query: Mikä Sampo on Kalevalassa?

title: Sampo (Kalevala)

text: Sampo eli kirjokansi on suomalaisessa mytologiassa ihmeellinen kone tai esine, kosintalahja ja sotasaalis, joka liittyy usein Pohjolaan. Sampo on tunnettu erityisesti suomalaisesta kansanrunoudesta kootusta Kalevala-eepoksesta, jossa sillä on tärkeä rooli. Eri taruissa sampo on erilainen, sillä on myös useita nimityksiä ja ilmiasuja. Kalevalassa käytetyissä sampotaruissa sampo on ihmeellinen, rikkauksia tekevä mylly.

title: Sampo (Kalevala)

text: Ensimmäisen kerran sampo mainitaan tieteen historiassa Carl Axel Gottlundin väitöstilaisuuden yhteydessä 12. joulukuuta 1818. Väitös oli aiheeltaan De proverbis fennicis eli Suomalaisista sananlaskuista. Gottlund oli tallentanut tarinan sampaan ryöstöstä Sävsenissä, Taalainmaalla Maija Turpiaiselta, ja julkaissut sen aiemmin samana vuonna teoksessaan Pieniä Runoja Suomen Poijille Ratoxi. Seuraava maininta sammosta löytyy Zacharias Topelius vanhemman vuoden 1821 kokoelmassa Suomen kansan vanhoja runoja ynnä myös nykyisempiä lauluja. Elias Lönnrot kirjoitti muistiin ensimmäisen sampo-runonsa loppukesästä 1832.

title: Sampo (Kalevala)

text: Sampo mainitaan Kalevalan runoissa 1, 7, 10, 15, 19, 38, 39, 42, 43 ja 45. Sampo eli kirjokansi on ihmekone, joka tekee eli jauhaa rahaa, viljaa ja suolaa. Sammolla katsotaan olevan kansi, sillä sen toisintonimi on kirjokansi. Sillä arvellaan myös olevan jalat, joiden avulla se seisoo pystyssä, sekä reiät tai nokat, joista tulee sammon jauhaessa rahaa, viljaa ja suolaa, eli ”kotipitoja”, ”syötäviä” ja ”myötäviä”.

title: Sampo (elokuva)

text: Sampo () on suomalaisten ja neuvostoliittolaisten yhteistyönä vuonna 1959 valmistunut elokuva, joka perustuu löyhästi Suomen kansalliseepokseen Kalevalaan. Elokuvan amerikkalainen versio tunnetaan nimellä "The Day the Earth Froze".

title: Sampo (peli)

text: Sampo on osakeyhtiö F. Tilgmannin vuonna 1904 julkaisema suomalainen lautapeli, joka sijoittuu "Kalevalan" maailmaan.

title: Sampo (peli)

text: "Kalevala"-aiheinen taide oli suosittua 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa ja Kalevala-aiheet vaikuttivat koko visuaalisen kulttuurin kenttään. Sammon pelilaudan kuvitusta on pidetty hyvin taidokkaana aiheensa edustajana. Suomen pelimuseon mukaan pelin kansallisromanttinen taide on Samuel von Bellin käsialaa. Von Bell tunnetaan myös muiden "Kalevala"-aiheisista kuvituksistaan, kuten postikorteista ja opetustauluista.

title: Sampo (peli)

text: "Sampo"-pelin voittaa se, joka pääsee ensimmäisenä kotiin, eli Suomen rantaan, Pohjolaan suuntautuneen ryöstöretken jälkeen. "Sampo" seuraa muutenkin näkökulmansa puolesta "Kalevalan" sankareita ja kamppailevat Pohjolan vaaroja vastaan. Pohjolaa kuvataan erittäin negatiivisesti ja sen todetaan olevan ″Pohjanväen pimeä, kolkko asunto″. Peli seuraa muillakin tavoin 1800- ja 1900-lukujen taitteessa vakiintuneita "Kalevalan" kansallisromanttisia tulkintoja.

title: Sampo (Kalevala)

text: Valtiotieteen tohtori Pentti Viita esittää kirjassaan Viikinkiaika Kalevalan kertomana, että sampo tarkoitti rahasampoa eli turkiskauppaa. Kuitenkin nykytutkijoista Anna-Leena Siikalan (2012) mukaan vaikuttaisi, että ainakin Savon ja Keski-Suomen alueella sammon ryöstön esine on ollut sammas, maailmanpylväs.

title: Sampo (peli)

text: Peli on tyypiltään noppapeli, jossa pelaajat heittävät vuorollaan noppaa ja siirtävät pelinappuloitaan pelilaudalla. Se on puhtaasti noppaonneen perustuva eikä siinä ei ole lainkaan taitoelementtiä. Saavuttuaan eri ruutuihin pelaajat seuraavat niissä annettuja ohjeita ja kuvauksia. Tarinallisten ohjeiden avulla pelaaja voi tutustua "Kalevalaan" ja sen taustoihin. Pelin alaviitteissä avataan "Kalevalan" keskeisiä paikkoja ja henkilöitä.

title: Sampo-konserni

text: Yhtiön nimi oli aluksi virallisesti Ömsesidiga Försäkringsanstalten Sampo. Nimen Sampo viittaa Kalevalan Sampoon. Kansallisuusaatteeseen viittaavat nimet olivat 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa tyypillisiä vakuutusyhtiöille.[2]

title: Sampo (Kalevala)

text: Uskontotieteilijä Uno Harva ja kielitieteilijä E. N. Setälä kehittelivät 1900-luvun alkuvuosikymmeninä teorioita, joiden mukaan sammon alkuperäinen hahmo, tai yksi alkuperäisistä hahmoista, on maailmanpylväs, taivaankannen kannattaja. Tähän viittaavat monet piirteet, jotka yhdistävät erilaisia sampotaruja. Sampo esimerkiksi sijaitsee Pohjolassa, jossa maailmanpylvään on ajateltu sijaitsevan. Sammon juuret ovat syvällä maaemässä, kuten maailmanpylväältä sopii odottaakin, ja sammon yleinen toisintonimi on kirjokansi, joka viittaa taivaankanteen. Lisäksi sampo jauhaa, sillä maailmanpylvään on ajateltu kiertyvän taivaankannen mukana. Sanana sampo on sukua sammakselle eli pylväälle.

title: Väinämöinen

text: Kalevalassa Väinämöinen on Ilmattaren, ilman immen ja meren poika. Hän viettää meressä kelluvan äitinsä kohdussa kolmekymmentä vuotta ja alkaa synnyttyään autella maailman luomisessa. Kalevalan tarinoissa Väinämöinen mm. yrittää saada puolisokseen Ainon, Joukahaisen sisaren, mutta Aino hukuttautuu. Lisäksi hän veistää veneen laulamalla, rakentaa hauenluisen kanteleen, käy Tuonelassa, lähettää Ilmarisen Pohjolaan takomaan sampoa ja myöhemmin on mukana varastamassa sitä takaisin. Kalevalan lopuksi Marjatta, jonka esikuvana on ollut neitsyt Maria, synnyttää pojan, Karjalan kuninkaan. Väinämöinen suuttuu tästä ja purjehtii pois maailmasta luvaten kuitenkin palata sitten kun häntä taas tarvitaan. Kalevalan lopputapahtumat kuvaavat pakanallisten jumalien väistymistä kristinuskon saapumisen myötä.

title: Sampo (nimi)

text: Sampo on suomalaisen miehen etunimi. Nimi on saatu suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalassa esiintyvästä ihme-esineestä, sammosta. Nimipäivää Sampot viettävät 3. huhtikuuta, jolloin on myös Veetin nimipäivä. Vuoden 2015 loppuun mennessä 3546 suomalaista miestä oli saanut nimen Sampo, lähes puolet heistä 1980- ja 1990-luvuilla.

title: Sampo (Kalevala)

text: Tästä suuttuneina kalevalaiset hyökkäävät Pohjolaan ja anastavat sammon. Syntyneessä taistelussa sampo tuhoutuu. Pohjan Akka saa sammon kannen. Sammon sirpaleita ajelehtii kalevalaisten rantaan. Sirpaleet rikastuttavat Kalevalan maata.

title: Kalevala

text: Alkumuna Iso tammi Kalevalan henkilöt Väinölä eli Kalevalan maa Kalevalamitta Sampo Suur-Kalevala Pohjola

title: Pohjola (Kalevala)

text: Suomen kansalliseepoksessa Kalevalassa Pohjolasta ryöstettiin Sampo. Laajemmin kalevalaisessa runoudessa Pohjolan ja Sammon yhteydestä on löydettävissä myös toisenlaisia tulkintoja. Eräässä niistä Pohjola sijaitsi Pohjantähden alla, ja Sampo oli Maailmanpylväs, joka kannatteli itsensä ympäri pyörivää taivaankantta. Siitä Sammon toisintonimi Kirjokansi, sekä jauhava toiminta. Maailmanpylvään huippuna oli Pohjantähti. Sammon juuret, jotka Kalevalassa pitivät Sampoa kiinni kivisessä mäessä ja Louhen hallinnassa, pitivat ehkä alun perin maailmanpylvään tukevasti pystyssä. Sampo tarkoittaa erään tulkinnan mukaan sammasta eli pylvästä.

title: Sampo (Kalevala)

text: Sammon olemusta ja mahdollista historiallista pohjaa on pohdittu pitkään. Osmo Mäkeläisen mukaan sammakko- ja sampo-sanat liittyvät kansainväliseen mylly- ja hedelmällisyysmytologiaan. Matti Klingen mukaan sampo saattaisi olla kauppaoikeudesta kertova pylväs (esimerkiksi Turun Samppalinnassa)[1]. Paavo Haavikon kaunokirjallisessa tulkinnassa (Rauta-aika) sampo on rahan lyöntiin käytetty väline, ”väärän rahan” painomalli, jollaisen skandinaavien viikinkiretkille osallistuneet suomalaiset olisivat ryöstäneet Konstantinopolista. Haavikon tulkinta ei ole saanut laajempaa kannatusta, eikä se ehkä ole edes vakavamielinen ehdotus. Nykyisin yleensä ajatellaan, että sammon merkitys riippuu asiayhteydestä, eikä yhtä ainoaa selitystä ole.

title: Kalevala

text: Ensimmäinen varsinainen Kalevala-filmatisointi oli suomalais-neuvostoliittolainen yhteistyöelokuva Sampo (1959).[48] Tunnetuimpia animaatoversioita ovat Reino Niinirannan Kalevala (1975) ja Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin kuusiosainen Sammon tarina (1971–1974).[49]

title: Sampo (Kalevala)

text: Suomalainen arkeoastronomi Marianna Ridderstad on yhdistänyt aiemman, lähinnä kielitieteelliseen tutkimuksen muinaisen tähtitaivaan tutkimukseen. Hän on päätynyt tulokseen, että sampo tulee kultanaulalla kiinnitetystä taivaan kantta kannattavasta pylväästä, jonka ympäri kirjokansi kiertää. Kultanaulan kohdalla on napatähti, esimerkiksi Pohjantähti tai Vega, joka prekession vuoksi oli 12 000 vuotta sitten Pohjantähden kohdalla. Myös indoeurooppalaisilla kansoilla on maailmanpylväsmyytti. Pylvästä kannatteli kilpikonna esimerkiksi Intiassa. Sampo-sana liittyisi myös sammakkoon. Monien kansojen kaikkeuskäsityksessä kilpikonna kannattelee selässään taivaankantta. Koska Suomessa ei ollut kilpikonnia, sammakko sai sen paikan.

title: Sampo (Kalevala)

text: Myös taivaannaula, joka kiinnitti kirjokannen sampoon, liittyisi Ridderstadin mukaan arojen indoeurooppalaisiin: pyörivä akseli ja naulatähti, taivaannaula olisivat syntyneet pyörän keksimisen jälkeen. Käsite ja sana olisi lainattu indoeurooppalaisilta 2000-luvulla eaa., jolloin kirkas Thuban oli napatähtenä.[6]

title: Sampo (Kalevala)

text: stambhas > *sampas > sammas 'pylväs, patsas' sampas > deminutiivijohdos *sampoj > sampo > 'sammakko' (vepsässä samba, saamen cuobbo 'sammakko')

title: Kalevala

text: Runot 39–44: Sammon ryöstö (kolmas Väinämöis-jakso): Väinämöinen, Ilmarinen ja Lemminkäinen purjehtivat ryöstämään Sampoa; vene jää kiinni suuren hauen harteille; Väinämöinen surmaa hauen ja sen leukaluusta tehdään ensimmäinen kantele; Väinämöinen tuudittaa kaikki Pohjolan salissa uneen laulullaan, ja Sampo ryöstetään; kurjen parkaisu herättää Pohjolan väen; Pohjolan emäntä loihtii sumun, myrskyn ja Iku-Turson pysäyttämään ryöstäjät; kantele putoaa myrskyssä mereen; Pohjolan emäntä loihtii suuren armeijan, muuttaa itsensä kotkaksi ja taistelee Sammosta; Sampo särkyy ja häviää mereen.

title: Sampo (Kalevala)

text: Teoria sammon alkuperäisestä hahmosta ei ole ristiriidassa sen kanssa, että Sampo on myöhemmin käsitetty monella eri tavalla. Kansanrunojen kieli on pitkälti kielikuvallista, ja näiden kielikuvien merkitykset unohtuvat usein helpommin kuin itse runon sanamuoto. Samoin kuin ikivanha kirjallisuus, jota voi olla myöhempinä aikoina vaikea ymmärtää ilman taustatietoja, myös kansanrunous on säilyttänyt uskollisesti vanhoja ilmauksia, joiden merkitykset ovat unohtuneet. Näin arvellaan käyneen sampoaiheisten runojenkin kanssa. Kielikuvien ja vertauskuvien merkitykset ovat aikojen saatossa pitkälti unohtuneet, mutta itse runojen kieliasua on pyritty uskollisesti toistamaan. Monet runon toisinnot ovat säilyttäneet pylvääseen viittaavan sanan sampo, toiset taas ovat korvanneet sen jollain tutulla, saman kuuloisella sanalla.

title: Sampo (Kalevala)

text: Suurimpia sampoa käsitteleviä teoksia on Emil Nestor Setälän 650-sivuinen tutkimus Sammon arvoitus.

title: Kalevalainen runous

text: Tärkeä osa kalevalaista runoutta ovat myyttiset kertomukset. Kalevala on koottu pääasiassa myyttisistä kertomuksista, mutta mukana on myös loitsuja ja esimerkiksi häärunoutta. Eri myyttisiä aiheita on tunnettu lukuisia. Levinneisyytensä ja suosionsa perusteella tärkeimpiä myyttejä lienevät olleet kertomukset maailman synnystä ja Sammosta. Sampotarusto liittyy ihmeelliseen Sampo-esineeseen ja sankarien maan ja Pohjolan välisiin suhteisiin.

title: Kantele

text: Kantele esiintyy suomalaisessa kansanrunoudessa. Kanteleella on keskeinen asema etenkin Elias Lönnrotin kokoamassa "Kalevalassa", jossa se on tietäjä ja runonlaulaja Väinämöisen soitin. "Kalevalassa" soitin toimii henkisen ja taiteellisen hyvinvoinnin takaajana siinä kun sampo antaa aineellisen hyvinvoinnin. Vuonna 1849 julkaistussa "Kalevalan" versiossa Väinämöinen takoo kanteleen 40. runossa, ja kantele on 50-runoisen teoksen viimeisen viidenneksen keskeinen aihe. Siinä Väinämöinen nousee eepoksen todelliseksi sankariksi, jonka kestävimmäksi ominaisuudeksi nousee muusikkous, taiteilijan taito.

title: Sampo (Kalevala)

text: Seppä Ilmarinen takoo Sammon Pohjolan emännälle vastineeksi Pohjolan tyttärestä. Pohjolan emäntä Louhi ottaa sammon vastaan, mutta kieltäytyy luovuttamasta tyttöä Ilmarisen vaimoksi. Louhi vie Sammon kivisen mäen sisään, juurruttaa sen maaperään, ja sulkee lukkojen taakse. Sen jälkeen sampo jauhaa rikkautta Pohjolan väelle.

title: Sampo (Kalevala)

text: Kansanrunojen eri versioissa sampo on esiintynyt myös nimillä sampa, sammas, sampi, sampu, samppu, samppo ja sammut. Joissain samporunojen harvinaisemmissa versioissa sammon nimen lisäksi myös sammon merkitys on korvaantunut jollakin kokonaan toisella, tällaisia ovat tammi, saima (laatokkalainen alus), saani (reki), sauna, sauva ja saarva (saukko). Eräässä runossa esineestä käytetään sekä nimitystä samppu että kannel.

title: Sampo (Kalevala)

text: Veikko Anttosen ja Lotte Tarkan kaltaiset nykytutkijat ovat huomauttaneet, että sammon merkitys ei palaudu mihinkään yksittäiseen esineeseen tai myyttiseen objektiin, vaan kyseessä on ennen kaikkea vaurauden, kasvun ja hyvinvoinnin tuonpuoleiseen alkuperään liittyvä käsite, jolle on voitu antaa hyvin erilaisia hahmoja. Samanlaisen tulkinnan esittää myös Pauli Pylkkö, jonka mukaan sampo on eräänlainen allegoria tekniikasta yleensä. Pylkön tulkinnassa sampo liitetään seppien tuomaan uudenlaiseen hyvinvointiin, joka uhkaa sysäyttää Väinämöisen ja tietäjäkulttuurin.

title: Sammonkatu

text: Nimi "Sammonkatu" perustuu "Kalevalaan", kuten moni muukin alueen kadunnimistä. "Kalevalan" muinaisrunoissa sampo on varallisuutta tuottava ihmeellinen esine.


query: Missä sijaitsee Eremitaaši?

title: Eremitaaši

text: Eremitaaši () on Pietarissa sijaitseva eräs maailman suurimmista taide- ja kulttuurihistoriallisista museoista, joka on laajentunut Kazaniin, Viipuriin, Amsterdamiin ja Italiaan. Museon johtaja on Mihail Borisovitš Piotrovski.

title: Eremitaaši

text: Eremitaaši-Amsterdam-näyttelykeskus sijaitsee Amstelhofin rakennuskokonaisuudessa, Neederlandia-talossa, joka on rakennettu Amsteljoen varrelle 1600-luvulla. Amsterdamissa Eremitaašilla on yli 4000 neliömetriä näyttelytilaa.[4]

title: Eremitaaši

text: Keisarillinen posliinitehdas perusti posliinimuseon vuonna 1844, ja se on kuulunut Eremitaašiin vuodesta 2001 lähtien. Kokoelmassa on yli 30000 posliinitehtaassa valmistettua esinettä 1700-luvulta 1900-luvulle sekä myös posliinia eurooppalaisilta ja venäläisiltä valmistajilta.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Eremitaašin vapaaehtoispalvelun päätehtävä on tutustuttaa nuoria vapaaehtoisia kansainväliseen kulttuuriperintöön antamalla heille mahdollisuus tutustua Eremitaašin laajoihin kansainvälisiin taidekokoelmiin. Vapaaehtoispalvelun tavoitteena on auttaa nuoria sukupolvia ymmärtämään ja sisäistämään perinteiden ja niiden säilyttämisen tärkeys. Vapaaehtoiset ottavat osaa projekteihin, joista monet ovat suorassa yhteydessä museon aktiviteetteihin.

title: Jean-Baptiste Vallin de la Mothe

text: Hänen työnsä akatemiassa oli tehnyt Katariina Suureen niin suuren vaikutuksen että hän antoi tälle tehtäväksi laajennuksen rakentamisen Talvipalatsiiin, joka on Akatemiaa vastapäätä Nevan toisella puolella. Siitä tuli Vallin de la Mothen maineikkain työ. Hänen suunnitelmansa tunnetaan nimellä Pikku-Eremitaaši, ja siitä tuli Katariinan taidekokoelman sijoituspaikka. Kokoelmasta tuli aikanaan yksi maailman suurimpia, ja nykyisin Eremitaašin museossa on yli kolme miljoonaa taideteosta, ja sadattuhannet matkailijat käyvät vuosittain Vallin de la Mothen Pikku-Eremitaašissa ja muissa siihen liittyvissä rakennuksissa.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu on Eremitaašin museossa, Pietarissa, Venäjällä, toimiva vapaaehtoisorganisaatio, jonka jäsenet osallistuvat maailmankuulun museon toimintaan. Vapaaehtoiset auttavat museohenkilökuntaa sekä ulkoisissa että sisäisissä aktiviteeteissa, ja vapaaehtoispalvelu toimii linkkinä museohenkilökunnan ja yleisön välillä. Vapaaehtoiset voivat kehitellä itselleen museoon liittyviä projekteja, jotka vastaavat heidän omia kiinnostuksenkohteitaan ja tavoitteitaan.

title: Eremitaaši

text: Eremitaašilla tarkoitettiin alkujaan Katariina II:n vuonna 1764 Talvipalatsin yhteyteen perustamaa hovimuseota, mutta kokoelman levittäytyessä varsinaisen Talvipalatsin puolelle vuonna 1922 nimi on laajentunut käsittämään koko palatsin yhteydessä olevaa taidekokoelmaa. Kokoelma sisältää nykyisellään lähes kolme miljoonaa taide-esinettä.[1]

title: Pietari (kaupunki)

text: Katariina Suuri nousi valtaistuimelle 1762 syrjäyttäen aviomiehensä Pietari III:n. Katariina ylläpiti rikasta hovielämää ja oli vasta valmistuneen Talvipalatsin ensimmäinen asukas. Katariina aloitti keisarillisen taidekokoelman kartuttamisen, mistä myöhemmin muodostui nykyisen Eremitaašin taidemuseon kokoelman perusta. Taidekokoelman kasvun takia jouduttiin rakentamaan myös uusia rakennuksia talvipalatsin kylkeen. Nämä rakennukset tunnetaan nykyisin nimellä "Pieni ja Vanha Eremitaaši". Palatsikompleksin yhteyteen rakennettiin teatteri, joka on edelleen toiminnassa.

title: Eremitaaši

text: Eremitaaši-Viipuri sijaitsee Viipurin historiallisessa osassa vuonna 1930 rakennetussa Uno Ullbergin suunnittelemassa taidemuseorakennuksessa. Päätös Eremitaaši-Viipuri keskuksen perustamisesta merkitsi konstruktivistisen rakennusesimerkin heräämistä henkiin ja sen palauttamista alkuperäiseen museotehtävään. Näyttelyitä viipurilaisille ja matkailijoille järjestetään kaksi kertaa vuodessa. Eremitaašin asiantuntijat järjestävät yleisölle näyttelyitä, luentoja ja kasvatusohjelmia.

title: Pietari (kaupunki)

text: Pietari oli Venäjän keisarikunnan pääkaupunkina ja siksi siellä sijaitsee useita palatseja. Näistä suurin on Venäjän keisarien entinen Talvipalatsi () joka rakennettiin vuosina 1754–1762 italialaissyntyisen arkkitehdin Bartolomeo Rastrellin piirustusten mukaan. Keisari vietti Talvipalatsissa kylmät talvikaudet, kesäisin hän asui noin 20 kilometrin päässä Tsarskoje Selossa (nykyinen Puškin) sijaitsevassa Katariinan palatsissa tai Pietarhovissa. Vuonna 1917 Talvipalatsissa kokoontui väliaikainen hallitus. Talvipalatsi vallattiin lokakuun vallankumouksessa. Rakennus liitettiin vuonna 1922 Eremitaašin museoon.

title: Santa María la Real de la Almudena

text: Katedraali on omistettu Almudenan neitsyelle ("Virgen de la Almudena"), Madridin suojeluspyhimykselle. Tarinan mukaan apostoli Jaakob rakennutti ensimmäisellä vuosisadalla Espanjaan pienen eremitaašin, jonne sijoitti Neitsyt Marian kuvan. Maurilaisvallan aikana kuva kätkettiin läheisen linnoituksen torniin. Niemimaan uudelleenvaltauksen jälkeen kuva löydettiin osan muurista romahdettua. Nimi Almudena tulee sanasta "almudayna", joka on arabiaa ja tarkoittaa linnoitusta. Nykyinen katedraali sijaitsee paikalla, jolta kuva löydettiin.

title: Eremitaaši

text: Moderni entisöinti- ja varastokeskus sijaitsee Pietarin Staraja Derevnjan alueella. Siinä on tällä hetkellä kolme rakennusta hallintoa, varastointia ja tekniikkaa varten. Vuonna 2012 varasto-osuudesta tuli maailman suurin lajissaan: se koostuu kahdeksasta erikoistuneesta rakennuksesta. Eremitaaši suunnitteli tämän osan siten, että sekin soveltuu vierailijaryhmille.

title: Eremitaaši

text: Eremitaašin sivuosaston säätiö, Fondazione Ermitage Italia perustettiin vuonna 2007. Tutkimus- ja kulttuurikeskus sijaitsee Ferrarassa. Keskus hoitaa tärkeitä Italian ja Venäjän välisiä tutkimus-, opinto-, vaihto- sekä taiteellisia tuotantoja. Keskuksen toimitilat ovat Castello Estensessä ja vierashuoneet Parco Gigliolin alueella.

title: Eremitaaši

text: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu on Eremitaašin museossa Pietarissa Venäjällä toimiva vapaaehtoisorganisaatio, jonka jäsenet osallistuvat maailmankuulun museon toimintaan. Vapaaehtoiset auttavat museohenkilökuntaa sekä ulkoisissa että sisäisissä aktiviteeteissa, ja vapaaehtoispalvelu toimii linkkinä museohenkilökunnan ja yleisön välillä. Vapaaehtoiset voivat kehitellä itselleen museoon liittyviä projekteja, jotka vastaavat heidän omia kiinnostuksenkohteitaan ja tavoitteitaan.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text:
Vuosittain Eremitaašin vapaaehtoiset järjestävät kouluikäisille lapsille suunnattuja pelejä ja hauskoja aktiviteetteja, jotka esittelevät maailmanhistoriaa lapsille ymmärrettävällä tavalla. Jokainen peli keskittyy tiettyyn historian, kulttuuriperinnön tai perinteiden puoleen.
Vapaaehtoispalvelu järjestää myös koulujen omiin opetussuunnitelmiin liittyviä kilpailuja yhteistyössä koulujen kanssa. Monet Eremitaašin osastot osallistuvat myös näihin aktiviteetteihin. Talvisin vapaaehtoispalvelu järjestää kouluikäisille lapsille tietotekniikkakilpailun, jonka tarkoituksena on rohkaista lapsia teknologian käyttöön antiikin kulttuureihin ja historiaan liittyvien pelien avulla.

title: Eremitaaši

text: Eremitaašin näyttelytilat käsittävät 365 huonetta museon päätiloissa Pietarin historiallisessa keskuksessa. Se koostuu kuudesta 1700–1800-luvuilla rakennetusta rakennuksesta. Niistä tärkein on Talvipalatsi, joka toimi aikaisemmin keisarillisena palatsina. Talvipalatsin, Pieni Eremitaašin, Vanha Eremitaašin ja Uusi Eremitaašin näyttelytiloissa on esillä kulttuurimuistomerkkejä ja antiikin, Länsi-Euroopan, Venäjän ja itämaiden kulttuuria ja taidetta sekä arkeologisia ja numismaattisia kokoelmia. Myös Eremitaašin teatteri ja varastorakennus ovat osa museon päänäyttelytiloja.

title: Eremitaaši

text: Menšikovin palatsi on Pietarin ensimmäisen kuvernöörin palatsi, joka nousi Vasilinsaarelle 1710- ja 1720-luvuilla Giovanni Fontanan ja Gottfried Shaedelin piirtämien suunnitelmien mukaan. Eremitaasin näyttely ”Venäläinen kulttuuri 1700-luvun ensimmäisen kolmanneksen aikana” on Mensikovin palatsissa. Pietari Suuren ajan interiööri ja koristeet koostuvat maalaustaiteesta, koristetaiteesta ja sovelletusta taiteesta Eremitaašin kokoelmissa.

title: Konstantin Somov

text: Somov oli Pietarin Eremitaašin kuraattorin poika, ja Eremitaašissa hän tutustui vanhojen mestarien töihin, jotka vaikuttivat hänen taiteeseensa suuresti.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Vapaaehtoispalvelu aloitti toimintansa vuonna 2003, ennen Pietarin 300-vuotisjuhlia, jolloin Mikhail Kozhukhovsky ehdotti Eremitaašin johdolle vapaaehtoispalvelun luomista 300-vuotisjuhlien järjestämisen helpottamiseksi. Vapaaehtoispalvelun aloittamista varten etsittiin henkilöitä, joilla oli kokemusta opetuksellisten ohjelmien järjestämisestä ja jotka olivat kiinnostuneita osallistumaan projektiin. Eremitaašiin valittiin 300-vuotisjuhlia varten 150 vapaaehtoista, jotka aloittivat työskentelyn museossa 23 toukokuuta 2003. Kozhukhovsky valittiin vapaaehtoispalvelun johtajaksi sen luomisen yhteydessä. Vapaaehtoispalvelu on alusta lähtien luonut projekteja yhteistyössä Eremitaašin eri osastojen kanssa, joiden kautta vapaaehtoiset pääsevät osaksi museohenkilökuntaa.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Ropsunhovi-projekti, Ropša-hanke, oli vapaaehtoispalvelun ensimmäinen projekti. Pietarista lounaaseen sijaitsevaan Ropsunhovin kuntaan kuuluva palatsi on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Eremitaašin vapaaehtoiset osallistuivat kampanjaan, jonka tarkoituksena oli pysäyttää monumentin tuhoutuminen keräämällä tietoa paikasta ja luomalla arkisto näistä tiedoista. Osa projektia oli myös kaupungin lapsille suunnatun Joulupuu-museon luominen palatsiin.

title: Menšikovin palatsi

text: Loistokkaasti sisustettu Menšikovin palatsi oli Pietarin ensimmäinen suuri kivirakennus. Siellä järjestettiin keisarillisen hovin juhlatilaisuuksia ja vastaanotettiin ulkomaiden lähettiläitä. Menšikovin jouduttua epäsuosioon palatsi takavarikoitiin valtiolle. Vuodesta 1732 lähtien siellä toimi kadettikoulu. Vuonna 1967 rakennus luovutettiin Eremitaašille. Julkisivu ja osa sisätiloista palautettiin alkuperäiseen asuun 1970-luvulla suoritetuissa restaurointitöissä. Nykyään palatsissa toimii 1700-luvun alun kulttuuria esittelevä Eremitaašin museo.

title: Viipurin taidemuseo

text: Taidemuseo avattiin yleisölle Eremitaašin taidemuseon viidentenä sivutoimipisteenä kesäkuussa 2010. Museossa järjestetään vaihtuvia näyttelyjä sekä koulutusta ja luentoja. Lasten taidekoulu aloitti korjatussa siivessä jo vuonna 2003. Näyttelytilan ensimmäinen näyttely pohjautui Eremitaašin perustajan Katariina Suuren kokoelmiin.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Eremitaašin vapaaehtoisohjelma uusiutuu koko ajan vaihtuvien vapaaehtoisten tahdissa. Nuoret ja vanhat opiskelijat ja työntekijät toimivat yhteistyössä Eremitaašin aktiviteettien parantamiseksi. Tällä hetkellä mukana olevat vapaaehtoiset tulevat kaikkialta maailmasta, muun muassa Venäjältä, Ranskasta, Suomesta, Itävallasta, Yhdysvalloista, Italiasta, Saksasta ja Alankomaista. Vapaaehtoiset osallistuvat ohjelmaan omien aikataulujensa ja taitojensa mukaan. Vapaaehtoiset tulevat esimerkiksi taidehistorian, kielitieteen, filologian, viestinnän, opetuksen ja tietotekniikan aloilta, mutta myös muilta toimialoilta, jotka eivät välttämättä suoraan liity kulttuurialaan. Monet vapaaehtoiset pitävät yhteyttä vapaaehtoispalveluun sen jälkeen, kun he jättävät ohjelman, mikä antaa palvelulle mahdollisuuden pitää yllä kattavaa kansainvälistä kontaktiverkostoa.

title: Eremitaašin vapaaehtoispalvelu

text: Eremitaašin kesäyliopisto on myös WHY-projektin tulosta. Vuodesta 2009, vapaaehtoispalvelu on järjestänyt kesäyliopiston heinäkuussa yhteistyössä Venäläisen Rosatom-yhtiön kanssa. Kesäyliopisto antaa venäläisille opiskelijoille mahdollisuuden ottaa osaa aktiviteetteihin ja tapahtumiin, jotka käsittelevät kulttuuriperinteitä, ja monille opiskelijoille kesäyliopisto onkin ensimmäinen kosketus kulttuuriperinnön alaan. Vapaaehtoispalvelu järjestää erilaisia aktiviteetteja kesäyliopiston kanssa.

title: Eremitaaši

text: Yleiskäsitteenä eremitaaši (ransk. ermitage = suom. erakkomaja) on etenkin 1700-luvulla käytössä ollut nimitys puistojen ja puutarhojen yhteyteen rakennetuista huvimajoista.

title: Eremitaaši

text: Eremitaašin kokoelma sisältää muun muassa antiikin Kreikan ja Rooman taidetta sekä etu-, keski- ja itäaasialaista taidetta. Siinä on myös edustava kokoelma eurooppalaista taidetta kansainvaellusten ajalta alkaen. Kokoelmassa on flaamilaista, italialaista ja espanjalaista maalaustaidetta sekä laajasti ranskalaista impressionismia, fauvismia ja ekspressionismia.

title: Eremitaaši

text: Talvipalatsi (1754–1762, arkkitehti Bartolomeo Rastrelli) Pieni Eremitaaši (1764–1767, arkkitehti Jean-Baptiste Vallin de la Mothe) Vanha Eremitaaši (1771–1787, arkkitehti Juri Felten) Uusi Eremitaaši (1839–1852, arkkitehti Leo von Klenze) Eremitaašin teatteri (1783–1787, arkkitehti Georges Quarengy)

title: Eremitaaši

text: Eremitaaši on erityisen tunnettu Rembrandt-kokoelmastaan, joka on maailman laajin Rembrandtin teosten museokokoelma. Eremitaašissa on myös muun muassa Michelangelon, Leonardo da Vincin, Pierre Rodinin, Pierre-Auguste Renoirin, Vincent van Goghin ja Paul Gauguinin töitä.

title: Eremitaaši

text: Tatarstanin tasavallan presidentin isännöimä ja tukema keskus on osa Kazanin Kremlin valtion historiallista ja arkkitehtuurin museovarastoa. Keskus sijaitsee Kazanin kremlin alueella 1800-luvun alussa rakennetussa rakennuksessa, jossa toimi ennen junkkerikoulu. Sen hallinto- ja näyttelytilat ovat laajuudeltaan tuhat neliömetriä. Näyttelytilojen lisäksi Eremitaaši-Kazan-keskukseen suunnitellaan luentosaleja, informaatiohuoneita ja tietokoneluokkia.

title: Pierre Soulages

text: Soulagesin töitä on nähty muun muassa Eremitaašissa, Tretjakovin galleriassa ja Musée Fabressa. Hän oli ensimmäinen vielä elossa oleva taiteilija, jonka näyttely kutsuttiin Eremitaašiin vuonna 2001. Taiteilijalle myönnettiin vuonna 1992 Praemium Imperiale.


query: Milloin Kreikan sotilasdiktatuuri syrjäytettiin vallasta?

title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kreikan sotilasjuntta oli Kreikkaa vuosina 1967–1974 hallinnut oikeistolainen sotilashallitus. Upseeriryhmä teki maassa huhtikuussa 1967 vallankaappauksen, koska maan sisäpolitiikka oli mennyt sekaisin ja pelättiin Turkin hyökkäystä. Juntta kaatui vuonna 1974 sen epäonnistuttua estämään Turkin valtauksen Pohjois-Kyproksella. Sotilasjunttaa nimitetään Kreikassa yksinkertaisemmin ”Juntaksi” (), ”Everstien valtakaudeksi” () tai ”Seitsemäksi vuodeksi” ().

title: Kreikan historia

text: Konstantin I:n seuraajaksi tuli vuonna 1922 Yrjö II. Kreikassa pitkään jatkunut tasavaltalaisten ja kuningasmielisten välinen kamppailu päättyi vuonna 1924, jolloin Yrjö II syrjäytettiin ja pakotettiin maanpakoon, ja Kreikka julistettiin tasavallaksi (nk. Kreikan toinen tasavalta). Maan sisäiset levottomuuden kuitenkin pakottivat näennäisen kuningasvallan palauttamiseen vuonna 1935, ja Yrjö II palasi valtaan. Todellista valtaa piti pääministeri ja kenraali Ioánnis Metaxás, joka toimi maan sotilasdiktaattorina vuosina 1936–1941.[33]

title: Lady Jane Grey

text: Populäärihistoriassa lady Janea kutsutaan joskus “yhdeksän päivän kuningattareksi” (10.–19. heinäkuuta 1553) tai ”kolmentoista päivän kuningattareksi” (6.–19. heinäkuuta 1553) – on epävarmaa, milloin hän itse asiassa nousi valtaistuimelle ja milloin hänet syrjäytettiin. Yleisempi versio kuitenkin on ”yhdeksän päivän kuningatar”. Historioitsijat pitävät hänen lyhyen hallituskautensa ensimmäisenä päivänä joko hänen edeltäjänsä kuolinpäivää, 6. heinäkuuta, tai hänen virallista julistamistaan kuningattareksi, 10. heinäkuuta. Lady Jane oli maineeltaan yksi aikansa oppineista naisista, ja historioitsija Alison Weir kuvaa häntä yhdeksi “vuosisadan järkevimmistä naisista”.

title: Bahriyan dynastia

text: 1382 viimeinen Bahrien sulttaani al-Salih Salah Zein al-Din Hajji syrjäytettiin ja vallan otti kirkassialainen emiiri Barquq. Hänet lasketaan ensimmäiseksi Burjien dynastian jäsenistä. Al-Salih palasi 1390 mutta syrjäytettiin uudestaan.

title: Dimotikí

text: Ajan kuluessa kirjakielen valinnasta tuli poliittisesti yhä värittyneempi kysymys, ja yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía. Erityisesti sotilasdiktatuurin aikana 1930-luvulla sekä Kreikan sotilasjuntan aikana vuosina 1967–1974, jolloin katharévousa viimeksi oli virallisena kielenä, katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan. Kreikan sisällissodan aikana 1945–1949 sekä sotilasjuntan aikana dimotikín käyttö johti helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”. Väkiaikana 1950- ja 1960-luvuilla dimotikía kuitenkin opetettiin ainakin koulujen alaluokilla.

title: Kreikan arkaainen kausi

text: Tyrannien valtaannousu johti yleensä väkivaltaan rikkaita aristokraatteja kohtaan. Heitä ajettiin maanpakoon ja heidän maansa takavarikoitiin. Tyrannit säätivät myös lakeja jotka rajoittivat aristokraattien valtaa. Monet kaupunkivaltiot kukoistivat tyrannien hallintoaikoina. Tyrannien jälkeläiset eivät yleensä onnistuneet yhtä hyvin. Usein tyrannien seuraajat syrjäytettiin ja heidän perheensä ajettiin maanpakoon ja oligarkit palasivat valtaan. Ero tyrannioita edeltäneisiin oligarkioihin oli kuitenkin se, että niissä vähäosaisemmat kansalaiset halusivat ottaa osaa päätöksiin. Tyrannien säätämiä lakeja, jotka suosivat köyhempiä kansalaisia oli myös hyvin vaikea kumota.

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Paraguay

text: Kenraali Alfredo Stroessner kaappasi vallan toukokuussa 1954. 35-vuotinen sotilasdiktatuuri kukistettiin 1989, minkä jälkeen maassa on järjestetty suhteellisen vapaita ja säännöllisiä presidentinvaaleja. Vuoden 1992 uusi perustuslaki vähensi presidentin valtaa.[8]

title: Kommunismi

text: Toisen maailmansodan jälkeen kommunistiset puolueet nousivat Neuvostoliiton tuella valtaan myös monissa Itä- ja Keski-Euroopan maissa,[18] joita siitä lähtien sanottiin kansandemokratioiksi[19] tai itäblokin maiksi.[20] Näissä maissa kommunistit syrjäytettiin vallasta vuosina 1989-1990.[21]

title: Síkinos

text: Kreikan sotilasdiktatuurin aikana vuosina 1936–1940 saari toimi vasemmistolaisten karkotuspaikkana. Toisen maailmansodan aikana saari oli ensin italialaisten ja sitten saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen monet ovat muuttaneet pois saarelta.

title: Etelä-Amerikka

text: Toisessa maailmansodassa Brasilia oli liittoutuneiden puolella. Chileläisessä Santiago de Chilen kaupungissa sattui 5000 ihmisen hengen vaatinut maanjäristys vuonna 1960. Poliittisesti 1900-luvun jälkipuoli oli Etelä-Amerikassa rauhatonta. Useissa maissa toimi marxilaisia sissijärjestöjä. 1960- ja 1970-luvuilla muun muassa Brasiliassa, Chilessä ja Argentiinassa nousivat valtaan kovaotteiset sotilasdiktatuurit.[21][22] Sotilasdiktatuureista siirryttiin demokratiaan 1980-luvun kuluessa, jonka jälkeen suurin osa Etelä-Amerikan valtioista on ollut demokraattisia.

title: Kárpathos

text: Neljännen ristiretken seurauksena vuonna 1204 Kárpathoksesta tuli genovalaisten Louis ja Andreas Marescon omaisuutta. Tällöin saaresta alettiin käyttää nimeä "Scarpanto". Genovalaisten jälkeen vallan saarella ottivat venetsialaiset. Andréas Kornáros hallitsi Kárpathosta vuosina 1306–1311, jonka jälkeen Rodokselta saapuneet johanniittaritarit valtasivat saaren. Kuitenkin jo vuonna 1315 venetsialainen Kornáros-suku otti vallan saarella. Suvun valtakaudella Kárpathokselle rakennettiin useita kirkkoja ja linnoituksia. Suku oli vallassa aina vuoteen 1537 tai toisen lähteen mukaan vuoteen 1538 saakka, jolloin saari päätyi kaappari Hayreddin Barbarossan johdolla osmanien valtakunnan osaksi. Osmanit eivät milloinkaan osoittaneet kiinnostusta saaren kehittämiseen, eivätkä myöskään milloinkaan asettuneet asumaan Kárpathokselle. Sen sijaan veronkerääjiä saarelle lähetettiin, jotka verot kerättyään poistuivat saarelta. Kárpathoksen asukkaat taistelivat 1820-luvulla käydyssä Kreikan vapaussodassa osmanivaltaa vastaan. Saarelaiset esimerkiksi tarjosivat kreikkalaisille sota-aluksille suojaa, varustivat niitä ja jopa korjasivat. Kárpathos liittyi vuonna 1823 osaksi itsenäistynyttä Kreikkaa, ja siitä tuli osa Santorínin eparkiaa (). Lontoon protokollassa vuonna 1830 Kárpathos yhdessä muiden Dodekanesian saarten kanssa kuitenkin katsottiin osaksi osmanien valtakuntaa.

title: Espanjan toinen tasavalta

text: Espanjan toinen tasavalta sai alkunsa tammikuussa 1930, kun kuningas Alfonson tukema kenraali Miguel Primo de Riveran sotilasdiktatuuri syrjäytettiin. Tasavaltaa kannattaneet ryhmät konservatiiveista sosialisteihin yhdistivät voimansa, ja saman vuoden elokuussa syntyi niin sanottu San Sebastiánin sopimus. Sen tarkoituksena oli lakkauttaa monarkia ja tehdä Espanjasta tasavalta. Huhtikuun 12. päivänä 1931 pidetyt paikallisvaalit päättyivät tasavaltalaisten selvään voittoon ja kaksi päivää myöhemmin maa julistettiin tasavallaksi. Kuningas Alfonso lähti maanpakoon ja Espanjan johtoon nousi aluksi väliaikainen hallitus. Sen pääministerinä toimi aiemmin vangittuna ollut liberaalirepublikaanisen puolueen Niceto Alcalá-Zamora, joka oli johtanut myös sotilasdiktatuurin vastaista vallankumousneuvostoa.

title: Katharévousa

text: Ajan kuluessa kirjakielen valinnasta tuli yhä vahvemmin poliittisesti värittynyt kysymys, ja yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía. Erityisesti sotilasdiktatuurin aikana 1930-luvulla sekä Kreikan sotilasjuntan aikana vuosina 1967–1974, jolloin katharévousa viimeksi oli virallisena kielenä, katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan. Kreikan sisällissodan aikana 1945–1949 sekä sotilasjuntan aikana dimotikín käyttö johti helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”.

title: Kreikan kielikiista

text: 1920-luvulla alkaneen sotilasdiktatuurin aikana katharévousa kytkeytyi voimakkaasti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan ja kommunismin vastustamiseen. Kreikan ensimmäinen diktaattori Theódoros Págkalos julisti kaikki dimotikín kannattajat kommunisteiksi.

title: Sotilasdiktatuuri

text: Sotilasdiktatuuri on hallitusmuoto, jossa poliittinen valta kuuluu tosiasiallisesti armeijalle. Kuten mikä tahansa diktatuuri, sotilasdiktatuuri saattaa olla virallinen tai epävirallinen. Valtion johdossa saattaa olla sotilaiden muodostama juntta, tai siviilihallinnosta riippumaton armeija pitää valtaa väkivallan uhalla. On olemassa myös sekamuotoja, joissa armeija käyttää hyvin vahvaa poliittista vaikutusvaltaa olematta silti täysin hallitseva.

title: Milo Đukanović

text: Vaikka Đukanović sai tapahtuneen johdosta kiistellyn maineen, voitto vahvisti hänen valtaansa Montenegrossa. Bulatović, joka aikaisemmin oli ollut hänen oppi-isänsä politiikassa, syrjäytettiin kaikesta vallasta, joka keskittyi nyt vahvasti Đukanovićille ja hänen sisäpiirilleen.

title: Ioánnis Metaxás

text:
Metaxás palveli sotilaana Kreikan–Turkin sodassa vuonna 1897 ja jatkoi sotilasopintojaan Saksassa. Hän toimi Kreikan pääesikunnassa Balkanin sotien aikana 1912–1913 ja vuonna 1913 hänet nimitettiin esikunnan päälliköksi. Hänet ylennettiin kenraaliksi vuonna 1916. Metaxás vastusti Kreikan osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan ja pääministeri Elefthérios Venizélosin suunnitelmaa läntisen Anatolian valloittamiseksi. Kenraali Metaxás oli poliittiselta ajattelultaan voimakas monarkisti ja vuonna 1917 hän lähti maanpakoon yhdessä syrjäytetyn kuningas Konstantin I:n kanssa. Molemmat palasivat vuonna 1920. Kreikan muututtua tasavallaksi vuonna 1923 Metaxás pakeni toistamiseen maasta, mutta palasi tällä kertaa pian. Hän perusti 1920-luvulla "Kómma ton Eleftherofrónon" (Kόμμα των Ελευθεροφρόνων) -nimisen rojalistisen puolueen, jonka vaihteleva kannatus ei kuitenkaan vielä riittänyt nostamaan häntä valtaan. Metaxás oli vuonna 1928 lyhyen aikaa ministerinä, mutta muuten hän oli oppositiossa koko toisen tasavallan ajan.
Vuonna 1935 monarkia palautettiin Kreikassa ja 13. huhtikuuta 1936 kuningas Yrjö II nimitti Metaxásin pääministeriksi. Yhteiskunnallisten levottomuuksien torjumiseksi Metaxás julisti pian poikkeustilan, hajotti parlamentin, lakkautti puolueet ja julisti 4. elokuuta 1936 perustetuksi niin sanotun "elokuun neljännen hallinnon". Se merkitsi käytännössä sotilasdiktatuuria, mikä lopetti demokratian Kreikassa. Maata kuolemaansa asti johtanut Metaxás sai arvonimen "Archigós", ”johtaja”. Hänen hallintonsa otti useissa asioissa mallia italialaisesta fasismista, vaikkei perustunutkaan puolueen valtaan tai selkeään ideologiaan.

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Lyijyvuodet

text: Iltapäivällä joulukuun 12. päivänä kello 16.37 räjähti Milanossa niin sanottu Piazza Fontanan pommi kyseisen torin laidassa sijainnessa "Banca Nazionale dell'Agricoltura"-pankin konttorissa ja 16 ihmistä kuoli ja 88 loukkaantui. Tästä terrori-iskusta vasemmisto tuli myöhemmin käyttäneeksi usein nimitystä "valtion verilöyly" ("Strage di stato"), koska pidettiin toteen näytettynä, että pommi-iskun suunnitelleiden äärioikeistolaisten joukossa oli Italian puolustusvoimien ja turvallisuuspalveluiden edustajia. Aika pian attentaatin jälkeen alkoi Italiassa levitä tätä ajatusta tukeva teoria pommin takana olevasta suunitelmasta. Se perustui artikkeliin, joka oli julkaistu brittiläisessä "The Observer" -lehdessä 7. joulukuuta, siis viisi päivää ennen räjähdystä. Leslie Finerin kirjoittamassa artikkelissa suunnitelmalle nimi oli "Strategy of tension" ('jännitestrategia'), mikä käännettiin suoraan italiaksi: "Strategia della tensione". Teorian mukaan Yhdysvallat pyrki muun muassa terrori-iskujen avulla korvaamaan eräiden Välimeren maiden demokraattiset hallitukset sotilasdiktatuureilla, kuten oli jo tapahtunut Kreikassa 1967, estääkseen kommunistien mahdollisuudet päästä valtaan näissä maissa.

title: Kreikka

text: 1900-luvun alkupuolen merkittävimpiä poliitikkoja oli moninkertainen pääministeri Elefthérios Venizélos. Kuningas Yrjö II syrjäytettiin vuonna 1923. Vuonna 1924 Kreikasta tuli tasavalta (nk. Kreikan toinen tasavalta). Monarkia palautettiin vuonna 1935, ja Yrjö II palasi takaisin valtaan. Samaan aikaan maan sotilasdiktaattorina toimi Ioánnis Metaxás 1936–1941. Toisen maailmansodan alettua vuonna 1939 Kreikka julistautui puolueettomaksi. Vuonna 1940 Kreikka joutui kuitenkin sotaan maahan hyökännyttä Italiaa vastaan ja tämän jälkeen vuonna 1941 Saksan miehittämäksi. Toisen maailmansodan suuria taisteluita Kreikassa olivat muun muassa Kreetan taistelu vuonna 1941 sekä Dodekanesian valtaus vuonna 1943. Miehityksen seurauksena yli 100000 ihmistä kuoli nälkään. Lisäksi miehitysaikana yli 50000 juutalaista vietiin Kreikasta Auschwitzin keskitysleiriin ja Thessalonikissa asuneista yli 50000 juutalaisesta valtaosa surmattiin keskitysleireissä tai kaupungin urheilustadionilla.[24]

title: Milo Đukanović

text: Lokakuussa 2000 yhteistyö kuitenkin päättyi kun Milošević syrjäytettiin ja Zoran Đinđićin ja Vojislav Koštunican johtama DOS-koalitio (Serbian demokraattinen oppositio) otti vallan Belgradissa.

title: Konstantínos Karamanlís

text: Karamanlís ajoi voimakkaasti Kreikan liittymistä EEC:n jäseneksi vuodesta 1958 lähtien. Hän tapasi eurooppalaisia johtajia, kuten Saksan Konrad Adenaueria ja Ranskan Charles de Gaullea. Kaksi vuotta kestäneissä neuvotteluissa Brysselissä hänen lobbauksensa tuotti tuloksia: Kreikka hyväksyttiin laajentumisneuvotteluissa EEC:n kauppakumppaniksi. Sen ansiosta päättyi Kreikan taloudellinen eristyneisyys ja sen poliittinen ja taloudellisen riippuvuus Yhdysvaltain taloudellisesta ja sotilaallisesta avusta. Kreikasta tuli myös Pohjois-Atlantin liitto Naton jäsenvaltio. Kreikka erotettiin Euroopan neuvostosta sotilasdiktatuurin ajaksi 1967–1974. Karamanlís tiivisti yhteistyötä EEC:n kanssa tultuaan uudelleen valituksi pääministeriksi. Kreikasta tuli EEC:n täysjäsen 1. tammikuuta 1981.

title: Etelä-Amerikan historia

text: Poliittisesti 1900-luvun jälkipuoli oli Etelä-Amerikassa rauhatonta, ja maanosa joutui kylmän sodan näyttämöksi. Useissa maissa toimi marxilaisia sissijärjestöjä. 1960- ja 1970-luvuilla muun muassa Brasiliassa, Chilessä ja Argentiinassa nousivat valtaan kovaotteiset sotilasdiktatuurit. Sotilasdiktatuureista siirryttiin demokratiaan 1980-luvun kuluessa.

title: Autoritarismi

text: Autoritaarista valtiota hallitsee keskitetysti yksi henkilö tai juntta (esimerkiksi sotilasdiktatuuri). Hallinto toimii yleensä ilman kansanedustusta, tai edustuksellisuus on tiukasti rajattu hallinnon kannattajiin. Hallinnon toimien ulkopuolista valvontaa ei ole järjestetty. Tyypillisesti autoritaarisen valtion johto on tietty eliittiryhmä, joka vallassa pysyäkseen käyttää painostusta.

title: Kreikan sisällissota

text: Neuvostoliitto ja sen satelliitit katkaisivat suhteet presidentti Titon Jugoslaviaan, joka oli ollut Kreikan kommunistipuolueen suurin tukija vuodesta 1944 lähtien. Tämän seurauksena Kreikan kommunistipuolue ei saanut täydellistä tukea Neuvostoliitolta, mikä osaltaan vaikutti sodan lopputulokseen. Vafeiádista syytettiin titolaisuudesta tammikuussa 1949. Hänet syrjäytettiin poliittisista ja sotilaallisista tehtävistä ja hänen tilalleen valittiin Níkos Zachariádis. Papágos käynnisti päähyökkäyksen DSE:n sotavoimia vastaan, koodinimellä operaatio Soihtu elokuussa 1949. Hyökkäys johti Kansallisen armeijan voittoon ja DSE kärsi raskaita tappioita. DSE:n taistelijoista useimmat oli vangittu tai paennut rajan yli Albaniaan. Elokuun lopulla Albanian hallitus kielsi Neuvostoliiton vaatimuksesta Kreikan kommunistipuoluetta KKE:ta ja siihen kuuluvaa DSE:ta suorittamasta sotatoimia Albanian alueelta. Myös Jugoslavian presidentti Tito kielsi DSE:n sissejä suorittamasta sotatoimia Jugoslavian alueelta. Zachariádis suostui aloittamaan aselevon 16. lokakuuta 1949.

title: Neuvostoliiton historia

text: Hruštšov otti maaliskuussa 1957 myös ministerineuvoston puheenjohtajuuden Bulganinilta, jolloin hänellä oli sama valta-asema kuin Stalinilla sekä puolueen että valtion johdossa. Hänet syrjäytettiin vallasta keskuskomitean tapaamisessa 14. lokakuuta 1966, jonka jälkeen valtion johtoon nousi Leonid Brežnev.[19]

title: Stratokratia

text: Stratokratia on sotilaspäälliköiden johtama hallitusmuoto; termi juontuu kreikan kielen sanoista στρατός ("stratos"), "armeija" sekä κράτος ("kratos"), "valta". Se ei ole sama asia kuin sotilasdiktatuuri, jossa sotilaiden polittinen valta ei ole virallisesti vahvistettu eikä muiden lakien tukema. Pikemminkin stratokratia on sotilashallituksen muoto, jossa valtio ja asevoimat ovat perinteisesti sama asia ja hallituksen paikat on aina täytetty sotilasjohtajilla. Armeijan poliittista valtaa tukee laki ja yhteiskunta. Sellaisen stratokratian ei tarvitse olla autokraattinen suojellakseen oikeuttaan valtaan.

title: Romanov (hallitsijasuku)

text: Romanovit syrjäytettiin vallasta vuonna 1917 helmikuun vallankumouksessa, jolloin valta siirtyi aluksi Venäjän väliaikaiselle hallitukselle. Myöhemmin samana vuonna tapahtuneen lokakuun vallankumouksen jälkeen pääosa suvusta siirtyi maanpakoon, Venäjälle jääneet vangittiin ja teloitettiin Venäjän sisällissodan aikana.

title: Konstantinos VII

text: Konstantinoksen noustessa valtaistuimelle hän oli 7-vuotias. Patriarkka Nikolaos I Mystikos toimi hallitsijana Konstantinoksen ollessa alaikäinen. Patriarkka joutui tekemään rauhansopimuksen bulgarien Simeon I:n kanssa. Tästä hyvästä keisarin äiti Zoe karkotti hänet Konstantinopolista. Zoe itse syrjäytettiin vuonna 919 ja tilalle astui Romanos I Lekapenos, joka pakotti Konstantinoksen naimisiin oman tyttärensä Helenan kanssa. Romanos piti valtaa itsellään vuoteen 944 asti, kunnes hänet syrjäytettiin ja Konstantinos sai lopulta vallan käsiinsä.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Kuinka paljon aikuiset tyrannosaurukset painoivat?

title: Tyrannosaurus rex

text: Tyrannosaurus rex liikkui voimakkailla takaraajoillaan. Kaksikyntiset eturaajat ovat pienet. Pää on raskas, ja sitä tasapainottaa pitkä häntä. Täydellisin ja suurin fossiileista on Chicagossa Fieldin luonnonhistoriallisessa museossa näytteillä oleva Sue. Nimestään huolimatta sen sukupuolta ei tiedetä. Sen pituus on 12,8metriä, arvioitu elopaino 6,4 (tai 9,5)[1] tonnia, korkeus lantion kohdalta 4 metriä, kallon pituus 1,5metriä ja hampaiden pituus 19,05–30,5senttimetriä.[2] Aikuiset tyrannosaurukset painoivat yleensä 6–8tonnia.[1] Tyrannosaurus rexiä pidettiin pitkään suurimpana koskaan eläneenä maapetona, mutta 1990-luvulla löydettiin kaksi sitä suurempaa lihansyöjädinosaurusta, Spinosaurus ja Giganotosaurus.[3]

title: Lapsia ja aikuisia

text: Lapsia ja aikuisia – kuinka niitä tehdään? on vuonna 2004 ensi-iltaan tullut Aleksi Salmenperän esikoispitkäelokuva. Elokuva oli hänen lopputyönsä Taideteolliseen korkeakouluun. Minttu Mustakallio voitti elokuvasta parhaan naissivuosan Jussi-palkinnon vuonna 2005. Elokuva oli lisäksi ehdolla samana vuonna seuraavissa Jussi-palkintokategorioissa: paras elokuva, paras ohjaus, paras naispääosa (Minna Haapkylä), paras käsikirjoitus, paras musiikki ja paras leikkaus.

title: Luettelo hahmoista Jurassic Park -sarjassa

text: Ian Malcolmin kanssa käydyssä keskustelussa Sarah Harding toteaa: "Robert Burke sanoi, että T. Rex oli eläin, joka hylkäsi poikaset mahdollisimman varhaisessa vaiheessa." Burken-teoria hylätään myöhemmin elokuvassa, kun aikuiset Tyrannosaurukset hyökkäävät vaunua kohtaan, jossa heidän poikasensa oli.

title: Imetys

text: Vauvan itkuisuus, kuinka usein hän käy rinnalla tai kuinka paljon äiti saa lypsettyä maitoa rinnoista, ei kerro sitä kuinka paljon vauva saa itse imettyä maitoa. Huono imuote heikentää maidon siirtymistä rinnasta vauvaan.

title: Hinta

text: Mikrotaloustieteellisessä analyysissa tutkitaan, kuinka hinnat määräytyvät. Hintojen määräytymisen logiikka on yksinkertainen, mutta taloustieteellisiä menetelmiä tarvitaan sen selvittämiseen kuinka paljon esimerkiksi kysynnän ja tarjonnan muutokset vaikuttavat hintoihin tai kuinka paljon hintojen muutokset vaikuttavat kysyntään ja tarjontaan. Tässä käytetään muun muassa x,y-akselistossa sijaitsevia kysyntä- ja tarjontakäyriä ja erilaisia joustoja.

title: Triceratops

text: "Triceratops" oli kasvinsyöjä ja sillä oli suuri papukaijamainen nokka, jonka avulla hirmulisko kykeni leikkelemään juuria ja varpuja syötäviksi. Lisäksi sen poskihampaissa oli kovaa kiillettä, jonka avulla se jauhoi kovan kasviravintonsa nielemiskelpoiseksi. Paleontologit uskovat sen eläneen nykyaikaisten biisonien tavoin laumoissa. Tällaiset laumat olisivat torjuneet jopa suurten petodinosaurusten kuten muun muassa Tyrannosauridae-heimon pieniä ryhmiä. Esimerkiksi "Tyrannosauruksen" hyökätessä aikuiset "Triceratopsit" kerääntyivät piiriksi heikompien poikasten ympärille.

title: Musiikin vaikutukset

text: Mieltymys rytmiin ja melodiaan on ihmisellä lapsesta asti. On kuitenkin vielä epäselvää, kuinka paljon musiikillista kykyä voi lisätä harjoittelulla ja kuinka paljon musikaalisuus on aivojen synnynnäinen ominaisuus. On kuitenkin havaittu, että eri soitinten soittajien välillä on eroja: tutkimuksen mukaan esimerkiksi viulisteille kehittyisi muiden soitinten edustajia tarkempi sävelkorva.

title: SimPark

text: Budjetista on nähtävissä kaikki puiston tulot ja menot, kuinka paljon rahaa jäi viime vuodelta, sekä kuinka paljon rahaa on käytettävissä. Menotaulukossa on erikseen lajiteltuna kasveihin, eläimiin, ja rakennelmiin käytetyt rahat, ja tulotaulukossa veronpalautus, puiston tulot, ja ekopalkinnot.

title: Näkeminen

text: Ibn al-Haitham kyseenalaisti kreikkalaisten teorian näkemisestä kirjassaan "Optics" vuodelta 1021. Hän esitti, että näköhavainto syntyy, kun valonsäteet heijastuvat kohteesta silmiin. Hän myös kehitti ensimmäisen tieteellisen menetelmän ja korosti kokeilua havainnon todistamiseksi oikeaksi. Al-Haitham oli myös havaintopsykologian pioneeri ja ensimmäinen tiedemies joka osoitti, että näkeminen tapahtuu aivoissa eikä silmissä. Hän osoitti, että henkilökohtainen kokemus vaikuttaa siihen mitä ihmiset näkevät ja kuinka he näkevät. Al-Haitham selitti yksityiskohtaisesti myös näkövirheiden syntymisen. Hän kuvaa, kuinka pienen lapsen on vaikeampi selittää näkemänsä sillä hänellä on vähemmän kokemusta kuin aikuisella. Pienelle lapselle ei ole väliä, kuinka vaikka hänen äitinsä olisi aikuisten mielestä kuinka ruma tahansa. Tästä voi tehdä johtopäätöksen: "Kauneus on katsojan silmässä." Kukka, joka yhden katsojan mielestä on kaunis, ei välttämättä viehätä toista. Al-Haitham suoritti monia tutkimuksia ja kokeita on visuaalisista havainnoista jatkaen Ptolemaioksen tutkimuksia binokulaarisesta näöstä, ja kommentoi Galenoksen anatomisia töitä.

title: Jäätikön massatase

text: Jäätikön massatase kuvaa sitä, kuinka paljon jäätikölle kertyy tai sieltä poistuu jäätä. Se määritellään jäätikön akkumulaation (kuinka paljon jäätä kaikkiaan kertyy) ja ablaation (kuinka paljon sitä poistuu) erotuksena. Massatase voidaan laskea mille tahansa jäätikön pisteelle minä ajanhetkenä hyvänsä, mutta yleensä sillä tarkoitetaan koko jäätikön massan muutosta vuodessa.

title: Elektra (Euripides)

text:
Näytelmä alkaa esittelemällä Elektran, Klytaimnestran ja edesmeneen Agamemnonin tyttären. Useita vuosia Agamemonin murhan jälkeen lukuisat kosijat pyysivät Elektran kättä. Klytaimnestra ja Aigisthos pelkäsivät, että Elektran lapsi voisi pyrkiä kostamaan Agamemnonin murhan, ja naittivat tämän sen vuoksi mykeneläiselle talonpojalle. Tämä kunnioittaa Elektran sukutaustaa niin paljon, ettei koske Elektraan. Kiitoksena tästä Elektra auttaa miestään kotitöissä. Tästä huolimatta Elektra on närkästynyt siitä, että hänet on ajettu palatsista, ja valittaa yhteiskunnallisessa asemassaan tapahtunutta muutosta.
Aikuiseksi kasvanut Orestes ja Pylades saapuvat Elektran ja tämän aviomiehen luo. Orestes ei kuitenkaan kerro henkilöllisyyttään vaan esittää olevansa Oresteen viestintuoja. Hän pyrkii ensin selvittämään, kuinka lojaali Elektra on hänelle ja Agamemnonille, ennen kuin paljastaa kostosuunnitelmansa. Elektra kertoo kohtalostaan ja sanoo toivovansa veljensä Oresteen joskus palaavan kostamaan heidän isänsä surman.

title: Megatron

text: Megatron johtaa Predaconeja, jotka taistelevat Optimus Primen esi-isän Optimus Primalin johtamia maximaleja vastaan. Megatron muuttuu Beast Warsin ensimmäisellä kaudella violetiksi tyrannosaurukseksi, toisella kaudella suihkumoottoreilla varustetuksi "transmetal" tyrannosaurukseksi ja kolmannella kaudella punaiseksi lohikäärmeksi.

title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dinozordit muodostivat lähes aina ennen varsinaista Megazordia sen tankkimuodon. Tyrannosaurus toimi tankkimuodossa perustana ja Sapelihammastiikeri ja Triceratops olivat sen vasen ja oikea telaketju. Mastodontti kiinnittyi Tyrannosauruksen selkään ja muodosti kaksi eteenpäin osoittavaa tykkiä ja sen päästä muodostui Tyrannosauruksen eteen suoja. Myös Lentolisko kiinnittyi Tyrannosauruksen taakse. Tankkimuoto pystyi ampumaan joukon energiasäteitä zordien silmistä ja Mastodontin kahdesta tykistä. Tätä muotoa käytettiin taisteluissa vain harvoin, etenkin vihreän rangerin ja Dragonzordin liittymisen jälkeen.

title: Renegades (Agentsin albumi)

text: "”Olen tyytyväinen että saatiin mukaan niin paljon alkuperäisjäseniä. Albumia tehdessä tunnelma studiossa olikin melko nostalginen. Tavoitteena ei ollut kuitenkaan tehdä tribuuttilevyä, vaan muistuttaa tämän levyn kautta kuinka hieno ja tuottelias yhtye The Renegades on ollut, ja kuinka paljon yhteen musiikki on Agentseihin vaikuttanut”" kertoo Esa Pulliainen.

text: Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? () on ensi-iltansa suomessa 28. lokakuuta 2011 saanut yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Elokuvan ohjasi Mark Mylod ja käsikirjoituksesta vastasivat Gabrielle Allan ja Jennifer Crittenden. Pääosassa näyttelevät muun muassa Anna Faris ja Chris Evans.

title: Konvektio

text: Meteorologiassa käydään keskustelua siitä, kuinka paljon kupla vaihtaa energiaa ympäristönsä kanssa ("entrainment") ja kuinka paljon jäähtyminen johtuu pelkästä paine-erosta kaasujen yleisen tilanyhtälön mukaan.

title: Pokémon Red ja Blue

text: Pokémoneilla on erilaisia tunnuslukuja: Attack-luvun perusteella määräytyy, kuinka paljon hahmon fyysiset iskut tekevät tuhoa, Defence-luvun perusteella taas kuinka paljon hahmo kestää fyysisiä iskuja. Pokémon, jolla on korkeampi Speed-luku, tekee vuoron ensimmäisen liikkeen. Special-luvun perusteella määräytyy, kuinka voimakkaita hahmon erikoisiskut ovat ja kuinka hyvin se kestää vastustajan erikoisiskuja. Lisäksi näitä lukuja voi ottelun aikana tietyillä liikkeillä väliaikaisesti nostaa tai laskea.

title: John Christie (sarjamurhaaja)

text: Christie oli perheen seitsemästä lapsesta toiseksi nuorin. Hänellä oli vaikea suhde mattosuunnittelija-isänsä, Ernest John Christien, kanssa. Isä oli vähäpuheinen ja ankara mies, joka ei näyttänyt juurikaan tunteita lapsiaan kohtaan ja rankaisi heistä pienimmistäkin virheistä. Christien viisi sisarta myös määräilivät häntä paljon, minkä takia hänen äitinsä, Mary Hannah Halliday, oli poikaa kohtaan ylisuojeleva. Kaikki nämä edellämainitut seikat heikensivät hänen itsetuntoaan. Myöhemmin Christien ikätoverit kuvailivat hänen olleen lapsena "omituinen kaveri", joka "piti asiansa omana tietonaan eikä ollut kovin suosittu". Aikuisena Christie kertoi, kuinka hän 8-vuotiaana näki kuolleen äidinisänsä avatun arkun ja kuinka syvällinen kokemus oli nähdä häntä aiemmin pelottaneen miehen ruumis.

title: Hempelin–Oppenheimin malli

text: Mallissa tieteellinen selittäminen muotoillaan seuraavien termien avulla: Hempelin alkuperäisen version vaatimukset deduktiivis-nomologiselle selitykselle olivat seuraavat:Lopullinen päätelmä tehdään etsimällä suhde selittävän S:n ja selitettävän P:n välillä; käytännössä tämä tarkoittaa sitä, kuinka laajasti ja kuinka tarkasti ilmiö P on deduktiivisesti johdettavissa S:stä eli kuinka paljon S selittää P:tä siten, että se samalla rajaa ulkopuolelleen mahdollisimman paljon sellaista, mikä ei ole P.

title: Kuinka paljon rakkautta

text: Kuinka paljon rakkautta on Tapani Kansan albumi vuodelta 1975.

title: Näkyvyys

text: Näkyvyyttä mitataan sirontamittareilla, joita on kahta perustyyppiä: joko lähetetään valoa kohti anturia ja mitataan kuinka paljon tuli perille, tai lähetetään valoa kohteen ohi ja katsotaan kuinka paljon päätyi kuitenkin anturiin sironnan takia. Käytännössä näkyvyys arvioidaan usein silmämääräisesti tunnettujen maamerkkien, kuten korkeiden rakennusten, ja niiden tunnettujen etäisyyksien avulla.

title: Tarbosaurus

text: Kallon eroavaisuuksilla on ollut vaikutusta myös tyrannosauridien fylogeniaan. Samankaltainen kallonrakenne on nähtävissä myös Mongoliasta löydetyssä "Alioramuksessa", mistä on päätelty, että se "Tyrannosauruksen" sijaan on "Tarbosauruksen" lähin sukulainen. Niinpä "Tarbosauruksen" ja "Tyrannosauruksen" väliset yhtäläisyydet saattavat olla sidonnaisia niiden suureen kokoon, ja kumpikin voi olla kehittynyt erikseen konvergentisti.

title: Harjasgekko

text: Aikuisen harjasgekon ravinnossa tulisi olla yhtä paljon hedelmiä ja sirkkoja. Aikuisille tarjoillaan hedelmää noin kolme kertaa viikossa ja sirkkoja 3–5 kertaa riippuen siitä, kuinka monta sirkkaa kerralla syötetään. Poikasille tarjotaan sirkkoja noin 4–5 kertaa viikossa ja hedelmää noin kolme kertaa viikossa. Poikasena harjasgekot saattavat jättää hedelmän kokonaan syömättä. Sirkat tulee pölyttää vitamiinijauheessa, esimerkiksi Nutrobalissa joka kerta kun tarjoat niitä, ja pari kertaa viikossa kalkkijauheessa esimerkiksi apteekeista saatavalla liitujauheella. Hedelmäksi kelpaavat kaikki muut paitsi sitrushedelmät. Ne tulee murskata soseeksi tai ostaa kaupasta valmista vauvan purkkisosetta. Aprikoosi on erittäin hyvää sen korkean kalsiumpitoisuuden vuosi. Harjasgekko juo veden pääasiallisesti terraarion laseihin ja kasvien lehdille sumutetusta vedestä. Lisäjuoma-astiaa voidaan käyttää kunhan se ei ole kovin syvä sillä harjasgekko saattaa muuten hukkua siihen. Vettä juoma-astian pohjalla saa olla korkeintaan 1 cm.

title: Hyaenodon

text: "Hyaenodonin" koko vaihteli muutamasta kilosta satoihin kiloihin. Esim. "H. gigas" painoi jopa 500 kiloa. Useimmat "Hyaenodon"-lajit olivat noin 30–100 kilon painoisia. "H. microdon" ja "H. mustelinus" olivat paljon pienempiä ja painoivat vain 3 kiloa ja olivat 30 senttiä pitkiä. Suurimmat lajit olivat noin 2 metriä pitkiä.

title: The Biggest Loser: Parit 2

text: Viikkolla neljä vietettiin Super Bowl -teemaa ja haasteet liittyivät jalkapalloon. Joukkueiden tehtävänä haasteessa oli arvata, kuinka paljon kaloreita on jalkapalloon liittyvissä välipaloissa. Daniel, Kristin ja Helen voittivat ensimmäisen kierroksen. Julkkiskokki Curtis Stone näytti heille ”palkinnoksi” kuinka valmistaa vähäkalorisesti kanansiipiä. Toisella kierroksella, Danielin, Kristinin ja Helenin tuli arvata kuinka paljon kaloreita vähäkalorisissa kanansiivissä oli. Oranssin joukkueen Daniel voitti haasteen ja palkinnoksi hän voitti yhden kilon passin, jolla pääsi julkkiskokin kanssa vierailemaan kotiin Davidin luokse. Julkkiskokki näytti heille, miten valmistaa terveellisiä aterioita kotona.

title: Tarbosaurus

text: Suurin löydetty "Tarbosauruksen" kallo on yli 1,3 metriä pitkä, suurempi kuin yhdenkään toisen tyrannosauridin, "Tyrannosaurus" poikkeuksena. Kallon korkeus on sama kuin "Tyrannosauruksella", mutta häviää leveydessä etenkin takaosansa suhteen. Kallon takaosan kapeuden vuoksi "Tarbosauruksen" silmät eivät osoittaneet suoraan eteenpäin, joten on arveltu, ettei sillä ole ollut binokulaarista näköä toisin kuin "Tyrannosauruksella". Kallon suuret aukot tekivät siitä kevyemmän. "Tarbosauruksen" leuoissa komeili 60:stä 64:ään hammasta, mikä on hieman enemmän kuin "Tyrannosauruksella" mutta vähemmän kuin pienemmillä tyrannosaurideilla, kuten "Gorgosauruksella" ja "Alioramuksella". Poikkileikattaessa enin osa sen hampaista olisi soikeita, joskin praemaxillaan kiinnittyneet hampaat olisivat D:n muotoisia. Tällainen heterodonttinen purukalusto on tyypillinen tyrannosauridaen heimolle. Pisimmät hampaat sijaitsivat yläleuassa. "Tarbosauruksen" alaleuassa angulus oli niveltynyt ulkoreunansa luuharjanteesta hampaiden alla olevien luiden takaosaan, minkä vuoksi "Tarbosauruksella", kuten myös "Alioramuksellakin", oli ainutlaatuinen lukitusmekanismi leuassaan. Muilla tyrannosaurideilla ei ollut vastaava harjannetta, ja siksi niiden alaleuat liikkuivat joustavammin.

title: Godzilla kohtaa King Ghidorahin

text: On vuosi 1992. Kun Tokion yllä nähdään ufo, toimittaja-kirjailija Terasawalta pyydetään juttua yliluonnollisia asioita käsittelevään lehteen. Terasawaa kiinnostaa kuitenkin enemmän tapaus, jossa vanha mies on osoittanut mieltään luonnonhistoriallisessa museossa. Terasawa etsii miehen käsiinsä ja saa kuulla häneltä, kuinka toisen maailmansodan loppuvaiheessa pienelle Tyynenemeren saarelle ryhmittynyt japanilaisyksikkö näki elävän tyrannosauruksen. Terasawa löytää tapahtuneelle lisätukea professori Mazakista: Mazaki uskoo japanilaisten todella nähneen dinosauruksen Tyynellämerellä.

title: Paska (artisti)

text: Vuoden 2005 kesällä yhtye teki "Paska elämä aikuiselle" -nimeä kantaneen kiertueen. Myöhemmin vuonna 2006 syyskuun 11. järjestettiin myös Paska elämä aikuiselle -niminen konsertti. Konsertin tuoton ilmoitettiin menevän kokonaan Peltoselle, joka kertoi lähtevänsä lomalle niin kauas kuin mitä saaduilla rahoilla pääsee. Tilaisuudessa myös myytiin oheistuotteina Paska-kalsareita ja kerättiin kolehtia, sekä Puhdas elämä lapsille -hyväntekeväisyyskonsertin tavoin ilmoitettiin aina, kuinka paljon rahaa on jo koottu.

title: Tarbosaurus

text: Vaikka "Tarbosaurus" jäikin koossa toiseksi "Tyrannosaurukselle", oli se silti yksi suurimmista tyrannosaurideista. Suurimmat tunnetut yksilöt olivat 10–12 metriä pitkiä ja viitisen metriä korkeita. Täysikasvuisen yksilön massa ei ole selvillä, mutta sen on arveltu olevan joko sama tai hieman pienempi kuin "Tyrannosauruksen".

title: Kultaseppä

text: Valaminen on yleisin korujen valmistustekniikka. Noin 80% koruista tehdään valamalla. Joko koko koru tai korujen osat tehdään valamalla. Ensimmäiseksi tehdään vahamalli ja vahamallia käyttäen suoritetaan metallivalu. Valu tehdään usein keskipako- tai tyhjiömenetelmää käyttäen. Valaminen osattiin yli 5000 vuotta sitten, mutta tekniikkaa käytettiin harvoin. Vanhalla tekniikalla tehdyt esineet yleensä painoivat paljon eli veivät paljon raaka-ainetta ja olivat painavia käytössä.


query: Missä Wrangelinsaari sijaitsee?

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaari (; tšuktšiksi Умӄилир, Umqilir, ”Jääkarhusaari”[1]) on Venäjälle kuuluva noin 7600 neliökilometrin laajuinen saari Pohjoisessa jäämeressä Tšuktšimeren ja Itä-Siperian meren välissä. Sen erottaa mantereesta 110 kilometrin levyinen Longinsalmi. Wrangelinsaari kuuluu Tšukotkan autonomiseen piirikuntaan. Saaren korkein kohta on Sovjetskajavuori (1096 metriä).

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaaren luonto on arktiseksi saareksi harvinaisen monimuotoinen. Kasvillisuus on pääosin tundraa, mutta kasvistoon kuuluu lajeja, jotka normaalisti kasvavat etelämpänä subarktisella alueella, pohjoisamerikkalaisia lajeja, joita ei tavata muualla Aasiassa ja poikkeuksellisen paljon kotoperäisiä lajeja. Wrangelinsaaren jääkarhupopulaatio on Venäjän suurin ja mursukanta maailman suurin. Linnuista saarella pesii runsaasti muun muassa lumihanhia. Lisäksi paleontologien mukaan siellä eli vielä 4000 vuotta sitten maailman viimeiset villamammutit.

title: Wrangelinsaari

text: Tilastojen perusteella Wrangelinsaaren keskilämpötilat ovat nousussa. Lisäksi äärisääilmiöt ovat lisääntyneet ja kesät tulleet vetisemmiksi. Nämä havainnot osuvat yhteen arktisen alueen lämpenemisen kanssa.[9]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaaren mammutteja on kutsuttu välillä ”kääpiömammuteiksi”.[20] Vuonna 2003 julkaistun tutkimuksen mukaan Wrangelinsaaren mammutit eivät olleet poikkeuksellisen pieniä. Niiden säkäkorkeus oli 180–230senttimetriä, mikä vastaa todennäköisesti pleistoseenikauden Pohjois-Siperian mammuttien kokoa. Mammutit eivät olleet erityisesti pienentyneet sen jälkeen kun Wrangelinsaari oli irronnut mantereesta. Saarelta on kyllä löydetty hyvin pienienkin yksilöiden hampaita, mutta niiden määrä ei ole erityisesti kasvanut uusimmissa löydöissä.[21]

title: Wrangelinsaari

text: – John Muirin kuvaus vuoden 1881 tutkimusmatkasta Wrangelinsaarelle – Gutenberg-projektin sivuilta ladattavissa oleva kirja

title: Tšuktšimeri

text: Tšuktšimerta reunustavat lännessä Wrangelinsaari ja Itä-Siperian meri, idässä Alaskaan kuuluva Point Barrow ja etelässä pohjoinen napapiiri ja Beringinmeri. Sen pohjoisraja kulkee Point Barrow’sta Wrangelinsaaren pohjoiskärkeen ja myötäilee arktista mannerrinnettä. Meren pinta-ala on noin 595 000 neliökilometriä ja keskisyvyys 77 metriä. Yli puolet sen alasta on alle 50 metrin syvyistä.

title: Wrangelinsaari

text: pienoiskuva|Lähikuva tundrakasvillisuudesta. Wrangelinsaaren kasvillisuus on vaihtelevaa tundraa. Maisemaan kuuluu niin kuivaa tundraa kuin sammaleisia kumpuja, niittyjä, ruohomaita, suoalueita ja kuivaa kylmyysaavikkoa.[9] Saari oli lähes jäätön viime jääkauden aikana, ja paikoin sen arotundra ei ole muuttunut miljooniin vuosiin.[10] Mantereen puolella Tšuktšien niemimaalla ei ole varsinaisesti vastaavia elinympäristöjä, joten Wrangelinsaaren kasvillisuus saattaa olla lähimpänä myöhäispleistoseenin pohjoista arotundraa.[11] Jääkauden lopussa ja holoseenikauden alussa ilmasto lienee ollut nykyistä kosteampi ja lämpimämpi. Ennen holoseenia saarella oli paljon saraa, mikä viittaa nykyistä leudompaan ilmastoon.[12]

title: Georgi Ušakov

text: Georgi Ušakov (30. tammikuuta 1901 Lazarevskojen kylä, Habarovskin aluepiiri, Neuvostoliitto – 1963 Moskova, Neuvostoliitto) oli venäläinen tutkimusmatkailija. Hän oli syntyisin Siperiasta Amurin varrelta. Vuonna 1926 hänet nimitettiin Venäjän Kaukoidän aluepiirin toimeenpanevan komitean Pohjoisen jäämeren Wrangelinsaaren ja Geraldinsaaren hallinnon päälliköksi eli kuvernööriksi. Se tarkoitti, että hän sai pyyntönsä mukaan vastuulleen Wrangelinsaaren asuttamisen.

title: Wrangelinsaari

text: Geologisesti Wrangelinsaaren kiviaines voidaan jakaa kolmeen yksikköön. Vanhin niistä on niin sanottu ”Wrangelin kompleksi”. Saaren keskusvuoristo kuuluu tähän yksikköön. Se on muodostunut vanhoista metamorfisista kivistä ja magmakivistä.[8]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaari on pitkänomainen, 125 kilometriä pitkä saari, jonka pinta-ala on 7609 neliökilometriä.[2] Se sijaitsee Pohjoisessa jäämeressä Venäjän koillisosassa. Saaren erottaa mantereesta Longinsalmi, ja itse saari erottaa Itä-Siperian meren Tšuktšimerestä.[3] Saari on 140 kilometrin päässä manner-Siperiasta.[4]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaarella on hyvin alkeellinen varustetaso vierailijoita varten. Ušakovskojessa yöpymispaikkoina käytetyissä rakennuksissa on tilat 12–20 ihmiselle. Lisäksi on 19 parakkia, joihin mahtuu 2–10 ihmistä. Saarella ei ole kahviloita, ravintoloita eikä kauppoja.[41] Saarella vierailee kuitenkin 200 ihmistä vuodessa.[46]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaari otettiin suojelukohteeksi 1953, kun alettiin suojella mursuyhdyskuntia. Vuonna 1968 perustettiin suojelualue mursun, jääkarhun, lumihanhen sekä sepelhanhen ja muiden merilintujen suojelemiseksi. Viranomaiset varasivat saarelta alueita suojelukohteille, kun sinne vietiin 1975 myskihärkiä Magadanin alueen Nunivakilta.[23]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaaren elää runsaasti erilaisia selkärangattomia, enemmän kuin normaalisti arktisilla alueilla. Lisäksi monia lajeja tavataan normaalisti huomattavasti etelämpänä. Saarelta on löydetty 31 hämähäkki-, 58 kovakuoriais- ja 42 perhoslajia. Saaren lajistossa on erityisen paljon lehtikuoriaisia (7 lajia) ja kärsäkkäitä (11 lajia).[13]

title: Wrangelinsaari

text: Napaseutututkija Vilhjalmur Stefanssonin johtama epäonninen kanadalainen retkikunta joutui vuonna 1914 viettämään saarella yhdeksän kuukautta heidän laivansa HMCS Karlukin murskauduttua ahtojäissä. Osa retkikunnasta pelastui lähdettyään kävellen Wrangelinsaarelle kapteeni Robert Bartlettin mukana. Sieltä Bartlett lähti erään inuitin kanssa koiravaljakoilla kohti Siperiaa hakemaan apua, joka ehti saarelle juuri ennen talven tuloa.[32]

title: Wrangelinsaari

text: Tutkijat eivät ole varmoja, mistä Wrangelinsaaren paleoeskimot saarelle tulivat. Alueetta tutkineet venäläiset arkeologit Nikolai Dikov ja Tasjan Tein ovat sitä mieltä, että Wrangelinsaaren kulttuuri olisi alaskalaista alkuperää. Dikovin mukaan Wrangelinsaarelta löydetyissä kivityökaluissa on yhtäläisyyksiä sekä Grönlannista että Alaskasta löydettyihin työkaluihin. Osissa työkaluissa on puolestaan niin suuria eroavaisuuksia, että Dikov on ehdottanut, että Wrangelinsaaren asukkailla on ollut kulttuurivaihtoa Kamtšatkan alueelle.[24] Kun eurooppalaiset löysivät saaren, siellä ei enää asunut alkuperäisasukkaita.[23]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaaren kasvilajisto on kehittynyt poikkeukselliseksi, koska saaren syrjäisen sijainnin ansiosta sitä eivät ole uhanneet muualta tulleet lajit.[10] Saarella kasvaa kaikkiaan 417 putkilokasvilajia tai -alalajia, enemmän kuin koko Kanadan arktisilla saarilla yhteensä. Lisäksi saarella kasvaa 331 sammal- ja 310 jäkälälajia.[14]

title: Tšukotka

text: Luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluvat "Wrangelinsaaren luonnonpuisto" ja "Lebedinyin suojelualue" (3 900 km²). Vuonna 1976 perustettu Wrangelinsaaren luonnonpuisto kattaa suoja-alueineen kaikkiaan 56 616 neliökilometrin suuruisen alueen, johon kuuluu varsinaisen Wrangelinsaaren lisäksi siitä noin 65 kilometriä itään sijaitseva Herald (, nimetty HMS "Herald" -aluksen mukaan 1849) ja näitä ympäröivä 12 meripeninkulman merialue.

title: Wrangelinsaari

text: Matkailun lisäksi Wrangelinsaarella tai sen ympäristössä ei tiettävästi ole taloudellista toimintaa. Saaren läheisyydessä uhkana on öljynporauksen mahdollisuus, mutta itse saarta suojelee sen merelle asti ulottuva suojelualue.[46] IUCN:n mukaan kalastuksesta saaren ympärillä ei ole tietoa, mutta todennäköisesti sitä harjoitetaan jossain määrin.[47]

title: Tasjan Tein

text: Tein valmistui opettajaksi 1964 ja omistautui oman kansansa jupikien tutkimiselle. Vuonna 1974 hän aloitti tiedeakatemiassa jatko-opinnot Dikovin ohjauksessa. Hän osallistui 1975 Dikovin tutkimusretkelle Wrangelinsaarelle ja paneutui tällöin vakavasti tutkimustyöhön. Saaren etelärannikon paleoeskimoiden asuinpaikka löytyi tuolloin. Hän kirjoitti artikkeleita eskimoihin liittyvästä arkeologiasta ja etnografiasta. Hänen väitöskirjansa, joka käsitteli Pohjois-Tšukotkan ja Wrangelinsaaren muinaista eskimokulttuuria, hyväksyttiin 1991.

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaaren suojelualue on Venäjän liittovaltion aluetta, ja se kuuluu luonnonvara- ja ympäristöministeriön alaisuuteen. Hallinnollisesti se on osa Tšukotkan autonomista piiriä. Vuoden 1997 sopimuksen mukaan Tšukotkan vastuulla on suojelualueen juoksevat vastuut sekä suojelualueen ulkopuolelle jäävän osan hallinnointi.[40] Ušakovskojen kylän ympärillä oleva osa saaresta on 13 neliökilometrin laajuinen.[41]

title: Wrangelinsaari

text: Maantieteellisesti Wrangelinsaari voidaan jakaa noin 15 kilometriä leveään eteläiseen rannikkotasankoon, noin 40 kilometriä leveään keskusvuoristoon ja noin 25 kilometriä leveään pohjoiseen rannikkotasankoon.[5] Wrangelinsaaren keskiosassa on laaksojen rikkoma Tsentralnjevuoristo, joka kohoaa enimmillään 1096 metriin.[6] Pääosa vuorista jää kuitenkin 500 metriin.[5] Vuoristoa reunustavat lännestä, pohjoisesta ja etelästä kukkulat, jotka ovat 200–600 metrin korkuisia. Keskusvuoristoa reunustavakin alue on laaksojen halkomaa, ja se on eräänlaista peneplaania.[6]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaarella mammutit säilyivät pidempään kuin missään muualla. Euraasian ja Pohjois-Amerikan mantereelta villamammutit hävisivät 10000 vuotta sitten, mutta Wrangelinsaarella 500–1000 yksilön populaatio eli vielä sen jälkeen 6000 vuotta. Ruotsalaisen paleogeneetikon Love Dalénin mukaan viimeiset villamammutit hävisivät Wrangelinsaarelta ihmisten tai luonnon olosuhteiden takia. Saaren populaatio oli hyvin eristynyt, kun merenpinta nousi saaren ympärillä.[19]

title: Wrangelinsaari

text: Matkailu Wrangelinsaarella on hyvin säänneltyä. Varsinaiselle suojelualueelle pääsee vain tieteellisillä tutkimusretkillä, joita johtaa suojelualueen henkilökuntaan kuuluva henkilö.[42] Saarelle pääsee muutamilla risteilyaluksilla, jotka tekevät muutaman päivän mittaisia retkiä saaren ympäri.[45] Lisäksi saarelle on mantereelta helikopteri- ja lentokoneyhteys. Suojelualueelle pääsee vain luvalla, jonka voi saada alueen toimistosta, mantereen Mys Šmidtasta, jossa on myös museo ja vierailukeskus.[41]

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaarella elää seitsemän maanisäkäslajia. Sen jääkarhupopulaatio on Venäjän arktisten alueiden suurin. Wrangelinsaarella ja Geraldinsaarella käy vuosittain synnyttämässä 300–600 jääkarhuemoa. Muita Wrangelinsaaren nisäkäslajeja ovat naali, ahma, wrangelinkaulussopuli ja siperiansopuli. Lisäksi saarella on 1900-luvulla istutettu peuroja ja myskihärkiä, jotka paleontologisten todisteiden perusteella ovat aiemmin kuuluneet saaren lajistoon. Nykyään myskihärkiä on noin 850–1000.[15] Talvelle ne laiduntavat enimmäkseen vähälumisilla vuorten rinteillä, joissa on helpompi hankkia ravintoa.[16] Saarella käy ajoittain myös susia. Wrangelinsaaren mursupopulaatio on maailman suurin. Siellä ja läheisellä Geraldinsaarella asuu 80000–100000 mursua. Saaren vesillä ovat yleisiä myös norppa ja partahylje, joiden lisäksi niillä käy useita valaslajeja. Alue on erityisen tärkeä harmaa- ja maitovalaille.[14][17]

title: Arktinen helmi – Wrangelinsaari

text: Gorshkovin suunnitelmana on kuvata Venäjän arktista aluetta idästä länteen, ja kirja Wrangelinsaaresta on hänen ensimmäisiä kohteitaan. Hän on kuvannut ilmastonmuutoksen uhkaaman saaren eläimistöä ja muuta luontoa. Unescon maailmanperintökohteen aseman saaneen saaren kasvisto on poikkeuksellinen. Siellä on jäännelajeja ja kokonaisia jäänteenomaisia luontovyöhykkeitä, esimerkiksi kryofyyttiaroja.

title: Wrangelinsaari

text: Saarella on tavattu 169 lintulajia, joista 62:n on todettu pesivän siellä. Lajeista vain tunturipöllö ja korppi eivät ole muuttolintuja.[14] Pääosa lajeista on sirkumpolaarisia, kuten lapinsirkku, pulmunen, tundrakurmitsa, karikukko ja isosirri.[13] Saaren petolintuja ovat tunturihaukka, muuttohaukka ja tunturipöllö. Yleisimpiä lintuja puolestaan ovat tundraurpiainen, lapinsirkku ja pulmunen. Wrangelinsaari on Euraasiassa ainoa paikka, jossa eskimosirri ja tundravikla pesivät.[14]

title: Arktinen helmi – Wrangelinsaari

text: Arktinen helmi – Wrangelinsaari on venäläisen luontovalokuvaajan Sergey Gorshkovin kuvia sisältävä kuvateos, joka sisältää myös Andrei Palamartšukin tekstiosuuden Wrangelinsaaren historiasta.

title: Mys Šmidta

text: Alkujaan sotilaslentokentäksi 1954 rakennettu Mys Šmidtan lentoasema palvelee ilmakuljetuksia. Mys Šmidtassa sijaitsee Wrangelinsaaren suojelualueen toimisto, joka palvelee matkailijoita.

title: Wrangelinsaari

text: Wrangelinsaarelta on löytynyt todisteita 3500 vuotta sitten sinne asettuneista paleoeskimoista. Ensimmäisenä eurooppalaisena saarelle todennäköisesti saapui 1866 saksalainen valaanpyytäjä Eduard Dallmann. Saari kuitenkin nimettiin sitä aiemmin etsineen Ferdinand von Wrangelin mukaan. Venäjä julisti 1916 Wrangelinsaaren kuuluvaksi sille. Saarta alettiin myös asuttaa, ja Ušakovskojen kylä oli asuttuna 2000-luvulle saakka. Wrangelinsaari ja läheinen Geraldinsaari suojeltiin 1976, ja maailmanperintöluetteloon ne valittiin 2004. Wrangelinsaari on tiukasti suojeltu, ja suojelualueelle pääsevät vain tieteelliset retkikunnat. Matkailua suuntautuu jonkin verran Ušakovskojen kylän ympäristöön, joka ei kuulu suojelualueeseen.

title: Wrangelinsaari

text: Venäjän luonnonsuojelujärjestelmän mukaisesti Wrangelinsaaren suojelualue on tyypiltään zapovednik, joka vastaa Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton luokituksessa tiukasti suojeltua aluetta. Se on tiukin mahdollinen suojeluluokitus ja estää tieteellistä tutkimusta lukuun ottamatta kaiken ihmistoiminnan. Wrangelinsaaresta ja sitä ympäröivästä vesialueesta suojelualueeseen ei kuulu Ušakovskojen kylän ympäristö eikä Hištšnikovjoen ja Gavainiemen välinen merialue.[40]


query: Milloin Jalmari Laurikkala vihittiin papiksi?

title: Jalmari Laurikkala

text: Laurikkala vihittiin papiksi tammikuussa 1909. Toinen tärkeä tapahtuma oli, kun Jalmari Laurikkala ja Saimi Sallima Pouru avioituivat samassa kuussa. Kutsu papin tehtäviin kuului Inkeristä, jossa asui noin 150 000 inkeriläistä ja suomalaista. Suurin osa Inkerin seurakuntien papeista oli kansallisuudeltaan suomalaisia, Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta valmistuneita. Kattila-Soikkola-Novasolkan seurakunnassa ei ollut ollut pappia kuuteen vuoteen ja seurakuntalaiset hartaasti toivoivat häntä heille papiksi laajaan seurakuntaansa. Nuoripari asettui asumaan Kattilaan, jossa Laurikkala oli Kattila-Soikkola-Novasolkan seurakuntien kirkkoherrana 1909–1914. Perheeseen syntyi tytär Toive Saimi Inkeri 1910. Sitten tuli perheen muutto Rääpyvään, jossa hän oli Rääpyvän seurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1914 alkaen. Siellä perhe sai pojan, Aarre Johanneksen 1915.

title: Jalmari Rinne

text: Rinteen ja Ansa Ikosen seurustelusta tuli julkinen salaisuus. Heidän suhteensa syveni elokuvan "Kaikki rakastavat" kuvauksissa. Kun Ansa Ikonen alkoi odottaa lasta vuonna 1939, Rinne päätti ottaa avioeron Aitosta. Jalmari Rinne ja Ansa Ikonen vihittiin avioliittoon Suomen tasavallan presidentin luvalla 29. heinäkuuta 1939. Moinen lupa oli välttämätön, sillä tuohon aikaan Suomen laki määräsi että eronnut mies joutui tietyksi aikaa karenssiin, jonka aikana ei saanut solmia uutta liittoa. Talvisodan seitsemäntenä päivänä ja Suomen itsenäisyyspäivänä 1939 syntyi Rinteen ja Ikosen esikoistytär Katriina. Pariskunnan toisen tyttären Marjatan syntyminen oli tavallaan Jalmari Rinteen vanhimman lapsen, Tommi Rinteen, sodassa katoamisen ansiota. Kun Ansa Ikonen uskoi poikapuolensa saaneen surmansa, hän päätti, että tilalle on saatava uusi poika. Tytär syntyikin huhtikuussa 1945, ja sodasta selvinnyt Tommi Rinne haki äiti- ja sisarpuolensa Naistenklinikalta armeijan kuorma-autolla. Jalmari Rinteen ”uuden” ja ”vanhan” perheen välit pysyivät asiallisina. Rinne koetti aktiivisesti olla isä sekä Aiton että Ikosen lapsille, mikä vaati häneltä melkoista tasapainoilua kahden perheen välillä.

title: Jalmari Laurikkala

text: Jalmari Laurikkala syntyi Juho Laurikkalan ja Maria o.s. Siirilän maanviljelijäperheeseen.

title: Jalmari Laurikkala

text: Urkintaa, vankeuksia, karkoituksia

title: Jalmari Laurikkala

text: Jalmari Laurikkala sairastui kesälomallaan 1957. Sairaus vei hänet hoidettavaksi Helsingin Diakonissalaitokseen. Myöhemmin hänet siirrettiin Sädehoitolaitokseen. Vaikuttavan työjakson tehneen papin elämä päättyi noin kuukautta ennen 75-vuotispäiväänsä.

title: Jalmari Hirvonen

text: Jalmari Johannes Hirvonen (27. elokuuta 1891 Kuopio – 10. syyskuuta 1966) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat ylikonstaapeli Karl Johan Hirvonen ja Rosa Holopainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Thyra Emilia Kokon kanssa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Puolueen voimakas uskonnonvastainen propaganda kohdistui tiukimmin pappeihin, olipa Lenin antanut ohjeen likvidoida kaikki papit. Inkerissä erityisen kiivaita uskonnon vastustajia olivat Suomesta ja Amerikasta tulleet kommunistit, joiden tavoite oli saada Laurikkala karkotetuksi tai lähtemään vapaaehtoisesti, kun perhettä oikein kiusattiin. Kirkon ykkösmiehenä Laurikkalaa pilkattiin ja Vapaus-lehden mukaan hän keri ahneuttaan neljän seurakunnan lampaat, vaikka tosiasiassa kommunistisena aikana papille ei saanut maksaa palkkaa, vaan hänen tulonsa oli seurakuntalaisten vapaaehtoislahjoitusten varassa. Laurikkalaan suunnattu painostus oli pikemmin poliittista kuin puhtaasti uskonnonvastaista, vaikka Laurikkala varoi erittäin tarkasti ottamasta mitään kantaa poliittisiin kysymyksiin. Tästä olisi nimittäin heti seurannut rikossyyte ja karkotus. Laurikkalan saamiseksi sanomaan jotakin poliittista järjestettiin Leningradin valistustalolla 1927 uskovaisten ja kommunistien välinen väittely, jossa Laurikkalan vastaväittelijäksi oli paikalle kutsuttu taitava Yrjö Sirola Moskovasta, mutta läsnäolijoiden mukaan Laurikkala selviytyi väittelystä voittajana. Muun painostuksen ja perheen häiriköinnin ohella Laurikkalasta kirjoitettiin esim. Vapaus-lehden joka numerossa täysin keksittyjä häväistyskirjoituksia. Rääpyvässä häntä ja hänen perhettään koetettiin jopa syyttää muun muassa tuhopoltoista. Vuonna 1930 Laurikkala karkotettiin pappilasta ja hän joutui perheineen muuttamaan Leningradiin.

title: Jalmari Laurikkala

text: Saini Laurikkala: S. J. Laurikkala, inkerinsuomalaisten hengellinen isä Antero Naskilan (Jalmari ja Saimi Laurikkalan tyttärenpoika) hallussa oleva arkisto

title: Jalmari Karjalainen

text: Jalmari (Hjalmar) Johannes Karjalainen (8. joulukuuta 1889 Kiiminki – 23. syyskuuta 1962 Oulu) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Simo Karjalainen ja Matilda Vesa. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1932 Hilda Elvira Tiihosen kanssa (2. helmikuuta 1901 – 1. tammikuuta 1994 Oulu).

title: Jalmari Laurikkala

text: Papisto ja seurakunnan muut työntekijät luokiteltiin kuuluviksi alimpaan yhteiskuntaluokkaan, minkä vuoksi heidän kansalaisoikeutensa poistettiin. Laurikkalan kodissa tehtiin useasti kotietsintöjä aseiden löytämiseksi ja Laurikkalaa usein kuulusteltiin. Vuonna 1919 hänet vangittiin muutamaksi päiväksi epäiltynä yhteyksistä Suomeen ja valkokaartiin. Viranomaiset pyrkivätkin vaikeuttamaan Laurikkalan viranhoitoa muun muassa matkustus- ja asuinpaikkarajoituksilla. Vuonna 1923 takavarikoitiin kirkkokalleudet, virkavallan ote tiukkeni ja Laurikkala vangittiin lyhyeksi aikaa. Häntä syytettiin uskontolain rikkomisesta. Vuonna 1927 hänet karkotettiin Suomeen mutta Laurikkala pääsi palaamaan takaisin Moskovasta saadulla luvalla ”itkevän Inkerin isäksi”. Vuonna 1937 tapahtunut karkotus oli lopullinen.

title: Thomas J. O’Brien

text: O’Brien syntyi Indianapolisissa ja opiskeli pappisseminaarissa Indianassa. Papiksi hänet vihittiin Tucsonissa 7. toukokuuta 1961. Hän toimi pappina Phoenixissa vuodesta 1964 ja 6. tammikuuta 1982 hänet vihittiin Phoenixin piispaksi. Hän toimi virassa 21 vuotta kunnes erosi 18. kesäkuuta 2003.

title: Jalmari Laurikkala

text: Selim Jalmari Laurikkala (29. joulukuuta 1882 Pyhäranta – 19. marraskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen pappi, kirkkoherra, konsistorin esimies, jossa tehtävässä hän johti Inkerin evankelis-luterilaista kirkkoa 1924–1937.

title: Jalmari Etholén

text: Jalmari Etholén (7. huhtikuuta 1901 Helsinki – 3. lokakuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija, joka tunnettiin erityisesti pikajuoksijana. Hän oli 1920-luvun jälkipuoliskolla yksi Suomen nopeimmista pikajuoksijoista, mutta koska Etholén edusti Työväen Urheiluliiton seuraa, ei hän milloinkaan päässyt kilpailemaan esimerkiksi SM-kilpailuissa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1882 syntyneet Luokka:Vuonna 1957 kuolleet

title: Jalmari Laurikkala

text: Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen jälkeisissä oloissa pappien vangitsemiset, karkotukset ja teloitukset synnyttivät pappispulan. Papiston määrä putosi 25:stä viiteen ja v. 1925 yhteen. Siksi Laurikkala joutui ottamaan vastuulleen useiden muidenkin seurakuntien hoidon. Hän hoiti vuosina 1917–1931 Kelton, 1921–1923 Markkova–Järvisaaren sekä 1922–1937 Tuutarin ja Hietamäen seurakuntia. Näiden lisäksi Laurikkala hoiti Leningradin kolmea luterilaista suomalaista seurakuntaa 1923–1937, ruotsalaista seurakuntaa 1929–1931 ja virolaista seurakuntaa 1929–1937. Laurikkala myös osallistui jossain määrin muiden seurakuntien hoitoon. Lisäksi hän piti jumalanpalveluksia Pähkinäsaaren ruutitehtaalla suomen, viron ja saksan kielillä. Yhteensä näissä Laurikkalan vastuulla olleissa seurakunnissa oli noin 30 000 jäsentä. Miten hän ehti kaikkea tehdä? Laurikkala tuli toimeen vähällä unella ja nukkui jopa hevosen reessä tai rattailla.

title: Jalmari Laurikkala

text: Laurikkalan vankeus jäi monesti lyhyeksi, mikä oli lähinnä seurakuntalaisten lukuisien anomusten ja vapauttamispyyntöjen ansiota. Erityisesti naiset kuntakokouksissa vaativat saada pappinsa pois vankeudesta tai karkotuksesta. Kun kerran Rääpyvän hovin teknikumin opettajat tulivat pitämään Kässylän kylään kokoustaan, nostivat naiset metelin. Teidän syynne on, että pappi on lähetetty pois. Kun teitä vielä ei ollut, oli pappi rauhassa. Opettajat pelästyivät. He väittivät, etteivät tienneet asiasta mitään. Olisi käynyt Venäjän alamaiseksi, niin ei olisi lähetetty. Silloin eräs nainen, suomalainen, huusi: ’Vai vielä olisi pitänyt käydä Venäjän alamaiseksi, jotta olisitte saaneet hänet vankilan nurkassa mädännyttää.’ Kokouksesta ei tullut mitään. Seurakuntalaiset aktiivisesti puolustivat pappiaan, joka ammensi luottamustaan Raamatun sanasta. Laurikkalan ja hänen vaimonsa sekä seurakuntalaisten läheistä suhdetta kuvaa se, että Laurikkalaa kutsuttiin yleensä isäksi ja hänen vaimoaan äidiksi. Myös Suomen kansalaisuus suojasi Laurikkalaa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Pyhärannalle 1889 avattu kansakoulu mahdollisti Jalmarille koulutien alun kotoa. Kylän nuorille laajenivat koulutusmahdollisuudet 1890-luvulla. Rauma (1893) ja Uusikaupunki (1895) saivat oppikoulun. Jalmari pääsi ylioppilaaksi 1905 Uudenkaupungin yhteislyseosta. Opintie jatkui Helsingin yliopistossa, jossa hän suoritti teologian erotutkinnon 1908.

title: Pyhän Katariinan ruotsalainen kirkko

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen valtaosa seurakuntalaisista siirtyi Suomeen tai Ruotsiin. Seurakunnan ylläpitämä koulu ja lastenkoti lakkautettiin ja sen kirkkorakennus alkoi rappeutua. Jumalanpalveluksia pitivät ajoittain Artur Malmgren ja suomalaisen seurakunnan kirkkoherra Jalmari Laurikkala. Kirkkovaltuuston puheenjohtaja John Tuneld yritti ylläpitää seurakunnan toimintaa Ruotsin valtion tuella. Tuneldin muutettua Ruotsiin vuonna 1936 kirkkorakennus otettiin valtion haltuun ja siitä tehtiin liikuntasali.

title: Jalmari Laurikkala

text: Inkerin kirkon alasajo alkoi heti vallankumouksen jälkeen. Kirkon omaisuus otettiin valtiolle, vaikka aluksi kirkkoja ja pappiloita sai käyttää, vaikkakin koko ajan lisättiin taloudellisia rasituksia seurakunnille, jotta seurakuntalaiset joutuisivat luopumaan niistä. Kirkollista toimintaa, kuten rippikoulujen pitoa ja uskonnon opetusta rajoitettiin enenevässä määrin. Laurikkalan kulkemista myös rajoitettiin. Vuonna 1931 alkoivat suuret karkotukset Kuolaan, Kazakstaniin ja Siperiaan, jolloin noin kolmasosa inkeriläisistä karkotettiin. Julkinen kirkollinen toiminta Inkerissä päättyi syksyllä 1937.

title: Lari Laurikkala

text: "Salatut elämät" -sarjasta pitämänsä tauon aikana Laurikkala suoritti asepalveluksen Santahaminassa. Armeijan jälkeen hän keskittyi oman yrityksensä pyörittämiseen ja lähti mukaan lääkinnällisiä sieniä myyvään yritykseen.

title: Jalmari Laurikkala

text: Ruotsin inkeriläiset olivat tilanneet taidemaalaari Antti Perolaiselta muotokuvan Laurikkalan 75-vuotispäivää varten. Se paljastettiin muistotilaisuudessa Boråsin Carolin seurakuntatalolla rovastin syntymäpäivänä 29.12.1957. Kun Pyhän Marian kirkko Pietarissa 2002 vihittiin uudelleen kirkolliseen tehtäväänsä, Ruotsin Inkeri-liitto lahjoitti taulun kirkkoon, jossa rovasti vaikutti suuresti inkeriläisten puolesta vainon aikoina.

title: Keltto

text: Keltossa on myös Inkerin kirkon luterilainen seurakunta, joka nykymuodossaan perustettiin 1989. Kelton kirkko rakennettiin Kolpinan kylään (), ja se vihittiin käyttöön 1992. Samassa kylässä on myös S. J. Laurikkalalle nimetty teologinen instituutti, josta valmistuu muun muassa pappeja Inkerin kirkolle. Sen vieressä on vanhusten palvelutalo, jossa noin puolet asiakkaista on inkeriläisvanhuksia. Keltossa on myös nuorempia inkeriläisiä yksityisyrittäjiä, jotka ovat perustaneet muun muassa matkailu- ja majoituspalveluja.

title: Jalmari Lahdensuo

text: Vuonna 1890 Jalmari Lahdensuo aloitti opinnot Vaasan Reaalilyseossa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1898 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1904. Maisteriksi hänet vihittiin kolme vuotta myöhemmin. Hän opiskeli saksan kieltä ja kirjallisuushistoriaa myös Greifswaldissa (1901), Münchenissä (1904) ja Berliinissä (1908). Ennen teatteriuraansa Lahdensuo työskenteli Lapuan yhteiskoulun johtajana vuodesta 1905 vuoteen 1908 sekä saksan ja suomen opettajana. Hän oli myös mukana lapualaisessa harrastajateatteritoiminnassa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Suomessa hän toimi Hausjärven kirkkoherrana 1939–1952. Sotien aikana hän auttoi Suomeen 1943-44 tuotuja inkeriläisiä ja kävi useasti tapaamassa mm. inkeriläisiä ja venäläisiä sotavankeja ja piti heille jumalanpalveluksia. Inkeriläisille nuorille hän myös piti rippikouluja seurakunnassaan.

title: Lari Laurikkala

text: Lari Laurikkala (s. 1990 ) on suomalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi Niko Vainion roolistaan sarjassa "Salatut elämät". Laurikkala on ylioppilas ja opiskelee konetekniikkaa Aalto-yliopiston teknillisessä korkeakoulussa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Muotokuva Boråsiin 1957, lahjoitettiin Pietariin

title: Lari Laurikkala

text: Laurikkalan esittämä Niko Vainio nähtiin sarjassa marraskuusta 2009, vuoden 2011 marraskuuhun. Laurikkala vieraili sarjassa tammi-helmikuussa 2014.

title: Jalmari Laurikkala

text: Televisiossa on esitetty otsikon mukainen perusteellinen yhdeksänosainen dokumentti Jalmari Laurikkalasta. Yhteensä neljä ja puolituntinen esitys sisältää Laurikkalan ja Inkerin kansan yhteen liittyviä tilanteita ja kohtaloita Venäjän valtion muuttuessa ateistiseksi Neuvostoliitoksi. Ohjelmassa korostuu Laurikkalan uskollisuus Raamatun sanomalle, rauhallisuus ja harkitsevaisuus eri tilanteissa.

title: Jalmari Laurikkala

text: Pappispulan vuoksi Laurikkalalla oli monta virkaa. Hän oli usean seurakunnan kirkkoherra, Pohjois-Inkerin lääninrovasti ja vuonna 1924 hänet valittiin Inkerin ev.lut. kirkon konsistorin esimieheksi eli piispan virkaan, mutta vaatimattomuuttaan ja välttääkseen enempää joutumasta neuvostoviranomaisten silmätikuksi hän ei halunnut piispaksi vihkimistä. Konsistori koulutti ja nimesi seurakuntiin seurakunnan hoitajia, mutta näitäkin vangittiin ja karkotettiin. Laurikkala valittiin myös Inkerin virolaisen ev.lut. kirkon konsistorin esimieheksi 1929.

title: Jalmari Laurikkala

text: Ruotsiin paenneet inkeriläiset halusivat hänet sielunpaimenekseen Ruotsiin. Aluksi hän kävi tilapäisesti lomillaan ja ollessaan vuoden virkavapaana Hausjärveltä 1950 –1951 hän oli vaimonsa kera siellä. Eläkeiän myötä Laurikkala muutti Boråsiin vuonna 1952 ja hän toimi Ruotsin kirkon palveluksessa Ruotsissa asuvien inkeriläisten ja osin myös muiden suomalaisten pappina kuolemaansa asti.