query: Kuka on perustanut Amerikan intiaaniliikkeen?

title: Amerikan intiaaniliike

text: Amerikan intiaaniliike (American Indian Movement, AIM) on Yhdysvaltojen alkuperäisväestön oikeuksia ajava aktivistiliike. Merkittävää kansainvälistä huomiota liike sai vallatessaan Intiaaniasiain toimiston Bureau of Indian Affairs (BIA) Washingtonissa vuonna 1972 ja erityisesti vuoden 1973 Wounded Kneen selkkauksesta Pine Ridge -reservaatin alueella, Etelä-Dakotassa. AIM:n vuonna 1968 tapahtuneeseen perustamiseen osallistui lähes 200 henkilöä Yhdysvaltain alkuperäisväestöstä, tunnetuimpina Dennis Banks ja Russell Means.[1]

title: Amerikan intiaaniliike

text: Luokka:Yhdysvaltain alkuperäiskansat Luokka:Vastarintaliikkeet

title: Amerikan intiaaniliike

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Andersson, Rani-Henrik & Henriksson, Markku| title = Intiaanit: Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen historia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2010| id = ISBN 978-952-495-162-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Anderson, Rani Henrik, Hämäläinen Riku & Kekki, Saara| title = Intiaanikulttuurien käsikirja| publisher = Otava| year = 2013| id = ISBN 978-952-405-284-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Henriksson, Markku| title = Alkuperäiset amerikkalaiset| publisher = Gaudeamus| year = 1985| id = ISBN 951-662-385-9}}

title: Lakotat

text: "Kaupunkilaistuneet" intiaanit eivät kuitenkaan muuttuneet osaksi näkymätöntä massaa, vaan heidän yhteenkuuluvuuden tunteensa voimistui. Radikaalit ajatukset nousivat esiin nuorten keskuudessa. Oglala-lakota Vine Deloria, Jr. kritisoi 1969 kirjassaan "Custer Died for Your Sins: An Indian Manifesto" amerikkalaisia intiaanihistorian vääristelystä. "Punainen valta" ja muut radikaalit intiaaniliikkeet valtasivat nopeasti alaa. Minnesotassa 1968 perustettu Amerikan intiaaniliike ("American Indian Movement", AIM) nousi saman vuosikymmenen lopulla kaikkien intiaanien puolestapuhujaksi ja järjesti yhä suurempia mielenosoituksia Yhdysvaltoja vastaan. Protestoivien lakotojen ja muiden heimojen vaatimukset kasvoivat, ja tapahtumat johtivat kahden lakotan murhaan. Verityöt kiristivät välejä lakotojen sisäisessä valtataistelussa. Oglala-lakotojen Pine Ridgen reservaatissa puoliverisistä koostunut "Guardians of the Oglala Nationin" (Goons) ajautui erimielisyyksiin täysveristen lakotojen kanssa, jotka protestoivat valkoisten suorittamia murhia vastaan. Goons hoiti kyläpoliisin virkaansa väkivaltaisin ottein ja yritti pahoinpidellä lakotojen avuksi tulleen AIM:n johtajan Russell Meansin. Levottomuudet huipentuivat helmikuussa 1973, kun noin 200 aseistettua AIM:n aktivistia ja joukko lakotoja valtasi Wounded Kneen taistelupaikan ja otti vangikseen 11 valkoista siviiliä. Televisio välitti tiedon valtauksesta ympäri maailmaa. Yhdysvaltain viramomaiset reagoivat yllättävällä tavalla, ja lähettivät paikalle armeijan kalustoa ja jopa hävittäjiä. Seuranneessa ammuskelussa muutamia intiaaneja kuoli, kun helikopterista avattiin tuli kirkon katon läpi.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Amerikan intiaaniliikkeen julkisia protesteja 1970-luvulla: Mayflower-laivan jäljennöksen miehittäminen kiitospäivänä 1970 (kesken ensimmäisten Uuteen-Englantiin, Plymouth Rockiin saapuneiden Eurooppalaisten siirtolaisten 350-vuotisjuhlaa)[5] Mount Rushmoren vuoren valtaus 1971[5] "Rikottujen sopimusten marssi" (Trail of the Broken Treaties) ja sen päättänyt Intiaaniasiain toimiston valtaus Washingtonissa 1972 (Tapaukseen liittyi myös 20-kohtaisen ohjelman esittäminen intiaanien olojen parantamiseksi)[6] Pine Ridge -reservaatissa Wounded Kneen kaupungin valtaus ja sitä seurannut piiritys viranomaisten ja armeijan voimin(selkkaukseen osallistui niin paikallisten intiaaniheimojen kuin AIM:nkin edustajia, seurauksena oli ainakin kaksi kuollutta ja kaupungin tuhoaminen) 1973[7] The Longest Walk 1978.

title: Amerikan intiaaniliike

text: - Kuvaus Wounded Kneen tapahtumista 1973 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n kanta Wounded Kneen vuoden 1973 selkkaukseen oli, että kylän väestö oli pyytänyt apua puolustaakseen kotejaan viranomaisten sallimia hyökkäyksiä vastaan. FBI oli kuitenkin saartanut heidät ja pitänyt näin AIM:n jäseniä panttivankeina. Monet Wounded Kneen asukkaista taas kieltävät tämän ja näkevät kylän valtauksen johtaneen kotiensa tuhoutumiseen. Seurauksena oli useita oikeudenkäyntejä, joissa AIM ja poliisiviranomaiset syyttivät toisiaan, mutta vain harvoja AIM:n jäseniä tuomittiin osuudestaan selkkauksessa.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Vuonna 2004 AIM protestoi tutkimusmatkailijoiden Meriweather Lewisin ja William Clarkin 200-vuotisjuhlissa (katso Lewisin ja Clarkin tutkimusretki) ja muistutti amerikkalaisia siitä riistosta, jonka kohteeksi intiaanit olivat joutuneet tutkimusmatkan jälkeen.[15]

title: Wounded Kneen valloitus

text: Wounded Kneen valloitus viittaa Amerikan intiaaniliikkeen ("American Indian Movement") ja paikallisten oglala-siouxien suorittamaan etelädakotalaisen Wounded Kneen kylän valloitukseen 27. helmikuuta – 18. toukokuuta 1973. Valloitus johti paikallisen poliisin ja armeijan yksiköiden suorittamaan piiritykseen, jonka aikana käydyissä tulitaisteluissa kuoli kaksi henkilöä.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Kahtiajako astui virallisesti voimaan, kun jälkimmäinen ryhmä julkaisi julistuksensa ”Edgewood Declaration” vuonna 1993, viitaten siinä organisaatiossa näkemiinsä puutteisiin ja Bellecourtien autoritaariseen johtoon. Ideologiset erimielisyydet näyttävät kuitenkin kehittyneen hiljalleen, GGC:n edustaessa henkisempää joskin myös kontrolloidumpaa ja enemmän valtavirtaa edustavaa suuntausta liikkeen toimintaan. ICAC:n mukaan AIM on aina ollut organisoitu rakentumaan joukosta epäkeskitettyjä, itsenäisiä osastoja, joilla on ollut paikalliset johtajansa ja vastuunsa paikallisesta toiminnasta. Se kieltää Minneapolisin ryhmän vaateet keskitetystä johdosta sekä Amerikan alkuperäiskansojen poliittisen tradition että AIM:n alkuperäisen filosofian vastaisina. ICAC myös pyrkii, vaikkakin intiaanien perinteisten henkisten traditioiden ohjaamana, lähemmäs kolmannen maailman maiden vapautusrintamien strategioita ja alkuperäiskansojen yhteistä nationalismia.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Vuonna 2007 sioux-kansat eivät ole edelleenkään hyväksyneet heille tarjottuja aluekorvauksia pyhinä pitämistään Mustista vuorista, vaan pitävät sopimusta laittomana. Intiaaniaktivisti Russell Means ja lakotojen ylin johto toimittivat Yhdysvaltain ulkoministeriölle joulukuussa 2007 viestin, jossa sanoutuivat irti yli 150 vuotta sitten tehdyistä vanhoista mielivaltaisista sopimuksista.[11]

title: Amerikan intiaaniliike

text: Kuten monien kansallisten vapautusrintamien (PLO, ANC) kohdalla, myös AIM:n sisällä kehittyi vuosien mittaan ideologisia erimielisyyksiä. Vuonna 1993 liike jakautui kahtia, kummankin puolueen pitäessä itseään AIM:n perinteiden jatkajina ja syyttäessä toista osapuolta alkuperäisen ideologian kadottamisesta.[6] Toinen, Bellecourteihin yhdistetty, Minneapolisissa perustettu ryhmä, tunnetaan nimellä AIM-Grand Governing Council (GGC). Toinen taas, johtajinaan muun muassa Russell Means, omaksui nimen AIM-International Confederation of Autonomous Chapters (ICAC).[16]

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM perustettiin Minneapolisissa, Minnesotassa 28. heinäkuuta 1968. Perustamista edeltävinä vuosina useat järjestön alkuperäisjäsenistä tapasivat toisensa Minnesotan oikeuslaitoksen määräämiä vankeusrangaistuksia suorittamasta. Järjestön pääasiallisten organisaattorien onkin sanottu tällä tavoin käyneen läpi ideologisen orientoitumisprosessin ja löytäneen intiaanijuurensa, mikä johti aikansa intiaaniliikkeistä kenties militanteimman muodostumiseen.[2]

title: Amerikan intiaaniliike

text: Kaikki edellä mainitut protestit järjestettiin osaltaan tuomaan julkisuutta AIM:n sanomalle, jonka mukaan intiaanit olivat jääneet vaille heille kuuluvia oikeuksia.[5]

title: Amerikan intiaaniliike

text: Yhdysvaltain oikeuslaitoksen tuomarin Gerald Heaneyn tuomio oli, että intiaanit olivat osin syyllisiä vuoden 1975 laukaustenvaihtoon, jossa Stunz, Coler ja Williams kuolivat. Hän kuitenkin totesi hallituksen "ylireagoineen" vuoden 1973 Wounded Kneen piiritystilanteessa, mikä oli luonut terrorin ilmapiirin ja johtanut tappaviin laukauksiin.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Piiritysselkkaus juonsi juurensa hallituksen vanhaan päätökseen takavarikoida siouxeilta kullasta rikkaat alueet Etelä-Dakotan Mustilla vuorilla (Black Hills) sekä väitöksiin hallituksen ja poliisin brutaalista toiminnasta reservaatin alueella. Erityisesti reservaatin järjestyksestä vastaavaa BIA:n ryhmää (Guardians of the Oglala Nation (GOONS)) syytettiin tuolloin väkivallasta pidemmältä ajalta.[9]

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n toimintaan on myös aktiivisesti kuulunut vastustaa alkuperäisväestön karikatyyrien käyttö urheiluseurojen maskotteina. Tällaisia maskotteja käyttävistä seuroista voidaan mainita Cleveland Indians, Atlanta Braves ja Washington Redskins, joita vastaan AIM on organisoinut protesteja eri lajien pääsarjojen otteluissa.[10]

title: Henkitanssi

text: Vaikka henkiliikkeen isän Wovokan maine oli kärsinyt Wounded Kneen tapahtumista, häntä ei kuitenkaan unohdettu. Monet intiaanikansat arvostivat häntä edelleen suurena henkimiehenä. 1900-luvun alussa Wovoka teki vierailuja monien heimojen kylissä ympäri maata. Henkitanssin harjoittaminen jatkui myös Kanadan Saskatchewanissa, jossa pienehkö yhteisö dakotoja piti yllä Wovokan oppeihin perustuvaa henkiliikettä 1960-luvulle saakka. Myöhemmin 1970-luvun aikana Amerikan intiaaniliikkeeseen ("American Indian Movement") kuulunut lakotojen pyhä mies Leonald Crow Dog elvytti henkitanssin osana Punaisen vallan liikettä (Red Power Movement). Amerikan alkuperäisväestölle henkitanssi edusti Yhdysvaltain intiaanipolitiikan ja amerikkalaisen kulttuurin vastustamista ja antoi voimaa puolustaa perinteisen kulttuurin säilyttämistä.

title: Aurinkotanssi

text:
Edellisistä poiketen muun muassa kiowien aurinkotanssista puuttuivat kaikki primitiivisen itsensä silpomisen piirteet. Heille riitti neljän päivän tanssi ilman ruokaa, vettä ja unta. Jopa satunnainen verenvuodatus katsottiin pahaksi enteeksi, ja sellaisen sattuessa koko tanssi lopetettiin siihen.
1960-luvulla perustettu Punainen valta -intiaaniliike (Red Power Movement) onnistui luomaan Pohjois-Amerikan alkuperäiskansoihin uutta itseluottamusta. Myös Yhdysvaltain hallitus muutti asennettaan ja suostui ottamaan vastaan intiaanien mielipiteitä. Muinaiset heimoperinteet alkoivat herättää kiinnostusta nuorten keskuudessa. Suurimpana syynä tähän oli Punaisen vallan ja Amerikan intiaaniliikkeen yhteistyö, jota tuettiin myös Yhdysvaltain ulkopuolelta. Kun Russell Means, muuan AIM:in johtavista aktivisteista, kävi 1960-luvun lopulla läpi aurinkotanssin lävistyksineen, siitä tuli uudelleen tärkeä osa lakotain uskonnollista elämää.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Usein AIM:n liitetty Alcatrazin vankilasaaren valtaus vuonna 1969 oli todellisuudessa löyhän Indians of All Tribes -nimellä kulkeneen intiaaniryhmien liittokunnan organisoima tapahtuma. Vasta perustamisvaiheessaan olleen AIM:n osuus tapahtumiin oli korkeintaan minimaalinen, joskin tapahtuma on nähty sysäyksenä järjestön nopeaan kasvuun.[8]

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n taistelu intiaanien oikeuksin puolesta jatkuu yhä 2000-luvulla. Keskeisin osa AIM:n toimintaa on vastustaa pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on ollut pitää Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaat poliittisen ja yhteiskunnallisen päätöksenteon marginaalissa. Monissa AIM:n aktiviteeteista kyseenalaistettiin intiaanien vastaisten voimien ideologista perustaa, jonka katsottiin ilmenevän julkilausumattomana esimerkiksi Yhdysvaltojen kansallisissa juhlapäivissä, kuten Kolumbuksen päivässä ja kiitospäivässä. AIM:n mukaan kiitospäivän tulisikin olla nimetty pikemminkin ”kansalliseksi murheen päiväksi”, ja sitä tulisi viettää protestina intiaanien alueiden ja luonnonvarojen ryöstämisen johdosta.[10]

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n alkuaikojen toiminnan taustalla oli paljolti se, etteivät intiaaniaktivistit tuolloin saavuttaneet näkyviä tuloksia toiminnassaan. Järjestön piirissä uskottiin, etteivät Amerikan poliittisen järjestelmän piirissä vaikuttaneet intiaanien edunvalvojat toimineet tehokkaasti. Alkuperäisväestön kuulemisen sijaan poliittinen järjestelmä yksinkertaisesti jätti näiden tarpeet huomioimatta. Täten AIM:n johtajat valitsivat aggressiivisemmat lähestymistavat saadakseen äänensä kuuluville. Aikaisemmin intiaanien asiainhoitajat olivat olleet passiivisia ja lähinnä pyrkineet lobbaamalla vaikuttamaan kongressin päätöksiin ja lainsäädäntöön.[4]

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n alkuperäisiin tehtäviin kuului ajaa kaikkien Yhdysvaltain intiaanien oikeuksia heimotaustasta riippumatta.[3]. Esimerkiksi CB-radiopuhelinta käyttämällä ja poliisiradiota kuuntelemalla pyrittiin ehtimään mahdollisille intiaanien tekemille (rikos)paikoille tarkoituksena dokumentoida tapahtunut ja estää poliisin mielivalta.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Suuri osa AIM:n ympärille versoneista riidoista on keskittynyt Leonard Peltierin murhaoikeudenkäyntiin vuonna 1977. Eräät aktivisteista ovat esittäneet epäilyksensä siitä, että hän olisi ollut vastuullinen surmista, ja muun muassa Amnesty International on vedonnut Peltierin vapauttamisen puolesta. Toiset huomauttavat murhien tapahtuneen sotatilannetta muistuttaneissa olosuhteissa ja näkevät että Peltierin rooli tapahtumissa tulisi ottaa uudelleentarkasteluun tämän valossa.[12]

title: Amerikan intiaaniliike

text: 26. kesäkuuta 1975 puhjennut ammuskelu AIM:n jäsenten ja FBI:n agenttien välillä johti intiaani Joseph Stunzin ja kahden FBI:n agentin, Jack Colerin ja Ronald Williamsin, kuolemaan. Leonard Peltier tuomittiin lopulta agenttien kuolemasta.[10] Monet AIM:n aktivistit kuitenkin väittivät, että agentit ampuneet järjestön jäsenet olivat toimineet itsepuolustukseksi. Kaksi Peltierin kanssasyytettyä vapautettiinkin itsepuolustuksen perusteella erillisessä oikeudenkäynnissä. Peltierin syyttäjät toisaalta huomauttivat että toinen agenteista oli ammuttu lähietäisyydeltä haavoittuneena, ja jo antautuneena. Stunzin surmasta ei koskaan järjestetty oikeudenkäyntiä, eikä ketään asetettu syytteeseen.

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM on myös toiminut intiaanien elinolosuhteiden parantamiseksi. Se on perustanut säätiöitä ja muita instituutioita tähän tarkoitukseen, kuten Heart of the Earth School, Little Earth Housing, International Indian Treaty Council, AIM StreetMedics, American Indian Opportunities ja Industrialization Center (joka on yksi suurimmista intiaanien ammattikoulutusohjelmista USA:ssa). Vastaavia hankkeita ovat lisäksi KILI radio ja Indian Legal Rights Center.

title: Mayflower

text: Sittemmin laivasta on tullut suosittu matkailukohde Massachusettsissa, ja se on valittu monien kansallisten ja valtiollisten juhlien pitopaikaksi. Kiitospäivänä vuonna 1970 Russell Meansin johtamat Amerikan intiaaniliikkeen (AIM) jäsenet valtasivat "Mayflower II:n" vastalauseena Yhdysvaltojen hallituksen kyvyttömyydelle hoitaa Amerikan intiaanien asioita.

title: Amerikan intiaaniliike

text: AIM:n taktiikkaan kuului Yhdysvaltain lehdistön ja median käyttäminen oman siloittelemattoman sanomansa välittämiseen. Niinpä se pyrki järjestämään tilanteita, joita tiedonvälitys ei voinut jättää huomiotta. Tämän onnistuessa, uutisten toimittajat etsivät AIM:n edustajia haastateltaviksi ja järjestön sanoma pääsi esille. Traditionaalisten vaikutuskanavien sijaan, AIM pyrki varmistamaan että sen sanoma välittyisi suoraan Amerikan kansalle. Niinpä AIM:n jäsenet etsivät aina tilaisuuksia, jotka voisivat johtaa julkisuuteen. Tällaisia muodostuikin 1970-luvun mittaan useita.[5]

title: Amerikan intiaaniliike

text: Amerikan intiaaniliikkeen perustamista seuranneina vuosikymmeninä järjestö muun muassa johti protesteja intiaanien oikeuksien puolesta, pyrki edesauttamaan alkuperäisväestön kulttuurin uudistumista, seuraamaan poliisin vastatoimia ja järjesti työllistämisohjelmia kaupungeissa ja reservaattien yhteisöissä eri puolilla Yhdysvaltoja. Sen ohella järjestö on usein tukenut muitakin alkuperäisväestöjen hankkeita, myös Yhdysvaltojen ulkopuolella.

title: Amerikan intiaaniliike

text: Vuonna 1973 AIM:n aktivistit linnoittautuivat Wounded Kneen pikku kylään Pine Ridge -reservaatissa Etelä-Dakotassa. Heidän väitettiin ottaneen 11 panttivankia, mikä johti kaupungin 71 päivää kestäneeseen piiritykseen. Seuranneissa oikeudenkäynneissä useimmat vangituista AIM:n jäsenistä vapautettiin kuitenkin syyttöminä.


query: Mistä Suomen Punaiset saivat lentokoneita käyttöönsä?

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hallituksenvastaiseen kapinaan nousseiden suomalaisten punaisten käyttöön oli jäänyt venäläisten entisiltä sotilaslentoasemilta kaksitoista lentokonetta, joista pääosa oli Stetinin M-9 -lentoveneitä. Punaiset perustivat kolme lento-osastoa, joista Pohjoisen rintaman alaisen Tampereelle, Keskisen rintaman alaisen Kouvolan ja Itäisen rintaman alaisen Viipuriin. Näiden lisäksi perustettiin maaliskuussa 1918 lentokoulu Helsinkiin Hermannin lentoasemalle.[4]

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Itsenäisen Suomen ensimmäinen lentoasema sijaitsi Kolhossa sahan rannassa. Sinne rakennettiin vaja kolmea lentokonetta varten. Ensimmäinen lentokone tuotiin Kolhoon rautateitse 7. maaliskuuta 1918. Kymmenen päivää myöhemmin nousi lentokone Kolhossa ensimmäisen kerran Kaijanselän jäältä ilmaan. Suomen ilmavoimat saivat 1918 käyttöönsä yhdeksän venäläisten jättämää Stetinin M-9 -lentokonetta.

title: Saksan interventio Suomen sisällissodassa

text: Karjaalta saksalaisten pääjoukko jatkoi rantarataa ja Turuntietä pitkin kohti Helsinkiä. Majuri Hamiltonin komentama kahden komppanian vahvuinen osasto puolestaan eteni Hanko–Hyvinkää-rataa pitkin Lohjan suuntaan, jossa se kohtasi 8. huhtikuuta punaiset Kirkniemen taistelussa. Vihollisen peräännyttyä saksalaiset jatkoivat Virkkalaan ja ottivat seuraavana päivänä haltuunsa Lohjankylän. Punaiset perääntyivät edelleen Nummelaan, jossa he linnoittautuivat venäläisten ensimmäisen maailmansodan aikana rakentamiin asemiin.[25] Punaiset olivat päättäneet pysäyttää saksalaisten etenemisen juuri Nummelassa, ja näin paikkakunnalle koottiin kaikki Länsi-Uudenmaan punaiset Hangosta, Tammisaaresta, Karjaalta ja Lohjalta. Yhteensä seudulla saattoi olla jopa 3000–6000 punaista.[31] Lohjan valtauksen jälkeen paikkakunnalle muodostettiin suojeluskunnat, jotka alkoivat välittömästi teloittaa punaisiksi epäiltyjä. Lohjalla ollut saksalaisosasto vedettiin takaisin Karjaalle 16. huhtikuuta, jolloin punaiset saivat paikkakunnan haltuunsa muutamaksi päiväksi, kunnes saksalaiset ja valkoiset palasivat Lohjalle jälleen 20. huhtikuuta. Punaiset puolestaan vetäytyivät tämän jälkeen Nurmijärven kautta kohti Hyvinkäätä.[25]

title: Hakaristi

text: Sri Lankassa ja Intiassa on ollut pyrkimyksiä ottaa käyttöön Punaisen Ristin kansallisten yhdistysten tunnukseksi punainen hakaristi. Myös Latvian ilmavoimien tunnus 1930-luvulla oli punainen vino hakaristi ja lentokoneen sivuperäsimessä oli sama tunnus lyhennetyin päätesakaroin, niin sanottuna fylfot-mallisena.

title: Kolho

text: Itsenäisen Suomen ensimmäinen lentoasema sijaitsi Kolhossa sahan rannassa. Sinne rakennettiin vaja kolmea lentokonetta varten. Ensimmäinen lentokone tuotiin Kolhoon rautateitse 7. maaliskuuta 1918. 17. maaliskuuta 1918 nousi lentokone Kolhossa ensimmäisen kerran Kaijanselän jäältä ilmaan. Suomen ilmavoimat saivat 1918 käyttöönsä yhdeksän venäläisten jättämää Stetinin M-9-lentokonetta.

title: Suomen Punainen Risti

text: Suomen Punainen Risti on julkisoikeudellinen yhdistys, ja sen toimintaan sovelletaan yhdistyslain[8] kohtia 6 §, 8 §, 9 §, 10–15 §, 26 § ja 32–39 §.[9] Punaisen Ristin säännöt hyväksytään järjestön yleiskokouksessa ja annetaan tasavallan presidentin asetuksella. [10] Järjestön suojelijana toimii tasavallan presidentti Sauli Niinistö.[11] Lailla on suojattu ja tunnustettu myös järjestön oikeus Punaisen Ristin nimen ja tunnuksen ilmaisevaan käyttöön[12] Geneven sopimusten mukaisesti.[5] Lisäksi Suomen Punaisella Ristillä on Veripalvelulain[13] mukainen toimilupa veripalvelutoiminnan harjoittamiseen Suomessa. [14]

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Syyksi punaisia päin kävelylle jalankulkijat sanovat kiireen tai huonon sään, jolloin ei ole mukavaa seistä odottamassa valojen vaihtumista.[26] Myös autoilijat syyttävät usein kiirettä tai sitä, etteivät huomanneet valoja.[26] Joskus punaisia päin saatetaan ajaa vahingossa esimerkiksi häikäisyn takia.[3] Todellinen ja yleinen syy saattaa myös olla liian suuri nopeus, jonka takia punaisen valon syttyessä ei enää ehditä pysähtyä.[26] Pysähtyminen koetaan siis matkaa hidastavaksi. Yleensä mitä suurempi nopeus autolla on, sitä todennäköisemmin se ajaa punaisia päin.[3] Kaliforniassa onkin parissa paikassa käytössä älykkäät liikennevalot, jotka huomaavat, jos joku ajaa ylinopeutta, ja alkavat vaihtua punaiselle jo paljon normaalia aikaisemmin.[28] Suomessakin vastaavaa on kokeiltu (esim. Uudenkaupungin Laivanrakentajantie), mutta ristiriitaisten turvallisuus- ja sujuvuusvaikutusten takia menetelmän käytöstä on luovuttu.

title: Liikenne Suomessa

text: Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi ylläpitää siviili-ilma-alusrekisteriä, jonka ulkopuolelle jäävät Suomessa puolustusvoimien käytössä oleva lentokalusto, joka on rekisteröity puolustusvoimien ylläpitämään sotilasilma-alusrekisteriin.[61] Siviili-ilma-alusrekisterissä on noin 1500 ilma-alusta.[62][63] Vuonna 2014 niistä 661 oli lentokoneita, 111 helikoptereita ja autogiroja, 390 purje- ja moottoripurjekoneita, 54 ilmaa kevyempiä ilma-aluksia (lähinnä kuumailmapalloja) ja 318 ultrakevyitä lentokoneita. Rekisteröidyistä tyypeistä määräillisesti yleisimmät olivat vuonna 2014 Piper PA-28 Cherokee (68 konetta) ja Cessna 172 (41 konetta).[64] Lentoyhtiö Finnairin käytössä oli kaikkiaan 45 lentokonetta vuonna 2015.[65]

title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Punaisten sodankäynnin kokonaiskustannukset kohosivat noin 300 miljoonaan Suomen markkaan. Koska Suomen Pankin kultavaranto oli ennen sotaa siirretty Kuopioon ja jäi siten valkoisille, otti kansanvaltuuskunta haltuunsa sen käteisvarat ja setelipainot sekä talletukset Venäjän pankeissa. Suomen Pankin henkilökunnan kieltäytyessä avaamasta holveja ne jouduttiin murtamaan auki 31. tammikuuta. Päätös Suomen Pankin toiminnan jatkamisesta punaisen hallinnon alaisuudessa vahvistettiin myös eduskunnan pankkivaltuustossa, jossa oli edellisvuotisen eduskunnan peruina sosialistinen enemmistö. Yksityiset liike- ja säästöpankit sen sijaan saivat jatkaa normaalia toimintaansa toisin kuin Neuvosto-Venäjällä, jossa kaikki pankkitoiminta kansallistettiin. Yksityispankkien tileiltä Suomen Pankissa nostettiin 120 miljoonan markan valtiolaina, jonka myöntämisestä oli päätetty jo ennen vallankumousta. Suomen Pankin käteisvarannot kulutettiin nopeasti loppuun, minkä jälkeen sieltä otettiin lyhytaikaista luottoa, uusien setelien painamista kiihdytettiin ja paperirahaa alettiin korvata šekeillä, jotka luvattiin lunastaa myöhemmin. Kansanvaltuuskunta painatti vanhoilla painolaatoilla uusia seteleitä noin 77 miljoonan markan edestä, mutta porvarillinen väestö piti niitä ”vääränä rahana”, jonka käyttöä se pyrki välttämään. Kansanvaltuuskunta lyötti myös uusia kolikoita, joissa lukivat sanat ”Kansan työ, kansan valta”. Veronkanto onnistui punaisessa Suomessa vain heikosti, sillä kruununvoudit ja henkikirjoittajat pääsääntöisesti kieltäytyivät yhteistyöstä punaisen hallinnon kanssa. Maaliskuun lopussa kansanvaltuuskunta määräsi takavarikoimaan myös Helsingin yksityispankkien käteisvaroja ja talletuksia Suomen Pankissa, mutta määräystä ei ilmeisesti koskaan pantu toimeen.

title: Suomen sisällissodan vankileirit

text: Myös punaiset saivat sodan alkuvaiheessa jonkin verran vankeja. Esimerkiksi helmikuussa tapahtuneiden Siuntion ja Kirkkonummen valtausten yhteydessä punaiset ottivat 467 vankia, jotka sijoitettiin Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon tiloihin.[4] Kouvolassa punaiset pitivät vankeja paikallisella työväentalolla, jonne valkoisia siirrettiin eri puolilta Kymenlaaksoa.[5]

title: Suomen Punaisen Kaartin pohjoisin rintama

text: Helsingissä Ahava ja Vihuri tapasivat Aleksi Tuorilan, joka oli jo aiemmin yrittänyt saada kansanvaltuuskunnan valtuutusta valkoisten selustaan Muurmannin radalta tehtävään iskuun. 27. helmikuuta Haapalainen päätti lähettää Kosti Tammisen johtaman 64, 80-88 tai 97-miehisen asejunan Kantalahteen. Viipurissa hankittiin leimasimet ja Kantalahden, Knäsöin ja Kemin punakaartit saivat yhteiseksi nimekseen "Suomen punaisen kaartin pohjoisin rintama". Junamatkan aikana ylipäälliköksi valittiin Aleks Tuorila ja rintamaylipäälliköksi Iivo Ahava.

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Suomessa on useiden muiden Euroopan maiden tapaan yhä enemmän siirrytty käyttämään jalankulkuopastimissa vilkkuvihreää, joka mainitaan kansainvälisessä liikennevaloja ja -merkkejä koskevassa Wienin sopimuksessa.[47] Kun kiinteästi palavan vihreän valon jälkeen vilkkuu vihreä jalankulkuopastin, se tarkoittaa, että suojatien valo-opastimet vaihtuvat pian punaisiksi,[44] joten vain ripeästi liikkuvien (> 2,0m/s) on syytä lähteä ylittämään katua. Useimmiten vilkkuvihreä pidentää jalankulkijoiden vihreää valoa, jolloin punaisissa valoissa odottelu vähenee, ja hitaastikin liikkuvat ehtivät kadun ylitse.[47] Samoin pyöräilijät saavat tietää valon vaihtuvan kohta, jotta heidän ei tarvitse ajaa punaisia päin.[47] Vilkkuvihreänkin jälkeen on kuitenkin suojatien pituuden mukainen niin sanottu punasuoja-aika, jonka aikana sekä risteävien suuntien ajoneuvo-opastimet että jalankulkijaopastimet ovat punaisina.[47] Suomessa vilkkuvihreän käyttö on sisältynyt lakiin vuodesta 2002. Helsingissä aloitettiin sen käyttö poikkeusluvalla jo vuodesta 2000, ja nykyään siellä onkin jo melkein jokaisessa jalankulkuvalossa vilkkuvihreä. Vain vanhoihin, 1970-luvulta peräisin oleviin ohjauskojeisiin sitä ei saada ohjelmoiduksi.[47] Vilkkuvihreä on otettu käyttöön myös monissa muissa kaupungeissa Suomessa. Lisäksi ääniopasteet voivat olla samat punaisen tai vihreän(pienillä pätkähdyksillä osassa prisman koteloista) kanssa mutta myös keskitasonopeudella piipittävä tai nakuttava.

title: Autoilun historia Suomessa

text: Vuoden 1918 sisällissodassa suurin osa Suomen pienestä autokannasta oli Etelä-Suomessa, jossa se joutui punakaartilaisten takavarikoimaksi. Vähäistä kalustotäydennystä punaiset saivat venäläisistä varuskunnista ja Venäjän vallankumouksellisten muun aseavun ohella luovuttamista panssariautoista. Merkittävä muutos Suomen silloisessa autokannassa tapahtui huhtikuussa 1918, kun Saksan Itämeren divisioona nousi maihin Hangossa ja Loviisassa. Saksalaisten käytössä ollut kalusto oli Suomen silloisissa oloissa valtava, toistasataa moottoriajoneuvoa. Sodan päätyttyä saksalaisten mukanaan tuomat autot jäivät Suomeen ja suurin osa niistä myytiin siviilikäyttöön. Kokonaisuudessaan vuosi 1918 oli Suomessa autoilun näkökulmasta kuitenkin historian vaikeimpia. Nestemäisten polttoaineiden tuonti katkesi, sen myynti kiellettiin ja autojen tuontia rajoitettiin.[27]

title: Hävittäjä (lentokone)

text: Joistain lentäjistä, jotka saivat jopa kymmeniä ilmavoittoja, tuli sodan suuria sankareita. Yli viisi konetta pudottanutta sanottiin Kuninkaallisissa ilmavoimissa lentäjä-ässäksi. Kuuluisimpia lentäjiä olivat muun muassa Saksan Manfred von Richthofen eli ”Punainen paroni”, Lothar von Richthofen (edellisen pikkuveli), Oswald Boelcke, Max Immelmann, Werner Voss, Hermann Göring sekä Ernst Udet. Ympärysvaltojen puolella saivat hyvin monia ilmavoittoja Kuninkaallisten ilmavoimien irlantilainen Edward Mannock, Albert Ball, Yhdysvaltain Eddie Rickenbacker sekä ranskalaiset Rene Fonck ja Georges Guynemer. Kuninkaalliset ilmavoimat kielsi laskuvarjojen käytön arvellen niiden heikentävän taistelumoraalia. Saksan lentäjät ammuttiin yleensä alas oman maan päällä, joten he ottivat käyttöön laskuvarjon. Vihollisen alueelle kuolleet lentäjät haudattiin täysillä sotilaallisilla kunnianosoituksilla.

title: Suomi

text: Tammikuun 1918 aikana keväästä 1917 lähtien kiihtynyt vastakkainasettelu kärjistyi punaisten ja valkoisten väliseksi sisällissodaksi 27. tammikuuta 1918. Suomi jakaantui Kansanvaltuuskunnan Etelä-Suomea Helsingistä käsin hallitsemaan punaiseen Suomeen ja Suomen Senaatin Keski- ja Pohjois-Suomea Vaasasta käsin hallitsemaan valkoiseen Suomeen. Sisällissodassa valkoiset saivat merkittävää tukea keisarilliselta Saksalta ja punaiset Neuvosto-Venäjän bolševikeilta. Sotaan osallistui vajaat 200000 suomalaista ja noin 20000 ulkomaista sotilasta. Suomalaisarmeijoissa merkillepantavaa oli alaikäisten lapsisotilaiden suuri osuus, ja myös naisten osallistuminen sotaan. Valkoiset voittivat sodan. Tämä oli seurausta punakaartien alkeellisesta taistelutaidosta, saksalaisten laatuyksiköiden ja suomalaisjääkäreiden antamasta sotilaallisesta tuesta Vaasan senaatille ja sen käytössä olleista ammattiupseereista, jotka mahdollistivat heikosti koulutettujen suojeluskuntien ja asevelvollisten joukkojen tehokkaamman käytön. Valkoisen armeijan voittoon päättynyt taistelu Tampereen kaupungista ja Saksan armeijan osastojen maihinnousut Hangossa ja Loviisassa sekä saksalaisten suorittama Helsingin valtaus olivat sodan kannalta ratkaisevat tapahtumat. Sodan molemmat osapuolet harjoittivat poliittista terroria yhtenä sodankäynnin muotona. Terrorissa sai surmansa kaikkiaan noin 11000 – 13000 uhria. Sodan jälkeen noin 70000 punaista ja punaiseksi epäiltyä suljettiin vankileireille, valtiorikosoikeuksien tuomittaviksi. Vuoden 1918 sisäisen sodan romahduttaman elintarviketilanteen ja hävinneen osapuolen huonon kohtelun vuoksi leireillä menehtyi kesän 1918 aikana nälkään ja tauteihin (erityisesti espanjantautiin) noin 13000 henkeä. Sisällissodassa sai surmansa kaikkiaan noin 37000 ihmistä.[63]

title: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat 1918–1939

text: Suomen ilmavoimat saivat käyttöönsä sekalaisen lentokonekalustonsa monista eri lähteistä. Punaiset hankkivat koneita Venäjältä, valkoiset Ruotsista ja Saksasta. Näiden koneiden joukossa oli muun muassa kolme Nieuport 10-, yksi Nieuport 17-, yksi Nieuport 21-, kolme Nieuport 23 -hävittäjää, yksi Spad S.VII- ja yksi Rumpler 6B -hävittäjä.

title: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat

text: Suomen ilmavoimat saivat käyttöönsä sekalaisen lentokonekalustonsa monista eri lähteistä. Punaiset hankkivat koneita Venäjältä, valkoiset Ruotsista ja Saksasta. Näiden koneiden joukossa oli muun muassa kolme Nieuport 10-, yksi Nieuport 17-, yksi Nieuport 21-, kolme Nieuport 23 -hävittäjää, yksi Spad S.VII- ja yksi Rumpler 6B -hävittäjää.

title: Suomen sisällissota

text: Näiden lisäksi punaisilla oli ilmeisesti käytössään vielä kaksi lentokonetta itäisen rintaman lento-osastolla. Osa koneista joutui valkoisten haltuun joko jo sodan aikana tai sodan päätyttyä. Osa koneista tuhoutui. Lentotoiminta käsitti tiedustelua, pomminpudotusta, lentolehtisten levitystä ja tykistötulen tähystystä, mutta toiminta oli kaikilla rintamilla tehotonta. Syynä oli heikko johtaminen, koneiden heikko kunto, koneiden huono huolto ja venäläisten lentäjien välinpitämättömyys.[135][139]

title: Suomen Punainen Kaarti

text: Punaisen kaartin aselajeina olivat jalkaväki ja tykistö. Lisäksi punaisilla oli käytössään kuusi panssarijunaa sekä muutamia Venäjältä saatuja lentokoneita, joita ohjasivat venäläiset pilotit. Lentokoneita käytettiin lähinnä tiedustelutehtäviin ja niiden merkitys jäi hyvin vähäiseksi. Koska sota käytiin pääosin talvella, olivat sisävesireitin jäässä, eikä laivastoa näin ollen käytetty, lukuun ottamatta sodan viime päivinä tehtyjä evakuointeja.

title: ZSU-57-2

text: Suomeen ilmatorjuntapanssarivaunu ZSU-57-2:t (ItPsv 57-2) saapui lokakuussa 1960. Varusmieskoulutusoulutus alkoi ensin Tampereen Ilmatorjuntapatteristossa Kangasalan Vatialassa ja vuonna 1966 koulutus siirrettiin Panssariprikaatin vaunupataljoonalle. Vaunujen päivittämistä harkittiin ja siihen olisi kuulunut esimerkiksi tutkajärjestelmän asennus. Päivityssuunitelmat peruttiin kuitenkin lopulta hinnan takia. Vaunut säilyivät käytössä aina vuoteen 2006 saakka.ZSU-57-2-vaunut osallistuivat varsinaisiin sotatoimiin ensimmäisen kerran arabien ja Israelin välisissä sodissa 1960- ja 1970-luvuilla Egyptin ja Syyrian armeijoissa. Kuuden päivän sodan alussa israelilaiset M48 Patton-panssarivaunut kohtasivat egyptiläisiä ZSU-57-2-vaunuja El Arishin lentokentällä. Egyptiläiset tulittivat israelilaisia vaunuja onnistumatta kuitenkaan läpäisemään näiden panssarointia. Vietnamin sodan kannalta ZSU-57-2-vaunut saapuivat liian myöhään Pohjois-Vietnamiin, jotta niillä olisi ollut merkittävää vaikutusta maan ilmapuolustuksen kannalta. Ne olivat kuitenkin selkeä parannus aiemmin käytössä olleisiin kiinalaisiin Type 63-ilmatorjuntapanssarivaunuihin verrattuna. Pääsiäisoffensiivin aikaan ZSU-57-2 suojasi Pohjois-Vietnamin eteneviä joukkoja. Ne saivat joitakin osumia Yhdysvaltojen ja näiden liittolaisten lentokoneisiin, mutta nykyiaikaiset lentokoneet kuten F-4 Phantom osoittautuivat niille liian nopeiksi.

title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Kolmannessa ja neljännessä pykälässä määritellään tunnusten sallitut käyttökohteet Geneven sopimusten mukaisesti. Lain mukaan punaisen ristin tunnusmerkkiä ja tarvittaessa tilapäisesti punaisen puolikuun ja punaisen kristallin tunnusmerkkiä sekä nimityksiä käytetään aseellisen selkkauksen aikana suojaamaan lääkintähuoltoa ja hengellistä henkilöstöä ja osoittamaan näitä rauhan aikana. Lisäksi tunnusten käyttöoikeus annetaan Punaisen Ristin kansainvälisille järjestöille ja Suomen Punaisen Ristin suostumuksella muiden valtioiden kansallisille yhdistyksille Suomen alueella. Suomen Punainen Risti saa toimintansa yhteydessä käyttää Punaisen Ristin nimeä ja tunnusmerkkiä ja tarvittaessa punaisen kristallin tunnusmerkkiä, jonka käyttö on mahdollista myös siten, että sen sisään sijoitetaan jokin muu Geneven sopimuksilla tunnustettu merkki tai niiden yhdistelmä. Tunnusmerkkien käyttö on mahdollista myös Yhdistyneiden kansakuntien operaatioihin osallistuvalle lääkintä- ja hengelliselle henkilöstölle osallistuvien valtioiden suostumuksella. Neljännen pykälän mukaan Terveydenhuollon oikeusturvakeskus (nykyisin osa Valviraa) myöntää Suomen Punaisen Ristin suostumuksella luvan punaisen ristin tunnusmerkin käyttämiseksi sairaankuljetukseen tarkoitettujen kulkuneuvojen merkitsemiseen ja sellaisten ensiapuasemien paikkojen osoittamiseen, jotka on varattu yksinomaan vammautuneiden tai sairaiden maksutonta hoitoa varten. Viides pykälä koskee väestönsuojelun kansainvälistä tunnusta.

title: Hämeen rintama

text: Raskaita taisteluja nähtiin heti Tampereen valtausta seuraavina päivinä 7.–8. huhtikuuta, jolloin valkoiset menettivät kaatuneina 65 ja punaiset ainakin 40 miestä. Samojen päivien aikana tapahtui Lempäälässä erikoinen tapaus, jossa suuri joukko punaisia sairastui äkillisesti, oksenteli ja menetti lopulta tajuntansa. Suomalainen lääkäri epäili syyksi ruokamyrkytystä, mutta paikalla ollut norjalainen lääkäri arveli sen johtuvan taistelukaasun käytöstä. Punaiset määräsivät Lempäälän rintaman lopulta jätettäväksi 24. huhtikuuta, jonka jälkeen Tampereen ympäristössä taistelleet punaiset aloittivat vetäytymisen kohti etelää. He onnistuivat useissa paikoissa irrottautumaan lähes valkoisten huomaamatta ja saivat näin ollen etumatkaa takaa-ajajiinsa nähden.

title: Leinon vangit

text: Aikaisin seuraavan päivän aamuna pidätetyt luovutettiin valvontakomissiolle. Heidät kuljetettiin käsiraudoissa suomalaisella poliisiautolla NKVD:n miesten vartioimina komission käytössä olleelle Malmin lentoasemalle, jossa Ždanov oli heitä vastassa. Ždanov kysyi vankeja saattaneelta upseerilta: ”Miten operaatio sujui kokonaisuudessaan?” Upseeri vastasi: ”Hyvin.” Malmilta vangit lennätettiin kahdella DC-3-lentokoneella Moskovaan. Yrjö Leino itse sai vasta myöhemmin päivällä tietää, että pidätetyt oli jo viety pois Suomesta. Muistelmissaan Leino kertoi, ettei tällaisesta ollut sanallakaan puhuttu hänen ja Savonenkovin keskustelussa. Lisäksi hän sanoi antaneensa määräyksen vain pidätykseen, ei luovutukseen ulkomaille. Tutkija Pekka Kauppala on pitänyt mahdollisena, että pidätettyjen luovutuksen valvontakomissiolle olisivat suorittaneet omavaltaisesti jotkut punaisen Valpon johtohenkilöt ilman Leinon varsinaista määräystä. Myös valvontakomission brittiläiset jäsenet saivat kuulla tapahtuneesta vasta jälkikäteen ja tuomitsivat menettelyn.

title: Lempäälän taistelut

text: Molemmat osapuolet mobilisoivat Lempäälän rintamalle tuhansia miehiä. Punaiset siirsivät alueelle huhtikuun alussa käytännössä kaikki liikenevät joukkonsa eri puolilta Etelä-Suomea, sillä kyseessä oli heidän viimeinen mahdollisuutensa kääntää sota edukseen. Lisäksi punaisilla oli käytössään kaksi radalla kulkenutta panssarijunaa sekä lentokone.

title: Helsingin valtaus

text: Taistelujen aikana kuolleet punaiset kerättiin Etu-Töölössä sijaitsevalle Kolerasairaalalle, josta omaiset saivat hakea perheenjäsentensä ruumiit. Menettely oli poikkeuksellinen, sillä muualla Suomessa punaiset yleensä haudattiin joukkohautaan, eikä vainajia luovutettu omaisille. Vainajista julkaistiin viikon kuluttua myös lista, joka sisälsi 279 nimeä sekä 69 tunnistamatonta ruumista.[38] Taistelussa kaatuneet saksalaiset ja 16 valkoista haudattiin Vanhaan kirkkopuistoon ja punaiset Malmin hautausmaalle.[39] Valkoiset siirsivät Malmin hautausmaalle myös Mäntymäelle haudatut 158 punaista, jotka olivat kaatuneet muilla rintamilla.[9]

title: Neuvostoliiton ilmavoimat

text: Venäjän luhistuttua ja kommunistisen järjestelmän noustessa ilma-ase oli 1920-luvun puoliväliin huonossa kunnossa. Tuolloin alkoi intensiivinen lentokoneiden kehitys, joka kiihtyi vuoden 1937 puhdistusten jälkeen. Leninin aikana kehityksen kohteena olivat etenkin ajankohtaan nähden valtavat pommikoneet (douhetismi). Tämä muuttui 1930-luvun alussa pyrkimykseen aikaansaada nopeita kokometallisia ja suorituskykyisiä lentokoneita. Esim. Polikarpov I-16 oli nk. ensimmäinen moderni hävittäjäkone, joka voitti saksan Espanjan sisällissodassa käyttämät kaksitasoiset ja kiinteälaskutelineiset lentokoneet, mikä pani vauhtia Messerschmitt Bf 109:n käyttöön otolle, minkä saksalaiset saivat korvaamaan aikaisempia tyyppejä.

title: Sirkus Papukaija

text: Estradiohjelmassa esiintyivät muun muassa sirkustirehtööri-toimittaja Orvo Kontio, taikuri Fakiiri Kronblom (Nils Hedengren), joka otti käyttöön taikasanat "suolaa, suolaa, enemmän suolaa", professori Hajamieli (Martti Varpama) sekä Onni-klovni (Onni Gideon Tervonen), jonka housut ja kengät määrittelivät klovnin Suomen lasten mielikuvissa. Myös Eveliina Pokela oli ohjelman vakioesiintyjiä. Ohjelmassa oli tapana piilottaa tai esimerkiksi pudottaa lentokoneesta papukaijamerkkejä, jonka löytäneet saivat palkinnon palauttaessaan sellaisen televisiostudioon. Tämä "etu" koski lähinnä helsinkiläislapsia.

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Punaiset hyökkäsivät Rautuun 21. helmikuuta ja saivat sen haltuunsa kaksi päivää myöhemmin. Tämän jälkeen punaiset vetivät suurimman osan joukoistaan rautatieasemalle, jonka ympärille puolestaan muodostui valkoisten Pietarin suuntaan avoimena ollut saartorengas. 27. helmikuuta punaiset yrittivät vielä miehittää Raudun kirkonkylää ja Leinikylää ja hyökkäsivät valkoisten selustaan Valkjärvellä vielä maaliskuun alussa, mutta iskujen epäonnistuttua tilanne muuttui asemasodaksi seuraavan kolmen viikon ajaksi. Valkoiset aloittivat oman suurhyökkäyksensä punaisten asemia vastaan 25. maaliskuuta, mutta joutuivat lähes kahden vuorokauden taistelun jälkeen vetäytymään Raudun asemalta. Uusi hyökkäys tehtiin 30.–31. maaliskuuta, mutta vasta 4. huhtikuuta aloitettu kolmas yritys tuotti tulosta ja valkoiset saivat vallattua Raudun aseman seuraavana aamuna. Osa asemalle linnoittautuneista punaisista yritti murtautua ulos saartorenkaasta, mutta he joutuivat valkoisten konekiväärien ristituleen niin sanotussa ”Kuolemanlaaksossa”, jossa noin 400 punaista ja venäläistä sai surmansa. Yhteensä Raudun taistelujen aikana kaatui tai teloitettiin 860–1 200 punaisten puolella taistelutta. Valkoisten tappiot olivat 270–400 kaatunutta.

title: Caudron C.60

text: CA-27 lentokone, josta ensi kertaa 26.6.1931 Suomessa pelastauduttiin laskuvarjolla. Koneiden käytössä kuoli yksitoista ihmistä.Suomen ilmailumuseossa Vantaalla on yksi Suomessa lisenssillä valmistettu Caudron C.60-lentokone, tunnukseltaan CA-84, valmistusnumeroltaan 24.

title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text: Samoihin aikoihin Suomen Punainen Risti vaati Suomen Sairaankuljetusliittoa (SSK) luopumaan käytössä olleesta punaista ristiä muistuttavasta tunnuksesta Suomen ambulansseissa vedoten Geneven sopimuksiin. Vastineena tähän SSK pyysi Yhdysvaltain liikenneministeriöstä lupaa elämäntähden käytölle, joka sille myönnettiin. Nykyisen lainsäädännön mukaan luvan punaisen ristin käyttämiselle myöntää Terveydenhuollon oikeusturvakeskus Suomen Punaisen Ristin suostumuksella. Koska Punaisen Ristin tunnusta saa käyttää vain ambulansseissa, jotka tarjoavat aina ilmaista, puolueetonta ja tasapuolista hoitoa, yksityiset ambulanssiyritykset eivät saa Suomessa käyttää tunnusta ajoneuvoissaan. Julkisista ambulanssipalveluista luvan tunnuksen käytölle on saanut ainakin Helsingin kaupungin pelastuslaitos.


query: Milloin Curt Lincoln syntyi?

title: Curt Lincoln

text: Curt Richard[1] ”Curre” Lincoln (8. lokakuuta 1918 Tukholma, Ruotsi – 28. elokuuta 2005 Espoo) oli suomalainen rata-autoilija. Hän ajoi 400 kilpailussa noin 200 voittoa. Hän voitti Eläintarhan ajot kaikkiaan 14 kertaa[2] vuosina 1951–1962 formula juniorin ja F3-luokassa. Muista saavutuksista mainittakoon Angolan GP:n voitto 1959 ja kaksi luokkavoittoa Kristianstadin 1 000 kilometrillä Ruotsissa 1957. Lincoln oli puuhamiehenä Keimolan moottoriradan rakentamisessa,[2] ja hän ajoi siellä viimeisen kilpailunsa 50-vuotiaana 1968.

title: Keimolan moottorirata

text: Keimolan moottorirata oli Vantaan Keimolassa sijainnut moottorirata ja -stadion. Radan perusti kilpa-autolegenda Curt Lincoln vuonna 1965 ja se avattiin 12. kesäkuuta 1966. Radan pituus oli noin 3,3 kilometriä ja pelkkä pääsuora oli kilometrin mittainen. Radan leveys oli vaihdellen 9–15 metriä. Keimolassa järjestettiin usein F2-kilpailuja. Keimolassa on ajanut monia F1-legendoja, kuten Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham, Jochen Rindt ja Denny Hulme. Radalla aloittelivat uraansa myös myöhemmät suomalaiset F1-kuljettajat Keke Rosberg, Jyrki Järvilehto, Mika Häkkinen ja Mika Salo, kolme viimeksi mainittua mikroautoilla, Rosberg myös suuremmilla ajokeilla.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Curt Swan

text: Curt Swan (17. helmikuuta 1920 – 16. kesäkuuta 1996) oli yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija ja -kirjoittaja. Hän syntyi ja vietti nuoruutensa Minneapolisissa, Minnesotassa, ja oli erityisesti tunnettu pitkäaikaisena Teräsmies-lehtien piirtäjänä.

title: Curtain-teatteri

text: Curtain-teatteri ("The Curtain Theatre") oli Elisabetin aikainen teatteri Lontoossa Curtain Closessa Shoreditchissa (nykyisin Hackneytä), heti Lontoon Cityn ulkopuolella. Se avattiin 1577, ja siellä esitettiin näytelmiä vuoteen 1622.

title: Curt Lincoln

text: Lincoln kilpaili myös tennispelaajana. Hän edusti Suomea kerran Davis Cupissa[3] ja voitti nelinpelissä kolme Suomen mestaruutta. Hänen poikansa Lars Lincoln voitti tenniksen nelinpelissä kaksi Suomen mestaruutta.

title: Curt von Bardeleben

text: Curt von Bardeleben (4. huhtikuuta 1861 – 31. tammikuuta 1924) oli saksalainen kreivi ja shakkimestari. Hän kuoli ja syntyi Berliinissä. Hän julkaisi shakkilehteä vuosina 1897–1891.

title: Curt Lincoln

text: Curt Lincolnin tytär Nina oli naimisissa muun muassa edesmenneen Formula 1 -maailmanmestarin Jochen Rindtin kanssa.[4]

title: Keimolan moottorirata

text: Ratkaiseva tekijä Keimolan moottoriradan perustamiseen oli suomalaisten tuolloin suuri kiinnostus autourheilua kohtaan. Helsingissä Eläintarhanajoja ei vuonna 1963 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen enää voitu järjestää. Eläintarhan radan korvaajaa suunniteltiin Tikkurilaan, Tattarisuolle ja Seutulaan. Hankkeen puuhamiehenä toimi Curt Lincoln, joka oli aikansa tunnetuin kilpa-autoilija. Lincoln löysi ratahankkeelle tukijoiksi Yleisradion, Nesteen ja Sanoma Oyn. Radan rakentaminen maksoi noin kolme miljoonaa markkaa. Rataa alettiin rakentaa metsäiseen maastoon, silloiseen Helsingin maalaiskuntaan syyskuun alussa 1965.[2] Rakennustöitä viivästyttivät ankara talvi ja useat vastoinkäymiset. Terveystarkastaja uhkasi kieltää avajaiset, koska radalle ei ollut rakennettu tarpeeksi vessoja. Rakennusmiehet paiskivat töitä koko avajaisia edeltävän yön saadakseen puutteet täytettyä.

title: Curtain-teatteri

text: Curtain rakennettiin vajaan parinsadan metrin päähän etelään Lontoon esimmäisestä teatterista The Theatresta, joka oli aloittanut toimintansa vuotta aiemmin vuonna 1576. Se sai nimen "Curtain" siksi, että se sijaitsi lähellä Curtain Close -nimistä paikkaa, eikä nimi siis johtunut nykyaikaiseen teatteriin kuuluvasta esiripusta. Aikakauden teattereissa oli näyttämön takana pienet verholla eristetyt kohdat, mutta varsinaisia esiripuin varustettuja proskeniumeja alkoi Englannissa olla vasta restauraation jälkeen.

title: Abraham Lincoln

text: Abraham Lincoln syntyi yksihuoneisessa hirsimökissä 12. helmikuuta 1809 Hardinin piirikunnassa Kentuckyssa. Hänen isänsä, Thomas Lincoln, oli lukutaidoton maanviljelijä, eikä Abraham koskaan tullut kunnolla toimeen hänen kanssaan. Hänen äitinsä oli Nancy Hanks ja Abrahamilla oli lisäksi isosisko Sarah. Vuonna 1816 perhe muutti Etelä-Indianaan, missä Abraham vietti suurimman osan lapsuudestaan. Vuonna 1818 Nancy Hanks kuoli ja Thomas Lincoln meni pian naimisiin Sarah Bush Johnstonin kanssa. Sarah ja Abraham olivat erittäin hyvissä väleissä: Sarah kannusti Abrahamia opiskelemaan ja oli tämän puolella erimielisyyksissä Thomasin kanssa.[1][2]

title: Eläintarhanajot

text: Eläintarhanajoja ehdittiin ajaa lähes 30 vuotta. Viimeinen kilpailu ajettiin vuoden 1963 toukokuussa, ja sen voitti Timo Mäkinen. Mäkisen voiton jälkeen piti ajaa vielä yksi lähtö, mutta se keskeytettiin. Kyseinen lähtö oli kisojen päälähtö, Formula-Junior-luokan kilpailulähtö. 15 autoa järjestäytyi lähtöruudukkoon, joukossa ajojen suurimmaksi sankariksi noussut Curt Lincoln. Startin jälkeen noin 200 metriä ruudukosta lähtösuoralla alkoi tapahtua. Lähdössä joku osui Lincolnin Brabhamin takaosaan, Lincoln pyörähti radan vasemmalle puolelle, ja takaa tulleet väistivät oikealle. Ruotsalainen Örjan Atterberg ei ehtinyt väistää maanmiestään Freddy Kottulinskyä vaan osui tämän Lolan takapyörään, lensi ilmaan ja putosi lopulta autoineen ylösalaisin radalle. Atterberg kuoli onnettomuudessa heti, Lincolnilta murtui sormi ja muut selvisivät vammoitta.

title: Nina Rindt

text: Nina Rindt (o. s. "Nina Madeline Lincoln", s. 1943) on suomalainen entinen malli, joka nousi 1960- ja 1970-lukujen vaihteen tyyli-ikoniksi formulakuljettaja Jochen Rindtin vaimona. Hän on suomalaisen kilpa-autoilijan Curt Lincolnin tytär.

title: Jane Curtin

text: Curtin on ollut vuodesta 1975 lähtien naimisissa Patrick Lynchin kanssa. Parilla on yksi lapsi, tytär Tess, joka syntyi vuonna 1983.

title: Tiilimäen TT-ajot

text: Ensimmäiset ulkomaalaiset kuljettajat osallistuivat Tiilimäen TT-ajoihin 1955, jolloin mukana oli ruotsalaisia ja brittiläisiä kilpailijoita. Vuonna 1951 pääkilpailuna oli Midget- eli Formula 3 -autojen luokka, jonka voitti Curt Lincoln.

title: Eläintarhanajot

text: Kilpailtu vuosina: 1932–1937, 1939 ja 1946–1963 Radan pituus: 2 km Kierrosennätys: David Hitches, Lola, aika: 57,1 sekuntia, nopeus: 126,1 km/h (1963) Yleisöennätys: 82 597 katsojaa (1958) Eniten voittoja: Curt Lincoln (14)

title: Curt Lincoln

text: Irwin Goodman mainitsi Lincolnin kappaleessaan Kuin Ferrari: ”Viivoille saa tulla vaikka Curt Lincolnkin”.[5]

title: Curt Lincoln

text: Luokka:Suomalaiset autourheilijat Luokka:Suomalaiset tennispelaajat Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet

title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun menestyneimpiä suomalaisia moottoriurheilijoita olivat ainakin Jyväskylän suurajot kolmesti voittanut Osmo Kalpala sekä Eläintarhanajot monta kertaa voittanut Curt Lincoln.

title: Keimolanmäki

text: Alueella toimi vuosina 1966–1978 Keimolan moottorirata, jonka perusti Curt Lincoln sen jälkeen, kun Eläintarhan ajot Helsingissä olivat päättyneet onnettomuuteen. Radan pituus oli 3 300 metriä.

title: Blanche Lincoln

text: Lincoln syntyi Arkansas'n Helenassa. Hän valmistui vuonna 1982 "Randolph-Macon Woman's Collegesta" ja opiskeli lakia Arkansas'n yliopistolla. Hänen sisarestaan Mary Lambertista tuli elokuvaohjaaja.

title: Lincoln MKX

text: Lincoln MKX on Lincoln Motor Companyn valmistama crossover. MKX korvasi Lincoln Aviatorin. Vuodesta 2018 mallin nimi on Lincoln Nautilus.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Itäharju

text: Itäharjun kaduilla ajettiin vuosittaisia auto- ja moottoripyöräkilpailuja nimeltä Itäharjun ajot vuosina 1955–1965. Katurata kulki reittiä Kalevankatu–Peronkatu–Voimakatu–Karjakatu–Teollisuuskatu. Elo- tai syyskuisena sunnuntaina järjestetyissä Itäharjun kilpailuissa ajoivat muiden muassa Curt Lincoln, Timo Mäkinen, Jarno Saarinen, Leo Kinnunen ja Rauno Aaltonen. Esimerkiksi vuonna 1964 Itäharjun ajot sai viitisen tuhatta katsojaa. Vuonna 1966 Turun Moottoriseuran järjestämä tapahtuma siirtyi Artukaisiin nimellä Artukaisten ajot.

title: Mary Todd Lincoln

text: Todd ja Lincoln avioituivat 4. marraskuuta 1842. Parin lapsista ainoa edes kahdenkymmenen vuoden iän saavuttanut oli esikoispoika Robert T. Lincoln (1843–1926). Heille syntyi myös kolme muuta lasta.Abraham Lincoln sai surmansa salamurhaajan luodista 15. huhtikuuta 1865. Leski sairastui asteittain masennukseen ja kärsi loppuelämänsä ajan harhakuvitelmista, joissa hän kuvitteli olevansa äärimmäisen köyhä. 1868 Todd muutti väliaikaisesti Eurooppaan ja asui ainakin Ranskassa ja Britanniassa. Vuonna 1875 Toddin ainoa elossa ollut poika Robert sai hänet toimitetuksi psykiatriseen sairaalaan. Viimeiset vuotensa hän eli Yhdysvalloissa kärsien heikosta terveydestä. Hän vammautui vuonna 1879 kaaduttuaan portaissa ja sairasti lisäksi kaihia, joka johti huomattavaan näkövammaisuuteen. Hän kuoli Springfieldissä, Illinoisissa, sisarensa Elizabethin kotona 63 vuoden ikäisenä heinäkuussa 1882.

title: Lincoln Burrows

text:
Lincoln Burrows on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Pako". Häntä näyttelee Dominic Purcell. Nuorempia Burrowsia sarjassa näyttelevät Max Kirsch ja Hunter Jablonski.
Lincoln on Michael Scofieldin isoveli. Lincoln tuomitaan kuolemaan varapresidentin veljen murhasta. Michael yrittää pelastaa hänet kuolemantuomiolta. Kuten Michael, Lincoln on esiintynyt jokaisessa "Paon" jaksossa. Toisella tuotantokaudella Lincoln ja Michael yrittävät paeta maasta, mutta agentti Alexander Mahone vaikeuttaa matkaa. Lincoln jää kaksi kertaa kiinni, mutta pääsee pakenemaan avustuksella. Kun Lincoln vapautetaan syytteistä, hän rupeaa auttamaan veljeänsä pois vankilasta.

title: Phyllis Curtin

text: Curtin syntyi Länsi-Virginiassa ja antoi oopperadebyyttinsä Lisan roolissa Pjotr Tšaikovskin teoksessa "Patarouva" Bostonissa vuonna 1946. Hän piti ensimmäisen resitaalinsa New Yorkin "Town Hallissa" 1950.

title: Abraham Lincoln (kapteeni)

text: Abraham Lincoln syntyi Berksin piirikunnassa, Pennsylvaniassa 13. toukokuuta 1744. Hänen isänsä John Lincoln (1716–1788) oli kotoisin Monmouthin piirikunnasta, New Jerseystä ja hänen äitinsä Rebecca Morris (1720–1806) oli kotoisin Pennsylvaniasta. Abraham oli perheen vanhin lapsi. Hänellä oli myös kahdeksan nuorempaa sisarusta: Hannah, Lydia, Isaac, Jacob, John, Sarah, Thomas ja Rebecca. Abrahamin isä John Lincoln osti vuonna 1768 maata Virginiasta. Vuonna 1773 alue jaettiin perheen kahden vanhimman pojan, Abrahamin ja Isaacin kesken.

title: Curt Hennig

text: Curtis Michael "Curt" Hennig (28. maaliskuuta 1958 – 10. helmikuuta 2003) oli amerikkalainen showpainija. Hänet tunnettiin myös nimillä Curt Hennig ja Mr. Perfect (). Hän kuoli kokaiinin yliannostukseen. Hennig on paininut AWA(American Wrestling Assocation) WCW (World Championship Wrestling)järjestöissä, mutta parhaiten hänet tunnetaan WWF (World Wrestling Federation) urastaan. Hennig on showpainija Larry Hennigin poika. Curtin oma lapsi Joe Hennig on myös showpainija.

title: Jane Curtin

text: Curtin tunnetaan hänen monista televisiorooleistaan. Curtin oli yksi alkuperäisistä "Saturday Night Liven" näyttelijöistä. Hän oli sarjassa mukana vuosina 1975–1980. Vuosina 1984–1989 Curtin näytteli Allien nimiroolia televisiosarjassa "Kate & Allie". Hänet tunnetaan myös roolistaan Mary Albrightina tilannekomediasta "Kolmas kivi auringosta", jota esitettiin alun perin vuosina 1996–2001.


query: Onko puuleopardilla sapelihammaskissojen piirteitä?

title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihampaisia muotoja on ollut kissaeläinten heimossa, Oligoseenikaudella eläneessä sukupuuttoon kuolleessa, mäyrää tai ahmaa muistuttavassa nimravidien heimossa ja pussieläimissä, joiden ainoa tunnettu sapelihampainen muoto on eteläamerikkalainen noin 8-5 miljoonaa vuotta sitten elänyt Thylacosmilus, sekä sukupuuttoon kuolleissa kreodonteissa. Nimravidien viimeinen, melkoisesti tiikeriä muistuttava 'Barboufelis hävisi 5 miljoonaa vuotta sitten Amerikasta. Tällöin ilmasto kuivui, ja sarvikuonot hävisivät Amerikasta, kuten myös monet mastodontitkin. Nykyisistä petoeläimistä puuleopardi on lähimpänä sapelihampaisuutta, sen kulmahampaat ovat kaikista petonisäkkäistä kaikkein pisimmät suhteessa kallon kokoon.

title: Borneonpuuleopardi

text: Borneonpuuleopardi ("Neofelis diardi") on kissaeläin, jota vuoteen 2007 asti pidettiin puuleopardin alalajina, "Neofelis nebulosa diardi". Geenitutkimus kuitenkin osoitti, että nämä Borneolla ja Sumatralla elävät puuleopardit eroavat Kaakkois-Aasian mantereen puuleopardeista niin merkittävästi, että niitä tulee pitää omana itsenäisenä lajinaan. Lajien ero verrattavissa muiden suurten kissaeläinlajien, kuten tiikereiden ja leopardien väliseen geneettiseen eroon. Tämän perusteella arvioidaan, että puuleopardilajit erkanivat toisistaan 1–3 miljoonaa vuotta sitten. Borneonpuuleopardien kannaksi arvioidaan 5 000–11 000 yksilöä.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin silmät ovat hyvin sopeutuneet yöelämään. Silmien värikalvo on kellertävä, ja pupillit supistuvat kirkkaassa valossa pystysuoriksi viiruiksi kuten kissalla.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on ruumiinrakenteeltaan hyvin sopeutunut elämään korkealla puiden oksilla.[2] Sen ruumis on vanttera ja pitkänomainen.[2] Sillä on suhteellisen suuret tassut ja lyhyehköt jalat, jotka soveltuvat kapeilla oksilla liikkumiseen.[2] Huomattavan pitkä ja paksu häntä puolestaan auttaa petoa säilyttämään tasapainonsa vaikeakulkuisessa latvustossa.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi eli puutiikeri (Neofelis nebulosa) on kissaeläinten heimoon kuuluva petoeläinlaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasian mantereen trooppisissa metsissä. Puuleopardi on luokiteltu uhanalaiseksi. Lajia uhkaa salametsästys ja sen elinympäristöjen katoaminen.[1]

title: Puuleopardi

text: Lisäksi puuleopardien kantaa verottaa sopivien elinympäristöjen katoaminen. Aasiassa kaadetaan jatkuvasti suuria alueita sademetsää viljelysten, asumuksien ja laidunalueiden tieltä. Jotta puuleopardi säilyisi luonnossa, sille on turvattava kylliksi elinalueita ja saalista.[2]

title: Puuleopardi

text: Joissakin eläintarhoissa pennut erotetaan emostaan heti syntymän jälkeen. Puuleopardien käytös on hyvin arvaamatonta, ja sekä urosten että naaraiden on havaittu tappavan omia pentujaan. Käytöksen syytä ei tiedetä, mutta toistaiseksi jokainen syntynyt pentu on suojelun kannalta niin tärkeä, ettei niitä haluta asettaa turhaan vaaraan. Yleensä tarhaoloissa elävien eläinten ei haluta tottuvan ihmisten läsnäoloon, jotta niiden mahdollisuudet selvitä vapaina luonnossa parantuisivat, mutta puuleopardien kohdalla tilanne on toinen. Huonosti tunnettuja eläimiä on helpompi tarkkailla, mikäli ne ovat edes hieman kesyjä. Lisäksi niiden siirtäminen ja lääkitseminen on tällöin helpompaa. Kesyt kissaeläimet eivät ole haitallisia tarhausohjelman kannalta, sillä toistaiseksi vankeudessa syntyneitä yksilöitä ei aiota vapauttaa luontoon, vaan niiden avulla pyritään kasvattamaan pienehköä tarhakantaa suuremmaksi ja oppimaan lisää näistä huonosti tunnetuista eläimistä.[2]

title: Puuleopardi

text: Borneonpuuleopardin erilainen turkin väritys johdatti tutkijat uuden lajin jäljille. Borneonpuuleopardien pilvikuviot ovat puuleopardiin verrattuna pienempiä ja näiden keskellä oli selvästi enemmän laikkuja kuin puuleopardin turkissa. Borneonpuuleopardin turkki on myös tummempi kuin mantereella asuvan serkkunsa. Lopullinen ero lajeille löydettiin kuitenkin geenitutkimuksissa.[9]

title: Marmorikissa

text: Marmorikissa on noin 1,1 metriä pitkä, josta hännän osuus on noin 50 senttimetriä, painoa on noin 4–5 kiloa. Turkin väri vaihtelee kellanruskealla pohjalla olevien eriväristen täplien vuoksi ja muistuttaa niin paljon puuleopardin turkkia, että aikaisemmin marmorikissoja pidettiin puuleopardin pienikokoisena alalajina.

title: Puuleopardit

text: Puuleopardit ("Neofelis") on kissaeläimiin kuuluva nisäkässuku, johon kuuluu kaksi lajia: puuleopardi ja borneonpuuleopardi. Borneonpuuleopardia pidettiin alun perin puuleopardin alalajina, mutta nykyisin se luokitellaan omaksi lajikseen. Suvun lajit poikkeavat muista suurista kissaeläimistä kallon muotonsa osalta.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin nimi on sikäli harhaanjohtava, että se ei kuulu samaan sukuun leopardien kanssa. Lajin luokittelu on tuottanut aina ongelmia tutkijoille.[2] Suvulle onkin annettu tieteelliseksi nimeksi Neofelis, joka tarkoittaa "uudiskissaa". Nimi viittaa johonkin ennennäkemättömään.[2] Puuleopardeja pidetään muinaisten sapelihammaskissojen läheisimpänä elossa olevana sukulaisena ja sillä on yhä joitakin niiden piirteitä.[3]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi jaettiin kahdeksi lajiksi vuonna 2007. Borneolla ja Sumatralla elävä, aiemmin puuleopardin alalajina pidetty "borneonpuuleopardi" (Neofelis diardi) osoittautui geenitutkimuksen perusteella erilliseksi lajiksi, jonka arvioidaan eronneen mantereen puuleopardista jo 1,4 miljoonaa vuotta sitten. Lajien geneettinen ero on suurin piirten yhtä suuri kuin esimerkiksi leijonalla ja leopardilla.[4][5]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin tilanne ei kuitenkaan ole ainakaan toistaiseksi yhtä paha kuin useimmilla muilla uhanalaisilla eläimillä. Vaikka lajia uhkaakin elinalueiden katoaminen, on kanta ainakin toistaiseksi elinkelpoinen eikä peto ole välittömässä vaarassa kuolla sukupuuttoon. Kansainvälisen yhteistyön edistyessä on onnistuttu muun muassa kieltämään metsästys puuleopardin tärkeimmillä asuinalueilla. Tämän ansiosta pedoille riittää alueilla riittävästi saalista.[2]

title: La Brean tervahaudat

text:
Alueen öljy on hyvin tahmeaa ja siirappimaista, joten siihen on jäänyt vaivatta kiinni jopa mammutteja ja biisoneja. Tällaisten suurten eläinten kiinni jääminen on houkutellut paikalle petoja ja raadonsyöjiä, jotka ovat puolestaan jääneet kiinni öljyyn.
Öljystä onkin löytynyt paljon enemmän petoja kuin kasvinsyöjiä. Hirviösusia on tervahaudoista löydetty 3 000 ja sapelihammaskissoja 2 000 yksilöä, mutta vain runsaat 20 kolumbianmammuttia ja 60 jättiläislaiskiaista. Ihmisiä on haudoista löytynyt vain yksi, mutta ihmisten valmistamia esineitä sen sijaan on löydetty runsaasti. Öljystä on kaivettu esiin myös sammakkoeläimiä, matelijoita, lintuja, hyönteisiä ja muita selkärangattomia sekä kasveja.

title: Puuleopardi

text: Luonnonvaraisten puuleopardien huonosta tuntemuksesta kielii jotain se, ettei yhdestäkään yksilöstä ole toistaiseksi onnistuttu saamaan valokuvaa sen luonnollisessa elinympäristössä. Silti tätä salaperäistä petoa uhkaavat monet vaarat. Salametsästys on verottanut kantoja, sillä eläimen kaunis turkki on kysyttyä tavaraa pimeillä markkinoilla. Lisäksi puuleopardin eri ruumiinosia käytetään raaka-aineena perinteisissä lääkkeissä, joilla uskotaan olevan parantavia ominaisuuksia. Tällaiset rohdot ovat suosittuja erityisesti Kiinassa, missä varakkaat ihmiset ovat valmiita maksamaan niistä suuria summia.[3] Etelä-Kiinassa on puuleopardin lihaa löydetty jopa paikallisten ravintoloiden ruokalistoilta.[14]

title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissoja eli viimeksi jääkaudella. Tunnetuin sapelihammaskissasuku oli Amerikan melko raskas Smilodon joka eli 3 miljoonaa–10000 vuotta sitten. Euroopassa ja Aasiassa eli samoihin aikoihin kevytrakenteinen Homotherium. Homotherium pyydysti mammutin vasikoita. Pohjois-Amerikassa eli Homotherium serum, joka hävisi noin 12000 vuotta sitten. Euroopan Homotherium latidens hävisi Euroopasta hieman aiemmin. Homotheriumin ja muiden sapelihammaskissojen katoaminen johtui niiden saaliseläinten häviämisestä. Tämä taas johtui useimmin ilmastonmuutoksesta ja jääkauden jälkeen ihmisen harrastamasta saaliseläinten metsästyksestä. Sapelihammaskissat olivat erikoistuneita tiettyihin saaliseläimiin, esimerkiksi Homotherium pieniin mammutteihin tai mastodontteihin. Dinofelis eli Euroopassa ja Afrikassa 5-1,2 miljoonaa vuotta sitten. Se tunnetaan myös "valesapelihammaskissana".

title: Puuleopardi

text: Kaikki puuleopardeja koskeva tutkimustyö tapahtuu eläintarhoissa ja -puistoissa elävien yksilöiden parissa. Lajia opitaan tuntemaan kuitenkin koko ajan paremmin, ja sitä mukaa myös sen suojelu helpottuu. Uhanalaisille kissapedoille on perustettu myös omia tarhoja, joissa eläimiä tutkitaan ja pyritään lisäännyttämään. Yksi näistä tarhoista on Khao Kheowin eläinpuisto Thaimaassa. Siellä on jo saatettu onnistuneesti maailmaan muutamia puuleopardin pentuja.[15]

title: Sapelihammaskissat

text: Sapelihammaskissat on yhteinen nimitys sukupuuttoon kuolleille esihistoriallisille petoeläimille, joita yhdistäviä piirteitä ovat hieman kissamainen ruumiinrakenne ja huomattavasti pidentyneet kulmahampaat. Täsmällisempi määritelmä viittaa kissaeläinten Machairodontinae-alaheimoon, mutta sapelihammaskissoihin luetaan myös esimerkiksi Thylacosmilu</i>s, joka ei kuulunut Machairodontinae-alaheimoon, vaan Sparassodonta-lahkoon. Sapelihammaskissoja kutsutaan usein virheellisesti sapelihammastiikereiksi, mutta ne eivät olleet tiikereitä ja erosivat nykyisistä kissapedoista huomattavasti.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on trooppisten metsien asukas, jota tavataan jopa 2500 metrin korkeudessa meren pinnasta.[2] Se on arka yöeläin, joka viettää lähes koko elämänsä puiden oksilla kiipeillen.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi elää eteläisen Aasian tiheissä ja vaikeakulkuisissa trooppisissa metsissä. Sen elinalue tunnetaan huonosti, mutta sitä on tavattu ainakin Pohjois-Intiassa, Nepalissa, Etelä-Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa aina Malakan niemimaalle asti.[1] Kiinan etelärannikolla sijaitsevalta Hainanin saarelta puuleopardi on jo ilmeisesti hävinnyt, ja Taiwanin ja Malesian kannat ovat sukupuuton partaalla.[2] Taiwanissa tavattavaa alalajia pidetään jopa hävinneenä, sillä viimeisestä havainnosta on jo suhteellisen kauan[13]. Ennen puuleopardiin luettua borneonpuuleopardia tavataan Indonesiassa Borneon ja Sumatran suurilla saarilla.[9]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardia on erittäin vaikea havaita luonnossa sen piilottelevan elämäntavan vuoksi.[2] Tiedot sitä perustuvat pääosin paikallisten kyläyhteisöjen kertomuksiin ja pienen tarhakannan tutkimukseen.[2] Villien yksilöiden elämästä ei tiedetä juuri mitään, joten puuleopardien lisääntymisen tutkiminen on täysin tarhattujen eläinten varassa.[10]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardeja pidetään yksineläjinä lisääntymiskauden ulkopuolella.[10] Puuleopardit liikkuvat pääasiassa öisin, mutta ne saattavat olla aktiivisia myös tietyillä hetkillä päivästäkin[11].

title: Puuleopardi

text: Puuleopardien tarkkaa lukumäärää ei tiedetä, sillä huonosti tunnetusta lajista on vaikea tehdä yksilölaskentaa. Kannan kooksi on kuitenkin arvioitu alle 10000 yksilöä, joista missään populaatiossa ei elä yli tuhatta yksilöä[1], ja laji on luokiteltu uhanalaiseksi. Vankeudessa puuleopardeja elää parisataa, mutta kannan lisääminen tarhaoloissa on vaikeaa. Vain noin 20 prosenttia tarhatuista eläimistä on saanut omia jälkeläisiä.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardit saalistavat hyvin erilaisia saaliseläimiä, muun muassa oravia, erilaisia lintuja (kuten metsäviiriäisiä) ja jopa gibbonin kokoisia apinoita.[2] Pedon suuret kulmahampaat mahdollistavat tehokkaan tappamisen, ja se voikin ottaa hengiltä paljon itseään suurempia eläimiä kuten villisikoja ja hirvieläimiä.[2] Puuleopardi vaanii saalistaan puun oksien suojissa ja pudottautuu sieltä uhrinsa niskaan. Se osaa myös kalastaa.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on pitkähäntäkissan ohella ainoa kissaeläin, jonka ranteet taipuvat täydet 180 astetta.[2] Tämän ominaisuuden ansiosta se voi laskeutua vaivattomasti pystysuoraa puunrunkoa pitkin pää alaspäin tai vaikka roikkua vaakasuorasta oksasta pitäen kiinni vain takajalkojensa kynsillä.[2] Sen tiedetään myös liikkuvan silloin tällöin oksilla selkä maata kohti[2]. Eläimellä on pitkät ja terävät kynnet, jotka pureutuvat hyvin puun pintaan ja takaavat tiukan pidon.[2] Puuleopardi onkin kokoisekseen petoeläimeksi erinomainen kiipeilijä.[2]

title: Puuleopardi

text: Tarhaoloissa urosten tiedetään tappaneen naaraita, vaikka ne olisivat viettäneet näiden kanssa jo useita viikkoja samassa häkissä. Ei tiedetä ovatko puuleopardiurokset myös luonnossa yhtä hyökkääviä naaraita kohtaan, mutta toistaiseksi aggressiivista käytöstä ei ole onnistuttu selittämään. Puuleopardit parittelevat yöllä, joten tutkijoiden on vaikea havainnoida samaan häkkiin laitettua pariskuntaa kriittisellä hetkellä.[2]

title: Thylacosmilus

text: Thylacosmilus oli noin 5–7 miljoonaa vuotta sitten elänyt leopardin kokoinen pussisapelihammaskissa. "Thylacosmilus" ilmestyi mioseenilla 5-7/8 miljoonaa vuotta sitten ja hävisi 2-3 miljoonaa vuotta sitten pleistoseenillä. "Thylacosmilusta" pidetään esimerkkinä konvergenttisestä evoluutiosta, sillä sille kehittyi hyvin samanlaisia piirteitä kuin sapelihammaskissoille näistä riippumatta. "Thylacosmilus" kuului Thylacosmilidae-heimoon.

title: Puuleopardi

text: Tarhaoloissa puuleopardien lisäännyttäminen on ollut vaikeaa. Uros ja naaras kiintyvät toisiinsa vain pitkän ajan kuluessa ja usein käy niin, että uros mieluummin tappaa naaraan kuin parittelee tämän kanssa. Tämän vuoksi eläinten parittaminen tarhaoloissa on hyvin riskialtista puuhaa. Parin muodostaminen kestää puuleopardeilla kauan, mutta on myös havaittu, että kun uros ja naaras ovat kiintyneet toisiinsa, niistä tulee hyvin läheiset.[3] Eläinten käytös viittaa siihen, että ne saattavat olla yksiavioisia, mikä olisi kissaeläinten keskuudessa ainutlaatuista.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi poikkeaa ulkonäkönsä puolesta monella tapaa muista kissaeläimistä. Se onkin luokiteltu milloin isoksi kissaeläimeksi, milloin pieneksi kissaeläimeksi.[2] Puuleopardin ruumiinpituus on 60–95 senttiä ja sillä on poikkeuksellisen pitkä, tasapaksu häntä suhteessa ruumiin kokoon.[2] Hännällä voi olla pituutta jopa 110 senttiä eli se voi olla yli puolet eläimen koko pituudesta.[2] Puuleopardi on huomattavasti tavallista leopardia pienempi: pedon paino vaihtelee 15 ja 24 kilon välillä ja uros on naarasta kookkaampi.[2] Sen kallo on kissaeläimelle lyhyt ja sillä on ruumiin kokoon nähden kaikista kissaeläimistä suurimmat kulmahampaat.[8]

title: Puuleopardi

text: Myös puuleopardin karvoitus on petoeläinten joukossa ulkonäöltään erikoislaatuinen. Tiheän ja pehmeän turkin pohjaväri vaihtelee tuhkanharmaasta kellertävänharmaaseen. Selässä turkki on joskus punavivahteinen ja vatsapuolella hyvin vaalea. Pohjaväriä koristavat pienet täplät ja suuret tummat laikut, pilvenhattarakuviot, joiden mukaan eläin on saanut englanninkielisen nimensä "clouded leopard". Pilvikuvioita on eläimen kupeissa ja selässä, ja ne muodostuvat tummista, pitkulaisista rinkuloista, joiden keskellä on hieman pohjaväriä tummempaa turkkia. Lisäksi sillä on kaulassa, vatsassa ja raajoissa pienempiä tummia laikkuja. Häntä on tyvestä laikukas ja kärjestä rengasjuovainen. Selän keskellä on kaksi pitkittäistä juovaa, ja niiden lisäksi puuleopardilla on viiruja myös niskassa, kaulassa ja poskissa. Kuviointi tarjoaa pedolle loistavan suojavärin sen liikkuessa puun latvustossa.[2]

title: Puuleopardi

text: Varsinainen puuleopardi jaetaan vielä kolmeen alalajiin:[6]


query: Oliko Suomi itsenäinen vuonna 1919?

title: Itsenäisen Suomen historia

text: Sisällissodan jälkeen Suomen hallitusmuodoksi oli tulossa monarkia. Kuninkaanvalinnasta oli eriäviä mielipiteitä ja lopulta tukeuduttiin Saksaan, kuten mm. valtionhoitaja Pehr Evind Svinhufvud ja pääministeri Juho Kusti Paasikivi halusivat, mutta mitä mm. sotajohdossa ansioitunut C. G. E. Mannerheim vastusti. Suomelle ehdittiinkin jo valita kuninkaaksi Friedrich Karl, mutta kuningaskuntahanke jäi sikseen, kun Saksa hävisi ensimmäisessä maailmansodassa. Suomesta tuli tasavalta, jonka hallitusmuoto vahvistettiin 17. heinäkuuta 1919.[7][8] Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin K. J. Ståhlberg.[9]

title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa (Ruotsi 2–5) vuonna 1911 Helsingissä Eläintarhan kentällä. Ensimmäisen ottelun jälkeen maajoukkue siirtyi pelaamaan vuonna 1915 avatulle Töölön pallokentälle. Ensimmäisen kotiottelun Töölön pallokentällä Suomi pelasi vuonna 1919 (Ruotsi 3–3). Maajoukkue pelasi ”Bolliksella” vuoteen 1937 mennessä yhteensä 49 kotiottelua. Suurin yleisömäärä nähtiin 27. syyskuuta 1936 pelatussa maaottelussa Suomi–Ruotsi (1–2), kun sitä saapui seuraamaan 11 922 katsojaa. Suomi pelasi vielä yhden maaottelun Töölön pallokentällä vuonna 1952, kun Olympiastadion oli varattu Helsingin olympialaisille.

title: Karl Fager

text: Fager toimi Suomen Kansallisteatterin vakinaisena lavastajana lähes 50 vuotta 1908–1954 ja sen jälkeen vielä vierailijana. Hän perusti vuonna 1919 yhdessä Erkki Karun, Teuvo Puron, Martti Tuukan ja Ilmari Matssonin kanssa Suomen Filmikuvaamo Oy:n. Yhtiön nimeksi tuli vuonna 1921 Suomi-Filmi Oy. Suomi-Filmin päälavastaja hän oli aina kuolemaansa saakka. Hän lavasti noin 90 elokuvaa.

title: Uusi Suomi

text: Vuonna 1919 perustettiin itse Uusi Suomi, joka oli kokoomuksen pää-äänenkannattaja vuoteen 1976 asti. Vuoden 1976 jälkeen Uusi Suomi julistautui riippumattomaksi porvarilliseksi lehdeksi. 1970-luvulla lehti ajautui kuitenkin taloudellisiin ongelmiin. Vuonna 1977, jolloin Uuden Suomen eloon jääminen oli veitsen terällä, Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtaja Max Jakobson ja puheenjohtaja Mika Tiivola sekä Uusi Suomi Oy:n hallituksen puheenjohtaja Jaakko Lassila aloittivat lehden elvyttämiseksi taloudellisen tukikampanjan, jolla se saatiinkin sillä kerralla jaloilleen. EVA piti Uutta Suomea tärkeänä markkinatalouden puolustajana aikana, jolloin länsimaisia arvoja kohtaan suuntautui voimakas yhteiskunnallinen kritiikki.

title: Juho Kustaa Nikander

text: Nikander toimi siirtolaispappina Yhdysvalloissa ja oli Suomi-Synodin esimies 1890–1897 ja 1903–1919. Hän oli mukana perustamassa Suomi-opistoa ja oli sen ensimmäinen johtaja 1896–1919. Hän oli Paimen Sanomien päätoimittaja ja käynnisti 1917 avustustoiminnan Suomen hädänalaisille. Hänelle myönnettiin 1906 Helsingin yliopiston kunniatohtorin arvo.

title: Monarkia Suomessa

text: Suomi ei ole eikä ole ollut itsenäinen monarkia. Ennen itsenäistymistään Suomi oli osa muita monarkioita. Itsenäistyneen Suomen alkuvuosina ajateltiin valtiomuodoksi monarkiaa, mutta maasta tuli lopulta tasavalta.

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Suomen korkein oikeus perustettiin vuonna 1918, Suomen itsenäistyttyä. Samalla korkein oikeus irrotettiin valtioneuvostosta ja siitä tuli myös muodollisesti itsenäinen ja riippumaton tuomioistuin.

title: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

text: Rahoja ei ole vielä julkaistu, mutta ennakkomarkkinoinnissa huomiota ja paheksuntaa rahoista herätti "Suomi 100 -juhlaraha" kuvavalintansa vuoksi. Rahassa oleva kuva esittää vuonna 1918 teloitettavaa joukkoa teloitusryhmän edessä. Rahassa lukee teksti "Kansalaissota Suomi Finland". Tampereen yliopiston tutkijan Tuomas Hopun mukaan "se ei ole kaikkein onnistunein". Valtiovarainministeri Petteri Orpo hyväksyi alun perin asetuksen mutta ei kiinnittänyt kuvaan huomiota ja pitää sitä mauttomana. Rahan on suunnitellut Ilkka Suppanen.

title: Minkälainen Suomi meidän on luotava?

text: Minkälainen Suomi meidän on luotava? on vuonna 1918 ilmestynyt kansakoulunopettaja Martti Pihkalan kirja, jossa hän hahmottelee samana vuonna käydyn Suomen sisällissodan jälkeisen Suomen yhteiskuntaa. Se sisälsi Pihkalan luonnostelemat perusperiaatteet, joiden pohjalle uusi itsenäinen Suomi pitää rakentaa. Pihkala on päivännyt kirjan käsikirjoituksen Jyväskylässä sisällissodan loppuvaiheessa 14. huhtikuuta 1918 ja se ehti ilmestymään vielä saman kuun aikana ennen sodan päättymistä. Kustantaja mainosti teosta "Helsingin Sanomissa" ensimmäisen kerran kolme viikkoa sisällissodan päättymisen jälkeen kesäkuun alussa.

title: Lviv

text: Kaupunki kuului Puolaan vuosina 1340–1772 ja uudelleen Puolan itsenäistyttyä vuosina 1919–1939 (muodollisesti vuoteen 1945). Vuosina 1772–1919 se kuului Itävalta-Unkarin keisarikuntaan nimellä Lemberg. Lvivissä julistettiin vuonna 1918 Itävalta-Unkarista itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta, joka joutui Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa 1919 puolalaisten miehittämäksi. Pitääkseen kiinni ukrainalaisuudestaan Länsi-Ukraina sulautui Ukrainan kansantasavaltaan, mutta sodan jatkuessa 1920 alue joutui bolševistisen Venäjän haltuun puna-armeijan edetessä Puolaan Varsovan edustalle saakka. Riian rauhassa Venäjän ja Puolan kesken 1921 kuitenkin sovittiin, että Lviv ympäristöineen tuli kuulumaan Puolaan.

title: Maa (alue)

text: Maa ja valtio eroavat toisistaan siinä, että valtio on maa, jonka kansainvälispoliittisen itsenäisyyden muut valtiot ovat tunnustaneet. Suomi oli maana olemassa kauan ennen kuin se alkoi 1800-luvun autonomian aikana saada valtion tunnusmerkkejä ja kunnes siitä tuli itsenäinen valtio vuonna 1917. Skotlanti on maa, joka kuuluu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta jossa on ollut pyrkimyksiä muodostaa itsenäinen valtio. Islanti on esimerkki siitä, kun maa, valtio ja kansa osuvat yhteen. Saamenmaa ja Kurdistan ovat maita, jotka on jaettu usean valtion kesken.

title: Asteekkivaltakunta

text: Asteekkivaltakunnassa oli vuonna 1519 lähes 40 maakuntaa ja lukuisia satelliittivaltioita. Valtakunnassa puhuttiin useita kieliä. Vaikka ylin valta ja vauraus olikin Tenochtitlánissa, jokainen kaupunkivaltio oli itsenäinen ja sen kuningas hallitsi oman kaupunkinsa ympäristöä. Asteekit eivät myöskään pitäneet vakituista armeijaa eivätkä rakentaneet valtakuntaansa tieverkostoja, kaupunkeja tai varastoja. Asteekkien hallinto olikin paljon epäsuorempaa kuin esimerkiksi Rooman tai inkojen valtakuntien.

title: Kino-Palatsi

text: Elokuvateatteri käytti aluksi nimeä Maxim, mutta nimi muuttui, kun Suomi-Filmi osti teatterin 1919. Teatterirakennus sijaitsi korttelin sisällä, ja sinne päästiin Eliel Saarisen vuonna 1921 suunniteleman Käsityöläispankin talon kautta. Tässä talossa oli myös Suomi-Filmin pääkonttori.

title: Erkki Karu

text: Valmistettuaan Tampereella vuonna 1919 Frans Ekebomin kanssa lyhyitä elokuvakomedioita Karu perusti Karl Fagerin ja Teuvo Puron kanssa Suomi-Filmin ja myöhemmin T. J. Särkän kanssa Oy Suomen Filmiteollisuuden, Suomen elokuvahistorian kaksi merkittävintä tuotantoyhtiötä. Karu toimi Suomi-Filmissä pääohjaajana sekä tuottajana vuosina 1919–1933 ja Oy Suomen Filmiteollisuudessa vuosina 1933–1935. Hän teki ensimmäiset elokuvafilmatisoinnit Suomen kansallisaarteina pidetyistä teoksista "Koskenlaskijan morsian" ja "Nummisuutarit". Trilogia "Meidän poikamme" (1929–1934) korostaa puolustusvoimien merkitystä Suomessa.

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Unionikaudellakaan Suomi ei muodostanut yhtenäistä hallinnollista kokonaisuutta vaan alue jakaantui kahteen erilaiseen hallinnolliseen piiriin. Viipuri toimi merkittävänä, ajoittain lähes itsenäisenä keskuksena Turun kuuluessa lähemmin keskusvallan hallintoalueeseen. Viipurin itsenäinen asema näkyy muun muassa siinä, että vaikka Suomi jaettiin 1435 kahteen laamannikuntaan Etelä- ja Pohja-Suomeen, Viipuriin syntyi kuitenkin jo 1440-luvulla itsenäinen Karjalan laamannikunta, jonka laamannin todennäköisesti asetti Viipurin linnanpäällikkö. Tosin Karjalan laamannilla ei ollut tuomiovaltaa Turun maanoikeudessa.[31]

title: Suomi-Filmi

text: Suomi-Filmi Oy on vuonna 1919 perustettu suomalainen elokuva-alan yritys. Sen alkuperäinen nimi oli Suomen Filmikuvaamo, mutta nimi vaihdettiin Suomi-Filmi Oy:ksi jo vuonna 1921. Yhtiö on tuottanut kaikkiaan noin 160 pitkää elokuvaa. 1920-luvulla Suomi-Filmi hallitsi elokuvan tekoa, maahantuontia ja teatteritoimintaa lähes yksinvaltiaana.

title: Merisotakoulu

text: Vuonna 1919 perustetun Itsenäisen Suomen Kadettikoulun ohessa aloitti toimintansa vuonna 1922 itsenäinen Merikadettiosasto. Merikadettiosasto laajennettiin vuonna 1927 rannikkotykistö- ja laivastolinjat käsittäväksi meripuolustusosastoksi.

title: Suomen koripallomaajoukkue

text: Vähäisen menestyksen myötä Henrik Dettmann hankittiin maajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 1991. Ensimmäisessä karsintaturnauksessa Suomi saavutti loppuottelupaikan ja voitti ratkaisevassa ottelussa Englannin. Jatkokarsinnoissa Suomi voitti Venäjän, Ukrainan kahdesti sekä Bosnia ja Hertsegovinan kotona. Kun Venäjä voitti Bosnia ja Hertsegovinan, Suomen kisapaikka varmistui. Itse kisoissa Suomi hävisi kaikki alkulohkon pelinsä. Tiukimman pelin maa hävisi kahdella pisteellä Turkille. Pettymys kotimaassa olikin suuri Suomen jäätyä voitoitta, vaikka maan jatkoonpääsyä pidettiin epätodennäköisenä. Dettmann lopetti maajoukkueen valmentamisen vuonna 1997, jolloin hän siirtyi Saksan maajoukkueen päävalmentajaksi.

title: Pasiphaë (kuu)

text: Kuu löydettiin vuonna 1908. Se sai alkuun nimen 1908 CJ, koska ei oltu varmoja, kiersikö kappale Jupiteria vai oliko se itsenäinen asteroidi. Kun varmistui, että kappale kiertää Jupiteria, sai se nimen Jupiter VIII. Nykyisen nimensä kuu sai vasta vuonna 1975. Vuosien 1955–1975 välillä sitä kutsuttiin aina silloin tällöin Poseidoniksi.

title: Suomi 1920-luvulla

text: Suomen menestys urheilukisoissa oli koko 1920-luvun hyvä. Vuodesta 1925 alettiin järjestää joka toinen vuosi Suomi-Ruotsi-maaotteluita. 1920-luvulla vain miehet kilpailivat. Kisoista ensimmäisen voitti Suomi ja kaksi seuraavaa Ruotsi. Suomessa urheilujärjestöt olivat jakaantuneet vuonna 1919, kun Suomen Työväen Urheiluliitto TUL perustettiin. Urheilijoiden loikkaukset vasemmalta oikealle eli Työväen Urheiluliitosta Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon (SVUL) herättivät runsaasti keskustelua 1920-ja 1930-luvun urheilulehdistössä.

title: Suomi olympialaisissa

text: Vaikka Suomi ei ollut itsenäinen valtio, se osallistui vuosina 1908 ja 1912 olympialaisiin omana joukkueenaan. Kesäkuussa 1914 Kansainvälinen olympiakomitea päätti venäläisten vaatimuksesta, ettei näin saanut enää tehdä vaan suomalaisten oli vastedes kuuluttava Venäjän joukkueeseen. Tätä päätöstä ei kuitenkaan sovellettu yksissäkään kisoissa, sillä jo samana vuonna syttyi ensimmäinen maailmansota, jonka vuoksi vuoden 1916 kisat peruutettiin, ja ennen seuraavia, vuoden 1920 kisoja Suomi oli itsenäistynyt.

title: Vakka-Suomi (sanomalehti)

text: Nuorsuomalainen "Vakka-Suomi" perustettiin vanhasuomalaisten "Uudenkaupungin Sanomien" kilpailijaksi. Sen julkaisija Iivari Partanen myi kilpailussa toiseksi jääneen lehden vuodenvaihteessa 1918–1919 maalaisliittolaisille. Partasen kirjapainon vuoden 1919 lopulla ostanut maalaisliittolainen Oy Maaseutu alkoi vuonna 1923 julkaista Turussa uutta "Turunmaa"-lehteä ja lopetti "Vakka-Suomen" sen tieltä.

title: Adolphe Kégresse

text: Kégresse pakotettiin palaamaan takaisin kotimaahansa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, missä hän olikin vuodesta 1919 asti. Kégresse kuoli vuonna 1943 Croissy-sur-Seinessä.

title: Valitut Palat

text: Vuonna 1969 Suomeen perustettiin Oy Valitut Palat – Reader’s Digest Ab, jonka ensimmäiseksi toimitusjohtajana toimi Martti Immonen vuoteen 1987 saakka. Yhden lehden kustantajasta alkoi nopeasti kehittyä monipuolinen suoramarkkinointiyhtiö sekä kirjojen ja äänilevyjen kustantaja. Vuonna 1973 ilmestyi "Kodin Lakikirja", vuonna 1976 Sibelius-äänilevykansio ja ensimmäiset Valittujen Palojen Kirjavaliot. Vuonna 1977 Suomen itsenäisyyden 60-vuotisjuhlan kunniaksi tehtiin historiateos "Itsenäinen Suomi", jota seurasi "Suomi sodassa". Sittemmin Valitut Palat on julkaissut suomeksi myös eri alojen tieto- ja opaskirjoja, kuten keittokirjoja, sanakirjoja ja kartastoja.

title: Hivan kaanikunta

text: Hivan kaanikunta syntyi antiikin aikana Amudarja-joen ympärille. Arabit valloittivat sen vuonna 680 ja mongolivalloittaja Tšingis-kaani 1200-luvulla ja Timur Lenk 1300-luvulla. Sittemmin kaanikunnasta tuli jälleen itsenäinen. Venäjä valloitti osan kaanikunnasta 1873 ja teki siitä vasallivaltion. Vuonna 1919 Neuvosto-Venäjä syöksi emiirin vallasta ja seuraavana vuonna kaanikunnasta muodostettiin nimellisesti itsenäinen Horezmin kansantasavalta. Se ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen, sillä jo 1924 sen alue jaettiin Uzbekistanin, Turkmenistanin ja Kazakstanin neuvostotasavaltojen kesken. Kazakstaniin liitetty osa (Karakalpakia) liitettiin 1932 Uzbekistaniin.

title: Jääpallo

text: Pohjoismaissa maajoukkuetoiminta alkoi sotavuosien jälkeen, kun vuonna 1919, Ruotsi ja Suomi kohtasivat Helsingissä, kyseessä oli molempien maiden ensimmäinen jääpallomaaottelu.[8][6] Vuodesta 1919 Suomi ja Ruotsi kohtasivat maaottelussa vuosittain.[9] Ruotsi aloitti vuotuiset ottelut Norjaa vastaan vuonna 1927. Suomi ja Norja kohtasivat toisensa ensimmäistä kertaa vuonna 1940. 1920–1930-luvulla Suomi kohtasi ystävyysotteluissa myös Viron.[10][11]

title: Miss Suomi

text: Tiettävästi ensimmäinen kauneuskilpailu Suomessa järjestettiin jo vuonna 1919 ja voittaja oli Rauha Aaltonen Porista. Varsinainen Miss Suomi -kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1931.

title: Suomi

text: Ensimmäinen suomalainen näytelmäelokuva oli Salaviinanpolttajat vuonna 1907. Elokuva koki Suomessa nousukauden kun Erkki Karu perusti elokuvayhtiö Suomi-Filmin vuonna 1919. Vanhin kokonaan säilynyt suomalainen näytelmäelokuva on Ollin oppivuodet vuodelta 1920. Ensimmäinen ulkomaillakin esitetty suomalaiselokuva on vuonna 1922 valmistunut Anna-Liisa, jota esitettiin myös Ruotsissa. Ensimmäinen täysin suomalaisvoimin valmistunut äänielokuva Tukkipojan morsian valmistui 1931. Vuonna 1933 Suomi-Filmistä lähtenyt Karu perusti uuden elokuvayhtiön Suomen Filmiteollisuus. Vuonna 1936 yritys kohosi tuotantoluvuissaan samalle tasolle siihen asti Suomen elokuva-alaa yksin hallinneen Suomi-Filmin kanssa.[171] Ajan tunnettuja näyttelijöitä olivat muun muassa Ansa Ikonen ja Tauno Palo, jotka säilyttivät suosionsa aina 1950-luvulle asti.

title: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

text: Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat on Rahapajan juhlarahasarja. Sarjaan kuuluu viisi rahaa. Rahat on hyväksytty asetuksella, joka kumotaan yhden rahan epäonnistuneen aihevalinnan vuoksi.

title: Castres

text: Kaupungin lähes itsenäinen asema taattiin 1100-luvulla, kun sen hallinto järjestettiin. Castresin valloitti Simon de Montfort albigenssiristireken aikana, ja se liitettiin osaksi Ranskan valtakuntaa vuonna 1271 Pariisin rauhan jälkeen. Koko 1300-luku olikin kaupungille taantumisen ja rappion aikaa, ja vuonna 1375 kaupungissa oli vain noin 4000 asukasta.

title: Kino-Palatsi (Turku)

text: Suomi-Filmi Oy vuokrasi vuonna 1936 Turun Eerikinkadulla sijainneen As Oy Lintulan rakennuksen elokuvateatterikäyttöön. Albert Richardtsonin suunnittelema, vuonna 1932 valmistunut Lintulan talo oli ollut tyhjillään jo neljä vuotta, vaikka siihen oli alun perin kaavailtu urheilutiloja ja uimahallia. Rakennuksen alakertaan olikin jo ehditty valaa uima-allas. Suomi-Filmi kuitenkin kunnosti tiloihin Erik Bryggmanin muutospiirustusten mukaisen, 586-paikkaisen Kino-Palatsin, joka avasi ovensa syyskuussa 1936. Monet kotimaiset elokuvat saivat etenkin elokuvateatterin varhaisaikoina Turun ensi-iltansa Kino-Palatsissa, johtuen lähinnä siitä, että Suomi-Filmi tuotti itse paljon kotimaisia elokuvia. Elokuvateatterissa esitettiin myös paljon lastenelokuvia, koska Suomi-Filmi vastasi pitkään Disneyn elokuvien esittämisestä Suomessa.


query: Mikä on Harkovan kokonaispinta-ala?

title: Harkovan alue

text: Harkovan alue () on hallinnollinen alue Ukrainan itäosassa.[1] Alue on 2,7 miljoonalla asukkaallaan Ukrainan neljänneksi väkirikkain alue. Siellä asui 6,0 prosenttia Ukrainan väestöstä (2013).[2] Pinta-alansa (31418 km2, eli 5,2% Ukrainan pinta-alasta) puolesta se on maansa 4. suurin alue.

title: Suur-Kauklahti

text: Pinta-alaa suuralueella on 26,1 km (31.12.2004), ja se on 8,4 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,7 %.

title: Oulujoen vesistö

text: Alue ulottuu itä-länsisuunnassa Suomen itärajalta Perämerelle. Kokonaispinta-alasta Oulujärven luusuan ja Perämeren välisen osuuden pinta-ala on 3 066 km².

title: Kreikan maantiede

title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Kansallispuisto on perustettu 1995 ja sen pinta-ala on 691 neliökilometriä. Kansallispuisto on monipuolisessa käytössä - pinta-alasta vain 4.9% on tiukemman luonnonsuojelun piirissä. Puistoon kuuluu 60 järveä, jotka peittävät 17% alueen kokonaispinta-alasta. Järvialue on suosittu ulkoilmaretkeily- ja kalastuskohde.

title: Luhanskin alue

text:
Luhanskin aluetta rajaavat pohjoisessa Venäjän Belgorodin ja Voronežin alueet, idässä ja etelässä Venäjän Rostovin alue. Lännessä naapureina ovat Ukrainan Donetskin ja Harkovan alueet. Aluekeskus Luhansk sijaitsee linnuntietä noin 27 kilometrin päässä Venäjän rajasta. Venäjän eteläisen federaatiopiirin keskuskaupunki Rostov-na-Donu sijaitsee noin 155 kilometrin päässä etelässä, Itä-Ukrainan Donetsk 130 kilometrin päässä länsilounaassa ja Harkova 270 kilometriä luoteessa. Pääkaupunki Kiova on puolestaan 670 kilometrin päässä länsiluoteessa.
Luhanskin alueen pinta-ala on 26 700 km², mikä on noin 4,4 prosenttia koko Ukrainan pinta-alasta. Alueen pituus pohjois–etelä-suunnassa on noin 190 kilometriä ja leveys itä–länsi-suunnassa noin 250 kilometriä.

title: Grünau im Almtal

text: Grünau im Almtal on Ylä-Itävallassa sijaitseva hieman yli kahdentuhannen asukkaan kunta. Kunta kuuluu Salzkammergutin matkailualueeseen ja sen pinta-alasta 74.5% on metsää. Grünau im Almtalin kokonaispinta-ala on 230 km², mikä tekee siitä Itävallan pinta-alaltaan suurimman kunnan.

title: Pudasjärvi

text: Pudasjärvi on kokonaispinta-alaltaan  km², josta sisävesialueita on  km². Lapin ulkopuolella sijaitsevista kunnista Pudasjärvi on pinta-alaltaan suurin. Kun Lapin kunnat otetaan mukaan vertailuun, niin Pudasjärvi on pinta-alaltaan Suomen kahdeksanneksi suurin kunta.

title: Suomen metsät

text: Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria, josta metsätaloudellisesti hyvää metsämaata on 20,3 miljoonaa hehtaaria (lisäkasvu yli 1 m³/ha vuodessa). Metsien kokonaispinta-alasta soita on 9,1 miljoonaa hehtaaria (34 %), joista ojitettu 4,9 miljoonaan hehtaaria. Puuston tilavuus on 2,1 miljardia kuutiometriä. Metsien hiilensidontavarasto on 960 miljoonaa tonnia. Tiukasti suojeltuja metsiä on koko maassa 924 000 hehtaaria (4,5 %). Uhanalaisia lajeja Suomessa on kaikkiaan 1 505 kappaletta, joista 564:lle metsä on ensisijainen elinympäristö ja suo 67 lajille.

title: Joensuu

text: Kaupungin kokonaispinta-ala oli vuonna 2004 120,3km², josta maa-alueita oli 81,9km². Väestötiheys maa-alueet huomioiden oli vuoden 2004 alussa 643 as./km². Vuoden 2005 kuntaliitoksen myötä Joensuun kokonaispinta-alaksi tuli 1 311,94km², josta maa-alueita on 1 171,06km².

title: Väestötiheys

text: Pinta-alaksi voidaan katsoa alueen kokonaispinta-ala, tai asumiskelpoista alaa voidaan pyrkiä rajaamaan jättämällä laskennasta vesistöt pois, jolloin huomioidaan pelkkä maapinta-ala. Silti laskettu väestötiheys saattaa olla harhaanjohtava, jos käytetty pinta-ala sisältää esimerkiksi asumiskelvotonta vuoristoa tai aavikkoa.

title: Yhdysvallat

text: Yhdysvaltain kokonaispinta-ala on 9 826 630 km², mistä maata on 9 161 923 km² ja vettä 664 707 km². (Pinta-alaan lasketaan mukaan Yhdysvaltain ”manneralue” ja Alaska sekä Havaiji.) Se on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio.

title: Voistion kartano

text: Kartanon kantatila oli nimeltään Köykkä ja siihen yhdistettiin 1550-luvulla toinen tila. Näistä muodostettiin rälssitila, joka sai 1592 verovapauden. Myöhemmin Voistion tilasta tuli ratsutila. Tilanomistajat olivat upseereita aina 1800-luvun loppupuoliskolle asti. He kuuluivat muun muassa Antenflycht, Löfving, Toll, Uggla, Sederholm, Palmfelt ja Finne sukuihin. Omistajana on ollut myös Suomen Hypoteekkiyhdistys ja vuodesta 1924 tila oli T. Heikkisen omistuksessa. Tilan omisti 1960-luvulla Lauri Heikkinen. Tilan kokonaispinta-ala oli 1930-luvulla 910 hehtaaria, josta 287 hehtaaria oli viljelymaata. Pinta-ala kuitenkin väheni niin, että 1960-luvulla kokonaispinta-ala oli enää 530 hehtaaria ja siitä 136 hehtaaria viljeltyä.

title: Aasia

text: Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4% maapallon maapinta-alasta ja 8,6% kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän alle neljä miljardia ihmistä eli yli 60% maailman väestöstä.

title: Trindade ja Martim Vaz

text: Trindade ja Maritim Vaz (, [tɾĩˈdadʒi en mɐʁˈtʃĩ ˈvas]) on saaristo, joka sijaitsee noin 1200 kilometriä (750 km), itään Vitoriasta eteläisellä Atlantin valtamerellä. Saaristo kuuluu Espírito Santoon, Kaakkois-Brasiliassa. Saariston kokonaispinta-ala on 10,4 neliökilometriä ja asukasluku 32 (Brasilian laivaston henkilöstöä). Saaristo koostuu viidestä saaresta ja useista karikoista; Trindade on suurin saari, jonka pinta-ala 10,1 neliökilometriä; noin 49 km siitä itään on pieni Maritim Vaz -niminen luoto, jonka kokonaispinta-ala on 0,3 neliökilometriä.

title: Vestlandet

text: 1. heinäkuuta 2009 Vestlandetissa asui 1 253 610 henkilöä (26,0 % väestöstä) ja alueen pinta-ala on 58 560,4 km² (18,1 % maan kokonaispinta-alasta).

title: Iso-Löytäne

text: Siinä on laskettu olevan 49 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 46 hehtaaria, mikä on noin 4,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Korpistensaari eli Tounaansaari. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Saaren pinta-ala on noin 41 hehtaaria, mikä on 90 % saarten kokonaispinta-alasta. Saaressa on laaja ja samalla matala suoalue sekä monta niemeä, joiden nimessä esiintyy määre ”saari”. Myös luoteessa sijaitseva Jylhänsaari on suuri, mutta sen koko on enää yhden hehtaarin suuruinen. Muista saarista on 27 yli aarin ja loput 20 ovat alle aarin kokoisia. Vähä-Löytäneessä sijaitsevat Selkäkari ja sen seuralaiset sekä Ropanniemen vieressä Elmansari. Nuutin Löytäne on saareton. Jylhänsaren ympäristössä sijaitsevat lisäksi Majonsaari, Kirkkosaari, Ykspuinen, Luhtamätäs, Kekälesaari, Suursaari, järvenselän pohjoisosassa Selkäsaari ja Ihrankari, Santtulahdella Kissasaari ja Paskaluoto, ja vielä järven kaakkoispäässä molemmat Selkäkarit.

title: Ala-Suolijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 237 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 531 hehtaaria, mikä on noin 8,7 % järven kokonaispinta-alasta. Suurimmat saaret ovat Porosaari (95 ha ) ja Seimisaari (83 ha ). Muista saarista 38 ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, 195 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia.

title: Kuorevesi

text: Pysyvä asutus tuli seudulle keskiajan loppupuolella. Sitä ennen Kuoreveden metsiä ja kalavesiä hallitsivat saamelaiset ja hämäläiset eränkävijät. Kuoreveden seutu oli jo sitä ennen tunnettu Satakunnan ja Hämeen maakuntien raja-alueena. Eerik Akselinpoika Tott vahvisti näiden maakuntien välisen rajan vuonna 1449, ja Kuorevesi-nimi esiintyi virallisesti ensimmäisen kerran kyseisen rajankäynnin yhteydessä muodossa "Kohrevesi". Nimi viittasi alun perin järveen, jonka kautta kyseinen raja kulki; myöhemmin se tuli pitäjän nimeksi. Isonjaon yhteydessä Kuorevedelle muodostettiin laajoja kruununmetsiä, joiden kokonaispinta-ala oli noin 12 000 hehtaaria eli liki kolmannes kunnan kokonaispinta-alasta. 1930-luvun lopulle saakka Kuorevesi oli miltei puhtaasti maa- ja metsätalouspitäjä.

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa () on Suomen maakunta, josta osa sijaitsee Satakunnan ja osa Hämeen historiallisten maakuntien alueella. Pirkanmaan väkiluku oli henkeä.[1] Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on neliökilometriä. Maapinta-ala on neliökilometriä (4,1% Suomen maa-alasta) ja makeavesiala neliökilometriä (5,9% Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Väestö on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan, Pirkanmaan pohjoisosat sitä vastoin ovat melko harvaan asuttua.

title: Kreikka

text: Maapinta-alasta soveltuu jonkinlaiseen maatalouteen noin 63 prosenttia. Tästä yli puolet, kokonaispinta-alasta noin 35 prosenttia, on laidunmaata. Noin 20 prosenttia maasta soveltuu viljelyskäyttöön ja vain noin 9 prosenttia pysyvään viljelyskäyttöön. Metsää pinta-alasta on noin 30 prosenttia.[2]

title: Harkovan kansainvälinen lentoasema

text: Harkovan kansainvälinen lentoasema (, ) on kansainvälinen lentoasema itäisessä Ukrainassa, Harkovan alueella, noin 12 kilometriä Harkovan keskustasta etelään. Lentoasema tunnetaan sijaintinsa johdosta myös Osnovan (tai Harkova-Osnovan) kansainvälisenä lentoasemana.

title: Harkovan rautatieasema

text: Harkovan rautatieasema eli Harkovan matkustaja-asema tai Harkovan matkustajaliikenteen rautatieasema () on Ukrainan toiseksi suurimman kaupungin Harkovan keskusrautatieasema.

title: Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on annettu neliökilometreinä. Osuus Kiinan kokonaispinta-alasta on esitetty prosentteina. Koska tiedot Kiinan maakunta-tason alueiden pinta-aloista vaihtelevat lähteestä toiseen (jopa 10 % luokkaa), allaoleva taulukko on suuntaa antava.

title: Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto

text: Harkovan lääketieteellinen yliopisto pohjautuu Harkovan yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan ja lukee aloitusvuodekseen 1805, jolloin lääketieteellinen opetus alkoi Harkovan yliopistossa. Harkovan yliopiston lääketieteellinen tiedekunta rakensi vuonna 1887 opetustilat anatomialle ja 1896 seurasi neljä uutta yliopiston klinikkaa. Nämä rakennukset ovat nykyisin Harkovan kansallisen lääketieteellisen yliopiston käytössä. Vuonna 1910 perustettiin naisille ylempää opetusta antanut Naisten lääketieteellinen instutuutti. Tämä yhdistettiin vuonna 1920 lääketietellisen tiedekunnan kanssa Harkovan lääketieteelliseksi akatemiaksi, joka uudelleennimettiin 1921 Harkovan lääketieteelliseksi instituutiksi. Vuonna 1994 Ukrainan hallitus päätti perustaa Harkovan lääketieteellisen valtionyliopiston aiemman lääketieteellisen instituutin pohjalta. Vuonna 2007 tälle myönnettiin kansallisen yliopiston asema ja yliopisto sai nykynimensä.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Kokonaispinta-alaan lasketaan sekä maa- että vesipinta-ala.

title: Luettelo Suomen kunnista

text: Kaupunki-nimitystä käyttävät kunnat on lihavoitu ja lisäksi kunnan käyttämä nimitys on mainittu nimitys-sarakkeessa. Luettelon viidennessä sarakkessa on ilmoitettu kunnan viralliset kielet. Luettelon kuudennessa sarakkeessa on mainittu se paikkakunta (yleensä taajama), jossa kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Nämä ovat tavallisesti taajamia, mutta eräissä tapauksissa kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen toisen taajaman kanssa. Usean Ahvenanmaan kunnan (mukaan lukien Luhangan Manner-Suomessa) kuntakeskus ei muodosta taajamaa liian pienen väestöpohjan vuoksi. Luettelon seitsemännessä ja kahdeksannessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin maakuntaan ja seutukuntaan kunta kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kuntien kokonaispinta-alat ja maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdalta . Merialueet eivät ole mukana kokonaispinta-aloissa. Väestötiheydet on laskettu väkilukujen ja maapinta-alojen perusteella.

title: Tyrisevänjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan neljä saarta. Niiden yhteispinta-ala on kaksi hehtaaria, mikä on yli prosentii järven kokonaispinta-alasta. Suurimmat saaret ovat Mustasaari ja Riitasaari, ja muut ovat Kalliosaari ja Kulosaari. Pyöreän Mustasaaren halkaisija on yli 100 metriä ja sen pinta-ala on yli 70 aaria. Pitkulainen Riitasaari on 150 metriä pitkä, ja senkin pinta-ala on yli 70 aaria. Mustasaaren kautta kulkee sähkölinja.

title: Izjum

text: Izjum () on kaupunki Harkovan alueella Ukrainassa. Se sijaitsee Donets-joen varrella 120 km Harkovasta kaakkoon. Vuonna 2013 kaupungissa oli 51 500 asukasta. Kaupunki mainitaan ensimmäista kertaa lähteissä vuonna 1571 ja kaupunkioikeudet sillä on ollut vuodesta 1639. Kaupungissa on tiilitehdas, panimo ja optiikan alan tuotantolaitoksia.