query: Minä vuonna Voltaire on syntynyt?

title: Voltaire

text: Voltaire, oikealta nimeltään François-Marie Arouet (21. marraskuuta 1694 Pariisi – 30. toukokuuta 1778 Pariisi), oli ranskalainen kirjailija ja valistusfilosofi.[1]

title: Voltaire

text: Vuonna 1734 Voltaire asettui Château de Cireyhyn, joka sijaitsee Champagnen ja Lorrainen rajalla. Rakennus korjattiin hänen rahoillaan. Hänestä tuli Châtelet'n markiisittaren Gabrielle Émilie le Tonnelier de Breteuilin ystävä. Heidän viisitoista vuotta kestänyt ystävyytensä tuotti paljon uusia ajatuksia. Voltaire ja markiisitar keräsivät yli 21000 kirjaa, joka oli tuohon aikaan suunnaton määrä. He opiskelivat näitä kirjoja yhdessä ja suorittivat kokeita "luonnontieteissä" eli fysiikassa laboratoriossaan.[2] Vuonna 1736 Ranskan akatemia julitsi tutkijoille kilpailun siitä, kuka selvittäisi tulen ominaisuudet. Voltaire punnitsi erilaisia aineita ennen ja jälkeen palamisen määrittääkseen tulen massa. Émilie Châtelet teki salaa omia tutkimuksiaan, ja lähetti kilpailuun myös omat vastauksensa. Kumpikaan heistä ei voittanut kilpailua, mutta episodi todisti Châtelet'n kykenevän myös itsenäiseen tutkijan työhön.[6] Sekä hän että Voltaire saivat kilpailussa kunniamaininnan, mikä vahvisti heidän mainettaan tutkijoina.[5]

title: Voltaire

text: Voltaire kuoli Pariisissa vuonna 1778. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Panthéoniin.

title: Voltaire

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gray, John| title = Voltaire: Voltaire ja valistus| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2000| version = (Voltaire: Voltaire and enlightenment, 1998.) Suomennos: Ismo Koskinen. Suuret filosofit 24| id = ISBN 951-1-16187-3}}

title: Voltaire

text: Voltaire ei luottanut kansanvaltaan, jonka hän katsoi olevan samaa kuin massojen tylsämielisyys. Voltairelle vain filosofien (kuten hänen itsensä) avustama valistunut kuningasvalta tai valistunut absolutismi saattoi tuoda muutoksen, koska silloin kuninkaan etuna olisi ollut parantaa Ranskan voimaa ja vaurautta maailmassa. Voltairen kerrotaan sanoneen, että hän "tottelisi mieluummin yhtä leijonaa kuin kahtasataa rottaa (omasta) lajistaan". Voltaire katsoi kuningasvallan olevan avain edistykseen ja muutokseen. Hän myös katsoi afrikkalaisten olevan erillinen, eurooppalaisia alempi laji ja juutalaisten olevan "tietämätöntä ja barbaarista kansaa".

title: Voltaire

text: Markiisittaren kuoleman jälkeen Voltaire muutti Berliiniin ja liittyi ystävänsä ja ihailijansa Fredrik Suuren hoviin.[2] Kuningas oli toistuvasti kutsunut hänet palatsiinsa, ja antoi hänelle nyt 20000:n frangin vuosipalkan. Aluksi kaikki meni hyvin, mutta pian Voltaire alkoi kohdata vaikeuksia. Hän joutui väittelyyn Berliinin tiedeakatemian puheenjohtajan kanssa ja tapaus meni oikeuteen. Voltaire kirjoitti tälle pilkkaavan teoksen Diatribe du docteur Akakia ("Tohtori Akakian häväistyspuhe"). Tämä vihastutti Fredrikin, joka poltatti teoksen kaikki kappaleet ja pidätti Voltairen. Voltaire suuntasi kohti Pariisia, mutta Ludvig XV kielsi tätä tulemasta kaupunkiin. Tämän sijaan Voltaire muutti Geneveen, josta hän osti ison asunnon. Aluksi hänet otettiin avoimesti vastaan. Kiistat teoksen La pucelle d'Orléans julkaisusta ja Geneven teatteriesitykset kieltävä laki johtivat siihen, että Voltaire kirjoitti kenties tunnetuimman teoksensa, Leibnizin filosofiaa satirisoivan Candiden, vuonna 1759 ja lopulta jätti kaupungin.

title: Voltaire

text: Jotkut Voltairen arvostelijat, kuten Thomas Carlyle, ovat sanoneet, että vaikka Voltaire olikin voittamaton kirjallisessa tyylissä, hänen parhaimmillakaan teoksillaan ei ole paljon arvoa sisällön puolesta, eikä hän koskaan esittänyt yhtään aidosti omaa ajatusta. Kanadalainen filosofi John Ralston Saul on syyttänyt länsimaisen, teknokraattisen yhteiskunnan epäonnistumisesta Voltairea teoksessaan Voltaire's Bastards: the Dictatorship of Reason in the West.

title: Voltaire

text: Ranskalainen Ferneyn kaupunki, jossa Voltaire eli viimeiset kaksikymmentä vuottaan, nimettiin ranskan vallankumouksen jälkeen Ferney-Voltaireksi.[17] Hänen linnansa on nykyään museo (L'Auberge de l'Europe). Voltairen kirjasto on säilytetty koskemattomana Venäjän kansalliskirjastossa Pietarissa.

title: Émilie du Châtelet

text: Émilie ja Voltaire, joka oli hänen neljäs rakastettunsa, tapasivat kun Voltaire palasi maanpaosta Lontoosta. Châtelet kutsui hänet asumaan maaseutuasuntoonsa Cirey-sur-Blaiseen Haute-Marneen, Koillis-Ranskaan, ja Voltairesta tuli hänen pitkäaikainen seuralaisensa – pitkämielisen aviomiehen silmien alla. Châtelet opiskeli fysiikkaa ja matematiikkaa ja julkaisi tieteellisiä artikkeleita ja käännöksiä. Voltairen ystävilleen lähettämien kirjeiden ja heidän toistensa teoksista esittämiensä kommenttien perusteella he elivät yhdessä toisistaan pitäen ja toisiaan kunnioittaen.

title: Voltaire (Beyblade)

text: Voltair on kiero ja vakava, jonka ainut tavoite oli kaapata kaikki petosirut ja koota niistä tehokkaan armeijan, jotta hän voisi vallata koko maailman. Voltairin vallanhimo oli niin suuri, että hän jopa käytti omaa pojanpoikaansa Kaita hyväksi lähettämällä hänet luostariin Boris-nimiselle Beyblade-valmentajalle, joka opettaa bleidausta Moskovassa. Vuosien harjoittelun jälkeen Voltair käski Kaita etsimään kaikki petosirut ja kaappaamaan ne isoisälleen.

title: Voltaire (muusikko)

text:
Voltaire vietti lapsuutensa New Jerseyssä perheensä kanssa, mutta hän ei nauttinut elostaan siellä. 17-vuotiaana hän muutti New Yorkiin.
Voltaire on myös taitava animaatio- ja sarjakuvataiteilija, ja työskentelee professorina kuvataidekoulussa New Yorkissa.

title: Voltaire

text: Voltaire oppi aiemmista ongelmistaan ja pidättäytyi loukkaamasta ketään henkilökohtaisesti ja kieltäytyi kaikista epämukavista vastuista. Hän jatkoi kirjoittamista julkaisten muun muassa näytelmiä, kuten Mérope, ja lyhyitä kertomuksia. Näissä Englannissa vietetty aika toimi jälleen innoituksen lähteenä. Englannissa hän oli saanut paljon vaikutteita Isaac Newtonilta, ajan kuuluisimmalta tutkijalta. Voltaire luotti vahvasti Newtonin teorioihin, erityisesti koskien optiikkaa (Voltaire ja markiisitar muun muassa suorittivat paljon kokeita, jotka perustuivat Newtonin havaintoon, jonka mukaan valkoinen valo koostui spektrin kaikista väreistä) ja painovoimaa (kuuluisa tarina Newtonista ja hänen päähänsä pudonneesta omenasta on kerrottu Voltairen teoksessa Essai sur la poésie épique). Vaikka sekä Voltaire että markiisitar olivat kiinnostuneita myös Gottfried Leibnizin, Newtonin aikalaisen ja kilpailijan, ajattelusta, he pysyivät "newtonilaisina" ja perustivat teoriansa Newtonin töihin ja ajatuksiin. Vaikka on esitetty, että markiisitar olisi ollut "leibniziläisempi" näistä kahdesta, mikä olisi johtanut jännitteisiin heidän välillään, tämä on luultavasti liioiteltua – markiisitar jopa kirjoitti kerran: "je newtonise" ("minä 'newtonoin'"). Voltaire kirjoitti kirjan Newtonin ajattelusta: Eléments de la philosophie de Newton ("Newtonin filosofian perusteet").[5] Se oli luultavasti kirjoitettu yhdessä markiisittaren kanssa.

title: Voltaire

text: Voltaire lähti maanpakoon Englantiin. Maa vaikutti häneen ja hänen teoksiinsa huomattavasti kokemusten ja ajatusten kautta. Hän vaikuttui Englannin kuningasvallasta ja maassa vallinneesta suhteellisen laajasta ajatuksen ja uskonnon vapaudesta.[2] Hän sai vaikutteita useilta henkilöiltä, kuten William Shakespearelta. Nuori Voltaire piti Shakespearea esimerkkinä, johon ranskalaisten kirjailijoiden tulisi katsoa, vaikka myöhemmin pitikin itseään ylivoimaisena kirjailijana. Oltuaan kolme vuotta maanpaossa Voltaire palasi Pariisiin ja julkaisi ajatuksensa fiktiivisessä Englannin hallintoa käsittelevässä kirjoituksessa nimeltään Lettres philosophiques. Kirjeet aiheuttivat suuria ristiriitoja Ranskassa, koska Voltaire piti Englannin kuningasvaltaa ranskalaista vastinettaan kehittyneempänä ja ihmisoikeuksia kunnioittavampana, erityisesti koskien uskonnollista suvaitsevaisuutta. Lopulta kirjoituksia poltettiin ja Voltaire ajettiin pois Pariisista.[5]

title: Fredrik Suuri

text:
Vuonna 1743 Fredrikin onnistui taivutella pitkäaikaisen kirjeystävänsä Voltairen tulemaan hoviinsa Preussiin. Vierailu ei sujunut kuten olisi pitänyt, sillä Voltaire oli luvannut vakoilla Ranskan hallitukselle Fredrikin sotasuunnitelmia. Asian tultua ilmi, Fredrik karkotti Voltairen hovistaan ja tämä vastasi siihen pilkkakirjoituksilla. Fredrik ihmetteli julkisesti, että miten Voltaire, joka on erittäin älykäs, voi olla luonteeltaan noin alhainen.
Fredrik ei kuitenkaan jaksanut olla pitkävihainen, vaan kutsui Voltairen uudelleen hoviinsa vuonna 1750, nyt jopa 20 000 frangin suuruisella kamariherran vuosipalkalla. Fredrik osasi teeskennellä ja imarrella Voltairea, joka uskoi Fredrikin olevan tosissaan. Voltairen piti saapua Sanssouciin, työskennellä yhdessä joka päivä kaksi tuntia kuukaudessa ja Voltairen piti kirjoittaa puhtaaksi Fredrikin kirjoittamat runot ja antaa niistä rehellistä palautetta. Voltairen käsin kirjoittamia korjauksia Fredrikin runoihin on säilynyt jälkipolville.

title: Voltaire

text: Voltairen suurin filosofinen teos on Dictionnaire philosophique, joka koostui hänen Encyclopédie'hin kirjoittamistaan artikkeleista sekä useista lyhyemmistä kirjoituksista. Vaikka se suuntasi arvostelua Ranskan poliittisia instituutioita ja Voltairen henkilökohtaisia vihollisia vastaan, sen pääkohteet olivat kuitenkin Raamattu ja katolinen kirkko. Teos häviää ehkä vain Voltairen novelleille esimerkkinä hänen kirjallisesta ja henkilökohtaisesta luonteestaan.

title: Voltaire

text: Voltaire osoitti runoilijankykyjä jo varhaisessa iässä. Myös hänen ensimmäiset julkaistut teoksensa olivat runoutta. Lukuisten lyhyempien runojen lisäksi hän kirjoitti kaksi pitkää runoa, nimiltään Henriade ja Pucelle. Henriade oli kirjoitettu Vergiliusta imitoiden, käyttäen aleksandriinikuplettimuotoa, joka oli muokattu monotoniseksi draamallista käyttöä varten. Voltairelta kuitenkin puuttui sekä kiinnostus että ymmärrys aiheesta, mitkä kummatkin seikat vaikuttivat kielteisesti runon laatuun. Pucelle puolestaan oli karkean koominen ivamukaelma, joka pilkkasi uskontoa ja historiaa. Voltairen lyhyempiä runoja pidetään yleisesti näitä pidempiä teoksia parempina.

title: Voltaire (muusikko)

text: Voltaire, oikealta nimeltään Aurelio Voltaire Hernández (s. 25. tammikuuta 1967 Havanna, Kuuba) on amerikkalainen muusikko.

title: Voltaire

text: Voltaire lähti koulusta 17-vuotiaana[2] ja oli jo silloin päättänyt tulla kirjailijaksi. Hänen isänsä kuitenkin olisi halunnut poikansa opiskelevan lakia. Voltaire teeskenteli työskentelevänsä Pariisissa lakimiehen apulaisena, mutta käytti suurimman osan ajastaan kirjoittaen satiirista runoutta. Kun hänen isänsä sai tämän selville, hän lähetti pojan uudelleen lukemaan lakia, tällä kertaa provinsseihin. Voltaire kuitenkin jatkoi kirjoittamista, tuottaen esseitä ja historiallisia tutkielmia, jotka eivät aina olleet historiallisesti paikkansapitäviä. Voltairen terävä äly teki hänestä suositun aatelispiireissä. Arvosteltuaan eräässä runossaan Ludvig XV:n sijaishallitsijaa, regentti Filip II:ta, hän joutui yhdeksitoista kuukaudeksi vankeuteen Bastiljiin.[4] Siellä ollessaan hän kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä Oedipen ja otti käyttöön kirjailijanimen Voltaire. Näytelmästä tuli hyvin suosittu.

title: Voltaire

text: Voltaire kirjoitti elämässään valtavan joukon kirjeitä, yhteensä yli 20000. Kirjeet näyttävät Voltairen tarmokkaana, monipuolisena, halutessaan taitavasti imartelevana, liikemiesvaistoisena, sekä kyvykkäänä nopeisiin käännöksiin päästäkseen pakoon vihollisiaan.

title: Isaac Newton

text: Tarina kerrotaan ensimmäisen kerran Voltairen vuonna 1727 julkaistussa esseessä Essay on the Civil War in France. Voltaire mainitsee Newtonin saaneen inspiraation, kun hän käveli puutarhassaan ja näki putoavan omenan. Voltaire oli saanut tietonsa Newtonin sisarpuolen (tai velipuolen) tyttäreltä Catherine Bartonilta. Bartonilla oli läheiset suhteet Newtoniin, ja lisäksi hänen aviomiehensä John Conduitt oli Royal Societyn jäsen ja Newtonin ystävä. Voltairen tarinan paikkansapitävyydestä ei voida kuitenkaan koskaan päästä täyteen varmuuteen. Tarina kerrotaan joskus myös niin, että omena putoaa Newtonin päähän. Tämä versio on englantilaisen kirjailijan Isaac D'Israelin keksimä.

title: Voltaire

text: Voltairen sanavalmius tuotti hänelle kuitenkin ongelmia jatkossakin. Hän loukkasi nuorta aatelismiestä Chevalier de Rohania, ja tämän perhe hankki salaisen kuninkaallisen valtakirjan (lettres de cachet), joka mahdollisti sellaisten henkilöiden rankaisemisen jotka eivät olleet tehneet rikoksia tai saattoivat olla vaaraksi kuninkaalliselle perheelle. Tällöin Voltaire joutui toisen kerran vangiksi Bastiljiin, mutta hänet vapautettiin pian sillä ehdolla, että hän poistuisi Ranskasta.[4] Tämä oli yksi syy, jonka vuoksi Voltaire pyrki uudistamaan Ranskan oikeusjärjestelmää.

title: Voltaire (muusikko)

text: Voltairen musiikin vaikutteet ovat peräisin eurooppalaisesta kansanmusiikista ja goottirockista. Hänellä on levytyssopimus maineikkaan darkwave-musiikkiin erikoistuvan Project Records -levymerkin kanssa, ja sen vuoksi Voltaire luokitellaan toisinaan myös darkwave-artistiksi. Voltaire luokitellaan useimmin dark cabaret -muusikoksi, sillä hänen musiikissaan on vaikutteita kabareesta. Lexicon Magazine -lehti on kuvaillut Voltairen tyyliä termillä "goth cabaret" ("goottikabaree"), ja jotkut arvostelijat luokittelevat Voltairea myös uudeksi aalloksi. Voltaire nimeää musiikkinsa vaikuttajikseen Rasputinan, Morrisseyn, Tom Waitsin, Cab Callowayn ja elokuvasäveltäjä Danny Elfmanin.

title: Voltaire

text: Nykyään Voltaire tunnetaan parhaiten romaanistaan Candide. Se joutui sensuurin kohteeksi, eikä Voltaire myöntänyt sitä avoimesti omaksi teoksekseen.[15] Voltaire tunnetaan myös monista mietelmistä, kuten Si Dieu n'existait pas, il faudrait l'inventer ("Jos Jumalaa ei olisi, hänet täytyisi keksiä"), joista monet ovat peräisin runomitassa kirjoitetusta kirjeestä Épître à l'Auteur du Livre des Trois Imposteurs.[16]

title: Voltaire

text: Voltaire palasi Pariisiin 83-vuotiaana ja sai sankarin vastaanoton. Matkan rasitukset olivat kuitenkin hänelle liikaa ja hän kuoli Pariisissa. Koska hän oli arvostellut kirkkoa, häntä ei annettu haudata kirkkomaahan. Lopulta hänet haudattiin luostariin Champagnessa. Vuonna 1791 hänen jäännöksensä siirrettiin Pariisin Panthéoniin.[2]

title: Voltaire

text: Voltaire vastusti kristillisiä uskomuksia. Hän väitti, että evankeliumit olivat keksittyjä ja ristiriitaisia ja että Jeesusta ei ollut olemassa – että evankeliumit olivat kirjoittaneet ne, jotka halusivat luoda Jumalan omaksi kuvakseen. Tuon ajan kristillinen apologetiikka ja sen vastaukset Voltairelle eivät ollut nekään kovin vakuuttavia, koska monet välttelivät Voltairen teoksia.

title: Voltaire (Beyblade)

text: Voltairin rooli on täysin erilainen kuin animessa, vaikka luonne onkin samanlainen vakava vanha mies. Hän johtaa Hiwatari-yhtiötä, jonka hän on nimennyt sukunimensä mukaan. Voltair ei myöskään pidä Beyblade-hyrristä ollenkaan ja usein valittikin siitä pojalleen, joka vietti turhan paljon aikaa niiden kanssa. Voltairin iän karttuessa hän luovutti yhtiönsä pojanpojalleen Kaille, jota hän piti huostassaan Kain isän lähdettyä tiehensä.

title: Voltaire

text: Nimi Voltaire, jonka hän otti vuonna 1718 paitsi kirjailijanimekseen myös päivittäiseen käyttöön, on anagrammi hänen sukunimensä "Arouet" latinalaistetusta kirjoitusmuodosta ja liikanimen "le jeune" ("nuorempi") ensimmäisistä kirjaimista: AROVET Le Ieune. Nimessä on kaikuja myös perheen Poitoun alueella sijaitsevan linnan nimen "Airvault" tavuista eri järjestyksessä. Voltaire valitsi tämän nimen Bastiljin vankeuden jälkeen, minkä on ajateltu olleen häneltä merkkinä erkaantumisesta perheestään ja menneisyydestään muodollisesti.

title: Voltaire

text: Satiirisena väittelijänä Voltaire käytti usein teoksiaan Ranskan valtiollisten laitoksien, kirkon oppien, Raamatun epäjohdonmukaisuuksien ja papiston typeryyden arvostelemiseen. Tästä huolimatta Voltaire ei suinkaan ollut demokraatti, sillä hänen mielestään tasavalta edusti "massojen idiotismia". Sen sijaan Voltaire kannatti valistunutta itsevaltiutta, jossa filosofi toimisi yhdessä kuninkaan kanssa alamaistensa yhteiseksi eduksi. Hän sai kannatusta ajatuksilleen erityisesti Preussissa ja Venäjällä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on satiirinen romaani Candide.

title: Valistus

text: Voltaire (1694–1778) oli menestynyt valistuskirjailija, jota on pidetty myös liikkeen tunnuskuvana. Häntä vainottiin Ranskassa kirjoitustensa vuoksi, ja hän pakeni Britanniaan. Hän sai sieltä vaikutteita etenkin Newtonin ja Locken ajatuksista sekä Britannian uskonvapaudesta. Hän palasi Ranskaan vuonna 1729 ja alkoi ajaa maassa uusia aatteita. Voltaire keskittyi etenkin valistuksen ydinalueeseen, suhtautumiseen uskontoon ja kirkkoon. Hänen näkemyksensä aiheesta olivat radikaaleja: Voltaire kritisoi voimakkaasti kirkkoa ja kristinuskoa ja kannatti deismiä. Voltaire vastusti etenkin uskonnollisia vainoja ja vaati suvaitsevaisuutta ja uskonvapautta. Voltaire myös puolusti inhimillisyyttä ja ihmisen henkistä vapautta ja vastusti ennakkoluuloja, sensuuria, julmuutta oikeudenkäytössä ja väärinkäytöksiä. Voltaire oli taitava kirjailija, joka pyrkii vaikuttamaan julkisilla kirjoituksillaan sekä yksityisellä kirjeenvaihdollaan, jota hän kävi aikansa vaikutusvaltaisten henkilöiden sekä muiden valistuskirjailijoiden kanssa.[2]

title: Voltaire

text: Voltaire syntyi Pariisissa vuonna 1694. Hänen vanhempansa olivat notaari François Arouet ja tämän vaimo Marie Marguerite d'Aumard. Voltaire vietti suurimman osan varhaisesta elämästään Pariisissa ja sen liepeillä. Hän opiskeli kahdeksan vuotta Lycée Louis-le-Grandissa, jossa hän sai muun muassa taidekasvatusta. Vaikka hän väittikin, ettei ollut oppinut siellä muuta kuin "latinaa ja typeryyksiä", se mahdollisti hänen kirjallisten lahjojensa kehittymisen erityisesti teatterin alalla.[2][3]

title: Voltaire

text: Voltaire ja markiisitar opiskelivat myös historiaa, erityisesti koskien henkilöitä, jotka olivat antaneet panoksensa sivistykselle. Voltaire oli työstänyt historiaa siitä saakka kun oli käynyt Englannissa. Hänen toinen englanninkielinen esseensä oli nimeltään Essay upon the Civil Wars in France. Kun hän palasi Ranskaan, hän kirjoitti elämäkerrallisen tutkielman Ruotsin kuninkaasta Kaarle XII:sta. Se oli ensimmäinen teos, jossa Voltaire hylkäsi uskonnon. Hän kirjoitti, että ihmisten elämä ei ole tarkoitettu suurempien olentojen ohjattavaksi. Tutkielma voitti hänelle toimen historioitsijana kuninkaan hovissa. Voltaire ja markiisitar kirjoittivat myös filosofiasta, erityisesti metafysiikasta: mitä ja miksi elämä on, onko Jumalaa olemassa vai ei ja niin edelleen. He tutkivat yhdessä Raamattua ja pyrkivät selvittämään sen pätevyyden. Voltaire luopui uskonnosta ja uskoi kirkon ja valtion erottamiseen ja uskonnonvapauteen, joihin hän oli saanut ajatuksen Englannissa.


query: Mikä on Sudanin suurin lentoasema?

title: Khartum

text: Khartumin kansainvälinen lentoasema, Sudanin suurin lentoasema, sijaitsee kaupungissa.[2]

title: Sundsvall-Timrån lentoasema

text: Sundsvall-Timrån lentoasema on matkustajamääriltään Pohjois-Ruotsin neljänneksi suurin ja Ruotsin 11. suurin. Vuonna 2012 lentoaseman kautta kulki noin 282 600 matkustajaa. Lentoasemalla on yksi 2 090 metriä pitkä kiitotie (16/34).

title: Nürnbergin lentoasema

text: Nürnbergin lentoasema (saksaksi: "Flughafen Nürnberg") on kansainvälinen lentoasema Saksassa, 7 kilometriä pohjoiseen Nürnbergistä. Se on Baijerin toiseksi suurin lentoasema Münchenin lentoaseman jälkeen, Saksan 10. suurin ja Euroopan 67. suurin lentoasema. Lentoasema käsitteli vuonna 2017 yli 4 000 000 matkustajaa.

title: Åre Östersundin lentoasema

text: Åre Östersundin lentoasema on matkustajamääriltään Pohjois-Ruotsin (Norlanti) kolmanneksi suurin ja Ruotsin 9. suurin lentoasema. Vuonna 2012 lentoaseman kautta kulki n. 383 000 matkustajaa.

title: Etelä-Sudanin kansanäänestys itsenäisyydestä 2011

text: Koska suurin osa Sudanin öljyvaroista sijaitsee Etelä-Sudanissa, pelätään, että alueen itsenäistyminen johtaa kiistoihin alueiden omistuksesta tai jopa sotaan.

text: Hangzhou Xiaoshanin kansainvälinen lentoasema () on kansainvälinen lentoasema Zhejiangin maakunnan pääkaupungin Hangzhoun Xiaoshanin kaupunkipiirissä, noin 27 kilometrin päässä Hangzhoun keskustasta. Lentoasema palvelee vuosittain noin 28 miljoonaa matkustajaa Kiinan sisäisessä liikenteessä. Lentoasemalta on lisäksi säännölliset yhteydet Euroopan, Aasian, Afrikan ja Lähi-idän suurimpiin kaupunkeihin. Air China, China Southern Airlines ja Xiamen Airlines käyttävät lentoasemaa yhtenä solmukohdistaan. Vuonna 2014 lentoasema oli Kiinan kymmenenneksi suurin matkustajamäärillä mitattuna ja seitsemänneksi suurin rahtimäärissä mitattuna.

title: Malakal

text: Kaupunki on Ylä-Niilin osavaltion ja Malakalin piirikunnan keskus. Suurin osa asukkaista on dinkoja, nuereja ja šillukeja. Malakalissa on satama, lentokenttä ja yliopisto. Sudanin sisällissodan aikana siellä oli Sudanin armeijan varuskunta. Marraskuussa 2006 kaupungissa käytiin verinen yhteenotto Sudanin armeijan ja Sudanin kansan vapautusarmeijan välillä.

title: Henry Morton Stanley

text: Vuoden 1885 lopulla tuli Eurooppaan kirje Sudanin eteläisestä maakunnasta Emin Pashalta, joka oli alueen egyptiläisen hallinnon virkamies, ja joka oli jäänyt mahdi-kapinan ahdistamaksi. Tapaus sai suurta julkisuutta, koska vähän aiemmin Sudanissa oli tapettu Sudanin kenraalikuverööri britti Charles George Gordon. Lehdistö vaati Pashan pelastamista.

title: Kanariansaaret

text: Kanariansaarilla on kahdeksan lentoasemaa, kaksi suurta satamaa ja kattava tieverkko. Suurin lentoasema on Gran Canarian lentoasema. Teneriffalla on kaksi lentoasemaa, eteläinen (jonne useimmat tilauslennot saapuvat) ja pohjoinen (josta lähtee lentoja Espanjaan ja toisille saarille).

title: Stavangerin lentoasema

text:
Stavangerin lentoasema on lentoasema Solassa, Norjassa, noin 11 kilometriä Stavangerista lounaaseen. Lentoasema on Norjan neljänneksi suurin Oslon, Bergenin ja Trondheimin lentoasemien jälkeen noin 4,2 miljoonalla vuotuisella matkustajalla, se on myös Pohjoismaiden yhdeksänneksi vilkkain lentoasema. Lentoasemalla on kaksi noin 2 500 metriä pitkää kiitotietä, joiden rinnalla kulkee rullaustie. Lentoasema valmistui vuonna 1937.
Lentoasemalta lennetään kymmeneen kotimaan ja 41 kansainväliseen kohteeseen, mutta kansainvälisistä reiteistä suurin osa on vain sesonkireittejä. Stavangerista lennetään paivittäin Tukholmaan, Kööpenhaminaan, Amsterdamiin, Frankfurtiin ja Lontooseen. Tärkein kohde Stavangerista on Oslo, jonne lennetään Scandinavian Airlinesin ja Norwegian Air Shuttlen siivin 25 kertaa päivässä. Lentoasemalla on myös hotelli ja helikopterikenttä, sekä sotilastoimintaa. Lentoaseman omistaa ja sitä ylläpitää Avinor.

title: Vantaa

text: Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen suurin lentoasema. Vuonna 2017 sen matkustajamäärä oli 18,9 miljoonaa.[62] Lentoasema on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa.[63] Lentoasema jakaa Vantaan karkeasti itä- ja länsiosaan: hallinnollinen keskus ja suurin väestökeskittymä sijaitsee pääosin Itä-Vantaalla.

title: Operaatio Entebbe

text: Bengasissa kaapattu kone lähti lentoasemalta ja matkasi tuntemattomaan päämäärään, jonka israelilaiset olettivat olevan joko Bagdad, Beirut tai Damaskos. Israelilaisten suureksi hämmästykseksi kaapattu lentokone ei kuitenkaan suunnannut Lähi-itään, vaan Libyan ilmatilasta poistuttuaan se lensi Sudanin kautta Ugandaan. Aamuyöllä 3.15 lentokone laskeutui Entebben lentoasemalle, missä kaapparien joukkoon liittyi neljä uutta terroristia, jotka koneen kahden arabikaapparin tavoin työskentelivät Palestiinan vapautuksen kansanrintamalle. Terroristien tukena oli satoja ugandalaisia sotilaita. Kaikki panttivangit siirrettiin pois koneesta ja vietiin lentoaseman terminaaliin.

title: Suur-Toronto

text: Kanadan suurin ja vilkkain lentoasema Toronton Pearson sijaitsee Suur-Toronton alueella, Mississaugassa. Sen kautta kulkee vuosittain yli 30 miljoonaa matkustajaa, yli 430 000 lentokoneen laskeutumista tai nousua ja 430 000 000 tonnia rahtia. Muita lentoasemia alueella ovat Toronton keskustan lentoasema sekä pienkoneille tarkoitetut Toronto/Buttonvillen lentoasema, Toronto/Markhamin lentoasema, Oshawan lentoasema, Bramptonin lentoasema, Burlingtonin lentopaikka ja yksityinen, lentokonevalmistaja Bombardierin tytäryhtiö Bombardier Aerospacen omistama Toronto/Downsviewin lentoasema. Pearsonin lentoaseman kapasiteetti on noin 50 miljoonaa matkustajaa. Kapasiteetin uskotaan saavutettavan matkustajamäärän kasvun takia vuoteen 2024 mennessä. Suur-Toronton lentoasemia hallinnoiva "Greater Toronto Airports Authority (GTAA)" onkin suunnitellut uuden lentoaseman rakentamista Pickeringin kaupungin liepeille. Uuden lentoaseman olisi suunnitelmien mukaan tarkoitus vastaanottaa suurin osa alueen pienkonekenttien [joista osa suljettaisiin kokonaan] liikenteestä sekä osan kaukoliikenteestä ja samalla tarjota paremmat liikenneyhteydet Suur-Toronton itäpuolelle. Pearsonilla, Toronton keskustan kentällä ja Toronto/Buttonvillen kentillä on oman lentoasemakoodinsa lisäksi yhteinen Suur-Toronton YTO-lentoasemakoodi.

title: Uumajan lentoasema

text: Uumajan lentoasema sijaitsee Ruotsissa, noin 5 kilometriä Uumajasta etelään. Se on Pohjois-Ruotsin toiseksi suurin ja Ruotsin kuudenneksi suurin lentoasema. Vuonna 2011 lentoaseman kautta kulki yhteensä noin 950 000 matkustajaa. Lentoasemalla on yksi 2 302 metriä pitkä kiitotie (14/32).

title: Skellefteån lentoasema

text: Skellefteån lentoasema on matkustajamääriltään Pohjois-Ruotsin viidenneksi suurin ja Ruotsin 14. suurin lentoasema. Vuonna 2014 lentoaseman kautta kulki 319 806 matkustajaa. Lentoasemalla on yksi 2 100 metriä pitkä kiitotie.Lisäksi lennetään charter-lentoja mm. Välimeren maihin ja Kanariansaarille.

title: Luulajan lentoasema

text: Luulajan lentoasema sijaitsee Ruotsissa, kymmenen kilometriä Luulajan kaupungista kaakkoon. Se on matkustajamääriltään Pohjois-Ruotsin suurin, ja Ruotsin viidenneksi suurin lentoasema. Vuonna 2007 lentoaseman kautta kulki 930 180 matkustajaa, enimmäkseen Tukholmaan tai Tukholmasta. Lentoasemalla on yksi kiitotie (14/32), jonka mitat ovat 3 350 × 45 m.

title: Southamptonin lentoasema

text: Southamptonin lentoasema on julkinen lentoasema, joka sijaitsee Eastleighissä Hampshiren kreivikunnassa. Lentoasema on Yhdistyneen kuningaskunnan 20. suurin ja suurin osa lennoista on Eurooppaan suuntautuneita. Lentoaseman omistaa ja sitä operoi BAA Limited.

title: Yumben piirikunta

text: Yumben piirikunta on yksi Ugandan 80 piirikunnasta vuodesta 2001 lähtien. Kuten muut Ugandan piirikunnat, myös Yumben piirikunta on nimetty sen hallinnollisen keskuksen mukaan. Piirikunnan väkiluku on noin 253 325 (2002), joista suurin osa on uskonnoltaan muslimeja (80 %), joka on poikkeus, sillä suurin osa Ugandan väestöstä on kristittyjä. Piirikunnan rajanaapuri on Etelä-Sudanin maakunta Sudanissa.

title: Prestwickin lentoasema

text: Kooltaan Prestwickin lentoasema on Skotlannin suurin. Matkustajamäärällä mitattuna se on kuitenkin Edinburhin lentoaseman, Glasgow’n kansainvälisen lentoaseman ja Aberdeenin lentoaseman jälkeen vasta neljänneksi suurin. Kentän vuotuinen matkustajamäärä oli suurimmillaan 2,4 miljoonaa vuonna 2007. Se huipensi kymmenen vuotta kestäneen nopean kasvun, jota vauhdittivat halpalentoyhtiöiden, erityisesti kenttää solmukohtanaan käyttävän Ryanairin, lentojen lisääntyminen. Matkustajamäärä on sen jälkeen kuitenkin huomattavasti vähentynyt: lentoasemaa käytti vuonna 2013 enää noin 1,1 miljoonaa matkustajaa.

title: Aalborgin lentoasema

text: Aalborgin lentoasema on Tanskan kolmanneksi suurin ja Pohjois-Jyllannin suurin lentoasema. Lentoasema sijaitsee Aalborgin keskustasta 6,5 kilometriä luoteeseen.

title: Örebron lentoasema

text: Örebron lentoasema sijaitsee 10 kilometriä Örebrosta lounaaseen. Se on matkustajamäärissä mitattuna Ruotsin 23. suurin ja rahtimäärissä mitattuna Ruotsin 4. suurin lentoasema. Lentoasema avattiin vuonna 1979. Vuonna 2005 Örebron lentoaseman kautta kulki yhteensä 86 283 matkustajaa.

title: Sudan Airwaysin lento 109

text: Sudan Airwaysin lentoa 109 operoinut Airbus A310 -matkustajalentokone oli lähtenyt jatkamaan lentoaan Khartumin kansainväliselle lentoasemalle Sudanissa, tehtyään suunnitellun välilaskun Syyrian Damaskoksen kansainväliselle lentoasemalle. Kone oli lähestymässä Khartumia, kun kapteeni päätti huonojen sääolosuhteiden takia lentää alkuperäisen määränpään sijasta Port Sudanin kansainväliselle lentoasemalle, missä kone tankattiin laskeutumisen jälkeen 20 tonnilla Jet A1 -lentokerosiinia.

title: Dallasin kansainvälinen lentoasema

text:
Dallas-Fort Worthin kansainvälinen lentoasema () on lentoasema Dallasissa, Teksasin osavaltiossa.
Se on Yhdysvaltain toiseksi suurin lentoasema ja kolmanneksi suurin koko maailmassa.

title: Alattion lentoasema

text: Lentoasema palveli 344 775 matkustajaa vuonna 2011, yli 40 000 matkustajaa enemmän kuin vuonna 2004, jolloin luku oli 303 828 matkustajaa. Alattion lentoasema on siten matkustajamäärältään Finnmarkin läänin suurin ja Norjan 15. suurin lentoasema. Lentoasemalla on yksi 2 057 metriä pitkä asfaltoitu kiitotie. Lentoasemalle on liikenneyhteydet sekä lentokenttä- ja muilla busseilla ja takseilla.

title: Ronnebyn lentoasema

text: Ronnebyn lentoasema Ruotsissa sijaitsee noin 4 kilometrin päässä Ronnebystä, 20 kilometriä Karlshamnista ja 50 kilometriä Karlskronasta. Lentoasema on matkustajamääriltään Etelä-Ruotsin (Götanmaa) kuudenneksi suurin ja Ruotsin 15. suurin lentoasema. Vuonna 2015 lentoaseman kautta kulki yhteensä 216 555 matkustajaa.

title: Juban kansainvälinen lentoasema

text: Juban kansainvälinen lentoasema (IATA: JUB, ICAO: HSSJ) on kansainvälinen lentoasema Etelä-Sudanin Jubassa. Se sijaitsee 461 metrin korkeudessa merenpinnasta. Sillä on yksi päällystetty kiitotie, jonka mitat ovat 2400 × 45 metriä.

title: Tokion kansainvälinen lentoasema

text: Tokion kansainvälinen lentoasema () on yksi Suur-Tokiota palvelevista lentoasemista. Yleensä lentoasemaa kutsutaan Hanedan lentoasemaksi (羽田空港, Haneda Kūkō) sen erottamiseksi Naritan kansainvälisestä lentoasemasta, jota on kutsuttu tähän asti ”uudeksi Tokion kansainväliseksi lentoasemaksi”. Naritan lentoasemalla käsitellään suurin osa Tokion kansainvälisistä lennoista.

title: Koltsovon kansainvälinen lentoasema

text: Vuonna 2005 Koltsovo oli Venäjän viidenneksi suurin lentoasema ja siitä tuli lentoasemien kansainvälisen neuvoston jäsen. Vuonna 2006 lentoasemaa käytti 1 764 948 matkustajaa, ja rahtia kulki 15 519 tonnia. Vuonna 2007 oli matkustajamäärä 2 345 097, mikä merkitsi 32,9 %:n kasvua edelliseen vuoteen. Kasvu oli Venäjän lentoasemista vuoden suurin. Matkustajamäärässä samalle tasolle yllettiin vain Moskovan ja Pietarin lentoasemilla.

title: Manchesterin lentoasema

text: Manchesterin lentoasema on Ison-Britannian neljänneksi suurin lentoasema ja suurin Lontoon ulkopuolella sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Cheshiren ja Suur-Manchesterin rajalla.

title: Ängelholm-Helsingborgin lentoasema

text: Ängeleholm-Helsingborgin lentoasema on matkustajamäärissä mitattuna Etelä-Ruotsin (Götanmaa) kolmanneksi suurin ja Ruotsin 10. suurin lentoasema. Vuonna 2005 lentoaseman kautta kulki yhteensä noin 370 000 matkustajaa.


query: Mitä tarkoittaa etsaus?

title: Etsaus

text: Etsaus eli viivasyövytys on taidegrafiikan syväpainomenetelmä, jossa haluttu kuva syövytetään hapon avulla painolaattaan. Painolaatta, joka on tavallisesti kuparia, sinkkiä tai terästä, päällystetään ensin haponkestävällä vahamaisella pohjustusaineella. Seuraavaksi haluttu kuva piirretään pohjustusaineeseen raaputtamalla sitä pois laatan pinnasta niistä kohdista, joihin viivojen halutaan syntyvän. Tämän jälkeen laatta pohjustusaineineen upotetaan happoon. Tällöin happo pääsee tunkeutumaan pohjustusaineeseen raaputetuista urista itse painolaattaan, syövyttäen sitä ainoastaan urien kohdalta. Syövyttämisen jälkeen painolaatta puhdistetaan kokonaan pohjustusaineesta, jolloin laatassa näkyy halutun painokuvan negatiivi. Seuraavassa vaiheessa laatalle levitetään painoväri ja laatta puhdistetaan, niin että väriä jää vain hapon syövyttämiin uriin. Lopuksi levystä otetaan vedos eli sitä puristetaan painoprässissä suurella voimalla paperia vasten, jolloin paperi painuu painovärin kyllästämiin hapon syövyttämiin uriin. Kun prässi avataan, painolaatalla ollut kuva on siirtynyt paperiin.

title: Marie von Heiroth (Edelfelt)

text: "Marie von Heiroth" on Albert Edelfeltin ensimmäinen viivasyövytys eli etsaus, jossa lukemaan keskittynyt nuori nainen on piirretty herkästi laatalle. Tämä työ oli käynnistämässä Edelfeltin uutta aluevaltausta grafiikan parissa. Hän teki kolmen seuraavan vuoden aikana yli seitsemänkymmentä grafiikan työtä. Vedokseen hän kirjoitti merkinnän "min första etsning" -tekstin.

title: Taidegrafiikka

text: Etsaus eli viivasyövytys on syväpainomenetelmistä tunnetuin. Siinä urat tehdään hapolla syövyttämällä. Kuparilevyn pinta suojataan ensin vahalla (pehmeäpohja tai kovapohja; suojamassasta riippuen), vaha raaputetaan pois viivakohdista (esim. pyöreäkärkisellä kynällä, virkkuukoukulla tai vaikka ompeluun tarkoitetulla parsinneulalla), ja levyä syövytetään happoliuoksessa niin, että metalliin jää urat.

title: Helvetti (Wiiralt)

text: Helvetti on virolaisen taiteilijan Eduard Wiiraltin etsaus vuodelta 1932.

title: Esa Riippa

text: Esa Tapio Riippa (s. 22. toukokuuta 1947 Kälviä) on suomalainen taidegraafikko. Hän opiskeli Pentti Kaskipuron oppilaana. Riipan monet työt ovat hiljaista surrealismia, jossa on vaikutteita japanilaisesta puupiirrostaiteesta. Riippa itse tekee kuitenkin syväpainografiikkaa, tyypillisesti värillisiä teoksia muutamalla eri laatalla, joissa etsaus yhdistyy akvatintaan. Aiheet ovat useimmiten maisemia, asetelmia ja kotinäkymiä, joissa on joku "jekku".

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Vanhimmat etsausprosessit olivat märkäprosesseja, joissa piikiekko upotettiin happokylpyyn. Aikaisemmin etsauskemikaalina käytettiin usein fluorivetyhappoa, koska sillä pystyttiin syövyttämään piidioksidia. Kemikaaliturvallisuuslakien kiristyminen on vähentänyt tämän kemikaalin käyttöä. Märkäetsaus on yleensä isotrooppista aiheuttaen reunojen pyöristymistä. Lisäksi vahvoista hapoista tulee ongelmajätettä. Näistä syistä märkäetsaus mikropiirien valmistuksessa on vähenemässä.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Seostuksen käyttö maskina aiheuttaa ongelmia joidenkin laitteiden valmistusprosesseille, sillä mikroelektroniikkaa voidaan valmistaa vain tietyllä tavalla seostettuihin substraatteihin. Mikromekaniikan kannalta vahvasta seostuksesta aiheutuva mekaanisten ominaisuuksien heikkeneminen voi nousta ongelmaksi.

title: ICP-RIE

text: Kidesuunnista riippuva etsaus vaatii sen, että kokonaisreaktionopeus määräytyy pitkälti pintareaktioiden nopeudesta. Kuljetusprosessit voivat kätkeä edellä kuvatun ilmiön. Mahdollisen maskin alle-etsaantumisen voi minimoida käyttämällä sopivia prosessiparametrejä. Käytännössä tämä tarkoittaa etsausnopeuden alentamista. Selektiivisyyteen maskimateriaalin suhteen vaikuttavat lähinnä käytetyt prosessikaasut ja niiden osuudet kokonaisvirtauksesta sekä CCP:n teho.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: "Ion milling" ("ioni työstö"), tai "sputter etching" (sputterietsaus) käyttävät vieläkin alempia paineita, niinkin alhaisia kuin 10 mPa. Tässä menetelmässä kiekon pintaa pommitetaan korkeaenergiaisilla jalokaasujen, usein argonin ioneilla, jotka iskevät atomeja irti substraatista liikevoimallaan. Koska tässä menetelmässä käytetään suunnilleen vain yhdestä suunnasta tapahtuvaa pommitusta, on prosessi hyvin anisotrooppinen. Toisaalta sillä on taipumus olla huonosti selektiivistä.

title: İnci Eviner

text: Evinerin teos "Haaremi" oli esillä Turun taidemuseon Pimiössä maaliskuussa 2012. Teos on videoteos, jossa on Antoine Ignace Mellingin etsaus haaremista, joka herää eloon.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Jossain tapauksissa myös etsausmaskin tekoon käytetyn ioni-istutuksen jälkeen on suoritettava lämpökäsittely seostuksen sähköiseksi aktivoimiseksi ja istutusvaurioiden korjaamiseksi. Lämpökäsittelyyn liittyvää diffuusiota pyritään hillitsemään käyttämällä lyhyitä käsittelyaikoja ja nopeaa kuumennusta jopa satoihin asteisiin eli RTA (rapid thermal annealing)-menetelmää, sillä diffuusion merkitys kasvaa käsittelyajan pidetessä.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Etsausprosessi on yleensä selektiivinen seostuksen suhteen, joten seostettu alue voi toimia etsausmaskina. Ei tiedetä tarkkaan, miksi riittävä seostus estää syöpymisen etsatessa, vaikka on esitetty, että syynä olisi ioni-istutuksen aiheuttama jännitys . Pintakemia ja erityisesti galliumin oksidoituminen etsausprosessin aikana ovat oleellisia tekijöitä etsausnopeuden alenemisessa vahvasti Ga-seostetussa amorfisessa piissä . Annos-etsausaika käyrästä saadaan kriittinen annos maskiefektille, kun haluttu etsaussyvyys tunnetaan.

title: Booritrikloridi

text: Booritrikloridia voidaan käyttää hyvin puhtaiden boorikuitujen valmistamiseen kemiallisella kaasufaasipinnoitusmenetelmällä. Reaktiossa pelkistimenä käytetään vetyä. Puolijohdeteollisuudessa yhdistettä käytetään douppaamaan piitä. Muita käyttökohteita ovat karbidien ja nitridien poistaminen metalliseoksista, teräksen etsaus ja muiden booriyhdisteiden valmistaminen. Orgaanisessa synteesissä booritrikloridia käytetään katalyyttinä Friedel–Crafts-alkyloinneissa ja -asyloinneissa, alkeenien kuten eteenin, propeenin, isobuteenin ja vinyylikloridin polymeroinneissa ja epoksidoitumisissa.

title: Etsaus

text: Etsaus on alun perin kehitetty metalliseppien parissa viimeistään keskiajalla, mutta tekniikka saattaa olla tätä vanhempi. Keskiajalla etsausta käytettiin muun muassa haarniskoiden koristelemiseen. Etsauksen käytön kuvien paperille painamiseen uskotaan olevan augsburgilaisen Daniel Hopferin (n. 1470–1536) keksintö. Ensimmäinen päivätty vedos on vuodelta 1513, tekijänä Urs Graf.[1] Painokuvia oli tehty ennen etsauksen keksimistä metallikaiverruksina, mutta etsaus oli paljon helpompi tekniikka, sillä se ei edellyttänyt varsinaista metallintyöstötaitoa. Näin ollen etsaus alkoi 1500-luvulta alkaen yleistyä suuritöisemmän kaivertamisen kustannuksella. Tekniikka on kulkenut kehittyen läpi vuosisatojen ja säilynyt elinvoimaisena nykyaikaan asti. Tunnetuimpia etsauksen taitajia ovat Rembrandt ja Piranesi.

title: Natriumheksafluorisilikaatti

text: Natriumheksafluorisilikaatin pääasiallinen käyttökohde on veden fluoraus, mihin sitä käytetään erityisesti Yhdysvalloissa. Muita käyttökohteita ovat hyönteisten- ja tuhoeläinten hävitys, lasin etsaus ja emalien valmistus, berylliumin ja tinan elektrolyyttisessä valmistuksessa apuaineena ja piitetrafluoridin ja synteettisen kryoliitin valmistus.

title: Rauta(III)nitraatti

text: Rauta(III)nitraatin käyttökohteita ovat muun muassa tekstiilien värjäys, metallien kuten Sterling-hopean tai kuparin etsaus. Analyyttisena reagenssina sitä käytetään kloridi-ionipitoisuuden määrittämisessä. Kloridi-ionit vapauttavat tiosyanaatti-ioneita elohopeatiosyanaatista. Rauta(III)nitraatin sisältämät Fe-ionit muodostavat tiosyanaatti-ionin kanssa voimakkaan punaisen kompleksin ja kloridi-ionien pitoisuus voidaan sen avulla määrittää spektrofotometrisesti. Rauta(III)nitraattia käytetään myös katalyyttinä amidien, kuten natriumamidin valmistuksessa. Yhdistettä voidaan käyttää myös orgaanisessa synteesissä. Rauta(III)nitraatilla doupattu montmorilloniittimineraali toimii katalyyttinä hapetettaessa esimerkiksi tioleita disulfideiksi.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Maskiefektiin vaadittavan seostuksen määrä riippuu käytetystä etsausprosessista ja ionilajista. Seostus tehtiin aikaisemmin diffuusiolla käyttäen substraatin pintaan kasvatettua oksidikerrosta kuviointiin. Nykyisin tehtävään käytetään ioni-istutusta sen paremman hallittavuuden vuoksi. Rakenteiden koon pienetessä satoihin nanometreihin ja tämän alle ioni-istutuksen suorittamisesta fokusoidulla ionisuihkulla tulee kaikkein käyttökelpoisin menetelmä. Fokusoidun ionisuihkun käyttö yksinkertaistaa etsausmaskintekoprosessia huomattavasti, koska perinteisessä ioni-istutuksessa tarvittavan suoja/kuviointikerroksen käytöstä voidaan luopua.

title: Kosti Meriläinen

text: Meriläinen maalasi maisema- ja henkilökuvia, mutta hänen vahva lajinsa oli taidegrafiikka, erityisesti etsaus. Hänen graafinen tuotantonsa käsittää noin 200 teosta. Hän osallistui Marraskuun ryhmän taiteilijapiirin näyttelyihin. Lisäksi hän ansaitsi sivutuloja kuvittajana ja pilapiirtäjänä.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Jotkin etsauskemikaalit syöpyvät myös maskin aukosta maskipinnoitteen alle. Etäisyyttä, kuinka pitkälle materiaali syöpyy, kutsutaan "bias"-termillä tarkoittaen reunan vinoutta tai viistettä. Etsauskemikaaleja, jotka aiheuttavat suuren syöpymän maskin alle sanotaan isotrooppisiksi. Nykyaikaisissa valmistustekniikoissa tavoitellaan anisotrooppista syövytystä, kun niillä saavutetaan tarkkareunaiset ja hallittavat ominaisuudet.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text:
Nykyaikaisessa mikroprosessorien valmistusprosessissa (VLSI, ) vältetään märkäetsausta ja sen sijasta käytetään plasmaetsausta. Plasman ominaisuuksien säädöllä voidaan vaikuttaa syövytysnopeuteen. Tavallisessa plasmaetsauksessa toimitaan 10-700 Pa paineessa. Plasma tuottaa korkeaenergiaisia vapaita sähkövaraukseltaan neutraaleja radikaaleja, jotka reagoivat kiekon pinnassa. Koska neutraalit partikkelit pommittavat pintaa joka suunnasta, tuloksena on isotrooppinen etsautuminen.
Plasmassa käytettävä kaasuseos sisältää pieniä, paljon klooria tai fluoria sisältäviä yhdisteitä. Esimerkiksi hiilitetrakloridi (CCl) syövyttää piitä ja alumiinia ja trifluorimetaani syövyttää piidioksidia ja piinitridiä. Happipitoista plasmaa käytetään fotoresistimaskin "tuhkaukseen" ja auttamaan sen poistamisessa.

title: Etsaus

text: Luokka:Grafiikan menetelmät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Etsausta tehdään kahdella eri tekniikalla: märkäetsauksessa etsauskemikaalit ovat nestefaasissa ja kuivaetsauksessa taas syövytys saadaan aikaan plasmalla. Molemmista menetelmistä on lukuisia muunnoksia.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Ioniseostus toimii maskina useimmille kemikaaleille, mutta jotkut etsauskemikaalit syövyttävät seostettua eivätkä puhdasta aluetta. Vaikka märkäetsaukseen liittyvät kemiallis-fysikaaliset prosessit tunnetaan melko hyvin, ioniseostuksen maskiefektin syistä on olemassa vain arvioita. Joissain tapauksissa seostus kasvattaa etsausnopeutta, näin esimerkiksi pii- tai germanium-ioneilla seostetun piioksidin etsaus HF:llä . Elektroniprosessien merkitystä etsausnopeuden hidastumisessa liittyen korkeaan aukkokonsentraatioon lähellä pintaa amorfisessa piissä ei voida täysin sulkea pois . Mikromekaniikassa käytetään usein vahvaa p++-tason (formula_1 cm) boori-seostusta ja KOH-etsausta kiekkoon tehtävien rakenteiden valmistuksessa (bulk microfabrication). KOH:n annos-etsausnopeuskäyristä nähdään kuinka etsausnopeus pysyy vakiona tiettyyn pisteeseen asti ja alkaa sen jälkeen laskea nopeasti.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Maskin ominaisuudet muuttuvat prosessin aikana, mutta käytettävästä prosessista riippuu miten ja miksi. Tapahtuvat muutokset eivät juurikaan vaikuta saatavaan etsausprofiiliin, mutta niillä voi olla merkitystä myöhemmän prosessoinnin kannalta. Seostusatomit voivat reagoida etsauskemikaalien tai -kaasujen kanssa muodostaen lähinnä oksideja, jotka jäävät kohteen pintaan. Joissakin tapauksissa etsausprosessi jättää seostusatomit rauhaan ja vain substraatin atomit osallistuvat reaktioihin jolloin seostuskonsentraatio kasvaa. Reaktiot tapahtuvat melkein aina maskin pintakerroksissa, mutta joitain ioneja ja radikaaleja voi tunkeutua syvemmälle. Etsausprosessin aikana voi tapahtua myös diffuusiota, mutta lämpötilojen ollessa melko alhaisia sen merkitys on vähäinen.

title: David Hockney

text: Hockney opiskeli Bradfordissa myös litografiaa. Hänen ensimmäinen grafiikan lehtensä on etsaus ja akvatinta "Myself and My Heroes" (1961), missä Hockney esiintyy yhdessä Mahatma Gandhin ja Walt Whitmanin kanssa. Hänen ensimmäinen laajempi portfolionsa oli kuudentoista etsauksen sarja, joissa hän esittää William Hogarthin "Rake's Progress" -teoksen omaelämäkerrallisesti. 1960-luvulla Hockney teki Ken Tylerin kanssa vedossarjan "A Hollywood Collection". Useat Hockneyn litografiatöistä ja maalauksista esittävät hänen monia ystäviään.

title: ICP-RIE

text: Etsausprosessin yksityiskohdat riippuvat osittain reaktorin rakenteesta ja valmistusmateriaaleista. Tyypillisiä prosesseja ovat piin nopea etsaus kryogeenisellä DRIE-prosessilla sekä III-V-yhdistepuolijohteiden etsaus klooripohjaisilla kaasuilla.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Etsaus on syövytystä, jossa käytetään hyväksi erilaisia suojauksia syövytyksen kohdistamiseksi ja kuvioiden muodostamiseksi. Taidegrafiikassa etsauksella on pitkät perinteet. Valmistustekniikassa etsausta käytetään paljon ohutkalvotekniikoiden kanssa liittyen usein litografiatyövaiheisiin mikropiirien valmistuksessa. Mikropiirien valmistuksessa etsaus-sanaa voidaan käyttää myös työvaiheista, joissa ei käytetä suojauksia, jolloin kyse on pinnan puhdistuksesta syövyttämällä.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Etsauksen tavoitteena on tehdä koloja kohdemateriaaliin. Näiden kolojen syvyys voidaan arvioida suurin piirtein syövytysajasta ja tunnetusta syöpymisnopeudesta. Monikerroksisessa kalvorakenteessa halutaan useimmiten poistaa etsauksella alueita ylimmästä kalvosta, mutta jättää sen alapuolinen ohutkalvo ja maski koskemattomaksi. Tällaiseen selektiivisyyteen päästään, kun tunnetaan kunkin kalvon syöpymisnopeus käytetyllä syövytyskemikaalilla.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text: Aikaisempien tulosten perusteella tiedetään, että vähintään kriittisen annoksen saaneet alueet piissä eivät syövy juuri ollenkaan ICP-RIE-prosessin aikana. Koska edes ICP-RIEn toiminnan taustalla olevia fysikaalisia ja kemiallisia prosesseja ei tunneta kunnolla ei ioniseostuksen maskiefektin syistä voi sanoa juuri mitään. ICP-RIEssä käytettävästä SF/O-kaasuplasmasta peräisin oleva atominen happi muodostaa prosessin aikana seostuksessa olevien gallium-ionien kanssa reagoimalla galliumoksidia, jonka stoikiometria muuttuu etsausajan funktiona ja lienee osasyynä maskiefektiin . Kuvassa 4 olevia etsausprofiilien poikkileikkauksia tarkastelemalla nähdään että isotrooppinen märkäetsaus etsaa myös maskin alta, mutta ICP-RIEn avulla saadaan aikaan suora seinämä.

title: Kirsi Neuvonen

text: Neuvonen aloitti metalligrafiikalla, johon hän kehitti tunnistettavan tyylin. 1980- ja 1990-luvulla Neuvoselle olivat tyypillisiä etsaus-, akvatinta- ja kuivaneulavedokset. Vuosituhannen vaihteessa hän yhdisti polymeerigravyyria ja kopiosyövytystä sekä perinteistä metalligrafiikkaa. Uusimmissa töissään Neuvonen käyttää myös puuta ja paperivaloksia.


query: Miksi Karibian merirosvo aikakausi loppui?

title: Karibian merirosvous

text: Karibian merirosvouden aikakautta olivat noin vuodet 1550–1730. Toiminnan huippukautena pidetään ajanjaksoa 1698–1730, jonka loppuun mennessä kaikki alueen pelätyimmät merirosvot oli saatu kiinni ja otettu hengiltä.[1]

title: Pursilippu

text: Merenkulkulaitoksen uudet käytännöt ja tiukentunut heraldinen tulkinta johtivat siihen, että noin vuonna 1913 alkanut "kansallisromanttisen epäheraldiikan" aikakausi eli tapa tehdä lippujen erikoismerkeistä kirjaintunnuksin varustettuja, murretuin värein toteutettuja liikemerkkimäisiä loppui ja alkoi uusi oikeaoppisen nykyheraldiikan aikakausi. Lähinnä tämä näkyy siinä, että värit ovat heraldisten ohjeiden mukaan viittä keskisävyistä pääväriä, väri ei saa olla värin eikä metalli metallin vieressä eikä kirjain- tai numerotunnuksia käytetä. Viimemainituista poikkeuksen muodostavat ne kirjain- ja numeromerkit, jotka voidaan kuvailla heraldisilla määreillä, esimerkiksi V-kirjain on yhtä kuin kaateinen polviorsi, T-kirjain lakiopaalu ja Y-kirjain haaruristi.

title: Pirates of the Caribbean (huvipuistolaite)

text: Pariisin Disneylandissa Karibian merirosvot löytyy Adventurelandista. Ulkoisesti se muistuttaa Karibian saaren linnoitusta ja jonotusalueella vierailija imeytyy täysin vaikutelmaan, että paikka todellakin on linnoitus Karibian yössä, ja että hän astelee sisään salaista sisäänkäyntiä pitkin, joka johtaa linnoituksen uumeniin. Linnoitus on rähjäinen kuin taistelun jäljiltä ikään kuin varoittaen, että kutsumattomille vieraille ei käy hyvin.

title: Henry Avery

text: Tämän jälkeen Avery jätti muut merirosvot ja purjehti takaisin Karibialle, aikomuksenaan lopettaa merirosvon uransa. He saapuivat New Providenceen, jossa jokaisen miehen täytyi maksaa kuvernööri Nicholas Trottille saadakseen astua maihin joutumatta vangiksi. Tämän lisäksi Avery luovutti kuvernöörille "Fancyn" sekä norsunluuta tuhannen punnan arvosta. Merirosvomiehistö hajaantui omille teilleen.

title: Corkin kreivikunta

text: Geraldiinien aikakausi loppui desmondilaiskapinoihin 1569–1573 ja 1579–1583. Suuri osa Corkin kreivikuntaa tuhottiin kapinoiden aikana, erityisesti toisen desmondilaiskapinan aikoihin. Myöhemmin pakkoasutuksen aikoihin englantilaiset siirtolaiset asuttivat suuren osan Corkia. Vuonna 1601 ratkaiseva Kinsalen taistelu (iiriksi Cath Cionn tSáile) saavutti Corkin, josta Englannin miehitystä johdettiin vuosisatoja. Kinsale oli ollut espanjalaisten maihinnousupaikka yhdeksänvuotisessa sodassa vuosina 1594–1603, jolloin nämä tukivat irlantilaisia kapinallisia.

title: Ristiretket vendejä vastaan

text: Valdemar jatkoi Rügenin valtauksen jälkeen taistelua merirosvoja vastaan. Vendiläiset merirosvot ryöstivät vieläkin ajoittain Tanskan rannikkoa, ja Valdemar oli päättänyt tuhota merirosvot lopullisesti. Tanskan laivasto toimi Öölannin edustalla asti, ja tanskalaiset saivat nyt ensi kosketuksen kuurinmaalaisiin ja virolaisiin. Yhdessä rügenilaisten kanssa tanskalaiset tekivät myös hyökkäyksiä pommerilaisten maille. Tämä säikäytti Pommerin herttuat Kasimirin ja Bogislavin niin, että he pyysivät Henrik Leijonan apuun. Pommerista tuli Saksin lääni, jota Kasimir ja Bogislav hallitsivat Henrikin alamaisina. Lopullinen yhteenotto merirosvojen kanssa tapahtui vuonna 1172 Falsterin meritaistelussa. Tämän jälkeen vendiläisten merirosvojen toiminta loppui miltei täydellisesti.

title: Karibian merirosvous

text: Bukanieereiksi kutsutut merirosvot ilmaantuivat noin vuonna 1630 ja toimivat merirosvouden ajan loppuun asti 1730-luvulle. Alkuperäiset bukanieerit olivat siirtokuntien maanpakolaisia. Pakotettuina elämään ilman tukea, piti heidän olla taitavia laivanrakentajia, merimiehiä ja metsästäjiä. Sana bukanieeri tulee alun perin ranskan sanasta boucaner, joka tarkoittaa savustettua lihaa. Sana tulee lihaa avotulella paahtaneista villikarjan metsästäjistä, jotka 1700-luvulle asti toimivat Karibiassa osittain laillisesti ulkoespanjalaisten vähäisellä tuella. Lopulta he alkoivat soveltaa taitojaan merirosvouteen.

title: Quedagh Merchant

text: Myöhemmin Kidd lähti kohti länttä ja kuuli huhuja, että Englannissa häntä pidetään merirosvona. Kidd piilotti laivan ja sen kalleudet Karibialle ja osti kyydin New Yorkiin. Hänet kuitenkin pidätettiin ja hirtettiin myöhemmin.(1)(2)

title: Karmiininpunainen merirosvo

text: Karmiininpunainen merirosvo ("The Crimson Pirate") on Robert Siodmakin ohjaama seikkailuelokuva vuodelta 1952. Sen pääosissa esiintyvät Burt Lancaster, Nick Cravat, Eva Bartok ja Leslie Bradley sekä Torin Thatcher. Elokuvan käsikirjoituksen kirjoitti Roland Kibbee. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1700-luvun Karibiaan, jossa merirosvot kapteeni Vallo ja Ojo seikkailevat.

title: Tropico 2: Pirate Cove

text: Tropico 2: Pirate Cove on TopPop:in PC-peli, joka on jatkoa Tropicolle. Peli sijoittuu merirosvojen saarelle Karibialla 1700-luvulle. Sinut pistetään merirosvokuninkaan asemaan ja vastaat merirosvokansasi hyvinvoinnista. Saarella on alussa pieni niukasti asutettu kylä, jossa on sinun kartanosi ja rakentajien asuinrakennus. Pelin idea on siinä, että laivastosi pitää kaapata laivoja ja tuoda siten kotiin orjia ja kalleuksia. Saarellesi voit rakentaa satamia, joissa voi tehdä laivasi, pubeja, joissa orjanaiset ja olut tekevät rosvoistasi iloisia. Vaatimattomia taloja ja luksusasuntoja, linnoituksia, maatiloja ja puunhakkaajille majoja. Voit valita 16 merirosvosta itsesi aloittaessasi kuninkaan uran. Pelin yksinpeli sisältää kuusikymmentä vuotta merirosvoilua ja 16 episodia. Peli voi olla hieman kehittyneempi kuin edeltäjänsä.

title: Karibianmeri

text: Ensimmäisenä eurooppalaisena Karibianmerelle purjehti Kristoffer Kolumbus vuonna 1492. Saaria asutti silloin kolme intiaanikansaa, joista karibit antoivat alueelle nimensä.[5] Karibianmerestä tuli merkittävä liikenneväylä, kun espanjalaiset löysivät Tyynenmeren rannikon vuonna 1513. Karibian merirosvot vaivasivat meren laivaliikennettä vuosina 1550–1730. Merirosvouden huippukautena pidetään ajanjaksoa 1698–1730, jonka loppuun mennessä kaikki alueen pelätyimmät merirosvot oli saatu kiinni ja otettu hengiltä.[6] Vaikka Espanja hallitsi pääosaa merestä, myös Britannia, Ranska, Alankomaat ja Tanska perustivat Karibianmeren saarille siirtokuntia.[3]

title: Assassin’s Creed IV: Black Flag

text: Edward Kenway syntyi 10. maaliskuuta 1693 Swanseassa englantilaisen lammasviljelijän Bernard Kenwayn ja tämän walesilaisen vaimon Linette Hopkinsin ainoaksi lapseksi. 18-vuotiaana Edward menee naimisiin Caroline Scottin kanssa, mutta kehittää suuria suunnitelmia tullakseen rikkaaksi ja ryhtyy Karibian merirosvoksi 1700-luvun alkuvuosien merirosvouden kulta-ajalla. Hän aloittaa uransa Benjamin Hornigoldin alaisuudessa Jamaikalla.

title: Lego Pirates

text: Lego Pirates on Lego-tuotesarja, joka tuli markkinoille vuonna 1989. Sarja pohjautuu 1500-luvulla tapahtuneeseen Karibian vesillä ja muilla merillä vallinneeseen merirosvojen ja erilaisten kauppayhtiöiden taistoon. Suomenkielinen nimi sarjalle on "Lego Merirosvot". Merirosvot olivat 1980-luvun lopulla Lego-yhtiön lippulaiva.. Sarja on tehnyt paluun 2000-luvulla.

title: Karibian merirosvous

text: Merirosvouden ajan loppu liittyi laajemmin palkkasotureiden poismenoon ja kansallisten armeijojen perustamiseen Euroopassa. Kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen valtioiden voima lisääntyi. Armeijat yhtenäistettiin ja saatettiin kruunun hallintaan ja kaapparitoimintakin väheni. Laivastoja vahvistettiin ja niiden toimialaan lisättiin merirosvoja vastaan taisteleminen. Merirosvouden hiipuminen Euroopan vesillä sai jatkoa Karibiassa 1720-luvulla, Länsi-Afrikassa ja Pohjois-Amerikassa 1720-luvun alun jälkeen, ja 1720-luvun lopulla Intian valtamerelläkään ei enää juuri ollut merirosvoja. 1700-luvun alkupuolen lukuisat ja tunnetut merirosvot olivat tavallaan lainsuojattomia jäänteitä merirosvouden kultakaudelta.

title: Anne Bonny

text: Anne Bonny (noin 1698 – 25. huhtikuuta 1782) oli naispuolinen merirosvo, joka vaikutti 1700-luvun alkupuolella Karibialla. Hänet tunnettiin myös nimillä Ann Bonn ja Fulford sekä oletettavasti myös nimellä Sarah Bonny.

title: Kauniainen

text: Kauniainen on ollut virallisesti kaksikielinen vuodesta 1936. Kunnan suomenkielinen nimi, Kauniainen, otettiin virallisesti käyttöön ruotsinkielisen nimen, Grankulla, rinnalle vuonna 1949. Jo 1930-luvulla nimi Kauniainen oli postin ja rautateiden käytössä. Toisen maailmansodan myötä huvila-aikakausi loppui ja vaihtui 1940- ja 1950-lukujen jälleenrakentamiseen ja taloudellisesti huonompiin aikoihin.

title: Karibian merirosvous

text: Karibian merirosvous liittyi kansainvälisiin suhteisiin. Karibia oli eurooppalaisen kaupan ja kolonialismin keskus 1400-luvun loppupuolelta alkaen. Tordesillasin sopimuksessa kaikki Euroopan ulkopuolinen maailma jaettiin Espanjan ja Portugalin kesken Kap Verden läheisyydessä sijaitsevalta pohjois–etelä-linjalta siten, että Espanja sai linjan länsipuolen, Portugali itäpuolen. Täten Espanja sai haltuunsa Pohjois- ja Etelä-Amerikan, mikä vielä paavin bullalla vahvistettiin. Karibian maita kutsuttiin Espanjan kaivokseksi. Tärkeimmät varhaiset keskukset olivat Kartagena, Panamá, Santiago, Porto Bello ja Santo Domingo. Espanjalaisten kaivokset Uudessa-Espanjassa ja Perussa tuottivat valtavat määrät hopeaharkkoja. Emämaahan lähteneet hopeakuljetukset houkuttelivat kimppuunsa merirosvoja ja kaappareita niin Karibianmerellä kuin Atlantilla koko matkan Sevillaan saakka. Suojautuakseen ryöstelyltä espanjalaiset kehittivät 1560-luvulla saattuejärjestelmän, aarrelaivaston (flota), joka purjehti Sevillasta (myöhemmin Cádizista) kerran vuodessa Amerikkaan kuljettaen matkustajia, sotilaita ja tarvikkeita siirtokunnille. Takaisin lähtiessään laivasto lastattiin hopealla ja se oli merirosvoille houkutteleva kohde, joskin he mieluummin iskivät laivastosta erilleen joutuneisiin laivoihin kuin päälaivoihin.

title: Karibian merirosvous

text: Sebastien de Rotetan kirjoitus Länsi-Intian turvallisuudesta merirosvojen suhteen noin vuodelta 1694. World Digital Library.

title: Tortuga

text: Vuonna 1680 uusi parlamentin päätös kielsi ulkomaisissa väreissä purjehtimisen, mikä oli iso oikeudellinen isku Karibian merirosvoille. Eurooppalaisten valtojen allikirjoittama Regensburgin rauhansopimus päätti merirosvouden vuonna 1684. Suurin osa sopimuksen solmimista seuranneista merirosvoista toimi kruunun alaisuudessa aiempia bukanieeriliittolaisiaan vastaan. Saint-Dominguen siirtokunnan pääkaupunki siirrettiin Tortugalta Port-de-Paix'iin Hispaniolan mantereelle vuonna 1676.

title: Merenkulun historia

text: Kun Euroopan valtioiden välillä oli sotia 1600-1700-lukujen vaihteessa, Euroopan ulkopuoleiset alueet jäivät poliittisen vallan osalta vähemmälle vartioinnille. Varsinkin Karibian alue jäi vähälle vartioinnille. Tämä seikka aiheutti sen, että merirosvous yleistyi. Joskus merirosvot saattoivat alun perin työskennellä laillisissa laivoissa ja ryhtyä myöhemmin merirosvoiksi.

title: Karibian merirosvous

text: Sotien jatkuessa Euroopassa, alkoi Karibia 1600-luvun lopulle tultaessa saada enemmän asutusta. Siirtokunnat olivat entistä tärkeämpiä ja merirosvouden aiheuttamat taloudelliset haitat vakavampia. Tämän johdosta valtiot alkoivat panostaa merirosvouden torjuntaan enemmän, muun muassa Englanti perusti laivueen Port Royalille ja otti sen tiukempaan valvontaan 1680-luvulla. Kaapparitoiminnasta tuli harvinaisempaa ja merirosvojen metsästäminen sotavoimin yleistyi.

title: Merirosvous

text: Karibian merirosvous ja toisaalta myös merirosvojen kätkemien aarteiden etsintä on kauan ollut seikkailuromaanien suosituimipia aiheita. Tämän kirjallisuudenlajin ehkä tunnetuin teos on Robert Louis Stevensonin vuonna 1881 kirjoittama Aarresaari. Aihepiiriä on käsitelty myös useissa elokuvissa.

title: Merirosvous

text: Karibian merirosvouksen kulta-aika vallitsi määritelmästä riippuen noin vuosina 1640–1680 tai 1698–1730, jonka loppuun mennessä kaikki alueen pelätyimmät merirosvot oli saatu kiinni ja otettu hengiltä. Englannin ja Ranskan viranomaiset eivät ensin olleet kovin kiinnostuneita tai kykeneviäkään estämään maanmiestensä harjoittamaa merirosvoutta, ja Jamaikan Port Royalista tuli 1660-luvulla merirosvojen turvasatama. Vähitellen Englannin ja Ranskan suhtautuminen merirosvoileviin maanmiehiinsä muuttui, ja 1700-luvun alussa laivastot käytännössä puhdistivat Karibian merirosvoista.

title: Suomi 1960-luvulla

text: 1960-luvulla koettiin myös nuoren suuren ikäluokan kapina silloin vallitsevaa järjestelmää vastaan. Vasemmistoradikalismi ja opiskelijaliike leimaantuivat Suomessa kuten Länsi-Euroopassa, mutta Suomessa ei nähty mitään suurta väkivaltaista mielenosoitusta, kuten esimerkiksi Ranskassa toukokuussa 1968. Radikalismin huomiota herättänein tapaus oli Vanhan valtaus marraskuussa 1968. Myös 1950-luvun jähmettynyt aikakausi loppui, ja liberalistinen ajattelu ja kehitys alkoi. Myös hippiliikeen nousu alkoi, mikä merkitsi vapaamman elämäntyylin syntyä kommuuneissa.

title: Disneyland Paris

text: "Seikkailujen maa" on trooppinen puutarha, jonka kasvillisuus on huolella valittu kestämään talven viimat ja kesän helteet ja kuitenkin näyttämään viidakolta ympäri vuoden. Vuoristorata kiertää Indiana Jonesin tutkimaa käärmetemppeliä. Robinssonin haaksirikkoutunut perhe asuu puuhun rakentamassaan kodissa ja aarresaarelta löytyy myös Karibian merirosvojen linnoitus. Muita nähtävyyksiä ovat arabialainen basaari, Aladdin-diodrama, ravintolat ja kaupat.

title: Karibian merirosvous

text: Karibia heijasti Euroopan poliittista tilannetta jatkossakin. Englannin, Ranskan ja Hollannin voimistuttua ne alkoivat Espanjan lisäksi taistella toisiaan vastaan etenkin taloudellisesti. Englanti aloitti taloudellisten sanktioiden käytön Hollantia vastaan 1650-luvulla ja maat olivat sodassa keskenään kolmesti seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. Ludvig XIV ajoi aggressiivista laajenemispolitiikkaa Ranskaan. 1660-luvulla Espanjan imperiumi koki lyhytaikaisen uudelleenheräämisen hopeantuotannon lisääntymisen myötä. Käytännössä kaikki Karibiassa läsnä olleet maat olivat sodassa kaikkia muita vastaan. Siirtokunnat vaihtoivat usein isäntiä (muun muassa St. Eustatius kymmenen kertaa vuosina 1664–1674), ja valtaukset ja takaisinvaltaukset vahingoittivat niitä. Valtiot kykenivät tarjoamaan siirtokunnille vain vähäistä sotilaallista tukea, joten tämä merkitsi kulta-aikaa kaappareille ja merirosvoille. Port Royal Jamaikalla liittyi tärkeiden merirosvosatamien joukkoon saaren jouduttua Englannille vuonna 1655.

title: Tortuga

text: Bukanieeriaikakausi kääntyi kohti loppuaan vuoden 1670 tienoilla. Monet merirosvoista siirtyivät puunhakkaajiksi ja puukauppiaiksi. Tähän aikaan walesilainen kaappari Henry Morgan kutsui Tortugan merirosvoja liittymään miehistöönsä. Ranska palkkasi heidät iskujoukoukseen, mikä antoi Ranskalle aiempaa vahvemman aseman Karibian alueella. Tämän seurauksena merirosvoja ei saatu täysin hallintaan, vaan nämä jatkoivat Tortugan pitämistä puolueettomana piilopaikkana merirosvotulle omaisuudelle.

title: Merirosvous

text: Kuuluisia englantilaisia merirosvokapteeneja olivat Sir Henry Morgan 1600-luvun kultakaudella ja Edward "Mustaparta" Teach Karibian merirosvouksen viimeisellä kaudella 1700-luvun alussa. Myös ranskalaiset merirosvot herättivät kauhua, tunnetuimpana ehkä sadistista mainetta kantanut kapteeni François l'Olonnais.

title: Karibian merirosvous

text: Cochran, Hamilton: Karibian kaapparit ja merirosvot.

title: Bartholomew Roberts

text: Roberts palasi syksyksi de Palissen kanssa takaisin Karibialle ja ankkuroitui siellä Carriacoun saarelle Grenadiineilla. Ranskalainen kuvernööri joutui ylivoiman edessä varustamaan ja ruokkimaan merirosvot. Roberts antoi samalla lippulaivansa uudeksi nimeksi "Royal Fortune" ja itselleen arvonimen "Leeward-saarten Amiraali". Hän purjehti Neitsytsaarille ja ryösteli lisää laivoja, joista yhdestä hän teki itselleen uuden "Royal Fortunen" entisen tilalle. Dominicalla hän kaappasi hollantilaisen kauppalaivan, josta tuli jälleen uusi "Royal Fortune", nyt jo 42-kanuunainen.


query: Kuka keksi auton?

title: Auto

text: Jo 1400-luvulla suunniteltiin itseliikkuvia ajoneuvoja, ja muun muassa Leonardo da Vinci pohti jousivoiman käyttöä kulkuneuvoissa. Myöhemmin Isaac Newton kehitti ajatuksen höyrypurkauksen voimalla liikkuvasta autosta. Ensimmäiset 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa syntyneet autot toimivatkin höyrykoneella, ja varhaisimmaksi autoksi sanotaan usein Nicolas Josef Cugnot’n kolmipyöräinen höyryauto vuodelta 1769. Se oli neljän kilometrin tuntinopeudella liikkuva armeijan käyttöön tarkoitettu kolmipyöräinen työkone, jonka tehtäviin kuului etenkin raskaiden tykkien vetäminen. Cugnot’n höyryautossa oli etupyörän edessä valtava boileri, jonka sisällä oleva vesi saatiin höyrystymään kuumentamalla. Höyry lisäsi painetta ja työnsi toisesta päästään eturenkaaseen kiinnitettyä mäntää ulospäin, jolloin auto nytkähti liikkeelle. Cugnot’n höyrykone oli yksitoiminen, eli höyrykone teki työtä vain yhteen suuntaan, mutta auton oma liike-energia työnsi männän takaisin. Ensimmäinen auto täytyi pysäyttää muutaman kerran tunnissa, jotta boileri saisi kerätyksi taas tarpeeksi höyrynpainetta. Seuraavana vuonna Cugnot teki toisen autonsa, joka pystyi kuljettamaan jo neljä matkustajaa. Valitettavasti hän sai kyseenalaisen kunnian kokea myös ensimmäisenä ihmisenä moottoriajoneuvo-onnettomuuden, minkä seurauksena Cugnot menetti rahoituksen keksintöihinsä.

title: Auto

text: Autolle on yritetty keksiä suomalaisia nimityksiä korvaamaan vierasperäisen auto-sanan. Suosituin näistä lienee hyrysysy. Sanan esitteli Abel Klami Suometar-lehden kilpailussa vuonna 1907. ”Hyrysysy” ei onnistunut korvaamaan automobiili-sanaa, mutta sitä on kuitenkin käytetty jonkin verran, myös viime vuosina. Hyry-alkuosan kanssa on myös syntynyt kansankielessä muita auton nimityksiä, kuten ”hyryhevonen” ja ”hyryhykkyrä”. ”Hyrysysy” on usein koettu jotenkin vitsikkääksi tai hauskaksi, ja se on viime aikoina esiintynyt muun muassa pakinoissa ja Aku Ankassa. Sanan alkuosa ”hyry” on onomatopoeettinen, ja kuvaa auton ääntä. Loppuosan ”sysy” voi myös tulkita onomatopoeettiseksi, mutta sen voi myös katsoa liittyvän sysätä-verbiin.[3]

title: Luettelo Karvisen televisiospesiaaleista

text: Karvinen, Osku ja Esko ovat lähteneet lomalle. He menevät hotelliin, jossa ei ole kunnon uima-allasta. He lähtevät rannalle ja vuokraavat auton hotellin omistajan veljeltä. Kun Karvisella alkaa olla kuuma he ovat lähdössä takaisin hotellille. Sitten maa järisee. Auto käynnistyy itsestään ja lähtee teille tietämättömille. Auto hajoaa pienessä kylässä, jossa on tulivuori. Esko tapaa kylän päällikön, joka kertoo tarinan kylästä. Päällikkö sanoo, että tulivuori on purkautumassa ja se haluaa samanlaisen auton kuin Eskon vuokraama. Autokorjaaja Apina ja Osku alkavat korjata autoa. Kumpikaan ei heti hoksaa miten auto saadaan käyntiin, mutta lopulta Osku keksii, miten auto saadaan toimimaan.

title: S. P. J. Keinänen

text: Keinänen teki myös monia lähinnä autotekniikkaan liittyviä keksintöjä. Hän keksi 1940-luvulla Monorator-nimisen häkäpöntön, jossa saattoi käyttää polttoaineena märkää puuta. Keinänen kehitti myös autojen pyörissä käytettyjä lumiketjuja ja 1960-luvulla hän kehitti metallinastoin varustetut Keinäs-nastarenkaat. Näitä renkaitaan Keinänen mainosti televisiossa ajamalla Studebaker-autollaan teatterin lavalle. Keinänen rakensi myös Chrysler-kilpa-autoonsa erityisen ”koveron”, johon ajaja saattoi suojautua onnettomuuden uhatessa ja hypätä sitten pois autosta sopivalla hetkellä.

title: Vakionopeudensäädin

text: Nykyaikaisen vakionopeudensäätimen keksi sokea insinööri Ralph Teetor vuonna 1945. Hänen ideansa syntyi turhautumisesta, joka seurasi siitä, että hänen asianajajansa kiihdytti ja jarrutti jatkuvasti puhuessaan. Ensimmäinen auto, joka käytti Teetorin tekniikkaa, oli Chrysler Imperial vuodelta 1958. Tämä järjestelmä käytti vetoakselin pyörimistä nopeuden mittaamisen ja solenoideja kaasun säätämiseen tarvittaessa.

title: Rambler

text: Rambler keksi autojen ohjauspyörän.

title: Tuusula

text: Hyrylän läheisyydessä on ollut myös useita suuria sorakuoppia. Kun Helsingin ja sen lähiympäristön kiihkeään rakentamiseen tarvittiin loputtomasti hiekkaa ja soraa, sadat kuorma-autot kiidättivät sitä silloista kaksikaistaista, betonipintaista Tuusulantietä myöten. Koska Hyrylässä sijaitsi myös ilmatorjuntarykmentti, joku keksi nimetä nämä vinhasti liikkuvat autot ”Hyrylän hävittäjiksi”.

title: Hinausauto

text: Hinausauto on muiden moottoriajoneuvojen siirtämiseen tarkoitettu kuorma-auto. Hinausautoa käytetään siirtämään onnettomuuden ja teknisen vian vuoksi hajonneita sekä väärin pysäköityjä autoja. Hinausauto on usein varustettu vinssillä, jolla siirrettävä ajoneuvo saadaan vedettyä hinausauton liukulavalle. Isot, hydraulisella puomilla varustetut hinausautot voivat kuljettaa useita ajoneuvoa kerrallaan. Hinausauton keksi vuonna 1916 yhdysvaltalainen Ernest Holmes Sr.

title: Turvavyö

text: George Cayley keksi turvavyön 1800-luvulla. Niitä käytettiin ensimmäisen kerran ilma-aluksessa vuonna 1913, ja ne yleistyivät 1930-luvulla. Autoihin turvavyöt tulivat 1950-luvun lopussa, vakiovarusteena ensimmäisenä Saab GT750 -malliin, ja ne yleistyivät 1960-luvulla. Volvolla työskennellyt entinen ilmailuinsinööri Nils Bohlin keksi kolmipistevyön, jonka Volvo patentoi ja otti käyttöön vuonna 1959 mallissaan PV544. Bohlin oli työskennellyt heittoistuimien parissa ja ymmärsi hyvin, miten korkea kiihtyvyys vaikuttaa ihmiskehoon.

title: Keksi

text: Keksi (< < ) on pieni, kuiva ja kevyt leivonnainen, joka pikkuleivästä poiketen yleensä valmistetaan tehdasmaisesti. Yleensä keksejä nautitaan välipalaksi, jälkiruoaksi tai kahvin tai teen kanssa. Keksit voivat olla myös "täytekeksejä", joiden sisällä on täytettä, kuten marmeladia tai suklaata. Makeiden keksien ohella suosittuja ovat suolaiset keksit, kuten cream crackers -tyyppiset voileipäkeksit tai TUC- ja Ritz-tyyppiset suolakeksit.

title: Ackermannin ohjausjärjestelmä

text: Ackermannin ohjausjärjestelmä on geometrinen ratkaisu auton tai muun ajoneuvon ohjauksessa esiintyvälle ongelmalle: sisemmän ja ulomman pyörän tulee kulkea eri säteistä ympyrärataa pitkin. Sen keksi englantilais-saksalainen Rudolph Ackermann (1764–1834) vuonna 1810.

title: Poniauto

text: Vuoden 1964 Mustang määritteli uuden autojen luokan. Termin ”pony car” keksi "Car Life" -lehden toimittaja Dennis Shattuck.

title: Frans Engelbert Lindström

text: Lindström oli myös keksijä. Hän keksi putkimankelin, jolla voitiin valmistaa putkia ja myöhemmin hän sai muun muassa patentin kaasumoottorin pyörivän venttiilin sovitukselle. Hänen valmistamansa koneet ja laitteet tunnettiin omaperäisinä, mutta toimivina. Kuitenkin hänen ehkä merkittävin tuotekehitystyön tulos oli ensimmäinen Suomessa valmistettu auto Korvensuu 1913. ”Nyt me pojat rakennetaan auto”, oli Frans Lindström tokaissut miehilleen tehtaalla vuonna 1910 ja auton kehitystyö aloitettiin. Prototyyppi valmistui 1913 eikä sen sarjavalmistusta koskaan aloitettu – sarjavalmistusta ei ollut ilmeisesti alun perinkään tarkoitus aloittaa. Kyse oli taidonnäytteestä.

title: Siegfried Marcus

text: Marcusin nimissä oli 131 patenttia 15 eri maassa. Hän ei kuitenkaan koskaan hakenut patenttia ajoneuvolleen eikä väittänyt olevansa henkilö joka keksi auton.[1][10] Marcusin muistokirjoituksessa hänen tärkeimmäksi keksinnökseen nimettiin hehkuva spriilamppu.[10]

title: J. R. R. Tolkien

text: Kirjailijan kuoleman jälkeen julkaistiin satukirjat "Kirjeitä Joulupukilta", "Herra Bliss" ja "Roverandom". Ensimmäinen teos on kokoelma Tolkienin lapsilleen Joulupukkina kirjoittamia kirjeitä vuosilta 1920–1943. Toiset kirjat syntyivät Tolkienin lapsilleen kertomista tarinoista. "Herra Bliss" on 1920- tai 1930-luvulta ja kertoo nimihenkilön seikkailusta uuden autonsa kanssa. "Roverandomin" Tolkien keksi lomaillessaan Englannin rannikolla vuonna 1925. Hänen poikansa Michael kadotti lelukoiransa ja Tolkien keksi tarinan lelukoiran kokemista seikkailuista rauhoitellakseen häntä. Kustantaja ei tuolloin kuitenkaan innostunut tarinasta ja se julkaistiin vasta 1998.

title: Tuulilasinpyyhin

text: Keksijä J. H. Apjohn kehitti vuonna 1903 pyyhkimen, jonka kaksi harjaa tekivät tuulilasilla pystysuoraa edestakaista liikettä. Mary Andersonin on sanottu keksineen Yhdysvalloissa vipuun perustuvan pyyhkimen, johon hän sai patentin vuonna 1903. Se kohtasi aluksi vastustusta, mutta siitä tuli yleinen kaikissa amerikkalaisissa autoissa vuoteen 1916 mennessä.

title: Siegfried Marcus

text: 1920- ja 1930-luvuilla saksalaisissa ja itävaltalaisissa kouluissa opetettiin Marcusin keksineen bensiinikäyttöisen auton. Tilanne kuitenkin muuttui 1930-luvulla kansallissosialistien noustua valtaan ja Itävallan liityttyä Saksaan; Marcusin elämäntyö pyrittiin pyyhkimään järjestelmällisesti hänen juutalaistaustansa vuoksi. Hänen nimensä pyyhittiin koulukirjoista ja kunnia hänen keksinnöistään jaettiin muun muassa Wilhelm Maybachille ja Carl Benzille. Lähes kaikki Malchinin juutalaisyhteisön henkikirjatiedot sekä Siemensin dokumentit Marcusin ajalta ovat kadonneet. Wieniin museoitu toinen Marcusin auto määrättiin tuhottavaksi, mutta museon henkilökunta onnistui piilottamaan sen kellariin valeseinän taakse. Tietojen hävittäminen onnistui niin perusteellisesti, että useissa merkittävissä yhteyksissä Marcusta ei mainita nykyäänkään eräänä tärkeimmistä auto- ja polttomoottoritekniikan kehitykseen vaikuttaneista henkilöistä.[5]

title: The Blues Brothers (elokuva)

text: Tällä välin Elwood keksii punaniskojen auton ja suihkuttaa erikoiskovaa liimaa sen kaasupolkimen ympäri. Toinenkin spraypurkki löytyy hänen salkustaan: siinä on hiukan keskeneräistä kaasuseosta ja auton pyöränventtiiliin sopiva sumutinosa. Elwood työntää seosta sopivan keskeiselle paikalle pysäköidyn poliisiauton oikeaan eturenkaaseen, ja rengas räjähtää kun auto lähtee liikkeelle. seuraa uutta pellinräminää.

title: Rumpujarru

text: Modernin auton rumpujarrun keksi Louis Renault vuonna 1902, vaikka vähemmän hienostunutta rumpujarrua käytettiin Maybachissa vuotta aiemmin. Ensimmäisissä rumpujarruissa jarrukenkiä käytettiin mekaanisesti vivuilla ja tangoilla tai vaijereilla. 1930-luvun puolivälistä lähtien kenkiä käytettiin öljyllä ja pienellä männällä, joka oli sylinterissä. Joissakin autoissa käytettiin kuitenkin puhtaasti mekaanisia järjestelmiä vielä vuosikymmeniä. Joissakin malleissa on kaksi mäntää.

title: Prinsessapäiväkirjat (elokuva)

text: Heidän ajaessaan takaisin Genovian suurlähetystöön Mian auto pettää mäessä ja törmää täynnä ihmisiä olevaan raitiovaunuun. Kukaan ei loukkaannu, mutta paikalle kutsutaan poliisi. Säästääkseen Mian matkalta poliisilaitokselle (Mialla ei ole vielä ajokorttia) Clarisse nimeää poliisin ja raitiovaunun kuljettajan Genovian Ruusun ritarikuntaan (valejärjestö, jonka Clarisse keksi omasta päästään). Kumpikin mies on niin imarreltu, että poliisi tarjoaa Clarisselle ja Mialle kyydin takaisin suurlähetystöön virka-autollaan.

title: The Simpsons: Hit & Run

text: Viimeisessä kentässä koko Springfield on jo zombien, noitien ja haamujen täyttämä, vain Simpsonit ja jokunen tuttu (esim: Moe tai Ned Flanders) ovat ennallaan. Kangin ja Kodoksen avaruusalus on telakoitu Springfieldin koulun takapihalle, jossa vetosäde vetää kaikki paikalle ajaneet autot sisäänsä. Niinpä Homer keksii lastaavansa autoja radioaktiivisella jätteellä, ja ajaa ne aluksen vetosäteeseen. Suunnitelma toimii ja avaruusolennot kukistuvat. Homerista tulee tämän jälkeen juhlittu sankari.

title: Syvä joki

text: Kaksi paikallista miestä suostuu korvausta vastaan viemään autot patotyömaan luona olevaan kylään, jonne melontamatkan on määrä päättyä. Kanootit ja varusteet laitetaan kuntoon, ja Drew, jolla on kitara mukanaan, keksii soittaa lyhyen kilpasoiton paikallisen banjoa soittavan, hiukan yksinkertaiselta vaikuttavan pojan kanssa, joka kuitenkin soittaa mainiosti.

title: Grand Prix -autoilun Euroopan-mestaruussarja

text: Kaudella 1934 AIACR asetti autojen painorajaksi 750 kg. Adolf Hitler ilmoitti antavansa 450 000 reichsmarkkaa saksalaisille autoyhtiöille, jotta ne rakentaisivat kilpa-autoja. Rahat jaettiin Mercedes-Benzin ja Auto-Unionin kesken. Auto-Unionissa autoja suunnitellut Ferdinand Porsche keksi laittaa moottorin kuljettajan taakse, eikä eteen, niin kuin niinä aikoina oli tapana. Molempien saksalaisten autoyhtiöiden autot hallitsivat lähes kaikkia kilpailuja, joihin osallistuivat.

title: Lombard Street

text: Neulansilmämutkat keksi kiinteistönhaltija Carl Henry ja ne toteutettiin Lombard Streetille vuonna 1923. Katu sijaitsee osittain rinteessä, jonka nousukulma on 27%, joten 1920-luvun autojen oli miltei mahdotonta nousta katua suoraan ylös. Katu oli myös vaarallinen jalankulkijoille. Nykyään jalankulkijoille on kaitein varustetut portaat molemmin puolin katua.

title: Kid Auto Races at Venice

text: Elokuvassa "Kid Auto Races at Venice" Kulkuri-hahmo esiintyy ensimmäisen kerran yleisölle. Chaplin keksi kuitenkin hahmon todennäköisesti elokuvaan "Charlie hotellissa", jonka kuvaukset alkoivat aikaisemmin. Chaplin oli etsinyt Keystone Studiosin puvustamosta vaatteita, jotka muodostaisivat ristiriitaisen asukokonaisuuden. Vaatteet oli otettu käyttöön "Charlie hotellissa" -elokuvan hahmolle, mutta "Kid Auto Races at Venice" kuvattiin, kun "Charlie hotellissa" -elokuvan kuvaukset olivat tauolla.

title: Vespa

text: Vastoin yleistä käsitystä Vespa ei ollut ensimmäinen motorisoitu skootteri. On vaikea sanoa, kuka keksi skootterin, mutta Britteinsaarilla tehtiin skoottereita jo varhain. Brooklandsissä toiminut All British Engine Company (ABC) valmisti "Skootamota"-nimisiä skoottereita 1920-luvun vaihteessa. Gloucestershiressä tehtiin 1920–1922 "Unibus"-merkkisiä skoottereita, joita mainostettiin "autoksi kahdella pyörällä". Yhdysvalloissakin Cushman Motor Works toi markkinoille ensimmäisen skootterinsa "Auto-Gliden" vuonna 1937. Italiassa "Nibbio"-skootteri syntyi samoihin aikoihin kuin Vespa. Piaggion Vespa oli kuitenkin ensimmäinen skootteri, josta tuli suosittu. Vespan maailmanvalloitukseen vaikuttivat ennen kaikkea sopiva ajoitus ja onnistunut suunnittelu, sekä massatuotannon hyötynä saavutettu edullinen hinta.

title: Antti Keksi

text: Antti Keksi syntyi 1622 tienoilla. Tarkkaa syntymäaikaa ei ole tiedossa. 1.4.1639 toimitetun ruotuluettelon mukaan Antti Keksin mainitaan olleen 16-vuotias. Hän oli syntynyt Ylitorniolla. Hän avioitui Ylitornion Marjosaaren Keksin talon tyttären kanssa ja tuli isännäksi taloon. Silloisen yleisen käytännön mukaan hänet kirjattiin Keksin taloon, josta tuli myös hänen "sukunimensä". Myöhemmin hän perusti Tornionjoen länsipuolelle Torakankorvaan Antintalon.

title: Hirvensalon linja-autoturma

text: Paikalla olleet yrittivät ensin saada autoon jääneitä ovesta ja ikkunoista ulos. Se osoittautui mahdottomaksi. Koska auton katto oli vain puoli metriä vedenpinnan alapuolella, haettiin kirveitä ja rautakankia, joilla tehtiin kattoon reikä. Sen kautta saatiin keksin avulla ulos 16 elotonta ihmistä ja koira. Ihmisille alettiin antaa tekohengitystä hengenpelastusta tuntevan neitosen ohjaamana, mutta ketään 13 naisesta ja kolmesta miehestä ei saatu virkoamaan. Vain koira virkosi hetken kuluttua itsestään.

title: Paperikuu

text: Eräillä markkinoilla Moze ihastuu eksoottiseen tanssijaan Miss Trixieen (Madeline Kahn) ja Addien harmiksi lupaa ottaa tämän ja 15-vuotiaan mustan palvelijatytön autonsa kyytiin. Pian Moze vaihtaa autonsa uuteen tehdäkseen vaikutuksen Trixieen, ja Addie puolestaan keksii mutkikkaan juonen jolla pääsee eroon naisesta ja tämän palvelijatytöstä.

title: Musta Pekka

text: Hopon poppoo -sarjassa Mustaa Pekkaa kutsutaan pelkästään Pekaksi ja hänellä on sarjassa myös perhe: vaimo Petra, kaksi lasta (PJ ja Pipsa) sekä koira nimeltä Ärjy. Pekka on Hessu Hopon naapuri ja keksii aina uusia liikeideoita rahan saamiseksi ja autojen myymiseksi. Pekka omistaa käytettyjen autojen liikkeen ja esittää rehtiä autokauppiasta, vaikka myy huonoja autoja. Pekka ei pidä Hessusta, mutta silloin tällöin ottaa hänet liikekumppanikseen ja ottaa 75% tuotoista.

title: Arnold (auto)

text: Arnold-tehdas keksi vuonna 1896 sattumalta sähkökäynnistyksen valmistamalla 12 autoa, joista yhteen laitettiin polttomoottorin lisäksi sähkömoottori. Vauhtipyörään kytketyn sähkömoottorin tarkoitus oli auttaa bensiinimoottoria ylämäissä ja moottorin rikkouduttua liikuttaa autoa yksinäänkin, mutta akku oli liian heikko auton liikuttamiseen. Sen sijaan sähkömoottori jaksoi pyörittää bensiinimoottorin käyntiin. Tässä yksilössä on maailman ensimmäinen bensiinikäyttöisen auton sähkökäynnistys.


query: Milloin Tuomas Akvinolainen kuoli?

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas Akvinolainen (; 1225 Roccasecca – 7. maaliskuuta 1274 Fossanova) oli italialainen katolinen filosofi, teologi ja pappi, joka edusti skolastista koulukuntaa. Katolinen kirkko itse pitää aristoteelista perinnettä ja kristinuskoa yhdistänyttä ajattelijaa suurimpana teologinaan, ja hän onkin yksi kirkonopettajista latinankielisillä kutsumanimillä Doctor angelicus eli "enkelimäinen tohtori" ja Doctor communis eli "yleinen tohtori". Hänen ajattelunsa on tomismin nimellä edelleen katolisen kirkon teologian ja etiikan perustana. Miestä kunnioitetaan katolisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Paavi Johannes XXII kanonisoi Tuomaan 18. heinäkuuta 1323 ja häntä pidetään esimerkiksi koulujen, yliopistojen, teologien, kirjojen myyjien, Italian ja siveyden suojeluspyhimyksenä. Pyhimyksen juhlaa vietetään 28. tammikuuta.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas katsoi, että vaikka Jumala olikin täydellisen yksi, hän myös koostui kolmesta persoonasta kolminaisuusopin mukaisesti. Nämä kolme persoonaa (Isä, Poika ja Pyhä Henki) olivat osa Jumalan olemusta niin, että Isä synnytti Pojan (eli Sanan) itsetietoisuudella. Tämä ikuinen synnyttäminen tuotti ikuisen Hengen.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Hänen merkittävimmät teoksensa ovat:

title: Tuomas Akvinolainen

text: Jumalan luontoa koskien Tuomas esitti viisi positiivista väittämää koskien Jumalan ominaisuuksia. Ne olivat vastauksia negatiivisena teologiana (via negativa) tunnetulle lähestymistavalle:[13]

title: Tuomas Akvinolainen

text: Vuonna 1259 Tuomas oli läsnä sääntökuntansa merkittävässä kokouksessa Valenciennesissä. Paavi Urbanus IV:n pyynnöstä hän muutti Roomaan loppuvuodesta 1261. Vuonna 1263 hän osallistui dominikaanien kokoukseen Lontoossa. Vuonna 1268 hän luennoi Roomassa ja Bolognassa. Kautta näiden vuosien hän osallistui myös kirkon asioiden hoitamiseen.[1]

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas koki mystisen kokemuksen messussa 6. joulukuuta vuonna 1273. Sen seurauksena hän päätti Summansa kirjoittamisen. Kun häneltä kysyttiin syytä tähän, hän vastasi: ”En voi jatkaa ... kaikki mitä olen kirjoittanut vaikuttaa minusta kuin oljilta verrattuna siihen mitä olen nähnyt ja mitä minulle on paljastettu”. Myöhemmin muut kertoivat, että Tuomas olisi kuullut ristiltä äänen, jonka mukaan hän oli kirjoittanut hyvin.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tietoteoriassa Tuomas oli varhainen empiristi. Hänen tunnettu Aristoteleelta sovellettu ”peripateettinen aksioomansa” kuului: ”Nihil est in intellectu quod non prius in sensu.” ("mielessä ei ole mitään mikä ei ensin olisi ollut aisteissa"). Tuomas muun muassa katsoi, että Jumalan olemassaolo voidaan todistaa päättelyllä aistihavainnoista. Hän sovelsi muunnelmaa aristoteelisesta ”aktiivisesta ymmärryksestä”, tulkiten sen kyvyksi abstrahoida yleisiä merkityksiä yksittäisestä empiirisestä tiedosta, tavalla jota nykyisin kutsutaan induktiiviseksi päättelyksi.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas vaikutti merkittävästi katolisen kirkon näkemyksiin kuolemansynneistä ja lievistä synneistä.

title: Suojelusenkeli

text:
Ensimmäinen kristitty teologi, joka määritteli asiaa tarkemmin, oli Honorius Autunlainen (kuoli 1151). Hän sanoi, että jokainen sielu saa suojelusenkelin sillä hetkellä, kun se sijoitetaan ruumiiseen. Tuomas Akvinolainen oli samaa mieltä, ja määritteli, että suojelusenkelin tehtävä kuuluu enkelihierarkian alimmille enkeleille. Duns Scotus puolestaan oli sitä mieltä, että kuka tahansa saattaisi ottaa tehtävän.
Yksi vanhan kirkon ajan suojelusenkeleihin liityvä pohdinta koski suojelusenkelin suhdetta kasteeseen: saiko ihminen suojelijansa vasta kasteessa? Tuomas Akvinolainen ajatteli, että kasteessa enkeli saa täyden toimintavallan, sillä vasta silloin se saa kaiken avun Jumalalta ja Kristukselta taistelussa pahaa vastaan.

title: Sodan etiikka

text: Tuomas Akvinolainen kehitti Augustinuksen oppia oikeutetusta sodasta. Akvinolaisen mukaan valtio käy sotaa, eivät sen kansalaiset. Sodalla on oltava oikeutettu syy, puolustussota. Se ei saa olla hyökkäyssota. Sodalla on oltava oikea tarkoitus, kuten hyvän edistäminen ja pahan torjuminen. Akvinolainen näki ristiretkien eettisesti arveluttavan puolen ja kielsi uskonsodat hyökkäyssotina, mutta uskonharjoituksen puolustamista asein hän piti oikeutettuna. Tuomas Akvinolaisen mukaan isänmaanrakkaus on ihmisen luonnollinen ominaisuus.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas katsoi, että Jumalan olemassaolo ei ole itsessään tiedettävissä, mutta että se on todistettavissa. Summa theologiaessa hän esitti viisi rationaalista todistusta Jumalan olemassaololle.

title: Keskiajan tiede

text: Yliopistolaitoksen syntymisen kanssa samanaikaisesti syntyi mielenkiinto Aristoteleen filosofiaa kohtaan, joskin konservatiivipiireissä Aristotelestä vastustettiin aluksi. Samalla heräsi uudenlainen tieteellinen ajattelu ja spekulointi luonnon rakenteesta. Uutta ajattelua edustivat esimerkiksi Adelard Bathilainen, joka kritisoi aikalaisiaan sokeasta auktoriteettiuskosta, ja William Conchesilainen, joka taas kritisoi aikalaisten tapaa syyttää luonnontutkimista harhaoppisuudeksi. Hildegard Bingeniläisen naisruumiin tutkimukset tuottivat ainutlaatuista tietoa muille keskiajan oppineille. Aristoteleen filosofia syrjäytti vähitellen platonisen filosofian ja siitä tuli yliopisto-opintojen runko. Hänen teoksensa tulivat käännetyiksi nopeasti. Tuomas Akvinolainen muokkasi aristotelismia paremmin yhteensopivammaksi kristillisten oppien kanssa. Tuomas Akvinolainen on hyvä esimerkki keskiaikaisesta skolastiikasta, jonka päämääränä oli yhteensovittaa antiikin lähteiden ja uskonnollisten kirjoitusten sanoma.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Davies, Brian| title = Thomas Aquinas on God and Evil| location = Oxford| publisher = Oxford University Press| year = 2011| isbn = 978-0-19-979089-0| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = O’Connor, D. J.| title = Tuomas Akvinolainen ja luonnollinen moraalilaki| location = Helsinki| publisher = Kirjapaja| year = 1969| version = (Aquinas and Natural Law, 1967.) Suomentanut Taisto Nieminen}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salmela, Sauli| title = Vesitettyä skolastiikkaa? Varhaismodernin subjektikäsityksen aristoteelisesta perustasta: Tuomas Akvinolaisen ja John Locken kognitioteorioiden vertailua| location = Tampere| publisher = Tampere University Press| year = 2011| version = Väitöskirja: Tampereen yliopisto| id = ISBN 978-951-44-8592-3| format = [ online version] (PDF)}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tuomas Akvinolainen| title = Summa theologiae| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2002| version = Valikoiden suomentanut J.-P. Rentto| id = ISBN 951-662-765-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tuomas Akvinolainen| title = Usko ja rukous. Apostolisen uskontunnustuksen ja Herran rukouksen selitys| location = Helsinki| publisher = Kirjaneliö| year = 2005| version = (Expositio symboli apostolorum; Expositio orationis dominicae.) Johdanto, suomennos ja selitykset: Seppo A. Teinonen. 2. painos| id = ISBN 951-607-252-6}}

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas kannatti luonnonoikeusteoriaa. Jumalallinen laki oli hänen mukaansa nähtävissä luonnossa ja tavoitettavissa ihmisen omallatunnolla ja järjellä. Täydellisesti se on kuitenkin ilmoitettuna jumalallisessa ilmoituksessa, Raamatussa.[2]

title: Filosofia

text: Keskiajan tärkeimpiä filosofeja olivat muun muassa Augustinus, Anselm Canterburylainen, Tuomas Akvinolainen, Duns Scotus ja Vilhelm Occamilainen. Aluksi keskiaikaiset filosofit yrittivät liittää kristillisen teologian platonismiin (kuten Augustinus ja monet mystikot), mutta myöhemmin monet (kuten Tuomas Akvinolainen) päätyivät aristotelismiin.[28]

title: Kristus (arvonimi)

text: 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen pyrki perehtymään kirkkoisien opetuksiin Pyhän Kolminaisuuden roolista pelastustaloudessa. Tuomas Akvinolaisen näkemyksen mukaan enkelit ja ihmiset olivat luodut pelastusta varten alusta alkaen. Akvinolaisen mukaan Kristuksen kärsimys vuodatti pelastuksen armon ja kaikki sen hyveet ihmiskunnalle.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Pariisissa Tuomas kävi lukuisia oppiriitoja toisaalta arabialaisia aristoteelikkoja ja toisaalta Platonin ja Augustinuksen oppeja kannattaneita vastaan. Arabialaiset aristoteelikot kannattivat kahden totuuden oppia, jonka mukaan teologinen ja filosofinen totuus voivat olla erilaisia. Tuomas vastusti tätä jyrkästi. Platonistit taas katsoivat Platonin tavoin, että ”sielu on kuin kapteeni laivassa”. Tuomas kannatti sen sijaan aristoteelista ajatusta siitä, että sielu on ruumiin muoto[2] – latinaksi forma, eli sen kvidditeetti.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tänä aikana Tuomas saarnasi päivittäin ja kirjoitti saarnoja ja disputaatioita sekä piti luentoja. Hän työskenteli myös suurimman kirjallisen teoksensa Summa theologiaen parissa. Kirkko tarjosi hänelle Napolin arkkipiispan ja Monte Cassinon luostarin apotin virkoja, mutta hän kieltäytyi kummastakin.[3]

title: Apologetiikka

text: Keskiajalla kristityt teologit perustelivat uskon totuuksien luotettavuutta. Anselm Canterburylainen[3] ja Tuomas Akvinolainen[4] esittivät kuuluisat todistuksensa Jumalan olemassaolosta. Tuomas Akvinolainen kirjoitti myös islamilaisten filosofien esittämien ajatusten torjumiseksi.

title: Katolisen kirkon historia

text: Keskiaikaisen teologian huippuhetket voidaan ajoittaa myös 1200-luvulle. Tällöin katolisen teologian kannalta merkittävimmässä roolissa olivat skolastikot. Ensimmäiset merkittävät skolastikot kuten Petrus Lombardus, Pierre Abélard ja Anselm Canterburylainen elivät jo 1100-luvulla, mutta kulta-aikaansa skolastiikka eli 1200-luvulla. Tällöin kirkon merkittävimpiä teologeja olivat dominikaanit Tuomas Akvinolainen ja Albert Suuri. Heistä Tuomas Akvinolaisen vaikutus kristilliseen teologiaan oli niin valtaisa, että vuonna 1879 paavi Leo XIII julisti hänet kirkon merkittävimmäksi opettajaksi. Työnsä ansiosta Tuomas Akvinolainen sai arvonimen "doctor angelicus" ("enkeliopettaja"), mikä nosti hänet apostoli Paavalin ja kirkkoisä Augustinuksen tasolle. Tuomaan "Summa theologiae" todettiin jo Trenton kirkolliskokouksessa niin merkittäväksi, että teos sijoitettiin alttarille Raamatun rinnalle.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tammikuussa 1274 paavi Gregorius X kehotti Tuomasta osallistumaan Lyonin toiseen kirkolliskokoukseen. Hänen tehtävänsä oli tutkia ja, mikäli mahdollista, sovitella eroja lännen ja idän kirkkojen välillä. Tuomas lähti matkalle vaikka oli kaikkea muuta kuin terve. Matkalla hän sairastui vakavammin. Hän olisi halunnut päättää päivänsä luostarissa. Häntä ei kuitenkaan voitu saattaa dominikaaniluostariin, joten hänet vietiin Fossa Nuovan sisterssiläisluostariin. Tuomas kuoli seitsemän viikon kiduttavan sairauden jälkeen 7. maaliskuuta vuonna 1274.[1]

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas uskoi kahdenlaiseen ilmoitukseen: yleiseen ja erityiseen.[6] Nämä ovat luonteeltaan toisiaan täydentäviä, eivät ristiriitaisia. Yleinen ilmoitus tapahtuu luomakunnan järjestystä tarkastelemalla. Tällaiset tarkastelut voivat johtaa merkittäviin johtopäätöksiin, kuten Jumalan olemassaolon ymmärtämiseen. Tuomas tunnetaan erityisesti quinquae viaesta, viidestä tavasta todistaa Jumalan olemassaolo rationaalisesti.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas Akvinolainen syntyi mitä todennäköisimmin alkuvuodesta 1225 isänsä Landulfin kreivin linnassa Roccaseccassa, Napolin kuningaskunnassa, lähellä Aquinoa. Nykyisin linna on Frosinonen provinssissa Laziossa. Tuomas kuului pienaateliin, hän oli äitinsä kreivitär Theodora Theatelaisen kautta sukua Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Hohenstaufenin keisaridynastialle.[1] Landulfin veli Sinibald toimi apottina ensimmäisessä benediktiiniluostarissa Monte Cassinossa. Tämä oli luonnollinen urapolku myös Tuomaan kaltaiselle nuoremmalle aatelispojalle.[1]

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas erotti neljä erilaista lakia. Nämä olivat ikuinen, luonnollinen, inhimillinen ja jumalallinen laki. Ikuinen laki on laki, joka hallitsee kaikkea luomakuntaa. Luonnollinen laki on ihmisten osuus ikuisesta laista ja se on tavoitettavissa järjellä. Se perustuu "ensimmäisiin prinsiippeihin".

title: Pianopoli

text: Tuomas Akvinolainen on Pianopolin suojeluspyhimys.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas näki teologian eli ”pyhän opin” tieteenä, jonka tiedonlähteinä olivat pyhät kirjoitukset ja kirkon perimätieto. Ne olivat Jumalan omaa ilmoitusta, joka oli annettu yksittäisille ihmisille ja ihmisryhmille historian kuluessa. Usko ja järki olivat erillisiä mutta toisiinsa liittyviä, ja toimivat työkaluina teologisen tiedon käsittelyssä. Tuomas uskoi, että kummatkin olivat tarpeellisia, tai pikemminkin, että niiden yhtymäkohta oli tarpeellinen, jotta voisimme saada todellista tietoa Jumalasta. Teologian korkeimpana päämääränä oli Tuomaan mukaan saavuttaa totuus Jumalasta ja pelastus tämän tiedon kautta.

title: Averroës

text: Averroës oli tunnettu Aristoteleen kommentaattori, ja häntä pidettiin keskiajalla korkeassa arvossa myös länsimaisten filosofien joukossa. Tuomas Akvinolainen käyttää Averroëksesta nimeä "Kommentaattori". Averroës pyrki tuotannossaan yhdistämään aristoteelisen filosofian Koraanin opetuksiin, vastaavasti kuin Akvinolainen Raamatun opetuksiin.

title: Sosialismi

text: Tuomas Akvinolainen totesi keskiajalla, että yksityisomistus on perisynnin seuraus. Lisäksi Akvinolainen katsoi, että yksityisomistus on maallisen omaisuuden taloudellisen käytön takia välttämätön. Thomas Moren 1500-luvun Utopia on niin ikään sosialistinen yhteiskuntamalli, missä kansalaisille pyritään luomaan hyvinvointia ja välttämätön sotiminen on ulkoistettu rahan avulla muille.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas kannatti aristoteelista ajatusta siitä, että sielu on ruumiin muoto. Hän kuitenkin laajensi ajatusta sopimaan yhteen kristinuskon kanssa. Aristoteles oli jättänyt jossain määrin avoimeksi sen, voisiko sielusta jokin korkein osa, teoreettinen järkisielu, säilyä olemassa myös kuoleman jälkeen mahdollisesti yhdistyneenä ”liikkumattomaan liikuttajaan”. Tuomas katsoi sielun olevan kuolematon, ja tulkitsi tämän ”liikkumattoman liikuttajan” luonnollisesti kristilliseksi Jumalaksi. Ihmisen korkeimman päämäärän, aristoteelisen teloksen, hän katsoi olevan Jumalan näkemisen, autuuden, saavuttamisen tuonpuoleisessa.[2]

title: Tuomas Akvinolainen

text: Akvinolainen teki suuren vaikutuksen kaikkiin jotka tunsivat hänet. Hän sai arvonimen doctor angelicus (”enkeliopettaja”), mikä nosti hänet apostoli Paavalin ja kirkkoisä Augustinuksen tasolle.[1] Dante kuvasi Jumalaisessa näytelmässään Tuomaan taivaassa muiden uskonnollisen viisauden suurten edustajien kanssa.