query: Kuka on Kalifornian kuvernööri vuonna 2019?

title: Kalifornian kuvernööri

text: Kalifornian ensimmäinen kuvernööri oli Peter Hardeman Burnett, joka aloitti työssään 20. joulukuuta 1849.[5] Kalifornian kuvernööri oli 3. tammikuuta 2011 asti toista kauttaan virassa ollut näyttelijä-kehonrakentaja Arnold Schwarzenegger.[6][7][8] Hänen tilalleen nousi toista kertaa kuvernöörinä toimiva demokraattisen puolueen Jerry Brown.[9] Nykyinen kuvernööri Gavin Newsom astui virkaan 7. tammikuuta 2019.[10]

title: C. C. Young

text: Young istui vuosina 1909–1919 Kalifornian osavaltiollisessa kongressissa, minkä jälkeen hän toimi vuoteen 1927 Kalifornian varakuvernöörinä. Hän oli Kalifornian osavaltion 26. kuvernööri vuosina 1927–1931.

title: William Irwin

text: William Irwin (n. 1827 – 15. maaliskuuta 1886) oli Yhdysvaltain demokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Kalifornian varakuvernöörinä vuonna 1875 sekä kuvernöörinä 1875–1880. Hän oli lähtöisin Ohiosta ja valmistui Marietta Collegesta, mutta jäi pysyvästi Kaliforniaan ja kuoli San Franciscossa.

title: Muovikassi

text: Yhdysvaltain Kalifornian osavaltio kielsi muovikassit ensimmäisenä osavaltiona vuonna 2010. Ehdotus hyväksyttiin osavaltion edustajainhuoneessa äänin 41–27. Edustajainhuoneen lisäksi mm. Kalifornian silloinen kuvernööri Arnold Schwarzenegger kannatti kieltoa.

title: Minnesota

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2019 kuvernöörinä on ollut demokraattisen puolueen Tim Walz.[11]

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Tämä on luettelo Kalifornian kuvernööreistä.

title: Linda Lingle

text:
Linda Lingle (s. 4. kesäkuuta 1953 Saint Louis, Missouri) on entinen Havaijin kuvernööri. Hän kuuluu republikaaniseen puolueeseen.
Lingle syntyi Saint Louisissa, mutta muutti 12-vuotiaana perheineen Kaliforniaan. Myöhemmin hän siirtyi Havaijille, jossa hän toimi aluksi sanomalehtitoimittajana. Vuonna 2002 Lingle seurasi Ben Cayetanoa Havaijin kuvernöörinä, mitä ennen hän toimi muun muassa Mauin piirikunnan pormestarina vuosina 1991–1999. Hänet valittiin uudelleen vuonna 2006. Lingle jätti kuvernöörin tehtävän vuonna 2010, kahden täyden kauden jälkeen, jolloin hänen seuraajakseen valittiin demokraatti Neil Abercrombie.

title: John G. Downey

text: John Gately Downey (24. kesäkuuta 1827 – 1. maaliskuuta 1894) oli irlantilaissyntyinen yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Kalifornian osavaltion kuvernöörinä vuosina 1860–1862. Hän oli osavaltion historian ainoa ulkomaalaissyntyinen kuvernööri ennen Arnold Schwarzeneggerin valintaa vuonna 2003.

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian ensimmäinen kuvernööri oli 20. joulukuuta 1849 työnsä aloittanut demokraattisen puolueen jäsen Peter Hardeman Burnett. Hän oli virassa hieman yli vuoden, 9. tammikuuta 1851 asti. Ensimmäinen republikaanisen puolueen kuvernööri Kaliforniassa oli Leland Stanford, joka toimi virassa tammikuusta 1862 joulukuuhun 1863. Kaikkien aikojen lyhyin kausi oli Milton Lathamilla, joka oli virassa vain viisi päivää tammikuussa 1860. Pisimpään kuvernöörinä taas toimi Earl Warren, joka oli virassa lähes kymmenen vuotta.

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian entisistä kuvernööreistä kolme on vielä elossa.

title: Oklahoma

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Kuvernöörinä on vuodesta 2019 ollut republikaani Kevin Stitt.

title: Luettelo Kalifornian varakuvernööreistä

text: Kalifornian varakuvernööri () valitaan neljän vuoden välein erillisellä äänestyksellä. Varakuvernöörien kausien määrä on kuvernöörin tapaan rajoitettu neljään vuoteen. Kuvernöörin ollessa kyvytön hoitamaan virkaansa, esimerkiksi terveydentilansa takia, varakuvernööri on kuvernöörin virassa tämän ajan.

title: Caspar Weinberger

text: Weinberger valittiin Kalifornian parlamenttiin 1952 ja Kalifornian republikaanipuolueen johtoon 1962. Kuvernööri Ronald Reagan nimitti hänet 1967 osavaltion organisaatio- ja talouslautakuntaan ja talousjohtajaksi 1968. Vuonna 1970 hän siirtyi Washingtoniin Federal Trade Commissionin johtoon ja toimi presidentti Nixonin budjettitoimiston johtajana ja terveysministerinä 1973–1975.

title: Aurinkokenno

text: Google suunnitteli vuonna 2006 rakentavansa 1,6 MW:n järjestelmän pääkonttoriinsa. Kalifornian kuvernööri Arnold Schwarzeneggerin tavoite on asentaa Kaliforniaan 3000 MW:n aurinkokennoja (2017).[11]

title: Kalifornian lippu

text: Kalifornian kuvernööri käyttää omaa lippuaan. Kuvernöörin lippuun on kuvattu Kalifornian sinetti ilman reunuksiaan sinisellä pohjalla. Lipun kulmissa on pienet, valkoiset viisisakaraiset tähdet

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian kuvernööreistä ainoastaan Ronald Reagan on toiminut myös Yhdysvaltain presidenttinä. Nykyinen kuvernööri on Gavin Newsom.

title: Crips

text: Cripsien perustajajäsen Stanley ”Tookie” Williams tuomittiin Albert Owensin, Yen-Yi Yangin, Tsai-Shai Lin ja Yee-Chen Linin murhasta kuolemaan vuonna 1979. Vuonna 2004 julkaistu elokuva "" kertoo Williamsin elämäntarinan. Vankilaan jouduttuaan Williams teki vankilasta käsin paljon katujengien vastaista työtä. Kalifornian kuvernööri Arnold Schwarzenegger hylkäsi Williamsin armahdusanomuksen ja hänet teloitettiin myrkkyruiskeella Kaliforniassa 13. joulukuuta 2005.

title: Maria Shriver

text: Hänen uransa alkoi televisiotoimittajana KYW-TV:ssä Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Vuodesta 1989 vuoteen 2004 hän oli ankkurina NBC:n Dateline -uutisissa. Elokuussa 2003 Shriver otti palkatonta vapaata NBC:ltä, kun hänen miehensä asettui ehdolle Kalifornian kuvernöörin vaaleissa. Kun hänen miehestään tuli 17. marraskuuta 2003 Kalifornian 38. kuvernööri, tuli hänestä samalla Kalifornian ensimmäinen nainen. Hän palasi raportoimaan Dateline NBC:lle vielä kahdesti, mutta ilmoitti 3. helmikuuta 2004 toivovansa, että hänet vapautetaan työstään NBC:llä eturistiriidan vuoksi. NBC:n uutisten johtaja ei kuitenkaan pidä tätä erona vaan kutsuu sitä pidennetyksi vapaaksi.

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian kuvernööri on Kalifornian hallinnon päämies ja Kalifornian asevoimien ylipäällikkö. Kuvernöörillä on velvollisuus valvoa osavaltion lakeja ja valta vahvistaa uudet lait. Lisäksi kuvernöörillä on veto-oikeus Kalifornian uusiin lakiesityksiin. Kuvernööri valitaan neljän vuoden välein kansanäänestyksellä. Vuonna 1990 hyväksytyn lakiehdotuksen mukaisesti kuvernööri voi olla virassaan korkeintaan kaksi kautta. Kuvernöörit astuvat virkaan ensimmäisenä maanantaina tammikuun 1. päivän jälkeen. Kuvernöörin on oltava Yhdysvaltain kansalainen sekä äänioikeutettu.

title: Michigan

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuoden 2019 alusta kuvernöörinä on ollut Gretchen Whitmer.[14]

title: Luettelo Kalifornian kuvernööreistä

text: Kalifornian kuvernööreistä 22 on edustanut republikaaneja, 15 demokraatteja, yksi American- (myöh. Know Nothing) ja yksi progressiivista puoluetta.

title: Henry Gage

text: Henry Tifft Gage (25. joulukuuta 1852 – 28. elokuuta 1924) oli yhdysvaltalainen lakimies ja Kalifornian republikaaninen kuvernööri vuosina 1899–1903. Hän syntyi Genevassa, New Yorkissa, ja muutti Kaliforniaan vuonna 1874.

title: Jerry Brown

text: Edmund Gerald "Jerry" Brown, Jr. (s. 7. huhtikuuta 1938 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen lakimies ja pitkän linjan demokraattipoliitikko. Hän on toiminut kahteen otteeseen Kalifornian kuvernöörinä, vuosina 1975–1983 ja uudelleen vuosina 2011–2019. Lisäksi hän on toiminut muun muassa Kalifornian Secretary of Staten tehtävässä 1971–1975 ja oikeusministerinä 2007–2011 sekä Oaklandin pormestarina vuosina 1999–2007. Hänen isänsä oli niin ikään Kalifornian kuvernöörinä toiminut Pat Brown.

title: Earl Warren

text: Vuosina 1939–1943 Warren toimi Kalifornian oikeusministerinä. Hän vaati japanilaisten siirtämistä pois länsirannikolta Japanin hyökättyä Pearl Harboriin. Oikeusministerin kauden jälkeen hänet valittiin Kalifornian kuvernööriksi. Presidentinvaaleissa vuonna 1948 hän pyrki republikaanipuolueen ehdokkaana Thomas Deweyn varapresidentiksi. Vaalit voitti istuva presidentti Harry S. Truman.

title: Kalifornian kuvernööri

text: Vuonna 1990 hyväksytyn lakiehdotuksen mukaisesti kuvernööri voi olla virassaan korkeintaan kaksi kautta. Kuvernöörit astuvat virkaan ensimmäisenä maanantaina tammikuun 1. päivän jälkeen. Kuvernöörin on oltava Yhdysvaltain kansalainen sekä äänioikeutettu.[1][2]

title: Florida

text: Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Vuodesta 2019 kuvernöörinä on ollut Ron DeSantis. Uudet vaalit ovat tulossa 2022.

title: Kalifornian kuvernööri

text: Kalifornian kuvernööri () on Kalifornian hallinnon päämies ja Kalifornian asevoimien ylipäällikkö. Kuvernöörillä on velvollisuus valvoa osavaltion lakeja ja valta vahvistaa uudet lait. Lisäksi kuvernöörillä on veto-oikeus Kalifornian uusiin lakiesityksiin. Kuvernööri valitaan neljän vuoden välein kansanäänestyksellä.[1][2] Kalifornian kuvernöörillä ei ole lainkaan virka-asuntoa. Kuvernöörin palkka on nykyisin 173 987 dollaria kaudelta, joskin kuvernööriksi haluavan tulee käyttää kymmeniä, ellei jopa satoja miljoonia dollareita kampanjointiinsa. Vaikka joidenkin arvioiden mukaan 2011 virkaan astuva kuvernööri olisi saattanut joutua käyttämään jopa 200 miljoonaa dollaria kampanjointiinsa,[3] käytti vaaleissa Brownille hävinnyt Meg Whitman todellisuudessa "vain" noin 130 miljoonaa dollaria.[4]

title: Kalifornian kuvernööri

text: Entisistä Kalifornian kuvernööreistä neljä on edelleen hengissä; Pete Wilson (s. 1933),[11][12], Gray Davis (s. 1942)[13][14], Arnold Schwarzenegger (s. 1947) ja Jerry Brown (s. 1938).

title: Kalifornian kuvernööri

text: Ensimmäinen republikaanikuvernööri oli Kalifornian 8. kuvernööri Leland Stanford, joka oli virassa vuodesta 1862 vuoteen 1863.[15][16][17] Kalifornian kuvernööreistä yksi, vuosina 1967–1975 virassa toiminut Ronald Reagan, on valittu myöhemmin Yhdysvaltain presidentiksi.[18] Kalifornian kuvernööreistä lyhyimpään virassaan oli Milton Latham (vain viisi päivää) ja pisimpään taas Earl Warren (20 vuotta).[19][20] 38 kuvernööristä vain seitsemän on syntynyt Kaliforniassa. Lisäksi heistä kaksi, John G. Downey (1860–1862) ja Arnold Schwarzenegger (2003–2011), ovat syntyneet Yhdysvaltojen ulkopuolella. Downey syntyi Irlannissa ja Schwarzenegger Itävallassa. Ronald Reagan on kuvernööreistä pisimpään elänyt; hän kuoli 93-vuotiaana.[5] Nuorimpana kuoli J. Neeley Johnson, 47-vuotiaana. Johnson on myös nuorimpana, 30-vuotiaana, kuvernöörin virkaan astunut.[21] Kalifornian sekä koko Yhdysvaltojen vanhin kuvernöörin virkaan astunut henkilö on Jerry Brown, kun hän otti virkansa vastaan 3. tammikuuta 2011.[9]

title: Gavin Newsom

text: Gavin Christopher Newsom (s. 10. lokakuuta 1967) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, joka valittiin Kalifornian kuvernööriksi marraskuun 2018 vaaleissa. Newson toimi Kalifornian varakuvernöörinä vuosina 2011–2019. Tähän tehtävään hänet valittiin marraskuussa 2010, jolloin hän voitti vaaleissa republikaani Abel Maldonadon. Ennen varakuvernöörin tehtävää Newsom toimi San Franciscon pormestarina. Hänet valittiin pormestariksi vuoden 2003 vaaleissa, jolloin hänestä tuli San Franciscon nuorin pormestari sataan vuoteen.


query: Milloin Otto Kalvitsa syntyi?

title: Otto Kalvitsa

text: Otto Kalvitsa (, 21. marraskuuta 1888 Kontiolahti – 7. maaliskuuta 1930 Sangar[1][2]) oli suomalaissyntyinen neuvostoliittolainen lentäjä. Vuoden 1918 sisällissodan jälkeen Neuvosto-Venäjälle paennut Kalvitsa oli Neuvostoliiton Arktisten alueiden ilmailun pioneeri, joka teki useita pitkiä lentoretkiä Venäjän Kaukoidässä ja Siperiassa. Matkojensa aikana hän kartoitti muun muassa Itä-Siperian meren rannikkoseutuja lento- ja laivaliikennettä varten. Kalvitsa kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1930.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Kalvitsan Urheilijat

text: Kalvitsan Urheilijat on mikkeliläinen yleisurheiluun keskittynyt urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1926. Yleisurheilun lisäksi seuran riveissä on harrastettu painia, pesäpalloa, lentopalloa sekä hiihtoa. Sodan vuoksi seuran toiminta oli keskeytyksissä vuodet 1942-1944 ja vuonna 1946 seura liitettiin Savilahden Urheilijoiden alaosastoksi. SavU:n keskittyessä 1970-luvulta lähtien jalkapalloon, on Kalvitsan Urheilijat jälleen toiminut omana seuranaan.

title: Otto Kalvitsa

text: Vuonna 1927 Kalvitsa siirtyi Neuvostoliiton siviili-ilmailua kehittäneen Dobrolet-organisaation palvelukseen. Hän lensi Ulan-Uden ja Mongolian pääkaupungin Ulan Batorin välistä reittiä, joka oli Neuvostoliiton ensimmäinen kansainvälinen lentoreitti. Seuraavana kesänä Kalvitsa lähetettiin Irkutskiin. Seutu tunnettiin vaihtelevista ja lentämisen kannalta haastavista sääoloista, joten Irkutskiin lähetettiin vain poikkeuksellisen taitavina pidettyjä lentäjiä. Irkutskissa hän sai myös lempinimen ”Pohjoisen susi”. Kesällä 1929 Kalvitsa teki pitkän lentoretken, jonka aikana hän tutki Tšuktšien niemimaan ja Jakutian rannikkoja. Kalvitsan apulentäjänä oli unkarilainen vallankumouksellinen Franz Leonhardt ja heidän koneenaan oli uusi Saksasta saapunut Junkers F 13. Kalvitsa kävi jälleen myös Wrangelinsaarella ja yli kolmen viikon pituinen matka päättyi lopulta 19. elokuuta, kun pahoin vaurioitunut kone saapui Bulunin kaupunkiin. Tarkoituksena oli tutkia alueen lento-olosuhteita sekä kalustovaatimuksia. Kalvitsa koulutti myös uusia lentäjiä arktiselle alueelle.[2]

title: Otto Kalvitsa

text: Toukokuussa 1923 Kalvitsa loukkaantui vakavasti lento-onnettomuudessa, mutta palasi palvelukseen pitkän toipumisajan jälkeen.[6] Elokuussa 1925 hän teki ensimmäisen lentonsa arktiselle alueelle, kun Kalvitsa lensi yhdessä Boris Tšudnovskin kanssa Leningradista Arkangelin kautta Novaja Zemljan saarille. Heidän päätehtävänsä oli etsiä sopivia laivareittejä koillisväylää varten. Kalvitsa ja Tshudnovski tutkivat erityisesti Novaja Zemljan saaria erottavaa Matotškin Šarin salmea. Kesäkuussa 1926 hän matkusti lentokoneineen rahtilaivalla Vladivostokiin, jossa Kalvitsa osallistui Georgi Ushakovin johtamaan Wrangelinsaaren retkikuntaan. Tarkoituksena oli kartoittaa saarta sekä etsiä paikkaa ensimmäistä pysyvää neuvostoliittolaista siirtokuntaa varten. Strategisesti tärkeästä saaresta olivat kiinnostuneet myös Yhdysvallat ja Kanada.[2]

title: Miranda Otto

text: Otton ja hänen aviomiehensä Peter O’Brienin tytär Darcey syntyi vuonna 2005. Siitä lähtien Otto on keskittynyt äitiyteensä ja teatteriuraansa Australiassa, mutta tekee edelleen myös rooleja elokuvissa sekä televisiossa, viimeimmäksi sarjassa "".

title: Otto Kalvitsa

text: {{Country data {{{1}}}

title: Otto Kalvitsa

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Jäämerilentäjän päiväkirjasta| location = Leningrad| publisher = Kustannusliike Kirja| year = 1930| version = toim. Santeri Mäkelä ja Ragnar Rusko}}

title: Otto Kalvitsa

text: Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Suomalaiset lentäjät Luokka:Neuvostoliittolaiset lentäjät Luokka:Suomalaiset tutkimusmatkailijat Luokka:Venäläiset tutkimusmatkailijat Luokka:Lento-onnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet

title: Kalvitsan Urheilijat

text: Seuran kotisivut

title: Otto Kalvitsa

text: | flaglink/core | variant = | size = | name = | altlink =national rugby union team | altvar =rugby union}}

title: S/S Halla XVII

text: Kotkassa "Halla XVII" hinasi muun muassa sahatavaraa proomuissa Hallan saarelta redillä odottaville laivoille. Suomen sisällissodan viimeisinä päivinä toukokuussa 1918 aluksella evakuoitiin Kotkan punaisia Kronstadtin kautta Pietariin. Sen mukana pakenivat Venäjälle muun muassa Hannes Järvimäki ja Otto Kalvitsa.

title: Otto Kretschmer

text: Otto August Wilhelm syntyi 1. toukokuuta 1912 Ober-Heidaussa silloisessa Sleesiassa opettaja Friedrich Otto Kretschmerin ja hänen puolisonsa Alicen (o.s. Herbig) poikana. Syntymäpaikka on nykyisin Golanka Dolna Puolassa. Otto aloitti koulunkäynnin Heidaun alakoulussa ja jatkoi opintojaan Wahlstattin reaalilyseossa.

title: Otto Kalvitsa

text: Ragnar Ruskon ja Santeri Mäkelän toimittamat Kalvitsan muistelmat ilmestyivät postuumisti vielä hänen kuolinvuonnaan. Amerikansuomalaiset sosialistit julkaisivat teoksen myös Yhdysvalloissa.[3] Hänen mukaansa on nimetty Novaja Zemljan eteläsaaren itärannikon merenlahti Zaliv Kalvitsa, Sahan tasavallan Kobjain piirisä sijaitseva Kalvitsan kylä, sekä kallio Antarktiksen Kuningatar Maudin maalla.

title: Otto Kalvitsa

text: Venäjällä Kalvitsa aloitti upseerikurssin Pietarin kansainvälisessä punaupseerikoulussa, mutta pian hänet komennettiin Samarassa toimineeseen laivaston lentosotakouluun, josta hän valmistui sotilaslentäjäksi vuonna 1920.[2] Kalvitsa tuli yksi yhdeksästä suomalaisesta, jotka Venäjän sisällissodan aikana palvelivat Itämeren laivaston ilmavoimissa.[5] Vuonna 1921 hän osallistui Kronstadtin kapinan tukahduttamiseen ja taisteli myös Itä-Karjalassa suomalaisia heimosotureita vastaan. Kalvitsa palkittiin ansioistaan punaisen lipun kunniamerkillä.[2]

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Otto Kalvitsa

text: Pietarissa nelikko sai Rahjalta ja Evert Elorannalta toimeksiannon lähteä vakoojiksi Suomeen. Heidän tehtävänsä oli selvittää tilannetta vallankumouksellisen toiminnan jatkamista silmälläpitäen. Aseistetut miehet siirtyivät rajan yli, mutta jäivät kiinni jo Antreassa 2. elokuuta. Sutinen sai surmansa pidätyksen yhteydessä ammuttuaan sitä ennen pistoolillaan häntä kiinniottaneita suojeluskuntalaisia. Lokakuussa 1918 Kalvitsalle langetettiin 10 vuoden kuritushuonerangaistus valtiopetoksesta.[1] Tammikuussa 1919 hän onnistui kaupunkimatkan yhteydessä karkaamaan Viipurin pakkotyöleiriltä ja pakeni rajan yli Neuvosto-Venäjälle.[4]

title: Otto Kalvitsa

text: Sisällissodan sytyttyä tammikuussa 1918 Kavitsa liittyi Lahden punakaartiin ja toimi kertomansa mukaan vajaan kuukauden ajan Heinolan rintaman teknillisessä osastossa Kymi Oy:n konepajalla, jossa hänen tehtäviinsä kuului kiväärien huoltoa ja korjausta. Tämän jälkeen Kalvitsa nimitettiin Heinolan laivastokomissaariksi, tehtävänään pitää satamassa olleet alukset toimintakuntoisina. 19. huhtikuuta alkaneen Heinolan evakuoinnin jälkeen Kalvitsa pakeni Vuolenkosken ja Kouvolan kautta Kotkaan, josta hän siirtyi 4. toukokuuta Halla XVII-aluksella Kronstadtin kautta Pietariin.[1]

title: Otto Kalvitsa

text: Jukka Kulomaa; Heinola 1918 - Kapinan aika, 2017

title: Otto Kalvitsa

text: Kalvitsa oli mukana työväenliikkeen toiminnassa jo vuoden 1905 suurlakon sekä 1906 Viaporin kapinan yhteydessä julistetun yleislakon aikana. Samana vuonna hän liittyi myös Helsingin konetehtaalaisten ammattiosastoon (nyk. Helsingin Metallityöväen ammattiosasto), 1910 Suomen koneenkäyttäjäliittoon ja 1917 Suomen rauta- ja metallityöntekijäin liiton Lahden ammattiosastoon.[1]

title: Kalle Tähtelä

text: Suomen sisällissodan aikana Tähtelä toimitti Turussa ilmestynyttä "Sosialisti"-lehteä. Siirryttyään sodan loppuvaiheissa Venäjälle hän pyrki punalaivaston ilmasotakouluun ja opiskeli lentäjäksi koulun kansainvälisellä osastolla. Läpäistyään lento- ja teoriakokeet hän palveli sitten Venäjän sisällissodassa punaisten puolella sotilaslentäjänä Itämeren laivaston ilmavoimien 1. vesilentolaivueessa. Muita suomalaisia lentäjiä oli noin kymmenkunta, joista Tähtelän lisäksi tunnetaan Werner ja Jalmar Lehtimäki, Valter Bergström, Konstantin Taskinen, Kaarlo Renkas, Manne Tynys, Kaarlo Nenonen ja Otto Kalvitsa.

title: Otto Kalvitsa

text: Otto Kalvitsan puoliso oli Maria Lindroos, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1915.[7] Hänellä oli 3 lasta, Arvo Kalevi 1915-1922. Lisäksi 2 tytärtä, Hilkka Marjatta (myöh Hirvonen) 1917-2000 sekä Eila Maire Kaarina (myöh Loimuneva) 1918-1999, kumpikin eli perheineen kuolemaansa asti Tampereella. Kalvitsojen hauta on Kalevankankaan hautausmaalla.

title: Otto Kalvitsa

text: Otto Kalvitsa syntyi vuonna 1888 sahatyöläisen perheeseen Pohjois-Karjalan Kontiolahdella. Kansakoulun jälkeen hän pääsi isän kustantamana Helsingin teollisuuskouluun ja opiskeli kahtena vuotena myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Vuonna 1903 Kalvitsa meni töihin Hietalahden telakalle saadakseen rahaa jatko-opintoihinsa. Neljän vuoden kuluttua hän aloitti lämmittäjänä Suomen Höyrylaiva Oy:n aluksella Pollux ja oli myöhemmin konemiehenä Victor Ekin aluksella Sicilia. Kalvitsa jäi maihin 1912 ja valmistui vuotta myöhemmin teollisuuskoulusta koneenkäyttäjäksi. Tämän jälkeen hän purjehti Päijänteen sisävesilaivoilla ja ehti vielä sisällissodan alla työskentelemään lahtelaisessa metalliverstaassa.[1]

title: Luettelo Anne Frankiin liittyvistä henkilöistä

text: Otto Frank syntyi 12. toukokuuta 1889. Otto ja Edith Frank menivät naimisiin toukokuussa 1925 ja tuolloin he asuivat Frankfurtissa. Otto oli asunut myös New Yorkissa ja Amsterdamissa sekä opiskellut taidehistoriaa Heidelbergin yliopistossa. Hänellä oli kaksi veljeä ja yksi sisko. Hän meni vuonna 1950 naimisiin Elfiriede "Fritzi" Geiringer-Markowitzin kanssa. Fritzi oli selvinnyt Auschwitzista, mutta menettänyt poikansa ja miehensä Mauthausenissa. Myös Otto oli ollut Auschwitzissä. Otto Frank kuoli 1980 Sveitsissä.

title: Otto I Suuri

text: Oton ensimmäinen aviopuoliso oli vuodesta 929 Editha (Edith), anglosaksien kuninkaan Athelstanin sisarpuoli. Huomenlahjana Otto sai Edithalta Magdeburgin. Heille syntyi poika ja tytär. Editha kuitenkin kuoli vuonna 946.

title: Otto Kalvitsa

text: Kalvitsan hengen vaatinut lento sai alkunsa 5. maaliskuuta 1930, kun hänet määrättiin viemään lääkintätarpeita Buluniin. Kaupungissa oli puhjennut jonkinlainen kapina ja lukuisia Tšekan poliiseja oli loukkaantunut. Kalvitsa lähti matkaan Jakutskista kahta päivää myöhemmin, tarkoituksenaan lentää Žiganskin kautta Buluniin. Hänen apulentäjänään oli jälleen F. F. Leonhardt ja lisäksi mukana oli radisti S. S. Kartševski. Sangarin kylän lähettyvillä Kalvitsa yritti laskeutua sankassa lumipyryssä, mutta menetti Junkers W 33 -koneensa hallinnan ja se murskaantui Lena-joen jäälle. Kaikki kolme miehistön jäsentä kuolivat. Kalvitsa ja Leonhardt haudattiin myöhemmin Irkutskiin Jerusalemin hautausmaan pääportin tuntumassa olevaan vallankumoussankarien joukkohautaan. Miehille pystytettiin muistomerkki, jossa kivipaaden yläosaan on kiinnitettynä lentokoneen propelli. Toinen muistomerkki on Lena-joen rannalla koneen putoamispaikalla.[2]

title: Otto IV

text: Otto IV syntyi 1175 tai 1176 Braunschweigin kaupungissa nykyisen Saksan alueella. Hänen isänsä oli Baijerin ja Saksin herttua Henrik Leijona ja äitinsä Saksin herttuatar Matilda. Otto IV kasvoi nuoruutensa Englannissa, isoisänsä Englannin Henrik II:n luona, jolloin hän ystävystyi muun muassa Rikhard I Leijonamielen kanssa. Rikhard I Leijonamieli piti Otosta siinä määrin, että teki hänestä Yorkin jaarlin.

title: Otto Andersson

text: Otto Andersson syntyi Ahvenanmaalla Vårdössä. Hänen vanhempansa olivat talollisia, ja isä Anders Otto Andersson oli herastuomari. Otto Andersson opiskeli Ahvenanmaan kansankorkeakoulussa Jomalassa vuosina 1895–1896 ja suoritti kanttori-urkurin tutkinnon Turussa vuonna 1900. Tämän jälkeen hän muutti Helsinkiin opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon. Andersson ei ollut suorittanut ylioppilastutkintoa, mutta hän sai erivapauden perusteella opiskella Helsingin yliopistossa musiikkitiedettä ja kansanrunoudentutkimusta.

title: Hannes Järvimäki

text: Järvimäki onnistui pakenemaan Suomesta 4. toukokuuta, jolloin hän lähti Kotkan punaisia evakuoineen höyrylaiva "Halla XVII:n" mukana Kronstadtin kautta Pietariin. Matkan aikana hän tutustui Ruskealasta kotoisin olleeseen räätäliin Albin Sutiseen (s. 1893) sekä myöhemmin Neuvostoliitossa maineikkaan lentäjän uran luoneeseen Otto Kalvitsaan, joiden kanssa hän puolentoista viikon kuluttua matkusti Moskovan koillispuolella sijainneelle Buin pakolaisleirille. Buissa heidän joukkoonsa liittyi loviisalainen työmies Karl Heidemann, jonka kanssa miehet palasivat Pietariin heinäkuun lopussa. Kaupungissa he saivat Evert Elorannalta ja Eino Rahjalta toimeksiannon lähteä vakoojiksi Suomeen, tehtävänään selvittää maan tilannetta vallankumouksellisen toiminnan jatkamista silmälläpitäen.

title: Otto Kalvitsa

text: Samalla aluksella olivat myös Heinolan rintamapäällikkö Hannes Järvimäki sekä Ruskealasta kotoisin ollut räätäli Albin Sutinen (s. 1867), joiden kanssa Kalvitsa matkusti puolentoista viikon kuluttua Moskovan koillispuolella sijainneelle Buin pakolaisleirille. Kalvitsa vietti leirillä reilun kuukauden ajan, toimien muun muassa veturinkuljettajana. Buissa joukkoon liittyi loviisalainen sorvari Karl Heideman (s. 1895), jonka kanssa miehet palasivat Pietariin heinäkuun lopussa. Kalvitsa yritti takaisin Suomeen perheensä luokse, mutta bolševikit vangitsivat hänet Vaskelan kylässä valkoisten vakoojana. Viikon kuluttua Kalvitsa vapautettiin Eino Rahjan myötävaikutuksella.[1]


query: Mikä on nikkelin kemiallinen merkki?

title: Nikkeli

text: Nikkeli on rautaryhmään kuuluva ferromagneettinen metallinen alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni () ja sen järjestysluku on 28. Nikkelillä on viisi pysyvää isotooppia. Sitä löydetään luonnosta yleensä sulfidimineraaleista.

title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallinen merkki on lyhyt, latinalaisia aakkosia käyttävä merkintätapa alkuaineelle. Kaikilla luonnollisilla alkuaineilla on yksi tai kaksi kirjainta pitkä kemiallinen merkki, mutta joillakin keinotekoisilla alkuaineilla se on väliaikaisesti kolme kirjainta pitkä. Kemiallisilla yhdisteillä on niissä olevien alkuaineiden kemiallisista merkeistä yhdistämällä muodostetut kemialliset kaavat.

title: Kemiallinen kaava

text: Hiilellä on (C) isotooppi C-12. Luku 12 on tämän hiilen isotoopin massaluku. Samaa isotooppia voidaan kuvata myös kirjoittamalla massaluku kemiallisen merkin vasempaan yläkulmaan, C. Massaluvun lisäksi kaavaan kirjoitetaan joskus myös järjestysluku kemiallisen merkin vasempaan alakulmaan, formula_1.

title: Ksenon

text: Ksenon on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe (), järjestysluku 54 ja CAS-numero 7440-63-3. Ksenon on väritön, hajuton, hyvin raskas jalokaasu. Ksenonia on 90 miljardisosaa ilmakehän ilmasta, josta sitä voidaan jakotislata. Ksenonille on tuotettu useita happea ja fluoria sisältäviä yhdisteitä.

title: Kemiallinen kaasufaasipinnoitus

text: Muita metalleja joista voi tehdä ohutkalvoja CVD-prosessilla ovat molybdeeni, tantaali, titaani ja nikkeli.

title: Kemiallinen merkki

text: Suomalaisista alkuaineelle nimensä on antanut Johan Gadolin (gadolinium).

title: Cerium

text: Cerium on kemiallinen lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ce () ja järjestysluku 58 sekä CAS-numero 7440-45-1. Tiheys on 6,75 g/cm3. Sen sulamispiste on 1 071 K (798 °C) ja kiehumispiste 3 699 K (3 464 °C).

title: Erytriini

text: Erytriini (myös kobolttikukka) on arseenipitoinen, punainen kobolttimineraali. Se on kobolttimalmin etsinnässä tärkeä indikaattorimineraali. Se esiintyy muiden kobolttimineraalien, kuten kobolttihohteen, rapautumis- tai hapettumismineraalina. Se sisältää myös kalsiumia, nikkeliä ja rautaa. Väri vaihtelee vaaleanpunaisesta purppuranpunaiseen. Myös viirun väri on vaaleanpunainen. Kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 1,5-2,5. Kemiallinen kaava on Co(AsO)8HO.

title: Kemiallinen kaava

text: Ioni on hiukkanen, jolla on sähkövaraus ja joka voi koostua yhdestä tai useammasta atomista. Ionin varaus merkitään sen kaavaan kemiallisen merkin tai merkkiyhdistelmän oikeaan yläkulmaan.

title: Halogenidimineraali

text: Filmikameroissa käytettävissä valoherkissä materiaaleissa on nykyään valoon reagoivana aineena hopeabromidia (kemiallinen merkki AgBr).

title: Hassium

text: Hassium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Hs () ja järjestysluku 108. Hassium on ydinreaktioilla keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka pysyvin vuoteen 2012 mennessä tuotettu isotooppi on Hs-269, jonka puoliintumisaika on noin 16 sekuntia. Vielä hieman vakaammaksi isotoopiksi on kuitenkin teoreettisesti arvioitu Hs ydinisomeeri, jonka puoliintumisaika olisi noin 110 sekuntia.

title: Nikkeli

text: Nikkeli sopii hyvin erilaisiin metalliseoksiin. Nikkeliä käytetään myös akuissa ja katalyyttinä. Ruostumattoman teräksen valmistuksessa käytetään nikkeliä. Nikkeliä on käytetty myös aseteollisuudessa. Jotkin nikkeliä sisältävät seokset ovat muistimetalleja.

title: Rakennekaava

text: Monilla yhdisteillä on sama molekyylikaava, mutta erilainen rakenne. Toisin kuin kemiallinen kaava tai aineen kemiallinen nimi, rakennekaava esittää tarkasti aineen molekyylirakenteen. Rakennekaavan visuaalisuuden takia kemiallista reaktiota tai synteesiä kuvataan useasti sen avulla. Rakennekaavaan merkitään usein vain hiiliatomit ja heteroatomit yksinkertaisuuden vuoksi. Tällöin sitä kutsutaan viivakaavaksi.

title: Välirauha

text: Kesäkuun lopulla Vjatšeslav Molotov kutsui Paasikiven Kremliin. Paasikivi pelkäsi tavata Molotovia kun vain hieman aikaisemmin oli Baltian maat liitetty Neuvostoliittoon arveluttavasti. Molotov aloitti tavallisten kohteliaisuuksien jälkeen esittämällä, että Petsamon Kolosjoen nikkelikaivoksen toimilupa annetaan neuvostoliittolaisille kanadalais-englantilaiselta Mond Nickel Companyltä tai perustetaan suomalais-neuvostoliittolainen yhteisyhtiö korvaamaan aikaisempi yhtiö. Paasikivi huomautti Molotoville että Mond Nickel Company hallitsi toimilupaa mutta varmaankin voisi myydä kaiken nikkelin Neuvostoliitolle. Paasikivi lähetti viestin Suomen hallitukselle ja suositteli saman tyyppistä vastausta. Samaan aikaan Saksan kanssa päättyneiden kauppasopimusneuvotteluiden aikana myös Saksa oli pyytänyt toimilupaa Petsamon nikkelistä mutta oli saanut kieltävän vastauksen. Paasikivi tapasi muutaman päivän kuluttua Molotovin uudestaan ja ilmoitti hallituksen olevan suostuvainen siihen, että Neuvostoliitto ja Saksa voivat jakaa Petsamon nikkelin toistensa kanssa, mutta Molotov vastasi siihen, että Neuvostoliitto ei ollut esittänyt tämän tyyppistä ratkaisua, vaan he halusivat toimiluvan itselleen.[6] Samalla tapaamisella Molotov huomautti Paasikivelle, että Neuvostoliiton hallitus oli pannut merkille, että Ahvenanmaalla oli varuskunta ja se oli edelleen linnoitettu. Ne pitäisi siirtää pois, paitsi jos Suomi olisi halukas linnoittamaan saariston yhteistyössä Neuvostoliiton kanssa.[6]

title: Nihonium

text: Nihonium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Nh ja järjestysluku 113. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen 2003 Dubnassa, moskoviumin ohella, samoin kuin japanilainen RIKEN:in tutkimusryhmä 2004. IUPAC vahvisti alkuaineen löytämisen 30. joulukuuta 2015 ja pitää ensimmäisenä löytäjänä RIKEN:in ryhmää. Nihonium tunnettiin useita vuosia IUPAC:n antamalla väliaikaisella nimellä ununtrium (väliaikainen kemiallinen merkki Uut). Nimi tulee Japania tarkoittavasta sanasta "Nihon" ().

title: Kemiallinen merkki

text: Järjestysluvultaan suurimpia alkuaineita ei ole välttämättä vielä virallisesti nimetty, vaan ne ovat saaneet väliaikaisen nimen perustuen latinankielisiin lukusanoihin. Niiden väliaikaiset kemialliset merkit ovat kolmikirjaimisia, esimerkiksi alkuaine 119 on ununennium (Uue). Nykyisin suurin pysyvästi nimetty alkuaine on oganesson (Og), järjestysluku 118.

title: Kemiallinen merkki

text: Kun alkuaineen kemiallisessa merkissä on kaksi kirjainta, on aina ensimmäinen kirjain isolla ja jälkimmäinen pienellä. Täten esimerkiksi Co on koboltin kemiallinen merkki, kun taas CO on hiilimonoksidin eli hiilen (C) ja hapen (O) yhdisteen kemiallinen kaava.

title: Moskovium

text: Moskovium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Mc ja järjestysluku 115. Sen aikaisempi väliaikainen nimi oli ununpentium ja väliaikainen kemiallinen merkki Uup. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen Dubnassa 2003 nihoniumin ohella, samoin kuin amerikkalaiset Lawrence Livermore National Laboratory tutkimuslaitoksessa samana vuonna. IUPAC vahvisti löydön joulukuussa 2015 ja alkuaine sai nykyisen nimensä marraskuussa 2016. Ruotsalaisen Lundin yliopiston tutkijat raportoivat 27. elokuuta 2013 muodostaneensa moskoviumia pommittamalla amerikiumia kalsiumioneilla.

title: Radon

text: Radonin kemiallinen merkki on Rn, järjestysluku 86 ja CAS-numero 10043-92-2.

title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallisia merkkejä ja kaavoja käytetään esimerkiksi lyhenteinä, materiaalitekniikassa ilmaisemaan lejeerinkien seossuhteita ja reaktioyhtälöissä. Ne otettiin käyttöön 1800-luvun alkupuolella Jöns Jacob Berzeliuksen aloitteesta. Merkit ovat alkuaineiden latinalaisten nimien lyhenteitä, esimerkiksi Au (kulta) on peräisin latinan sanasta "aurum". Ne ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti, kun taas monien vanhoista ajoista tunnettujen alkuaineiden nimet vaihtelevat eri kielissä. Niinpä esimerkiksi natriumin ja kaliumin kemialliset merkit ovat kaikkialla maailmassa Na ja K, vaikka muun muassa englannin kielessä näiden alkuaineiden nimet ovatkin "sodium" ja "potassium".

title: Halogenidimineraali

text: Tavallisimpia halogenidimineraaleja ovat esimerkiksi fluoriitti eli fluorisälpä (kemiallinen merkki CaF), haliitti eli vuorisuola (kemiallinen merkki NaCl), natriumfluoridi (kemiallinen merkki NaF), kaliumkloridi (KCl) ja muut luonnonsuolat.

title: Germanium

text: Germanium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ge (), järjestysluku 32 ja CAS-numero 7440-56-4. Tämä kova hopeanvalkoinen puolimetalli on kemiallisesti tinan kaltainen. Germanium muodostaa laajan joukon organometalliyhdisteitä ja on tärkeä puolijohdemateriaali transistoreissa. Germaniumin tiheys on 5,35 g/cm3. Sulamispiste on 1211 K (938°C) ja kiehumispiste 3093 K (2820°C).

title: Tennessiini

text: Tennessiini () on järjestysluvultaan 117. alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Ts. Aikaisemmin alkuaineen tilapäinen nimi oli ununseptium () ja tilapäinen kemiallinen merkki Uus. Venäläis-yhdysvaltalainen tutkijaryhmä ilmoitti vuoden 2010 tammikuussa onnistuneensa synnyttämään Dubnassa kuusi atomia tätä alkuainetta hiukkaskiihdyttimen avulla. Tässä kokeessa Juri Oganesjanin johdolla tutkijat pommittivat berkeliumista valmistettua kohdetta kalsiumioneilla. IUPAC vahvisti virallisesti alkuaineen löytämisen joulukuussa 2015. Tennessiinin puoliintumisaika on vain sekunnin murto-osia. Vuoteen 2016 mennessä tätä alkuainetta on tuotettu vain muutamia atomeja, joten sen ominaisuuksista ei tiedetä paljoa. Alkuaine kuuluu 17. ryhmään eli on siis halogeeni. Aineesta on käytetty myös nimitystä eka-astatiini, koska sen arvellaan muistuttavan kemiallisilta ominaisuuksiltaan astatiinia.

title: Kemiallinen merkki

text: Alkuaineen merkki on sama saman alkuaineen kaikille isotoopeille. Mikäli ne on tarpeen erottaa toisistaan, esimerkiksi ydinfysiikassa, lisätään merkin yhteyteen isotoopin massaluku, joka kirjoitetaan merkin eteen yläkulmaan. Esimerkiksi C tarkoittaa hiili-isotooppia, jonka massaluku on 14, eli ns. radiohiiltä. Toisinaan lisätään myös alkuaineen järjestysluku merkin eteen alakulmaan, jolloin mainitun isotoopin merkki on C.

title: Seleeni

text: Seleeni () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Se, järjestysluku 34 ja CAS-numero 7782-49-2.

title: Oganesson

text: Oganesson on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Og ja järjestysluku 118. Se on järjestysluvultaan korkein kaikista löydetyistä alkuaineista. Sen ominaisuudet muistuttaisivat todennäköisesti jalokaasujen ominaisuuksia. Aikaisemmin aineesta käytettiin väliaikaisnimeä ununoktium ja kemiallista merkkiä Uuo. Alkuaineen nimi ja merkki vahvistettiin marraskuussa 2016. Aineesta käytetään myös nimitystä eka-radon, koska sen arvellaan muistuttavan kemiallisilta ominaisuuksiltaan radonia.

title: Kemiallinen kaava

text: Kemiallinen kaava ilmoittaa kemiallisen yhdisteen koostumuksen eli molekyylin tai kaavayksikön atomit ja niiden määrän. Jokaisella alkuaineella on oma symbolinsa eli "kemiallinen merkkinsä", jossa on yksi iso kirjain tai yksi iso ja pieni kirjain (poikkeuksena keinotekoiset alkuaineet alkaen järjestysluvusta 117 (mukaan lukien 115), jotka tunnetaan väliaikaisnimillään ja -merkeillään). Kunkin alkuaineen atomien lukumäärä yhdisteessä tai kaavayksikössä ilmoitetaan alaindeksillä.

title: Bosch-reaktio

text: Bosch-reaktio on hiilidioksidin ja vedyn välinen kemiallinen reaktio, jonka tuloksena syntyy hiiltä ja vettä. Reaktiota voidaan kiihdyttää käyttämällä sopivaa katalyyttia, kuten rautaa, kobolttia, nikkeliä tai ruteniumia.

title: Aminoryhmä

text: Aminoryhmä on kemiallinen ryhmä, joka esiintyy muun muassa amiineissa ja aminohapoissa. Sen kemiallinen merkki on NH.

title: Fischer–Tropsch-menetelmä

text: Fischer–Tropsch-menetelmä on katalyyttinen kemiallinen reaktio, jossa hiilimonoksidia ja vetyä muunnetaan erilaisiksi nestemäisiksi hiilivedyiksi. Tyypillisesti katalyytit ovat rauta- ja kobolttipohjaisia, mutta myös nikkeliä ja ruteniumia on käytetty. Menetelmän ensisijainen tarkoitus on tuottaa synteettistä öljyn korviketta käytettäväksi synteettisenä voiteluaineena tai synteettisenä polttoaineena. Raaka-aineena voidaan käyttää esimerkiksi kivihiiltä, maakaasua tai biomassaa.


query: Mikä oli Rákóczin kapinan tavoite?

title: Ferenc II Rákóczi

text: Rákóczin vapaustaisteluun alkoi liittyä unkarilaisia maaorjia sekä esimerkiksi tilojensa takavarikoimisesta suuttuneita aatelisia. Joukkoihin liittyneet maaorjat vapautettiin feodaalivelvollisuuksistaan. Kapinan tavoite oli Unkarin itsenäisyys, Habsburgien syökseminen vallasta ja uuden kuninkaan valinta. Habsburgeille kapinan syttyminen saapui huonoon aikaan. Habsburgien Espanjaa hallinnut haara oli sammunut vuonna 1700, minkä jälkeen Ranska ja Habsburgit ajautuivat vuodesta 1701 vuoteen 1713/14 kestäneeseen Espanjan perimyssotaan, johon myös muut Euroopan valtiot sekaantuivat. Kun Baijerista tuli Ranskan liittolainen vuonna 1703 Habsburgit joutuivat keskittämään joukkonsa perintömaidensa puolustukseen. Unkarin itäosat ja Transsilvania jäivät nopeasti Rákóczin joukkojen haltuun. Vuonna 1704 Transsilvanian valtiopäivät tekivät Rákóczista hallitsevan ruhtinaan (). Sotatilanne muualla muuttui kuitenkin vuonna 1704. Rákóczi oli perustanut kapinansa toivolle siitä, että Ranska pääsisi voitolle Habsburgeista. Kuitenkin elokuussa 1704 ranskalaiset kärsivät merkittävän tappion Blenheimin taistelussa itävaltalais-englantilaiselle armeijalle. Kolme vuotta myöhemmin ranskalaiset karkotettiin myös Italiasta, ja prinssi Eugen saattoi keskittää huomionsa Unkariin.[2]

title: Albertfalva

text: Albertfalva () on Budapestin kaupunginosa. Albertfalva sijaitsee XI osa-alueella Budan puolella, Rákóczin sillan eteläpuolella. Se rajoittuu idässä Tonavaan ja lännessä Pécsiin menevään rautatiehen, jonka varrella on myös Budafok-Albertfalvan asema.

title: Ferenc II Rákóczi

text: Kurutsit kärsivät suuren tappion Trencsénissä vuonna 1708, minkä jälkeen he joutuivat vetäytymään kapinan ydinalueelle Ylä-Unkariin (nykyiseen Slovakiaan). Kapinaliike oli nyt myös sisäisesti riidoissa. Kapinan rahoittamiseksi verotusta oli jouduttu kiristämään, ja monet unkarilaisista aristokraateista vastustivat ruhtinaan lisääntyvää valtaa. Merkittävä osa kurutseista alkoi kannattaa rauhaa Habsburgien kanssa. Rákóczin matkustettua tapaamaan Pietari Suurta Puolaan kapinallisten ylipäällikkö Sándor Károlyi teki helmikuussa 1711 sopimuksen keisarillisia johtaneen Miklós Pálffyn kanssa Rákóczin tietämättä. Kapinalliset tunnustivat Habsburgien oikeuden Pyhän Tapanin kruunuun ja vastineeksi he saivat armahduksen. Lisäksi keisari lupasi kunnioittaa Unkarin ja Transsilvanian perustuslakeja ja uskonvapautta. Rákóczi ei hyväksynyt rauhaa eikä ottanut armahdusta vastaan[2] vaan haki turvapaikkaa ensin Puolasta ja sitten Ranskasta. Vuonna 1717 hän siirtyi Osmanien valtakuntaan Istanbuliin. Hänen tarkoituksenaan oli koota joukkoja Itävaltaa vastaan, mutta Turkin sota Habsburgien kanssa päättyi hieman ennen hänen saapumistaan. Rákóczi vietti Turkissa lopun elämänsä ja kuoli Rodostossa 8. huhtikuuta 1735.[1]

title: Ferenc II Rákóczi

text: Ferenc II Rákóczi erotettiin äidistään Munkásin linnan menetyksen jälkeen.[2] Rákóczi vietiin aluksi Wieniin ja sittemmin jesuiittaluostariin Böömiin, jossa hän sai itävaltalaisen kasvatuksen.[1] Rákóczista pyrittiin tekemään uskollinen Habsburgeille. Unkarissa mieliala oli kuitenkin edelleen keisarivihamielinen. Habsburgit olivat vallanneet Unkarin turkkilaisilta, mutta kansaa rasittivat sotaväen majoittamiset, protestantteihin kohdistettu vaino ja raskas verotaakka. Unkaria ei kohdeltu niinkään vapautettuna, kuin valloitettuna alueena. Tokajin viinialueen talonpojat olivat nousseet kapinaan vuonna 1697.[2] Rákóczi palasi Itävallasta sukunsa maille vuonna 1694. Hän oli kotimaassaan omaksunut unkarilaisuusaatteen muilta Unkarin ylimystön jäseniltä.[1] Tokajin kapinalliset pyysivät Rákóczia asettumaan kapinansa johtoon. Rákóczi kieltäytyi aluksi, mutta lopulta hän alkoi suunnitella salaliittoa joidenkin muiden unkarilaisten aatelismiesten kanssa. Salaliittolaiset yrittivät ottaa yhteyttä Habsburgien viholliseen Ranskan kuningas Ludvig XIV:een. Yritys paljastui ja maanpetoksesta vangitun Rákóczin onnistui paeta Puolaan.[2] Pako vankisellistä onnistui valepuvussa Rákóczin vaimon avustuksella.[1] Puolassa Rákóczista tuli kurutsien johtaja ja hän kannusti "jokaista aatelista ja aatelitonta unkarilaista" nousemaan kapinaan.[2]

title: Ferenc II Rákóczi

text: Ferenc II:n isä Ferenc Rákóczi johti vuonna 1670 Ylä-Unkarissa (nykyisessä Slovakiassa) nostettua kapinaa Habsburgeja vastaan, jonka keisarilliset joukot murskasivat helposti. Kapinaa järjestämässä olleista unkarilaisista monet teloitettiin, mutta Ferenc Rákóczi säästettiin lunnaita vastaan. Kapinaliike unkarilaisten keskuudessa ei kuitenkaan ollut sammunut, ja nyt sitä innoittivat unkarilaisiin kapinan jälkeen kohdistetut puhdistustoimet.[3] Maanpakolaiset, lainsuojattomat ja maansa menettäneet aateliset alkoivat muodostaa kurutseiksi kutsuttuja kapinallisjoukkoja Transilvaniassa, josta he tekivät rajan yli hyökkäyksiä Unkariin. Nimenä kurutsit johdettiin ehkä ristiretkeläistä tarkoittavasta sanasta cruciatus. Habsburgien puolella taistelleet tunnettiin puolestaan nimellä labantsit. Kurutsien johtoon nousi vuonna 1678 Imre Thököly, joka solmi avioliiton sittemmin leskeksi jääneen Ferenc II Rákóczin äidin Ilona Zrínyin kanssa. Thököly julistettiin Ylä-Unkarin ruhtinaaksi ja hän sai tukea Osmanien valtakunnalta.[4] Turkkilaiset kärsivät kuitenkin huomattavan tappion Kahlenbergin taistelussa vuonna 1683. Thököly jäi yksin kapinansa kanssa, ja kurutsit alkoivat siirtyä Habsburgien puolelle. Vuonna 1688 kukistui Munkácsin linna, jota Ferencin äiti oli puolustanut kaksi vuotta. Linnan menetyksen jälkeen Thököly ja Zrínyi siirtyivät maanpakoon Osmanien valtakuntaan. Karlowitzin rauhan jälkeen vuonna 1699 Habsburgit olivat vallaneet suurimman osan Unkaria takaisin turkkilaisilta.[5]

title: Unkari

text: Rákóczi lupasi maaorjille vapauden, ja nämä liittyivätkin sankoin joukoin hänen armeijaansa, mutta myös suurin osa aatelisista tuli mukaan. Kahdessa vuodessa Rákóczin joukot saivat haltuunsa lähes koko Unkarin ja Transilvanian. Unkarilaiset eivät kuitenkaan saaneet apua ulkomailta, ja kun sota pitkittyi, se kävi ennen pitkää unkarilaisille ylivoimaiseksi. Vuonna 1711 Rákóczin ylipäällikkö teki rauhansopimuksen keisarillisten kanssa. Unkarilaiset tunnustivat Habsburgien oikeuden Unkarin kruunuun, ja keisari lupasi vastineeksi noudattaa Unkarin perustuslakeja. Rákóczi ei kuitenkaan hyväksynyt sopimusta, vaan eli maanpakolaisena Turkissa kuolemaansa asti vuonna 1732.[33]

title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Folkungit nousivat kapinaa uudelleen vuonna 1278, tällä kertaa heidän tavoitteenaan oli asettaa Valdemar takaisin Ruotsin kuninkaaksi. Kapinalliset saatiin kuitenkin kukistettua vuoteen 1280 mennessä.

title: Arabikapina

text: Arabikapina oli ensimmäisen maailmansodan aikainen arabinationalistien kapina brittien ja ranskalaisten tuella suurta osaa Lähi-idästä hallitsevaa Osmanien valtakuntaa vastaan. Kapinallisten tavoitteena oli luoda arabien yhtenäinen kansallisvaltio. Kapinaa johti Mekan šarif Husain ibn Ali.

title: Rákóczin silta

text: Rákóczin silta on teräspalkkisilta, joka lepää kolmen pilarin varassa. Sillan erikoisin piirre on valaistus: sillalla on viisi pylvästä, joissa on kussakin kaksi peiliä 35 metrin korkeudessa. Peilit on valaistu alhaalta päin halogeenilampuilla, ja ne heijastavat valon tasaisesti ajotielle. Jalkakäytävä, pyörätie ja kaiteet on valaistu neonvaloilla.

title: Venäjän keisarikunta

text: Osana Euroopan-politiikkaansa Venäjä tuki Ranskan Itävallan vastaista diplomatiaa. Maiden yhteistyö kuitenkin kariutui Ranskan tuettua puolalaisten kapinaa Venäjän valtaa vastaan 1863. Venäjä tuki tiukemmin Preussia hyväksyen Saksan yhdistymisen Mustanmeren kysymyksen hinnalla. Tämä tavoite saavutettiin Lontoon konferenssissa 1871 Preussin lyötyä Ranskan Saksan-Ranskan sodassa. Yhdistyneestä Saksasta tuli Euroopan voimakkain valtio, ja se liittoutui Kolmen keisarin liittoon Itävalta-Unkarin ja Venäjän kanssa 1873 estääkseen näitä muodostamasta liittoa Ranskan kanssa. Venäjän ja Itävalta-Unkarin tavoitteet menivät kuitenkin ristiin Balkanilla, jossa kristityt slaavilaiset kansat olivat heikentyvän Osmanien valtakunnan alaisuudessa. 1870-luvulla yleinen mielipide alkoi kääntyä Balkanin kristittyjen vapauttamisen puolelle ja Bulgarian ja Serbian liittämiseksi Venäjän protektoraateiksi. Vuosina 1875–1877 Balkanilla kapinoitiin Bosniassa, Hertsegovinassa ja Bulgariassa, joiden kapinat turkkilaiset kukistivat julmasti. Euroopan suurvallat eivät reagoineet, mutta Serbia julisti sodan osmaneille.[13]

title: Rákóczin silta

text: Rákóczin siltaa alettiin suunnitella vuonna 1992 Budapestin ja Wienin yhdessä järjestämää maailmannäyttelyä varten. Näyttely ei toteutunut, mutta silta rakennettiin silti ja se valmistui vuonna 1995. Sen suunnitteli Tibor Sigrai. Sillalle ehdotettiin useita nimiä, ja se nimettiin aluksi Lágymányosin sillaksi Budan samannimisen kaupunginosan mukaan. Huhtikuussa 2011 Budapestin kaupunginvaltuusto päätti antaa sillalle uuden nimen "Unkarin historiassa kuuluisan" Rákóczin suvun mukaan.

title: Annobón

text: Annobónilla kehittyi 13. elokuuta 1993 kuohuntaa, jota Päiväntasaajan Guinean hallitus kuvasi termillä ”kapina”. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin tietojen mukaan kapina sai alkunsa paikallisessa baarissa sananvaihdosta, jossa osapuolina olivat kaksi turvallisuusjoukkojen sotilasta sekä ryhmä siviilejä. Sotilaiden mukaan siviilit hyökkäsivät heidän kimppuunsa ja yrittivät tavoitella heidän aseita. Aseistemattomilla siviileillä oli tilanteessa ylivoima. Tieto nujakasta tavoitti sotilaiden parakit, ja pian paikalla oli kymmenisen sotilasta, jotka yrittivät hajottaa väkijoukon ammuskelemalla summittaisesti. Kapinassa kaksi annobónilaista kuoli turvallisuusjoukkojen luoteihin. Samana päivänä pääkaupungista Malabosta lähetettiin saarelle lautalla lisää turvallisuushenkilöstöä sekä noin 200 hallitsevan Päiväntasaajan Guinean demokraattisen puolueen nuorisosiiven aseistettua jäsentä, joiden oli tarkoitus tukahduttaa kapina. Annobónilla lisäjoukot kuitenkin ryhtyivät esimerkiksi tappamaan eläimiä sekä polttamaan asukkaiden satoja ja taloja. Saarelaisia pidätettiin ja hakattiin 20–30 ja tuotiin 15. elokuuta mantereelle Bataan vankilaan. Valtio kielsi avustuslennot saarelle[18]. Maan hallituksen mukaan kapinan syynä olivat Malabosta lähetetty noin 50 hengen aseistettu ryhmä agitaattoreita, jotka olivat pahoinpidelleet ja yrittäneet kidnapata Annobónin kuvernöörin. Toimien taustalla maan hallitus kertoi olevan tiettyjen oppositiopuolueiden sekä Espanjan hallituksen, jotka ovat kieltäneet osallisuutensa tapahtumiin. Hallituksen mukaan surmansa saaneet kuolivat agitaattorien ja sotilaiden välisen laukaustenvaihdon aikana.[21]

title: Slovenian historia

text: Habsburgit osallistuivat 1700-luvun alussa kahteen pitkään sotaan. Vuosina 1701–1714 sodittuun Espanjan perimyssotaan ja vuosina 1703–1711 sodittuun Rákóczin itsenäisyyssotaan Unkarissa. Espanjan perimyssodan jälkeisessä Rastattin rauhassa vuonna 1714 Habsburgit saivat Espanjalta muun maussa Milanon herttuakunnan alueen. Rákóczin itsenäisyyssodan rauhassa Unkari sai poliittisen autonomian ja uskonnonvapauden, mutta joutui jälleen tunnustamaan Habsburgit hallitsijoikseen.

title: Ilona Zrínyi

text: Ilona Zrínyi (1643 – 18. helmikuuta 1703) oli kroatialaisen aatelisperheen tytär sekä unkarilaisten Habsburgien vastaisten kapinajohtajien Ferenc I Rákóczin ja Imre Thökölyn vaimo. Ilona johti Thökölyn kapinan aikana Munkácsin linnan puolustusta sen kaksi vuotta kestäneen piirityksen aikana. Lopulta pari päätyi maanpakoon Osmanien valtakuntaan. Ilonan pojasta hänen ensimmäisestä avioliitostaan Ferenc II Rákóczista tuli myös merkittävä kapinajohtaja.

title: Yrjönyön kapina

text: Kapinan toinen vaihe alkoi vuoden 1343 heinä-elokuun vaihteessa. Kapinan keskus oli jälleen Harjumaa. Tällä kertaa kapinallisten tavoitteena oli Harjumaan ja Saarenmaan välinen liitto. Ritarikunta sai apua kapinan kukistamiseen Preussista, josta saapunut Burchad von Dreileben johti vastaiskua kapinallisten kimppuun vuoden 1343 marraskuussa. Saarenmaalla virolaiset olivat piirittäneet ja pakottaneet Pöiden linnan antautumaan. Voitokkaan Harjumaan vastaiskun jälkeen seurasi hyökkäys Saarenmaalle jäiden yli vuoden 1344 helmikuussa. Saksalaiset kukistivat kapinan näin myös Saarenmaalla. Kun Liettuan suuriruhtinaskunta hyökkäsi ritarikunnan hallitseman Baltian eteläosiin, virolaiset aloittivat uuden kapinan Saarenmaalla vuonna 1345. Kapina päättyi saksalaisten kanssa solmittuun rauhansopimukseen. Rangaistukseksi kapinoinnista virolaiset velvoitettiin rakentamaan Pöiden linnan tilalle uusi varustus nimeltä Soneburg eli Maasilinn.

title: Jaakko II (Englanti)

text: James Francis Edward Stuart, Jaakko II:n poika (kannattajat kutsuivat häntä Jaakko III:ksi ja Jaakko VIII:ksi, vastustajat "vanhaksi kruununtavoittelijaksi") otti asiakseen jakobitismin, jonka tavoitteena oli palauttaa Stuartit valtaan. Hän johti kapinaa Skotlannissa vuonna 1715 pian Yrjö I:n kruunajaisten jälkeen. Sitä seuranneet kansannousut kukistettiin samalla tavalla ja Charles Edward Stuartin vuoden 1745 kapinan jälkeen ei ole ollut vakavia yrityksiä palauttaa Stuartit valtaan vaikkakin yksilötasolla jakobitismin filosofia on säilynyt.

title: Ferenc I Rákóczi

text: Ferenc Rákóczi meni vuonna 1666 naimisiin Kroatian baani Péter Zrínyin tyttären Ilona Zrínyin kanssa. Sittemmin Rákóczi ja Péter Zrínyi kuuluivat kreivi Ferenc Wesselényin johtamaan salaliittoon, jonka tavoitteena oli aseellinen kapina Ranskan tai Osmanien valtakunnan tuella. Salaliittolaisten suunnitelmista saatiin kuulla Wienissä jo ennen suunnitelmien toteuttamista, mutta vastatoimiin ei ryhdytty. Vuonna 1670 Ferenc Rákóczi sai vaivoin nostatettua kapinan Ylä-Unkarissa (nykyisessä Slovakiassa). Odotettua ulkopuolista tukea kapinalle ei kuitenkaan saapunut, ja lisäksi salaliittolaisilta puuttui yhtenäinen strategia. Keisarilliset joukot kukistivat kapinan suhteellisen nopeasti. Salaliittolaisten johtajia vangittiin ja monet saivat varoittavana esimerkkinä kuolemantuomion, heidän joukossaan esimerkiksi Péter Zrínyi. Ferenc Rákóczi sai pitää henkensä, koska hänen äidillään oli vaikutusvaltaa jesuiittojen keskuudessa. Hänen avullaan Ferenc Rákóczin henki säästettiin suuria lunnaita vastaan.

title: Szatmárin rauha

text: Szatmárin rauha solmittiin Szatmárin kaupungissa (nykyinen Satu-Mare Romaniassa) vuonna 1711 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle VI:n ja unkarilaisten sotilasjohtajien Sándor Károlyi ja János Pálffyn välillä. Sopimukseen päättyi myös Ferenc II Rákóczin johtamien joukkojen kahdeksan vuotta jatkunut kapinointi katolisten Habsburgien valtaa vastaan, sillä unkarilaisille ja transsilvanialaisille taattiin koskemattomuus ja uskonnonvapaus. Rauhansopimuksen solmimisen jälkeen noin 12 000 Rákóczin kannattajaa vannoi uskollisuutta Habsburgeille. Rauha oli tervetullut sillä sodassa oli kuollut yli puoli miljoonaa unkarilaista.

title: Rákóczin silta

text: Rákóczin silta on Tonavan yli kulkeva silta Budapestissa Unkarissa. Se yhdistää Pestin Könyves Kálmánin kehäkadun ja Budan Lágymányosin kaupunginosan, ja sen vieressä kulkee Budapestin eteläinen rautatiesilta.

title: Ilona Zrínyi

text: Ilona Zrínyi syntyi vuonna 1643 Kroatian Ozaljissa. Hänen isänsä oli Kroatian baani Péter Zrínyi ja äiti Katalin Frangepán. Vuonna 1666 hän meni naimisiin yläunkarilaisen aatelismiehen ja maanomistajan Ferenc I Rákóczin kanssa. Ilonan aviomies sekä isä Péter ottivat osaa Habsburgien vastaiseen salaliittoon. Salaliittolaiset nostattivat vuonna 1670 Ylä-Unkarissa kapinan, jolle odotettiin tukea Turkista ja Ranskasta. Apua ei kuitenkaan lopulta tullut ja keisarilliset joukot kukistivat kapinan helposti. Vangiksi jäänyt Péter Zrínyi mestattiin varoittavana esimerkkinä muiden kapinajohtajien ohella Wienissä vuonna 1671. Ilonan aviomies Ferenc säilyi hengissä vain vaikutusvaltaisen äitinsä Zsófia Báthorin ansiosta. Unkarilainen kapinaliike ei sammunut, vaan niin sanotut kurutsit alkoivat tehdä vuodesta 1672 lähtien hyökkäyksiä Ylä-Unkariin Transsilvanian puolelta. Ilonassa tapahtumat olivat herättäneet katkeran vihan Habsburgeja kohtaan. Ferenc kuoli vuonna 1676 ja Ilona Zrínyi peri Rákóczien suuren maaomaisuuden.

title: Ferenc I Rákóczi

text: Ferenc I Rákóczi (24. huhtikuuta 1654 – 8. heinäkuuta 1676) oli unkarilainen ylimys, kapinajohtaja ja maata hallinneiden Habsburgien vastaisen salaliiton jäsen. Rákóczin johtama kapina vuonna 1670 kukistettiin lopulta nopeasti. Monet salaliiton jäsenet teloitettiin, mutta Rákóczin henki säästyi hänen äidinsä vaikutusvallan ansiosta. Rákóczi kuoli vuonna 1676.

title: Espanjan perimyssota

text: Eugenen voitto oli antanut hänelle vaikuttavan hallinnan koko Pon laaksosta. Vaikka Savoijin herttuakunta ja Nizzan ruhtinaskunta säilyivät bourbonilaisissa käsissä, Victor Amadeus otti lopulta haltuunsa useimmat vuoden 1703 sopimuksessa hänelle luvatuista alueista. Kuitenkin Liittoutuneiden voitot vuonna 1706 eivät hillineet kasvavia erimielisyyksiä Suurliitossa, kun englantilaiset ja hollantilaiset ministerit moittivat Joosef I:tä tämän kieltäytymisestä lopettaa sotaa Unkarissa. Rákóczin kapina käänsi elintärkeitä itävaltalaisia resursseja pois taistelusta Ludvig XIV:tä vastaan, ja pelättiin myös että osmanit käyttäisivät tilaisuutta hyväksi ja aloittaisivat uudelleen sotatoimet keisaria vastaan. Sitä vastoin rannikkovaltioiden sympaattinen suhtautuminen kapinan johtajaa ja samaan uskontokuntaan kuuluvaa vastaan oli yhä katkeruuden lähde Wienissä. Päästäkseen sopuun Joosef I allekirjoitti 13. maaliskuuta 1707 Milanon sopimuksen, jonka ehtojen mukaan Ludvix XIV luovutti Pohjois-Italian vastineeksi Medavyn armeijan turvallisesta kulusta takaisin Ranskaan. Itävaltalaisille sopimus varmisti heidän täyden ja kiistattoman hallintansa Milanon ja Mantovan herttuakunnista, mutta se mahdollisti myös Joosef I:n tavoittelemaan dynastisia intressejään Etelä-Italiassa, ja toukokuussa kreivi von Daun, noin 10 000 miehellä, hyökkäsi etelään Napolin kuningaskuntaan. Napolin kaupunki antautui ilman vastarintaa ja Gaeta kukistui piirityksen jälkeen 30. syyskuuta. Itävalta oli nyt hallitseva valta Italiassa, ja Kaarle III julistettiin Napolin kuninkaaksi.

title: Itä-Ukrainan sota

text: "Kansantasavaltojen" eli kapinallisalueiden johto muodostuu venäläisistä, entisen valtapuolueen jäsenistä ja järjestäytyneestä rikollisuudesta. ICG:n raportissa johto myönsi roolinsa erittäin rajoitetuksi. "Kapinan" tavoitteen katsotaan olevan Ukrainan pitäminen heikkona.

title: Defaitismi

text: Aisnen toinen taistelu alkoi Nivellen offensiivilla 16. huhtikuuta 1917. Ranskalaisille sotilaille oli luvattu Saksan antautuvan parissa päivässä. He kävivät taisteluun varmana voitosta, mutta tavoitteet jäivät saavuttamatta. Sen sijaan kolmen viikon hävityn taistelun jälkeen Ranskan asevoimat oli menettänyt 187000 miestä. Pitkän ja uuvuttavan juoksuhautasodankäynnin väsyttämät ranskalaiset sotilaat nousivat kapinaan, joka levisi rintamalla kulovalkean lailla. Sodanjohto kukisti kapinan. Samalla kun oloihin tuotiin parannuksia, kapinan keskushenkilöiksi epäiltyjä teloitettiin varoitukseksi muille.[15] Heitä syytettiin defaitismista ja maanpetturuudesta. Ensimmäisessä maailmansodassa teloitettujen pasifistien määrä ylitti terrorin aikana tunnetun ajan jakson Ranskan historiassa.[16]

title: Huthit

text: Huthit ovat käyneet aseellista kapinaa Jemenin hallintoa vastaan vuodesta 2004 lähtien. Huthien tavoitteena on hankkia Saadan alueelle laajempi itsehallinto ja suojata zaidilaisten uskonnollisia perinteitä sunnilaisen enemmistön paineessa.

title: Traaginen viikko

text: Traaginen viikko alkoi yleislakolla, joka oli suunnattu Espanjan reserviläiskutsuntoja vastaan. Valtio aikoi lähettää joukkoja Marokkoon sotimaan marokkolaisia vastaan. Kansaa ärsytti, että varakkaat saattoivat kutsunnoissa ostaa itsensä vapaiksi. Ärtymys johti kapinaan, joka syttyi ilman johtajia tai julkilausuttuja tavoitteita. Syntyi katumellakoita, tuhopolttoja ja työläiskomiteoita. Myös kirkko oli vihan kohteena ja kirkkorakennuksia tuhottiin. Ensimmäiset paikalle tuodut sotilasyksiköt koostuivat katalaaneista ja tunsivat solidaarisuutta kapinallisia kohtaan eivätkä halunneet ampua heitä kohti. Kapinan kukistajat oli tuotava armeijan yksiköistä muualta Espanjasta. Jälkiselvittelyissä 1 700 henkeä joutui sotaoikeuteen syytettynä aseellisesta kapinasta. Viisi heistä sai kuolemantuomion ja teloitettiin.

title: Imre Thököly

text: Imre Thököly syntyi Kežmarokissa nykyisessä Slovakiassa 25. syyskuuta 1657. Thökölyn yläunkarilainen suurmaanomistajasuku oli uskonnnolliselta taustaltaan kalvinilainen. Tyytymättömyys Unkaria hallinneisiin Habsburgeihin oli kasvanut 1600-luvun jälkipuoliskolla ja vuonna 1670 joukko unkarilaisia salaliittolaisia oli nostattanut kapinan Ylä-Unkarissa Ferenc I Rákóczin johdolla. Kapina kukistettiin kuitenkin nopeasti ja joukko sen johtajia teloitettiin. Teloitettujen joukossa oli myös Imre Thökölyn isä ja Imre pakeni Trassilvaniaan. Habsburgien vastaisen salaliiton paljastumsita seurasi laajemmat vainot Unkarissa, jotka kohdistuivat erityisen ankarasti protestantteihin. Osa aatelista menetti tilansa ja heitä muutti Transsilvanian puolelle rajaa. Samalla heihin liittyi lainsuojattomia haiduja. Nämä joukot tulivat sittemmin tunnetuksi kurutseina ja he alkoivat järjestää vuodesta 1672 hyökkäyksiä Unkariin.

title: Jiaqing

text: Jiaqingin hallitsijakaudella valtakunta alkoi rappeutua ja kohtasivat sisäiset levottomuudet, ennen kaikkea laaja-alaiset Valkoisen lootuksen (1796–1804) ja Miao-kapinat (1795–1806). Jiaqing yritti kykyjensä mukaan rauhoittaa valtakunnan ja kukistaa kapinat. Hänen tavoitteenaan oli palauttaa Kiinalle sellainen hyvinvointi ja mahtiasema kuin sillä oli ollut 1700-luvulla. Muutamat Kiinan aikaisemmin valloittamat alusmaat kuitenkin irrottuivat sen yhteydedestä. Valtion kassakin tyhjeni, ja muutoinkin maan taloudellinen asema heikkeni, osittain siitä syystä, että hopea virtasi maasta ulos, kun kiinalaiset ostivat sillä yhä enemmän Brittiläisestä Intiasta salakuljetettua oopiumia.

title: Malin tuaregikapina 1962–1964

text: Malin itsenäistyttyä vuonna 1960 maan pohjoisosan tuaregit menettivät etuoikeutensa maanviljelijöiden riistäjinä. Adrar des Iforas -vuoriston tuaregit ryhtyivät hyökkäilemään hallituksen kohteisiin alkuvuodesta 1962 ja kapina saavutti huippunsa vuoden 1963 aikana. Noin 1 500 kapinallisella ei ollut yhtenäistä johtoa tai selviä tavoitteita. He ratsastivat kameleilla ja käyttivät vanhanaikaisia aseita. Malin armeija murskasi kapinan vuoden 1964 loppuun mennessä, ja monet tuaregit pakenivat naapurimaihin. Kapinaa seurannut armeijan väkivalta, kuivuuden aiheuttamat nälänhädät ja viranomaisten piittaamattomuus johtivat toiseen tuaregikapinaan vuosina 1990–1992.

title: Aurelianus

text: Heti Palmyran tuhon jälkeen puhkesi Aleksandriassa kuitenkin Firmuksen johtama kapina. Hän oli Seleukeiasta kotoisin oleva rikas kauppias ja Zenobian ystävä, joka yritti tukea palmyralaisia kapinallaan ja katkaista samalla viljan viennin Rooman. Firmuksen tavoitteet ovat epäselvät, mutta ilmeisesti hän ei julistautunut keisariksi. Aurelianus onnistui kukistamaan kapinan helposti ja teloitutti Firmuksen ja lukuisia muita kapinallisia. Tosin Firmuksen olemassaolosta ei ole päästy varmuuteen, joten hän saattaa olla täysin keksitty henkilö. Kaikki hänen nimeensä lyödyt kolikot ovat osoittautuneet väärennöksiksi.[3]


query: Missä päin Suomea korppi pesii runsaimmin?

title: Korppi

text: Korpit viihtyvät parhaiten metsäalueilla tai rannikoilla ja vuoristoissa. Korppi on erämaalintu, ja Suomessa niitä on eniten Lapissa. Vainon loputtua ja pesimäkannan kasvaessa korpit ovat muuttaneet yhä lähemmäksi asutusta, ja pesiä on jo esikaupunkialueiden laajoissa puistomaisissa metsissä. Muun muassa Virossa ja Venäjällä korpit pesivät usein kaupungeissa ja kylissä.

title: Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto

text:
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto on kansallispuisto Pirkanmaan ja Satakunnan maakunnissa Huittisten, Kokemäen ja Sastamalan kaupunkien alueella. Kansallispuiston pinta-ala on 27 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1993.
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lintulajia, joiden kokonaisparimäärä oli yli 1 500 paria. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii niillä runsaasti. Merikotka ja sääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä.

title: Siniyökönlehti

text: Suomessa siniyökönlehti kuuluu alkuperäislajistoon. Laji on yleinen maan pohjoisosissa Oulun korkeudelta pohjoiseen. Runsaimmillaan se on pohjoisimmassa Lapissa. Etelämpänä siniyökönlehteä kasvaa yleisenä myös Kainuussa ja paikoin Pohjois-Karjalassa. Laji harvinaistuu etelään ja länteen päin mennessä. Itä-Suomessa lajia voi tavata harvinaisena, mutta Länsi- ja Lounais-Suomesta laji puuttuu tai on kuollut sukupuuttoon. Poikkeuksena on Ahvenanmaa, jossa laji on vielä paikoitellen yleinen, joskin harvinaistunut monin paikoin elinympäristöjen tuhoutumisen takia.

title: Kiira Korpi

text: Elokuussa 2015 Korpi kertoi lopettavansa taitoluistelukilpauransa ja siirtyvänsä luisteluammattilaiseksi. Korpi palkittiin urheilu-urastaan Suomen urheilugaalassa 2016.

title: Aura Korppi-Tommola

text: Korppi-Tommola on kirjoittanut yli 90 elämäkertaa Suomen Kansallisbiografiaan. Henkilöhistoria ja lastensuojelutyö yhdistyivät teoksessa "Elämäntyönä lapsi - Niilo Hallman", jonka Korppi-Tommola julkaisi 1991 yhdessä kohdehenkilön kanssa.

title: Korppi

text: Korppi on Suomen suurin varisten heimoon kuuluva laji ja samalla kookkain Suomessa elävä varpuslintu, noin hiirihaukan kokoinen. Sen pituus pyrstöstä nokankärkeen voi olla jopa yli 70cm. Korppi painaa 700 grammasta 1600 grammaan,[1] keskimäärin 1 200 grammaa. Sukupuolet ovat suunnilleen samankokoiset ja -näköiset, tosin koiras on keskimäärin hieman naarasta suurempi. Korpin höyhenpeite on täysin musta. Lennossa korpin erottaa muista variksista pitkästä kiilamaisesta pyrstöstä.[1] Äänivalikoima on laaja. Tavallisesti kuulee lentoäänen ”korp-korp” tai hauskan kulauksen ”klong”. Pesällään korppi varoittaa kiihkeällä, karhealla rääkynällä.

title: Syyläjuuri

text: Suomessa syyläjuuri on alkuperäislaji, jota tavataan yleisesti Jyväskylän korkeudelle saakka. Runsaimmillaan laji on eteläisimmässä Suomessa. Syyläjuuri harvinaistuu pohjoiseen päin mentäessä, mutta sitä tavataan paikoitellen Raahe–Lieksa-linjan korkeudelle asti. Satunnaisia havaintoja lajista on Etelä-Lapista saakka.

title: Korppi (albumi)

text: Korppi on vuonna 2003 ilmestynyt Liekki-yhtyeen toinen studioalbumi. Sen julkaisi Spinefarm Recordsin alamerkki Ranka Recordings. Korppi on kaupallisesti Liekin menestynein levy, se oli Suomen virallisella listalla 14 viikon ajan ja nousi korkeimmillaan sijalle 5. Korppia pidetään yleisesti myös yhtyeen parhaana albumina.

title: Antti Korpi

text: Antti Korpi on ammatiltaan poliisi. Hän työskentelee etsivänä Euroopan Unionin terrorismin vastaiseen työhön keskittyvässä rikostiedusteluyksikössa Brysselissä. Työnsä takia hän matkustelee usein ympäri Eurooppaa, ja joutuu vaarallisiin tilanteisiin. Aiemmin Korpi on työskennellyt Suomessa keskusrikospoliisissa ja SUPO:ssa. Hänet tunnetaan töissä rehellisyydestään ja rohkeudestaan. Korpi joutuu kuitenkin usein töissä kiistoihin ja vaikeuksiin itsepäisyytensä ja suorapuheisuutensa takia.

title: Harakka

text: Suomessa harakka pesii koko maassa, mutta kanta harvenee pohjoiseen päin mentäessä. Nykyisin Suomessa pesii 140 000–200 000 paria. Suomen harakkakanta taantui 1940–1950-luvuilta 1970-luvulle. Harakan vainoaminen väheni 1960–1970-luvuilla, jolloin se alkoi levitä myös kaupunkeihin ja harakkakanta kasvoi 1970- luvulta 1980-luvun lopulle.

title: Kaldoaivin erämaa

text: Erämaan runsaimmat pesimälinnut ovat niittykirvinen, lapinsirkku, järripeippo, pajulintu ja urpiainen. Etenkin palsasoilla pesivät liro, suokukko, kapustarinta ja tunturikihu. Iijärven ympäristössä kaakkurikanta on Suomen tihein. Kaldoaivin erämaa on punakuirin, lapinsirrin, allin ja mustalinnun merkittävin pesimäalue Suomessa ja pilkkasiiven merkittävin pesimäalue Lapissa. Erämaassa pesivät myös tunturihaukka ja maakotka. Tunturipöllön pesintöjä on todettu muutamia. Karujen talviolojen vuoksi talvilinnustoon kuuluvat lähinnä korppi ja riekko sekä vähemmissä määrin kiiruna, lapintiainen, maakotka ja tunturihaukka.

title: Korpi-imarre

text: Korpi-imarre kasvaa koko Euroopassa Pyreneiltä itään mantereen eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinnäisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Venäjän havumetsävyöhykkeen Siperiaan, Kiinaan ja Japaniin asti. Pohjois-Amerikan mantereella lajia tavataan Alaskassa, sekä Yhdysvaltain ja Kanadan itä- ja länsiosissa. Suomessa korpi-imarre on yleinen koko maassa. Runsaslukuisin laji on Keski- ja Itä-Suomessa.

title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston eläimistö on pääosin tyypillistä suolajistoa. Alueella pesii kuitenkin myös erämaisia, Varsinais-Suomessa harvinaisia ja uhanalaisia eläinlajeja. Monet pohjoiset lintulajit pesivät alueella eteläisimmillä esiintymispaikoillaan, ja erityisesti Lammenrahkalla on runsas lintulajisto.[17][18][23] Kansallispuiston lintulajistoon kuuluvat vaarantuneet käenpiika ja tiltaltti sekä silmälläpidettävät kehrääjä, harmaapäätikka, pikkusieppo ja kalasääski.[24] Muita lajeja ovat esimerkiksi nuolihaukka, tuulihaukka ja kangaskiuru, ja myös muuttohaukkoja on tavattu. Puisto on yksi eteläisimmistä riekon ja pohjansirkun pesimäalueista Suomessa. Sen vanhoissa metsissä pesivät lisäksi ainakin korppi, helmipöllö, viirupöllö, palokärki, pohjantikka, teeri ja metso, ja keväisin ja syksyisin siellä näkee paljon muuttomatkalla olevia metsähanhia ja kurkia.[11][26][30][36][40] Kurjista osa myös pesii alueen soilla.[26][30]

title: Pyy

text: Suomessa pyitä tapaa lähes koko maasta, lukuun ottamatta pohjoisinta Tunturi-Lappia. Runsaimmin niitä on kuitenkin Oulun eteläpuolella. Pyy viihtyy hyvin vesistöjen läheisyydessä. Kannat ovatkin runsaimmat Järvi-Suomessa. Ahvenanmaalle pyy istutettiin 1920-luvulla, jota ennen siellä ei niitä tavattu, sillä pyy on metsien asukas, joka kammoaa laajojen vesistöjen ylityksiä. Ahvenanmaan kanta on pysynyt elinvoimaisena. Suomessa pesii arvioiden mukaan 400 000–500 000 paria.

title: Leveäosmankäämi

text: Leveäosmankäämiä tavataan koko Euroopassa aivan pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu satunnaisempana Pohjois-Afrikkaan, Lähi-itään ja Keski-Aasiaan. Lajia tavataan myös paikoitellen Siperiassa. Leveäosmankäämiä kasvaa myös suurimmassa osassa Pohjois-Amerikan mannerta pohjoisimpia ja lounaisimpia osia lukuun ottamatta. Suomessa leveäosmankäämi on paikoitellen erittäin yleinen linjan Oulu–Lieksa eteläpuolella. Runsaimmillaan laji on Varsinais-Suomessa. Pohjoisimmat havainnot lajista on Etelä-Lapista. Leveäosmankäämi on Suomessa viime vuosikymmeninä yleistynyt ja levinnyt pohjoiseen päin muun muassa liikenteen mukana.

title: Rauno Korpi

text: Korpi on toiminut myös Suomen Jääkiekkoliitossa valmennuksen ja koulutuksen ohjaajana sekä yritysvalmentajana. Rauno Korpi on taitoluistelija Kiira Korven isä.

title: Aasiankiitäjä

text: Aasiankiitäjä pesii Aasiassa Keski-Siperiasta itään päin. Harhailijoita on havaittu ainakin Norjassa ja Isossa-Britanniassa.

title: Kiuru

text: Kiuru lentää korkealla avoimen viljelysmaan tai nummien päällä. Pesii yleisenä myös avosoilla, laitumilla ja matalakasvuisilla rantaniityillä. Kiurua ei tavata pienillä metsäpelloilla. Runsaimmillaan kiuru on salaojittamattomilla heinäpelloilla ja laitumilla.

title: Käki

text:
Käki pesii Suomessa lähes koko maassa, runsaimmillaan käkikannat ovat Kaakkois-Suomessa.
Suomen parimäärä 2000-luvulla on arviolta 120 000 paria. Käkikanta taantui 1970-luvulta 1990-luvulle, mutta kanta on kasvanut tämän jälkeen.

title: Kauvatsa

text: Ehkä tunnetuin nähtävyys on kuitenkin Puurijärven ja Isonsuon kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1993. Pinta-alaltaan 27 km² kokoinen kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lajia kokonaisparimäärän noustessa yli 1500 pariin. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii runsaasti. Merikotka ja Kalasääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä.

title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text:
Oulujokilaaksossa ja sen eteläpuolisten alueiden karuilla kangasmailla esiintyy yleisesti kanerva-, jäkälä- ja varpusjäkälätyypin metsiä. Puolukkatyypin metsiä on runsaimmin Suomenselän alueella ja maakunnan pohjoisosassa. Tuoreilla kangasmailla viihtyvä mustikkatyypin metsiä on runsaimmin lounaisrannikolla. Kuusamon kalkkiperäisillä mailla ja Oulun pohjoispuolisella Perämeren rannikolla on myös jonkin verran reheviä lehtoja ja lehtomaisia metsiä.
Perämeren alavalla rannikolla, missä maa kohoaa lähes metrin sadassa vuodessa, rannikkoa reunustaa usein niittyvyöhyke. Se päättyy mantereen puolella pensasvyöhykkeeseen, jossa kasvaa muun muassa vain Pohjanlahden rannoilla viihtyvä tyrni. Pensasvyöhykettä seuraa edelleen lehtimetsävyöhyke, jonka uloimpana puuna on harmaaleppä.
Mantereelle päin soiden osuus pinta-alasta kasvaa nopeasti. Aivan rannikkoa myötäilevää vyöhykettä lukuun ottamatta maakunnan läntiset osat kuuluvat Suomen runsassoisimpaan alueeseen, missä soiden osuus pinta-alasta on usein yli 60 %. Suot ovat aapasoita, joissa avointen nevojen osuus kasvaa kohti pohjoista. Kuusamon seudulle ovat lisäksi luonteenomaisia vaarojen ja mäkien kupeita peittävät lettomaiset rinnesuot.

title: Järripeippo

text: Suomessa järripeippo pesii lähes koko maassa, ja kanta on vahvin pohjoisessa. Etelään päin mentäessä kanta harventuu voimakkaasti. Aivan etelässä pesintöjä onkin lähinnä vain kylminä keväinä. Suomen pesimäkannaksi arvioidaan 1,8 miljoonaa paria.

title: Mutaharakka

text: Mutaharakka pesii yleisenä Australiassa, mantereen keskisiä asumattomia alueita lukuun ottamatta, sekä Timorilla ja Uuden-Guinean eteläosissa. Tasmaniassa se on harvinainen vierailija. Lajia ei ole tavattu Suomessa. Laji on runsastunut ihmisen toimien ansiosta, mutta viime aikoina kanta on paikoin ollut vähenemään päin. Vähenemisen syyksi on epäilty myrkyttymistä juottopaikkojen liian suolaisen juomaveden takia, tai myös siksi, että mutaharakat syövät myrkkyihin kuolleita etanoita.

title: Korppi

text: Korppia tavataan Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa sekä Pohjois-Afrikassa eli lähes kaikkialla pohjoisella pallonpuoliskolla. Suomessa se pesii koko maassa, runsaimmillaan Lapissa.[2] Pesimäkantamme on kasvanut, ja on suuruudeltaan noin 8000 paria. Maailman populaation kooksi arvioidaan 16 miljoonaa yksilöä.[3] Vanhat korpit ovat paikkalintuja.[4] Nuoret yksilöt voivat syksyisin kuljeskella pitkiäkin matkoja, monesti satojakin kilometrejä. Talvella voi kerääntyä haaskoille ja kaatopaikoille satapäisiä parvia.

title: Rauno Korpi

text: Rauno "Rane" Korpi (s. 25. kesäkuuta 1951 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Korpi valmensi Suomen jääkiekkomaajoukkuetta vuosina 1986–1987. Lisäksi hän on valmentanut Suomen naisten maajoukkuetta (1996 – 1998) ja nuorten maajoukkueita.

title: Tammi

text: Metsätammi on Suomen ainoa luontainen tammilaji.[3] Sitä kasvaa runsaimmin niin sanotulla tammivyöhykkeellä eli lounaisimmassa osassa Suomea ja etelärannikolla. Villiintyneenä, mutta jo vakiintuneena lajina sitä tavataan Rauma–Tampere–Lappeenranta-linjan korkeudelle asti.[10][11] Suomessa metsätammi kasvaa kuitenkin levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla, eikä ole missään päin maata kovin runsas laji.[12] Suomessa laji on usein viljelykarkulainen.[3]

title: Suopöllö

text: Suomessa pesii keskimäärin 5 000 paria. Runsaimmillaan suopöllö on Pohjanmaan lakeuksilla ja soilla, Etelä-Suomessa laji on hyvin harvalukuinen. Läntisen Euroopan kannaksi arvioidaan vain 13 000 – 26 000 paria, joista 1 000 – 3 500 paria Isossa-Britanniassa. Maailman populaation suuruudeksi arvioidaan noin 2,4 miljoonaa yksilöä.

title: Mustarastas

text: Suomessa mustarastas oli 1900-luvun alussa eteläinen laji, mutta on sen jälkeen levittäytynyt pohjoiseen päin. Nykyisin laji pesii vakituisesti Lapin eteläosissa asti. Suomessa mustarastaat ovat osittaismuuttajia ja vuosien väliset kannanvaihtelut ovat suuria. 1950-luvulla Suomen mustarastaskannaksi arvioitiin noin 17 000 paria. 1970-luvulla kanta oli kasvanut arviolta 300 000 pariin. Ankarat talvet 1980-luvun lopulla pudottivat kannan 130 000 pariin, mutta 1990-luvun lopulla kanta oli kasvanut arviolta 250 000 pariin. Nykyisin Suomen mustarastaskannaksi arvioidaan 400 000–600 000 paria. Tarkkaa syytä runsastumiseen ei tiedetä, mutta talviruokinnan runsastuminen ja talvien leudontuminen ovat suosineet lajia.

title: Harakka

text: Harakka pesii usein ihmisasutuksen läheisyydessä, mutta myös luonnonympäristöissä, erityisesti nuorissa, tiheissä metsiköissä. Runsaimmillaan harakka on pientaloalueilla, joissa on paljon puita ja pensaita.

title: Pekka Korpi

text:
Pekka Korven isä Allan ”Aku” Korpi oli myös Suomen arvostetuimpia hevosmiehiä ja ravihevosvalmentajia. Raviurheilussa ovat kunnostautuneet myös Pekan kaksi veljeä, Heikki ja Ilkka Korpi, joista ensin mainittu toimi pitkään Bolognassa, Italiassa valmentajana ja jälkimmäinen on ollut pitkään Suomessa enimmäkseen lainaohjastajana.
Pekka Korvella on kaksi poikaa. Vanhempi, Hannu-Pekka, työskentelee hänen tallillaan. Nuorempi poika Janne Korpi on lumilautailun olympiaedustaja.


query: Mikä on Malesian pääkaupunki?

title: Malesia

text: Malesia on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen pääkaupunki on Kuala Lumpur. Malesian väkiluku on noin 30 miljoonaa ja pinta-ala 329847 neliökilometriä. Malesian naapurimaat ovat Thaimaa, Indonesia, Singapore ja Brunei. Maan virallinen kieli on malaiji.

title: Malakka (osavaltio)

text: Malakka (malaijin kielellä Melaka) on Malakan niemimaalla sijaitseva Malesian osavaltio. Malakka on maan toiseksi pienin osavaltio. Sen pinta-ala on 1664 neliökilometriä ja asukasluku noin 821000 (vuonna 2010). Osavaltion pääkaupunki on Melaka.[1] Malakan historia ulottuu 1400-luvulle asti, mikä oli Malakan sulttaanikunnan kukoistuksen aikaa. Malakka on Malesian historiassa kansallinen ylpeydenaihe, ja Malakan sulttaanikuntaa pidetään kansakunnan alkuna.[2]

title: Johor Bahru

text: Johor Bahru on Malesian toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Kuala Lumpurin jälkeen. Kaupungissa asuu n. 1,3 miljoonaa asukasta koko suurkaupunkialueella. Turismi on tärkeä elinkeino kaupungille ja etenkin singaporelaisia turisteja käy paljon. Lisäksi kaupunki on yksi Malesian tärkeimmistä teollisuuskeskuksista. Kaupungin väestöstä on 45% malaijeja, 41,5% kiinalaisia, 9,1% intialaisia ja 4,4% muita.

title: Malesian talous

text: Malesian hallitus on 1990-luvun lopulta alkaen yrittänyt houkutella maahan ICT-yrityksiä verohelpotuksin Multimedia Super Corridor -hankkeen (MSC) avulla. Lisäksi maassa kannustetaan yrityksiä sijoittamaan maahan pääkonttoreitaan, aluepalvelukeskuksiaan ja kansainvälisistä hankinnoista vastaavia yksiköitään. Malesian hallitus antaa maahan investoiville yrityksille tukea ja maksuhelpotuksia, ja yritysveroa on alennettu. Multimedia Super Corridor -alue koostuu pääkaupunki Kuala Lumpurin, Malesian territorion Putrajayan ja korkean teknologian keskuksen Cyberjayan alueista. MSC:n lisäksi Malesiaan on perustettu yli 200 teollisuusaluetta tuotannon hajauttamiseksi. Perinteisimpiä teollisuuskeskittymiä ovat Klang Valley Selangorissa ja Penangin saari. Toinen merkittävä erityistalousalue MSC:n lisäksi on Singaporen tuntumaan perustettava Iskander.

title: Sabah

text: Sabah on Malesian toiseksi suurin osavaltio. Se sijaitsee Itä-Malesiassa, Borneon saaren koillisosissa. Osavaltion pääkaupunki on Kota Kinabalu. Sabah rajoittuu lännessä Sarawakin osavaltioon ja etelässä Indonesialle kuuluvaan Kalimantaniin. Osavaltion pinta-ala on 73 631 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 117 000. Osavaltion pääkaupunki on 300 000 asukkaan Kota Kinabalu.

title: Selangor

text: Selangor on Malesian runsasväkisin osavaltio. Sen pinta-ala on 8 104 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,5 miljoonaa. Selangorin hallinnollinen pääkaupunki on Shah Alam ja kuninkaallinen pääkaupunki Klang. Kuala Lumpurin metropolialue ulottuu Selangorin alueen puolelle. Selangorin suurimmat kaupungit Shah Alam ja Petaling Jaya ovat Kuala Lumpurin suurkaupunkialueella.

title: Shah Alam

text: Shah Alam on Selangorin osavaltion pääkaupunki Länsi-Malesiassa, Malakan niemimaan itärannalla. Kaupungissa on asukkaita 671 000. Shah Alam sijaitsee Kuala Lumpurin suurkaupunkialueella, noin 15 kilometriä länteen kaupungin keskustasta. Vuonna 1978 Shah Alam korvasi Kuala Lumpurin Selangorin pääkaupunkina, kun Kuala Lumpur irrotettiin Selangorin osavaltiosta omaksi territoriokseen. Shah Alam on naapurikaupunki Petaling Jayan ohella keinotekoinen kaupunki, joka on rakennettu Kuala Lumpurin laajetessa. Ennen kaupungin rakentamista Shah Alamin alue oli täynnä kumipuu- ja öljypalmuviljelmiä.

title: Johor Bahru

text: Johor Bahru on Johorin osavaltion pääkaupunki Malesiassa, Johorensalmen pohjoispuolella. Johor Bahru on Euraasian mantereen eteläisin kaupunki. Kaupungin eteläpuolella, Singaporensalmen vastarannalla on Singapore.

title: Srivijaya

text: Palembang oli kuningaskunnan pääkaupunki, mutta ilmeisesti valtakeskuksena tai pääkaupunkina on aina välillä ollut myös Jambi Palembangista pohjoiseen. Arabialaisten, intialaisten ja kiinalaisten lähteiden mukaan Srivijayalla olisi ollut myös pääkaupunki tai jonkinlainen valtakeskus pohjoisessa Malakan niemimaalla. Joidenkin mielestä se olisi ollut Kedah (tai Kataha) nykyisen Malesian Kedah-provinssissa ja toisten mielestä taas Chaiya nykyisessä Surat Thanin provinssissa Thaimaan eteläosassa.

title: Malesian liittovaltion territoriot

text: Malesian liittovaltion territoriot () koostuvat kolmesta Malesian alueesta. Territorioon kuuluvat maan pääkaupunkiterritorio Kuala Lumpur, Labuanin saari Borneon pohjoisrannikolla ja Putrajayan erityishallintoalue. Territorioista on väkiluvultaan suurin maan pääkaupunki Kuala Lumpur, ja yhteensä territorioiden alueella asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä.

title: Kelantan

text: Kelantan (كلنتن jawiksi, กลันตัน thaiksi) on Malesian osavaltio Länsi-Malesian pohjoisosassa. Osavaltion pinta-ala on 15 099 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,5 miljoonaa (vuonna 2010). Osavaltion alueesta suuri osa on koskematonta sademetsää. Osavaltion pääkaupunki on Kota Bharu.

title: Seremban

text:
Seremban on kaupunki Länsi-Malesian länsiosassa. Se on Negeri Sembilanin osavaltion pääkaupunki.
Kaupungissa asuu noin 555 000 asukasta.

title: Perlis

text: Perlis on Malesian pienin osavaltio. Sen pinta-ala on 821 neliökilometriä ja asukasluku noin 231 000. Osavaltion pääkaupunki on Kangar.

title: Malesian talous

text: Tina on ollut siirtomaa-ajoista lähtien Malesialle tärkeä luonnonvara.. Tinateollisuus kärsi laskusuhdanteesta 1980- ja 1990-luvulla, ja sen merkitys maan taloudelle ei ole enää yhtä merkittävää kuin nousevan palmuöljyteollisuuden. Malesia on silti yhä maailman suurin tinan tuottaja. 2000-luvulle tultaessa tinan kysyntä maailmalla lähti taas nousuun, ja tinakaivosteollisuuden kasvu jatkuu edelleen. Kysynnän nousu johtuu erityisesti elektroniikkalaiteteollisuuden tarpeista. Tinakaivoksia sijaitsee lähes kaikissa Malakan niemimaan osavaltioissa, mutta merkittävimmät tinaa tuottavat osavaltiot ovat Pahang, Perak ja Kelantan. Tinakaivosten ympärille on syntynyt monia kaupunkeja, muun muassa pääkaupunki Kuala Lumpur.

title: Ipoh

text: Ipoh on kaupunki Malesiassa, Malakan niemimaalla. Se on Perakin osavaltion pääkaupunki ja Malesian kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku on 705 000. Ipoh sijaitsee Kuala Lumpurista noin 200 kilometriä pohjoiseen.

title: Kota Bharu

text:
Kota Bharu (tai "Kota Baharu") on kaupunki Länsi-Malesian pohjoisosassa. Se on Kelantanin osavaltion pääkaupunki.
Kaupungissa asuu noin 491 000 asukasta.

title: Malesian liittovaltion territoriot

text: Maan pääkaupunki Kuala Lumpur on Malesian ensimmäinen territorio. Se perustettiin vuonna 1974, kun Kuala Lumpurin pääkaupunkialue erotettiin Selangorin osavaltiosta ja se liitettiin suoraan Malesian keskushallinnon hallintoalueeksi. Erottamisen taustalla oli levottomuuksien välttäminen vuoden 1969 rotumellakoiden jälkeen, joissa malaijien ja malesiankiinalaisten välisissä mellakoissa kuoli noin 200 ihmistä. Mellakoiden syynä olivat suuret varallisuuserot rikkaamman kiinalaisväestön ja vähävaraisemman malaijiväestön välillä ja Selangor oli Malesian varakkain osavaltio sen jälkeen kun Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta vuonna 1965.

title: Pahang

text: Pahang (jawiksi ڨهڠ ) on Malesian osavaltio Malakan niemimaalla. Se on pinta-alaltaan Länsi-Malesian laajin, ja koko maan kolmanneksi laajin osavaltio. Sen pinta-ala on 36 137 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,5 miljoonaa. Pahangin pääkaupunki on Kuantan ja kuninkaallinen pääkaupunki on Pekan.

title: Johor

text: Johor (jawiksi:جوهور) on Malesian osavaltio, joka sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä. Johorin naapuriosavaltiot ovat Pahang, Negeri Sembilan ja Malakka. Osavaltion pääkaupunki on Johor Bahru, joka sijaitsee aivan Singaporen vastarannalla, Johorensalmen toisella puolella. Osavaltion pinta-ala on 19 210 neliökilometriä ja asukasluku 3,3 miljoonaa. Johor on asukasluvultaan Malesian toiseksi suurin osavaltio.

title: Malesian väestö

text: 1930-luvulla kiinalaisia oli Malaijan väestöstä noin 40%, mikä aiheutti pelkoa malaijiväestössä, että he joutuvat kokemaan saman kohtalon kuin Pohjois-Amerikan intiaanit.[1] Eniten kiinalaisväestöä asuu pääkaupunki Kuala Lumpurissa, Penangissa ja Johorin osavaltiossa.[9] Penang on Malesian ainoa osavaltio, jossa kiinalaiset ovat enemmistönä.[7]

title: Yala

text: Yala on kaupunki Etelä-Thaimaassa, Malakan niemimaalla lähellä Malesian rajaa. Se on samannimisen provinssin pääkaupunki.

title: Kota Kinabalu

text: Kota Kinabalu, aiemmalta nimeltään Jesselton on Sabahin osavaltion pääkaupunki Malesiassa. Kaupunki sijaitsee Borneon luoteisrannalla Etelä-Kiinan meren rannalla. Kaupungin edustalla sijaitsee Tunku Abdul Rahmanin kansallispuisto. Kaupungille nimen antanut Borneon korkein kohta Mount Kinabalu sijaitsee noin parin tunnin matkan päässä kaupungista. Kota Kinabalun asukasluku vuonna 2009 oli 617 972. Kaupunki on Sabahin laajin kaupunki ja Malesian kuudenneksi suurin kaupunki. Kota Kinabalu lyhennetään usein K. K.

title: Selangor

text: Malaijan itsenäistyessä Britanniasta vuonna 1957, Kuala Lumpurista tehtiin maan pääkaupunki. Vuonna 1974 Kuala Lumpur irrotettiin Selangorin osavaltiosta, ja siitä tehtiin Malesian liittovaltion keskushallinnon alainen territorio. Vuonna 1995 Selangorista irroitettiin Putrajaya, jonka Selangorin osavaltio myi Malesian liittovaltiolle.

title: Malakan sulttaanikunta

text: Portugalilaiset valloittivat Malakan vuonna 1511. Nykyisin vanhan sulttaanikunnan pääkaupungin paikalla sijaitsee Malesian Malakan osavaltion pääkaupunki Malakka.

title: Kangar

text: Kangar on Malesian pienimmän osavaltion Perlisin pääkaupunki. Kaupungissa asuu noin 50 000 asukasta.

title: George Town (Malesia)

text: George Town on Penangin osavaltion pääkaupunki Malesiassa, Pulau Penangin saaren koillisnurkassa. Kaupungissa on noin 720 000 asukasta, metropolialueen asukasluku on noin 2 miljoonaa.

title: Terengganu

text: Terengganu (ترڠڬانو jawiksi) on Malesian osavaltio. Se sijaitsee Malesian mantereen puoleisen osan koillisella rannikolla. Kelantan on osavaltion länsipuolella ja Pahang eteläpuolella. Itäpuolella on Etelä-Kiinan meri. Osavaltion pinta-ala on 12 955 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 miljoona. Osavaltion pääkaupunki on Kuala Terengganu. Osavaltio on rikastunut öljyvarannoistaan ja alueella on kehitetty myös turismia. Osavaltion alueella sijaitsevat Perhentian-saaret.

title: Kota Kinabalu

text: Pohjois-Borneon ja Sarawakin, Singaporen ja Malaijian federaation muodostaessa Malesian vuonna 1963 alue sai nimen Sabah. Jesselton säilytti asemansa pääkaupunkina, mutta sen nimi vaihdettiin vuonna 1968 Kota Kinabaluksi.

title: Kuala Lumpur

text: Suurin osa Malesian hallinnosta on siirretty uuteen hallinnolliseen pääkaupunkiin Putrajayaan. Tästä huolimatta Malesian kuninkaan asunto, parlamentti ja lainsäädäntöelimet sijaitsevat yhä Kuala Lumpurissa. Kaupungin eteläpuolella Sepangissa lähellä lentoasemaa ajetaan vuosittain Formula 1 -sarjan osakilpailu.

title: Malesian talous

text: Siirtomaa-ajan vanha kaupunki Malakka on Malesialle tärkeä turistikohde pitkän historiansa ansiosta. Kaupungin merkittäviin turistinähtävyyksiin lukeutuvat vanhojen siirtomaa-aikaisten linnoitusten rauniot ja samalta ajalta peräisin olevat satoja vuosia vanhat rakennukset. Pääkaupunki Kuala Lumpur houkuttelee turisteja nähtävyyksiensä ja ostosmahdollisuuksiensa ansiosta. Kaupungin kuuluisin nähtävyys ja maamerkki on Petronas Towers, jonka yhteydessä on kaupungin merkittävin ostoskeskus Suria KLCC.


query: Kuka on kuvittanut Pokémon-tuotesarjan?

title: Ken Sugimori

text: Ken Sugimori () (s. 27. tammikuuta 1966 Tokio, Japani) on japanilainen videopelisuunnittelija ja -kuvittaja. Hän on tullut tunnetuksi Pokémon-tuotesarjan hahmosuunnittelijana ja art directorina. Sugimori oli myös Pulsemanin art director.[1] Sugimori piirsi itse kaikki alkuperäiset 151 Pokémon-lajia.[2] Hän on myös työskennellyt Pokémon-elokuvien, keräilykorttien ja muiden videopelien, kuten Super Smash Bros. -pelisarjan, parissa.

title: Luettelo Pokémon-lajeista (341–360)

text: Pokémon-tuotesarjassa on 802 erilaista kuvitteellista Pokémon-lajia. Pokémon-kouluttajat pyydystävät lajeja Poké-palloihin, ja käyttävät niitä yleensä taisteluissa toisten kouluttajien Pokémoneja vastaan. Pokémon-evoluution myötä lajit voivat kehittyä ja muuttua vahvemmiksi lajeiksi.

title: Pokémon

text: Pokémon () on japanilainen tuotesarja. Se sai alkunsa Satoshi Tajirin kehittämästä, vuonna 1996 Nintendon Game Boy:lle julkaistusta videoroolipelistä. Sana ”Pokémon” on lyhenne sanoista ”pocket monsters”, ”taskuhirviöt”. Peleissä on satoja erilaisia Pokémon-hahmoja ja tavoitteena on kerätä jokainen niistä ja kouluttaa hahmoista hyvä tiimi. Tuotesarjaan kuuluu videopelien lisäksi keräilykorttipeli, anime, manga ja lukuisia muita tuotteita. Tunnetuin Pokémon-hahmo on sarjan maskotti, keltainen sähköhiiriolento Pikachu.[1] Brändiä hallitsee ja lisensoi The Pokemon Company, josta Nintendo omistaa 32 %.[2] Nimi "Pokémon" ja hahmojen nimet yms. ovat Nintendon tavaramerkkejä.[3]

title: Luettelo Pokémon-lajeista (101–120)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (561–580)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (152–180)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (21–40)

text: Pokémon-tuotesarjassa on 802 erilaista kuviitteellista Pokémon-lajia. Pokémon-kouluttajat pyydystävät lajeja Poképalloihin, ja käyttävät niitä yleensä taisteluissa toisten kouluttajien Pokémoneja vastaan. Pokémon-evoluution myötä lajit voivat kehittyä ja muuttua vahvemmiksi lajeiksi.

title: Luettelo Pokémon-lajeista (461–480)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (301–320)

title: Pikachu

text: Pikachu () on yksi kuvitteellisista Pokémon-lajeista Satoshi Tajirin luomassa Pokémon-tuotesarjassa, joka koostuu videopeleistä, animesta, mangasta, kirjoista, keräilykorteista ja muusta mediasta. Muiden Pokémonien tapaan Pikachu taistelee muita Pokémoneja vastaan otteluissa.[1] Pikachu on keskeisessä roolissa Pokémon-animesarjassa ja on noussut sen ansiosta yhdeksi tunnetuimmista Pokémoneista. Se on myös tuotesarjan virallinen maskotti ja sitä pidetään laajalti suosituimpana Pokémonina.[2] Siitä on tullut yksi japanilaisen populaarikulttuurin ikoneista.

title: Luettelo Pokémon-lajeista (441–460)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (387–400)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (321–340)

title: Pokémon

text: Pokémon on toiseksi menestynein videopeliin perustuva tuotesarja. Suositumpi on ainoastaan Mario-pelisarja, joka sekin on Nintendon tuotteita. Pokémon-anime oli japanilaisen animaation ensimmäinen maailmanlaajuista valtavirran suosiota saavuttanut sarja, joka avasi ovet animen ja mangan Japanin ulkopuoliselle suosiolle. Vuonna 1999 Pokémon-pelejä myytiin seitsemässäkymmenessä maassa, televisiosarjaa näytettiin kuudessakymmenessäyhdessä maassa, elokuvia oli näytetty neljässäkymmenessäneljässä maassa ja korttipeli oli käännetty kahdeksalle kielelle. Vuonna 2003 tuotesarjan arvoksi arvioitiin 15 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Pokémon toimi alkusysäyksenä Cool Japan -liikkeelle.[1]

title: Luettelo Pokémon-lajeista (252–280)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (281–300)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (581–600)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (601–620)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (401–420)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (421–440)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (221–251)

text: Pokémon-tuotesarjassa on 802 erilaista kuvitteellista Pokémon-lajia. Pokémon-kouluttajat pyydystävät lajeja Poképalloihin, ja käyttävät niitä yleensä taisteluissa toisten kouluttajien Pokémoneja vastaan. Pokémon-evoluution myötä lajit voivat kehittyä ja muuttua vahvemmiksi lajeiksi.

title: Luettelo Pokémon-lajeista (121–151)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (541–560)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (621–649)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (181–200)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (1–20)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (494–520)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (481–493)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (201–220)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (361–386)

title: Luettelo Pokémon-lajeista (521–540)