query: Ovatko Suomen rautatiet kapearaiteisia?

title: Raideleveys

text: Suomessa yleisin raideleveys on 1 524 mm. Euroopassa käytetään yleensä 1 435 mm leveyttä. Venäjällä kiskojen väli on 1 520 mm.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomen ensimmäinen yleisen liikenteen käytössä ollut kapearaiteinen rautatie oli vuonna 1898 avattu Mäntän-Vilppulan rautatie. Yhteensä yleisessä liikenteessä Suomessa oli vain 13 kapearaiteista rautatietä, joista viimeisenä lakkautettiin Jokioisten rautatie vuonna 1974. Sen seuraajaksi avattiin vuonna 1978 Jokioisten Museorautatie, joka on ainoa nykypäiviin säilynyt yleiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle avoinna ollut kapearaiteinen rautatie. Nykyään Suomessa toimivista kapearaiteisista rautateistä se on ollut pisimpään käytössä.

title: Lahnuksen rautatie

text: Rautatie muodosti 500 metrin pituisen ympyrän. Sen rakensi Yleisradion autokorjaamon päällikkö Carl-Johan Bäcksbacka vuosina 1969–1972 ostettuaan lahtelaisesta romukaupasta kapearaiteisen höyryveturin jäännökset.

title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Loviisan Rautatie Oy osti kapearaiteisia Move 21 dieselvetureita käyttöönsä yhteensä kolme kappaletta, joille annettiin numerot 1, 2 ja 3. Veturien kookkaat pronssiset numerolaatat oli riisuttu radan alkuperäisistä romutukseen menneistä Brooks-höyryvetureista. Veturit toimivat radan liikenteessä vuoteen 1960 asti, jolloin niitä käytettiin vielä radan leveäraiteistamisen, sekä kapearaiteisen kiskotuksen purkamisen yhteydessä. Veturit myytiin vielä samana vuonna Jokioisten Rautatielle, jossa niiden käyttö jatkui kaupallisessa liikenteessä. Jokioisille saavuttuaan vetureiden numerointi säilytettiin samana.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Jo ensimmäisessä maailmansodassa 1910-luvulla kapearaiteisia ratoja oli käytössä sodan molemmilla pääosapuolilla. Kenttäradat ja nopeasti muuttuvat radat juoksuhaudoissa useissa tapauksissa helpottivat ja nopeuttivat muun muassa ammusten ja haavoittuneiden kuljetuksia. Suomessa sisämaassa pysyväksi rakennetut kapearaiteiset rautatiet kuljettivat sota-aikoina normaalien tavara- ja henkilökuljetusten lisäksi muun muassa sotilaita, varustuksia sekä sotavankeja. Sota-ajan työvoimapulasta johtuen sotavankeja käytettiin myös vetovoimana kevyemmillä mies- ja hevosvetoisilla radoilla, kuten Suomessa Tampellan konepajalla.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisen raitiotien ongelmana on kuitenkin useimmissa kaupungeissa yhteensopimattomuus muun paikallisen rataverkon kanssa, mikä estää muulla rataverkolla käytetyn huoltokaluston operoimisen kapearaiteisella raitioteillä. Lisäksi matalalattiaisten raitiovaunujen yleistyessä kapearaiteisessa vaunussa ei mahdu siirtymään pyörätuolilla akseleiden yli. Liikuntavammaisten etuja yhä tarkemmin valvottaessa eri puolilla maailmaa tällä on suuri vaikutus raideleveyden valintaan uusia raitioteitä ja suurempia raitiotiemuutoksia suunnitellessa.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Varhaisimmat kapearaiteiset radat olivat käytännössä teollisuusratoja, joiden rakennuttajina olivat kaivosten lisäksi pääsääntöisesti yksityisomistuksessa olleet tehtaat ja raskaita kuormia käsittelevät pajat. Teollisuusratoja tehtiin myös yhdistämään tehdasalueet muuhun kuljetusverkostoon. Muusta rataverkosta erillään olleet teollisuusradat rakennettiin useasti kapearaiteiseksi, koska kuljetusetäisyydet ja nopeudet eivät olleet aina ratkaisevia tekijöitä.

text: Huittisten ja Pelson varavankiloiden rautatiet olivat turpeen nostoa ja varavankiloiden sisäistä liikennettä varten rakennettuja raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteisia teollisuusratoja; suolta nostettua turvetta käytettiin polttoturpeen ja turvepehkun valmistukseen. Radat perustettiin noin vuonna 1935. Tällaisia ratoja oli useissakin Suomen vankiloissa.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapean raideleveyden alarajana pidetään yleisesti noin 600 millimetriä, jota kapeammat luokitellaan niin sanotuiksi minimilevyisiksi rautateiksi, mutta Suomessa kapearaiteiseksi luokitellaan myös esimerkiksi Kuusankosken–Voikan rautatien edeltäjä, vuosina 1898–1912 liikennöinyt 488 millimetrin sähkörautatie.

title: Pankakosken–Sokojoen rautatie

text: Yhtiöllä oli myös lukuisia muita kapearaiteisia ratoja, joista merkittävimpiä Kotkan tehtailla olleet Suomessa harvinaiselle 1067 mm:n raideleveydelle rakennetut radat. Sen radan vetureista on tehtaan omassa museossa Haapamäen Museoveturiyhdistyksen kunnostama Hohenzollern 4552/1929, 0-4-0F –höyrysäiliöveturi. Veturi oli toinen kahdesta säilyneestä kapearaiteisesta höyrysäiliöveturista, joita oli ollut Suomessa kaikkiaan käytössä yhdeksän.

title: Hyvinkään–Karkkilan rautatie

text: Kuten useat suomalaiset kapearaiteiset rautatiet, myös Hyvinkään–Karkkilan rautatie sai alkunsa teollisuuden tarpeista. Högforsin tehdas ja Kytäjän kartano tarvitsivat luotettavaa ja halpaa kuljetusyhteyttä saadakseen tuotteet tehtailta Valtionrautatien rataverkon varteen. Tehtaan kehittäminen oli lisäksi hidasta, koska hevoskuljetukset olivat kalliita. Kytäjän kartano tarvitsi rataa puutavaran rahtaamista varten.

title: Pasutusjäte

text: Erittäin monet Suomen kapearaiteiset rautatiet, kärjessä Outokummun-Juojärven rautatie ja Äänekoski-Suolahden rautatie kuljettivat rikkikiisua toiseen ja pasutusjätettä toiseen suuntaan. Äänekoskella tämä liikenne kesti vuosina 1937 - 1943 eli kapearaiteisen rautatien loppuun; sen jälkeen kiisun ja pasutusjätteen kuljetus siirtyi VR:n tehtäväksi kuten Outokummussakin kaksikymmentä vuotta aiemmin.

title: Lahti–Loviisa-rata

text: Rataosuuden raideleveys muutettiin 750 millimetrin kapearaiteisesta rautatiestä 1 524 millimetrin leveäraiteiseksi vuonna 1960. Kapearaiteisena rautatie tunnettiin nimellä Loviisan–Vesijärven rautatie, jolloin sen varrella oli 19 liikennepaikkaa.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa Töölön sokeritehtaan 1 000 millimetrin radalla ei käytetty lainkaan kapearaiteisia tavaravaunuja, vaan tehtaan ja valtion radan väliset kuljetukset hoidettiin Valtion rautateiden leveäraiteisilla vaunuilla, joita kuljetettiin kapearaiteisilla lavettivaunuilla. Suomessa lavettivaunuja käytettiin kaikkiaan kolmella kapearaiteisella rautatiellä, ja ne kaikki olivat kiskotuksella varustettuja neliakselisia telivaunuja.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa on 1800-luvun lopusta alkaen rakennettu arviolta 350–400 kapearaiteista rataa, joista suurin osa on ollut yksityisessä käytössä olleita teollisuus- tai metsäratoja. Suomen ensimmäinen höyryvetoinen kapearaiteinen rautatie oli tiettävästi vuonna 1889 käyttöön otettu Fiskarsin–Pohjankurun tehdasrata. Viimeinen kaupallisessa käytössä ollut kapearaiteinen teollisuusrata oli vuonna 1989 lakkautettu Kyröskosken sähkörautatie. Sen jälkeen operoineet kapearaiteiset rautatiet ovat olleet joko yksityis-, turisti-, harraste- tai museorautateitä.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomen ensimmäiset kapearaiteiset radat olivat 1800-luvun loppupuolella rakennettuja käsintyönnettäviä tai hevosvetoisia rilliratoja, joilla kuljetettiin painavia kuormia lyhyillä matkoilla ja tehdassaleissa. Rilliratoja alettiin käyttää myös metsätöissä puutavaran siirrossa. Kun höyryveturit yleistyivät, niitä alettiin tilata myös puutavaran kuljetukseen rakennetuille kapearaiteisille radoille, joista 1900-luvun alkuun tultaessa muodostuivat niin sanotut metsärautatiet. Yksi varhaisimmista metsäradoista Suomessa oli Brusiinin suvun omistaman Harviala Oy:n rakennuttama 55 kilometriä pitkä hevosrautatie. Tämä Harvialan metsärataa edeltänyt 750 millimetrin raidelevyinen metsärata valmistui vuonna 1899.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa kapearaiteisia ratoja ja kalustoa on myös hävinnyt sodan seurauksena. Ensimmäisen maailmansodan sekoitettua liiketoimia muun muassa Evon metsärata meni konkurssiin ja sen kiskot myytiin Venäjälle itärintaman kasemattien raudoituksiin. Toisen maailmansodan jälkeiset sotakorvausvaatimukset sisälsivät runsaasti kapearaiteista kalustoa. Kapearaiteisia höyry- ja moottorivetureita oli luvattu toimittaa yhteensä 701 kappaletta. Sotakorvaukseksi tarkastettiin aluksi käytössä ollutta kapearaiteista ratakalustoa, joista kelpuutettiin vain yksi liikenteessä ollut ja kaksi vasta valmistunutta veturia. Lopulta pääosa Venäjälle lähetetyistä kapearaidevetureista oli uusia ja tilauksesta valmistettuja. Maailman suurin koskaan valmistettu kapearaiteinen höyryveturisarja oli Suomessa Lokomon, Tampellan, sekä Valmetin tehtaissa yhteistyönä valmistettu PT-4-veturisarja, joita valmistettiin yhteensä melkein 500 kappaletta.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa kapearaiteisilla radoilla yleisimmin käytetyt raideleveydet ovat olleet 600 ja 750 millimetriä, joita on aikojen kuluessa rakennettu yhteensä vähintään 800 kilometriä. Niistä pisimmät olivat Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärata (178 km), Loviisan–Vesijärven rautatie (82 km), sekä Ylä-Syvärin kenttärata (72 km).

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Maailman yksi suosituimmista kapearaiteisista museorautateistä on Australiassa sijaitseva 762 millimetrin (2 jalkaa 6 tuumaa) raideleveydelle rakennettu Puffing Billy Railway. Alun perin vuonna 1900 avatusta rautatiestä on nykyään käytössä turisteja kuljettava 24 kilometrin rataosuus, jolla operoidaan 364 päivää vuodessa. Rautatie on museokäytössä ollut jopa kiireisempi kuin se oli koskaan alkuperäisessä kaupallisessa käytössä.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Vähitellen kapearaiteiset radat levittäytyivät kaivostunneleista maan pinnalle helpottamaan raskaiden kaivostuotteiden edelleen kuljetusta. Kalustosyistä kaivosten maanpäälliset kuljetusradat rakennettiin yleensä samalle raideleveydelle kuin tunneleissa olleet radat. Vuosisatojen saatossa kapearaiteiset rautatiet ja radat levisivät myös muille teollisuudenaloille, metsätöihin, yleiseen tavara- ja henkilöliikenteeseen sekä sotakäyttöön.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Englannissa ensimmäiset kapearaiteiset radat olivat hiilikaivoksissa käytettyjä, puisille kärryille tarkoitettuja puisia ratoja. Ahtaiden tunneleiden ja käsin työnnettävien kärryjen pienuuden vuoksi lähes kaikki kaivosradat olivat kapearaiteisia. Radat levittäytyivät vähitellen kaivoksista ulos ja edelleen vesistöjen ja muiden kulkuyhteyksien varsille. Vasta 1700-luvun lopulla alkaneen teollisen vallankumouksen aikana syntyi mahdollisuus valmistaa ratakiskot ja pyörät raudasta. Niiden kitkaa vähentävä vaikutus mahdollisti useampien hevosvetoisten vaunujen vetämisen peräkkäin, mistä muodostuikin Englannin ensimmäisiä todellisia kapearaiteisia rautateitä.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Yksi nykyäänkin kapearaiteisilla rautateillä paljon käytetty kytkin on niin sanottu "norjalainen" (), jossa keskellä olevan puskinlevyn yläreunassa on alas kääntyvä mekaaninen koukku. Norjalainen kytkin on käytössä useilla kapearaiteisilla radoilla lähinnä 1 067 millimetrin ja sitä kapeammilla radoilla. Suomessa norjalainen kytkin on käytössä esimerkiksi Jokioisten museorautatiellä.

title: Kausalan–Leininselän rautatie

text: Kausalan–Leininselän rautatie oli kapearaiteinen rautatie, joka johti Iitin kunnan Kausalan kylältä Kymijoen Leininselän rantaan. Rautatien raideleveys oli 750 millimetriä, eli vajaa puolet Suomen valtion rataverkolla käytetystä 1 524 millimetrin raideleveydestä. Kapearaiteisen rautatien linjapituus oli noin viisi kilometriä, ja se avattiin liikenteelle 20. kesäkuuta 1910. Samana kesänä alkoi myös Leininselän höyrylaivaliikenne.

title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Rahtikuljetusten helpottamiseksi pääasiassa leveäraiteista ja venäjän ajoilta peräisin olevaa 1 524 mm:n raidelevyistä rataa omistanut ja operoinut Valtionrautatiet oli suunnitellut Loviisan satamaan johtaneen kapearaiteisen radan leveäraiteistamista, mistä tulikin valtioneuvoston päätös vuonna 1957. Leveäraiteisen radan rakennuksessa hyödynnettiin vielä kapearaiteista rataa, jolloin uusitulle radalle muun muassa vaihdettiin noin 80 000 ratapölkkyä. Rautatie toimi Valtionrautateiden omistuksessa kapearaiteisena 19. huhtikuuta 1960 asti, jolloin operaatio siirtyi vasta valmistuneelle Valtion leveäraiteiselle Lahti–Loviisa-radalle.

title: Loviisan–Vesijärven rautatie

text: Lahden päässä oli Valtionrautatiet rakentanut uuden teollisuusradan Lahti–Heinola-radalta Niemeen, jossa sijainnut kapearaiteisen radan teollisuutta palveleva raiteisto oli ollut yksi koko Loviisan–Vesijärven rautateiden taloudellisista peruspilareista. 16. marraskuuta 1955 käyttöön vihitty valtion leveäraiteinen Niemen teollisuusrata vaikutti voimakkaasti myös rahtikuljetusten vähenemiseen kapearaiteisella radalla.

title: Lennätin

text: VR käytti lennätintä 1950-luvulle asti jolloin puhelimen uudistuminen syrjäytti sen. Vain Neuvostoliiton liikenteessä lennätin säilytti asemansa aina vuoteen 1978 asti. Suomalaisista kapearaiteisista rautateistä vain Loviisan–Vesijärven rautatie käytti lennätintä, muut käyttivät alusta alkaen puhelinta. Joillakin yksityisillä kapearaiteisilla oli omat puhelinlinjansa asemien välillä.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Höyryveturin lisäksi varsinaisia vetureita ovat olleet dieselveturi, sähköveturi sekä joissain tapauksissa bensiinimoottorilla tai paineilmalla toimiva veturi. Vetureiden lisäksi kapearaiteisilla radoilla oli käytössä ratakuorma-autoja, kiskobusseja sekä moottoriresiinoita. Myös useat raitiovaunut on tehty jollekin kapearaiteiselle raideleveydelle.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Raitiovaunuja operoivia yhtiöitä ei luokitella kapearaiteisiksi rautateiksi, mutta niiden kalusto kulkee usein kapearaiteisella radalla.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Joillakin kapearaiteisilla radoilla oli lisäksi tavallisista autoista muunnettuja rata-autoja. Suomessa oli vain yksi tällainen, Loviisan-Vesijärven rautatien Hudson. Sitä käytettiin radantarkastukseen ja arvovieraiden kuljetukseen. Auto romutettiin vuonna 1960.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisten rautateiden kulta-aika on ollut valtiosta ja alueesta riippuen 1800-luvun lopun ja 1900-luvun puolenvälin välillä. Joissain maissa kapearaiteiset rautatiet ovat edelleen tehokkaassa käytössä johtuen esimerkiksi vuoristoisesta maastosta tai harvaan asutusta seudusta. Kapearaiteisia ratoja on maailmassa jäljellä edelleenkin yli 200 000 kilometriä. Suuri osa kapearaiteisista radoista on kuitenkin vähitellen lakkautettu tai muutettu standardi- tai sitä leveämmäksi radaksi, kuten Loviisan-Vesijärven rautatie vuonna 1960. Osa radoista on säilytetty jälkipolville perustamalla museorautateitä, joissa on vanhaa kapearaidekalustoa entisöity liikennekuntoon.

title: Move21

text: Kapearaiteisia Move21 -vetureita on ollut käytössä muun muassa kapearaiteisilla Kausalan–Leininselän, Loviisan–Vesijärven, Hyvinkään–Karkkilan rautateillä sekä Jokioisten Rautatiellä.


query: Milloin Suomen keskuspankki perustettiin?

title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankki perustettiin vuonna 1811 nimellä Vaihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa. Pankki antoi lainoja ja otti vastaan talletuksia. Yksityishenkilöiden talletukset olivat kuitenkin korottomia. Sen vuoksi vain harvat käyttivät mahdollisuutta säilyttää varojaan pankissa.[8]

title: Suomen Pankki

text: Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina siirtymätalouksien tutkimuslaitos. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo Snellmaninkadulla lähellä Senaatintoria.[12] Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous).[13] Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin.

title: Suomen Pankki

text: Suomen Pankki (lyhenne SP[1]) on Suomen keskuspankki ja jäsenenä Euroopan keskuspankin valvomassa Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Suomen pankin pääkonttori sijaitsee Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Unioninkadun rajaamalla tontilla. Vuonna 1883 valmistuneen pankkirakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Ludwig Bohnstedt. Suomen Pankin perusti vuonna 1811 keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivien esityksestä Turkuun nimellä Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori. Pankki siirrettiin Helsinkiin 1819.[2][3] Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki, joskin toimintansa alkuvaiheissa sillä ei juuri ollut keskuspankin toimenkuvaan kuuluvia tehtäviä. Keskuspankin piirteitä toivat vuoden 1840 raharealisaatio, Suomen markan ottaminen käyttöön 1860–1865 ja liikepankkien perustaminen 1800-luvun jälkipuoliskolla.

title: Venäjän keskuspankki

text:
Venäjän keskuspankki ( tai ) on Venäjän federaation rahapolitiikasta eli esimerkiksi Venäjän ruplan arvon vakaudesta vastaava valtion laitos.
Pankki on perustettu 13. heinäkuuta 1990 Neuvostoliiton valtionpankin Venäjän tasavallan pankin pohjalta. Pankin nimi oli aluksi Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan keskuspankki (Venäjän SFNT:n keskuspankki). Neuvostoliiton hajottua ja Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) tultua perustetuksi marraskuussa 1991, Venäjän SFNT:n korkein neuvosto julisti, että Venäjän SFNT:n keskuspankki on ainoa pankki, joka vastaa maan valuutan, eli ruplan vaihtokurssista, liikkeellelaskusta ja vakaudesta. Joulukuun 20. päivänä 1991, Neuvostoliiton valtionpankki lakkautettiin ja sen varannot, vastuut ja omaisuus siirrettiin Venäjän SFNT:n keskuspankille. Tämä nimettiin Venäjän (federaation) keskuspankiksi muutamia kuukausia myöhemmin.

title: Kansainvälinen järjestelypankki

text: Kansainvälinen järjestelypankki (; ; ) on kansainvälinen rahoitusjärjestö, jonka pääkonttori sijaitsee Baselissa, Sveitsissä. Se hoitaa osaa kansainvälisistä valuuttavarannoista ja sitä voidaan näin pitää eräänlaisena pankkina maailman keskuspankeille, eli toisin sanoen keskuspankkien keskuspankkina. Se on Sveitsin merkittävimpiä pankkeja, mutta tarjoaa pankkipalveluita ainoastaan keskuspankeille tai itsensä kaltaisille kansainvälisille järjestöille.

title: Bitcoin

text: Suomen keskuspankki Suomen Pankki on julkaissut tammikuussa 2014 lausunnon, jossa toteaa että Bitcoin ei nykymuodossaan täytä virallisen rahan tai maksupalvelulain mukaisen maksuvälineen kriteerejä. Keskuspankki totesi myös, että Bitcoin ei nykyisellään vaikuta rahoitusjärjestelmän vakauteen ja että Bitcoinin käyttöä ei tällä hetkellä valvota ja säännellä.

title: Luettelo keskuspankeista

text: Luettelo keskuspankeista sisältää eri maiden keskuspankit.

title: Japanin talous

text: Japanin rahoituspalveluala on kehittynyt. Japanin keskuspankki perustettiin vuonna 1882 ja se oli Japanin valtiovarainministeriön epäsuorassa alaisuudessa 1990-luvulle asti. Keskuspankki on vastuussa Japanin valuutan, jenin, liikkeellelaskusta. Keskuspankin lisäksi Japanissa toimii useita kaupallisia pankkeja. Yksi näistä on Mitsubishi UFJ Financial Group, joka on yksi maailman suurimmista pankeista. Japanin matala ohjauskorko on perinteisesti hillinnyt Japanin joukkovelkakirjamarkkinoita. Valtion joukkovelkakirjoja hankkivat lähinnä pankit ja rahoituslaitokset. Valtaosa kaupasta käydään deventuureilla, joita hankkivat myös yritykset ja yksityiset sijoittajat.

title: Jemenin rial

text: Rialit laskee liikkeelle Jemenin keskuspankki, joka perustettiin 1971 ja organisoitiin uudestaan 1990. Pankki sijaitsee Sanassa.

title: Reichsbank

text: Reichsbank oli Saksan keskuspankki 1876–1945. Reichsbank perustettiin 1. tammikuuta 1876. Reichsbankin toiminta-aikaan sisältyy Saksan hyperinflaatio 1922–1923 sekä kansallissosialismin aika Hitlerin hallinnon keskuspankkina.

title: Banque Centrale du Luxembourg

text: Banque Centrale du Luxembourg (BCL, "Luxemburgin keskuspankki") on Luxemburgin valtion keskuspankki. Pankki perustettiin vuonna 1998, koska Maastrichtin sopimus ja euron tulo tekivät keskuspankin olemassaolon välttämättömäksi. Se on osa Euroopan keskuspankkijärjestelmää, EKPJ:tä.

title: Kansainvälinen järjestelypankki

text: Vuoden 2001 alussa 49 keskuspankilla oli paikka ja äänivalta yleiskokouksessa. Kymppikerhon maiden ohella näihin kuuluu 1999 alkaen myös Euroopan keskuspankki, ja muita ovat kaikkien länsieurooppalaisten maiden, useimpien itäeurooppalaisten siirtymätalouden maiden, tärkeimpien aasialaisten kasvutalouksien, suurimpien latinalaisamerikkalaisten kansantalouksien, kuin myös Kiinan, Intian, Saudi-Arabian ja Etelä-Afrikan keskuspankit. Muiden eurooppalaisten pankkien tavoin myös Suomen Pankki kuuluu osakkaisiin. Suomessa pankista tavataan nykyään käyttää englanninkielistä lyhennettä BIS.

title: Keskuspankki

text: Keskuspankki voi olla valtion hallitsema, jolloin hallitus voi puuttua rahapolitiikkaan. Monien merkittävien teollisuusmaiden keskuspankit ovat itsenäisiä laitoksia, joiden toimintaan hallitukset eivät saa puuttua. Euroalueen keskuspankki on Euroopan keskuspankki. Suomen Pankki on Suomen keskuspankki, kansallinen rahaviranomainen sekä Euroopan keskuspankin ja euroalueen jäsen.

title: Koreanjindonkoira

text: Ensimmäiset koreanjindonkoirat on rekisteröity Suomessa vuonna 1999 ja näistä koirista on syntynyt yksi pentue vuonna 2001. Seuraavan kerran koreanjindonkoira on rekisteröity Suomessa vuonna 2016 milloin myös perustettiin rodulle yhdistys nimeltä Suomen Koreankoirat Ry. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017.

title: Raha

text: Holapan mukaan nykyisessä rahajärjestelmässä keskuspankit yrittävät saavuttaa inflaatiotavoitteensa säätelemällä ohjauskorkoa, jolla viitataan keskuspankkirahasta perittävään korkotasoon. Ohjauskorolla säädellään pankkien välisiä rahamarkkinakorkoja, koska kaikki pankkien väliset transaktiot selvitetään keskuspankkirahalla. Holapan mukaan ohjauskoron nostaminen johtaa siihen, että pankit nostavat omista lainoistaan perimiään korkoja säilyttääkseen entisen voittomarginaalinsa. Ohjauskoron laskeminen aiheuttaa pankeille paineita laskea antamiensa lainojen korkoja[23]. Holapan mukaan nykyjärjestelmässä liikepankit voivat hankkia keskuspankkirahaa joko suoraan keskuspankin diskonttoikkunasta tai pankkien välisiltä tukkumarkkinoilta. Keskuspankki voi määrittää diskonttoikkunan koron suoraan, mutta tukkumarkkinoiden korkotaso määräytyy keskuspankkirahan kysynnän ja tarjonnan myötä liikepankkien välisillä rahamarkkinoilla.[23] Holappa toteaa, että järjestelmä edellyttää kuitenkin sitä, että keskuspankki pidättäytyy pyrkimyksistä rajoittaa yksityisten pankkien luotontarjontaa, koska jos keskuspankki estäisi joidenkin liikepankkien pääsyn diskonttoikkunaansa, ohjautuisi tämä pankkien keskuspankkirahan kysyntä liikepankkien välisille tukkumarkkinoille, joka kohottaisi tukkumarkkinoiden korkotasoa ja näin estäisi keskuspankkia saavuttamasta inflaatiotavoitettaan. Liikepankit voivat nykyisessä rahajärjestelmässä myöntää siis niin paljon lainoja kuin haluavat, eikä keskuspankit voi rajoittaa liikepankkien luotonlaajennusta keskuspankkirahan tarjontaa kiristämällä, vaan keskuspankit voivat ainoastaan säädellä keskuspankkirahan hintaa, ja tällä tavalla vaikuttaa lainojen kysyntään. Liikepankkien asiakkailtaan keräämät talletukset eivät myöskään muodosta minkäänlaista rajoitetta yksityisten liikepankkien luotonannolle (esim. asuntolainat), vaan talletukset ovat seurausta jonkun aiemmin ottamasta velasta.[23]

title: Säästöpankkien Keskuspankki

text: Säästöpankkien Keskuspankin pääasiallisena tehtävänä on toimia Säästöpankkiryhmän keskusluottolaitoksena. Keskusluottolaitoksena Säästöpankkien Keskuspankki tukee Säästöpankkien varainhankintaa ja on mukana pankkien välisessä maksujenvälityksessä. Lisäksi Säästöpankkien Keskuspankki tarjoaa maksuliike-, talletus- ja verkkolaskupalveluja julkisyhteisö- ja suuryritysasiakkaille.

title: Keskuspankki

text: Ruotsin keskuspankki, Sveriges Riksbank, on maailman vanhin keskuspankki.

title: Vähimmäisvarantojärjestelmä

text: Järjestelmä edellyttää kuitenkin sitä, että keskuspankki pidättäytyy pyrkimyksistä rajoittaa yksityisten pankkien luotontarjontaa, koska jos keskuspankki estäisi joidenkin liikepankkien pääsyn diskonttoikkunaansa, ohjautuisi tämä pankkien keskuspankkirahan kysyntä liikepankkien välisille tukkumarkkinoille, joka kohottaisi tukkumarkkinoiden korkotasoa ja näin estäisi keskuspankkia saavuttamasta inflaatiotavoitettaan. Liikepankit voivat nykyisessä rahajärjestelmässä myöntää siis niin paljon lainoja kuin haluavat, eivätkä keskuspankit voi rajoittaa liikepankkien luotonlaajennusta keskuspankkirahan tarjontaa kiristämällä, vaan keskuspankit voivat ainoastaan säädellä keskuspankkirahan hintaa, ja tällä tavalla vaikuttaa lainojen kysyntään. Liikepankkien asiakkailtaan keräämät talletukset eivät myöskään muodosta minkäänlaista rajoitetta yksityisten liikepankkien luotonannolle (esim. asuntolainat), vaan talletukset ovat seurausta jonkun aiemmin ottamasta velasta.

title: Euroopan valuuttajärjestelmä

text: Euroopan valuuttajärjestelmä perustettiin vuonna 1979 sitä edeltäneen Euroopan vaihtokurssien järjestelmän tilalle (valuuttakäärme) . Tarkoituksena oli luoda vakaa valuutta-alue, jolla sisäiset vaihtokurssien vaihtelut olisivat suhteellisen vähäisiä. Euroopan valuuttajärjestelmä muodostuu kolmesta osatekijästä:EMS:ään osallistuvien maiden sovitut valuuttakurssit saavat vaihdella keskuskurssiin nähden 2,25 prosenttia ylös- tai alaspäin. Tämä vaihteluväli on 2. päivästä elokuuta 1993 ollut 15 prosenttia kumpaankin suuntaan. Jos valuuttaan kohdistuu paineita ja sen vaihtokurssi lähestyy vaihteluvälin sallittuja rajoja, järjestelmään osallistuvien maiden keskuspankit puuttuvat asiaan: niiden on ostettava heikkoa valuuttaa ja myytävä vahvempaa valuuttaa vaihtokurssin tukemiseksi. Tätä EMS:n osaa kutsutaan valuuttakurssi- ja interventiomekanismiksi. Jotta keskuspankkien varat eivät loppuisi niiden joutuessa tekemään tällaisia interventioita, ne myöntävät toisilleen väliaikaisia luottoja (luottomekanismi).

title: Eesti Pank

text: Viron keskuspankki oli itsenäinen, perustuslaillinen instituutio, joka ei toiminut maan hallituksen eikä minkään muunkaan valtaelimen alaisuudessa. Keskuspankki ei ollut vastuussa valtion taloudellisista sitoumuksista, eikä valtio ollut vastuussa taloudellisista sitoumuksistaan keskuspankille. Keskuspankin ylin päättävä elin oli hallintoneuvosto, johon ei saa kuulua maan hallituksen jäseniä. Tämä varmisti keskuspankille parhaat mahdollisuudet vakaan raha- ja talouspolitiikan toteuttamiseksi.

title: Vähimmäisvarantojärjestelmä

text: Toinen toistaan seuraavien pankkikriisien takia perustettiin keskuspankit säätelemään muiden pankkien toimintaa, määrittämään vähimmäisvarantovaatimuksia ja toimimaan kriisitilanteessa talletusten takaajana myöntäen kriisipankille lainaa keskuspankin varoista.

title: Talouspolitiikka

text: Suomen rahapolitiikasta päättää Euroopan keskuspankki (EKP), jonka jäsen Suomen Pankki on eurooppalaisen keskuspankkijärjestelmän EKPJ:n kautta. Käytännössä Suomea koskevat rahapoliittiset päätökset tekee EKP:n johtokunta, joka koostuu EMU-jäsenmaiden keskuspankkien pääjohtajista.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Landsbanki

text: Landsbanki toimi Islannin keskuspankkina vuodesta 1928 vuoteen 1961 saakka, minkä jälkeen perustettiin Islannin keskuspankki. Pankki yksityistettiin vuosina 1998–2003.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki perustettiin maan parlamentin Alltingin päätöksellä vuonna 1961 irrottamalla Landsbankista sen keskuspankkitoiminnoista vastaava yksikkö. Vuonna 1986 keskuspankilta vietiin valta päättää Islannin yksityisten pankkien ja talletuspankkien korkotasoista.

title: Saksan keskuspankki

text: Saksan keskuspankki ("Deutsche Bundesbank", joskus lyhyesti "Buba") on Saksan liittotasavallan keskuspankki, jonka pääpaikka on Frankfurt am Mainissa. Se kuuluu Euroopan keskuspankkijärjestelmään. Keskuspankki on perustettu 26. heinäkuuta 1957.

title: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki

text: Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki (SKOP, myös Skop) oli suomalaisten säästöpankkien keskuspankki ja pörssiyhtiö, joka perustettiin vuonna 1908. SKOP oli keskeisessä osassa Suomen pankkikriisissä 1980- ja 1990-luvun vaihteessa. Se ajautui valtion omistukseen. SKOP oli vuosikausia selvitystilassa, kunnes se lopetettiin 2015.

title: Euroopan keskuspankki

text: Euron käyttöönoton myötä vuonna 1999 toimintansa aloittanut Euroopan keskuspankki vastaa euroalueen rahapolitiikasta yhdessä euroalueen kansallisten keskuspankkien kanssa. Rahapolitiikalla tarkoitetaan liikkeessä olevan valuutan määrän ohjailua vaikuttamalla esimerkiksi korkoihin. EKP on täysin riippumaton hallituksista tai muista viranomaisista. Rahaliittoon osallistuvilla mailla on edelleen omat keskuspankkinsa, mutta niiden on noudatettava Euroopan keskuspankin antamia suuntaviivoja ja ohjeita. Kansalliset keskuspankit omistavat Euroopan keskuspankin ja yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). Suomesta tähän järjestelmään kuuluu Suomen Pankki. EKP:n pääoma säilytetään kansallisissa keskuspankeissa, ja kunkin maan osuus kokonaismäärästä riippuu maan väkiluvusta ja taloudellisesta merkityksestä.

title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki () vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.


query: Kuinka pitkään Taginaen taistelu kesti?

title: Taginaen taistelu

text: Itse taistelu ei todennäköisesti kestänyt kauan, mutta Prokopios kehuu molempien puolten rohkeutta.[15] Totila käski joukkojensa käyttää vain peitsiään ja hylkäämään jousensa ja muut aseensa. Goottien ratsuväki hyökkäsi yhtenä suurena joukkona roomalaisten keskustaan ja kärsi joitakin tappioita jousimiesten nuolista. Rooman armeijan keskustassa olleet keihäsmiehet pitivät pintansa, ja goottien ratsuväki joutui perääntymään. Ei tiedetä, lähetettiinkö roomalaisten vasemmalla sivustalla olleet tuhat ratsumiestä koukkaamaan goottien selustaan, mutta joka tapauksessa koko Rooman armeijan linja alkoi edetä. Goottien joukot murtuivat ja lähtivät pakenemaan. Goottien ratsuväki ei perääntynyt jalkaväen suojiin vaan rynnisti suoraan näiden läpi ja aiheutti lisää tappioita ja sekaannusta, jolloin koko goottiarmeija kääntyi sekasortoiseen pakoon. Rooman ratsuväki ajoi pakenevia gootteja takaa suurella vimmalla ja tappoi monia. Prokopioksen mukaan 6000 goottia sai surmansa taistelussa.[13]

title: Taginaen taistelu

text: Luokka:92 Euroopan historia Luokka:552 Luokka:Bysantin taistelut Luokka:Italian historia

title: Rooman ja Kiinan väliset yhteydet

text: Klassiset maantieteilijät kuten Strabon ja Plinius vanhempi olivat yleensä hitaita liittämään uutta tietoa teoksiina, ja koska heillä oli oppineina arvostettu asema, he saattoivat väheksyä kauppiaita ja heidän kertomuksiaan kaukaisista maista. Ptolemaioksen asenne oli jo toisenlainen, sillä hän oli selvästi avoin heidän kertomuksilleen eikä olisi voinut laatia niin tarkkaa karttaa Bengalinlahdesta ilman kauppaiden välittämiä tietoja. Viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua tuntematon egyptinkreikkalainen kauppias kirjoitti teoksen "Periplus Maris Erythraei", jossa kerrotaan eloisasti Arabian ja Intian kauppakaupungeista, niiden asukkaiden elintavoista ja eri seutujen tuotteista. Siinä mainitaan myös, kuinka kauan niiden väliset matkat kestivät, minne laivat voitiin ankkuroida, missä kuninkaalliset hovit sijaitsivat ja mihin aikaan vuodesta Egyptistä oli monsuunituulten vuoksi edullisinta purjehtia alueelle. Onkin ilmeistä, että kirjoittaja oli käynyt monilla mainitsemillaan paikkakunnilla. "Periplus" mainitsee myös suuren sisämaankapungin nimeltä "Thinae" (toisin sanoen "Sinae") "This"-nimisessä maassa, joka mahdollisesti ulottui Kaspianmereen saakka. Teoksen mukaan siellä tuotettu silkki kuljetettiin läheiseen Intiaan Gangesjokea pitkin ja Baktriaan maateitse. Kaikesta päättäen Marinus ja Ptolemaios luottivat kreikkalaisen merenkulkija ja kauppias Alexandroksen antamaan tiedonantoon siitä, miten päästiin Cattigaraan (todennäköisimmin Óc Eo Vietnamissa). Alexandroksen mukaan roomalaisten kauppiaiden matkan päätepiste oli burmalainen kaupunki Tamala Malakan niemimaan luoteisosassa, jonne intialaiset kauppiaat matkustivat maateitse Kran kannaksen yli päästäkseen Perimulicin lahdelle eli Siaminlahdelle. Alexandroksen mukaan merimatka Thaimaasta Zabia-nimiseen satamaan Etelä-Vietnamissa kesti 20 päivää. Hänen mukaansa merimatkaa voitiin jatkaa Vietnamin rannikkoa pitkin Zabiasta Cattigaran satamaan saakka, joskaan hän ei kerro, kuinka kauan se kesti.

title: Teja

text: Teja (k. 552) oli ostrogoottien viimeinen kuningas Italiassa. Taginaen taistelun jälkeen ostrogootit valitsivat taistelussa kuolleen kuningas Totilan lähimmän miehen Tejan uudeksi kuninkaakseen. Hänen johdollaan gootit yrittivät asettua Campaniaan, mutta joutuivat taistelemaan ylivoimaista Bysantin armeijaa vastaan lähellä Vesuviusta.

title: Kuolemanlaakso (kirja)

text: Ensimmäisessä persoonassa kirjoitetussa Kuolemanlaaksossa kuvataan, kuinka Kovasen aivovamman diagnosoiminen kesti pitkään, kuinka hän oli pettynyt siihen, ettei taklauksesta annettu pelikieltoa, ja miten vamma muutti Kovasen elämää ja persoonaa. Lisäksi kirjassa kerrotaan Kovasen jäähyväisottelusta, itsemurhayrityksestä, ajasta Moision mielisairaalassa ja elämänhalun palaamisesta mielisairaalajakson aikana ja jälkeen. Kovanen kritisoi kirjassaan SM-liigan, Rauman Lukon ja häntä aluksi hoitaneiden joukkuelääkäreiden toimintaa ja kuvaa omaa valheessa elämistään. Omasta mielestään hän ymmärsi ja hyväksyi aivovammansa vasta mielisairaalassa ollessaan.

title: Pultuskin taistelu

text: Leuto syksyinen sää oli kestänyt poikkeuksellisen pitkään. Lisäksi vuodenajalle tavanomaisen kylmyyden ja pakkasen oli lauhduttanut suojasääpäivät. Molempien taistelevien osapuolien taktiset liikkeet ja huolto olivat hankalia suorittaa. Erityisesti ranskalaiset hyökkäävänä osapuolena olivat vaikeuksissa tykistönsä kanssa. Ranskan marsalkka Davout kuvasi kuinka he pystyivät etenemään vain 4 kkilometriä kahden tunnin aikana.

title: Goottisota (535–554)

text: Gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Ildibadin. Hän ja hänen seuraajansa Eraric kuitenkin murhattiin lyhyiden hallituskausien jälkeen. Eraricin seuraajaksi valittiin Totila, joka valtasi pian goottien menettämät alueet takaisin. Belisarius lähetettiin uudestaan Italiaan vuonna 544. Hän ei kuitenkaan pystynyt estämään Totilaa valtaamasta Roomaa vuonna 546. Belisarius sai Rooman haltuunsa seuraavana vuonna mutta kutsuttiin sitten takaisin Konstantinopoliin, jonka jälkeen Totila valtasi Rooman uudelleen vuonna 549. Justinianus nimitti Belisariuksen seuraajaksi serkkunsa Germanuksen mutta tämä kuoli ennen sotaretkeä. Tämän jälkeen Narses nimitettiin roomalaisten sotajoukkojen komentoon Italiassa. Narses kukisti Totilan Taginaen taistelussa vuonna 552. Totila sai surmansa ja uudeksi kuninkaakseen gootit valitsivat Tejan. Narses kuitenkin kukisti gootit uudestaan Mons Lactariuksen taistelussa, jossa Teja kuoli. Narses löi vielä frankit ja alemannit, jotka gootit olivat pyytäneet apuun, Volturnuksen taistelussa vuonna 554, jonka jälkeen Italia oli nyt jälleen roomalaisten hallussa.

title: Taginaen taistelu

text: Narses kehotti Totilaa joko solmimaan rauhan roomalaisten kanssa, sillä goottien tilanne oli toivoton, tai nimeämään päivän taistelulle.[6] Totila torjui rauhanneuvottelut, mutta ehdotti, että taistelu käytäisiin kahdeksan päivän kuluttua. Narses ei kuitenkaan luottanut häneen vaan ryhmitti armeijansa taisteluasemiin. Seuraavan päivän aamuna Totila toikin koko armeijansa paikalle.[13][7]

title: Taginaen taistelu

text: Narseksen armeija lähti Salonasta Pohjois-Italiaan keväällä 552. Totila oli antanut frankkien ottaa haltuunsa suuren osan Pojoen laaksosta ja lähettänyt parhaita joukkojaan Veronaan hidastamaan roomalaisia, mutta Narses vältti heidät marssimalla lähellä rannikkoa.[9] Kesäkuussa 552 Narseksen joukot pääsivät Ravennaan, missä heidän armeijaansa liittyi vahvistuksia, joita johtivat magister militumit Justinus ja Valerianus. Narses jäi Ravennaan yhdeksäksi päiväksi, kunnes päätti jatkaa marssia etelään. Hän jätti Ravennaan Justinuksen johtaman varuskunnan ja lähti kaupungista kohti Roomaa. Matkalla hän joutui ohittamaan goottien hallussa olleen Ariminumin (nykyinen Rimini). Aikalaishistorioitsija Prokopioksen mukaan Narseksen tavoitteena oli kohdata Totilan joukot taistelussa mahdollisimman pian.[7]

title: Taginaen taistelu

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Procopius| title = History of the wars: Books 7.36–8| publisher = Harvard University Press| year = 1928| version = Loeb Classical Library. Kääntänyt englanniksi H. B. Dewing| id = ISBN 978-0-674-99239-9| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.| page = 353–389}}

title: Pokémon Red ja Blue

text: Pokémoneilla on erilaisia tunnuslukuja: Attack-luvun perusteella määräytyy, kuinka paljon hahmon fyysiset iskut tekevät tuhoa, Defence-luvun perusteella taas kuinka paljon hahmo kestää fyysisiä iskuja. Pokémon, jolla on korkeampi Speed-luku, tekee vuoron ensimmäisen liikkeen. Special-luvun perusteella määräytyy, kuinka voimakkaita hahmon erikoisiskut ovat ja kuinka hyvin se kestää vastustajan erikoisiskuja. Lisäksi näitä lukuja voi ottelun aikana tietyillä liikkeillä väliaikaisesti nostaa tai laskea.

title: Taginaen taistelu

text: Taistelusta selviytyneet gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Totilan lähimmän miehen Tejan. Narses puolestaan marssi etelään ja valtasi Rooman. Tämän jälkeen hän piiritti Cumaen kaupungin, missä gootit pitivät valtionsa rahavaroja. Teja riensi armeijansa kanssa kaupungin avuksi, mutta Narseksen joukot kukistivat lokakuussa 552 gootit Mons Lactarius -vuorella Campaniassa (nykyinen Monti Lattari) käydyssä taistelussa. Teja ja monet hänen miehistään saivat surmansa taistelussa, ja Narses antoi loppujen goottien poistua rauhassa Italiasta. Tejan kuolema päätti järjestäytyneen ostrogoottien vastarinnan Italiassa, joskin joitakin kahakoita käytiin vielä vuoteen 555 asti.[17] Vuonna 554 Narses kukisti vielä Italiaan hyökänneet alemannit ja frankit Volturnuksen taistelussa.[9][18] Viimeinen goottien hallussa ollut kaupunki, Verona, antautui kuitenkin vasta vuonna 561.[5]

title: Väärinmajan taistelut

text: Taistelut Väärinmajassa käynnistyivät 21. helmikuuta, kun punaisten Vilppulaa vastaan Haapamäen rataa pitkin tekemät hyökkäykset olivat helmikuun alussa toistuvasti epäonnistuneet. Tämän johdosta he siirsivät rintaman painopisteensä Vilppulan lounaispuolella sijaitsevaan Väärinmajaan, jossa oli tarkoitus tehdä läpimurto ja iskeä sieltä vihollisen läntiseen sivustaan. Valkoisten puolustuslinja kuitenkin kesti punaisten hyökkäykset myös Väärimajalla. 15. maaliskuuta alkoi valkoisten suurhyökkäys Tampereen valtaamiseksi, jonka jälkeen punaisten rintamat Pohjois-Hämessä murtuivat nopeasti ja he vetäytyivät myös Väärinmajasta muutaman päivän kuluessa puolustamaan Tamperetta.

title: Mons Lactariuksen taistelu

text: Itä-Rooman valtakunta oli vuodesta 535 lähtien käynyt sotaa Italian ostrogootteja vastaan. Roomalaiset olivat sotapäällikkö Belisariuksen johdolla vallanneet suuren osan Italiasta vuoteen 540 mennessä, mutta vuonna 541 goottien kuninkaaksi valittu Totila onnistui valtaamaan melkein kaikki menetetyt alueet takaisin. Kesällä 552 itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti Totilan Taginaen taistelussa, jossa tämä haavoittui kuolettavasti. Henkiinjääneet gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Totilan lähimmän miehen Tejan, joka kohtasi Narseksen armeijan uudelleen saman vuoden lokakuussa Mons Lactarius -vuorella (nykyinen Monti Lattari, lähellä Vesuviusta) Campaniassa, Etelä-Italiassa. Taistelu kesti kaksi päivää ja sen aikana Teja sai surmansa. Lopulta gootit antautuivat ja Narses antoi heidän lähteä Italiasta.

title: Taginaen taistelu

text: Taginaen taistelu (myös Busta Gallorumin taistelu[2]) käytiin kesällä 552 Keski-Italiassa. Taistelussa itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti ostrogoottien kuningas Totilan johtaman armeijan. Taistelu oli ratkaiseva, sillä se mursi ostrogoottien vallan Italiassa ja tasoitti roomalaisten tietä koko niemimaan valloitukselle.[3] Ainoa lähde taistelusta on aikalaishistorioitsija Prokopios.[4]

title: Taginaen taistelu

text: Armeijat ryhmittyivät toisiaan vastaan. Roomalaisten puolella langobardien, herulien, ja gepidien joukot, joita oli ehkä yhteensä noin 9000–10000, jalkautuivat, ja heidät ryhmitettiin kaltevalle rinteelle armeijan keskustaan. Armeijan molemmille siiville asettuivat jousin ja peitsin aseistetut ratsuväkijoukot. Vasenta siipeä komensivat Narses ja sotapäällikkö Johannes, ja se koostui armeijan parhaimmista joukoista sekä hunneista. Oikeaa siipeä komensivat Valerianus, Dagisthaeus ja eräs toinen Johannes, joiden komennossa oli loput roomalaisten ratsuväestä. Molempien siipien eteen asettui 4000 jousimiestä ja vasemman siiven taakse vielä 1500 ratsumiestä. Prokopioksen mukaan näistä 500 tuli toimia reservinä ja loppujen tuli koukata vihollisen selustaan mikäli goottien jalkaväki hyökkäisi roomalaisten keskustaa tai siipiä vastaan. Gootit ryhmittivät armeijansa luultavasti samalla tavoin: jalkaväki keskelle ja ratsuväki sivustoille.[6] Totila kulki armeijansa parissa ja kannusti miehiään taisteluun.[14] Narses teki samoin ja esitteli vielä palkintoja, joita rohkeutensa osoittaneille sotilaille tultaisiin taistelun jälkeen myöntämään.[7]

title: Taginaen taistelu

text: Ainoa reitti Rooman armeijan selustaan oli polku, joka kulki roomalaisten vasemmalla puolella olevan pienen kukkulan ympäri. Narses lähetti yön aikana 50 miestä ottamaan haltuunsa reitin. Gootit yrittivät seuraavana aamuna useaan otteeseen vallata polun lähettämällä ratsuväkijoukkoja roomalaisten kimppuun, mutta kapea reitti ja vaikeakulkuinen maasto auttoivat roomalaisia torjumaan hyökkäykset.[13] Taistelussa kunnostautui eräs Paulus, jonka Narses palkitsi ottamalla hänet henkivartiokaartiinsa.[7]

title: Taginaen taistelu

text: Totila itse pakeni viiden soturin kanssa takaa-ajajinaan saman verran roomalaisia ratsumiehiä, jotka eivät tienneet keitä takaa-ajetut olivat. Ennen iltaa roomalaiset pääsivät tarpeeksi lähelle, jolloin eräs gepidisoturi haavoitti Totilaa kuolettavasti keihäällään. Gootit pääsivät kuitenkin pakoon ja hautasivat Totilan lähellä Caprae-nimistä paikkaa (ehkä nykyinen Caprara) noin 15kilometriä taistelupaikalta. Prokopios kertoo myös toisen version Totilan kuolemasta. Sen mukaan Totila haavoittui kuolettavasti nuolesta taistelun aikana ja joutui vetäytymään taistelusta, mikä aiheutti goottijoukkojen paon. Roomalaiset tajusivat Totilan kuolleen vasta, kun eräs goottinainen osoitti heille hänen hautansa.[15] He kaivoivat Totilan ruumiin ylös varmistuakseen hänen kuolemastaan ja hautasivat tämän jälkeen hänet uudestaan.[16]

title: Narses

text: Narses kukisti ostrogoottien kuninkaan Totilan Taginaen taistelussa kesällä 552 ja loputkin goottien joukoista Mons Lactariuksen taistelussa saman vuoden lokakuussa. Vuonna 554 hän kukisti frankit ja alemannit, jotka olivat tulleet auttamaan gootteja roomalaisia vastaan. Lopulta kaikki gootit antautuivat hänelle ja Italia oli jälleen osa Rooman valtakuntaa.

title: Taginaen taistelu

text: Narses päätti ryhmittää armeijansa puolustusasemiin ja odottaa goottien hyökkäystä. Hän valitsi taistelupaikaksi kohdan Via Flaminialta, Apenniineille kulkevalta paikalliselta tieltä, joka seurasi pienen Bonojoen laaksoa. Paikka oli hieman ympäröivää vaikeakulkuista laaksoa korkeammalla, ja lisäksi sitä suojasi vasemmalta pieni kukkula.[6]

title: Valvonta

text: Matkapuhelimia käytetään usein myös paikannustietojen keräämiseen. Matkapuhelimen sijainnin (ja siten myös laitteen haltijan) voi helposti määrittää silloinkin, kun puhelin ei ole käytössä. Tähän käytetään multilaterointi-nimistä tekniikkaa, jolla lasketaan kuinka pitkään kestää ennen kuin puhelimen lähettämät signaalit saavuttavat lähistöllä olevat matkapuhelintornit. Tämänkaltaisten tekniikoiden laillisuus on ollut kyseenalaistettua esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa on annettu erityistä huomiota kysymykselle tuomioistuinten määräysten tarpeellisuudesta. Sprint-tietoliikenneyhtiön tilastojen mukaan, Yhdysvaltain liittovaltion lainvalvontavirastot ovat vaatineet kyseisen yhtiön paikannustietoja kahdeksan miljoonaa kertaa vuodessa.

title: Taginaen taistelu

text: Keskipäivän aikaan Totilan odottamat 2000 ratsumiestä saapuivat, ja hän käski armeijansa vetäytyä syömään leiriinsä, missä hän vaihtoi ylleen tavallisen sotilaan varusteet. Prokopioksen mukaan Totila toivoi goottien vetäytymisen saavan roomalaisten valppauden herpaantumaan ja antamaan näin mahdollisuuden yllätyshyökkäykseen. Narses käski kuitenkin miestensä pysyä asemissaan ja syödä lounaansa myös paikallaan. Vähän ajan kuluttua gootit palasivat vahvistuksineen ja huomasivat roomalaisten odottavan heitä.[13][7]

title: Surtsey

text:
Saari on rauhoitettu tieteellistä tutkimusta varten, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä. Siellä tutkitaan, kuinka kauan kestää, ennen kuin muualta tullut kasvillisuus ja eläimistö leviää äskettäin merestä nousseelle saarelle. Tutkimustuloksista arvellaan saatavan tietoa, jolla on merkitystä myös sen selvittämisessä, kuinka kauan Pohjois-Euroopassa kesti jääkauden jälkeen, ennen kuin eri lajit levisivät jään alta vapautuneille alueille.
Tämän vuoksi Surtseyn saari onkin valittu vuonna 2008 Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: Itärintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Kaikkiaan Brest-Litovskissa solmittu rauhansopimus kesti kahdeksan ja puoli kuukautta. Saksa luopui siitä marraskuussa 1918 joutuessaan itse antautumaan. Osmanien valtakunta puolestaan rikkoi sopimusta jo kahden kuukauden kuluttua hyökätessään Armeniaan. Maailmansodan jälkeen jatkui taistelu Venäjällä bolševikkien ja valkoisten kenraalien välisenä sisällissotana vielä pitkään.

title: Anianpellon taistelu

text: Hans Kalmin pataljoona aloitti hyökkäyksen Kurhilaan vasta vajaan kolmen viikon kuluttua 15. huhtikuuta. Punaiset olivat tällä välin rakentaneet Kurhilaan puolustusasemiaan, joihin kuului juoksuhautoja sekä konekivääripesäkkeitä. Aikaisin aamulla alkanut taistelu kesti seuraavaan yöhön kello kolmeen saakka, kunnes punaiset jättivät asemansa ja vetäytyivät Vääksyyn. Pitkään jatkuneessa laukaustenvaihdossa kuitenkin kaatui vain kolme valkoista ja yksi punainen. Lisäksi valkoisten komppanianpäälliikkönä toiminut vänrikki T. E. Kalliokoski teloitti yhden antautuneen punaisen.[2]

title: Lempäälän taistelut

text: Punaisten puolustus kesti pisimpään Lempäälän kirkonkylässä, jonka valkoiset illan hämärtyessä ottivat haltuunsa Viialan punakaartilta. Lempäälän pohjoispuolelle jääneistä punaisista osa perääntyi rataa pitkin Tampereen Hatanpäähän ja osa taas Anian kautta Etelä-Pirkkalaan. Lempäälän punakaartin uudeksi päälliköksi oli tuolloin valittu seppä Berndt Puro.

title: Taginaen taistelu

text: Kuullessaan Narseksen joukkojen hyökkäyksestä Totila lähti joukkoineen Roomasta ja marssi kohtaamaan Narseksen taistelussa. Goottien armeija oli 17vuotta kestäneen sodan aikana kärsinyt raskaita tappioita ja Totilan oli täytynyt vahvistaa rivejään karanneilla orjilla ja maanviljelijöillä. Monet goottien joukkojen sotilaista olivat myös loikkareita Itä-Rooman armeijasta. Maksamattomat palkat ja Totilan tapa kohdella vangittuja sotilaita hyvin saivat monet itäroomalaiset siirtymään Totilan joukkojen riveihin. Prokopios ei kerro Totilan armeijan kokoa, mutta nykyarviot liikkuvat 16000–20000 miehen välillä.[10][11][9] Totilan joukot leiriytyivät lähellä Taginaen (tai Tadinum) kylää Via Flaminian varrella lähellä nykyistä Gualdo Tadinon kaupunkia Umbriassa, Keski-Italiassa.[2] Narseksen joukot leiriytyivät noin 20kilometrin päähän goottien leiristä lähellä Busta Gallorum -nimistä paikkaa (),[7] joka sijaitsi lähellä Sentinumia, missä roomalaiset kävivät vuonna 295 eaa. Sentinumin taistelun etruskeja ja galleja vastaan.[12]

title: Taginaen taistelu

text: Kumpikaan puoli ei kuitenkaan aloittanut taistelua. Totila yritti ilmeisesti viivyttää taistelua, sillä 2000 goottien ratsumiestä ei ollut vielä saapunut taistelupaikalle. Prokopioksen mukaan Totila pukeutui kullalla koristeltuun haarniskaansa ja ratsasti armeijoiden väliin esittelemään ratsumiestaitojaan.[13] Totila yritti myös aloittaa neuvottelut roomalaisten kanssa, mutta Narses torjui ehdotuksen.[7] Prokopios kertoo myös, kuinka eräs goottien puolelle loikannut roomalainen sotilas nimeltään Coccas haastoi kenet tahansa roomalaisen kaksintaisteluun. Haasteen otti vastaan Narseksen henkivartiokaartissa palvellut armenialainen Anzalas. Molemmat miehet nousivat ratsaille ja hyökkäsivät toisiaan kohti. Coccas tähtäsi keihäänsä kohti vastustajaansa, mutta viime hetkellä Anzalas väisti ja iski keihäänsä Coccakseen, joka putosi kuolleena maahan. Tapahtuma kirvoitti roomalaisten armeijasta raikuvat hurraahuudot.[14]

title: Disaster Date

text: Disaster Date on yhdysvaltalainen televisio-ohjelma, jota esitetään MTV-kanavalla. Ohjelmassa kuvataan piilokameralla ihmisiä, jotka saapuvat sokkotreffeille tietämättä vastakkaisen osapuolen olevan todellisuudessa näyttelijä. Heidät palkitaan sen mukaan, kuinka pitkään he kestävät sietämätöntä ihmistä esittävän näyttelijän oikkuja ja pilkkaa. Täydestä tunnista saa palkkioksi 60 dollaria. Ohjelma kestää noin puoli tuntia. Yhdessä jaksossa esitellään yleensä noin kolme miestä tai naista.

title: Kollaan taistelu

text: Kollaan taistelut käytiin Kollaanjoella Suistamon pitäjässä Laatokan Karjalassa. Taistelut alkoivat 7. joulukuuta 1939 ja jatkuivat talvisodan loppuun 13. maaliskuuta 1940. Jälkipolvet muistavat taistelusta sanonnan ”Kollaa kestää”. Kerrotaan, että kenraalimajuri Hägglund kysyi luutnantti Aarne Juutilaiselta: ”Kestääkö Kollaa?”. Tähän Juutilainen oli vastannut: ”Kyllä kestää, ellei käsketä karkuun juoksemaan.”


query: Missä Emanuel Swedenborg kuoli?

title: Emanuel Swedenborg

text: Emanuel Swedenborg (vuoteen 1719 asti Swedberg) (29. tammikuuta 1688 Tukholma – 29. maaliskuuta 1772 Lontoo) oli ruotsalainen tiedemies, filosofi, mystikko ja teologi. Swedenborg oli tuottelias kirjoittaja, jonka tuotanto käsittää yli neljä hyllymetriä teoksia eri aloilta.

title: E. W. Kenyon

text: Koulussa opetettiin metafysiikkaa ja muun muassa Emanuel Swedenborgin oppeja. Koulussa olivat opettajina muun muassa Lewis Baxter Monroe (1825–1879) ja Charles Wesley Emerson (1837–1908)

title: Emanuel Swedenborg

text: Swedenborg julkaisi eläessään yli 30 kirjaa. Jos pienpainatteet lasketaan mukaan, on julkaisujen määrä yli 50. Kirjansa hän painatti omakustanteina, joskin on esitetty, että hänellä olisi ollut yksi tai useampia rahoittajia. Swedenborg jätti oman nimensä usein pois kirjoistaan. Teokset voidaan jakaa kolmeen luokkaan: matemaattis-luonnontieteellisiin, anatomisiin ja mystillis-teologisiin.

title: Emanuel Swedenborg

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Clavis hieroglyphica. Hieroglyfinen avain ja muita filosofisia tekstejä| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2000| version = Suomentanut ja johdannolla varustanut Jyrki Siukonen| id = ISBN 951-662-800-1}} Taivas, sen ihmeet ja Helvetti Uusi Jerusalem ja sen taivaallinen oppi

title: Emanuel Swedenborg

text: Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) Check date values in: |accessdate= (help)

title: Emanuel Swedenborg

text: 1740-luvulla Swedenborg suunnitteli myös laajempaa, 17-osaista anatomista teosta, jolle hän antoi nimeksi Regnum Animale. Kirjan kirjoittaminen jäi kesken, mutta yksittäisiä osia siitä on julkaistu.

title: Emanuel Swedenborg

text: Vaikka Swedenborg kirjoitti jonkin verran avioliitosta, hän ei koskaan mennyt naimisiin eikä hänellä ollut lapsia. Swedenborg kuoli Lontoossa 29. maaliskuuta 1772. Kuolinvuoteellaan hänen kerrotaan sanoneen, että olisi jo julkaisemiensa uskonnollisten tekstien lisäksi halunnut kertoa ihmisille monia muitakin henkimaailman salaisuuksia, mutta hänelle ei annettu siihen lupaa. Swedenborg haudattiin Lontoon ruotsalaisen seurakunnan hautausmaahan, mutta ruumis siirrettiin Uppsalaan vuonna 1908. Tuolloin Uppsalaan haudattiin myös Swedenborgin pääkallo, joka oli ollut pitkään kateissa.

title: Emanuel Swedenborg

text: Myöhemmissä teoksissaan Swedenborg muun muassa selitti Raamatun sanomaa omien menetelmiensä mukaisesti, ja vähän ennen kuolemaansa hän julkaisi vielä kirjan Vera Christiana Religio, jonka tarkoituksena oli lähinnä selittää hänen omia opetuksiaan luterilaisille kristityille. Vera Christiana Religiossa Swedenborg myös vakuuttaa, että Jumala on antanut hänelle tehtävän kertoa ihmisille taivaallisista salaisuuksista.

title: Uppsala

text: Keskiaikaisen, goottilaista tyylisuuntaa edustavan tuomiokirkon tiloissa sijaitsee useiden merkkihenkilöiden, kuten Kustaa Vaasan, Carl von Linnén ja Emanuel Swedenborgin, hautoja. Tuomiokirkko on yksi Pohjois-Euroopan suurimmista ja sen torni yltää 119 metrin korkeuteen.

title: Emanuel Swedenborg

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Swedenborg, Emanuel| title = Clavis hieroglyphica. Hieroglyfinen avain ja muita filosofisia tekstejä| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2000| version = Suomentanut ja johdannolla varustanut Jyrki Siukonen| id = ISBN 951-662-800-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Niemi, Pertti| title = Johdatus Emanuel Swedenborgin filosofiaan| location = Turku| publisher = TAB-kirjat| year = 2001| id = ISBN 951-98483-1-2}}

title: Emanuel Swedenborg

text: Ollessaan palkattomana asessorina kaivoslautakunnassa Emanuel Swedenborg toimitti Ruotsin ensimmäistä tieteellistä aikakausjulkaisua nimeltä Daedalus Hyperboreus. Se keskittyi matematiikkaan ja fysiikkaan ja ilmestyi vuosina 1716–1718. Ensimmäiset omat teoksensa hän julkaisi vuosina 1721 ja 1722. Ne käsittelivät mineralogiaa, geologiaa ja kemiaa, ja Swedenborg oli saanut niihin taustatietoja tutustuessaan kaivosteollisuuteen Saksassa ja Alankomaissa. Julkaisut saivat hyvän vastaanoton luonnontieteellisissä piireissä.

title: Eric von Born

text: Von Born kirjoitti 1930-luvulla muutamia juutalaisvastaisia teoksia. Hän on kirjoittanut myös Emanuel Swedenborgin oppeja käsitteleviä teoksia ja julkaissut salapoliisiromaaneita nimimerkillä "Eric Finn".

title: Emanuel Swedenborg

text: Myöhemmällä iällä Swedenborg alkoi kiinnostua yhä enemmän hengellisistä asioista, joskin uskonnollinen hän oli ollut lapsesta saakka. Swedenborg väitti itsellään olevan yliluonnollisia kykyjä, joiden ansiosta hän muun muassa kykeni kommunikoimaan kuolleiden ihmisten kanssa. Friedrich Oetingerille marraskuussa 1766 kirjoittamassaan kirjeessä Swedenborg väittää keskustelleensa satoja kertoja Martti Lutherin kanssa, vuoden ajan apostoli Paavalin kanssa ja kerran Mooseksen kanssa. Hän uskoi, että Jumala ilmaisi hänelle totuuden kuolemanjälkeisen elämän erilaisista tiloista ja viimeisestä tuomiosta. Swedenborg katsoi, että hänen uskonnollinen oppinsa toimii yhdessä Raamatun kanssa pohjana aivan uudelle kirkolle, mutta ei ennustanut tämän kirkon saavuttavan suosiota nopeasti. Swedenborgin opetukset jakoivat aikalaisten mielipiteitä jyrkästi. Henkimaailmaa ja aviollista rakkautta käsitellyt teos Deliciae sapientiae de amore conjugiali jopa takavarikoitiin vuonna 1769, kun Ruotsin luterilainen kirkko syytti Swedenborgia harhaoppisuudesta.

title: Emanuel Swedenborg

text: Luokka:Kristilliset mystikot Luokka:Ruotsalaiset filosofit Luokka:Ruotsalaiset teologit Luokka:Vuonna 1688 syntyneet Luokka:Vuonna 1772 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Näky

text: Keskiajalla ja hieman myöhemminkin uskonnollisia näkyjä pidettiin tavanomaisina. Tunnettujen näkijöiden joukossa olivat Hildegard Bingeniläinen, Pyhä Birgitta, Jeanne d'Arc, Tuomas Akvinolainen, Martti Luther ja Emanuel Swedenborg.

title: Emanuel Swedenborg

text: 1720-luvun puolivälissä Swedenborg ryhtyi tutkimaan metallurgiaa. Noin kymmenen vuotta myöhemmin, vuonna 1736, hän lähti jälleen vuosiksi ulkomaille opiskelemaan, tällä kertaa Ranskaan, Alankomaihin ja Italiaan. Luentoja kuuntelemalla, demonstraatioihin osallistumalla ja kirjastojen kirjoja lukemalla hän täydensi tietojaan ihmisen anatomiasta ja fysiologiasta. Kaikkiaan matka kesti neljä vuotta.

title: Emanuel Swedenborg

text: Vuonna 1710 Swedenborg lähti kahdeksi vuodeksi Lontooseen saadakseen lisätietoja matematiikkaa ja luonnontieteitä koskien. Hän opiskeli vielä lisää Alankomaissa, Ranskassa ja Saksassa. Matkustellessaan Swedenborg asui erilaisissa kodeissa ja omaksui samalla erilaisiin ammatteihin liittyviä käytännön taitoja. Matkustellessaan hän toimi samalla eräänlaisena Uppsalan yliopiston kiertävänä asiamiehenä hankkien kirjoja ja tutkimusvälineistöä niiden ohjeiden mukaisesti, joita hän sai langoltaan Erik Benzelius nuoremmalta. Benzelius työskenteli yliopistossa kirjastonhoitajana. Ruotsiin Swedenborg palasi 1715.

title: Emanuel Swedenborg

text: Swedenborg eli aikuisiälläkin vuosikausien ajan isänsä varallisuuden turvin. Vuonna 1716 hänet tosin nimitettiin Ruotsin Kuninkaalliseen kaivoslautakuntaan ylimääräiseksi asessoriksi, mutta virka oli palkaton. Vasta kahdeksan vuotta myöhemmin hänestä tuli lautakunnassa palkallinen asessori.

title: Emanuel Swedenborg

text: Emanuel Swedenborg syntyi Tukholmassa 29. tammikuuta 1688. Hän oli kolmanneksi vanhin yhdeksänlapsisen perheen lapsista. Nimi Emanuel tulee heprean sanasta immanuel, joka tarkoittaa ”Jumala kanssamme”. Emanuelin isä oli luterilainen pappi ja hovisaarnaaja Jesper Swedberg, josta vuonna 1703 tuli Skaran piispa. Varakkaasta perheestä lähtöisin ollut äiti Sara Behm puolestaan kuoli Emanuelin ollessa kahdeksanvuotias.

title: Friedrich Christoph Oetinger

text: Oetinger käänsi Emanuel Swedenborgin teoksia ja lisäsi niihin omia selityksiään. Vuonna 1765 tai 1766 hänestä tuli prelaatti Murrhardtissa, jossa hän myös kuoli.

title: Ufokontakti

text: Jo 1758 Emanuel Swedenborg väitti saaneensa psyykkisen yhteyden toisiin planeettoihin.

title: Jesper Svedberg

text: Hänet tunnetaan myös Emanuel Swedenborgin isänä.

title: Emanuel Swedenborg

text: Vuonna 1719 Swedenborg sisaruksineen aateloitiin, ja siihen asti suvun nimenä ollut Swedberg muutettiin Swedenborgiksi. Samana vuonna hän alkoi osallistua Ruotsin valtiopäivien aatelissäädyn istuntoihin sukunsa edustajana, ja jatkoikin poliittiseen päätöksentekoon osallistumista vuoteen 1761 asti.

title: Emanuel Swedenborg

text: Perheen varallisuus mahdollisti Swedenborgille hyvän koulutuksen. Lapsena häntä opetti yksityisopettaja, ja nuorena hän opiskeli usean vuoden ajan Uppsalan yliopistossa. Tuolloin Swedenborg keskittyi opinnoissaan erityisesti kirjallisuuteen ja klassisiin kieliin. Opiskeleminen Uppsalassa johti vuonna 1709 valmistuneeseen klassillisen kirjallisuuden väitöskirjaan.

title: Emanuel Swedenborg

text: Vuosina 1736–1740 toteutettu opintomatka ulkomailla antoi Swedenborgille valmiudet kirjoittaa myös anatomiasta ja fysiologiasta. Vuonna 1740 hän julkaisi kirjan Oeconomia Regni Animalis, jonka keskeisiä teemoja olivat verenkierto, veren koostumus ja sydän. Teoksessa puhutaan tosin myös ihmisen sielusta.

title: Emanuel Swedenborg

text: Vuonna 1745, kirjoittaessaan samanaikaisesti myös anatomisia tekstejä, Swedenborg julkaisi kaksi ensimmäistä osaa teoksestaan De Cultu et Amore Dei, joka kuvaili luomiskertomusta. Tämä oli alku Swedenborgin laajalle teologiselle tuotannolle. Mainitun teoksen kolmas osa jäi julkaisematta. Neljä vuotta myöhemmin Swedenborg alkoi julkaista osia seuraavasta kahdeksanosaisesta teoksestaan, Arcana Coelestiasta. Viimeinen osa ilmestyi vuonna 1756. Luultavasti juuri Arcana Coelestia sisältää Swedenborgin radikaaleimmat uskonnolliset väitteet. Kirjassaan hän esittää, että kaikilla aineellisilla asioilla on henkiset vastaavaisuutensa, ja kutsuu tätä vastaavaisuuksien tieteeksi. Swedenborgin mukaan lähes koko Raamattu on kirjoitettu vastaavaisuuksien avulla, jolloin siihen sisältyisi runsaasti kätkettyjä tietoja.

title: Emanuel Swedenborg

text: Gutenberg-projektissa. .

title: Emanuel Swedenborg

text: Swedenborgin seuraavat kirjat, kolmiosainen Opera Philosophica et Mineralia sekä De Infinito, ilmestyivät 1734 eli yli kymmenen vuotta ensimmäisten teosten jälkeen. Niissä Swedenborg otti käyttöön lukuisia uusia termejä, mikä oli omiaan tekemään hänen kirjoistaan vaikeatajuisia. Opera Philosophica et Mineraliassa ja De Infinitossa Swedenborg lähestyy fysikaalisia ilmiöitä filosofisista näkökulmista, mutta esittelee myös puhtaasti luonnontieteellisiä teorioita. Näistä ehkä tunnetuin on maailmaneetterihypoteesi, jota nykyään pidetään virheellisenä.

title: Emanuel Swedenborg

text: Kirjojensa aiheissa Swedenborg eteni melko suoraviivaisesti ihmisen ulkopuolisista luonnontieteellisistä ilmiöistä ihmisen ruumiinrakenteeseen ja lopulta sieluun sekä Jumalaan. Swedenborgin uskonnollisissa teoksissa korostuu hänen näkemyksenä siitä, että sokea usko ei ole ymmärrystä jalompaa, vaan Jumalaan, taivaaseen ja helvettiin liittyviä asioita voidaan ymmärtää valaistuneella ihmisjärjellä.

title: Pohjoismainen filosofia

text: Ruotsin suurvaltakaudella ruotsalaisten filosofien joukosta erottuvat kaksi mystikkoa, George Stiernhielm (1598–1672) ja Emanuel Swedenborg (1688–1772). Stiernhierlmin filosofiassa yhdistyivät uusplatonismi ja hermeettinen traditio. Swedenborg aloitti luonnontieteilijänä, mutta kääntyi myöhemmin teologisiin spekulaatioihin. Kant torjui Swedenborgin ”unet” jyrkästi, mutta hän innoitti saksalaisia romantikkoja.[3]


query: Miksi merivesi on suolaista?

title: Merivesi

text: Meriveden suola on pääasiassa kallio- ja maaperästä siihen liuennutta natriumkloridia.

title: Gwadar

text: Paikallisten pääelinkeino on kalastus ja pääasiallinen teollisuus Gwadarissa liittyy kalan jalostukseen. Alueella tuotetaan myös suolaa haihduttamalla merivettä. Vuonna 2016 kiinalaisen yrityksen uutisoitiin aloittaneen uuden teollisuusalueen rakentamisen Gwadariin, jonka arvioitiin tuovan alueelle sen valmistuttua 40 000 työpaikkaa.

title: Linnulaht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.

title: Merivesi

text: Suola on tullut meriin jo pian alkumeren synnyttyä, jolloin vulkaanisesti aktiivisen planeetan mereen kulkeutui nopeasti epäpuhtauksia. Suoloja kerääntyy meriin koko ajan lisää, mutta niin hitaasti, että suolojen kokonaismäärää voidaan pitää vakiona. Suoloja tulee jokien ja pohjavesien mukana, vaipasta litosfäärin konvektiovirtausten kuljettamana sekä ilmakehän kautta vulkaanisen toiminnan seurauksna. Toisaalta suoloja sedimentoituu merten pohjiin vähäisessä määrin.[10]

title: Merivesi

text: Merivesi on suolapitoista vettä valtamerissä ja reunamerissä. Maapallolla on merivettä noin 1350 miljoonaa kuutiokilometriä, mikä on 96,8 prosenttia kaikesta maapallon vesivarastosta.[1]

title: Merivesi

text: Merivesi on niin suolaista, että sitä ei voida käyttää talous- ja kasteluvetenä. Makean veden tuottaminen merivedestä on kemiallisesti mahdollista mutta varsin kallista. Merisuolaa on sen sijaan helppo tuottaa merivedestä haihdunta-altaiden avulla kuivilla ja lämpimillä ilmastovyöhykkeillä.[13] Taloudellisesti kannattavaa on myös magnesiumin ja bromin erottaminen merivedestä, ja kuivilla rannikkoseuduilla merivedestä valmistetaan myös suolatonta juomavettä esimerkiksi tislaamalla tai käänteisosmoosin avulla.

title: Riutta-akvaario

text: Kun allas ja laitteet ovat paikoillaan, valmistetaan merivettä vastaavaa vettä sekoittamalla makeaan veteen jotakin akvaariokäyttöön tarkoitettua suolaseosta. Oikea suolapitoisuus tarkistetaan ominaispainomittarilla. Kun suola on liuennut ja vesi on sopivan lämmintä, sinne voidaan tuoda hiekka ja elävä kivi. Sitten alkaa kypsyttely, jolloin bakteerikannat vakiintuvat ja elävästä kivestä alkaa kasvaa erilaisia eliöitä. Kypsyttelyn aikana vesiarvot heilahtelevat eri suuntiin ja liian aikaisin ostetut korallit ja kalat kuolevat myrkytyksiin. Vasta 3–5 viikon kuluttua voidaan tuoda ensimmäiset ostetut otukset eläinkaupasta.

title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Itämeren Ancylus-vaihe loppui Tanskan salmien auettua Pohjanmerelle 6000eaa. Suolaista merivettä alkoi virrata Itämeren altaaseen ja suolapitoisuus alkoi varovasti nousta (Mastogloiameri). Tanskan salmien aukeaminen johtui valtamerten pinnan noususta jääkauden viimeisten jäätiköiden sulaessa. Merenpinnan nousu jatkui ja Itämeren suolapitoisuus lisääntyi edelleen. Tätä vaihetta kesti 5000–6000 vuotta. Muinaista suolaista Itämerta kutsutaan yleisesti Litorinamereksi[3].

title: Fysikaalinen meritiede

text: Meret ovat monimutkainen fysikaalinen systeemi, jota ei voida ratkaista analyyttisesti. Tämän takia joudutaan usein turvautumaan merimalleihin. Jos numeerinen malli kattaa koko maapallon, on kyseessä globaali malli, muutoin rajoitetun alueen malli. Merimallit voivat olla nk. kytkettyjä malleja, joissa vesifaasin virtausmalliin on kytkettynä merijäämalli, aallokkomalli ja joskus ilmakehä-, jäätikkö- ja maamallitkin. Laajimpien mallikokonaisuuksien kohdalla puhutaan ilmastomalleista tai Earth System-malleista, etenkin jos mallisimulaatioiden aikaskaala on useita vuosia. Mallien kytkentä tapahtuu energiaa ja massaa vaihtamalla osamalleista toiseen. Esimerkiksi jäätyminen poistaa vettä vesifaasista, mutta lisää pintaveden suolaisuutta, sillä merivesi jäätyessään merivesi hykii suolan pois. Osamallien väliset takaisinkytkennät tekevät systeemistä kovin vaikeasti ennustettavan. näiden takaisinkytkentöjen merkitys korostuu etenkin merijään peittämillä napamerillä.

title: Järvi

text: Suolajärvet muodostavat oman järviryhmänsä, jonka veden tiheys on tavallista järvivettä suurempi.[2] Suolapitoisuus voi olla hyvinkin suuri. Se aiheutuu suuresta haihtumisesta muun muassa aro- ja aavikkoalueiden järvissä. Yhdysvaltain Utahissa sijaitsevan Ison Suolajärven suolapitoisuus on 23 prosenttia ja Kuolleenmeren 24 prosenttia. Osa järvistä on suolaliejukkoa, kuten Australian Eyrejärvi.[4] Järviveden suolaisuus voi johtua myös siitä, että merivettä suodattuu järveen maaperän läpi. Näin tapahtuu usein laguuneissa ja altaiksi padotuissa merenlahdissa. Merivesi voi joskus virrata myös matalan rantavallin yli. Suolan koostumus riippuu järveä ympäröivän maa- ja kallioperän sisältämistä mineraaleista. Iso Suolajärvi ja Kuollutmeri sisältävät runsaasti suolahapon suoloja eli klorideja, joissakin Kanadan järvissä on rikkihapon suoloja eli sulfaatteja ja joissakin Yhdysvaltain järvissä on paljon hiilihapon suoloja eli karbonaatteja.[2]

title: Guérande

text: Kaupunki on tullut tunnetuksi suolantuotannosta, jota kuivataan sitä ympäröiviltä suolamarskeilta. Pinta-alaltaan suolaa tuotetaan yli 1 400 hehtaarin alalta. Suola valmistetaan kuivaamalla merivettä altaissa ikivanhoja tuotantotapoja käyttäen sekä ympäristöä kunnioittaen. Suolantuotannossa on myös panostettu laatuun, ja vuonna 1991 Guérande-suola sai käyttöönsä Label Rougen, punaisen etiketin. Etiketti todistaa Ranskan maatalousministeriön mukaan tuotteen korkean laadun. Suolamarskit työllistävät noin 300 työntekijää, ja ne tuottavat noin 8 000–12 000 tonnia karkeaa suolaa sekä 200–300 tonnia suolankukkaa ("fleur de sel") vuosittain.

title: Suolajärvi

text: Suolajärvi on laskujoeton järvi, jonka vesi yleensä on vahvasti suolapitoista. Yleisesti suolajärvien vesi on jopa tavallista merivettä suolaisempaa. Useimmat suolajärvet sijaitsevat kuivilla ja kuumilla alueilla, kuten aavikkoseuduilla, joissa ne saattavat jopa kuivua kokonaan kuivan kauden aikana. Veden mineraalit ja suolat kiteytyvät pohjalle ja rannalle veden haihtuessa. Suolajärven suoloilla on yleensä samat runsaussuhteet kuin valtameren veden sisältämillä suoloilla.

title: Merisuola

text: Merisuolaa saadaan haihduttamalla merivettä suurissa altaissa niin, että suola jää pohjalle, kun vesi on haihtunut. Suolaa saadaan 30 kilogrammaa kuutiometristä vettä. Merisuola on tavallisesti hieman harmaata, sen kiteet ovat joko pieniä tai suuria ja suola itsessään joko kosteaa tai kuivaa. Merisuolaa suositellaan käytettäväksi kala- ja äyriäisruoissa.

title: Ġbejna

text: Ġbejna valmistetaan saostamalla lampaanmaito juoksutteella 35–37 °C lämpötilassa, jolloin muodostuu juustomassaa. Ennen juoksutteiden käytön yleistymistä sen tilalla on sanottu käytetyn merivettä. Juustomassa eritellään koreihin ja sen pinnalle ripotellaan merisuolaa. Juustomuottiin asetettua juustomassaa käännellään pariin otteeseen samalla edelleen suolaa ripotellen. Valmista juustoa säilytetään kylmätiloissa ja se myydään tavallisesti vuorokauden sisällä sen valmistamisesta.

title: Yleisöakvaario

text:
Ensimmäinen yleisöakvaario avattiin vuonna 1853 Lontoon eläintarhan yhteydessä.
Monet varhaiset akvaariot rakennettiin rannikolle ja suunniteltiin käyttämään paikallista merivettä. Nykyisin hyvien suolasekoitusten ja puhtaan vesijohtoveden ansiosta akvaarioita voi olla sisämaassakin. Suomessa Maretarium käyttää merestä pumpattua vettä, kun taas Helsingin Sea Life sekoittaa merivetensä hanavedestä ja suolasta.

title: Patagonianpingviini

text: Laji syö kaloja, nilviäisiä ja äyriäisiä. Patagonianpingviini juo merivettä, josta se suodattaa suolan erityisillä rauhasilla.

title: Merijää

text: Merijää voi olla kiinni mantereessa (kiintojää) tai ajelehtia vapaana (ajojää). Tuulen ja merivirtojen ajamana merijää voi, varsinkin pohjoisella napamerellä, kasautua kymmeniä metrejä paksuiksi ahtojäävalleiksi. Merijään muodostumisella ja sulamisella voi olla suuri merkitys ilmaston kannalta, sillä suuria määriä merivettä voi siirtyä merijäänä paikasta toiseen tavalla, jolla merivesi ei nestemäisenä kulkeudu. Merijään muodostuminen on ratkaisevan tärkeää myös maailman valtamerien termohaliinikierrolle, sillä muodostuessaan jää hylkii suolaa. Tämän vuoksi valtameren pintavesi muuttuu jään muodostumisalueilla raskaammaksi ja vajoaa. Merijää ei kuitenkaan ole täysin suolatonta, vaan jään sisään jää suolataskuja.

title: Vesi

text: Nimenomaan makea vesi eli suolaa sisältämätön vesi on elämän elinehto. Maapallon vesivaroista 97 prosenttia on suolaista merivettä. Jäljelle jäävää kolmea prosenttia edustavasta makeasta vedestä puolestaan suurin osa on vaikeasti käytettävissä jäätiköissä (77 %) tai maa- ja kallioperässä (22 %). Vain noin 1 % maailman makeasta vedestä on helposti hyödynnettävissä järvissä, joissa ja tekoaltaissa: se tarkoittaa minimaalista 0,036 prosentin osuutta maapallon kaikesta vedestä. Vain 0,001 % vedestämme leijuu vesihöyrynä pilvissä.

title: Guiers

text: Ferlojoen kuivassa laaksossa Richard-Tollin eteläpuolella sijaitseva Guiers on Senegalin ainoa suuri makeavetinen järvi. Se täyttyy sadekaudella etupäässä Senegaljoesta tulevan virtauksen ansiosta. Aikaisemmin järveen virtasi kuivana aikana suolaista merivettä, mutta nykyään sitä säännöstellään padolla.

title: Termokliini

text: Termokliini on vedessä oleva lämpötilan harppauskerros. Termokliinin alapuolinen vesi on kesällä kylmempää kuin yläpuolinen, mutta talvisin lämpimämpää. Syvissä valtamerissä termokliinin alapuolella on noin 90 % vesimassasta, ja tämän termokliinin alapuolisen veden lämpötila on aina noin 0-3 °C. Koska merivesi on suolaista, se ei jäädy vielä nollassa.

title: Dansgaard–Oeschgerin tapahtuma

text: Lämpimässä vaiheessa Golfvirta kulki kauas pohjoiseen Norjan rannikon ohi. Pohjois-Atlantin merivesi oli melko lämmintä ja suolaista, ja se tuotti vajotessaan runsaasti syvävettä. Lämpimän subtrooppisen ja kylmän arktisen veden raja oli pohjoisessa, samoin merijään raja ja ilmastollinen polaaririntama.

title: Meri

text: Merivesi on niin suolaista, että sitä ei voida käyttää talous- ja kasteluvetenä. Makean veden tuottaminen merivedestä on kemiallisesti mahdollista mutta varsin kallista. Merisuolaa on sen sijaan helppo tuottaa merivedestä haihdunta-altaiden avulla kuivilla ja lämpimillä ilmastovyöhykkeillä.[26]

title: Ruokasuola

text: Suolaa esiintyy paikoitellen runsaasti myös kallioperässä vuorisuolana sekä suola-aavikoilla. Käytännön tarpeisiin sitä valmistetaan merivettä haihduttamalla tai suolakaivoksia louhimalla.

title: Opel Meriva

text: Opel Meriva on Opelin vuosina 2003–2017 valmistama pieni tila-auto. Yhdistyneessä kuningaskunnassa auto tunnetaan nimellä Vauxhall Meriva ja Etelä-Amerikassa ensimmäistä sukupolvea myytiin Chevrolet Meriva -nimisenä. Merivan korvasi pieni crossover-malli Opel Crossland X.

title: Merivesi

text: Merivesi on kemialliselta koostumukseltaan kaikkialla samanlaista. Vaikka suolan määrä vaihtelee, suolojen keskinäiset suhteet pysyvät samoina. Suolajärvien vesiliuos sen sijaan on kemiallisesti erilaista kuin merivesiliuos, sillä se edustaa lähinnä kyseisen järven lähialueen maaperän koostumusta.[9]

title: Merivesi

text: Suolat esiintyvät ioneina, joista natrium- ja kloridi-ionit ovat yleisimpiä. Merissä on yhteensä 5000 triljoonaa kiloa suolaa, mikä vastaa 40 metrin suolakerrosta koko maapallon pinnalla, jos meret haihtuisivat ilmaan.[8]

title: Trooppinen hirmumyrsky

text: Tuuli tuhoaa rakennuksia. Hyökyaalto voi nousta, kun matalapaine imee vedenpinnan ylös. Myrsky voi viedä tuulien ja tulvien mukana suolaista merivettä pelloille, mikä estää viljelyn jopa vuosiksi. Saastunut vesi saattaa levittää tartuntatauteja. Kaatosateet aiheuttavat tulvia. Ukkonen katkoo sähköjä, ja salamaniskut sytyttävät tulipaloja. Sateet saattavat aiheuttaa maanvyöryjä, etenkin vuoristoisilla seuduilla.

title: Viime jääkausi Suomessa

text: Kylmä Salpausselkien syntykausi päättyi noin 11 560 vuotta sitten eli 10 000 radiohiilivuotta sitten, ja alkoi lämmin holoseenikausi, joka oli kuitenkin alussa vielä viileä. Holoseenin alussa jäätä oli Suomessa huomattavia määriä, ja suuri osa jään alta paljastunutta maata veden alla. Viimeistään III Salpausselän synnyn aikoihin Baltian jääjärvi tyhjeni Atlanttiin Keski-Ruotsissa Vätternin itäpuolella olevan salmen kautta. Atlantilta virtasi suolaista merivettä, joka muutti aikaisemman järven Yoldiamereksi.

title: Raumanoja

text: Raumanoja laskee Saaristomereen Huikonaukkoon. Raumanojan valuma-alueella on viisii järveä: Ahmasvesi (264 ha), Kallisjärvi (22 ha), Alhontaanjärvi (18 ha), Haapalanjärvi (16 ha) ja Sannasvesi (8 ha). Raumanojan virtaussuunta kuitenkin vaihtelee, meriveden ollessa korkealla, virtaa Raumanojaa pitkin suolaista merivettä Ahmasveteen.

title: Merivesi

text: Suolaisempi merivesi jäätyy alemmassa lämpötilassa kuin vähäsuolaisempi. Tämän johdosta meri vaatii jäätyäkseen alhaisemman lämpötilan kuin makean veden järvi. Suurin ero meriveden ja puhtaan veden välillä on sähköisissä ominaisuuksissa. Sen ansiosta meriveden suolaisuus voidaan määrittää nopeasti sähkönjohtavuuden välillä. Haihduttamalla suolaisuuden mittaaminen ei anna tarkkaa tulosta, koska eräät suolat alkavat haiduttamisen aikana muodostaa kaasuja, joita ei esiinny merivedessä. Myös kemiallinen analyysi suolaisuuden määrittämiseksi on vaikeaa. 1960-luvulle asti meriveden suolaisuus saatiin kloriniteetin mittauksella. Sen jälkeen on käytetty sähkönjohtavuuden mittausta.[12]


query: Kuka aloitti Suomen sisällissodan?

title: Suomen sisällissota

text: Punaisten puolella nostettiin punainen lyhty Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta 1918 illalla klo 23. Siltasaarelle keskitetyt punakaartilaiset marssivat Pitkänsillan kautta keskustaan ja miehittivät puhelinkeskuksen, rautatieaseman ja lennättimen.[94] Punakaarti otti Helsingin haltuunsa aamulla 28. tammikuuta. Kaikkiaan kuusi senaatin jäsentä siirtyi pääkaupungista Vaasaan, missä he jatkoivat hallituksen työskentelyä Vaasan senaattina. Senaatin puheenjohtaja (nyk. pääministeri) Pehr Evind Svinhufvud yritti matkustaa Helsingistä Vaasaan Venäjän laivaston lentokoneella, mutta suomalainen lentäjä ei saanut konetta toimimaan. Svinhufvud pääsi lopulta jäänmurtaja Tarmolla Tallinnaan ja sieltä Saksan ja Ruotsin kautta Pohjois-Suomeen. Osa senaattoreista ja porvarillisista poliitikoista, muun muassa K. J. Ståhlberg, Lauri Ingman ja Kyösti Kallio jäivät piileskelemään punaiseen Helsinkiin ”maan alle” aina saksalaisten saapumiseen saakka.[99]

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 21. maaliskuuta – Suomen punaisen kaartin pohjoisin rintama aloittaa Kantalahdesta hyökkäyksen kohti länttä. 22. maaliskuuta – Punaiset valtaavat Rankin linnakesaaren ja estävät näin saksalaisten suunnitteleman maihinnousun Kotkaan.

title: Ahvenkosken taistelut

text: Syyskuussa 2013 punaisten antautumispaikalla nykyisten Elimäen- ja Savukoskenteiden risteyksessä paljastettiin sisällissodan päättymisen muistomerkki, jonka on suunnitellut arkkitehti Anneli Naukkarinen. Sen etupuolella on päivämäärä 5.5.1918 sekä suomen- ja ruotsinkielinen teksti ”Vuoden 1918 sisällissodan taisteluiden päättymisen muistoksi”. Takapuolella on suomen-, ruotsin- ja englanninkielinen tiivistelmä sisällissodan viimeisistä tapahtumista Kymenlaaksossa.[11]

title: Uljas Vikström

text: Vikström muutti perheensä mukana Venäjälle Suomen sisällissodan jälkeen. Vikström valmistui 1933 Leningradin lehtimiesten kommunistisesta korkeakoulusta ja 1935 Lännen vähemmistökansallisuuksien kommunistisesta yliopistosta. Kirjailijan uransa Vikström aloitti 1934. Hän toimi useita vuosia Punalippu-lehden päätoimittajana, ja hän käänsi monien neuvostokirjailijoiden teoksia suomeksi.

title: Jussi Raitio

text: Raitio aloitti kirjallisen uransa julkaisemalla pari runokokoelmaa jo 1910-luvulla. Hän toimi Suomen sisällissodan aikana jonkin aikaa "Kansan lehden" päätoimittajana Tampereella, ja sodan jälkeen hän pakeni vaimonsa kanssa Venäjälle. Palattuaan Suomeen Rainio oli toimittajana sosialidemokraattisissa lehdissä. Hän kirjoitti lisäksi muun muassa osuuskauppa- ym. historiikkejä ja muistelmateoksen pakolaisvuosistaan Venäjällä. Raitio riimitti myös muutamia lasten kuvakirjoja nimimerkillä Kipuna.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: – Valkoiset valtaavat edellisenä päivänä menettäneensä Kavantsaaren rautatieaseman. – Uudestakaupungista paenneet suojeluskuntalaiset saapuvat kapteeni Johan Fabritiuksen johdolla Ahvenanmaan Kumlingeen. – Neljä ruotsalaista upseeria ilmottautuu vapaaehtoiseksi valkoisten päämajassa Seinäjoella. Puolueeton Ruotsi ei voinut virallisesti lähettää sotilasapua, mutta valkoisten taistelu herätti myötätuntoa maan porvaristossa ja Suomeen halunneille upseereille myönnettiin helposti lomia. Värväystoimintaa johti kenraali Mannerheimin veli Johan Mannerheim. – Valkoisten perustama Suomen Virallinen Tietotoimisto aloittaa toimintansa Vaasassa. – Helsingissä maanalaisesti toimineiden valkoisten julkaiseman Vapaa Sana – Fria Ord -lehden ensimmäinen numero ilmestyy.

title: Suomen sisällissodan vankileirit

text: Suomen sisällissodan vankileirit olivat vuonna 1918 Suomen sisällissodan seurauksena perustettuja vankileirejä, joille koottiin antautuneita punakaartien taistelijoita sekä muita punaisten ja työväenliikkeen toiminnassa mukana olleita tai siitä epäiltyjä. Leirit olivat sodan voittaneen osapuolen valkoisten perustamia, punaiset säilyttivät sodan aikana ottamiaan vankeja lähinnä hallussaan olleissa vankiloissa. Joitakin sisällissodan aikaisia vankileirejä on kutsuttu myös keskitysleireiksi.

title: Suomen Pakolaisapu

text: Pakolaisapu aloitti toimintansa Sierra Leonen paluumuuttajayhteisöissä sisällissodan päätyttyä vuonna 2003.

title: Reserviupseerikoulun lippu

text: Reserviupseerikoulun lippu on Reserviupseerikoulun (RUK) tunnus, johon kerättiin varat 14. reserviupseerikurssin aloitteesta. Ajatus omasta lipusta oli nostettu esiin jo kurssilla 10. Ensimmäinen lippu vihittiin ja Suomen tasavallan presidentti luovutti sen Reserviupseerikoululle Helsingin Senaatintorilla sisällissodan päättymisen kymmenvuotisjuhlapäivänä 16. toukokuuta 1928. Päivä oli myös sotaväen lippujuhlan päivä.

title: Sotilaskoti

text: Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918. Helsingin NMKY:n Sotilaskotityö päättyi vuonna 2004 Santahaminassa. Myös Pelastusarmeija kuuluu sotilaskotityön historiaan. Sen ensimmäinen sotilaskoti aloitti toimintansa vuonna 1919 Terijoen Rajavartiopataljoonassa Tyrisevällä. Sisällissodassa joukkojen mukana olleet naiset aloittivat sotilaskotityön myös syksyllä 1918.

title: Luettelo Suomen sisällissodan taisteluista

text: Tämä on luettelo Suomen sisällissodan taisteluista. Luettelo perustuu Kansallisarkiston julkaisemaan sisällissodan taistelupaikkakortistoon, jonka lähteinä ovat Vapaussodan historian komitean julkaisema kirjasarja "Suomen Vapaussota vuonna 1918" (Otava, Helsinki 1921–1925) sekä Kai Donnerin, Thure Svedlinn ja Heikki Nurmion toimittama kirjasarja "Suomen Vapaussota" (Gummerus, Jyväskylä 1921–1927). Varsinaisten taisteluiden ohella luettelo sisältää valkoisten sodan alkuvaiheessa suorittamat venäläisten varuskuntien valtaukset sekä punaisten hallussa olleiden paikkakuntien miehityksen sodan eri vaiheissa. Lisäksi luettelo sisältää sotaa edeltäneitä yhteenottoja, joissa osallisina olivat molemmat sisällissodan myöhemmät osapuolet.

title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Suomen sisällissodan naiskaartit olivat Suomen sisällissodan aikana punakaartin naisista muodostettuja osastoja, joita perustettiin helmikuun alusta 1918 lähtien punaisten hallussa olleen alueen asutus- ja teollisuuskeskuksiin. Kaarteihin kuului yhteensä noin 2000 nuorta naista, jotka olivat pääosin teollisuustyöläisiä, palvelijattaria ja piikoja. Nuorimmat naiskaartien jäsenet olivat vain 14–15-vuotiaita, eikä heidän keski-ikänsäkään noussut juuri pariakymmentä vuotta korkeammaksi. Ainoastaan osa naiskaartilaisista kuului aseellisiin taistelujoukkoihin, heitä toimi lisäksi huolto-, muonitus- ja sairaanhoitotehtävissä.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 28. tammikuuta – Punakaarti ottaa haltuunsa Helsingin ja useita muita kaupunkeja. Kullervo Mannerin johtama Suomen kansanvaltuuskunta aloittaa Helsingissä toimintansa punaisten hallituksena. Svinhufvud ja muut Helsinkiin jääneet senaattorit piiloutuvat; Vaasaan lähetetyt senaattorit saapuvat turvallisesti perille, vaikka Vöyrin sotakoululaiset ovat erehdyksessä suistaneet heidän junansa raiteilta Ylistarossa.

title: Axel Rappe

text: Axel Rappe kuului Rappen vanhaan sotilassukuun ja hänen isänsä oli kenraali Axel Rappe. Rappe aloitti sotilasuransa vapaaehtoisena Svean tykistörykmentissä vuonna 1902 ja kävi tykistö- ja insinöörikorkeakoulun 1906–1907 sekä Ruotsin sotakorkeakoulun 1908–1910. Vuosina 1914–1918 hän oli sotataidon opettajana tykistö- ja insinöörikorkeakoulussa. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi 1904, luutnantiksi 1907 ja kapteeniksi 1917. Rappe tutustui sotakorkeakoulussa ikätoveriinsa Carl Bennedichiin, ja he molemmat auttoivat vuonna 1917 suomalaista everstiä Nikolaj Mexmontania toteutumatta jääneen kansannousun suunnittelussa Suomeen. Suomen sisällissodan puhjettua Rappe pyysi eron Ruotsin armeijasta liittyäkseen Suomen valkoisiin.

title: Suomen sisällissodan nimet

text: Suomen sisällissodan nimillä tarkoitetaan eri nimityksiä, joita käytetään vuonna 1918 käydystä sodasta Suomessa.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 1. huhtikuuta – Lenin kieltää Suomen punakaarteja operoimasta Neuvosto-Venäjältä rajan yli Suomeen.[7] 3. huhtikuuta – Saksan interventio käynnistyy, kun 13 000 miehen vahvuinen Itämeren divisioona nousee maihin Hangossa kenraalimajuri von der Goltzin johtamana ja aloittaa etenemisen kohti Helsinkiä.

title: Luettelo jääkäreistä A

text: 15. elokuuta 1895 Alatornio – 14. lokakuuta 1938 Himanka oli suomalainen jääkärivääpeli ja rikosetsivä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Tyyni Anner Tiluksen kanssa. Hän opiskeli yksityisesti viidennen luokan Viipurin suomalaisessa reaalilyseossa vuonna 1926. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 28. syyskuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 26. helmikuuta 1916. Hän palasi pataljoonan täydennysjoukkoon 6. elokuuta 1917 ja siirrettiin 2. konekiväärikomppaniaan 14. elokuuta 1917. Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jefreitteriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissodassa aluksi komppanianpäälliköksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 2. Krenatöörirykmentin Jyväskylän pataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodassa taisteluihin Mannisessa, Kuljussa, Sääksjärvellä, Tampereella ja Koskella sekä etenemiseen Hämeen läänin Koskelle. Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli Valkoisen Kaartin Rykmentin 1. pataljoonan kuormastovääpelinä sekä Himangan suojeluskunnan paikallispäällikkönä vuosina 1919–1922. Himangalla hän toimi vuosina 1919–1925 poliisikonstaapelina, siirtyi tehtävästä komppanianvääpeliksi Pohjanmaan Jääkäripataljoonaan ja oli siellä vuoteen 1927 asti, jolloin muutti Savonlinnaan ja toimi siellä ylimääräisenä lääninrikosetsivänä vuoteen 1932 asti. Yksityisetsivän työt hän aloitti Viipurissa vuonna 1932 ja työskenteli alalla aina kuolemaansa asti. Ylennykset: jefreitteri 11. helmikuuta 1918, vääpeli 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4.lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.

title: Antti Vahteri

text: Vahteri työkenteli vuodesta 1917 lähtien toimittajana "Työmiehessä", kunnes lehti lakkautettiin Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918. Tämän jälkeen hän oli pitkään "Työmiehen" seuraajaksi perustetun "Suomen Sosialidemokraatin" toimituksessa. Myöhemmin jatkosodan aikana Vahteri työskenteli myös lehden pääkirjoitustoimittajana yhdessä Eero A. Wuoren, Yrjö Kallisen ja Yrjö Ruudun kanssa. Vuonna 1945 Vahteri aloitti Suomen Tietotoimiston apulaisjohtajana. Tehtävä perustettiin Yleisradion uuden pääjohtajan Hella Wuolijoen vaatimuksesta valvomaan STT:n radiouutisten toimittamista. Vahteri ei kuitenkaan suuremmin puuttunut uutistoimituksen työskentelyyn.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: – Suomen Pankin johtokunta uusitaan ja sen esimieheksi nimitetään aiemmin kansanvaltuuskunnan toisena raha-asiain valtuutettuna toiminut Edvard Gylling. – Helsingin vallankumousoikeus aloittaa toimintansa.

title: Suomen Kuvalehti

text: Nykyinen "Suomen Kuvalehti" aloitti ilmestymisensä vuonna 1916, ja siihen yhdistyi "Kansan Kuvalehti" vuonna 1934. Ensimmäisenä päätoimittajana vuonna 1916 toimi Matti Kivekäs, joka sai myöhemmin surmansa Suomen sisällissodassa valkoisten puolella.

title: Luettelo Suomen sisällissodan aikaisista lentokoneista

title: Vaasan senaatti

text: Vaasan senaatti oli Suomen sisällissodan aikana Vaasassa toiminut Suomen hallitus, Suomen senaatti, 29. tammikuuta – 3. toukokuuta 1918, jolloin Vaasa oli siis käytännössä valkoisten pääkaupunki. Virallisen toimintansa Vaasassa senaatti aloitti helmikuun alussa 1918.

title: Vapaudenristin ritarikunta

text: Vapaudenristit perustettiin Vaasassa Suomen senaatin päätöksellä 4. maaliskuuta 1918 ylipäällikkö Gustaf Mannerheimin aloitteesta sisällissodan aikana. Varsinainen vapaudenristin ritarikunta perustettiin pysyvästi vasta 16.12.1940. Sisällissodan ansioista merkkejä myönnettiin 28 000. Kunniamerkkien jakaminen keskeytettiin sisällissodan alkamisen vuosipäivänä 28. tammikuuta 1919. Samana päivänä myönnettiin vielä VR1 rintatähden kera kuudelle kenraalille ja pääministeri Lauri Ingmanille sekä perustettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta. Sekä Vapaudenristin että Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkit on suunnitellut Akseli Gallen-Kallela.

title: Suomen itsenäistyminen

text: Neuvosto-Venäjän tunnustettua Suomen itsenäisyyden oli tarkoitus asettaa suomalais-venäläinen komitea päättämään itsenäistymiseen liittyvistä käytännön asioista, kuten venäläisten sotajoukkojen vetämisestä pois Suomesta. Kansankomissaarien neuvosto viivytteli omien edustajiensa nimeämistä, joten komiteaa ei saatu nimitettyä ennen Suomen sisällissodan puhkeamista. Neuvosto-Venäjä vei viimein prosessin loppuun punaisten sisällissodan aikana perustaman kansanvaltuuskunnan kanssa, jonka se tunnusti Suomen lailliseksi hallitukseksi. Valtiosopimus Venäjän neuvostotasavallan ja Suomen sosialistisen työväentasavallan välillä solmittiin 1. maaliskuuta 1918, mutta se menetti pian merkityksensä punaisten hävittyä Suomen sisällissodan.

title: Kansallisarkisto

text: Itsenäistymistä seurannut sisällissota vuonna 1918 häiritsi arkiston toimintaa niin, että se pidettiin kiinni tammikuun 26. päivästä huhtikuun 22. päivään, ja vasta vuoden 1918 lopulla toiminta alkoi kunnolla vakiintua. Vaikka aukioloaikoja oli pidennetty tutkijasaliin syksyllä 1917 saadun sähkövalon ansiosta, tutkijoiden määrä oli vähentynyt neljänneksellä. Heti sisällissodan taisteluiden päätyttyä arkistonhoitaja Kaarlo Blomsted teki aloitteen sisällissodan ajan asiakirjojen ja muistelmien kokoamiseksi ja järjestämiseksi. Arkistoon saatiin hankkeen puitteissa yksityishenkilöiden muistelmia sekä viranomaisten arkistoja, ja valtioneuvoston päätöksellä väliaikainen lennätinhallitus ja rautatiehallitus määrättiin luovuttamaan arkistolle hallussaan olleet sähkösanomat marraskuun 1917 ja kesän 1918 väliseltä ajalta. Kerättyä aineistoa käytti vuonna 1918 asetettu Vapaussodan historian komitea, joka keräsi myös tahollaan tietoa ja aineistoa sisällissodan tapahtumista. Komitean työn tuloksena julkaistiin sodan kuusiosainen historiikki "Suomen vapaussota vuonna 1918".

title: Osvald Sivén

text: Sivén palasi takaisin Suomeen jääkärien etukomennuskunnan mukana Vaasaan 18. helmikuuta 1918. Vaasassa hänen ninmitettiin paikkakunnalla toimivan väliaikaisen lääkintähallituksen päälliköksi. Tehtävässä hän aloitti 4. maaliskuuta 1918 ja oli tehtävässä 9. toukokuuta 1918 saakka, siis osapuilleen Suomen sisällissodan ajan. Sisällissodan jälkeen hänet nimitettiin Suomen armeijan ylilääkäriksi 1. kesäkuuta 1918 alkaen. Myöhemmin hän toimi armeijan vt. ylilääkärinä jona aikana hän osallistui Saksassa käytyihin Suomen ja Venäjän välisiin rauhanneuvotteluihin Suomalaisen valtuuskunnan jäsenenä. Saksan armeija palkitsi hänet 2. luokan rautaristillä.

title: Jukka Lehtosaari

text: Asemamiehenä työskennellyt Lehtosaari aloitti poliittisen toimintansa sosiaalidemokraattien riveissä. Hän toimi puhujana vuosina 1916–1917. Lehtosaari valittiin eduskuntaan vaaleissa 1917. Sisällissodan aikana hän palveli kansanvaltuuskunnan sihteerinä. Paettuaan monien muiden punaisten tavoin Venäjälle Lehtosaari liittyi mukaan Suomen kommunistisen puolueen toimintaan.

title: Luettelo Suomen sisällissodan aikaisista lentokentistä

text: Suomen sisällissodan aikaiset ilmavoimat perustuivat venäläisten hallussaan pitämiin lentokoneisiin, joista valtaosa päätyi Suomen kansanvaltuuskunnalle, Suomen senaatin ulkomailta hankkimiin tai kansanvaltuuskunnalta lopuksi sotasaaliina saamiin lentokoneisiin sekä saksalaisten lentokoneisiin.

title: Aukusti Asko-Avonius

text: Puusepän poikana syntynyt Avonius hankki puusepän ammatin perustaidot Sortavalan käsityökoulussa. Hän kiersi sitten useissa eri puusepäntehtaissa Suomessa ja Ruotsissa. Ruotsissa ollessaan hän tutustui huonekalujen sarjavalmistukseen. Palattuaan Suomeen Avonius aikoi aloittaa yritystoiminnan Viipurissa mutta Suomen sisällissodan levottomuudet estivät tämän suunnitelman. Avonius muutti Lahteen jossa hänen perustamansa Lahden Puuseppätehdas aloitti toimintansa kuuden työntekijän voimin Askon päivänä 6. syyskuuta 1918. Tehdas valmisti sarjatuotantona kohtuuhintaisia huonekaluja ja sen toiminta lähtikin menestyksekkäästi käyntiin.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 15. helmikuuta – Ensimmäinen sortokausi alkaa, kun keisari Nikolai II antaa helmikuun manifestin. 20. helmikuuta – 2. maaliskuuta 1899 – Venäläistämistoimia vastustavaan Suuren adressiin kerätään yli puoli miljoonaa nimeä. 18. maaliskuuta – Suuri lähetystö yrittää luovuttaa adressin keisarille Pietarissa. 17.–20. heinäkuuta – Suomen Työväenpuolueen perustava kokous pidetään Turussa. 20. joulukuuta – Suomen Ammattijärjestö perustetaan Helsingissä, mutta se ei saa viranomaisilta lupaa aloittaa toimintaansa.

title: Sulo Nykänen

text: Sulo Nykänen (27. syyskuuta 1894 Pietari – huhtikuu 1941 Tallinna) oli suomalainen luutnantti, joka johti Suomen sisällissodassa valkoisten puolella "Jaalan lentävää osastoa". Osasto valtasi Jaalan pitäjän ja aloitti siellä huhti-toukokuussa 1918 terroritoimet joiden aikana teloitettiin ainakin 53 jaalalaista punaista.