query: Voiko uniapnea hoitaa?

title: Uniapnea

text: CPAP (Continuous Positive Airway Pressure) -laite on puhaltimesta, nenän tai nenän ja suun peittävästä maskista ja letkusta koostuva laite, joka pitää nielun ylipaineen avulla avoimena nukuttaessa. Tavallisin maski on nenän peittävä, jolloin puhutaan nenän kautta annettavasta ylipaine-hoidosta, eli nenä-CPAP-hoidosta ja -laitteesta. Suomessa on tällä hetkellä julkisen sektorin puolella käytössä yli 10 000 CPAP-laitetta ja henkilökohtaisesti ostettuja lienee jo useita satoja. Suomessa arvioidaan olevan kymmenkertainen määrä CPAP-hoitoa tarvitsevia. CPAP-hoito antaa yleensä välittömän avun oireisiin. Lopullinen tulos riippuu potilaan hoitomyönteisyydestä, laitteen aiheuttamista epämukavuuksista ja laitteen soveltuvuudesta yleensä potilaalle. CPAP-hoidon etuna leikkaushoitoon verrattuna on se, että ylipainehoito auttaa koko hengitysmatkalla, kun taas leikkaukset kohdistuvat tiettyyn alueeseen ja ahtaumat voivat tulla muualle leikkauksen jälkeen. Leikkaustulos ei ole aina pysyvä, ja leikkaushoito soveltuu vain pienelle osalle potilaita.

title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.

title: Voikkoväri

text: Rautiaspohjainen voikko on yksinkertaisesti voikko. Ruunikkopohjainen voikkoväri on ruunivoikko, mustapohjainen mustanvoikko. Ruunivoikot näyttävät lähinnä karvaltaan keltaisenruskeilta ruunikoilta, ja ne on aiemmin yleensä rekisteröity hallakoiksi. Mustanvoikot ovat melko vaikeita tunnistaa: ne ovat jouhiltaan lähinnä mustia, karvaltaan tavallisesti harmahtavan tummanruskeita, ja voivat sekoittua tummanruunikoihin tai hiirakoihin.

title: Valkovoikko

text: Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja– tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi– ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon (cremello) jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkeriidassa kiisteltiin siitä, voiko lisäeläke olla työsuhteen ehto ja voiko työantaja muuttaa sitä yksipuolisesti. Kantajia oli satoja. Riita ratkaistiin lopulta sovintoneuvotteluissa, ja työnantajan maksettavaksi sovittu korvaussumma päätettiin pitää salaisena.

title: Apache OpenOffice

text: Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.

title: Uniapnea

text: Luokka:Hengityselinten sairaudet Luokka:Unihäiriöt Luokka:Neuropsykologia Luokka:Ylipaino Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Uniapnea

text: Koska 2/3 uniapneetikoista on ylipainoisia ja ylipaino selvästi lisää apneoita, tulee painon hallinnan olla aina osa uniapnean kokonaisvaltaista hoitoa. Laihdutus onnistunee parhaiten laihdutusryhmissä, joista on saatu hyviä tuloksia. Jos vaikeasti ylipainoinen (BMI > 35) henkilö onnistuu pudottamaan painoaan tasolle BMI alle 30, saattaa uniapnea parantua täysin. Jo 10 prosentin laihdutus merkitsee huomattavaa vähennystä uniapneoiden lukumäärässä ja kestossa. Laihtumisella on suuri merkitys myös muiden sairauksien ja terveysriskien kannalta, kuten esimerkiksi kohonnut verenpaine, diabetes, masennus ja tulehdusvaivat. Parhaita esimerkkejä ovat henkilöt, jotka ovat voineet luopua laihdutuksen avulla CPAP-laitehoidosta. Laihdutuksen asiantuntijat painottavatkin, että jokainen osaa laihduttaa, mutta saavutetun painon säilyttäminen on vaikeaa. Tulisikin puhua painon hallinnasta, mikä edellyttää aina ruokailu- ja liikuntatapojen pysyvää muuttamista.[2]

title: Voikkoväri

text: Voikkovärit on hevosen väriryhmä, jossa pohjaväriä haalistaa voikkogeeni C. Geeni on epätäydellisesti vallitseva, joten homotsygootit voikot ovat huomattavasti heterotsygootteja voikkoja vaaleampia.

title: Voiko sen sanoa toisinkin

text: Voiko sen sanoa toisinkin on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Sauvo Puhtilan salanimellä Solja Tuuli sanoittama kristillinen jazzmessu. Se televisioitiin Mainos-TV:n ohjelmistossa vuoden 1966 lopussa ja julkaistiin myyntitilaston kärkeen nousseena LP-levynä seuraavana vuonna.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Uniapnea

text: Tietämys uniapnean tarkasta esiintymisestä imeväisikäisillä on toistaiseksi puutteellista. Hengitystä ahtauttavia apneoita esiintyy usein ennenaikaisena syntyneillä, mutta täysiaikaisena syntyneillä harvemmin. Apneaoireilu lisääntyy kahden–kolmen kuukauden ikään asti ja alkaa tämän jälkeen vähetä. Puolivuotiaista kuusivuotiaisiin lapsiin uniapneaa on arvioitu esiintyvän vähintään kahdella prosentilla. Eräiden tutkijoiden mielestä uniapnea on eräs kätkytkuoleman riskitekijä. Lasten uniapnea voi oirehtia muun muassa yöhikoiluna, äänekkäänä hengityksenä, suu auki nukkumisena, säpsähtelyinä ja hengityksen pidätyksinä. Lapsille hoitomuotona suositellaan kotiseurantaa erilaisin liikeanturein ja CPAP-hoitoa ja mahdollisesti erilaisia kirurgisia hoitoja. Nielurisojen ja kitarisojen poisto saattaa korjata tilanteen täysin. Oikojahammaslääkärin osuus lasten uniapnean hoidossa on keskeisen tärkeätä. Imeväisillä vaikea-asteisen uniapneataudin tiedetään voivan johtaa henkiseen kehitysvammaisuuteen, kasvuhäiriöön, kuopparintaan tai keuhkosydänvikaan.

title: Uniapnea

text: Terveys 2000 -tutkimuksen mukaan miehistä 13 prosentilla ja naisista kolmella prosentilla oli viikoittain hengityskatkoksia unen aikana.[4]

title: Uniapnea

text: Uniapneaa on perinteisesti pidetty ylipainoisten keski-ikäisten miesten sairautena. Sitä todettiin 1990-luvulla myös naisilla, mutta vähemmän kuin miehillä. Tuoreiden tutkimusten perusteella uniapnea vaivaa vaihdevuosi-iän ohittaneita naisia yhtä paljon kuin miehiä.

title: Voikko

text: Voikko on yksi esimerkki voikkoväreistä, joissa voikkogeeni vaalentaa hevosen karvaa. Voikon tapauksessa hevosen pohjaväri on rautias.

title: Palomino

text: Voikkovärien jalostus on ongelmallista, koska voikkovärien epätäydellisen dominoivuuden vuoksi kullankeltaisia voikkoja (Cc) keskenään parittamalla syntyy auttamatta myös punaruskeita rautiaita (cc) ja yleensä ei-toivottuja kermanvaaleita valkovoikkoja (CC). Ainoa varma tapa tuottaa voikko on risteyttää rautiaspohjainen valkovoikko (CC) ja rautias (cc).

title: Uniapnea

text: Uniapnea on unihäiriö, jossa hengitys keskeytyy hetkellisesti nukkuessa useita kertoja yössä. Uniapnea on neurologinen tai obstruktiivinen sairaus. Hoitamattomana (CPAP- tai vastaava hoito) se vaikuttaa vireystilaan, ja sillä on yhteys sydän- ja verenkiertohäiriöihin sekä aikuisiän diabeteksen aktivoitumiseen.

title: Myytinmurtajat (7. tuotantokausi)

text: Kari, Tory ja Grant kokeilivat useiden takaa-ajokohtausten pohjalta, voiko henkilöautolla ajaa erilaisten esteiden läpi. He arvioivat törmäyksiä kahdella kriteerillä: näyttääkö oikea törmäys samalta kuin elokuvissa, ja voiko autolla ajoa jatkaa sen jälkeen. He törmäsivät...

title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.

title: Voikkoväri

text: Valkovoikoilla hevosilla on vaaleansiniset silmät sekä vaaleanpunainen iho. Silmien värin vuoksi ne on toisinaan tunnettu nimellä "blue-eyed cream (BEC)" eli sinisilmäinen voikko, lähinnä erotuksena joskus hyvin vaaleiksi jäävistä tavallisista voikoista. Valkovoikkoja yksilöitä ei hyväksytä monissa varsinkaan poniroduissa (esimerkiksi newforestinponi ja gotlanninruss), vaikka voikot sinänsä yleensä hyväksytään. Valkovoikon hevosen pohjaväriä on tavallisesti vaikea määrittää pelkän ulkonäön perusteella, mutta rautiaspohjainen kermanvärinen tunnetaan nimellä cremello, ruunikkopohjainen perlino (jolla jouhet ja jalat ovat yleensä hiukan tummemmat kuin muu karva) ja mustapohjainen smoky cream.

title: Uniapnea

text: ,Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009 , Tietoaunettomuudesta.fi, Oy Leiras Finland Ab, Nycomed

title: Uniapnea

text: Koska uniapneaan liittyy usein korkea verenpaine, jota uniapnea voi vielä pahentaa, on verenpaineen selvittäminen tärkeä osa uniapnean kokonaisvaltaisessa diagnostiikassa. Nykyisin verenpaine voidaan mitata myös syke-sykkeeltä (beat-by-beat), jolloin ei tarvita yöunta häiritsevää olkavarsimansettia. Uniapneapotilailla verenpaine voi nousta unen aikana apneoihin liittyen jopa huomattavasti yli 200 mmHg, vaikka päiväaikaiset verenpainearvot olisivat normaalit.[3]

title: Uniapnea

text: Puolella uniapneapotilaita esiintyy aikuistyypin diabetesta[6].

title: Palomino

text: Palomino Horse Associationin ihanteellisena pitämä voikon sävy on "kultakolikon värinen", mutta yhdistys hyväksyy voikon sävyt "vaaleasta keskitummaan ja tumman kultaan". Rekisteriin hyväksyttävän hevosen jouhien tulisi olla valkoiset, luonnonvaaleat tai hopeanharmaat. Jouhien seassa saa olla korkeintaan 15 % tummia tai punaruskeita jouhia.

title: Filha

text: Filha on ollut aloitteentekijänä ja toimijana valtakunnallisessa astma-, keuhkoahtauma-, tuberkuloosi-, uniapnea-, allergiaohjelmassa ja sisäilmaohjelmassa.

title: The Capeman

text: Simon ja Walcott pyrkivät musikaalissa tutkimaan anteeksiantoa: voiko kaksi teini-ikäistä murhannut saavuttaa anteeksiannon ja voiko yhteiskunta antaa tälle anteeksi. Tekijöiden tarkoituksena oli pyrkiä olemaan saarnaamatta yleisölle esittää nämä moraaliset kysymykset viihdyttävän tarinan muodossa.

title: Voikko

text: Voikko (engl. "palomino", ruots. "isabell", saks. "Isabell", ransk. "palomino") on hevosen väritys, jota vierasperäisesti kutsutaan joskus myös palominoksi tai isabellanväriksi. Voikko on karvaltaan voin- tai kullankeltaisen vaaleanruskea ja sillä on hyvin vaaleat, kermanväriset jouhet. Voikon korvien reunat ovat yleensä tummat ja korvien sisällä on selvästi vaaleampaa karvaa, mikä voi auttaa värin tunnistamisessa. Voikkoväritystä pidetään yleensä hyvin kauniina, ja tällaiset hevoset ovatkin kautta aikojen olleet suosittuja ja haluttuja.

title: Palomino

text: Voikkojälkeläinen voidaan teoriassa saada näiden ehtojen täyttyessä hyvin monenlaisista yhdistelmistä - esimerkiksi heterotsygoottien voikonhiirakonpäistärikönkimon ja ruunikon yhdistelmästä syntyisi voikko noin 1,56 % todennäköisyydellä— mutta varmimmat ja käytetyimmät yhdistelmät voikon saamiseksi käsittävät rautiaita sekä rautiaspohjaisia heterotsygootti- ja homotsygoottivoikkoja (voikko, cremello). Alla olevassa taulukossa esitetään näiden kolmen yhdistelmät. Kaikki värit ovat rautiaspohjaisia (ee).

title: Valkovoikko

text: Valkovoikko on hevonen, jolla on C-lokuksessa kaksi epätäydellisesti vallitsevaa alleelia CCr. Valkovoikon genotyyppi C-lokuksen suhteen on siis homotsygootti CCrCCr, kun se eriperintäisillä voikoilla on heterotsygootti CCrC ja ei-voikoilla hevosilla homotsygootti CC.[1][10]

title: Uniapnea

text: Ihmisen on periaatteessa mahdollista elää vuosikymmeniä oireiden kanssa tajuamatta sairastavansa uniapneaa. Varhainen puuttuminen on tärkeää, koska hoitamattomana uniapnea moninkertaistaa mm. verenpainetaudin, sepelvaltimotaudin ja masennuksen riskin. Työpäivän aikana uniapneaan voivat viitata voimakas päiväväsymys, muistihäiriöt, keskittymiskyvyn puute ja jopa nukahtelu. Yöaikaan tunnusmerkkejä ovat herääminen tukehtumisen tunteeseen, yöhikoilu, yöllinen virtsaamistarve ja aamupäänsärky. Myös voimakas kuorsaus on tavallinen uniapnean oire.[1]


query: Mitkä ovat vapaa-ajattelijain maailmanliiton tavoitteet?

title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Vapaa-ajattelijain liitto on suomalainen vuonna 1937 perustettu[1] uskonnottomien etu-, oikeusturva- ja aatteellinen järjestö.[2] Järjestön tavoitteena on kirkon ja valtion ero sekä tieteellisen todellisuuskäsityksen edistäminen.[3]

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Sääntöjensä mukaan liitto koostuu vapaa-ajattelijoiden järjestöistä ja yksittäisistä henkilöistä niissä maissa, joissa kansallista vapaa-ajattelijajärjestöä ei ole. Liiton kotipaikan määrää sen kansainvälinen neuvosto. Nykyisin kotipaikka on Pariisissa. Liittoa johtaa kansainvälinen neuvosto ja sen nimittämä hallitus. Neuvosto koostuu kansallisten järjestöjen nimittämistä valtuutetuista, joita on niiden jäsenmaksunsa maksaneiden jäsenten mukainen määrä. Tarvittaessa kansalliset järjestöt voivat nimittää edustajakseen toisen järjestön valtuutetun tai liiton hallituksen jäsenen. Kansainvälinen neuvosto kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Sen toimikausi ulottuu kansainvälisestä kongressista toiseen, joita järjestetään pääsääntöisesti neljän vuoden välein. Kongressien julkilausumista äänestettäessä noudatetaan valtuutettujen yksinkertaista enemmistöä. Valtuutettujen äänien määrä määräytyy jäsenjärjestöjen jäsenmäärän mukaan. Yhdellä kansallisella järjestöllä voi olla korkeintaan kolmasosa kongressin äänistä. Maailmanliiton vuotuinen jäsenmaksu on nykyisin yksi euro jäsentä kohti.

title: Uskontokritiikki

text: Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880. Kansainvälisten kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen uudistustyön avulla. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.

title: Ateismin historia

text: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto () perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Perustajat olivat D. M. Bennet Yhdysvalloista, Giovanni Bovio Italiasta, Charles Bradlaugh Englannista, Ludwig Büchner Saksasta, Ramon Chies Espanjasta, Wilhelm Liebknecht Saksasta, alankomaalaissyntyinen Jakob Moleschott Italiasta, César de Paepe Belgiasta, Charles Renouvier Ranskasta, Herbert Spencer Englannista ja Karl Vogt Sveitsistä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen ja ihmiskunnan vapauttamiseen uskonnollisista ennakkoluuloista. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Tärkein toimintamuoto on ollut yhteiset kongressit. Suomesta liittoon kuului aikaisemmin Vapaa-ajattelijain liitto 1946–1994.

title: Ateismi

text: Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit. Nimitys vapaa-ajattelija alkoi levitä uudella ajalla. Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Liiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen työn avulla. Liikkeen kulta-aikana toteutettiin kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.

title: Vapaa-ajattelu

text: Vapaa-ajattelijain liitto on osa kansainvälistä vapaa-ajattelija-, humanisti-, sekularisti-, ateisti- ja rationalistiliikettä. Liiton tavoitteena on kirkon ja valtion ero sekä tieteellisen todellisuuskäsityksen edistäminen. Liiton jäsenyhdistyksiin kuuluu noin 1 500 jäsentä. Sääntöjensä mukaan liitto on uskonnottomien ja uskontokuntiin kuulumattomien henkilöiden muodostamien yhdistysten keskusjärjestö. Liitto on poliittisesti sitoutumaton. Sen tavoitteena on ajaa uskonnottomien etuja, oikeuksia ja oikeusturvaa sekä edistää tieteeseen perustuvan uskonnottoman todellisuuskäsityksen leviämistä, uskontokritiikkiä ja ajatuksenvapautta.

title: Vapaa-ajattelu

text: Rooman kongressissa 1904 liitto hyväksyi yhteisen periaatejulistuksen. Maailmanliiton eri kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen uudistustyön avulla. Vapaa-ajattelijain mielestä näiden päämäärien toteuttaminen edellyttää kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Julistuksissa todetaan myös, että vapaa-ajattelijain kansainvälinen liike on puoluepoliittisesti sitoutumaton ja että vapaa-ajattelijat levittävät aatettaan väkivallattomin ja demokraattisin menetelmin. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905. Vuoden 1905 kongressi pidettiinkin Pariisissa.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Syyskuun alussa 1946 Brysselissä kokoontunut Vapaa-ajattelijoiden kansainvälinen neuvosto hyväksyi liiton jäseneksi myös Suomessa 1945 perustetun Vapaa-ajattelijain liiton. Suomalaiset saivat yhden paikan myös toimeenpanevassa komiteassa. Liiton puheenjohtaja Kusti Kulo matkusti Brysseliin ja perillä hänestä tehtiin liiton toinen varapuheenjohtaja.

title: Sekularismi

text: Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen ja ihmiskunnan vapauttamiseen uskonnollisista ennakkoluuloista. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Tärkein toimintamuoto on ollut yhteiset kongressit. Kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen uudistustyön avulla. Vapaa-ajattelijain mielestä näiden päämäärien toteuttaminen edellyttää kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.

title: Ajatuksenvapaus

text: Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä. Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Vapaa-ajattelijaliike vaati kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin 1880 Brysselissä lähinnä belgialaisten ja brittiläisten vapaa-ajattelijoiden aloitteesta. Perustajat olivat D. M. Bennet Yhdysvalloista, Giovanni Bovio Italiasta, Charles Bradlaugh Englannista, Ludwig Büchner Saksasta, Ramon Chies Espanjasta, Wilhelm Liebknecht Saksasta, alankomaalaissyntyinen Jakob Moleschott Italiasta, César de Paepe Belgiasta, Charles Renouvier Ranskasta, Herbert Spencer Englannista ja Karl Vogt Sveitsistä. Säännöt hyväksyttiin Charles Bradlaugh'n johtamassa kokouksessa englantilaisten ja hollantilaisten osanottajien edustaman liberalistisen perinteen mukaisina. Myöhemmin liitto siirtyi ajamaan enemmän ranskalaisten, belgialaisten, espanjalaisten ja italialaisten johdolla sosialismin yhteiskunnallista ohjelmaa.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Tavoitteissaan liitto vaatii kaikille yksilöille oikeutta elämään ja oikeudenmukaisuuteen, oikeutta ajatuksen ja omantunnon vapauteen sekä vapauteen elää vakaumuksensa mukaisesti niin kauan kuin se ei vahingoita muiden vapautta ja kunnioittaa toisten elämää ja arvokkuutta. Liiton mukaan vapaa-ajattelu ei tunnusta mitään uskonnollisia, poliittisia, yhteiskunnallisia tai kansallisia dogmeja. Vapaa-ajattelu vastustaa yksittäisten ihmisten ja ryhmien, poliittisten ja yhteiskunnallisten järjestelmien tai vakaumusten asettamista ylitse muiden ihmisten. Vapaa-ajattelijat tuomitsevat painostuksen yksilöitä ja yhteisöjä kohtaan. Vapaa-ajattelijat taistelevat vapauden ja demokratian, ihmiskunnan älyllisen, kulttuurisen ja moraalisen kehityksen sekä yksilöiden ja yhteiskuntien hyvinvoinnin ja rauhan puolesta.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Vapaa-ajattelijaliike alkoi järjestäytyä kansallisella ja myöhemmin kansainvälisellä tasolla 1800-luvun jälkipuolella. Kehitys liittyi yhteiskunnan murrokseen ja tieteen kehityksen tulemiseen yhä laajemmin tunnetuksi. Darvinismi ja luonnontieteellinen materialismi saivat kannatusta. Uskonnon ja kirkon arvosteluun vaikuttivat myös sosialistiset aatteet. Uskonnon yhteiskunnallisten vaikutusten arvostelu levisi kaikkialla länsimaissa. Erityisen teräviä ilmenemismuotoja se sai työväenluokan piirissä etenkin alueilla, joilla katolisen kirkon valta oli voimakas. Liberalismin poliittisia ihanteita kannattavat vapaa-ajattelijat eivät kuitenkaan jakaneet sosialistikantaisten vapaa-ajattelijoiden kumouksellisuutta.

title: Uskonnoton etiikka

text: Ateismi järjestäytyi länsimaissa 1800-luvulla ateistien, vapaa-ajattelijoiden ja humanistien yhdistyksinä. Vapaa-ajattelijain maailmanliiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät hyvyyteen etiikan ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen työn avulla. Kansainvälisen humanistiliiton määritelmän mukaan ”humanismi on demokraattinen ja eettinen elämänasenne, joka katsoo että ihmisellä on oikeus ja velvollisuus antaa omalle elämälleen merkitys ja muoto. Se puolustaa inhimillisempää yhteiskuntaa etiikalla, joka perustuu inhimillisiin ja muihin luonnollisiin arvoihin käyttäen inhimillisiä kykyjä järjen ja vapaan tutkimuksen ilmapiirissä.”

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Prahan kongressissa 1936 liitto antoi periaatejulistuksen:

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Kun Benito Mussolini tuli valtaan Italiassa ja Adolf Hitler Saksassa, he lakkauttivat vapaa-ajattelijajärjestöt. Lähinnä keskieurooppalaiset sosiaalidemokraattiset vapaa-ajattelijaliitot perustivat 1931 kansainvälisen kattojärjestön Wienin internationaalin. Se ryhtyi määrätietoisesti etsimään yhteyttä ei-sosialistiseen Kansainväliseen vapaa-ajattelijaliittoon, joka tunnettiin myös Brysselin internationaalin nimellä. Liitot yhdistyivät vuoden 1932 alusta lähtien.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905. Vuoden 1905 kongressi pidettiinkin Pariisissa. Vuosina 1913–20 kongresseja ei voitu pitää maailmansodan vuoksi.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Vuonna 1938 Lontoon kongressissa liiton nimi muutettiin Vapaa-ajattelijain maailmanliitoksi.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Liiton sääntöjen mukaan tavoitteena on edistää vapaa-ajattelua, joka järjestön mukaan perustuu tosiasioiden vapaalle tutkimukselle, vapaalle järjen käytölle, rauhanomaiselle ja rakentavalle ajattelulle ja totuuden etsinnälle. Vapaa-ajattelijat tukevat sekularismia ja demokratiaa sekä yhteiskunnallista edistystä ja vapautumista. Liitto on riippumaton poliittisista puolueista ja valtiollisista laitoksista.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Toisen maailmansodan jälkeen liitto sai vuosien tauon jälkeen kootuksi rivinsä ja piti ensimmäisen sodanjälkeisen kongressinsa Lontoossa keväällä 1946. Sodan jälkeen liitto oli selvästi kallellaan työväenluokkaiseen ateismiin päin. Se ei kuitenkaan ollut liiton ainoa juonne, sillä esimerkiksi brittiläiset vapaa-ajattelijat pitivät Lontoon kongressissa näkyvästi esillä poliittisesti sitoutumatonta humanismia.

title: Ateismin historia

title: Vapaa-ajattelijain liitto

text: Kunnolla toiminta jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945.[2] Lahden liittokokouksessa liiton nimeksi muutettiin Vapaa-ajattelijain liitto ry ja sen kotipaikaksi Helsinki. Jäsenyhdistysten tavoitteeksi asetettiin tieteellisen maailmankatsomuksen levittäminen ja tietojen antaminen siviilirekisteriin kuuluville heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan.[6] Järjestäytyminen jatkui vilkkaana, ja myös kirkosta eroaminen yleistyi.[5] Vapaa-ajattelijain liitto oli Vapaa-ajattelijain maailmanliiton jäsen 1946–1994.[7][8] Professori V. T. Aaltonen liittyi vapaa-ajattelijoiden jäseneksi 1947. Aaltosen kirjoitukset ja tilaisuudet saivat paljon yleisöä.[6]

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, vuosina 1880–1938 Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto, on vuonna 1880 Brysselissä perustettu vapaa-ajattelijoiden järjestö. Liiton jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Tärkein toimintamuoto on ollut yhteiset kongressit. Järjestön tarkoituksia on pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen ja ihmiskunnan vapauttamiseen uskonnollisista ennakkoluuloista. Suomesta liittoon kuului aikaisemmin Vapaa-ajattelijain liitto 1946–1994.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Kansallisella tasolla vapaa-ajattelijat järjestäytyivät ensin 1860-luvulla Englannissa. 1870-luvulla järjestäytyminen jatkui Yhdysvalloissa ja Saksassa. Manner-Euroopan maista vapaa-ajattelijat järjestäytyivät parhaiten Belgiassa. Sen voimaa edisti liberalistien ja sosialistien yhteinen taistelu katolista kirkkoa vastaan. Ranskassa vaikutti vahva tasavaltalainen vapaa-ajattelun perinne, mutta liikkeen voimaa heikensi jakautuminen liberalistiseen ja sosialistiseen siipeen. Kirkonvastainen perinne oli vahva myös Espanjassa ja Italiassa, mutta järjestäytyminen oli vähäistä.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Vuoden 1949 kongressi pidettiin Roomassa. Liiton 33. kongressi pidettiin Brysselissä 1952 puheenjohtajanaan Bertrand Russell.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Kulttuuririntamataktiikka näkyi tavallaan myös kansainvälisessä vapaa-ajattelijaliikkeessä. Neuvostoliitossa oli vuonna 1925 perustettu Jumalattomien liitto, joka järjestäytyi vuonna 1929 Taistelevien jumalattomien liitoksi. Liitto pyrki solmimaan yhteyksiä keskieurooppalaisiin sosialistisiin vapaa-ajattelijapiireihin. Erityisesti Saksa oli mielenkiinnon kohteena. Neuvostokommunistit perustivat 1930 oman Proletaarisen vapaa-ajattelijoiden internationaalin. Järjestön päämaja sijoitettiin Berliiniin, jossa kommunistinen liike oli voimakas. Internationaali hakeutui Kansainvälisen vapaa-ajattelijaliiton yhteyteen niin, että yhdistyneet vapaa-ajattelijavoimat saattoivat pitää ensimmäisen yhteisen kansainvälisen kongressinsa Prahassa huhtikuussa 1936. Sen hallitsevat teemat olivat suuntautuneet fasismia ja sotaa vastaan.

title: Kirkon ja valtion ero

text: Kirkon ja valtion eroa vaativa järjestäytynyt vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Britanniassa, Yhdysvalloissa, Saksassa, Ranskassa ja muualla Länsi-Euroopassa.[3] Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, alkuaan Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto perustettiin vuonna 1880 Brysselissä.[4][5] Liiton tarkoituksia oli pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen[4]. Jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot[4]. Vapaa-ajattelijat vaativat kirkon ja valtion erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista.[5] Liikkeen suuri hetki oli kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.[3]

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

title: Vapaa-ajattelu

title: Uskonnonvapaus

title: Helsingin vapaa-ajattelijat

text: Helsingin vapaa-ajattelijoilla oli 1960-luvulla keskustelukerho nimeltä Pakanakilta. Oikeustieteen ylioppilas Raimo Toivosen aloitteesta Pakanakilta rekisteröitiin itsenäiseksi yhdistykseksi vuonna 1968. Tavoitteena oli koota uskonnottomia opiskelijoita yhteen. Toivonen halusi yhdistyksen puheenjohtajaksi Erkki Hartikaisen, joka oli ajatellut perustaa ylioppilaiden ateistiyhdistyksen ennen liittymistään vapaa-ajattelijoihin.


query: Milloin Aleksandra Kollontai kuoli?

title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Mihailovna Kollontai (Алекса́ндра Миха́йловна Коллонта́й — omaa sukua Domontovitš, Домонто́вич) (31. maaliskuuta (J: 19. maaliskuuta) 1872, Pietari – 9. maaliskuuta 1952, Moskova) oli venäläinen marxilainen kirjailija, feministi ja diplomaatti. Hänestä tuli maailman ensimmäinen naispuolinen diplomaattiedustaja vuonna 1923, kun hänet nimitettiin Neuvostoliiton edustajaksi Osloon. Kollontai oli Neuvostoliiton täysivaltainen edustaja (vuodesta 1943 suurlähettiläs) Tukholmassa vuosina 1930–1945, missä asemassa hän toimi välittäjänä Suomen ja Neuvostoliiton rauhantunnusteluissa vuosina 1940 ja 1944.

title: Aleksandra Kollontai

text: Neuvostojohto levitti Kollontain välityksellä lehdistölle itsestään myös maltillista käsitystä, jonka toivottiin leviävän julkisuuteen ympäri maailmaa.

title: Aleksandra Kollontai

text: Stalinin saatua vallan hän nimitti Kollontain ulkomaille diplomaatiksi – Kollontai oli uranuurtaja: ensimmäinen nainen suurlähettiläänä koko maailmassa. Hänet nimitettiin ensin kauppa- ja diplomaattiedustajaksi Norjaan (1923–1926), sitten Meksikoon (1926–1927), josta palasi Norjaan 1927–1930). Vuonna 1930 hän sai siirron Tukholmaan, jossa toimi vuoteen 1945 asti. Hän oli myös mukana Neuvostoliiton lähettämässä edustajistossa YK:n perustamisessa. Ulkomailla hänellä ei ollut vaikutusvaltaa Neuvostoliiton sisäisiin asioihin. Hän toimi diplomaattisena välittäjänä maissa, joiden kautta Neuvostoliitto pystyi hankkimaan tarvitsemiaan kriittisiä tuotteita, esimerkiksi toisen maailmansodan aikana SKF:n kuulalaakereita, joiden päävientikohde oli Saksa. Ulkomaantyönsä ansiosta hän säilyi yhtenä harvoista vanhoista bolševikkijohtajista sivussa Stalinin puhdistuksista ja teloituksista. Vuonna 1945 Kollontai sairastui ja palasi Neuvostoliittoon. Hän kuoli vuonna 1952.

title: Aleksandr Aleksandrovitš Romanov

text: Aleksandr Aleksandrovitš Romanov () oli suuriruhtinas, Venäjän kruununperillisen Aleksandr Aleksandrovitšin (tuleva keisari Aleksanteri III) ja Maria Fjodorovnan lapsi. Aleksandr syntyi 7. kesäkuuta 1869 ja kuoli aivokalvontulehdukseen 2. toukokuuta 1870. Aleksandrin isoveli oli tuleva keisari Nikolai II.

title: Pavel Dybenko

text: Huhtikuussa 1917 Dybenko valittiin Helsingistä käsin toimineen Itämeren laivaston keskuskomitean eli Tsentrobaltin puheneuvoston puheenjohtajaksi. Kyseessä oli helmikuun vallankumouksen jälkeen perustettu demokraattinen Itämeren laivastoa hallinnut elin, joka bolševikkien lisäksi koostui menševikeistä, anarkisteista sekä sitoutumattomista merisotilaista. Dybenkon poliittisena neuvonantajana toimi Aleksandra Kollontai.

title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Domontovitšin äiti oli suomalaisen puutavarakauppiaan tytär Aleksandra Aleksandrovna, omaa sukua Masalin ja isä venäläinen keisarillisen armeijan kenraali Mihail Aleksejevitš Domontovitš. Kesät perhe vietti Aleksandran äidinisän Aleksander Masalinin maatilalla Kuusaan hovissa Muolaassa. Aleksandra Kollontai (Šura) valmistui opettajaksi ja oli 1800-luvun lopulla lyhyen aikaa naimisissa pikkuserkkunsa, insinööriupseeri Vladimir Kollontain kanssa. He saivat vuonna 1893 pojan, Mihailin.

title: Aleksandra Kollontai

text: Rickard Lindström, poliitikko ja lehtimies[7]

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai valittiin bolševikkien keskuskomiteaan vuoden 1917 elokuussa ja hänestä tuli sosiaalisen hyvinvoinnin kansankomissaari (ministeri). Vuonna 1919 hän perusti Ženodtelin, "naisten osaston", joka taisteli lukutaidottomuutta vastaan ja koulutti naisia vallankumouksen mukanaan tuomista uusista avioliitto-, koulutus- ja työlaeista. Vuonna 1920 hänet nimitettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen naisjaoston johtajaksi ja seuraavana vuonna Kominternin naisasiain sihteeriksi, josta hän joutui lopulta eroamaan mielipiteidensä vuoksi.

title: Rickard Lindström

text: Hänellä oli monitasoiset ja toimivat suhteet Neuvostoliiton Tukholman-suurlähetystöön, jonka tuttavapiiriin kuuluivat mm. lähettiläs Aleksandra Kollontai, Zoja Jartseva (peitenimi), lähetystöneuvos Vladimir Semjonov sekä NKVD:n Tukholman toimiston päällikkö Aleksandra Jartseva (peitenimi).

title: Aleksandra Kollontai

text: Stalin oli hyvin tyytyväinen Kollontain toimintaan Tukholman-lähettiläänä ja toimitti tälle kiitoksen lokakuussa 1944. Myös Ždanov kiitti 24. lokakuuta 1944 Kollontaita erinomaisesta työstä Neuvostojohdon hyväksi. NKVD katsoi lähettilään laadullisesti toimineen onnistuneesti annetussa tehtävässä.[6]

title: Aleksandra Kollontai

text: Aleksandra Kollontai ryhtyi kokopäivätoimiseksi kirjailijaksi ja vallankumoukselliseksi. Hän oli kommunistinen feministi ja näki, että vain kommunismi voisi vapauttaa naiset. Vuonna 1898 hän matkusti Zürichiin Sveitsiin opiskelemaan. Palattuaan 1903 hän kirjoitti tutkimuksen Suomen työläisten elämää. Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen hajottua menševikeiksi Juli Martovin johdolla ja bolševikeiksi Vladimir Leninin johdolla 1903, Kollontai ei myötäillyt kumpaakaan osapuolta. Bolševikkeihin hän suhtautui epäluuloisesti ja liittyi viimein menševikkeihin.

title: Aleksandra Kollontai

text: Leonid Itzelev: Madame Kollontai – vallankumouksen seireeni: romaani Aleksandra Kollontain elmstä, suomentanut Robert Kolomainen. Espoo: Fenix-kustannus, 1997 ISBN 951-862-121-7 Carsten Halvorsen: Vallankumouksen suurlähettiläs: Alexsandra Kollontayn elämä ja toiminta (vuosina 1872–1917) suom. Hilkka Laitila. Helsinki: Kansankulttuuri, 1946.

title: Aleksandra

text: Aleksandra Ekster, venäläinen taidemaalari ja muotoilija Aleksandra Elbakjan, kazakstanilainen ohjelmistosuunnittelija ja tieteen avoimen saatavuuden puolestapuhuja Aleksandra Fedoriva, venäläinen pikajuoksija Aleksandra Gripenberg (alkujaan Alexandra), suomalainen naisasianainen, kirjailija ja poliitikko Aleksandra Ionowa, suomalainen kuvataiteilija Aleksandra Josifovna, venäläinen suuriruhtinatar Aleksandra Kollontai, venäläinen kirjailija, feministi ja diplomaatti Aleksandra Kostenjuk, venäläinen šakin suurmestari Aleksandra Krunić, serbialainen tennispelaaja Aleksandra Kustova, venäläinen mäkihyppääjä Aleksandra ”Sandra” Lehtinen, suomalainen poliitikko (SDP) Aleksandra Lindroos (1861–1968), yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista Aleksandra Marinina, venäläinen rikoskirjailija Aleksandra Natalli-Świat, puolalainen poliitikko Aleksandra Pahmutova, venäläinen säveltäjä Aleksandra Rahmanova, venäläinen kirjailija Aleksandra Sokolovskaja, venäläinen vallankumouksellinen, Lev Trotskin puoliso Aleksandra Soldatova, venäläinen rytminen voimistelija Aleksandra Szwed, puolalainen näyttelijä Aleksandra Tšudina, neuvostoliittolainen yleisurheilija Aleksandra Vojneska, makedonialainen pikajuoksija Aleksandra Wozniak, kanadalainen tennispelaaja Aleksandra Železnova, suomalais-venäläinen säveltäjä (alk. Alexandrine Armfelt)

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain suhdeverkosto Tukholman-lähettiläänä:

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain ja Neuvostojohdon yhteistoiminta oli kovaa psykologista peliä, jonka tarkoituksena oli saavuttaa tiukka ote Suomesta ja edesauttaa myöhemmin maassa toteutettavaa vallankumousta.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai osallistui SDP:n puoluekokoukseen 25–27.11.1917 yhdessä Stalinin kanssa. [3] Komissaari Stalinin tehtävä bolsevikkihallituksen edustajana oli antaa pontta Leninin innokkaille kehotuksille ja saada SDP:n johtajat uskomaan, että heidän velvollisuutensa oli ottaa valta käsiinsä. [4]

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontain ajatukset seksuaalisuudesta herättivät aikanaan paljon huomiota. Kuuluisassa kirjoituksessaan Theses on Communist Morality in the Sphere of Marital Relations (1921) hän toteaa seksuaalisuuden olevan ihmisen luonnollinen tarve siinä missä nälkä ja janokin.[1] Tämä vapaan rakkauden kannatus herätti pahennusta laajalti. Lännessä kirjoituksia tulkittiin väärin, ja niiden perusteella väitettiin naisten tulleen sosialisoiduiksi Neuvostoliitossa. Lenin puolestaan piti Kollontain ajatuksia epäsosialistisina.[2]

title: Jatkosota

text: Heinäkuun puolenvälin jälkeen tilanne Kannaksella vakiintui ja Aleksandra Kollontai ilmoitti 12. heinäkuuta ruotsalaisten välityksellä, että ehdottoman antautumisen vaatimus oli johtunut hänen ”väärinkäsityksestään”. Neuvostoliitto luopui ehdottoman antautumisen vaatimuksesta ja Ruotsin kautta ilmoitettiin Mannerheimille, että Neuvostoliitto oli valmis aselepoon edellyttäen, että sen allekirjoittaisi Mannerheim eikä silloisen hallituksen edustaja. Ryti erosi 1. elokuuta ja Mannerheim nimitettiin hänen seuraajakseen. Mannerheim nimitti uuden hallituksen 7. elokuuta.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai ehdotti lisäksi kollektiivista kasvatusta ja kollektiivisia asuntoja, mutta hänen suunnitelmansa hylättiin utopistisina.

title: Kansainvälinen naistenpäivä

text: Sosialistisen internationaalin naisten toisessa, Kööpenhaminassa 26.–27. elokuuta 1910 Nørrebron työväentalossa pidetyssä konferenssissa saksalaisen sosialistin Clara Zetkinin ehdotuksesta yli sata naista 17 maasta yksimielisesti hyväksyi kansainvälisen naistenpäivän. Konferenssi ei määritellyt tarkkaa päivämäärää. Kokouksessa olivat keskeisellä sijalla saksalainen Clara Zetkin, venäläinen Aleksandra Kollontai ja italianukrainalainen Anželika Balabanova. Kokoukseen osallistuneesta tanskalaisesta Nina Bangista tuli maailman ensimmäinen naisministeri Tanskan ensimmäiseen sosialidemokraattiseen hallitukseen 1924. Kokouksessa oli läsnä viisi suomalaisnaista, jotka olivat Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisen eduskunnan jäseniä. Virallinen suomalaisedustaja oli Ida Aalle-Teljo. Neljä muuta olivat Hilda Herrala, Aura Kiiskinen, Hilja Pärssinen ja Miina Sillanpää.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai joutui pakenemaan ulkomaille vuonna 1908. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä hän oli Tirolissa valmistelemassa kansainvälistä naisten kongressia Wienissä. Karl Liebknecht sai järjestettyä hänet puolueettomiin maihin sodan alta. Hän liittyi bolševikkeihin 1914 palatessaan Venäjälle.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontaista tuli kommunistisen puolueen sisäinen kriitikko, ja hän muodosti yhdessä ystävänsä Aleksandr Šljapnikovin kanssa vasemmistolaisen ryhmän puolueessa, nimeltä "Työläisten oppositio". Lenin kuitenkin hajotti ryhmän, ja Kollontai jäi poliittisesti tuuliajolle.

title: Pavel Dybenko

text: Pavel Jefimovitš Dybenko (, 16. helmikuuta 1889 Tšernihivin kuvernementti – 29. heinäkuuta 1938 Moskova) oli ukrainasyntyinen bolševikki ja puna-armeijan upseeri. Hänen ensimmäinen aviopuolisonsa oli Aleksandra Kollontai.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai toimi välittäjänä Suomen ja Neuvostoliiton rauhanneuvotteluissa keväällä vuonna 1940 ja 1944. Hän tapasi Paasikiven Tukholmassa useita kertoja.

title: Aleksandra Kollontai

text: Johtuen suuresta työtaakasta Kollontai ehdotti Leninille vetäytymistä lepäämään. Tämän seurauksena toteutui Leninin matka Suomeen, Halilan parantola alueelle 6–10.1.1918.[5]

title: Nadežda Krupskaja

text: Krupskajan isä oli vapaamielinen upseeri. Krupskaja toimi monissa Venäjän Sosiaalidemokraattisen Työväenpuolueen johtotehtävissä puolueen perustamisesta asti. Vallankumouksen jälkeen hänet nimitettiin koulutuksesta vastanneen kansankomissaarin Anatoli Lunatšarskin apulaiseksi. Krupskajan suhde Leniniin oli enemmän ammatillinen kuin romanttinen, ja Aleksandra Kollontai kuvaili sitä jopa orjuudeksi.

title: Aleksandra Kollontai

text: Kollontai oli suhdetoimintanainen, jonka tehtävänä oli vakuuttaa Suomen ja Ruotsin johto sekä muutkin uskomaan Neuvostoliiton rauhanhankkeita 1944 ja osoittaa Stalinin olevan tosissaan niiden suhteen. Uskottavuudella pyrittiin todellisuudessa hankkimaan myönnytyksiä Neuvostoliiton hyväksi. Jatkosodan loppuvaiheessa lähettiläs toimi houkutuslintuna, joka loi jatkuvasti sellaisia ylisuuria odotuksia rauhanehtojen suhteen, jotka osoittautuivat myöhemmin todellisissa neuvotteluissa perättömiksi.

title: Venäjän sosiaalidemokraattinen työväenpuolue

text: Sosiaalidemokraattien mielipiteet jakaantuivat 1914 suhtautumisessa Venäjän valtiovaltaan sen taistellessa ensimmäisessä maailmansodassa ja monet merkittävistä mensevikeistä, kuten Trotski ja Aleksandra Kollontai liittyivät bolsevikkeihin.

title: Vladimir Lenin

text: Menševikit toimivat enemmän Länsi-Euroopan puolueiden lailla, kun taas bolševikit olivat taistelujärjestö, joka pyrki kaatamaan tsaarinvallan muun muassa terrorilla. Menševikkien merkittävimpinä johtajana olivat Juli Martov, Georgi Plehanov ja Vera Zasulitš. Bolševikkeihin liittyivät myöhemmin monet entisistä menševikeistä muun muassa Lev Trotski, jonka taidot osaltaan auttoivat lokakuun vallankumouksen onnistumisessa, ja Aleksandra Kollontai.[27] Menševikit pitivät puoluejäsenyyden avoimena ja tekivät yhteistyötä myös muiden puolueiden kanssa ja sen jäseniä päätyi myöhemmin jopa toiseen Aleksandr Kerenskin johtamaan väliaikaiseen hallitukseen.[28]

title: Aleksandra Kollontai

text: Luokka:Bolševikit Luokka:Venäläiset feministit Luokka:Kominternissa vaikuttaneet henkilöt Luokka:Venäläiset kirjailijat Luokka:Venäläiset poliitikot Luokka:Neuvostoliittolaiset poliitikot Luokka:Neuvostoliiton suurlähettiläät Luokka:Vuonna 1872 syntyneet Luokka:Vuonna 1952 kuolleet


query: Mitkä ovat Chaos Space Marinet?

title: Warhammer-universumi

text: Chaos Space Marines on armeija. He ovat Space Marinesin pahoja serkkuja. Aikoinaan demonisten voimien turmelemat avaruusmariinit kääntyivät ystäviään sekä Keisaria vastaan ja palvovat nyt kauttaaltaan pahoja kaaosjumalia. Kaaosmariinit vannoivat vihaavansa Space Marineita ja saattavansa koko tunnetun universumin kaaoksen jumalien haltuun. Jumalia on neljä: Khrone, Slaanesh, Nurgle ja Tzeentch. Chaos Space Marines käyttävää usein melko samanlaista kalustoa kuin Space Marinet, mutta taistelussa he voivat myös manata avukseen hurjia demoneita ja muita kaaoksen kauhuja.

title: Warhammer-universumi

text: Krootit ovat Tau Empiren kanssa liittoutuneita palkkasotureita, joiden tiedetään taistelleen myös ihmisten (Imperial guard), kaaokseen langenneiden (Chaos Space Marines), Eldareiden ja jopa Örkkien puolella.

title: Warhammer-universumi

text: Space Marinesin perussotilaat ovat melko kestäviä, ja sopivan hyviä lähes kaikessa. Eliittisotureiden puolelta löytyy vahvoja Terminaattoreita, jotka ovat hitaita mutta iskevät sitäkin lujempaa. Nopeisiin ja taktisiin hyökkäyksiin Space Marineilla on lentorepuilla varustettuja Assault Marineja ja nopeita moottoripyöriä. Tankkiosastollakaan ei ole yksiköistä puutetta: Tykistönä toimii tappava Whirlwind, joukkojen kuljetusaluksena nopea Rhino ja perustankkina Predator sekä suuri Land Raider. Lisäksi Marinet ovat kuuluisia Dreadnoughteistaan, jotka ovat eräänlaisia suuria mechoja, joita ohjaa taistelussa vakavasti haavoittuneen tai kaatuneen soturin rippeet.

title: Systematic Chaos

text: Tavallisen CD-painoksen lisäksi albumista julkaistiin myös DVD:n sisältävä erikoispainos. DVD sisältää 5.1-monikanavamiksauksen albumista sekä Mike Portnoyn ohjaaman dokumentin "Chaos in Progress – The Making of Systematic Chaos". Albumin ensimmäinen single kappaleesta "Constant Motion" julkaistiin 27. huhtikuuta 2007, ja kappaleesta on kuvattu myös musiikkivideo.

title: Space Hulk

text: Pelissä Space Marinet taistelevat jättimäisten avaruusalusten hylyissä Genestealereita vastaan. Näistä hylyistä käytetään nimitystä ”space hulk”, mistä pelin nimi on peräisin. Kun ihmisten asuttamaa avaruutta kohti havaitaan ajelehtivan Genestealereita täynnä oleva hylky, Space Marinet lähettävät Terminaattoriryhmänsä puhdistamaan tai tuhoamaan sen.

title: Dissidia Final Fantasy

text: Dissidia Final Fantasy kertoo Cosmoksen, harmonian jumalattaren ja Chaosin, epäsovun jumalan taistelusta. Pelin avussa Valon Soturi löytää Cosmoksen Chaosin haavoittamana. Valon voimien heiketessä Cosmos ilmestyy muille yhdeksälle sankarille ja antaa heille tehtävän etsiä kristallit, jotka voivat pelastaa maailman. Sankarit onnistuvat löytämään kristallit ja palaavat Cosmoksen luokse, mutta Chaos saapuu ja tappaa Cosmoksen. Cosmoksen voimien kadotessa sankarit alkavat kadota omiin maailmoihinsa mutta kristallit onnistuvat estämään tämän. Sankarit jatkavat matkaansa Chaosin Pyhäkölle. Siellä kristallit avaavat portin Chaosin valtaistuimelle ja sankarit kohtaavat viimeisen taistelunsa. Kun Chaos on lyöty, sankarit teleportataan Cornelian linnan ulkopuolelle (Final Fantasy I). Siellä he palaavat omiin maailmoihinsa kristalliensa kanssa ja Valon Soturi palaa takaisin Cornelian linnaan.

title: Dawn of War: Dark Crusade

text: Tarina alkaa siitä, kun kaikki seitsemän rotua, The Tau Empire, Necronit, Space Marines, Imperial Guard, Örkki (Warhammer 40,000), Eldarit ja Chaos Space Marines, ovat ajautuneet sodan raunioittamalle planeetta Kronukselle. Kaikki haluavat eri syillään saada planeetan haltuunsa, ja näin alkaa Pimeä ristiretki ().

title: Warhammer-universumi

text: Space Marines ovat Keisarin nyrkki, joukko valiosotilaita jotka on geneettisesti muunneltu lähes täydellisiksi ja pelottomiksi yli-ihmisiksi. Lukuisten geenimuunnoksien, taistelukykyä ja kestävyyttä parantavien implanttien ja leikkausten jälkeen avaruusmariinit puetaan kestävään, koko vartalon peittävään metalliseen voimahaarniskaan. Vähälukuisia, mutta sitäkin tehokkaampia Space Marineita käytetään vain äärimmäisen vaativissa tapauksissa. Nämä taistelijamunkit ovat jakautuneet useiksi eri alalahkoiksi.

title: Morris Marina

text: Morris Marinan tullessa myyntiin Suomessa vuonna 1972 Morris-autojen maahantuonti oli siirtynyt Oy Voimavaunu Ab:lta Sisu-autojen valmistajalle Oy Suomen Autoteollisuus Ab:lle. Tekniikan Maailma -lehden testiryhmä totesi koeajon perusteella Marinan olevan ominaisuuksiltaan tasapainoinen, mutta yleisilmeeltään arkinen ja väritön. Auto sai moitteita melko voimakkaasta sisämelusta. Marinan perusmallin hinta vuonna 1975 oli 15 330 markkaa (vuoden 2005 rahassa 10 470 euroa) ja se oli selvästi edullisin perheautoluokan brittiläinen automalli Suomessa. Tästä huolimatta auto alkoi vuosikymmenen mittaan jäädä ripeämmin uudistuneiden keskieurooppalaisten ja japanilaisten kilpailijoidensa jalkoihin. Marinaan vuosien varrella tehdyt uudistukset, kuten vuonna 1975 uusittu sisustus ja vuonna 1978 esitelty TC-moottori, huomioitiin vain laimeasti. Vuoteen 1979 mennessä Morris Marina -autoja myytiin Suomessa runsaat 13 000 kappaletta. Marinan ehostettu versio Ital esiteltiin suomalaisissa autolehdissä loppuvuonna 1980, mutta yhtäkään tämän mallista autoa ei tuotu maahan. Tämä merkitsi Morris-merkin katoamista Suomen automarkkinoilta. Marinan jälleenmyyntiarvo oli heikko ja 1980-luvulla sen kohtalona oli varsin usein joutuminen vaihtoautohallien takanurkkien pitkäaikaiseksi täytteeksi.

title: Sonic Advance 3

text: Hyvä loppu:(kun on kerännyt kaikki 7 Chaos Emeraldia)Päihitettyään loppuvastuksen, Eggman ja Gemerl on päihitetty ja he yrittävät paeta, samalla Eggman lupaa kostoa. Kuitenkin, Gemerl lopettaa juoksemisen ja hyökkää Sonicin kimppuun, Sonicin täytyy levittäytyä saadakseen Chaos Emeraldit. Kun Gemerl yhtäkkiä näkee ne 7 Chaos Emeraldia, paha koodi aiheuttaa Emerlille toimintahäiriöitä, ja Gemerl käyttää Chaos Emeraldeja muuttuakseen orbin-muotoiseksi robotiksi. Sitten Gemerl nappaa Eggmanin ja heittää hänet Sonicia päin ennen kuin tämä pakenee ulkoavaruuteen. Sen jälkeen Sonic käyttää kaikkien Emeraldien voimaa ja sen jälkeen hänestä tulee Super Sonic ja Dr. Eggmanin avulla hän saa päihitettyä Gemerlin. Lopulta Tails löytää Gemerlin rikkinäisen vartalon rannalta ja ryhtyy sen jälkeen korjaamaan koko robotin. Peli päättyy siihen kun Tailsin korjaama uusi Gemerl leikkii Creamin kanssa hänen äitinsä, Vanillan talolla.

title: Shadow the Hedgehog (videopeli)

text:
Peli noudattelee pääosin Sonic-pelisarjalle uskollista vauhtipainotteista tasoloikintaa. Uutena elementtinä pelissä ovat aseiden ja ajoneuvojen käyttö ja mahdollisuus vaikuttaa merkittävästi pelin kulkuun. Lisäksi Shadowlla on käytössään Chaos Controll ja Chaos Blast-liikkeet, molempia liikkeitä varten on oma mittari, joka kasvaa sen mukaan, tekeekö hyviä tekoja (pelastaa tai parantaa ihmisiä) joka lisää Chaos Controll-"mittarin" täyttymistä, tai tekemällä pahoja tekoja (päihittämällä "hyviksiä", tuhoamalla ympäristöä), joka taas kasvattaa Chaos Blast-"mittaria" Kun mittari on täynnä voi voimia hyödyntää omaksi edukseen: Chaos Controllia käyttäen voi kentässä edetä hyvinkin pitkälle silmänräpäyksessä, ja Chaos Blastilla voi tuhota lukuisia vihollisia ympäriltään. Ympäristöä voi myös käyttää hyväkseen vihollisten tuhoamisessa.
Osassa kenttiä on pientä ongelmanratkontaa ja tietyissä kohdissa pääsee etenemään vain kulkuneuvolla, joka voi olla myös vihollisen "ratsu", lentävä Black Arms-olio.
Lisäksi jokaisessa kentässä on piilotettuna 5 avainta. Mikäli nämä kaikki avaimet löytää, saa käyttöönsä erikoisemman aseen tai ajoneuvon kentän loppuun asti. Lisäksi Check Point-tallennuspisteitä pitkin voi siirtyä aikaisemmille saman kentän Check Point-pisteille.

title: Warhammer-universumi

text: Warhammer 40,000 -miniatyyripelissä yksi Nurglen kaaoskansoista on Death Guards, joka oli ennen yksi Space Marineiden jaostoista. Death Guardit syntyivät kun Nurgle tarjosi vakavasti haavoittuneelle ja omien joukkojen hylkäämälle mariinille pelastuksen, jonka hintana on että marinen panssaripukuun kasvaa muun muassa paiseita, hometta ja heidän ruumiinsa mutatoituu. Nurglen vaikutuksen takia he ovat immuuneita sairauksille ja suhteellisen kestäviä. Nurglen joukot pukeutuvat yleensä vihreän ja ruskean eri sävyihin, vaikka värit vaihtelevat paljon palvelusalueiden ja kotialueen maiseman koostumuksen mukaan.

title: Knuckles the Echidna

text: The server's are the seven Chaos. Chaos is power enriched by the heart. The Controller is the one that unifies the Chaos-- (suom. Serverit ovat Seitsemän kaaosta. Kaaos on sydämen rikastuttamaa voimaa. Hallitsija on se, joka yhdistää Kaaoksen)

title: Warhammer-universumi

text: Witch Hunterit ovat ihmisen imperiumin inkvisition armeija. Witch Hunterit taistelevat noitia, korruptiota, kerettiläisyyttä ja muita rikoksia imperiumia vastaan. Witch Hunterit käyttävät paljon Sisters of Battle Space Marines-jaoston sotureita. Witch Hunterit ovat Space Marineiden äärimmäisen erikoistunut alajaosto, jolla on niin paljon yksiköitä että se erotettiin omaksi armeijakseen. Wich huntereita ei kuitenkaan ole geneettisesti muokattu niin kuin space marineja, koska muokkaukset sopivat vain miespuoliselle eli he ovat käytännössä tavallisia ihmisiä. Armeija koostuu melkein kokonaan fanaattisista kauniimman sukupuolen Space Marineista, jotka ovat spesialisteja noitien ja psyykkereiden metsästämisessä. Witch Hunterit ovat hyvin mieltyneitä liekinheittimiin.

title: Chaos Communication Congress

text: Chaos Communication Congress (CCC) on kansainvälisen hakkeriyhteisön vuosittainen kokoontuminen, jonka järjestää saksalainen Chaos Computer Club. Tapahtuma koostuu teknisiin ja poliittisiin aiheisiin pureutuvista luennoista ja työpajoista.

title: Sonic Chaos

text: Sonic Chaos (myös nimellä Sonic the Hedgehog Chaos ja Sonic & Tails) on Aspectin kehittämä ja Segan julkaisem tasohyppelypeli. Peli julkaistiin vuonna Sega Master Systemille ja Sega Game Gearille.

title: Chaos in Motion 2007–2008

text: Chaos in Motion 2007–2008 on Dream Theater -yhtyeen vuonna 2008 julkaisema live-DVD. Kappaleet on koottu yhtyeen vuonna 2007 julkaistun studioalbumi "Systematic Chaosin" jälkeen seuranneen "Chaos in Motion" -maailmankiertueen eri konserteista.

title: Chaos

text: Chaos voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

title: Warhammer-universumi

text: Witch Hunterit ovat Space Marineiden äärimmäisen erikoistunut alajaosto, jolla on niin paljon yksiköitä että se erotettiin omaksi armeijakseen. Witch huntereita ei kuitenkaan ole geneettisesti muokattu niin kuin space marineja, koska muokkaukset sopivat vain miespuoliselle eli he ovat käytännössä tavallisia ihmisiä. Armeija koostuu melkein kokonaan fanaattisista naisista, jotka ovat erikoistuneet noitien ja psyykkereiden metsästämiseen. Harrastajapiireissä lasketaan usein hyväntuulista leikkiä näistä naisvoimaisista ja liekinheittimiin mieltyneistä sotureista.

title: Warhammer-universumi

text: Daemonhunterit ovat niin ikään Space Marineiden alalahko, jotka ovat erikoistuneet erityisesti kaaoksen demonien ja muiden ilkeiden otusten teurastamiseen. He manaavat pahojen voimien vastaisia loitsuja, joiden avulla he saavat lisäbonuksia demoniyksiköitä vastaan taistellessa.

title: Warhammer-universumi

text: Chaos Space Marines syntyi, kun keisarin oikea käsi Horus päätti asettua johtajaansa vastaan. Jotkut Space Marine-legioonat seurasivat Horusta ja kahden osapuolen välille syttyi sisällissota, joka tunnetaan Horus Heresynä. Heresy päättyi, kun hävityn taistelun jälkeen Horus huijasi keisarin alukseensa. Horus tappoi Blood Angels-jaoston perustajan Sanguinuksen ja kävi kovan taistelun keisariakin vastaan, mutta hävisi lopulta. Seuranneesta Chaos mariinien joukkopaosta on kerrotu vain että pölypilvi ei laskeutunut moneen päivään. Horuksen paikan entisen Luna Wolves-jaoston, silloinen Sons of Horus, johtajana otti Horuksen klooniksikin epäilty Abaddon the Despoiler, joka muutti jaoston nimen Black Legioniksi. Abaddon aloitti niin sanotut mustat ristiretket galaksin muita rotuja vastaan ja ne jatkuvat edelleen. Niistä viimeisin, kolmastoista, kohdistui Cadiaan. Kaaosmarinet ovat sotineet myös toisiaan vastaan. Tästä esimerkki on sota Noise Marinejen ja World Eatersien välillä. Sota on tunnettu World Eatersien Khârnin petturuudesta. Tämä ei sallinut joukkojensa levätä ja tappoi säälimättä joukon omiaan, jotka pitivät taukoa.

title: Warhammer 40,000

text: Inquisition (Inkvisitio) = Inkvisitioon kuulu monta erilaista osastoa, jotka ovat erikoistuneet eliminoimaan erilaiset Imperiumia uhkaavat tekijät. Vaikka Inkvisitioon kuuluu monta osastoa, suurimmat ja merkittävimmät ovat kuitenkin Daemonhunters (Ordo Malleus), Witch Hunters (Ordo Hereticus) ja Alienhunters (Ordo Xenos). Daemonhunterit ovat erikoistuneet metsästämään demoneita, Witch Hunterit noitia, psyykkereitä ja vääräuskoisia ja Alienhunterit xenoja, eli muukalaisrotuja. Näistä kolmesta osastosta vain Daemonhunterit ja Witch Hunterit ovat virallisia armeijoita pelissä, kun taas Alienhuntereille ei ole vielä julkaistu omaa armeijakirjaa (Codex). Witch Huntereita ja Daemonhuntereita voi vahvistaa pelissä esimerkiksi Imperial Guardin tai Space Marineiden joukoilla.Chaos Space Marinet käyttävät usein melko samanlaista kalustoa kuin Space Marinet, mutta he voivat myös manata taistelussa avukseen hurjia demoneita ja muita Kaaoksen kauhuja.

title: Luettelo digimoneista A–C

text: Chaos Lord on Mega-tason virustyypin digimon, joka esiintyy Digimon World 2-pelissä. Chaos Lord muistuttaa konemaista dinosaurusta, jolla on punainen ja musta panssarointi. Chaos Lordin hyökkäyksiä ovat Chaos Cannon ja Pulse Blast. Pelissä Akira taisteli Chaos Lordia vastaan onnistuen voittamaan tämän, mutta Crimson yhdisti Chaos Lordin ja kaaoskenraalit itseensä muuntautuen NeoCrimsoniksi.

title: Warhammer 40,000

text:
Sanctus Reachissä Space Wolves armeija pyrkii torjumaan Ork-invaasion.
Shield of Baalissa Tyranid armeija hyökkää Blood Angels Space Marineiden kimppuun.
Kampanjoita on näiden lisäksi useita, eikä Games Workshop näytä lopettavansa niiden tekemistä vähään aikaan.

title: 19521 Chaos

text: 19521 Chaos on transneptuninen kohde, eli pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Neptunusta kauempana. Kohde kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen ja cubewanoihin. Chaos löydettiin Deep Ecliptic Surveyllä vuonna 1998. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian alkutilan Khaoksen eli kaaoksen mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella 1998 WH24.

title: Chaos Ridden Years – Stockholm Knockout Live

text: Chaos Ridden Years on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin Tukholmassa nauhoitettu live-DVD ja -albumi, joka julkaistiin vuonna 2006. DVD sisältää myös Chaos Ridden Years -bändihistorian ja musiikkivideoita.

title: Luettelo televisiosarjan Power Rangers sivuhahmoista

text: Marinaa näytteli Kamera Walton, joka on aiemmin näytellyt myös Keltaista Psycho Rangeria sarjassa "Power Rangers in Space".

title: Marinin piirikunta

text: Marinin piirikunta on piirikunta Golden Gate Bridgen pohjoispuolella San Franciscon lahden ympäristön pohjoisosassa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Piirikunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 252 409 ihmistä. Piirikunnan hallintokeskus on San Rafael. Marinin piirikuntaa ympäröi etelässä San Francisco, kaakossa Alamedan piirikunta, idässä Contra Costan piirikunta ja Sonoman piirikunta pohjoisessa ja koillisessa. San Quentinin vankila ja elokuvaohjaaja ja -tuottaja George Lucasin työskentelytila Skywalker Ranch sijaitsevat piirikunnassa.

title: Michael Jordan

text: Videopeleissä Jordan esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1988, jolloin julkaistiin peli Jordan vs. Bird: One on One. 1990-luvun alussa hän oli mukana NBA-pelisarjassa. Vuonna 1993 julkaistiin tietokonepeli Michael Jordan in Flight, ja seuraavana vuonna ilmestyi Michael Jordan: Chaos in the Windy City. Space Jam -elokuvan yhteydessä ilmestyi myös samanniminen Space Jam -videopeli. 2000-luvulla Jordan esiintyi lukuisissa NBA-pelisarjan videopeleissä.[121] Lisäksi Jordan on esiintynyt NBA 2K11 ja NBA 2K12-pelin pelikannessa.[122]

title: Rakion

text: Jokaisella hahmolla on oma Chaos mode. Se on erikois-mode, jolloin hahmon iskut ovat erilaisia ja tehokkaampia kuin normaalilla hahmolla. Chaos moden voi aktivoida saamalla Chaos mittari täyteen. Mittaria voi täyttää tappamalla vastustajia. Chaos mode kestää vain tietyn ajan, mutta joillakin aseilla tai esineillä aikaa voidaan lisätä useilla sekunneilla.


query: Sodittiinko toista maailmansotaa Suomessa?

title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan seurauksena kuoli tai katosi 85555 suomalaista. Noin 90 % kaatuneista ja kadonneista oli 20–40-vuotiaita miehiä. Talvisodan taisteluissa kuolleista noin puolet oli perheellisiä, jatkosodassa luku oli noin neljännes. Alle 45-vuotiaista suomalaisista aviovaimoista joka 17. oli toisen maailmansodan päättyessä leski. Sotalesket erottuivat muista leskistä, heitä on luonnehdittu ylistämällä alistetuiksi naisiksi, joiden ihmissuhteet olivat ympäristön tarkkailun ja arvioinnin kohde. Heidän toimeentulonsa oli heikkoa. Valtiolta saatu korvaus vastasi sataprosenttisen sotainvalidin saamaa korvausta.[27] Sodasta selvinneille miehille lesket olivat varteenotettava kumppanivaihtoehto. Kun sotaleski avioitui uudelleen, valtio maksoi hänen kolmen vuoden eläkkeensä ja lesken eläketurva päättyi.[28]

title: Kaakkoismurteet

text: Kaakkoismurteet eli niin sanottu ”Karjalan murre” on Kaakkois-Suomessa puhuttava suomen kielen murreryhmä. Ennen toista maailmansotaa kaakkoismurteita puhuttiin koko Karjalankannaksen alueella, Laatokan Karjalassa ja Inkerinmaalla.

title: Prosenttiperiaate

text: Suomessakin prosenttiperiaate oli esillä ensimmäisen kerran eduskunnassa jo ennen toista maailmansotaa. Eduskunta hyväksyi hallituksen esittämän toivomusponnen vuonna 1939. Päätöksen käyttöönoton esti kuitenkin sota-aika.

title: Suomen markka

text: Toisin kuin Isossa-Britanniassa, jossa myös palattiin kultakantaan samoihin aikoihin, Suomen markka ei saanut samaa kulta-arvoa kuin sillä oli ollut ennen ensimmäistä maailmansotaa. Markan kulta-arvo oli nyt vain noin 13 prosenttia aikaisemmasta: 100 markan kultarahassa oli nyt grammaa puhdasta kultaa.[8][9])

title: Liettua

text: Liettuassa oli ennen toista maailmansotaa suuri juutalaisväestö. Ennen toista maailmansotaa Vilnan väestöstä kolmannes oli juutalaisia. Saksan miehityksen aikana yli 90 prosenttia Liettuan juutalaisista tapettiin. Nykyisin Liettuassa on noin 3 100 juutalaista.

title: Suomen ortodoksinen kirkko

text: Ennen toista maailmansotaa nykyinen Karjalan hiippakunnan keskuspaikka sijaitsi Sortavalassa ja Helsingin hiippakunta Viipurissa.[7]

title: Naantalin jalostamo

text: Ennen toista maailmansotaa oli Suomessa esillä oman jalostamon rakentamiskysymys huoltovarmuuden ja omavaraisuuden turvaamiseksi. Saksa vaati Suomea panostamaan turvalliseen maanalaiseen varastointiin. Vuonna 1943 aloitettiin suunnittelemaan Naantalin Tupavuoreen kalliovarastoja, jotka toteutettiin kokonaisuudessaan vasta sodan jälkeen. Vuonna 1944 aloitettiin louhinta kahdelle neljän miljoonan litran öljysäiliölle varmuusvarastointia varten.

title: Jelisavettina

text: Inkerinsuomalaiset kuuluivat ennen toista maailmansotaa Spankkovan ja Kupanitsan luterilaisiin seurakuntiin. Saksalaismiehityksen aikana inkeriläiset siirrettiin Suomeen, josta heidät sittemmin palautettiin Neuvostoliittoon. Vain harvat heistä onnistuivat palaamaan kotiseudulleen.

title: Mille Miglia

text: Mille Miglia (suomeksi ""tuhat mailia"") oli Italian yleisillä teillä ajettava autokilpailu. Kilpailu järjestettiin yhteensä 24 kertaa vuosina 1927–1957 — 13 kertaa ennen toista maailmansotaa ja 11 kertaa sodan jälkeen.

title: Kerrostalot Suomessa

text: Suomessa kerrostalo on tyypillisesti 3–4-kerroksinen asuinrakennus. Yli kahdeksankerroksiset rakennukset ovat harvinaisia. Suomeen on rakennettu vuodesta 1880 yli 50 000 kerrostaloa, joista reilusti yli puolet on rakennettu vuoden 1970 jälkeen. Laajimmat kerrostaloalueet sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Turussa, Espoossa ja Vantaalla. Helsingissä sijaitsee noin neljännes kaikista kerrostaloista. Vain kymmenesosa maan kerrostalokannasta on valmistunut ennen toista maailmansotaa, ja siitäkin 70 prosenttia sijaitsee Helsingissä. Helsinki on usein ollut rakennusalan edelläkävijä, josta uudistukset ovat levinneet muualle Suomeen.

title: Ensimmäinen maailmansota

text: Ennen toista maailmansotaa ensimmäistä maailmansotaa kutsuttiin myös ”sodaksi joka lopetti kaikki sodat”. Mutta oikeammin voidaan sanoa, että ensimmäinen maailmansota oli toisen maailmansodan siemen. Hävitty sota johti Saksassa talouden romahdukseen ja inflaatioon ja yleisesti epäoikeutettuna pidetty rauhansopimus aiheutti tyytymättömyyttä, mikä osaltaan myöhemmin johti kansallissosialistien valtaannousuun. Venäjän huono sotamenestys johti osaltaan lokakuun vallankumoukseen ja keisarillisen Venäjän loppuun, veriseen sisällissotaan ja lopulta Neuvostoliiton syntyyn. Suomen irtoaminen Venäjästä liittyi vallankumoukseen, kun bolševistinen Venäjä tunnusti Suomen itsenäisyyden.

title: GP-5

text: GP-5 on erittäin suosittu kaasunaamari keräilijöiden keskuudessa edullisen hintansa, sekä ensimmäistä- ja toista maailmansotaa jäljittelevän tyylinsä ansiosta (pyöreät linssit). Naamaria maahantuo Suomeen Varusteleka.

title: Vuoksen alue

text: Yleisemmin, erillään Suomen nykyisestä valuma-aluejaosta, joka on muodostettu käsittelemään vain Suomen nykyistä aluetta, Vuoksen aluetta voidaan tarkastella myös muiden, eri aikaisten valuma-aluejakojen kautta, joita ovat ainakin Suomen valuma-aluejaot ajalta ennen toista maailmansotaa ja Venäjällä nykyään käytössä olevat valuma-aluejaot.

title: 1920-luku

text: Suomi 1920-luvulla Douhetismi Maailmansotien välisen ajan musiikki Kiinan tasavallan historia Ilmalaivat maailmansotien välillä Karsin sopimus Sèvresin rauhansopimus Neuvostoliiton ja Saksan suhteet ennen toista maailmansotaa Puna-armeijan hyökkäys Georgiaan

title: Lähiöt Suomessa

text: Lähiöt Suomessa ovat toista maailmansotaa seuranneen kaupungistumisen aikaansaamia, lähiöperiaatteen mukaan rakennettuja asuinalueita. Sana lähiö tarkoittaa Suomessa kiinteästä kaupunkirakenteesta erilleen rakennettua kerrostalovaltaista asuinaluetta, joka on riippuvainen varsinaisesta kaupungista, ja jonka olemassaolo perustuu varsinaisen kaupungin työpaikkoihin, palveluihin ja joukkoliikenneyhteyksiin. Toisaalta lähiö on myös sellainen asuinalue, jonka suunnittelussa, toteutuksessa ja markkinoinnissa on hyödynnetty kaupungin asutuksen hajakeskittämiseen perustunutta lähiöperiaatetta. Lähiöperiaatteen toi Suomeen 1940-luvulla Otto-Iivari Meurman, jonka Asemakaavaoppi-teoksesta on peräisin uudissana asumalähiö.

title: Laukkaurheilu

text: Suomeen laukkakilpailut eivät ole koskaan juurtuneet. Ennen toista maailmansotaa näitä kilpailuja järjestettiin Suomessa jonkin verran, ja 1960-luvulla laukkakilpailutoimintaa yritettiin taas käynnistää ilman suurta menestystä. Nykyisin laukkakilpailuita järjestetään meillä harvakseltaan lähinnä leikkimielellä tai näytösluontoisesti. Vakavasti otettavaa laukkaurheilua näkee lähimmillään Ruotsissa ja Venäjällä.

title: Adolf Molnár

text: Adolf Molnár (10. maaliskuuta 1905 Wien – 20. kesäkuuta 1988) oli Itävallasta kotoisin ollut kirjailija ja toimittaja, joka muutti vähän ennen toista maailmansotaa Suomeen.

title: Commer

text: Autola Oy solmi maahantuontisopimuksen Commerin kanssa vuonna 1937, mutta yhtäkään Commer-autoa ei tullut Suomeen ennen toista maailmansotaa. Ensimmäiset Commer-autot saatiin Suomeen vasta sodan jälkeen vuonna 1948. Autola Oy siirtyi Wihuri-yhtymän omistukseen vuonna 1961.

title: Keski-Suomen viestipataljoona

text: Itä-Suomen viestipataljoonan perinnejoukko-osastot ovat Suomen sisällissodan aikana 5.3.1918 perustettu Kenttälennätinpataljoona, ennen toista maailmansotaa toiminut Viestipataljoona 2 sekä sodanaikainen Viestipataljoona 15, 4. erillinen viestikomppania, 5. erillinen viestikomppania sekä näistä muodostettu Keski-Suomen viestipataljoona.

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ilmavoimien tukikohta ja lentuejärjestelmä uudistui muutaman kerran ennen toista maailmansotaa jolloin sen painotus alkoi siirtyä hävittäjäkoneisiin ja tukikohdat siirtyivät lähemmäksi itärajaa.

title: Lintula (Kivennapa)

text: Lintula (vuodesta 1948 ) oli ennen toista maailmansotaa Suomeen kuulunut kylä Kivennavalla Karjalankannaksella. Sodan jälkeen se jäi Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle ja kuuluu nykyisin Venäjälle.

title: Siemens (yritys)

text: Vuonna 1919 Siemens & Halske ja kaksi muuta yritystä perustivat yhdessä Osramin, joka alkoi valmistaa hehkulamppuja. Japanin haarakonttori avattiin vuonna 1923. Ennen toista maailmansotaa yritys alkoi valmistaa radioita, televisioita sekä mikroskooppeja. Yritys oli myös osallisena Saksan salaisessa uudelleenaseistumisessa ennen toista maailmansotaa.

title: Kahvipannu

text: Kahvipannu oli ennen 1960–1970-luvulla tapahtunutta sähkökäyttöisten kahvinkeittimien yleistymistä tyypillisin tapa valmistaa kahvia Suomessa - ennen toista maailmansotaa liki main ainoa. Sittemmin se on hävinnyt kahvinkeittimelle yhä enemmän. Nykyisin Suomessa myytävästä kahvista on kymmenesosa pannujauhatettua. Pannujauhatettua kahvia saatetaan käyttää myös pressopannuissa, mutta pannukahvilla on edelleen merkittävä kuluttajakuntansa.

title: Kurkelanjärvi (Parikkala)

text: Järven luoteispää ulottuu Suomen puolelle, muu osa järvestä on Venäjän puolella. Järven Suomen puoleinen osa sijaitsee entisen Saaren kunnan aleella. Järven Venäjän puoleinen osa kuuluu Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan jälkeen luovuttamaan alueeseen. Ennen toista maailmansotaa järvi jakautui Saaren ja Uukuniemen kuntien kesken.

title: Suomen Kennelliitto

text: Vuonna 1934 joukko koiraharrastajia perusti Hämeenlinnassa Kennelklubin rinnalle suomenkielisen Suomen Kennelliiton. Suomen Kennelliitto ohitti jäsenmäärällään Kennelklubin jo ennen toista maailmansotaa. Finska Kennelklubben ja Suomen Kennelliitto sulautuivat yhdeksi organisaatioksi vuonna 1962.

title: Hella Wuolijoki

text: Hän piti aktiivista yhteyttä NKVD:n tiedusteluverkostoihin koko maailmansotien välisen ajan. Wuolijoki pyrki NKVD:n toimeksiannosta säilyttämään kaiken yhteiskuntakelpoisuuden Suomessa. Tästä syystä hän ei liittynyt Suomen salaiseen kommunistiseen puolueeseen. Kirjailijan kaapu oli eräs tapa hankkia yhteiskunnallista hyväksyntää porvarillisessa maassa. Liiketoiminta puolestaan palveli suoraan Neuvostoliiton taloudellisia valtapyrkimyksiä Suomessa.[4] Etsivä keskuspoliisi/Valpo seurasi Wuolijokea vuosia ja epäili häntä sekä Britannian että Neuvostoliiton agentiksi.[9] Myös Neuvostoliitossa häntä epäiltiin vielä 1930-luvun loppupuolella Britannian asiamieheksi.[3] Jukka Seppisen mukaan Wuolijoen asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa ja NKVD:n organisaatiossa kuvaa ”illegaalin residentin” eli korkean asemapaikan omaavan laiton[10] toimintamalli, jota NKVD käytti kautta Euroopan ennen toista maailmansotaa.[11][4]

title: Sotalapset

text: Sotalapset () ovat lapsia, jotka lähetettiin Suomesta toista maailmansotaa pakoon muihin Pohjoismaihin, lähinnä Ruotsiin. Talvi- ja jatkosodan aikana 1939–1945 Suomesta siirrettiin Ruotsiin, Tanskaan ja Norjaan yhteensä lähes 80 000 lasta. Ruotsiin vietiin tai lähti noin 72 000 lasta, Tanskaan 4 200 ja Norjaan noin sata lasta ja äitiä. Noin 15 500 heistä jäi palaamatta Suomeen.

title: Sodat päättävä sota

text: Ensimmäistä maailmansotaa kutsuttiin ennen toista maailmansotaa usein sodaksi, joka lopetti kaikki sodat ().

title: Snautseri

text: Suomeen ensimmäiset snautserit tuotiin ennen toista maailmansotaa Saksasta alun perin suojeluskuntakoiriksi. Jalostukselle merkittäviä koiria on tuotu Suomeen niin Ruotsista, Venäjältä, Keski-Euroopasta kuin Yhdysvalloistakin. Suomessa kasvatetut snautserit ovat pääsääntöisesti terveitä, pitkäikäisiä ja ulkomuodollisesti laadukkaita.

text: Neuvostoliiton ja Saksan suhteet heikkenivät, kun vuoden 1940 lopulla Saksa osoittautui haluttomaksi tukemaan Neuvostoliiton pyrkimyksiä Itä-Euroopassa. Marraskuussa 1940 valtakunnankansleri Adolf Hitler ei myöntänyt ulkoasiainkansankomissaari Vjatšeslav Molotovin vierailun aikana lupaa Neuvostoliitolle käydä toista sotaa Suomen kanssa ja ottaa elokuun 1939 etupiirijaon hengessä myös Suomea haltuunsa.

title: Suomenhevonen

text: Ennen toista maailmansotaa melkein kaikki Suomen armeijan ja ratsupoliisin hevoset olivat kevytmuotoisia suomenhevosia. Upseerit käyttivät enimmäkseen lämminverisiä. Monet armeijan parhaista suomenhevosista saavuttivat palvelusaikanaan myös kilpailumenestystä.[84] Sotien jälkeen Suomen ratsuväki jalkautettiin, ja suomenhevosten käyttö ratsuina loppui melkein tyystin.[55]


query: Onko Merkurius planeetta?

title: Merkurius

text: Merkurius (symboli:) on aurinkokunnan pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri on planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa. Merkurius on kuiva, kuollut ja käytännössä kaasukehätön maankaltainen kiviplaneetta. Sen törmäyskraatterien täyttämä pinta muistuttaa Kuun pintaa. Kaasukehän puutteen takia planeetan lämpötilan vaihtelut ovat suuria: ne vaihtelevat noin 100 K:n (−173 °C) yölämpötiloista 700 K:n (427 °C) päivälämpötiloihin.

title: Maankaltainen planeetta

text: Tässä "R" on planeetan säde kilometreinä, ja "ρ" planeetan tiheys g/cm eli kg/dm. Tämän säännön mukaan Maa on Aurinkokunnan kiviplaneetoista tihein, koska se on myös suurin. Merkuriuksen kokoonsa nähden suuren tiheyden arvellaan johtuvan siitä, että sen syntyvaiheessa suuri törmäys pyyhki siltä kivivaipan pois. Tällöin Merkurius olisi ollut alkujaan Marsin kokoinen.

title: Merkuriuksen tutkimus

text: Merkurius on maankaltainen kiviplaneetta, jolla on kraattereiden täyttämä pinta. Se on Aurinkoa lähin aurinkokunnan planeetta, ja kiertää tähden 88 vuorokaudessa. Merkuriuksen pintalämpötilat vaihtelevat voimakkaasti: korkeasta 340 celsiusasteesta kylmään −140 celsiusasteeseen. Merkuriuksella on myös planeetoista pienin säde ja toiseksi suurin tiheys (Maan jälkeen).

title: HD 74156

text: Vuonna 2001 tähdeltä löydettiin kaksi jättiläisplaneettaa. HD 74156 b kiertää tähteä lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa. Vuonna 2007 löydettiin b:n ja c:n välistä planeetta, jonka massaksi arvioitiin 0,4 Jupiterin massaa. Löytö on kuitenkin kyseenalaistettu, koska se saattaa johtua mittausvirheestä.

title: Ea

text:
Sumerilainen DEN.KI(G), "maan herra", voi joidenkin tulkintojen mukaan myös tarkoittaa vuoren herraa. Ei tiedetä, onko Enkillä ja Abzu-jumalalla yhteinen alkuperä.
Enkin temppeli oli nimeltään "é-engur-a" tai "é-abzu". Titteli "en" ilmestyy varhaisella sumerilaisella Jemdet Nasr -ajalla, mikä viittaa Enki-jumaluuden merkitykseen. Enkin tunnuksia ovat muun muassa vuohi ja kala, ja kauriin ja kalojen vastakkaislla eläinradan puolilla olevat tähdistöt, myöhemmin Kauris. Enki liittyi myös Merkurius-planeettaan oikeudenmukaisuuden jumalana.

title: Merkuriuksen tutkimus

text: Ennen ensimmäisten avaruusluotainten lähettämistä Merkuriukseen planeetasta tiedettiin vain vähän, sillä planeetta on niin lähellä Aurinkoa, että sen pystyy havaitsemaan vain juuri ennen auringonnousua tai juuri auringonlaskun jälkeen. Tällöin taas Merkurius on niin alhaalla horisontissa, että sieltä saapuvan valon pitää läpäistä 10 kertaa enemmän ilmakehää verrattuna suoraan ylhäältä havaitsemiseen.

title: Astrologia

text: Astrologinen tähtikartta esittää Aurinkokunnan planeettojen ja joidenkin laskennallisten pisteiden sijainnin eri merkeissä tarkasteltuna tiettynä aikana jostakin paikasta maapalloa. Tällaiseen karttaan merkitään Eläinradan merkit ja huoneet sekä Aurinko, Kuu, Merkurius, Venus, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus, Neptunus ja Pluto. Ne sijaitsevat kukin jossain merkissä ja samalla jossakin huoneessa. Tärkeinä tekijöinä pidetään sitä, missä merkissä ja huoneessa Aurinko, Kuu tai jokin planeetta kullakin hetkellä on, sekä myös niitä kulmia eli aspekteja, joita taivaankappaleet nämä muodostavat keskenään.

title: Alimaa

text: Alimaa (engl "Sub-Earth") on maapalloa merkittävästi pienempi planeetta . Aurinkokuntamme planeetoista alimaita ovat Merkurius ja Mars. Alimaita pienemmät kohteet ovat mm mesoplaneettoja, kääpiöplaneettoja ja pikkuplaneettoja.

title: Merkurius

text: Merkurius on halkaisijaltaan vain 1,4 kertaa Maan Kuun kokoinen, ja se on nykyään pienin virallinen planeetta Pluton pudottua pois planeettojen joukosta. Sen massa on 6% Maan massasta. Planeetta on esimerkiksi Saturnuksen kuuta Titania pienempi. Merkuriuksen tiheys on 5,43g/cm3 eli se on yksi tiheimmistä planeetoista. Merkuriusta muistuttavan Kuun tiheys on vain 3,34g/cm3. Vertailun vuoksi Maan tiheys olisi kokoonpuristumattomana 4,0g/cm3.

title: Titan (kuu)

text: Titan on Saturnuksen suurin kuu. Sen löysi hollantilainen Christiaan Huygens 25. maaliskuuta 1655. Titan on halkaisijaltaan suurempi kuin Merkurius-planeetta, mutta massaltaan huomattavasti Merkuriusta pienempi. Titan on aurinkokunnan toiseksi suurin kuu Ganymedeksen jälkeen.

title: 55 Cancri e

text: 55 Cancri e on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Sen massaksi on arvioitu puolet Neptunuksen massasta eli noin 8,3 Maan massaa ja säteeksi noin 21 000 km. Planeetta koostuu suurelta osin timantista ja onkin tihein tunnettu kiinteä planeetta. 55 Cancri e kiertää kiintotähtensä alle 18 tunnissa, ja se onkin planeettakunnan sisin planeetta. Aluksi kiertoajaksi ajateltiin noin 2,8 päivää. 55 Cancri e:n löysi Barbara McArthur 30. elokuuta 2004.

title: Konjunktio (tähtitiede)

text: Alakonjunktio hetki, jolloin planeetta näkyy samalla suunnalla kuin Aurinko ja on havaitsijan ja Auringon välissä. Maasta katsottuna vain Merkurius ja Venus voivat olla alakonjunktiossa. Yläkonjunktio taas on tilanne, jossa Merkurius tai Venus ovat Auringon takana.

title: Kepler-37b

text: Kepler-37 kiertää emotähteään 0,1 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on noin 13 päivää. Kooltaan se on pienempi kuin aurinkokunnan pienin planeetta Merkurius ja vain hieman suurempi kuin Kuu (säde noin 0,303 Maan sädettä). Planeetan pintalämpötilan arvioidaan olevan noin 370 astetta, ja se lienee vedetön ja kaasukehätön.

title: Merkurius

text: Merkuriukseen oli suhteellisen vaikeaa lähettää avaruusluotainta, koska se on vielä lähempänä Aurinkoa kuin Venus. Tämä aikaansaa avaruusluotaimelle lämpösuunnitteluongelmia ja niiden elektroniikalle säteilynsieto-ongelmia. Merkuriuksen sijainti on haasteellinen myös tutkimusluotaimen rataa ajatellen. Planeetta ei ole kiinnostanut tutkijoita eikä rahoittajia yhtä paljon kuin vaikkapa Mars, Venus ja Saturnus.

title: Merkuriuksen tutkimus

text: Aurinkokunnan neljästä sisäplaneetasta Merkurius on kaikista vähiten tutkittu. Luotainten lähettäminen planeetalle on melko vaikeaa johtuen sen läheisyydestä Aurinkoon ja äärimmäisistä lämpötiloista. Kiinnostusta Merkuriuksen tutkimukseen ei kuitenkaan luo vain planeetta itse, vaan siitä saatava tieto aurinkokunnan sisäplaneettojen muodostumisesta ja kehityksestä.

title: Tykhe (hypoteettinen planeetta)

text: Planeetta on nimetty kreikkalaisen mytologian onnen jumalattaren Tykhen mukaan.

title: Gliese 581

text: Planeettakunnan ensimmäinen planeetta, Gliese 581 b, löydettiin säteisnopeusmenetelmän avulla vuonna 2005. Se luokitellaan fysikaalisilta ominaisuuksiltaan kuumien neptunusten ryhmään. Se kiertää keskustähteään 0,041 AU:n etäisyydellä eli lähempänä kuin Merkurius kiertää Aurinkoa.

title: Vuorovesilukkiutunut planeetta

text:
Suurimassaisilla tähdillä vuorovesilukkiutunut planeetta ei ole edes teoriassa asuinkelpoinen, koska on niin kuuma. Ns kuumat jupiterit, neptunukset ja ktooniset planeetat ovat monestikin vuorovesilukossa. Täyden vuorovesilukkiutumisen sijasta planeetta voi pyöriä esim. 2/3-resonassissa niin kuin Merkurius.
Auringolla kevyemmillä oransseilla ja punaisilla kääpiötähdillä uskotaan olevan asuinkelpoisessa vyöhykkeessä vuorovesilukkiutuneita planeettoja. Näillä uskotaan vallitsevan laajalti siedettäviä lämpötiloja, jos kaasukehän kaasua, vettä ja/tai pilviä on riittävästi.

title: Kellanruskea

text: Tan ("engl.") eli kellanruskea väri on eräs ruskean sävy. Merkurius-planeetta on kellanruskea.

title: Merkurius

text: Merkuriuksen kiertoaika Auringon ympäri on 88 vuorokautta, ja sen pyörähdysaika on 59 vuorokautta. Pyörähdysajan ja kiertoajan suhde on siis 2:3 eli Merkuriuksen sanotaan pyörivän kiertoaikansa suhteen 2:3-resonanssissa. Vuorokaudenaikojen vaihtelu on 176 vuorokautta. Merkuriuksen akselikallistuma on vain 0,01 astetta eli planeetta on lähes pystyasennossa ratatasonsa suhteen.

title: Kepler-452b

text:
Planeetassa on joitain Maan tyyppisiä fyysisiä piirteitä. Ei osata sanoa, onko planeetta sopiva elämälle tai onko se asuttava. Ei tiedetä esimerkiksi, että onko planeetalla vettä tai sopivaa kaasukehää.
Parhaassakaan tapauksessa se ei ole välttämättä Maan kaltaiselle elämälle yhtä hyvä. Mahdollinen paksu kaasukehä saattaa olla ongelma.
Ihminen saattaa voida sopeutua elämään planeetan raskaassa 1,9 g painovoimassa, vaikka se olisi alussa vaikeaa. Tosin planeetta sijaitsee niin kaukana, että nykyteknologialla sinne kestäisi kulkea miljoonia vuosia.

title: Maankaltainen planeetta

text: Suurin osa maankaltaisten planeettojen aineesta on yleensä silikaattikiveä. Maankaltaiset planeetat kiertävät melko lähellä Aurinkoa, meidän Aurinkokunnassamme alle kahden AU:n päässä siitä. Aurinkokuntamme neljästä maankaltaisesta planeetasta kolmella (Venus, Maa ja Mars) on kaasukehä. Venus ja Maa ovat lähes samankokoisia, kun taas Merkurius ja Mars ovat huomattavasti näitä kahta pienempiä. Maankaltaisten planeettojen lisäksi Aurinkokunnassamme on myös suurelta osin kaasusta muodostuvia jättiläisplaneettoja sekä jäisiä kuita.

title: Merkuriuksen ylikulku

text: Merkuriuksen ylikulku on ilmiö, jossa planeetta Merkurius kulkee radallaan Maasta katsottuna Auringon kiekon editse. Verrattuna toisen sisäplaneetan, Venuksen, ylikulkuihin Merkuriuksen ylikulut ovat yleisiä, sillä niitä tapahtuu 13–14 kappaletta vuosisadassa.

title: Sisäplaneetta

text:
Sisäplaneetta on Maan radan sisäpuolella oleva planeetta. Sisäplaneetta nähdään aina melko lähellä Aurinkoa aamulla ja illalla. Sisäplaneettoja ovat Merkurius ja Venus.
Sisäplaneettojen ylikuluksi sanotaan tilannetta, jossa planeetta kulkee Auringon yli. Tällöin planeetasta nähdään vain pimeä puoli.

title: Merkurius

text: Suomessa Merkuriuksen voi havaita neljään-viiteen otteeseen vuoden aikana, mutta hyvin vain yhteen tai kahteen kertaan keväällä iltataivaalla ja syksyllä aamutaivaalla planeetan sattuessa olemaan kauimmillaan Auringosta, samalla kun ekliptika muodostaa suurimman kulman horisonttiin nähden. Merkuriuksen ns. suurin elongaatio on noin 20 astetta, ja tällöin planeetta näkyy noin kolmen viikon ajan. Merkuriuksen ollessa kauimmissa elongaatioissaan kesällä tai talvella se näkyy huonosti, koska ekliptika on pienessä kulmassa suhteessa horisonttiin. Jos planeetta sattuu keväällä läntiseen tai syksyllä itäiseen elongaatioon, se ei näy Suomesta lainkaan, koska Aurinko joko nousee aamulla ennen planeettaa tai planeetta laskee illalla ennen Aurinkoa. Näin tapahtuu, vaikka Merkurius olisikin Suomesta katsottuna sillä puolella Aurinkoa, että se kulkee illalla Auringon "jäljessä" ja aamulla "edellä".

title: Maankaltainen planeetta

text: Aurinkokunnan muut kiviplaneetat paitsi Merkurius noudattavat tiheyslakia

title: Titiuksen–Boden laki

text: Merkurius on Aurinkoa lähin planeetta. Sen etäisyyttä voidaan merkitä lyhenteellä MU. Kun Maan etäisyyttä Auringosta merkitään AU, niin MU on noin 0,4 AU. Voidaan laskea etäisyyksiä eri planeetoille yksikössä MU ja etsiä lainalaisuuksia näiden välille.

title: Planeetan määritelmä

text: Sana "planeetta" tulee kreikan kielen sanasta πλανήτης ("planetes"), joka tarkoittaa vaeltajaa. Nimityksellä tehtiin ero taivaankannella selvästi liikkuvien kohteiden (Aurinko, Kuu, Merkurius, Venus, Mars, Jupiter, Saturnus) ja liikkumattomien kiintotähtien välille. Tällainen merkitys sanalla on edelleen astrologiassa.

title: Rudolf Steiner

text: Hengellisten tai sielullisten harjoitusten, erityisesti eurytmian lisäksi antroposofisessa lääkinnässä käytetään antroposofisia lääkkeitä. Nämä ovat yleensä homeopaattisia valmisteita muistuttavia sikäli, että valmisteet on laimennettu niin, että vaikuttavia aineita ei ole jäljellä. Homeopatiasta valmisteet eroavat kuitenkin siten, että lähtökohtana olevia aineita on valittu okkultistisin periaattein. Esimerkiksi Merkurius-planeetta vaikuttaa astrologisesti hengityselimiin, joten elintä koskevissa sairauksissa on syytä käyttää elohopeallisia (mercurial) aineita.

title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäisen auringonkaltaista tähteä kiertävän eksoplaneetan löysivät 1995 sveitsiläiset Michel Mayor ja Didier Queloz. Heidän onnistui mitata spektrometrillä 51 Pegasi -tähtijärjestelmässä sijaitsevan eksoplaneetan vetovoimavaikutus keskustähteensä.[9] Planeetta 51 Pegasi b on kaasuplaneetta, ja se kiertää keskustähteään lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa.[13]