiassa koneita ja elektroniikkaa, kun taas Namibiasta tuodaan pääasiassa lihaa.

title: Namibian evankelisluterilainen kirkko

text:
Namibiassa luterilaisten kirkkojen historia liittyy kiinteästi lähetysseurojen työhön. Namibian kolme luterilaista kirkkoa perustivat
vuonna 2007 kirkkojen neuvoston, jonka toiminnan tavoitteena on yhdistää kirkot. ELCINin lisäksi neuvostoon kuuluvat Namibian tasavallan evankelisluterilainen kirkko (engl. Evangelical Lutheran Church in the Republic of Namibia, ELCRN) ja  Saksankielinen Namibian evankelisluterilainen kirkko (GELC).

title: Namibian jalkapallomaajoukkue

text: Namibian jalkapallomaajoukkue on kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa Namibiaa edustava maajoukkue. Sitä hallinnoi Namibian jalkapalloliitto. Joukkueen päävalmentaja on belgialainen Tom Saintfiet.

title: Namibian tiede- ja teknologiayliopisto

text: Namibian tiede- ja teknologiayliopisto (, lyhennys "NUST") on julkinen yliopisto, joka toimii Namibian pääkaupunki Windhoekissa. Nykyistä yliopistoa edelsi vuonna 1994 perustettu, Namibian teknillisenä yliopistona () tunnettu oppilaitos. Nykyisen nimensä oppilaitos sai vuonna 2015 annetulla säädöksellä.

title: Swakop (joki)

text: Toisin kuin läntisen Namibian monien muiden enimmäkseen kuivien jokien kohdalla, Swakopjoen valuma-alueella on useita taajamia tai kaupunkeja, kuten Usakos, Karibib, Otjimbingwe, Okahandja sekä Namibian pääkaupunki Windhoek. Valuma-alueen väkiluku on näin yli 200 000 henkeä.

title: Eeva Ahtisaari

text: Martti Ahtisaaren toimiessa Namibian suurlähettiläänä ja YK-tehtävissä, myös Eeva Ahtisaari vietti pitkiä ajanjaksoja Namibiassa. Hänelle myönnettiin miehensä kanssa Namibian kunniakansalaisuus vuonna 1992.

title: Namibia

text: Lüderitzin timanttilöydösten (1908) seurauksena Saksa vahvisti otettaan Namibiasta. Vuoteen 1913 mennessä Namibiaan oli valittu täysin valkoinen (whites-only) parlamentti. Saksan tiukka ote ei pitänyt kauan, sillä vuonna 1915 Etelä-Afrikka (Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta) hyökkäsi maahan, ja siihen päättyi Saksan siirtomaavalta. Ensimmäisen maailmansodan aikana Etelä-Afrikka piti Namibiaa hallussaan Kansainliiton mandaatilla. Versailles’n rauhassa vuonna 1919 Saksa luopui kaikista siirtomaaoikeuksistaan.[21]

title: Namibia

text: Namibian hallintoalueetHallintoaluePääkaupunkiPinta-ala (km2)Väkiluku (1.7.2015)[28]Caprivi eli LambeziKatima Mulilo14 78597 200ErongoSwakopmund63 539175 900HardapMariental109 78185 600KarasKeetmanshoop161 51484 100Kavango eli OkavangoRundu48 747232 900KhomasWindhoek36 964400 200KuneneOpuwo115 26095 600OhangwenaEenhana10 706253 300OmahekeGobabis84 98174 000OmusatiOutapi26 551248 500OshanaOshakati8 647186 600OshikotoTsumeb38 685192 500OtjozondjupaGrootfontein105 460152 300

title: Namibia

text: Namibian tasavalta eli Namibia on noin kahden miljoonan asukkaan valtio Lounais-Afrikassa, Atlantin rannalla. Namibian naapurimaita ovat Angola ja Sambia pohjoisessa, Botswana idässä ja etelässä Etelä-Afrikan tasavalta, jonka alaisuudesta Namibia itsenäistyi vuonna 1990.[1] Namibian on sanottu olleen viimeinen siirtomaa, joka itsenäistyi.[2] Etelä-Afrikan vallan aikaisesta sissijärjestö SWAPO:sta on kehittynyt maan nykyinen hallitseva puolue. Kuivassa ja kuumassa Namibiassa on useita luonnonpuistoja, jotka houkuttavat matkailijoita. Maan vientituloista puolet saadaan kaivostoiminnasta: timantteja, kultaa, sinkkiä, lyijyä ja uraania.

title: Namibia

text: Namibian pinnanmuodostumista keskeinen on pohjois-eteläsuuntainen, 1000–2000 metriä korkea keskusylänkö, jonka rannikonpuoleisella kaistaleella avautuu maailman vanhimpiin kuuluva Namibin autiomaa, itäpuolella Kalaharin autiomaa. Namibialle kuuluva pitkän ja kapean kielekkeen muotoinen Caprivin alue on perua siirtomaa-ajalta, jolloin saksalaiset uskoivat Sambesin olevan purjehduskelpoinen mereltä sisämaahan asti. Namibian korkein vuori Brandberg kohoaa 2606 metrin korkeuteen.[1]

title: Odibo

text: St Mary Mission School oli toiminnassa vuoteen 1979 saakka, jolloin Etelä-Afrikan hallitus sulki sen. Useat merkittävät henkilöt ovat käyneet tätä koulua, mm. ihmisoikeusaktivisti ja piispa James Kauluma, Namibian parlamentin ylähuoneen jäsen Michael Hishikushitja, Namibian kansan vapautusarmeijan komentaja Peter Mweshihange, Namibian parlamentti alahuoneen jäsen, Ambomaan piispa Peter Kalangula, ja Namibian ulkoministeri Netumbo Nandi-Ndaitwah.

title: Etelä-Afrikan rautatieliikenne

text: Maan rataverkko on yhdistetty Namibian, Botswanan, Zimbabwen, Lesothon, Swazimaan ja Mosambikin, eli kaikkien Etelä-Afrikan naapurimaiden, rataverkkoihin. Mosambikin rata on kuitenkin huonossa kunnossa, ja Namibiaa lukuun ottamatta muihinkaan maihin ei ole säännöllistä matkustajaliikennettä. Namibian valtiollinen rautatieyhtiö TransNamib liikennöi matkustajajunilla Etelä-Afrikan Upingtonin kaupunkiin, josta ei kuitenkaan ole matkustajaliikennettä muualle Etelä-Afrikkaan.

title: Hererot

text: Ensimmäisen maailmansodan seurauksena Etelä-Afrikka miehitti Namibian. Herrojen sallittiin jälleen palata saksalaisten kieltämään karjanhoitoon, mutta heiltä anastettuja maita ei palautettu. Etelä-Afrikan vallan myötä alueelle tuli myös apartheidhallinto, joka rajoitti muun muassa hererojen ja muiden mustien asuinoikeutta ja työllistymismahdollisuuksia. Hererojen suhteellisen pienestä lukumäärästä huolimatta heillä oli suuri osa Namibian itsenäisyyssodassa. Useat itsenäisyysliike SWAPOn johtohahmoista olivat hereroja ja nykyisin se on yksi Namibian pääpuolueista. Maa itsenäistyi vuonna 1990. Saksa on pyytänyt Namibian itsenäisyyden jälkeen anteeksi Hererojen kansanmurhaa, mutta se on kieltäytynyt mahdollisista korvauksista.


query: Kuka on suunnitellut Kallion kirkon rakennuksen?

title: Kallion kirkko

text: Kallion kirkko on harmaagraniittinen kirkkorakennus Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on toinen Kallion seurakunnan kirkoista ja sen pääkirkko (toinen on Alppilan kirkko). Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck ja se edustaa kansallisromanttista tyyliä, jonka piirteitä on yhdistetty kansainvälisiin art nouveau -vaikutteisiin. Tyylille on ominaista perinteisten suomalaisten materiaalien käyttö, jykevä muotokieli sekä luonnosta haetut aiheet ja värit.

title: Kallion kirkko

text: Luokka:Helsingin kirkot Luokka:Lars Sonckin suunnittelemat rakennukset Luokka:Suomen kivikirkot Kirkko Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Artemis Agroteran temppeli

text: Temppeli muutettiin kirkoksi varhaiskristillisellä ajalla 400-luvun puolessa välissä jaa. Kirkko oli omistettu Neitsyt Marialle, ja tunnettiin nimellä "Panagiá stin pétra", ”Neitsyt Maria kalliolla”. Kirkoksi muuttaminen edesauttoi rakennuksen säilymistä läpi keskiajan. 1600-luvulla kirkkoon lisättiin kupoli.

title: Nivalan kirkko

text: Vanhassa kirkkopuistossa on Suomen neljännen presidentin Kyösti Kallion ja hänen vaimonsa Kaisan hauta. Hautamuistomerkki on heidän poikansa kuvanveistäjä Kalervo Kallion suunnittelema ja paljastettu vuonna 1949. Kalervo Kallio on suunnitellut myös Nivalan sankarihautojen talvi- ja jatkosodan muistomerkin, joka on paljastettu 1960 sekä hautausmaalla olevan Karjalaan jääneiden muistomerkin, jonka on vuodelta 1966. Sankarihautojen vuoden 1918 muistomerkin on suunnitellut Emil Wikström.

title: Kallion kirkko

text: Kirkon kuorissa triumfikaaresta riippuva krusifiksi ja alttaritaulu ovat Hannes Autereen käsialaa. Puusta veistetyn alttarireliefin aiheena on Jeesuksen kutsu: "Tulkaa minun tyköni." Taiteilija käytti 1956 valmistuneen teoksensa malleina Kallion asukkaista. Urkulehtereillä ja kirkon eteisessä on neljä kipsireliefiä Sigrid af Forsellesin viisiososaisesta sarjasta Ihmissielun kehitys. Sakariston seinällä on Verner Thomén maalaus "Jeesus parantaa sokean". Uusimmat käytössä olevat kirkkotekstiilit ovat vuodelta 2009. Ne on suunnitellut Raija Rastas.[2]

title: Huopalahden kirkko

text: Huopalahden kirkko sijaitsee Helsingin Etelä-Haagassa, ja se kuuluu Haagan seurakuntaan. Kirkko aloitti toimintansa vuonna 1917 rakennuksessa, joka oli aiemmin toiminut kouluna ja sitä ennen suomenkielisten kokouspaikkana. Sen käytön kirkkona piti olla tilapäistä, sillä Eliel Saarinen oli suunnitellut alueelle uuden kirkon, jota ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Hakavuoren kirkosta luopumisen myötä Huopalahden kirkko on tätä nykyä Haagan seurakunnan ainoa kirkko.

title: Maunulan kirkko

text: Maunulan modernin kirkon puuverhoillulla alttariseinällä on kuvanveistäjä Heikki Niemisen "Krusifiksi", joka on kuparia ja puuta. Kirkon sisustuksen on suunnitellut sisustusarkkitehti Olavi Hänninen. Hänen puolisonsa, tekstiilitaiteilija Airi Snellman-Hänninen on suunnitellut kirkkotekstiilejä lukuun ottamatta rakennuksen muut tekstiilit. Kirkkotekstiilit ovat tekstiilitaiteilija Terttu Hassin. Kirkossa on myös Sam Vannin taidetta.

title: Puijon kirkko

text: Puijon kirkko on Puijonlaaksossa Kuopiossa sijaitseva arkkitehti Seppo Ruotsalaisen suunnittelema 1977 rakennettu tiilikirkko, jonka yhteydessä on seurakuntakeskuksen tiloja. Tasakattoinen kirkko on muita rakennuksia korkeampi. Kampaniili -tyylisen kellotornin kellot ovat vuodelta 1977. Sisäänkäynti kirkkoon on rakennuksen keskeltä, alttaria vastapäätä. Sisäänkäynnin yläpuolella olevat korkeat ikkunat antavat valoa kirkkosaliin. Sakasti on kirkkosalin päädyssä sisäänkäynnistä oikealla. Istumapaikkoja kirkossa on 300 ja seurakuntasalin väliovet avattuna 100 lisää. Alttarin reliefin "Tulkaa minun tyköni" on suunnitellut pastori Matti Komulainen 1970-luvulla. Kirkon 24-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1977.

title: Valtimon kirkko

text: Valtimon kirkko on puurakenteinen, vuonna 1901 valmistunut ja 25. elokuuta 1907 käyttöön vihitty kirkko Valtimolla. Kirkon on suunnitellut A.E. Ollilainen. Kirkkoa korjattiin ja uudistettiin vuonna 1931 arkkitehti Kauno Kallion johdolla. Se rakennettiin hallitsevalle paikalle Valtimon kirkonkylälle, harjun laelle, josta sen kaunis kirkontorni näkyy kauas. Valtimon kirkon tornista avautuu kaunis näkymä valtimolaiseen järvi- ja kulttuurimaisemaan.

title: Ranuan kirkko

text: Ranuan kirkko on Ranuan keskustaajamassa sijaitseva evankelisluterilaisen Ranuan seurakunnan kirkkorakennus. Pieni kirkko on hirsirakenteinen ristikirkko, ja se on vihitty käyttöön 7. kesäkuuta 1914. Kirkossa on 338 istumapaikkaa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Jarl Eklund. Rakennukset hirsiset seinät saivat ulkolaudoituksen 1920-luvulla. Kellotorni on ristisakaroiden välissä, katolla ristikeskuksessa on pieni torni.

title: Kauhajärven kirkko

text: Kauhajärven kirkko on vuonna 1951 käyttöön vihitty malliltaan tornillinen ja puurakenteinen kirkko, Kauhajoen Kauhajärven kylässä. Istumapaikkoja kirkossa on noin 150. Rakennuksen on suunnitellut rakennusmestari Jaakko Pelto. Kirkon alttaritaulu "Kristus ristillä" on taiteilija Ilmari Launiksen käsialaa. Kirkon 5-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1977 rakentamat.

title: Taivalkosken kirkko

text: Nykyinen Taivalkosken kirkko on Taivalkosken seurakunnan toinen kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno Kallio vuonna 1932. Kirkon vihki elokuussa 1933 silloinen Oulun tuomiorovasti Juho Mannermaa. Hänestä tuli myöhemmin Oulun hiippakunnan piispa. Tyyliltään uusklassisessa kirkossa on noin 400 istumapaikkaa.

title: Franzénia

text: Franzénia on Helsingin Kalliossa Torkkelinmäellä sijaitseva rakennus, jonka omistaa Helsingin yliopisto. Se on alkujaan valmistunut Yhteiskunnallisen korkeakoulun käyttöön. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Väinö Vähäkallio, ja se valmistui 1930.

title: Alavuden kirkko

text: Alavuden kirkko on paikkakunnan neljäs kirkko ja valmistui vuonna 1914. Rapatun tiilikirkon on suunnitellut Kauno S. Kallio.

title: Englantilainen rantakatu

text: Katu on saanut nimensä siitä, että sen varrella on sijainnut Britannian suurlähetystö ja Englantilainen kirkko, jonka on suunnitellut Giacomo Quarenghi. Kirkon rakennuksessa on nykyisin matkailutoimisto.

title: Jämsän kirkko

text: Jämsän kirkko on kivikirkko vuodelta 1929 ja edustaa aikakautensa klassismia. Jämsän ristikirkolla ja sen pohjoispuolella olevalla uusklassillisella kellotapulilla on näyttävä sijainti korkean Kalliomäen kupeessa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio.

title: Hämeenlinnan ortodoksinen kirkko

text: Kirkko on homeinen ja siellä on sädesieniä, siksi seurakunta on suunnitellut rakennuksen purkamista ja uuden rakentamista. Kuitenkin Museoviraston mukaan Ernon suunnittelema kirkko on hyvin erikoinen moderni pieni kirkkorakennus, jollaista ei löydy muualta.

title: Oiva Kallio

text: Ennen oman toimistonsa perustamista vuonna 1912 Kallio oli jo suunnitellut Karkun kirkon (kirkko valmistui kuitenkin vasta 1913). Kallio työskenteli myös yhdessä veljensä arkkitehti Kauno Kallion kanssa. Yhdessä he osallistuivat moniin arkkitehtikilpailuihin ja suunnittelivat muun muassa Imatran voimalaitoksen julkisivun.

title: Temppeliaukion kirkko

text: Lausunnon alussa lautakunta viittaa vuoden 1932–1933 kilpailuun menestyksettä osallistuneen Pauli Blomstedtin ehdotukseen. Molemmissa, sekä P. E. Blomstedtin että Suomalaisen veljesten, suunnitelmissa kalliolle on annettu ehdoton päärooli, kuitenkin toisistaan täysin eroavalla tavalla: Blomstedtilla kallion maksimaalisella säästämisellä ja Suomalaisilla kallion minimaalisella muuttamisella. Tämä tulee selvästi ilmi, kun tutustuu toteutettuun kirkkoon ja Suomen rakennustaiteen museossa säilytettäviin Blomstedtin piirustuksiin (erityisesti piirros kirkon pääjulkisivusta – sisääntulosivusta Oksasenkadun ja Sammonkadun suunnasta sekä piirros kirkon sijainnista kallioalueella). Taiteellinen kokonaisrakenne syntyy Blomstedtilla kallion ja rakennuksen kontrastista, kun taas Suomalaisen veljeksillä se syntyy kallion ja luonnon muodoille sukua olevien rakennusmassojen harmonisesta vuoropuhelusta. Kattokupolin – ikivanhan sakraalitilan rakenteen – valinta salin katoksi molemmissa ehdotuksissa aiheuttaa sen, että kummassakin suunnitelmassa huomion kohteeksi nousee julkisivu- ja leikkauspiirustuksissa ympyrän kaaren osa. Kupolit ovat kuitenkin täysin erilaiset. Blomstedtin kupoli on pelkistetty, kokonaan läpinäkymätöntä lasitiiltä ja korostetusti tekninen, puhdas luonnon vastakohta. Se erottaa salitilassa olijat kalliosta ja muusta ympäristöstä visuaalisesti omaan rauhaansa. Suomalaisten kupoli pyrkii yhdistämään ulko- ja sisätilan ja näin tarjoamaan salitilassa oleville mahdollisuuden kokea vapautta kallion luoman turvallisuuden tunnun lisäksi.

title: Vuohijärven kirkko

text: Vuohijärven kirkko on entinen kirkkorakennus Vuohijärven kylässä Valkealassa Kouvolassa. Vuohijärven kasvettua teollisuuden ansiosta syntyi tarve kirkkorakennukselle 1960-luvun taitteessa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Väinö Vuorinen, ja se valmistui vuonna 1966. Tiiliseen rakennukseen tehtiin kirkkotilojen lisäksi muun muassa paikallisen Säästöpankin konttori ja diakonissan asunto. Kirkon kellotapulissa on luovutettuun Karjalaan jääneen Säkkijärven kirkon kello. Alttaritaulun on maalannut taiteilija Tapani Lemminkäinen, ja se kuvaa Vuohijärven teollisuustaajaman elämää 1970-luvun alussa. Alttaritaulu on nykyään Valkealan seurakuntakeskuksen yläsalissa.

title: Lindos

text: Myös Arkhokrateion oli merkittävän perheen hauta. Se on kaiverrettu kallioon ja sijaitsee kukkulalla akropoliin länsipuolella nykyisen Kampánan alueella Kránassa. Haudan julkisivu on kaksikerroksinen. Alaosassa on puolipylväät, jotka tukevat arkkitraavia, jossa on metooppeja ja triglyyfejä, ja alakerroksen sisällä on hauta-alttareita, joiden jalustoissa oli kaiverrettuna kuolleiden nimet. Rakennuksessa on yhteensä 19 kallioon kaiverrettua hautaa. Myös tämä hauta muutettiin kristillisellä ajalla kirkoksi. Frankkivallan aikana se tunnettiin nimellä Frangokklesia ("Fragkokklisiá"), ”frankkien kirkko”.

title: Geghard

text: Jyrkkäreunaiset kalliot, jotka reunustavat Geghardia, kuuluvat Azat-joen rotkoon. Osa luostarikompleksin kirkoista on kokonaan kaivettu esiin kalliosta, kun osa on yksityiskohtaisia rakennuksia, joiden ulkoseinät ovat arkkitehtuurisesti monimuotoisia ja huoneet ovat syvällä kalliossa.

title: Ahti Korhonen

text: Korhonen on suunnitellut myös julkisia rakennuksia, kuten Keravalle kirkon (1963) ja seurakuntakeskuksen (1969) sekä Helsingin Maunulan kirkon (1980).

title: Kauno Kallio

text: Kauno Sankari Kallio (31. heinäkuuta 1877 Ruovesi, Suomi – 29. kesäkuuta 1966 Helsinki, Suomi) oli suomalainen arkkitehti, joka on suunnitellut muun muassa kirkkoja ja hautamuistomerkkejä. Hän oli Oiva Kallion veli ja työskenteli veljensä kanssa.

title: Klamilan kirkko

text: Klamilan kirkko on kyläkirkko Virolahden kunnan Klamilan kylässä. Puurakenteisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Veli Klami ja se valmistui vuonna 1955. Kirkkosalissa on 200 istumapaikkaa ja rakennuksessa on kerhohuone.

title: Karungin kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Kalervo Kallio 1958.

title: Tuomo Suomalainen

text: Tuomo Suomalainen on yhdessä veljensä kanssa suunnitellut useita julkisia rakennuksia, joista moni vapaiden muotojen, korostetun materiaalintunnun ja rakenteiden visualisoinnin aktiivisuudessa poikkeaa aikakautensa suomalaisen arkkitehtuurin rationaalisesta valtalinjasta, jota vastaan vain muutama arkkitehti kapinoi. Töistä tunnetuin on kallioon louhittu Helsingin Etu-Töölössä sijaitseva Temppeliaukion kirkko (1960–69).

title: Timo Suomalainen

text: Timo Suomalainen on yhdessä veljensä kanssa suunnitellut useita julkisia rakennuksia, joista moni vapaiden muotojen, korostetun materiaalintunnun ja rakenteiden visualisoinnin aktiivisuudessa poikkeaa aikakautensa suomalaisen arkkitehtuurin rationaalisesta valtalinjasta, jota vastaan vain muutama arkkitehti kapinoi. Töistä tunnetuin on kallioon louhittu Helsingin Etu-Töölössä sijaitseva Temppeliaukion kirkko (1960–1969).

title: Ihantola

text: Ihantola on vuonna 1907 rakennettu talo Helsingin Kallion kaupungiosassa, Viidennen linjan päässä, Agricolankadun ja Itäisen Papinkadun kulmassa. Ihantolaa vastapäätä on Kallion kirkko. Talon on suunnitellut O. E. Koskinen.

title: Raivaajapatsas (Kalervo Kallio)

text: Raivaajapatsas on kuvanveistäjä Kalervo Kallion tekemä patsas Urjalan kirkon hautausmaalla. Raivaajapatsas on veistetty Vehmaan punaiseen graniittiin ja siinä on kuvattuna muiden raivaaja-aiheisten patsaiden tapaan talonpoikaiseen työasuun pukeutunut mies ja leveäteräinen suokuokka. Patsas on paljastettu 5. kesäkuuta 1949. Patsaan graniittijalustan on suunnitellut silloinen arkkitehtiylioppilas Reima Pietilä.


query: Milloin Kasaarien kaanikunta perustettiin?

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunta (650–969) oli varhaiskeskiaikainen valtio, jonka perusti kasaarien paimentolaiskansa. Kasaarien kaanikunta syntyi eroamalla Länsiturkkilaisesta kaanikunnasta. Kasaarien kaanikunta hallitsi suurimmillaan Kaukasiaa, Volga-joen ala-ja keskijuoksua, nykyisen Kazakstanin luoteisosia, Asovanmeren rantoja, Krimin itäosia sekä Itä-Euroopan aro- ja metsäaroseutuja Dnepr-joelle asti. Kaanikunnan keskus sijaitsi aluksi nykyisen Dagestanin rannikkoseudulla, myöhemmin Volgan alajuoksulla. Osa hallitsevasta eliitistä kääntyi juutalaiseen uskoon. Osa itäslaavilaisista heimoista oli kasaarien liittolaisia ja maksoi veroja kasaareille. Kasaarien kaanikunta tuhoutui Kiovan Venäjän kanssa käytyjen sotien seurauksena 900-luvun lopulla.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan laajeneminen pysähtyi, kun Sassanidien Persia heikentyi Bysantin kanssa käymiensä sotien kanssa niin paljon, että etelästä tulleet arabit valloittivat sen ja perustivat Arabien kalifaatin. Sen sotajoukot miehittivät vuonna 653 Armenian, Georgian ja Kaukasian Albanian, minkä jälkeen he pääsivät myös Derbentin pohjoispuolelle ja hyökkäsivät kasaarien Balanjarin kaupunkiin. Taistelu päättyi arabien sotajoukkojen tappioon, jossa myös heidän johtajansa Salman ibn Rabiah sai surmansa[7]. Arabien kalifaatissa oli sisäisiä valtataisteluita, minkä vuoksi se menetti noiden alueiden hallinnan. Kasaarit keräsivät veroja Kaukasian Albaniassa ja suorittivat useita sotaretkiä, joista suurin oli vuonna 685. Taisteluissa kuolivat Armenian, Georgian ja Kaukasian Albanian hallitsijat.[8] Taisteluissa kuoli myös yksi arabiemiiri, jonka joukot voitettiin Mosulin luona.[9].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunta koostui 800-900-luvuilla useista alueista, joita hallittiin varsin eri tavoin. Valtakunnan ydin oli Volgan alajuoksulla. Siellä asui enimmäkseen kasaareja. Sillä alueella kaani ja aateliset suorittivat vuosittain tarkastuskierroksen, joka alkoi huhtikuussa ja loppui syyskuussa. Strategisia kohteita hoiti suoraan keskusvalta. Kohteita olivat kasaarien kasaarien linnoitukset. Tunnetuimmat niistä olivat Sarkel Donin reitin puolustuslinnoitus sekä Samkerts Kerchin salmen suulla Asovanmeren ja Mustameren välissä. Erittäin tärkeä oli myös kasaarien vanha pääkaupunki Semender Dagestanin rannikolla. Kaupunki oli eräiden arvioiden erityisalue, jota hallitsi kasaarien kaanin sukulainen, joka oli juutalainen hallitsija.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien nousu oli Turkkilaisen kaanikunnan ansiota, koska kasaarihallitsijat olivat ilmeisesti heidän sukulaisiaan (Ašinin suku), joka perusti vuonna 551 valtavan valtakunnan, joka varsin nopeasti jakautui itäiseen ja läntiseen valtakuntaan. 500-luvun lopussa Länsiturkkilainen kaanikunta oli saavuttanut jo Kaspianmeren ja Mustanmeren välisen kannaksen. Kaikki paikalliset kansat alistuivat heidän valtansa alle.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan ylimpinä olivat Tarhanit, jotka olivat heidän aatelisensa. Heidän joukossaan oli paljon kuninkaan sukulaisia, heidän alapuolellaan Elteberit, jotka olivat vasallikansojen johtajia.[51] Alkuvaiheessa Kasaarien kaanikunnassa ei ollut mitään hallintoa, vaan se rupesi kehittymään vasta kasaarien tutustuessa kehittyneempien naapurikansojen yhteiskuntajärjestelmiin. Kaukasiassa kasaarit ottivat käyttöön sassanidien veronkeruujärjestelmän sekä asettivat valvojia seuraamaan käsityöläisten ja kauppiaiden toimia. Krimin kaupungeissa kasaarien valvontajärjestelmä kopioitiin bysanttilaisilta. Kasaarit asettivat kaanin sijaishallitsijan (tudunin) paikallishallinnon valvojaksi. Juutalaisaikana hallintojärjestelmä kehittyi varsin nopeasti. Kauppareittien solmukohdissa oli etuvartio, joissa erityisvirkailijat perivät tullimaksuja. Kasaarien kaanikunnan pääkaupungissa Itilissä oli myös oikeusjärjestelmä. Siinä oli 7 tuomaria eri uskonnoista (2 kpl jokaiselle 3:lle yhden jumalan uskonnolle sekä 1 kpl pakanauskoisille). Tuomarit nimitti kuninkaan virkamies. Pääkaupungissa harjoitettiin eri ammatteja. Muiden kansojen käsityöläiset ja kauppiaat maksoivat vuosittain veroa kaanille.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Ratkaiseva rooli Kasaarian kaanikunnan tuhoon oli Kiovan Venäjän nousu. Vuonna 964 suuriruhtinas Svjatoslav onnistui vapauttamaan kasaarien vallan alta viimeisenkin slaaviheimon, vjatitsit. Seuraavana vuonna 965 hän löi kaanin komennossa olleet kasaarien sotajoukot ja valloitti Sarkelin, joka nimettiin venäläisittäin nimelle Belaja Veža (=Valkea Torni). Ilmeisesti rusit onnistuivat valloittamaan myös (Tmutarakanin). Samana vuonna 965 tai toisten lähteiden mukaan 968/969 rusit yhdessä oguzien kanssa valloittivat Itilin ja Semenderin.[34]. Näiden kaupunkien antautuminen lasketaan itsenäisen Kasaarien kaanikunnan loppumiseksi. Rusit ilmeisesti jäivät joksikin aikaa Volgan alajuoksulle. Itilin asukkaat ja hovi pakeni Kaspianmeren saarille ja Mangyslakiin. Rusien poistuttua sieltä 980-luvulla kasaarien hallitsija sai apua Horezmalta ja palasi pääkaupunkiinsa Itiliin. Kiitokseksi avusta suurin osa kasaareista kääntyi islaminuskoon ja myöhemmin uuden avunannon jälkeen myös kasaarien keisari kääntyi islaminuskoon.[35]. Vuonna 985 suuriruhtinas Vladimir Suuri suoritti uuden sotaretken Kasaariaan ja asetti heille verot.[36]. Vuonna 986 Nestorin kronikka mainitsee kasaarijuutalaisten lähetystön tulleen Vladimirin luo käännyttämään häntä juutalaisuuteen[37].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Arabien kalifaatissa vallan otti Umaijadien dynastia, joka rupesi uudelleen valloittamaan eri alueita eri ilmansuunnissa: länsigootit lännessä, turkkilaiset idässä ja kasaarit pohjoisessa. Tällä kerralla arabit valloittivat Kaukasian alueen ja 700-luvun alussa alkoivat jatkuvat arabien-kasaarien sodat. Vuoron perään he voittivat toinen toisensa. Joskus toinen osapuoli suoritti hyvin pitkiä sotaretkiä vihollisensa maille. Kasaarit sotivat yhdessä Bysantin kanssa, joka taisteli arabeja vastaan myös Vähässä-Aasiassa. Kun arabit hyökkäsivät Bysanttia vastaan 717–718 ja piirittivät Konstantinopolia vuonna 717, niin kasaarit auttoivat bysanttilaisia sitomalla osan arabien sotavoimista heitä vastaan Kaukasian Albaniaa ja Azerbaidžania vastaan suorittamallaan sotaretkellä. Vuoden 730 lopussa kasaarit suorittivat kaikkein suurimman sotaretkensä arabeja vastaan. Sen johdossa oli kaanin poika Bardzil. He hyökkäsivät persialaista Ardabīlin kaupunkia vastaan. Kasaarit löivät arabien 25.000 sotilaan armeijan, jossa kuoli myös yksi Kalifaatin korkea-arvoisimmista sotapäälliköistä, Dzarrah ibn Abdullah al-Hakami. Osa kasaarien sotajoukoista pääsi etenemään Mosuliin asti.[10]. Mutta jo vuoden 731 alussa arabien tuoreet sotajoukot komentaja Said ibn Amr al-Harasin (myöhemmin Maslamin) johdolla ajoi kasaarit niiden valloittamilta alueilta. Sen jälkeen taistelut siirtyivät Kasaarien kaanikunnan alueelle. Sota jatkui vuoteen 732/733 asti, jolloin kasaarien kaani haavoittui Derbentin läheisen Darvagin linnoituksen taisteluissa. Arabit saivat nämä tärkeät linnoitukset haltuunsa.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Venäläiset lähteet Itäslaavilaisia lähteitä kasaareista on erittäin vähän. Tämä johtuu lähinnä siitä, että muinaisvenäläinen kirjoitustaito alkoi vasta Kasaarien kaanikunnan hajoamisen jälkeen. Tärkein lähde on Nestorin kronikka, johon tietoja kasaareista kerättiin osin bysanttilaisesta kirjallisuudesta ja osin suullisesta perimätiedosta. Suurin osa tiedoista on Novgorodin Ensimmäisestä kronikasta, jonka on kirjoittanut 1070-luvulla kirjuri Nikon Kiovan Petserin luolaluostarin munkki, joka eli pitkiä aikoja Tmutarakanissa. Venäläis-kasaarinäkökulmasta katsottuna tietoa on varsin vähän, mutta ne kertovat jotain kasaarien kanssakäymisestä heistä riippuvaisiin kansoihin. Tällaisia mainintoja historianteoksissa on vähänlaisesti. Vuosi 965 mainitaan kronikassa vuotena, jolloin kasaarien sotajoukot hävisivät Svjatoslaville. Lisäksi mainitaan juutalaiskasaarien lähetystö Vladimirin luo vuonna 986, minkä jälkeen kasaarit mainitaan vain Tmutarakanin ruhtinaskunnan tapahtumien yhteydessä. Toinen tärkeä muinaisvenäläinen lähde kasaareista on Vladimirin muisto ja ylistys Jakov Mnihin kirjaama (1000-luvun loppupuolella), jossa kerrotaan Vladimirin harjoittamasta politiikasta kasaarien kanssa. Muinaisvenäläisessä kirjallisuudessa on tarina 1300-luvulta: ”Tarina Kasaarien keisarista ja hänen vaimostaan”. Siinä kerrotaan tarina Bysantin keisari Justinianus II, joka oli naimisissa kasaariprinsessan kanssa.[83].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Edellä mainittujen tapahtumien jälkeen Kasaaria ei jatkanut enää valloituspolitiikkaansa vaan he keskittyivät kansainvälisen kaupan kauttakulkuliikenteeseen. Toisaalta heidän ulkopoliittinen tilanteensa ei ollut kovin hyvä, koska 800-luvulla alkoi uusi kansainvaellus. Uudet idästä tulleet paimentolaiskansat ylittivät Volgan. Ensimmäinen Volgan ylittänyt kansa oli unkarilaiset. 830-luvulla unkarilaiset valloittivat Mustanmeren pohjoisosat. Epäselvää on se mitä tapahtui, mutta unkarilaiset tunnustivat kasaarien ylivallan. Kasaarien kaani pakotti unkarilaisten johtajan Lebedian menemään naimisiin kasaarien aatelisneidon kanssa. Sen jälkeen unkarilaiset osallistuivat kasaarien järjestämiin sotaretkiin. Unkarilaiset (sekä 3 kasaarien etnistä ryhmää, kavaareja) joutuivat vuonna 889 siirtymään Pannoniaan, kun petsenegejä painostivat eteenpäin oguzit ja heitä puolestaan kiptšakit. Kasaarit menettivät siinä yhteydessä Mustanmeren pohjoispuoliset arot. Tiedossa on, että kasaarien kuninkaat tekivät sotaretkiä petsenegejä ja oguzeja vastaan.[18] 800-luvun loppu tunnetaankin siitä, että Kasaarien rauhan ja vakaudenaika aroilla loppui.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Ennen Kasaarian kaanikunnan tuhoa kasaarit onnistuivat pääsemään yhteyksiin Cordoban kalifaatin kanssa. Cordoban ministeri Hasdai ibn Šaprut ja kasaarien keisari Joosef harjoittivat kirjeenvaihtoa. Joosefin kirjoittamista kirjeistä noin vuodelta 961 näkyy, ettei tilanne hänen mielestään ollut huolestuttava, vaan hän oli mielestään yhä edelleen hallitsijansa alueella, joka ulottui Horezmasta Donille (Kaspianmereltä Donille).

title: Kasaarien kaanikunta

text: Arabien-kasaarien sotien aikaan kasaarien sotavoiman takana oli nostoväki. Kasaarien vaatimuksesta heistä riippuvaisten kansojen piti luovuttaa kasaareille soturiryhmiä. Sotajoukon koko saattoi olla jopa 100–300 tuhatta soturia.[54]. Armeijan runkona oli ratsuväki. Heidän taistelutaktiikkansa oli tyypillinen paimentolaisille: osa ratsuväestä oli piilossa kunnes sopivalla hetkellä he tulivat mukaan taisteluihin. Kasaarit osasivat valloittaa kaupunkeja piirityslaitteiden avulla. Kasaarien sotajoukot pärjäsivät jopa Arabien kalifaatin vakinaiselle armeijalle, joiden johdossa oli kyvykkäitä sotapäälliköitä.[55]. 800-900-luvuilla heidän sotajoukkonsa rakenne muuttui. Hallitsijan lopetettua suuret sotaretket hän rupesi kokoamaan eri kansallisuuksista koottuja joukkoja, jotka eivät olleet liian läheistä sukua keskenään. Kasaarien sotajoukon ytimenä oli raskas ratsuväkikaarti, jotka oli koottu Arsijan muslimilaisen heimon sotureista. He asuivat Itilissä ja palvelivat bekiä (keisaria) erityissopimuksella. Kaartilla oli oma visiiri, joka sopi, ettei heidän tarvitse taistella omanuskoisia (muslimeja) vastaan. Suurin osa kasaarien vihollisista oli pakanakansoja. Soturit saivat myös palkkaa. Kaartin miesvahvuus oli eri lähteiden mukaan 7–12 tuhatta soturia.[56]. Sarkelissa oli jatkuvasti vaihtuvat 300 vartiosotilasta.[57]. Itse asiassa kasaariarmeija oli jo ammattiarmeija ja sen avulla kaanikunta kykeni selviämään yli 150 vuotta jopa sitä suurempia vihollisarmeijoja vastaan. Kaarti oli hyvin vaikutusvaltainen, muttei ainoa sotavoima kaanikunnassa. Kasaarikeisareiden palveluksessa oli myös palkkasotureita slaavien ja rusien joukosta. Osa heistä oli myös pääkaupungissa. Kasaarien armeijan vahvuus oli ratsuväessä, joita paikalliset aateliset joutuivat toimittamaan hallitsijalle asemansa mukaan. Kasaareista riippuvaiset kansat (burtasit ja bolgarit) joutuivat toimittamaan heille nostoväkeä. Kasaareilla ei ollut laivastoa vaikka he osasivatkin tehdä pieniä veneitä, joita he käyttivät liikkumiseen pitkin Volgaa. Kasaarien tärkein ase oli jousipyssy. Sen lisäksi ratsuväellä oli keihäitä, miekkoja, sapeleita sekä kirveitä ja tikareita. Kasaarien sotajoukkojen eliitillä oli panssariasuja, nahkapanssareita, kypäriä ja kaulasuojia.[58]. Sotatoimien johdossa oli kaani sekä hänen lähisukulaisiaan tai komentaja tarhanien aatelisista. Kaanien vallan vähennettyä sotajoukkojen ylimmäksi komentajaksi tuli bek (keisari). Vangeiksi jääneet kasaarisoturit pääsivät myös Abbasidien kalifaatin armeijaan. Eräät heistä pääsivät varsin korkeisiin virkoihin kuten kalifien henkilökohtaisiksi palvelijoiksi ja maaherroiksi provinsseihin. Bysantissa oli myös kasaareja kaartilaisina.[59].

title: Kasaarien kaanikunta

text: 700-luvun lopulla, 20-vuotisen rauhan jälkeen, kasaarit suorittivat vielä kaksi sotaretkeä Kaukasukselle: vuosina 762–764 ja 799. 780-luvulla he auttoivat Abhasian kuningaskuntaa ja keisari Leon II saamaan itsenäisyyden Bysantista.[13]. Näiden tapahtumien jälkeen kasaarit eivät enää puuttuneet Kaukasuksen asioihin. Arabien jatkuvan uhan alla eläminen Kasaarian etelärajoilla pakotti kasaarit muuttamaan valtakuntansa sisäosiin Donin varrelle, jossa asui jo alaanien heimoja, sekä Volgan varrelle. Volgan alajuoksulle perustettiin kasaarien uusi pääkaupunki Itil, josta tuli lyhyessä ajassa huomattava kauppakaupunki. Dagestan ja vanha pääkaupunki Semender jäivät Kasaarien kaanikunnan eteläiseksi syrjäseuduksi. Näiden tapahtumien seurauksena ilmestyi myös bolgareja ja saviireja Keski-Volgalle ja Kama-joen varrelle, jonne syntyi 800-luvulla Volgan Bolgaria. Pääkaupungin siirto pohjoisempaan merkitsi ilmeisesti myös tiiviimpää kanssakäymistä itäslaavien kanssa, joita he rupesivat verottamaan. (tästä ei ole tarkempia tietoja).

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien tietolähteet. Kasaarinkielisiä tekstejä ei ole löydetty, vaikka niitä ilmeisesti on ollut olemassa, koska niistä on mainintoja.[80]. Joka tapauksessa kasaareilta on jäänyt kirjoitettuja tekstejä. Ne ovat osa niin sanottua Juutalaiskasaarien kirjeenvaihtoa, jossa on myöskaksi kirjettä jiddišiksi. Yksi niistä on kasaarikeisari Joosefin noin vuodelta 961 ja toinen on niin sanottu Cambridgen dokumentti, jonka kirjoitti tuntematon kasaarijuutalainen noin vuonna 949. Molemmissa asiakirjoissa mainitaan kasaarien alkuperästä, heidän juutalaisuuteen kääntymisestään, hallinneista keisareista ja heidän saavutuksistaan sekä Kasaarian maantiedosta. Vastikään on löydetty vielä yksi uusi kasaarijuutalainen tietolähde, joka oli Kiovan suosituskirje Kiovan juutalaisyhteisöltä (900-luku.). Muutamilla kirjeen allekirjoittaneilla oli juutalaisen nimen lisäksi myös kasaarinkielinen (turkkilainen) nimi. Se oli varsin yleinen käytäntö Kasaarien kaanikunnassa. Kirjeen viimeinen lause on kirjoitettu muinaisturkkilaisella tekstillä. Vastaavan tyyppisiä tekstejä (hyvin lyhyitä) on löydetty myös eri arkeologisissa kaivauksissa. Tekstejä ei ole vielä onnistuttu tulkitsemaan.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Isoa osaa alueesta hallittiin ilman keskushallinnon puuttumista sen toimiin. Kasaarien liittolaiset: alaanit, bulgaarit, burtasit, unkarilaiset, slaavit sekä muut saivat säilyttää omat sosiaaliset ja poliittiset systeeminsä. Heillä kaikilla oli omat hallitsijat, joiden piti kerätä veroja ja lähettää ne Kasaarien kaanikunnalle sekä antamaan tyttäriään kaanin haaremiin sekä sotajoukkoja kaanin käyttöön. Tiedossa on se, että Volgan bolgarit maksoivat veroa yksi turkis taloutta kohti.[52] Slaavit maksoivat yhden hopeakolikon auraa kohti.[53].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien historiaan voi perehtyä eri kirjallisista lähteistä, joista suurin osa on kasaarien naapurikansojen kirjoittamia. Heillä oli vahva kirjallinen perintö. Kasaarien historia on osin hämärän peitossa. 400-500-luvuilta kasaareista ei ole juuri mitään mainintoja, koska noina aikoina he jäivät mahtavampien kansojen varjoon. Myöhemmiltä vuosisadoilta kasaareista on mainintoja, mutta vuodet eivät aina täsmää toisiaan. 600-700-luvuilla kasaarit olivat mahtavimmillaan ja heidät mainitaan eri valloitussotien yhteydessä. Monet näistä tapahtumista kirjattiin ylös aikaisintaan 800-luvun puolivälissä. Silloin arabien maantiedon kukoistaessa kirjattiin ylös myös Kasaarian valtion järjestelmästä tietoja. Kaikkein eniten aikalaisten tietoja on 900-luvulta, jolloin kasaarit jättivät omia kirjallisia mainintoja maastaan sekä muiden aikalaisten kertomuksia ulkomailta kuten Kasaariasta (Ibn Fadlan, Konstantinos VII).

title: Kasaarien kaanikunta

text: Hallitsijoista on vähänlaisesti tietoja, koska kasaareista ei ole juurikaan kirjallisia lähteitä 600-800-luvuilta. Ulkomaisissa lähteissä on nimet ovat joskus vääristyneitä ja nimien tilalla voi olla titteleitä. Luotettavammin on tietoja: kolmesta kaanista, jotka hallitsivat 700-luvulla, yhdestä kaanista on tietoja 600-luvulta, kun kasaarit olivat vielä turkkilaisten liittolaisia sekä yhdestä kaanista 800-luvulta. Jokin aika sitten Mongoliasta löydettiin muinaisturkkilaisia tauluja, joissa mainittiin päällikkö Kadyr Kasaarista, joka ilmeisesti on ollut kasaarien hallitsija 500-luvulla. Alla on luettelo tunnetuista kasaarien hallitsijoista ja kaaneista sekä vuosista jolloin heistä on mainittu:

title: Kasaarien kaanikunta

text: Bysanttilaiset lähteet. Kreikkalaiset lähteet kasaareista ovat aika vähäisiä, koska noina aikoina bysanttilainen historiankirjoitus ei ollut voimissaan. Kasaarien kaanikunnan alkuajoilta on 2 teosta, joilla on sama lähdeteos: Kronografia Theofanos Tutkijalta (kirjoitettu 800-luvun alussa sekä Breviarij Nikiforosin teos hiukan aiemmalta ajalta. Bysanttilaiset lähteet mainitsevat kasaarien nousun syyksi Suur-Bolgarian tuhoutumisen. Tämä näkemys vahvistuu myös Joosefin kirjeessä, josta se on nykyiseen historian kirjoitukseen. Kasaarian kaanikunnan myöhemmistä vaiheista on kertonut Bysantin keisari Konstantinos VII. Hän kirjoitti vuosina 948–952 pojalleen ja seuraajalleen Romanokselle ohjeita valtakunnan hallitsemisesta De Administrando Imperio-teokseen, johon hän keräsi tietoja Bysanttia ympäröivistä kansoista sekä antoi pojalleen neuvoja siitä, miten eri kansojen kanssa tuli menetellä. Näiden tietojen joukossa on myös vahvistus arabien näkemykselle Kasaarian kaksoishallinnasta, Sarkelin rakentamiseen liittyviä tietoja sekä kasaarien-unkarilaisten, kasaarien- petsenegien ja kasaarien-alaanien välisistä suhteista. Siellä on myös ilmeisesti ainoa historiallinen maininta levottomuuksista kaanikunnasta (ilmeisesti kavaarien kapina). Toinen tärkeä tietolähde on eri henkilöiden elämäkerrat, joiden sankarit mainitaan eri poliittisissa yhteyksissä. Elämäkertoja on säilynyt sekä kreikan- että slaavinkielisinä. Kasaariasta mainitaan muun muassa seuraavissa elämäkerroissa: Johannes Goottilaisen (tapahtumia 800-luvun lopulta), Stefan Surožkin (800-luvun lopulta) sekä erityisesti Konstantin-Kirillin, jossa mainitaan lähetyssaarnaajan käynnistä Kasaariassa vuosina 860–861 sekä kerrotaan kristillinen näkemys kasaarien kiistoista.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kahden valtakunnan liittolaisuus vahvistettiin vuonna 732, kun Bysantin tuleva keisari Konstantinos V) otti vaimokseen kaani Biharin tyttären, prinsessa Tzitzakin, joka kastettiin uudelleen Irinaksi. Vuonna 787 kasaarit nostattivat kapinan Krimin goottien keskuudessa ja laittoivat vankilaan paikallisen piispan, goottien Johanneksen.[14]. Kasaarit hallitsivat Krimiä 800-luvun puoliväliin asti ja Tamanin alueella sekä Kertsin salmessa aina kaanikunnan hajoamiseen asti.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Rusit suorittivat myös sotaretken Kaukasuksen Berdaa vastaan vuonna 943 tai 944. He eivät ainoastaan ryöstelleet siellä vaan sillä kerralla rusit yrittivät valloittaa ne alueet, mutteivat onnistuneet siinä.[29]. Kasaarien kannalta tilanne heidän etelärajallaan kääntyi huonompaan suuntaan, kun Arabien kalifaatin sijaan ilmestyi itsenäisiä emiraatteja. 900-luvun alussa Kaspianmeren eteläosa oli jo yhdistyneen Samanidien valtion hallinnassa. Uudesta valtiosta tuli islamin aktiivinen levittäjä. He saivat käännytettyä islamin uskoon Keski-Aasiassa oguzit ja karlukit sekä sen jälkeen Volgan Bolgarian. Kasaaria oli sen jälkeen islamilaisten maiden ympäröimänä etelässä ja idässä, mikä aiheutti huolta myös bekin hovin suuressa muslimiväestössä. Vuosina 901, 909 ja 916 kasaarit järjestivät useita sotaretkiä dagestanilaisten liittolaistensa kanssa Derbentiä vastaan.[30]. Suhteet muslimimaailmaan jäivät ystävällismielisiksi aina kaanikunnan hajoamiseen asti sekä sen jälkeen Samanidien vasallina ollessaan.[31].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Vuonna 737 sotapäällikkö Marwan II (tuleva kalifi) hyökkäsi yllättäen 150.000 sotilaan kanssa Kasaariaan Derbentin ja Darjalin kautta. Sotajoukot valloittivat kasaarien pääkaupungin Semenderin ja pääsivät Al-Baidaan asti, jossa sijaitsi kasaarien kaanin telttaleiri. Kaani pakeni sieltä valtakuntansa kaukaisimpiin osiin. Arabit etenivät heidän perässään kauemmas pohjoiseen kuin koskaan ”Slaavijoelle”, joka oli ilmeisesti Don tai Volga[11]. Kasaarien armeija oli lyöty ja kaani halusi sopia rauhan arabien kanssa. Säilyttääkseen kruununsa hän suostui kääntymään islaminuskoon, mutta tämä oli ilmeisesti vain nimellinen suostumus häneltä.[12]. Kasaarit säilyttivät itsenäisyytensä ja arabit poistuivat Pohjois-Kaukasukselta. Pian tämän jälkeen Arabien kalifaatissa syttyi taas erimielisyyksiä. Vallan otti Abbasidien dynastia, joka ei halunnut laajentua pohjoiseen. Tällä tavalla Kasaarien kaanikunta pysäytti arabien etenemisen Eurooppaan sekä auttoi Bysantin valtakunnan säilymisessä.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Väestön pääasiallinen elinkeino oli karjanpaimennus. Kasaarien vanhin asuinalue oli Dagestanissa, jossa he kasvattivat viinirypäleitä. 700-800-luvuilla meren läheisillä alueilla (Krimillä, Tamanin niemimaalla, Kubanissa ja Donin varrella) he siirtyivät paimentolaisuudesta maanviljelyyn.[60]. He kasvattivat vehnää, ohraa, riisiä, hedelmiä ja vihanneksia. Siellä kehittyi myös rautasepäntyöt, koruja ja keramiikan valmistus, mitkä suuntautuivat paikallisille markkinoille. Astiat tehtiin dreijaamalla. Yläluokka rikastui alkuaikoina enimmäkseen ryöstöretkillään naapurimaihin. Myöhemmässä vaiheessa he rikastuivat myös rauhanomaisemmilla keinoilla. Sen mahdollisti kansainvälisen kaupan kasvu 700-luvun lopulta 800-luvun alkuun. Kauppamiehinä oli enimmäkseen juutalaisia kauppiaita. Kasaarian läpi kulki useita kansainvälisiä kauppareittejä. Itä-Euroopan tärkeimmäksi kauppaväyläksi tuli Volgajoki, jonka ala-ja keskijuoksu olivat kasaarien hallinnassa. Volgan-Itämeren jokireitti kulki Donin suistosta maakannaksella vetotaivalta pitkin Volgalle ja sieltä slaavien maahan sekä Itämeren rantavaltioihin. Tämän reitin varrelta on löytynyt paljon arabeilta saatujen dirhemien hopearahakätköjä. Yläjuoksulla tärkeiksi välittäjiksi tulivat myös rusit. Volgan suistosta, Itilin kaupungista kauppiaat pääsivät Kaspianmerta pitkin purjehtimaan ja etelärannalta karavaaneissa maata pitkin Bagdadiin tai Keski-Aasiaan. Arkeologisten löytöjen mukaan oli myös maareittejä: karaavanisarai-verkosto Horezmasta Ala-Volgalle. Krimin satamakaupungeista Kasaarien kaanikunta osallistui myös kaupankäyntiin Bysantin valtakunnan kanssa. Kauppareittien valvonta mahdollisti myös sen, että 800-900-luvuilla kasaarien suurin tulonlähde olivat tullimaksut. Itilistä tuli huomattava kauppakaupunki. Samanaikaisesti itse kasaarit harjoittivat perinteistä paimentolaisuutta eivätkä osallistuneet kansainväliseen kauppaan. Sen kanssa olivat tekimisissä enimmäkseen juutalaiset ja islamilaiset yhteisöt. Kasaarien kaanikunta oli tunnettu huomattavana turkis- ja orjakaupan keskuksena. Kasaarien omat vientituotteet olivat kalaliima sekä lampaat.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan historialle tärkeimpiä asioita oli siellä asunut suuri juutalaisyhteisö, joita asui myös kasaarien kotialueilla Dagestanissa. Noin vuonna 740 eräs kasaarien sotapäälliköistä, Bulan kääntyi juutalaiseen uskoon[15]. Ilmeisesti juutalaisuuteen kääntyminen vahvisti hänen klaaninsa asemaa, kun johtavan pakanadynastian asema rupesi huononemaan sotasaaliiden vähentymisen ja perinteisen valloituspolitiikan loppumisen myötä. 800-luvun alussa Bulanin jälkeläinen keisari Obadiasta tuli kaanin jälkeen toiseksi tärkein henkilö, joka itse asiassa keskitti vallan itselleen. Siitä alkoi Kasaariassa kaksoishallinto,[16], jossa nimellisesti maata hallitsi kaanin vanha hallitsijasuku ja todellinen valta oli Bulanidien keisarisuvulla. Ilmeisesti tällainen hallinto syntyi keskinäisten erimielisyyksien jälkeisenä kompromissina. Osa kasaareista, jotka tunnettiin kavaareina, nousi kapinaan hallitsevaa dynastiaa vastaan ja kapinan epäonnistumisen jälkeen siirtyi unkarilaisten puolelle. Obadian poika Ezekia ja pojanpoika Manassia ehtivät hallita hyvin lyhyen ajan, jolloin he ehtivät luovuttamaan kruunun Obadian veljelle Hanukkalle, jonka jälkeläiset hallitsivat Kasaariaa aina sen tuhoutumiseen asti.[17].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaarien kaanikunnan tuhon myötä Mustanmeren ja Kaspianmeren arot joutuivat eri paimentolaiskansojen haltuun. Volgan varren hallinta siirtyi Volgan Bolgarialle ja Pohjois-Kaukasia taas puolestaan Alanialle. Nämä alueet yhdistyivät uudelleen vasta Kultaisen Ordan alaisuudessa.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Vuodesta 630 lähtien valtakunnan sisäiset kiistat hajottivat länsiturkkilaisen kaanikunnan. Tämän seurauksena sen reuna-alueille Itä-Euroopan aroille syntyi kaksi uutta valtakuntaa: Mustanmeren pohjoispuolelle Suur-Bolgaria, jonka perusti kaani Kubrat vuonna 632 sekä Kaspianmeren alueelle Kasaaria. Kasaareita ei alkuvaiheessa näkynyt juuri missään, koska Bolgarian valtiosta tuli niin mahtava. Se tosin jäi kovin lyhytikäiseksi, koska kaani Kubratin kuoleman jälkeen hänen poikansa jakoivat valtakunnan keskenään. Kasaarit käyttivät bolgarien hajaannusta hyväkseen ja niinpä 660-luvulla suuri osa bolgareista siirtyi kaani Asparuhin johdolla nykyisen Bulgarian alueelle Tonavan eteläpuolelle. Jäljelle jääneet bolgarit alistuivat kasaarien vallan alle.[5]. Näiden tapahtumien jälkeen Kasaarian johtajasta tuli paimentolaiskansojen ylin johtaja ja hän otti nimen kaani. 600-luvun lopulla kasaarit hallitsivat suurinta osaa Krimin aroalueesta, Asovanmeren rantoja sekä Pohjois-Kaukasian alueita. Tiedossa ei ole sitä, kuinka kauas Volgan itäpuolisille aroalueille heidän valtansa ulottui. Siitä alueesta ja ajasta ei ole jäänyt kirjallisia tietoja. Paimentolaiskansojen muutto Aasiasta Eurooppaan vaikutti kuitenkin merkittävästi itäslaavilaisten heimojen ja kansojen kehitykseen Itä-ja Keski-Euroopassa.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Rusien uhkaa kasaarit pyrkivät torjumaan ohjaamalla heitä jonkin aikaa ryöstöretkille Kaukasukselle. Vuonna 913 tai 914 kasaarit päästivät rusien laivaston ryöstöretkelle Kaspianmerelle. Kun rusien sotajoukko palasi sieltä, niin kasaarit hyökkäsivät heidän kimppuunsa ja löivät heidät.[26]. Vuonna 939 eräs rusien sotapäälliköistä, Helg tai kenties ruhtinas Oleg Viisas, hyökkäsi Bysantin käskystä kasaarien Samkertsin kaupunkiin Krimillä, Tamanin niemimaalla.[27] Kasaarien sotajoukot löivät rusit sotapäällikkö Pesakhin komennossa, minkä jälkeen kasaarit ryöstelivät Bysantin kaupunkeja Krimillä.[28]. Sen jälkeen kasaarit pakottivat rusit kääntämään aseensa Bysanttia vastaan Rusien–Bysantin sodassa vuosina 941–944.

title: Kasaarien kaanikunta

text: 850-luvulla olivat kasaarien ja arabien väliset viimeiset taistelut. Kalifaatin Kaukasian alusmaissa oli syttynyt kapina, jota tukahduttamaan lähetettiin arabialainen sotapäällikkö Buga al-Kabir, joka oli itse alun perin kasaari. Kasaarit saivat avunpyynnön vuoriston sanarialaisilta, jotka asuivat Kakhetissa.[22]. Buga suoritti sotaretken alaaneja ja kasaareja vastaan ja sai heiltä sotasaalista, mutta sitten hänet kutsuttiin pois Georgiasta, koska kalifi pelkäsi hänen liittyvän kansansa sotajoukkoihin.[23]. Sen jälkeen Kasaarian ja Bysantin suhteet lämpenivät uudelleen. Vuonna 861 Kasaariaan saapui Bysantin valtuuskunta, jonka johdossa oli Konstantinos Filosofi[24].

title: Kasaarien kaanikunta

text: Kasaareille syntyi uusi vastustaja Kiovan Venäjän nousun myötä. Historian hämärään on jäänyt tarkempi tieto niin sanotusta Rusien kaanikunnasta, joka mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 839. Kiovan ruhtinaat käyttivät ilmeisesti myös kaanin nimitystä, joka 800-luvulla tarkoitti sitä, että he olivat kasaarien hallitsijoiden kanssa tasa-arvoisia.

title: Kasaarien kaanikunta

text: 800-luvun lopulta 900-luvun alkuun Kasaarien kaanikunta heikkeni huomattavasti, mutta oli yhä huomattava valtakunta hyvin koulutetun armeijan ja taitavan diplomatiansa ansiosta. Hallitsijat luovivat taitavasti kolmen mahtitekijän välissä: Bysantin, Kiovan Venäjän ja paimentolaiskansojen. 800-luvun lopulla Kasaariaa vastaan koottiin liittoutuma Bysantin johdolla avustajinaan: petsenegit, mustat bulgaarit ja muutama paimentolaisheimo. Kasaarit löivät heidät taisteluissa yhdessä alaanien kanssa.[25]. Seuraavan keisarin Aaronin aikana Bysantin onnistua rikkoa kasaarien-alaanien liittoutuma. Sen jälkeen kasaarit taistelivat alaaneja vastaan toisen paimentolaisjohtajan avulla. Alaanien keisari vangittiin kunniallisesti. Hän antoi tyttärensä vaimoksi kasaarien keisarin pojalle Joosefille.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Ensimmäisen kerran kasaarien sotavoimat mainitaan Persian-Bysantin sodassa vuosina 602–628, jossa kasaarien johtaja Dzebukagan oli tärkein johtaja turkkilais-bysanttilaisessa liitossa, joka taisteli Persiaa vastaan. Vuonna 627 kasaarien sotajoukot tuhosivat Kaukasian Albanian ja yhdessä bysanttilaisten valloittivat rynnäköllä Tbilisin.

title: Kasaarien kaanikunta

text: Länsieurooppalaiset lähteet Kristillisen Euroopan teokset eivät alkuperäislähteinä mainitse kasaareista juuri mitään, mutta niissä on joitain hajanaisia tietoja, joiden avulla on helpompi ymmärtää suhtautumisen kasaareihin ulkopuolisessa maailmassa. Ensimmäisen kerran kasaarit mainitaan latinankielisessä lähteessä noin vuonna 700 Ravennan anonyymissä. Muutaman kerran heidät mainitaan Baijerin maantiedonkirjassa. Noin vuonna 864 aquitanialainen munkki Kristian Stavelosta mainitsi, että kasaarit harjoittavat juutalaisuutta.


query: Kuka Attila oli?

title: Attila

text: Attila (n. 406–453) oli viimeinen ja voimakkain Euroopan hunnien johtajista. Attilasta tuli yhdessä veljensä Bledan kanssa hunnien hallitsija vuonna 434. Bleda kuoli vuonna 445, ilmeisesti veljensä murhauttamana. Siitä lähtien aina kuolemaansa saakka Attila oli hunnien yksinvaltias.[1]

title: Attila (albumi)

text: Attila on alankomaalaisen Shocking Blue -yhtyeen vuonna 1972 julkaistu kuudes studioalbumi. Levyltä julkaistiin single ”Rock in the Sea”, joka nousi yhtyeen kotimaassa sijalle 14. Vuonna 1998 "Attila" julkaistiin samalla CD:llä "Inkpot"-albumin kanssa. Kyseinen levy kantoi nimeä "Inkpot & Attila".

title: Ardarik

text: Ardarik (k. noin 460) oli gepidien kuningas ja yksi Attilan luotetuimmista vasalleista. Attilan kuoltua Ardarik johti gepidien ja useiden muiden hunnien alistamien kansojen kapinaa. Ardarikin joukot löivät Attilan pojan Ellakin johtamat hunnit vuonna 455 Nedao-joen taistelussa.

title: Attila

text: Attila pyysi puolisokseen Länsi-Rooman keisarin Valentinianuksen sisarta Honoriaa. Kun hovi ei pyyntöön suostunut, Attila aloitti sodan. Koottuaan puoli miljoonaa sotilasta monesta eri kansakunnasta hunnikuningas hyökkäsi Galliaan.[4]

title: Attila (sarjakuvahahmo)

text: Attila on sveitsiläisten viranomaisten teknologian avulla hyvin älykkääksi kehittämä bulldoggi, joka koirana on helppo soluttautua rikollisten keskuuteen. Muuten Attila ajaa autoa, tupakoi ja kulkee kahdella jalalla.

title: K. H. Attila

text: Anna Attila perusti 1890 Orimattilan Naisyhdistyksen ja oli sen puheenjohtajana parikymmentä vuotta. Naisyhdistys perusti vuonna 1893 Orimattilaan Suomen ensimmäisen emäntäkoulun. Yhdistys myi koulun 1919 valtiolle jolloin koulu muuttui Orimattilan kotitalousopistoksi. K. H. Attilalla ja hänen vaimollaan oli 10 lasta joista viisi eli aikuisikään. Vanhin poika Sulo Attila (1879–1963) valmistui sähköinsinööriksi 1903 ja rakennutti 1910 Orimattilan Niemenkylän Vääräkoskelle sähkölaitoksen. Viljo Attila (1884–1920) puolestaan toimi Mikkelin pormestarina.

title: Attila Csihar

text: Mayhemin jälkeen hän jatkoi työskentelyään monissa projekteissa, kuten Plasma Poolissa, Aborymissa ja Korogissa. Vuonna 2004 Attila lauloi yhdysvaltalaisen drone metal/doom metal -yhtye Sunn O))):n kappaleella ”Decay2 (Nihil’s Maw)” ja esiintyi heidän kiertueellaan Euroopassa. Attila esiintyi myös lyhyesti Keep of Kalessinissa. Attila lähti Aborymistä liittyäkseen uudelleen Mayhemiin, koska heidän laulajansa Maniac oli erotettu yhtyeestä. Attila nauhoitti Aborymin kanssa vielä kappaleen ”Man Bites Dog” vuonna 2006 ilmestyneelle "Generator"-levylle. Vuodesta 2007 lähtien Attila on esiintynyt Sunn O))):n kanssa. Hän on levyttänyt heidän kanssaan sekä "Oracle"-EP:n että vuonna 2009 ilmestyneen "Monotiths & Dimensions" -albumin.

title: Onni K. Rentto

text: Renton isä Edward Rentto oli aloittanut uransa 1898 Edward Walleniuksen perustamassa Korkeakosken kenkätehtaassa. Hän muutti sitten Tampereelle Kenkätehdas Oy Attilan teknilliseksi johtajaksi. Anton Kustaa Attilan perustama tehdas oli aluksi toiminut Nokialla mutta siirtynyt sitten 1906 Tampereelle. Edward Rentosta tuli Attilan kenkätehtaan pääomistaja ja toimitusjohtaja 1920-luvulla. Edward Renton kuoltua 1927 Attilan tehtaan johtoon tuli Onni K. Renton vanhempi veli Kalle Edvard Rentto. Emil Aaltonen osti tehtaan 1931 mutta Renton veljekset jatkoivat edelleen tehtaan palveluksessa ja niinpä Onni K. Rentto oli Attilan kenkätehtaan teknillisenä johtajana 1932–1938 ja Kalle Rentto jatkoi Attilan toimitusjohtajana.

title: Attilat

text: Attilat ("Attila") on tyrannien heimoon kuuluva lintusuku.

title: Anton Kustaa Attila

text: 1930-luvun alussa lamakauden aiheuttama vuotien ja nahkojen sekä kenkien hintojen lasku vaikeutti Attila osakeyhtiön toimintaa niin että yhtiön omistama nahkatehdas myytiin tehtailija Oskari Vaaralle toukokuussa 1933. Osakeyhtiö Attila yhdistettiin Aaltosen Kenkätehdas Oy:hyn vuonna 1940.

title: Attila (rakennus)

text: Kenkätehtaan rakennutti Anton Kustaa Attila vuonna 1915. Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918 Attilassa koulutettiin muun muassa punakaartin tykistöä ja rakennuksessa teloitettiin noin 50 punaista. Attila myi tehtaan tehtailija Edvard Rentolle 1920-luvulla. Talo oli Emil Aaltosen kenkätehtaana vuosina 1931–1974. Tehdas teki esimerkiksi luistimia, armeijan saappaita ja kuuluisia pikisaumamonoja. Rakennusta laajennettiin 1950-luvulla, ja työmaan vastaavana mestarina toimi Kalle Päätalo.

title: Attila (yhtye)

text: Attila on Atlantasta Yhdysvalloista kotoisin oleva metalliyhtye. Yhtye on ollut toiminnassa vuodesta 2005 lähtien. Jäsenten omien sanojen mukaan Attilan tyylilaji on "party death metalia", mutta luokitellaan usein metalcore-yhtyeeksi.

title: Attila (sarjakuvahahmo)

text: Attilaa julkaistiin Spirou-lehdessä vuosina 1967–1973 sekä neljänä albumina. Myös Maurice Kornblum osallistui Attila-tarinoiden kirjoittamiseen.

title: Attila

text: Attila hallitsi silloisen Euroopan suurinta valtakuntaa, joka ulottui Keski-Euroopasta Mustallemerelle ja Tonavalta Baltiaan. Attila oli sekä Itä- että Länsi-Rooman imperiumien hankalin vihollinen: hän valloitti Balkanin niemimaan kahdesti ja piiritti toisella kerralla Konstantinopolia. Hän marssi halki Ranskan aina Orleansiin asti. Hänet voitti kuitenkin lopulta yhdistynyt länsigoottien ja roomalaisten armeija Katalaunien kenttien taistelussa.

title: Attila (vaate)

text: Attila () on lyhyt, punoskoristeinen takki. Attila kuuluu unkarilaiseen kansallispukuun ja husaarit ovat käyttäneet sitä univormunaan. Se on nimetty hunnien kuninkaan Attilan mukaan.

title: Anton Kustaa Attila

text: Köyhiin oloihin syntynyt Attila oli vartuttuaan suutarinopissa ja alkoi harjoittaa päällisneulosten valmistamista. Vuonna 1901 hän perusti kenkien päällisneuloksia valmistaneen tehtaan Nokian Viikinharjulle ja pian tämän tehtaan tuotteet alkoivat syrjäyttää markkinoita siihen asti hallinneet ulkomailta tuodut neulokset. Attila siirsi vuoden 1905 lopulla tehtaansa Tampereelle Tammelankatu 22:een ja aloitti tällöin myös kokonaisten jalkineiden valmistuksen. Tehdas kehittyi nopeasti ja siitä muodostettiin osakeyhtiö 1908. Attila omisti Osakeyhtiö Attilan osakkeista kaksi kolmasosaa ja hänen yhtiökumppaninsa Edvard Rentto kolmasosan.

title: Attila Csihar

text: Attila Csiharin ura alkoi unkarilaisesta Tormentor-metalliyhtyeestä. Se saavutti kulttiaseman black metal -ympyröissä. Vuonna 1994 Attilaa pyydettiin laulamaan "De Mysteriis Dom Sathanasille", kun Mayhemin laulaja Dead oli tehnyt itsemurhan. Attila on ollut Mayhemin ainoa ei-skandinaavinen jäsen.

title: Ulla Attila-Hämäläinen

text: Attila-Hämäläisen vanhemmat olivat Valo Attila ja Mandi Järvinen.

title: Viljo Attila

text: Attilan vanhemmat olivat villatehtailija Kaarlo Herman Attila ja Anna Sofia Toivonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1903 ja suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1909. Attila sai varatuomarin arvon 1912.

title: Attila

text: Attila toipui tappiostaan ja marssi seuraavana vuonna Ylä-Italiaan, jonka kaupunkeja ja maaseutua hunnit hävittivät. Osa hävitettyjen kaupunkien asukkaista siirtyi silloin Brentajoen suun edustalla oleville laguuneille ja perusti sinne pieniä siirtokuntia, joista muun muassa Venetsia on saanut alkunsa. Attila marssi kohti Roomaa, mutta paavi Leo I tuli pappisjoukon kanssa vastaan ja taivutti Attilan kääntymään takaisin. Leo ennusti, että jokainen Rooman valloittaja kuolisi pian valloituksen jälkeen, kuten Alarik.[4] Kohtaamisen todenperäisyydestä ei ole varmuutta. Vatikaanin nykyinen kanta on, että jonkinlainen kohtaaminen todella tapahtui Mantuan lähellä.[5]

title: Ulla Attila-Hämäläinen

text: Ulla Sanelma Attila-Hämäläinen (sukunimi aik. "Attila"; 17. tammikuuta 1924 Riihimäki – 24. elokuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen lausuntataiteilija, lausunnan opettaja ja lastenkirjailija.

title: Attila

text: Viimein he saapuivat Attilan hovileiriin Tokajin seuduille, jossa oli siellä täällä puurakennuksia, savimajoja ja telttoja. Attila itse asui suuressa koristeellisessa puupalatsissa.

title: Hunnit

text: Vuonna 445 Attila murhasi veljensä, ja hänestä tuli kaikkien hunnien valtias. Hän kokosi vuonna 451 suuren armeijan, johon kuului hunnien lisäksi myös heidän alistamiensa germaanikansojen joukkoja. Attilan johdolla he hyökkäsivät Galliaan ja etenivät nykyisen Orléansin edustalle. Katalaunien kentillä käytiin taistelu, jossa olivat vastakkain Attilan joukot ja Länsi-Rooman sotapäällikön Aëtiuksen kokoama armeija. Aëtiuksen joukoissa taisteli roomalaisten lisäksi frankkeja, visigootteja, burgundeja ja alaaneja. Hunnit hävisivät taistelun ja Attilan oli vetäydyttävä takaisin Pannoniaan.

title: Anton Kustaa Attila

text: Edward Rentosta tuli Attilan kenkätehtaan pääomistaja ja toimitusjohtaja 1920-luvulla. Edward Renton kuoltua 1927 Attilan tehtaan johtoon tuli hänen poikansa Kalle Edvard Rentto. Kenkätehtailija Emil Aaltonen osti Attilan tehtaan 1931 mutta Edward Renton pojat jatkoivat edelleen tehtaan palveluksessa ja niinpä toinen poika Onni K. Rentto oli Attilan kenkätehtaan teknillisenä johtajana 1932–1938 ja Kalle Rentto jatkoi Attilan toimitusjohtajana samoin vuoteen 1938 saakka.

title: Attila Levin

text: Attila Levin tunnetaan lempinimellä "The Hun" (suom. "hunni"). Lempinimi viittaa hunnipäällikkö Attilaan.

title: K. H. Attila

text: Villatehtaan tuotanto ja työntekijämäärä alkoi supistua 1900-luvun alussa kiristyneen kotimaisen kilpailun ja buurisodasta johtuneiden villan hinnanvaihtelujen vuoksi. Attila hankki itselleen 1903 Sommarnäsin kartanon jonka yhteydessä oli myös mylly, saha, luujauhotehdas ja tiilitehdas. Hän myi villatehtaan vuonna 1905 insinööri G. G. Elmgrenille ja rakennutti uuden asuintalonsa Sommarnäsin kartanon pihapiiriin. K. H. Attilan kuoltua 1908 kartanoa isännöi hänen poikansa Veikko Attila (1882–1918) joka joutui kuitenkin myymään kartanon jo 1913 talousvaikeuksien takia.

title: Attila

text: Attila kuoli häitään viettäessään Roomasta perääntymisen jälkeisenä vuonna. Hänen kuolemastaan ei ole varmaa tietoa, mutta kerrotaan, että morsian, kaunis Hildigun, itse pisti häntä puukolla sydämeen kostaakseen oman ryöstönsä. Toinen versio Attilan kuolemasta kertoo, että hän tukehtui hääyönään omaan vereensä rajun nenäverenvuodon seurauksena. Attilan valtakunta hajosi hänen kuoltuaan. Hunnit ajettiin takaisin itään, ja monet alamaiskansat lähtivät kukin omalle taholleen.

title: Attila

text: Lähetystön lähdettyä matkalleen oli Itä-Rooman hovissa yritetty lahjoa eräs Attilan lähettiläistä salaa murhaamaan kuningas, mutta tämä paljasti hankkeen Attilalle ja antoi lahjusrahat hänelle.[4]

title: Attila

text: Attilasta on tullut legendaarinen hahmo Euroopan historiassa. Suurimmassa osassa Länsi-Eurooppaa häntä on pidetty julmuuden ja ahneuden perikuvana. Attila on keskeinen hahmo kolmessa saagassa ja Nibelungein laulussa.[2]

title: Attila

text: Jo ennen ryhtymistään sotaan Länsi-Rooman keisarikuntaa vastaan Attila oli liitossa Eurooppaa ryöstelleiden vandaalien kanssa, jotka olivat siirtyneet Espanjasta Afrikkaan ja ryöstelivät sieltä meritse Välimeren rannikoita. Epäluuloinen vandaalien kuningas Geiserik leikkautti nenän ja korvat poikansa vaimolta, länsigoottien kuninkaan Teoderikin tyttäreltä. Teoderikin kostoa peläten Geiserik liittoutui vielä lujemmin Attilan kanssa. Attilaa vastaan puolestaan länsigootit uudistivat ja vahvistivat vanhan liittonsa roomalaisten kanssa.


query: Mikä on Boltzmannin vakio?

title: Boltzmannin vakio

text: Boltzmannin vakio (k tai kB) on fysiikan vakio, joka suhteuttaa lämpötilan energiaan molekyyliä kohti. Se on nimetty itävaltalaisen fyysikon Ludwig Boltzmannin mukaan, joka teki merkittävää työtä statistisen fysiikan teorian parissa, missä tällä vakiolla on suuri merkitys. Boltzmannin vakio kertoo kaasuvakion R {\displaystyle \scriptstyle R} suhteen Avogadron vakioon N A {\displaystyle \scriptstyle N_{A}} , eli [1]

title: Rayleigh’n–Jeansin laki

text: Vakio k on "Boltzmannin vakio".

title: Stefanin–Boltzmannin laki

text:
Koska musta kappale on täydellinen absorboija, on se myös täydellinen emittoija, jolloin säteilty energia per sekunti, eli teho, I on formula_11, koska formula_12. Nyt saamme
josta määrittelemme Stefanin–Boltzmannin vakioksi formula_14

title: Planckin laki

text: missä "h" on Planckin vakio, c valonnopeus, k Boltzmannin vakio, sekä T mustan kappaleen absoluuttinen lämpötila.

title: Stefanin–Boltzmannin vakio

text: missä formula_2 on Boltzmannin vakio, formula_3 valon nopeus ja formula_4 Planckin vakio.

title: Boltzmannin vakio

text: Suluissa olevat numerot ovat mitatun arvon kahden viimeisen numeron keskihajonta.

title: Clausius–Clapeyronin yhtälö

text: missä formula_7 on haihdunta, formula_8 ja formula_9 ovat vakioita, formula_10 yksittäisen, juuri ja juuri haihtumaan kykenevän vesimolekyylin energia, formula_11 vesihöyryn tiheys, formula_12 vesimolekyylien lukumäärätiheys rajapinnan läheisyydessä, formula_13 Boltzmannin vakio, formula_3 pinnan lämpötila sekä formula_15 termi, joka kuvaa molekulaarisen diffuusion aiheuttamaa vesimolekyylien nettovuota takaisin nesteeseen.

title: Ideaalikaasu

text: johon voidaan sijoittaa seuraavat Boltzmannin- ja Avogadron vakioista saatavat yhteydet

title: Lämpökohina

text: missä formula_2 on Boltzmannin vakio, "T" on lämpötila [ K ], ja "B" on mittauksen kaistaleveys [ Hz ]

title: Hawkingin säteily

text:
Hawkingin säteilyn lämpötilan voi laskea kaavasta
jossa c on valonnopeus, h on Planckin vakio, G on painovoimavakio, M on mustan aukon massa ja k on Boltzmannin vakio.

title: Kelvin

text: Vuoden 2007 kansainvälisessä mitta- ja painokonferenssissa on käsitelty ehdotusta kelvinin määrittelemiseksi uudestaan Boltzmannin vakion avulla. Tällöin mainittu vakio saisi tarkkaan määritellyn arvon 1,3806505 · 10 joulea kelviniä kohti.

title: Terminen emissio

text: missä "T" on metallin lämpötila kelvineinä, "W" on metallin irrotustyö eli työfunktio, "k" on Boltzmannin vakio ja "A" on Richardsonin vakio. Yhtälössä esiintyvä eksponentti kertoo, että emittoitu virta lisääntyy erittäin nopeasti lämpötilan kasvaessa.

title: Ideaalikaasu

text: missä formula_9 on Avogadron vakio (1/mol) ja formula_10 on Boltzmannin vakio, ja

title: Brownin liike

text: Koska keskimääräinen siirtymä oli mikroskoopin avulla mitattavissa, tätä kaavaa voitiin kääntäen käyttää Boltzmannin vakion suuruuden määrittämiseen, minkä Jean Perrin tekikin muutamaa vuotta myöhemmin. Kun Boltzmannin vakiolle "k" oli saatu likiarvo, Avogadron vakio "N" pystyttiin määrittämään relaatiosta formula_3, missä "R" on kaasuvakio. Tämä oli yksi ensimmäisistä Avogadron vakion määrityksistä, ja se kumosi osaltaan atomin olemassaolosta vielä tuohon aikaan esiintyneet epäilykset.

title: Stefanin–Boltzmannin vakio

text: Stefanin–Bolzmannin lain mukaan mustan kappaleen säteilyn intensiteetti on suoraan verrannollinen lämpötilan neljänteen potenssiin. Verrannollisuuskerroin on Stefanin–Boltzmannin vakio.

title: Planckin laki

text: Missä formula_6 on säteilyn aallonpituus (m), c valonnopeus (m/s), h Planckin vakio (Js), k Boltzmannin vakio (J/K) ja T absoluuttinen lämpötila (K)

title: Ideaalikaasu

text: missä formula_12 on kaasumolekyylien lukumäärä, ja saadaan tilanyhtälö, jossa käytetään hiukkasten lukumäärää ja Boltzmannin vakiota:

title: Lämpöenergia

text:
Yksittäisen hiukkasen liike-energia on
missä "m" on hiukkasen massa ja "v" sen nopeus. Kun tietyssä määrässä kaasua on "N" atomia, sen lämpöenergia on näiden energioiden summa, kun oletetaan, ettei säiliöstä vuoda mitään ulos:
missä viiva nopeuden neliötä tarkoittavan merkin päällä tarkoittaa, että kyseessä on koko kaasumäärästä laskettu keskiarvo. Näin saatu kokonaislämpöenergia on suoraan verrannollinen makroskooppiseen lämpötilaan; verrannollisuuskertoimen määrittävät vapausasteiden lukumäärä, joka tässä tapauksessa on sama kuin avaruuden ulottuvuuksien lukumäärä eli 3, sekä Boltzmannin vakio. Boltzmannin vakio on systeemin mikroskooppiseen malliin liittyvien suureiden ja makroskooppisen lämpötilan välinen muuntokerroin. Tämä formalismi on ideaalikaasun tilanyhtälön teoreettisena perustana, ja se osoittaa, että ideaalikaasun tapauksessa sisäenergia "U" on kokonaan lämpöenergiaa:

title: Lämpökonduktanssikvantti

text: Lämpökonduktanssikvantti on suurin lämpökonduktanssi, jonka yhden kanavan (vapausasteen) omaava lämmönjohdin voi saavuttaa. Lämpökonduktanssikvantti määräytyy kahdesta luonnonvakiosta, Boltzmannin vakiosta formula_1 ja Planckin vakiosta formula_2 sekä lämpötilasta. Sen suuruus on

title: Lämpösäteily

text: missä formula_13 on Stefanin–Boltzmannin vakio ja formula_28 lämpötila. Jos formula_29 on negatiivinen, lämpöä siirtyy nettomääräisesti pinnalta 2 pinnalle 1.

title: Ludwig Boltzmann

text: jossa formula_2 on Boltzmannin vakio (1.3806505(24) × 10 J K) ja "W" on "termodynaaminen todennäköisyys". Termodynaaminen todennäköisyys voidaan laskea kaavasta:

title: Boltzmannin vakio

text: Luokka:Termodynamiikka Luokka:Luonnonvakiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Planckin vakio

text: missä "h" on Planckin vakio, "c" valonnopeus, "k" Boltzmannin vakio, sekä "T" mustan kappaleen absoluuttinen lämpötila.

title: Stefanin–Boltzmannin laki

text: Verrannollisuuskerrointa σ kutsutaan "Stefanin–Boltzmannin vakioksi". Sen arvo on

title: Hawkingin säteily

text: missä "c" on valonnopeus, "h" Planckin vakio, "G" gravitaatiovakio, "M" aukon massa ja "k" Boltzmannin vakio. Tällaisen kappaleen säteilyteho on Stefan-Boltzmannin lain mukaan

title: Stefanin–Boltzmannin vakio

title: Lämpösäteily

text: missä verrannollisuuskerroin formula_13 on Stefanin–Boltzmannin vakio ja formula_14 säteilevän pinnan ala.

title: Stefanin–Boltzmannin vakio

text: Stefanin–Boltzmannin vakio on Stefanin–Bolzmannin laissa esiintyvä luonnonvakio, jonka arvo on

title: Diffuusio

text:
Tällöin formula_15, eli
Maxwellin-Boltzmannin jakaumasta voimme osoittaa, että
missä k on Boltzmannin vakio, T absoluuttinen lämpötila ja m hiukkasten massa, jolloin
eli

title: Kaasuvakio

text: Kun kaasuvakio jaetaan Avogadron vakiolla, saadaan termodynamiikassa yleisemmin käytetty Boltzmannin vakio.