query: Mikä on Järvenpään väkiluku?

title: Järvenpää

text: Järvenpää () on noin 42000 asukkaan kaupunki Uudenmaan maakunnassa. Järvenpään kaupunkirakenne tukeutuu päärataan, ja se on Suomen neljänneksi tiheimmin asutettu kaupunki. Järvenpää on osa Helsingin metropolialuetta[1].

title: Järvenpään lukio

text: Järvenpään lukio on Järvenpään Pajalan kaupunginosassa toimiva, oppilasmäärältään Suomen kolmanneksi suurin lukio. Lukion rehtorina toimii Marja-Liisa Lehtiniemi. Iltaisin Järvenpään lukion tiloissa antaa opetusta aikuislinja ja siellä järjestetään myös Järvenpään työväenopiston kursseja.

title: Järvenpään keskusta

text: Keskuksen kaupunginosassa on tarjolla runsaasti erilaisia palveluja. Siellä toimivat Järvenpään rautatieasema, Juholan koulu, Järvenpään yhteiskoulu, Järvenpään kirkko ja Ammattiopisto Spesia (ent. Validia).

title: Juha Järvenpää (jääkiekkomaalivahti)

text: Kauteen 2016–2017 KooKoo oli lähdössä maalivahtikaksikolla Juha Järvenpää-Samu Perhonen. Järvenpää kuitenkin loukkaantui harjoitusottelussa elokuussa 2016 ja hän oli jalkavamman vuoksi sivussa koko kauden ajan. Huhtikuussa 2017 Järvenpää teki KooKoon kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Helmikuussa 2018 seura käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Järvenpään kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

title: Järvenpään yhteiskoulu

text: Järvenpään Yhteiskoulu on vuosiluokat 1–9 käsittävä 540 oppilaan yhtenäiskoulu lähellä Järvenpään keskustaa. Koulu sijaitsee Järvenpään kirkon ja urheilukentän vieressä. Koulun rehtorina toimii Natalie Stolbow.

title: Keuda

text:
Keudan kampukset sijaitsevat Järvenpäässä (myös päätoimipiste), Helsingissä, Keravalla, Mäntsälässä, Nurmijärvellä, Sipoossa ja Tuusulassa. Monet näistä toimipisteistä olivat aiemmin itsenäisiä yhdellä paikkakunnalla opetusta antaneita ammattioppilaitoksia. Näitä olivat Järvenpään ammattikoulu, Mäntsälän ammattikoulu, Tuusulan sosiaalialan oppilaitos, Nurmijärven ammattioppilaitos, Järvenpään kotitalousopettajaopisto, Mäntsälän maatalous- ja puutarhaoppilaitos sekä Pekka Halosen akatemia. Järvenpää, Wärtsilänkatu 7
Järvenpää, Wärtsilänkatu 63
Järvenpää, Sibeliuksenväylä 55
Kerava, Keskikatu 3 a
Kerava, Sarviniitynkatu 9
Mäntsälä, Lukkarinpolku 2
Mäntsälä, Saaren kartano
Nurmijärvi, Lopentie 20
Sipoon Enter, Iso Kylätie 14
Tuusula, Kirkkotie 31
Tuusula, Pekka Halosen akatemia
Helsinki, Uutiskatu 2

title: Järvenpää

text: Vuoden 2017 lopussa Järvenpäässä oli 42 572 asukasta, joista 41 825 asui taajamissa, 49 haja-asutusalueilla ja 698 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Järvenpään taajama-aste on 99,9 %.[13] Järvenpään taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan.[14] Järvenpään keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Järvenpään lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 41 825 asukasta.[14] Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä.[15]

title: Satukallio

text: Satukallio on Järvenpään 20. kaupunginosa. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Keskustasta itään ja se rajoittuu idässä Lahdenväylään ja oikorataan, etelässä Tuusulaan, lännessä Pohjoisväylään sekä pohjoisessa Vanhaan yhdystiehen ja Sipoontiehen. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 889.

title: Järvenpään voimistelijat

text: Järvenpään Voimistelijat ry (JäV) on järvenpääläinen voimisteluseura, joka perustettiin vuonna 1950 nimellä Järvenpään naisvoimistelijat ry (JNV). Järvenpään Voimistelijat kuuluu Suomen Voimisteluliittoon ja on sinettiseura.

title: Erkki Eronen

text: Erkki (Erik) Simo Kalervo Eronen (11. maaliskuuta 1926 Pälkjärvi – 11. helmikuuta 2018 Hyvinkää) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen julkisia teoksiaan ovat Järvenpäässä sijaitsevat Sibelius-patsas 1964 Järvenpää-talon edustalla ja alttariveistos Krusifiksi 1968 Järvenpään uudessa kirkossa. Erosen töitä ovat Maiju Lassilan muistomerkki Tohmajärvellä 1962, Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki Joensuussa 1966, Pikkuvihan muistomerkki Kiihtelysvaarassa 1972, Jouluyön ihme reliefi, Laurilan seurakuntakodilla Järvenpäässä 1978, Pikku-Kalle -veistos, Järvenpään seudun Nuorkauppakamari, Järvenpää 1980, Karjalan jääkäri monumentti Joensuu 1987, Optarien purjehdus -mobile Tuusulanjärven Purjehtijat 1987, JR9:n muistomerkki Kontiolahti 1988, Soihtu-suihkukaivoveistos, Fortum Järvenpää 1993, Pälkjärven sankaripatsas, Venäjä 1994, Veljeä ei jätetä, Sotaveteraanien muistomerkki Järvenpää 1995, Nimikirja - Pro Patria muistomerkki, Tuusula 1999, Siivet Mannerheim-ristin ritarien hävittäjälentäjien muistomerkki, Lappeenranta 2004. Eronen teki 84 muotokuvaa ja lukuisia hautamuistomerkkejä.

title: Järvenpää-talo

text: Punatiilestä rakennettu Järvenpää-talo vihittiin käyttöön 13. helmikuuta 1987. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Olavi Lipponen ja Erkki Karonen. Sisustussuunnittelusta vastasi professori Yrjö Kukkapuro ja akustiikan suunnittelusta arkkitehti Alpo Halme. Järvenpää-talon vieressä sijaitsevat Järvenpään kaupunginkirjasto ja taidemuseo sekä Järvenpään kaupungintalo.

title: Järvenpään rantapuisto

text: Järvenpään rantapuisto sijaitsee Tuusulanjärven rannalla Järvenpään keskustan lähellä. Puisto rajoittuu etelässä Tervanokan uimarantaan ja pohjoisessa Järvenpään sirkuskenttään. Rantapuiston viereen avattiin vuonna 2008 ravintola-Huili, johon asennettiin ulkoterassille lintuverkot lokkien vuoksi. Rantapuiston viereinen Järvenpään casino paloi vuonna 2010.

title: Järvenpää

text: Järvenpäässä on tataarien 1940-luvulla rakentama moskeija, Järvenpään moskeija, joka on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi rakennettu rakennus; muita nimitetään rukoushuoneiksi. Järvenpään moskeijassa on myös minareetti.[10][11]

title: Aleksanteri Järvenpää

text: Järvenpään vanhemmat olivat talollinen Juho Järvenpää (sukunimi alk. Kantinkoski) ja Greeta Liisa Sakarintytär. Järvenpään isä oli velkaantunut maanviljelijä ja hän oli äitinsä kuoltua ruustinna-tätinsä kasvattina. Järvenpää aikoi kansakoulunopettajaksi mutta ei päässyt Jyväskylän opettajaseminaariin. Hän työskenteli sitten Weilin & Göösin kirjapainoissa Jyväskylässä 1876–1883 ja Helsingissä 1883–1916 toimien viimeksi varastonhoitajana.

title: Loutti

text: Loutti on Järvenpään 2. kaupunginosa ja sijaitsee aivan keskustan luoteispuolella. Vuoden 2014 lopussa Loutin väkiluku oli 2 982.

title: Järvenpään kaupunginkirjasto

text: Järvenpään kaupunginkirjasto on Kirkes-kirjastoverkkoon kuuluva kirjasto Järvenpäässä. Varsinaisen kirjaston lisäksi siellä on myös lehtisali. Kirjaston vieressä sijaitsevat Järvenpää-talo ja Järvenpään kaupungintalo. Kirjastorakennuksessa sijaitsee myös Järvenpään taidemuseo.

title: Tero Järvenpää

text: Tero Mikael Järvenpää (s. 2. lokakuuta 1984 Tampere) on suomalainen kilpauransa päättänyt keihäänheittäjä. Järvenpään ennätys on 86,68 metriä heinäkuulta 2008. Seuratasolla Järvenpää edusti Tampereen Pyrintöä, aiemmin Parkanon Urheilijoita. Häntä valmensi isä Pentti Järvenpää.

title: Järvenpään diakoniaopisto

text: Järvenpään diakoniaopisto on yksityinen toisen asteen ammatillinen oppilaitos, jota ylläpitää Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiö. Järvenpään diakoniaopisto on yhdessä Luther-opiston kanssa osa Seurakuntaopistoa, joka toimii Järvenpäässä, Tuusulanjärven rannalla.

title: Pajala (Järvenpää)

text: Kaupunginosassa toimivat esimerkiksi Kartanon koulu, Järvenpään lukio, ammattioppilaitos Keuda, musiikkiopisto, Järvenpään jäähalli ja Järvenpään uimahalli.

title: Rauha-Maria Mertjärvi

text: Hän toimi pitkään Järvenpään kunnallispolitiikassa ja oli vuoden 1992 kunnallisvaalien ääniharava. Hänen Järvenpään kaupunginvaltuutetun uransa alkoi vuonna 1988 puolepoliittisesti sitoutumattoman kansanliikkeen Järvenpää 2000 -ryhmässä (sittemmin Järvenpää 2000+ ja nykyinen Järvenpää Plus). Valtuustoura jatkui vuoteen 2008 asti. Samana vuonna hänet kutsuttiin Järvenpää Plussan ensimmäiseksi kunniajäseneksi.

title: Pajala (Järvenpää)

text: Pajala on Järvenpään 7. kaupunginosa ja yksi Järvenpään keskeisistä (ydinkeskustan) kaupunginosista. Pajala sijaitsee noin kilometri Järvenpään rautatieasemalta pohjoiseen. Pajalan asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 2 488.

title: Pöytäalho

text: Pöytäalho on Järvenpään 6. kaupunginosa ja yksi Järvenpään keskeisiä (ydinkeskustan) kaupunginosia. Pöytäalho sijaitsee heti Järvenpään rautatieaseman itäpuolella. Kaupunginosasta löytyvät esimerkiksi kaupungintalo, Järvenpää-talo, Järvenpään kaupunginkirjasto, Järvenpään taidemuseo sekä Järvenpään sosiaali- ja terveyskeskus, ortodoksinen kirkko ja vesitorni. Pöytäalhon asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 4 016.

title: Järvenpää Plus

text: Järvenpää Plus on kansalaisjärjestö, joka vaikuttaa Järvenpään kunnallispolitiikassa. Yhdistys on osallistunut kunnallisvaaleihin vaaleista 1988 lähtien. Vuosina 1988–2000 yhdistys toimi nimellä Järvenpää 2000 yhteislistana sitoutumattomien ja Vihreiden kanssa, ja siitä lähtien omana listanaan. Vuosituhannen vaihteessa järjestö vaihtoi nimekseen Järvenpää 2000+, ja vuoden 2012 alussa nykyiseen muotoonsa Järvenpää Plus. Kaudella 2008-2012 järjestö oli viidellä kaupunginvaltuutetullaan valtuuston viidenneksi suurin ryhmittymä.

title: Järvenpää-talo

text: Järvenpää-talo on Järvenpään kaupungin Pöytäalhon kaupunginosassa sijaitseva kulttuuri-, kokous- ja kongressikeskus. Siihen kuuluu yli 560-paikkainen Sibelius-sali, 163-paikkainen Juhani Aho -sali sekä 12 kokoustilaa, jotka ovat osin yhdistettävissä toisiinsa. Alakerran Kellariteatteri toimii Järvenpään Teatteri ry:n päänäyttämönä. Järvenpää-talon aulassa sijaitsee Galleria Järnätti, jonka näyttelyihin on vapaa pääsy. Kuvataiteilijoiden käyttöön taloon varattiin kaksi ateljeehuonetta.

title: Matti Järvenpää

text: Järvenpää työskenteli vuoteen 1946 maa- ja metsätöissä. Hän suoritti maamieskoulun 1947 ja Sirola-opiston 1951. Vuosina 1951–1954 Järvenpää oli Pienviljelijäin liiton palveluksessa. Tätä seurasi SKDL:n Satakunnan piirijärjestön piirisihteeriys, jota Järvenpää hoiti kansanedustajaksi tuloonsa asti. Eduskunnassa Järvenpää kuului maa- ja metsätalous- sekä valtiovarainvaliokuntaan

title: Keravanjärvi

text: Uimarannoista toisen omistaa Mäntsälän kunta ja toisen Järvenpään kaupunki. Järvenpään kahdeksan hehtaarin kokoinen Keravanjärven-virkistysalue on Järvenpään uimarannoista vähiten suosittu. Järvenpää suunnitteli vuonna 2005 virkistysalueen vuokraamista karavaanareille 25 vuodeksi. Mäntsälän kunta ja Ohkolan kylätoimikunta vastustivat hanketta, eikä Uudenmaan ympäristökeskus myöntänyt karavaanareille poikkeuslupia. Järvenpään omistamalta alueelta löydettiin myös liito-oravien pesimäalue.

title: Järvenpään keskusta

text: Keskus on Järvenpään keskustaa tarkoittava Järvenpään 1. kaupunginosa, joka sijaitsee Tuusulanjärven pohjoispään ja Järvenpään rautatieaseman (radan) välisellä alueella. Sen asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 3 920.

title: Järvenpää

text: Järvenpää sijaitsee pääradan ja Lahdenväylän varrella, vajaan puolen tunnin matkan päässä Helsingistä. Myös Tuusulanväylä johtaa Järvenpäähän. Keravalle Järvenpäästä on matkaa kymmenen kilometriä ja Hyvinkäälle 25 kilometriä.

title: Järvenpään moskeija

text: Järvenpään moskeija on Järvenpäässä Kinnarin kaupunginosassa sijaitseva moskeija. Sen omistaa Suomen Islam-seurakunta, jonka jäseniä ovat Suomen tataarit. Järvenpään moskeija on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi valmistunut rakennus.

title: Helsingin keskustaajama

text: Vuoden 1980 ja 1990 väestönlaskennoissa oli edelleen käytössä nimi "Keskustaajama (Helsinki)". Vuonna 1980 taajaman väkiluku oli 680 507 asukasta ja pinta-ala oli 346,6 km². Tällöin taajama oli kasvanut yhteen Espoon Kivenlahden ja Vantaan Hämeenkylä-Vapaalan taajamien kanssa. Vuonna 1990 taajaman väkiluku oli noussut 888 871 asukkaaseen ja sen pinta-ala oli jo 617,5 km². Helsingin keskustaajaman kanssa yhteenkasvaneet taajamat vuonna 1990 olivat Espoon Kauklahti, Niipperi ja Vanhakartano, Järvenpään keskustaajama, Pietilä ja Ristinummi, Keravan keskustaajama ja Ahjo, Kirkkonummen Masala, Sipoon Talma, Tuusulan Hyrylä sekä Vantaan Askisto (jälleen omaksi taajamaksi 1995, mutta Helsingin keskustaajamaa vuodesta 2000), Itä-Hakkila, Kivistö, Korso-Rekola, Seutula, Voutila-Viinikkala ja Ylästö. Vuoden 1995 väestönlaskennasta lähtien taajamasta on käytetty nimeä "Helsingin keskustaajama". Tuolloin taajaman väkiluku oli 949 132 henkeä ja pinta-ala 553,8 km². Taajama ulottui Helsingin lisäksi Espoon, Järvenpään, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen, Nurmijärven, Sipoon, Tuusulan ja Vantaan alueelle. Espoon Nupurila ja Tuusulan Rusutjärvi kasvoivat yhteen taajaman kanssa tuona vuonna. Vuonna 2000 Helsingin keskustaajama kasvoi yhteen Espoon Kalajärven, Järvenpään Haarajoen, Sipoon Nikkilän ja Tuusulan Kellokosken taajamien kanssa, sen sijaan Suomenlinna alettiin laskea nyt omaksi taajamakseen.


query: Mikä on sinkin kemiallinen merkki?

title: Sinkki

text: Sinkki on metalli ja alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Zn () ja CAS-numero 7440-66-6. Nimi on tullut saksan sanan Zink kautta mahdollisesti persian kiveä tarkoittavasta sanasta sing.

title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallinen merkki on lyhyt, latinalaisia aakkosia käyttävä merkintätapa alkuaineelle. Kaikilla luonnollisilla alkuaineilla on yksi tai kaksi kirjainta pitkä kemiallinen merkki, mutta joillakin keinotekoisilla alkuaineilla se on väliaikaisesti kolme kirjainta pitkä. Kemiallisilla yhdisteillä on niissä olevien alkuaineiden kemiallisista merkeistä yhdistämällä muodostetut kemialliset kaavat.

title: Kemiallinen kaava

text: Hiilellä on (C) isotooppi C-12. Luku 12 on tämän hiilen isotoopin massaluku. Samaa isotooppia voidaan kuvata myös kirjoittamalla massaluku kemiallisen merkin vasempaan yläkulmaan, C. Massaluvun lisäksi kaavaan kirjoitetaan joskus myös järjestysluku kemiallisen merkin vasempaan alakulmaan, formula_1.

title: Ksenon

text: Ksenon on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Xe (), järjestysluku 54 ja CAS-numero 7440-63-3. Ksenon on väritön, hajuton, hyvin raskas jalokaasu. Ksenonia on 90 miljardisosaa ilmakehän ilmasta, josta sitä voidaan jakotislata. Ksenonille on tuotettu useita happea ja fluoria sisältäviä yhdisteitä.

title: Platina

text: Platina on hopeanharmaa jalometalli, joka kuuluu siirtymäalkuaineisiin. Platinan kemiallinen merkki on Pt () ja sen järjestysluku on 78. Puhdas platina on taottavaa ja venyvää.

title: Kemiallinen merkki

text: Suomalaisista alkuaineelle nimensä on antanut Johan Gadolin (gadolinium).

title: Kemiallinen kaasufaasipinnoitus

text: 3 SiH + 4 NH → SiN + 12 H

title: Cerium

text: Cerium on kemiallinen lantanoideihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ce () ja järjestysluku 58 sekä CAS-numero 7440-45-1. Tiheys on 6,75 g/cm3. Sen sulamispiste on 1 071 K (798 °C) ja kiehumispiste 3 699 K (3 464 °C).

title: Kemiallinen kaava

text: Ioni on hiukkanen, jolla on sähkövaraus ja joka voi koostua yhdestä tai useammasta atomista. Ionin varaus merkitään sen kaavaan kemiallisen merkin tai merkkiyhdistelmän oikeaan yläkulmaan.

title: Aktinium

text: Aktinium on radioaktiivinen metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ac () ja järjestysluku on 89. Aktinium on jaksollisen järjestelmän aktinoidien sarjan ensimmäinen jäsen. Kemiallisilta ominaisuuksiltaan se muistuttaa suuresti lantaania. Radioaktiivisuutensa takia aktinium hohtaa pimeässä aavemaista sinistä valoa, joka johtuu voimakkaan radioaktiivisuuden ilmaan aiheuttamasta Tšerenkovin säteilystä. Luonnossa aktiniumia löytyy vähäisiä määriä uraanimalmista Ac isotooppina, joka on myös alkuaineen tärkein isotooppi. Ac on pääasiassa β-säteilijä jonka puoliintumisaika on 21,772 vuotta. Tonnissa pikivälkettä on noin 0,15 grammaa aktiniumia.

title: Kemiallinen kaava

text: Isotoopit ovat saman alkuaineen erimassaisia atomeja, joiden eroavuus voidaan merkitä kaavaan näkyviin. Merkintätapa riippuu tilanteesta.

title: Halogenidimineraali

text: Filmikameroissa käytettävissä valoherkissä materiaaleissa on nykyään valoon reagoivana aineena hopeabromidia (kemiallinen merkki AgBr).

title: Molybdeeni

text: Molybdeeni () on alkuaine. Sen järjestysluku on 42, CAS-numero 7439-98-7 ja kemiallinen merkki Mo.

title: Hassium

text: Hassium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Hs () ja järjestysluku 108. Hassium on ydinreaktioilla keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka pysyvin vuoteen 2012 mennessä tuotettu isotooppi on Hs-269, jonka puoliintumisaika on noin 16 sekuntia. Vielä hieman vakaammaksi isotoopiksi on kuitenkin teoreettisesti arvioitu Hs ydinisomeeri, jonka puoliintumisaika olisi noin 110 sekuntia.

title: Rakennekaava

text: Monilla yhdisteillä on sama molekyylikaava, mutta erilainen rakenne. Toisin kuin kemiallinen kaava tai aineen kemiallinen nimi, rakennekaava esittää tarkasti aineen molekyylirakenteen. Rakennekaavan visuaalisuuden takia kemiallista reaktiota tai synteesiä kuvataan useasti sen avulla. Rakennekaavaan merkitään usein vain hiiliatomit ja heteroatomit yksinkertaisuuden vuoksi. Tällöin sitä kutsutaan viivakaavaksi.

title: Nihonium

text: Nihonium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Nh ja järjestysluku 113. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen 2003 Dubnassa, moskoviumin ohella, samoin kuin japanilainen RIKEN:in tutkimusryhmä 2004. IUPAC vahvisti alkuaineen löytämisen 30. joulukuuta 2015 ja pitää ensimmäisenä löytäjänä RIKEN:in ryhmää. Nihonium tunnettiin useita vuosia IUPAC:n antamalla väliaikaisella nimellä ununtrium (väliaikainen kemiallinen merkki Uut). Nimi tulee Japania tarkoittavasta sanasta "Nihon" ().

title: Kemiallinen merkki

text: Järjestysluvultaan suurimpia alkuaineita ei ole välttämättä vielä virallisesti nimetty, vaan ne ovat saaneet väliaikaisen nimen perustuen latinankielisiin lukusanoihin. Niiden väliaikaiset kemialliset merkit ovat kolmikirjaimisia, esimerkiksi alkuaine 119 on ununennium (Uue). Nykyisin suurin pysyvästi nimetty alkuaine on oganesson (Og), järjestysluku 118.

title: Kemiallinen merkki

text: Kun alkuaineen kemiallisessa merkissä on kaksi kirjainta, on aina ensimmäinen kirjain isolla ja jälkimmäinen pienellä. Täten esimerkiksi Co on koboltin kemiallinen merkki, kun taas CO on hiilimonoksidin eli hiilen (C) ja hapen (O) yhdisteen kemiallinen kaava.

title: Moskovium

text: Moskovium () on synteettinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Mc ja järjestysluku 115. Sen aikaisempi väliaikainen nimi oli ununpentium ja väliaikainen kemiallinen merkki Uup. Venäläiset fyysikot loivat tämän alkuaineen Dubnassa 2003 nihoniumin ohella, samoin kuin amerikkalaiset Lawrence Livermore National Laboratory tutkimuslaitoksessa samana vuonna. IUPAC vahvisti löydön joulukuussa 2015 ja alkuaine sai nykyisen nimensä marraskuussa 2016. Ruotsalaisen Lundin yliopiston tutkijat raportoivat 27. elokuuta 2013 muodostaneensa moskoviumia pommittamalla amerikiumia kalsiumioneilla.

title: Radon

text: Radonin kemiallinen merkki on Rn, järjestysluku 86 ja CAS-numero 10043-92-2.

title: Kadmium

text: Kadmium on valkoinen ja pehmeä metalli. Sen kemiallinen merkki on Cd () ja järjestysluku 48. Sen sulamispiste on melko matala, noin 320 °C. Sitä valmistetaan lähinnä sinkin valmistuksen sivutuotteena. Nykyään tärkein käyttökohde on nikkelikadmiumakut. Aikaisemmin kadmiumia on käytetty muun muassa teräksen päällystämisessä, mutta siitä on luovuttu kadmiumin ympäristöhaittojen takia. Kadmium on ihmiselle myrkyllistä ja se aiheuttaa syöpää.

title: Kemiallinen merkki

text: Kemiallisia merkkejä ja kaavoja käytetään esimerkiksi lyhenteinä, materiaalitekniikassa ilmaisemaan lejeerinkien seossuhteita ja reaktioyhtälöissä. Ne otettiin käyttöön 1800-luvun alkupuolella Jöns Jacob Berzeliuksen aloitteesta. Merkit ovat alkuaineiden latinalaisten nimien lyhenteitä, esimerkiksi Au (kulta) on peräisin latinan sanasta "aurum". Ne ovat tunnettuja maailmanlaajuisesti, kun taas monien vanhoista ajoista tunnettujen alkuaineiden nimet vaihtelevat eri kielissä. Niinpä esimerkiksi natriumin ja kaliumin kemialliset merkit ovat kaikkialla maailmassa Na ja K, vaikka muun muassa englannin kielessä näiden alkuaineiden nimet ovatkin "sodium" ja "potassium".

title: Halogenidimineraali

text: Tavallisimpia halogenidimineraaleja ovat esimerkiksi fluoriitti eli fluorisälpä (kemiallinen merkki CaF), haliitti eli vuorisuola (kemiallinen merkki NaCl), natriumfluoridi (kemiallinen merkki NaF), kaliumkloridi (KCl) ja muut luonnonsuolat.

title: Germanium

text: Germanium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ge (), järjestysluku 32 ja CAS-numero 7440-56-4. Tämä kova hopeanvalkoinen puolimetalli on kemiallisesti tinan kaltainen. Germanium muodostaa laajan joukon organometalliyhdisteitä ja on tärkeä puolijohdemateriaali transistoreissa. Germaniumin tiheys on 5,35 g/cm3. Sulamispiste on 1211 K (938°C) ja kiehumispiste 3093 K (2820°C).

title: Tennessiini

text: Tennessiini () on järjestysluvultaan 117. alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Ts. Aikaisemmin alkuaineen tilapäinen nimi oli ununseptium () ja tilapäinen kemiallinen merkki Uus. Venäläis-yhdysvaltalainen tutkijaryhmä ilmoitti vuoden 2010 tammikuussa onnistuneensa synnyttämään Dubnassa kuusi atomia tätä alkuainetta hiukkaskiihdyttimen avulla. Tässä kokeessa Juri Oganesjanin johdolla tutkijat pommittivat berkeliumista valmistettua kohdetta kalsiumioneilla. IUPAC vahvisti virallisesti alkuaineen löytämisen joulukuussa 2015. Tennessiinin puoliintumisaika on vain sekunnin murto-osia. Vuoteen 2016 mennessä tätä alkuainetta on tuotettu vain muutamia atomeja, joten sen ominaisuuksista ei tiedetä paljoa. Alkuaine kuuluu 17. ryhmään eli on siis halogeeni. Aineesta on käytetty myös nimitystä eka-astatiini, koska sen arvellaan muistuttavan kemiallisilta ominaisuuksiltaan astatiinia.

title: Kemiallinen merkki

text: Alkuaineen merkki on sama saman alkuaineen kaikille isotoopeille. Mikäli ne on tarpeen erottaa toisistaan, esimerkiksi ydinfysiikassa, lisätään merkin yhteyteen isotoopin massaluku, joka kirjoitetaan merkin eteen yläkulmaan. Esimerkiksi C tarkoittaa hiili-isotooppia, jonka massaluku on 14, eli ns. radiohiiltä. Toisinaan lisätään myös alkuaineen järjestysluku merkin eteen alakulmaan, jolloin mainitun isotoopin merkki on C.

title: Seleeni

text: Seleeni () on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Se, järjestysluku 34 ja CAS-numero 7782-49-2.

title: Oganesson

text: Oganesson on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Og ja järjestysluku 118. Se on järjestysluvultaan korkein kaikista löydetyistä alkuaineista. Sen ominaisuudet muistuttaisivat todennäköisesti jalokaasujen ominaisuuksia. Aikaisemmin aineesta käytettiin väliaikaisnimeä ununoktium ja kemiallista merkkiä Uuo. Alkuaineen nimi ja merkki vahvistettiin marraskuussa 2016. Aineesta käytetään myös nimitystä eka-radon, koska sen arvellaan muistuttavan kemiallisilta ominaisuuksiltaan radonia.

title: Kemiallinen kaava

text: Kemiallinen kaava ilmoittaa kemiallisen yhdisteen koostumuksen eli molekyylin tai kaavayksikön atomit ja niiden määrän. Jokaisella alkuaineella on oma symbolinsa eli "kemiallinen merkkinsä", jossa on yksi iso kirjain tai yksi iso ja pieni kirjain (poikkeuksena keinotekoiset alkuaineet alkaen järjestysluvusta 117 (mukaan lukien 115), jotka tunnetaan väliaikaisnimillään ja -merkeillään). Kunkin alkuaineen atomien lukumäärä yhdisteessä tai kaavayksikössä ilmoitetaan alaindeksillä.

title: Aminoryhmä

text: Aminoryhmä on kemiallinen ryhmä, joka esiintyy muun muassa amiineissa ja aminohapoissa. Sen kemiallinen merkki on NH.

title: Kemiallinen kaasufaasipinnoitus

text: 3 SiClH + 4 NH → SiN + 6 HCl + 6 H


query: Oliko Eerik XIV taiteellinen?

title: Eerik XIV

text: Eerik XIV oli lahjakas ja taiteellinen. Hän oli kiinnostunut taiteista ja musiikista ja osasi myös monia kieliä. Toisaalta hän kohteli julmasti niitä, joiden epäili juonittelevan itseään vastaan.

title: Pori

text: Porin kaupunki kasvoi ja rikastui, ja sinne rakennettiin Porin kuninkaankartano. Vuoden 1563 lopulla tilanne kuitenkin äkisti muuttui, kun Juhana ja hänen veljensä kuningas Eerik XIV riitautuivat. Porin asukkaat joutuivat tilanteeseen, jossa heidän piti valita Eerikin ja Juhanan väliltä. He hylkäsivät Juhanan, alistuen niin Eerikin alamaiseksi. Eerik oli tyytyväinen, ja antoi porilaisille palkinnoksi vuonna 1564 kaupunki- ja vapaakauppaoikeudet. Kaupungin kehitys näytti erittäin hyvältä, kunnes sen oli tuhota tulipalo 1570-luvulla. Tulipalo tuhosi noin kolmanneksen kaupungista, mutta kaupunki palasi kuitenkin pian takaisin raiteilleen.

title: Eerik XIV

text: Luokka:Ruotsin kuninkaat Luokka:Vuonna 1533 syntyneet Luokka:Vuonna 1577 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Vaasalinna

text: Vaasalinnoiksi (, "Vasaborg") kutsutaan niitä linnoja, jotka Kustaa Vaasa tai hänen poikansa Eerik XIV, Juhana III ja Kaarle IX rakennuttivat tai uudistivat pääasiassa 1500-luvulla.

title: Sture-murhat

text: Sture-murhat eli Sturein murhat tarkoittavat Tukholmassa 24. toukokuuta 1567 toimeenpantuja murhia. Eerik XIV epäili eräiden aatelisten hautovan maanpetoksellisia ajatuksia, ja valtiopäivät langetti heille tuomiot. Eerik kuristi tuomiotta jääneen Nils Svantenpoika Sturen ja surmautti useita muita, Svante Sturen, Abraham Stenbockin, Erik Svantenpoika Sturen ja Ivar Ivarsinpoika Liljeörnin sekä vahingossa vielä oman opettajansa Dionysos Beurreuksen. Tässä yhteydessä paljastui Eerikin mielisairaus. Mahdollisesti Eerik oli suunnitellut myös Klaus Flemingin murhaamista samassa yhteydessä, mutta Fleming oli jäänyt pois valtiopäiviltä, joiden aikana murhat tapahtuivat.

title: Sture

text: Kuningas Eerik XIV surmautti vuonna 1567 Sten Sturen pojan Svante Steninpoika Sturen ja tämän kaksi poikaa.

title: Valpuri Innamaa

text: Leskeksi jäänyt Valpuri jatkoi miehensä perustaman kauppahuoneen toimintaa. Koska kuningas Eerik XIV ja Juhana riitaantuivat ja Juhana vangittiin 1563, odottivat myös Juhanan lähipiiriä kovat ajat. Innamaan laiva takavarikoitiin Danzigissa 1563 ja hänen kauppahuoneensa ryöstettiin. Valpuri kirjoitti kuningas Eerikille vaatien oikeutta. Juhanan syrjäytettyä Eerikin vuonna 1568 toiveet omaisuuden palauttamisesta kasvoivat, mutta vasta vuonna 1582 Valpuri sai takaisin omaisuutensa. Valitusten lähettämistä Tukholmaan hän ei kuitenkaan lopettanut.

title: Eerik XIV

text: Eerik XIV (13. joulukuuta 1533 – 26. helmikuuta 1577) oli Ruotsin kuningas vuosina 1560–1568.

title: Eerik XIV

text: Eerik kuohutti Ruotsia menemällä 1568 naimisiin Kaarinan kanssa. Heidän ensimmäinen poikansa Gustaf, joka avioliitossa syntyneenä olisi ollut kruununperimysjärjestyksessä seuraava, oli syntynyt 28. helmikuuta. Eerikin ja Kaarinan virallinen vihkiminen tapahtui 4. heinäkuuta Tukholmassa, ja 5. heinäkuuta Kaarina kruunattiin Ruotsin kuningattareksi. Kuninkaan veljet eivät hyväksyneet avioliittoa ja kruunausta, aatelisto nousi kapinaan Eerikiä vastaan, ja tämä kukistui syksyllä 1568. Juhana-herttuasta tuli kuningas Juhana III, ja Eerik perheineen tuomittiin vankeuteen, aluksi Tukholman linnaan. Eerik oli menettänyt lopullisesti mielenterveytensä, ja vain Kaarina sai hänet rauhoittumaan. Vuoden 1570 alussa heille syntyi vankeudessa poika Henrik.

title: Pietari Follingius

text: Follingius oli kotoisin Itä-Götanmaalta. Hän oli toiminut ennen Turkuun tuloaan Linköpingin koulun rehtorina vuodesta 1545. Follingius oli ensimmäinen ruotsalainen Turun piispa pitkään aikaan. Hän ei saavuttanut ilmeisesti papiston luottamusta, koska oli ummikko. Ruotsin kuningas Eerik XIV erotti Follingiuksen vuonna 1563 Juhana-herttuan kukistumisen jälkeen, koska hän epäili Follingiuksen kannattavan Juhanaa. Tästä huolimatta Eerik nimitti Follingiuksen Tallinnan piispaksi vuonna 1565. Follingius kuoli ennen kuin matkusti Tallinnaan.

title: Eerik XIV

text: Eerik XIV nousi vuonna 1560 valtaan isänsä Kustaa Vaasan kuoleman jälkeen tämän vanhimpana poikana. Eerikin ja hänen velipuolensa Juhanan välillä vallitsi ainainen kilpailu. Eerik oli luonteeltaan tasapainoton. Hän oli perinyt äitinsä synkkämielisyyden ja isänsä kiivauden. Henkisestä tasapainottomuudesta huolimatta Eerikillä oli selkeät poliittiset tavoitteet. Hän halusi nujertaa nuoremmat velipuolensa, joille Kustaa Vaasa oli jättänyt omat herttuakuntansa, ja Ruotsin ylimmän aatelin. Juhana-herttuan suunnitelmiin kuului suomalais-puolalaisen yhteistyön luominen, kun taas Eerik piti Puolaa vihollisena ja Venäjää ystävänä.

title: Vapaaherra

text: Vapaaherra (, ) on ylhäisaateliin kuuluva kreiviä alempi aatelisarvo. Vapaaherrat saivat läänityksinä maata. Ruotsissa kuningas Eerik XIV antoi kruunajaisissaan vuonna 1561 ensimmäiset vapaaherran arvot.

title: Juhana III

text: Kun Juhana tuntui tekevän omaa ulkopolitiikkaansa Puolan kuninkaan kanssa, kärjistyivät Juhanan välit kuninkaaseen 1563 niin, että valtiopäivät tuomitsivat hänet kuolemaan ja menettämään asemansa. Juhana yritti taivutella suomalaisia puolelleen, mutta suurin osa ylhäisaatelistosta pysyi kuninkaan puolella, joten kun Eerik XIV tuli Suomeen kymmenen tuhannen miehen kanssa, oli Juhanalla puolellaan vain 1200 miehen joukko. Eerik XIV miehitti Turun ja piiritti Turun linnaa ampuen sitä tykeillä. Juhana antautui ja vietiin vaimoineen vangiksi Tukholmaan. Juhanan Turun linnaan keräämät taideaarteet ryöstettiin ja vietiin Ruotsiin, eikä niitä koskaan palautettu. Useita Juhanan puolella toimineita mestattiin, mutta Juhanan ja Katariinan henki antautumisehtojen nojalla säilyi. Vankeusaikana syntyi Juhanan ja Katariinan poika Sigismund. Vankeuden aikana Iivana IV vielä ehdotti Katariina Jagellonican luovuttamista Venäjälle.

title: Eerik XIV

text: Vuonna 1561 Eerik määräsi Klaus Kristerinpoika Hornia valtaamaan Tallinnan. Hornin retkikunta saapui Tallinnaan maaliskuussa 1561 ja onnistui taivuttelemaan paikallisen raadin luovuttamaan kaupungin.[1] Saatuaan näin valloitettua Viron Eerik jatkoi valloituksia Liivinmaan suuntaan jättäen Juhanan syrjään päätöksistä.[2]

title: Eerik XIV

text: Louise Stjernströmin (Carl Blinkin) teokset Eerik XIV ja Juhana III: I: Veljesviha ja II: Pimeys vapaasti ladattavina e-kirjoina

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Konfliktin tiivistyttyä kuningas kutsui vuonna 1563 koolle valtiopäivät, joilla Juhana tuomittiin kuolemaan. Kehitys johti Turun linnan piiritykseen kesällä 1563. Kahakoiden ja pommitusten jälkeen linna antautui 12. elokuuta 1563, minkä jälkeen linnan loisto tuhottiin, herttuapari vangittiin ja vietiin Ruotsiin vankeuteen. 1560-luvulla Ruotsin ulkopolitiikkaa leimasi sodankäynti Baltiassa Puolaa vastaan. Lisäksi Eerik XIV ajautui sotaan Tanska-Norjaa ja Lyypekkiä vastaan. Tämä edellytti hyviä idänsuhteita: sotavoimien keskittäminen muualle edellytti hyviä suhteita Moskovan suuntaan. Eerik XIV:n kausi päättyi vuonna 1568 aateliston noustua kuningasta vastaan. Tällä kertaa myös Suomen ylimystö oli kapinallisten puolella, yhtä lailla vanhat Juhanan kannattajat kuin Eerikin luottomiehetkin. Turun linna tuli kapinallisten haltuun. Eerik vietti seuraavat vuodet vankeudessa, kunnes hänet tuomittiin kuolemaan ja myrkytettiin vuonna 1577.

title: Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus

text: Teoksen 15 ensimmäisessä osassa Johannes Magnus käsittelee yksityiskohtaisesti Ruotsin historiaa ennen vuotta 1000. Teos perustuu osittain Jordaneksen teokseen "Getica" ja Saxo Grammaticukseen mutta pitkälti myös kirjoittajansa omiin ajatuksiin. Sen mukaan Nooan pojanpojasta Maagogista tuli Ruotsin ensimmäinen kuningas 88 vuotta vedenpaisumuksen jälkeen. Kirjan kuningasluettelon mukaan Ruotsissa oli ollut viisi Eerik-nimistä kuningasta ennen Eerik Voittoisaa, ja hänen mukaansa Jordaneksen mainitsema Berig oli Erik I, Eriksvisanin sankari. Samoin oli kirjan mukaan Ruotsissa ollut kuusi Kaarle-nimistä kuningasta ennen Kaarle Sverkerinpoikaa. Näiden vuoksi Kustaa Vaasan seuraajat Eerik XIV ja Kaarle IX ottivatkin näin korkeat, paaveihin verrattavat järjestysnumerot. Nämä kuvitteelliset muinaisajan Eerikit ja Kaarlet kuvattiin yleensä myönteisti, kun taas keksitystä Gostagus-nimisestä hirmuvaltiaasta sanotaan: ""Tuskin yhtenäkään yönä vuoden kuluessa hän pidättäytyi huorinteosta, väkivallasta ja insestistä"".

title: Eerik XIV

text: Eerikillä on sanottu olleen lukuisia naisia, ja hän oli yrittänyt lukuisia kertoja solmia avioliittoa ulkomaalaisten ruhtinattarien kanssa. Kosijat palasivat rukkasten kera Ruotsiin kerta toisensa jälkeen. Tuona aikana Eerikillä oli useita jalkavaimoja ja aviottomia lapsia.

title: Korppolaismäki

text: Korppolaismäellä on ollut asutusta jo esihistoriallisina aikoina, ja Ruotsin vallan aikana Turun linnan piirittäjät kaivoivat mäelle taisteluvarustuksia. Eerik XIV:n hyökätessä ylivoimaisella sotajoukolla Turkuun, hän valloittikin ensin Korppolaismäen, mutta koki samalla suuria miesmenetyksiä. 1570-luvulla Eerik XIV oli vankina Turun linnassa. Kansan suussa kiertäneen rakkaustarinan mukaan hänen puolisonsa Kaarina Maununtytär asui tuolloin Korppolaismäessä sijainneessa mökissä, jotta voisi olla lähellä puolisoaan.

title: Ruotsin historia

text:
Valtakautensa lopulla Kustaa ajautui viisivuotiseen sotaan Venäjää vastaan. Kuningas kuoli vuonna 1560. Valtaistuimen peri vanhin poika Erik, joka tunnetaan hallitsijanimellä Eerik XIV. Nuorempi poika Juhana III hallitsi Suomea puoli-itsenäisenä herttuakuntana. Veljekset ajautuivat aseelliseen valtataisteluun. Juhana vangittiin, mutta kun Juhana pääsi vapaaksi vankilasta, hän suisti mielenterveytensä menettäneen Eerikin valtaistuimelta vuonna 1567. Juhanasta tuli uusi kuningas Juhana III.
Eerik kuoli myrkytykseen vuonna 1577 Örbyhusin linnassa.

title: Eerik XIV

text: Kun Venäjän ja Ruotsin välinen sota, niin sanottu pitkä viha, vuonna 1570 syttyi, katsottiin Eerik uhaksi, jota venäläiset saattaisivat yrittää käyttää Ruotsin hajottamiseen sisältä käsin. Heinäkuussa 1570 Juhana siirsi Eerikin perheineen Turun linnaan, koska koki Eerikin uhaksi itselleen. Turussa Eerik ja Kaarina viettivät avioliittonsa onnellisimman ajan. Olot kuitenkin muuttuivat, kun Kaarina synnytti parin viimeisen lapsen. Juhana piti heitä uhkana itselleen, ja kesäkuussa 1573 Eerik erotettiin vaimostaan ja lapsistaan. Juhana sai valtiopäivät tuomitsemaan Eerikin kuolemaan, ja hänet ilmeisesti myrkytettiin vuonna 1577 velipuolensa Juhanan käskystä.

title: Gävlen linna

text: Gävlen linna () on linna Gävlessä, Ruotsin Gästriklandissa. Se on maailman pohjoisin niin kutsuttu Vaasalinna, eli linna, jonka on rakennuttanut joko Kustaa Vaasa tai hänen poikansa Eerik XIV, Juhana III ja Kaarle IX.

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Eerik XIV kruunattiin kuninkaaksi 1561. Hän pyrki entisestään voimistamaan kuninkaanvaltaa suhteessa ylimystöön ja siten myös veljiinsä. Näiden asemaa heikentääkseen Eerik perusti uusia kreivi- ja vapaaherrakuntia jakamaan herttuain valtaa. Suomessa kuninkaan politiikka näkyi myös uusien laamannien nimittämisessä maahan. Vuonna 1561 kuningas hyväksytti valtiopäivillä ns. Arbogan artikkelit, joiden avulla herttuat alistettiin kuninkaan valvontaan ja näiltä vietiin itsenäisen ulkopolitiikan mahdollisuus.

title: Monarkia Suomessa

text: Kuningas Eerik XIV:n vaimo, kuningatar Kaarina Maununtytär, on Pauli Jokisen mukaan mahdollisesti ainoa Suomeen haudattu kuninkaallinen. Hänet on haudattu Turun tuomiokirkkoon. Kaarinalla on kirkossa oma hautakappeli. Hän lepää sarkofagissa vuodelta 1866, jonka on suunnitellut Theodor Decker. Myös Eerikin ja Kaarinan tytär Sigrid Vaasa on haudattu Turun tuomiokirkkoon, mutta Jokinen ei laske häntä kuninkaalliseksi, sillä Sigrid syntyi ennen vanhempiensa avioitumista eikä häntä kutsuttu prinsessaksi. Eerik ja Kaarina ovat kuvattu Erik Johan Löfgrenin maalaukseen "Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär" (1864), joka on Turun linnassa. Suomessa on myös tuntemattoman tekijän reliefi 1600-luvulta, johon on kuvattu Kaarina Maununtytär. Hän esiintyy myös Wladimir Swertschkoffin (1870) ja Akseli Gallen-Kallelan lasimaalauksissa (1885?).

title: Eerik XIV

text: Vuonna 1565 Eerik tapasi talonpoikaistaustaisen Kaarina Maununtyttären, joka otettiin hoviin kuninkaan sisaren hovineidoksi. Kaarina oppi lukemaan ja kirjoittamaan, mikä oli harvinaista ajan naisille. Pian hänen tiedettiin olevan kuninkaan rakastajatar. Vuonna 1566 Kaarina synnytti Eerikille heidän ensimmäisen lapsensa, tyttären nimeltä Sigrid.

title: Eerik XIV

text: Eerik kuului äitinsä Katariina Saksi-Lauenburgilaisen puolelta Euroopan suurimpiin ruhtinassukuihin. Eerik XIV nousi valtaan isänsä Kustaa Vaasan kuoltua vuonna 1560. Hänen sisarpuolensa olivat Katariina (1539–1610), Cecilia (1540–1627), Anna (1545–1610), Sofia (1547–1611) ja Elisabet (1549–1597) ja hänen velipuoliaan olivat Juhana III (1537–1592), Magnus (1542–1595), Karl (1544), Sten (1546–1547) ja Kaarle IX (1550–1611).

title: Eerik Pyhä

text: Eerik Jedvardinpoika teki myöhäisemmän perimätiedon mukaan vuoden 1156 tienoille ajoitetun niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen piispa Henrikin kanssa. On epävarmaa tekikö Eerik tosiasiassa retkeä ja jos tekikin, oliko kyse sen paremmin varsinaisesta ristiretkestä kuin valloitusretkestäkään.

title: Turun linna

text: Kustaa Vaasan jälkeen kuninkaaksi noussut Juhanan vanhempi veli Eerik XIV ajautui kuitenkin avoimeen konfliktiin Juhanan kanssa, koska Ruotsi oli sodassa Puolan kanssa samanaikaisesti kun Juhana nai Katariina Jagellonican. Konfliktin kärjistyttyä Eerik XIV:n joukot piirittivät Turun linnaa kesällä 1563 kolmen kuukauden ajan, kunnes se antautui elokuussa. Herttuapari vangittiin ja tähän päättyi samalla Juhana-herttuan renessanssihovi Turussa. Neljä vuotta myöhemmin Juhanan tultua kuninkaaksi Aateliston vallankaappauksen seurauksena veljesten osat vaihtuivat, kun Eerik ja hänen puolisonsa Kaarina Maununtytär syöstiin vallasta. Turun linnassa heitä pidettiin vankeina 1570-1571. Heille annettiin aluksi palvelijoita ja he saivat kuljeskella linnan huoneissa vapaasti, mutta kun tuli ilmi että Eerik oli alkanut salaa kirjoitella Venäjän tsaarin Iivana Julman kanssa Eerik erotettiin puolisostaan ja lapsistaan ja hänet teljettiin kuusikulmaiseen torniin esilinnan puolella. Turun linnan käskyhaltijaksi nimitettiin 1580 Julius Gyllenhielm, joka oli Juhanan ja hänen herttuakautensa aikaisen rakastajattaren Kaarina Hannuntyttären poika.

title: Ansa Ikonen

text: 1940-luvun lopussa Ikonen näytteli naispääosan Serpin epookkikomediassa Katarina, kaunis leski. Veikeästi keimailevan Katarina Thorwöstin roolia pidettiin suorastaan luotuna Ikosen näyttelijänlaadulle.[67] Valkokankailla Katarinana keimaili Eeva-Kaarina Volanen. August Strindbergin näytelmä Eerik XIV oli arvostelumenestys. Ikonen näytteli Kaarina Maununtytärtä ja suoritui valjuksi luonnehditusta roolistaan kohtalaisesti. Eerikinä oli Joel Rinne, jonka psykologisesti vivahteikasta luonnetutkielmaa ylistettiin lähes täydelliseksi.[68]

title: Eerik

text: Nykyisten tietojen mukaan Eerik Voittoisa oli ensimmäinen tämän niminen Ruotsin kuningas. Johannes Magnus kirjoitti kuitenkin 1500-luvulla Ruotsin muinaishistoriaa käsittelevän, nykyisin näennäishistoriana pidetyn teoksen, jonka mukaan Ruotsissa olisi jo aikaisemmin hallinnut muun muassa seitsemän Eerik-nimistä kuningasta. Tämän vuoksi Kustaa Vaasan seuraaja Eerik otti hallitsijana järjestysnumeron XIV, ja myös aikaisemmista Eerik-kuninkaista on siitä lähtien käytetty sen mukaisia järjestysnumeroita.


query: Missä Giulio Douhet syntyi?

title: Giulio Douhet

text: Giulio Douhet (30. toukokuuta 1869 Caserta – 15. helmikuuta 1930 Rooma) oli italialainen kenraali. Hän loi 1920-luvulla Douhetismin doktriinin, jonka mukaan lentopommitukset ovat seuraavan suursodan voiton avain.

title: Giulio Andreotti

text: Giulio Andreotti syntyi Roomassa vuonna 1919. Giulion ollessa kaksivuotias hänen isänsä kuoli, ja perhe joutui tulemaan toimeen äitin pienellä leskeneläkkeellä. Vaikka hän tuli vaatimattomista oloista, hän pääsi opiskelemaan lakitiedettä yliopistoon Roomassa. Andreotti erikoistui kanoniseen oikeuteen ja valmistui 1941. Hän liittyi jo opiskeluaikana Italian katolisten opiskelijoiden liittoon, ja hänet valittiin sen puheenjohtajaksi vuonna 1942. Andreotti johti liittoa vuoteen 1945 ja toimitti sen viikoittaista lehteä.

title: Giulio Douhet

text: 1900-luvun alussa hän siirtyi Italian maavoimien yleisesikuntaan. Tällöin hän kirjoitti teorioitaan mekanisoidusta sodankäynnistä. Kun ilmalaivat ja niiden jälkeen lentokoneet tulivat Italiaan, hän alkoi kirjoittaa tämän uuden teknologian sotilaallisesta voimasta. Hän alkoi vaatia, ettei ilma-asetta alisteta maa- ja merivoimille vaan siitä pitää tulla itsenäinen aselaji. Hän alkoi lobbata ilma-asetta nuoren lentokoneinsinöörin Gianni Capronin avustuksella.

title: Ilmaherruus

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet teoreetikot loivat ajatuksen ilmatilan hallinnan tärkeydestä tulevissa sodissa. Yksi heistä oli italialainen Giulio Douhet. Hänen mukaansa ilma-ase kykenisi lyömään maa- ja merivoimat ylivoimallaan. Hänen ajattelunsa ei kuitenkaan kyennyt tunnustamaan hävittäjälentokoneiden merkitystä ilmasodassa. Liittoutuneet kykenivät myöhemmin toisessa maailmansodassa ilmaherruuden saavutettuaan pommittamaan Saksan kaupunkeja maan tasalle Douhetin vuosikymmeniä aiemmin esittämin tavoin.

title: Giulio Douhet

text: Vuonna 1911 Italia julisti sodan Turkille pyrkien miehittämään Libyan. Tässä sodassa Italia käytti lentotiedustelua, -kuljetuksia ja -pommituksia. Lentokuljetusten ja -pommitusten rooli on ollut olemattoman pieni tuonaikaisten koneiden kapasiteettirajoitusten vuoksi. Sodan kokemusten perusteella Douhet kehotti tekemään lentopommitukset korkealta. Tämä oli hänen mukaansa lentokoneen päärooli sodassa. Syynä on voinut olla hitaiden lentokoneiden vaurioalttius maavoimien kivääritulelle. Vuonna 1912 Douhetista tuli Torinossa sijaitsevan lentopataljoonan komentaja. Hän kirjoitti tänä aikana maailman ensimmäisen ilmasotadoktriinin Rules for the Use of Airplanes in War (Regole per l'uso degli aeroplani in guerra). Douhet sai tietysti "radikaalin" maineen asevoimissa. Hän muun muassa tilasi Capronilta pommikoneita ilman korkeamman tahon suostumusta. Tämän jälkeen hänet erotettiin maavoimista. Hänen tapaansa ajattelivat prikaatinkenraali Billy Mitchell Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimissa (USAAF) ja englantilainen Sir Hugh Trenchard. Mitchell joutui vastaavista rikkomuksista sotaoikeuteen, mutta häntä ei erotettu ilmavoimista. Trenchard kehitteli suunnitelmiaan komennuksellaan Lähi-idässä eikä täten pystynyt herättämään närkästystä suunnitelmillaan.

title: Giulio Douhet

text: Kun ensimmäinen maailmansota alkoi, Douhet alkoi vaatia, että Italian pitäisi rakentaa voimakkaat pommituslentokonelaivastot. Ilmaherruus tekee vihollisesta voimattoman, vaarattoman. Hän ehdotti 500 pommikoneen rakentamista, jonka voima pystyisi pudottamaan 125 tonnia pommeja päivittäin. Tätä ei otettu tietenkään huomioon, koska maavoimien upseerit ymmärsivät, että tällainen pommien määrä oli olemattoman pieni. Kun Italia liittyi mukaan sotaan ympärysvaltojen puolelle vuonna 1915, Douhet oli pettynyt, kun hänen halujaan ei otettu todesta. Hän leimasi häntä vastustavat tahot epäpäteviksi. Hän pommitti ylempiään sodanjohtoa kritisoivilla kirjeillä pyrkien myymään ilma-asetta. Loukkaavat kirjeet johtivat Douhetin pidättämiseen ja sotaoikeuteen. Hänet tuomitiin vuodeksi sotilasvankilaan.

title: Ilmavoimat

text: Italialainen kenraali Giulio Douhet kehitteli maailmansotien välissä ajatuksia totaalisesta ilmasodasta ja ilmaherruuden merkityksestä. Näistä ajatuksista kehittyi douhetismi, jonka johtoajatus oli äärimmäinen hyökkäävyys ilmasodankäynnissä. Douhetin pääteos oli vuonna 1921 julkaistu "Il domino dell’aria". Lähes kaikkien maiden ilmavoimat seurasivat douhetismia ennen toista maailmansotaa.

title: Giulio Douhet

text: Douhet oli luonteensa mukaisesti totaalisen sodan kannattaja. Hänen mukaansa koko vihollisen kansa oli etulinjaa. Siihen tulisi kohdistaa terroripommituksia. Hänen kirjansa The War of 19-- kertoi fiktiona sodasta Saksan ja Ranskan ja Belgian liiton välillä, jossa Saksa hyökkää massiivisilla lentopommituksilla vihollistensa väestöä vastaan. Pommituksissa tuhotaan kaupungit kokonaan. Vastapuoli antautuisi pian.

title: Ilmasodankäynnin historia

text: Italialainen kenraali Giulio Douhet kehitteli maailmansotien välissä ajatuksia totaalisesta ilmasodasta ja ilmaherruuden merkityksestä. Näistä ajatuksista kehittyi douhetismi, jonka johtoajatus oli äärimmäinen hyökkäävyys ilmasodankäynnissä. Douhetin pääteos oli vuonna 1921 julkaistu "Il domino dell'aria". Lähes kaikkien maiden ilmavoimat seurasivat douhetismia ennen toista maailmansotaa.

title: Giulio Douhet

text: The Command of the Air sai asevoimissa palvelevilta paljon kritiikkiä. Se kuitenkin oli suurta yleisöä kiehtova. Toinen maailmansota osoitti Douhetin olleen väärässä sekä tarvittavan pommimäärän suhteen että lentopommitusten pelotusvaikutuksen suhteen.

title: Giulio Gaudini

text: Giulio Gaudini (28. syyskuuta 1904 Rooma – 6. tammikuuta 1948) oli italialainen miekkailija ja olympiavoittaja.

title: Giulio Douhet

text: Kirjaa luettiin mm. Saksan ja Ranskan asevoimien koulutuksessa.

title: Giulio Douhet

text: Douhet väitti ilma-asetta vallankumoukselliseksi, koska sillä saadaan sotaan mukaan kolmas ulottuvuus. Väite on jatkoa maavoimien ikiaikaiselle näkemykselle korkeammala paikalla olemisen edusta sodassa. Hänen mukaansa ilma-ase voisi nujertaa maa- ja merivoimat. Ilmakehän suuruus estäisi puolustautumisen ilma-asetta vastaan. Hän näki ilmavoimat vain hyökkäävänä aselajina ja voiton avaimena.

title: Giulio Douhet

text: Kesäkuussa 1918 Douhet lähti armeijasta, koska hänen välinsä esimiehiin olivat rikkoutuneet lopullisesti. Rauhan tultua hän sai sotaoikeuden päätöksen kumottua, jonka jälkeen hän sai ylennyksen kenraaliksi. Hän jäi siviiliksi ja jatkoi kirjallista tuotantoaan. Vuonna 1921 hän sai valmiiksi strategisesta ilmapommituksesta kertovan kirjansa Il dominio dell' aria (The Command of the Air), jonka vaikutukset näkyvät vielä 2000-luvulla.

title: Giulio Donnini

text: Giulio Donnini (17. helmikuuta 1924 Milano) on italialainen näyttelijä.

title: Giulio Antamoro

text: Giulio Antamoro (1. heinäkuuta 1877 Rooma – 8. joulukuuta 1945 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja.

title: Giulio Einaudi

text: Giulio Einaudi on seuraavien henkilöiden nimi:

title: Giulio Douhet

text: Hänen teoriansa toteutui RAF:n pommitusvoimien (Bomber Command) luomisessa ja toiminnassa toisen maailmansodan aikana, jonka jälkeen RAF:n pommikonelaivueet pieninivät ydinaseistetuiksi V-pommittajiksi ja lopulta hiipuivat. USAAF ja siitä kehittynyt USAF Strategic Air Command elivät douhetismin doktriinin mukaan. Yhdysvallat käytti pommituksia toisen maailmansodan jälkeen Korean sodassa, jossa pommitukset tuhosivat likimain kaikki Pohjois-Korean rakennukset, mutta eivät, mm. Kiinan sotaan puuttumisen takia, tuoneet selkeää voittoa sodassa. Strategiset pommitukset (etenkin ydinaseella) toivatkin 1960-luvulla toisen doktriinin, jossa arveltiin totaalisen sodan laajenevan sellaisiin mittoihin, ettei sitä voi voittaa. Tämä ei ole Yhdysvaltain doktriini, joka näkyi Vietnamin sodassa, jossa se pudotti enemmän pommeja kuin toisessa maailmansodassa. Pääosin maavoimien sota tappoi 3-4 miljoonaa vietnamilaista, mutta Yhdysvallat joutui vetäytymään sodasta. Tämänkin jälkeen lentopommitusten vaikuttavuutta on pidetty TV:n kautta yllä mm. Persianlahden sodan täsmäpommituksissa stealth-pommikoneilla, Afganistanin Tora Boran luolien pommituksissa jne.

title: Ludovico Einaudi

text: Ludovico Einaudi syntyi Torinossa vuonna 1955. Äiti opetti Ludovicon soittamaan pianoa jo lapsena. Einaudin isä oli kustantaja Giulio Einaudi ja isoisä Luigi Einaudi Italian presidentti 1948–1955.

title: Pommikone

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen lentokoneiden kehitys oli lamassa useita vuosia, minkä jälkeen matkustajakoneet kehittyivät nopeasti. Italialainen kenraali Giulio Douhet loi kirjoillaan strategisesta pommituksesta Euroopan ja Pohjois-Amerikan ilmavoimiin doktriinin, jonka mukaan pommikoneita voi käyttää vihollisen nujertamiseen tuhoamalla vihollismaan suurkaupunkeja, kunnes kansan henkinen kestokyky murtuu. Pitkään uskottiin myös pommikoneiden olevan tuhoamattomia. Asutusalueiden pommitusta kuitenkin pidettiin niin pahana, että kaupunkien pommituksia perusteltiin toisessa maailmansodassa hyökkäyksinä sotataloutta tukevaa teollisuutta vastaan. Suurpommituksissa kuoli toisen maailmansodan pommituskampanjoissa jopa satojatuhansia ihmisiä yhden pommituksen aikana. Luftwaffe pommitti Etelä-Englannin lentoasemia, satamia ja lopulta myös teollisuuskaupunkeja vuosina 1939–1941, minkä jälkeen Saksan ilmahyökkäykset Englantiin kuihtuivat konekapasiteetin ollessa varattuna muilla rintamilla. Vuosina 1942–1945 Yhdysvaltain armeijan ilmavoimat ja Kuninkaalliset ilmavoimat pommittivat Saksaa. Suurimpia ihmismenetyksiä aiheuttivat Englannin Saksan kaupunkeihin kohdistamat palopommitukset. Suurin ilmasta käsin suoritettu tuho saavutetaan kuitenkin ydinaseella. Yhdysvallat on tuhonnut kaksi japanilaista kaupunkia. Uudempaa ilmaterroria edustaa esimerkiksi Bagdadin pommitukset Irakin sodassa.

title: Giulio Douhet

text: Giulio Douhet syntyi Casertassa Napolin lähellä 30. toukokuuta 1869. Hän opiskeli Genovan sotilasakateamissa, josta valmistui tykistöupseeriksi. Uransa alkupuolella hän opiskeli Torinon polyteknisessä instituutissa luonnontieteitä ja tekniikkaa.

title: Giulio Douhet

text: Douhet uskoi ilmapommitusten moraalisiin eli psykologisiin tekijöihin. Se nujertaisi vastustajan tahdon. Hän ajoi vihollisen keskeisten keskusten pommittamista eli sodan laajentamista siviiliväestöön. Hän ehdotti hallintoon ja teollisuuteen suunnattavia pommituksia. Kohteiden valinta olisi oleellista ja hänen mukaansa ilmavoimien johto osaisi valita ne parhaiten. Viisi peruskohdetta pommituksille olisi: teollisuus, liikenteen infrastruktuurit, tietoliikenne, hallinto ja "kansan taistelutahto" eli siviilikohteet.

title: Giulio Douhet

text: Douhet ei pystynyt lainkaan ymmärtämään ilmatorjunnan (mukaan lukien hävittäjät) mahdollisuutta. Toisessa painoksessaan The Command of the Air-kirjassa hän vähättelee hävittäjien mahdollisuuksia. Hän ehdotti siinä itsenäisiä ilmavoimia ja niille aseeksi pääosin pitkän kantaman pommikoneita. Hän uskoi suurten pommitusarmadojen mahdollisuuksiin torjua hävittäjien uhka. Hän ei kannattanut tarkkuuspommituksia (mahdottomia sen aikaisille lentokoneille). Hän kannatti pommituksia palopommein ja myrkkykaasujen avulla.

title: Giulio Douhet

text: Douhet jatkoi kirjallista kapinaansa vankisellistään. Hän kirjoitti mm. romaanin ilma-aseesta. Hän lähetti ministereille ehdotuksia, joissa hän vaati massiivisia pommituksia. Hänet vapautettiin ennenaikaisesti, koska Caporetton tappiollisen taistelun jälkeen vuonna 1917 Italian armeija tarvitsi lisää upseereita. Tässä vaiheessa hän pääsi sotilasilmailun keskeiselle paikalle. (Tapahtumasta on - mm. Joseph Hellerin kirjassa Catch 22 kuvaama analogia toisen maailmansodan USAAFin Saksan pommituksien ajalta: lentäjät, joiden hermot eivät kestäneet pommituksia, ylenivät nopeammin kuin varsinaisen työn tekijät.)

title: Giulio Douhet

text: Luokka:Sotateoreetikot Luokka:Italialaiset kenraalit Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1930 kuolleet

title: Giulio Douhet

text: Giulio Douhet, Command of the Air (USAF Warrior Studies), Office of Air Force History, United States Government Printing Office (1983), trade paperback, ISBN 0-912799-10-2; trade paperback, Airforce History Museums Pro (1998) , 406 pages, ISBN 0-16-049772-8; hardcover, Arno Press (1942), 396 pages, ISBN 0-405-04567-0; hardcover, Natraj Publishers, (2003), 325 pages, ISBN 81-8158-002-8); first published in 1921; Coward McCann & Geoghegan, (1942), hardcover, 394 pages; Faber and Faber (1943), hardcover 325 pages; Collector's Edition, Easton Press, Library of Military History (1994), ISBN 0-405-04567-0 Louis A. Siguad, Air Power and Unification: Douhet's Principles of Warfare and Their Application to the United, The Military Service Publishing Co. 1949, hardcover

title: Ilmasodankäynti

text: Italialainen kenraali Giulio Douhet kehitteli maailmansotien välissä ajatuksia totaalisesta ilmasodasta ja ilmaherruuden merkityksestä. Näistä ajatuksista kehittyi douhetismi, jonka johtoajatus oli äärimmäinen hyökkäävyys ilmasodankäynnissä. Lähes kaikkien maiden ilmavoimat seurasivat douhetismia ennen toista maailmansotaa.

title: Vincenzo Campi

text: Campi syntyi huomattavaan taiteilijaperheeseen. Hän oli italialaisen renessanssitaidemaalari Galeazzo Campin poika, ja Giulion ja Antonion nuorempi veli. Vincenzon ja Antonion on arveltu saaneen koulutuksensa heidän vanhemman veljensä Giulion työpajassa, joka oli merkittävä taidemaalari ja arkkitehti ja työskenteli Cremonassa. Joitakin tietoja on säilynyt Vincenzon varhaisista vuosista, joista yhden mukaan taiteilija työskenteli muotokuvan parissa (teos hävinnyt), joka esitti arkkiherttua Ernestiä ja hänen veljeään Itävallan Rudolfia heidän oleskellessaan Cremonassa vuonna 1563.

title: Giulio Douhet

text: Douhet oli Mussolinin kannattaja ja tätä kautta sai ilmailuviran, kun fasistit pääsivät valtaan Italiassa. Hän ei kuitenkaan soveltunut byrokraatinkaan tehtävään vaan palasi kirjoittelemaan teorioitaan. Hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1930.

title: Giulio Berruti

text: Giulio Berruti, koko nimeltään Giulio Maria Berruti (s. 27. syyskuuta 1984 Rooma) on italialainen näyttelijä.


query: Milloin Ho Tši Minh eli?

title: Ho Tši Minh

text: Ho Tši Minh (, tunnetaan myös nimellä ) (19. toukokuuta 1890 – 2. syyskuuta 1969) oli vietnamilainen nationalistinen marxilais-leninistinen kommunistijohtaja ja vallankumouksellinen, pääministeri (1945–1955) ja Pohjois-Vietnamin presidentti (1945–1969).

title: Việt Minh

text: Việt Minh tai Vietminh ("Việt Nam Ðộc Lập Ðồng Minh Hội", "Vietnamin itsenäisyysliitto") oli Ho Tši Minhin vuonna 1941 perustama liike, joka tähtäsi Vietnamin vapauttamiseen Ranskan siirtomaaherruudesta. Vietnamin alue oli tuolloin osa Ranskan Indokiinana tunnettua siirtomaata. Việt Minh vastusti myös Japanin miehitystä (Japani oli vallannut alueen 1941). Việt Minhin taistelu johti Ranskan Indokiinan itsenäistymiseen.

title: Điện Biên Phủn taistelu

text: Japani oli miehittänyt Ranskan Indokiinan toisen maailmansodan aikana ja Ho Tši Minh oli perustanut Vietnamin itsenäisyysrintaman eli Việt Minhin vuonna 1941. Việt Minh otti vallan esimerkiksi Hanoissa ja Huếssa Japanin antauduttua elokuussa 1945 ja Ho Tši Minh antoi Vietnamin itsenäisyysjulistuksen 2. syyskuuta samana vuonna. Ranska oli kuitenkin päättänyt palauttaa siirtomaavaltansa alueelle sodan jälkeen. Potsdamin rauhanneuvottelujen mukaisesti Vietnamiin saapui brittiläisiä, kiinalaisia ja ranskalaisia joukkoja vielä vuoden 1945 aikana ja vuonna 1946 oli neuvoteltu sopimus Ho Tši Minhin kanssa, jonka mukaan ranskalaisjoukot pysyisivät maassa viiden vuoden ylimenokauden ajan. Sopimus osapuolten välillä kariutui kuitenkin pian. Lokakuussa 1946 ranskalaiset olivat tulittaneet Hải Phòngia ja joulukuussa he valtasivat Hanoin hallinnolliset rakennukset. Ho Tši Minh ryhtyi vastahyökkäykseen, jolloin alkoi ensimmäinen Indokiinan sota. Tukea sodassa Ranska sai Yhdysvalloista, jossa pelättiin kommunismin nousua niin sanotun dominoteorian nojalla. Kiina ja Neuvostoliitto tunnustivat puolestaan Ho Tši Minhin Vietnamin demokraattisen tasavallan.

title: Ho Tši Minh

text: Helmikuussa vuonna 1950 Ho tapasi Stalinin ja Mao Zedongin Moskovassa, samaan aikaan kun Neuvostoliitto tunnusti maan itsenäisyyden. Miehet sopivat, että Kiinalla on vastuu kouluttaa Việt Minhiä, mutta Stalinin johtama Neuvostoliitto toimisi rahoittajana. Elokuussa koulutettiin noin 60000–70000 vietminhiläistä, jotka alkoivat taistella Ranskaa vastaan ensimmäisessä Indokiinan sodassa. Điện Biên Phủn taistelussa vuonna 1954 ranskalaiset laskuvarjojääkärit voitettiin ja maa pystyi itsenäistymään.

title: Ho Tši Minh

text: Vuosina 1913 ja 1919 Ho asui Lontoossa, jossa hän työskenteli kokkina Drayton Court Hotelissa. Hon työ oli leipoa piiraita kuuluisan ranskalaisen leipurin Auguste Escoffierien johdolla Carlton Hotelissa.

title: Việt Minh

text: Ho Tši Minh oli vakuuttunut, että Vietnamin itsenäisyystaistelu oli nyt tullut uuteen, ratkaisevaan vaiheeseen. Maailmanvallankumouksen sijaan nyt täytyi keskittyä kansalliseen itsenäisyystaisteluun. Kommunistista ideologiaa ei haluttu erityisesti painottaa, koska monet itsenäisyyttä kannattavat vierastivat ajatusta kommunismista. Kaikki vietnamilaiset – ikään, sukupuoleen, uskontoon, poliittiseen näkemykseen tai yhteiskuntaluokkaan katsomatta – pitäisi saada toimimaan yhdessä, jotta saavutettaisiin tärkein päämäärä eli itsenäinen Vietnam. Näiden ajatusten pohjalta päätettiin täysistunnon kuluessa perustaa uusi järjestö.

title: Ho Tši Minh

text: Vuonna 1912 ollessaan kokin apulainen laivassa Ho matkusti Yhdysvaltoihin. Vuosina 1912–1913 Ho asui New Yorkin Harlemissa ja Bostonissa, jossa hän työskenteli Park House Hotelin leipomossa. Vuosina 1917–1918 Ho työskenteli palvelijana varakkaassa perheessä Brooklynissa. Yhdysvalloissa ollessaan Ho tutustui korealaisiin nationalisteihin, joiden kanssa hän tutustui kommunismiin.

title: Ho Tši Minh

text: Kun maa yhdistettiin 1975, kommunistit nimesivät Saigonin uudelleen johtajansa Ho Tši Minhin mukaan Hồ Chí Minhin kaupungiksi.

title: Vietnamin historia

text: Vietnamin itsenäisyystaistelun keulahahmoksi noussut Ho Tši Minh vastusti sekä Ranskan että Japanin hallintoa Vietnamissa. Hänen johdollaan perustettiin vuonna 1941 kommunistisen puolueen valvonnan alainen, mutta siitä erillinen itsenäisyysrintama Việt Minh. Kommunistit näkivät toisen maailmansodan mahdollisuutena vallankumoushallinnon luomiselle, kun suurin osa Kaakkois-Aasiaa oli japanilaisten miehittämä. Myös Yhdysvallat tuki japanilaisvastaista Viet Minh -liikettä ja Yhdysvaltain tiedustelupalvelu OSS aseisti Viet Minhiä ja vietnamilaissotilaat raportoivat japanilaisten liikkeistä amerikkalaiseille.

title: Ho Tši Minhin mausoleumi

text: Mausoleumin rakennustyöt aloitettiin 2. syyskuuta 1973 ja rakennus vihittiin virallisesti käyttöön 29. elokuuta 1975. Mausoleumin ulkoasu muistuttaa paljon Leninin mausoleumia Moskovassa. Ho Tši Minhin mausoleumissa on kuitenkin viisto katto ja se on päällystetty harmaalla eikä punaisella graniitilla niin kuin Leninin mausoleumi. Mausoleumin seinässä lukee "Chủ tịch Hồ Chí Minh" (). Rakennus on 21,6 metriä korkea ja 41,2 metriä leveä.

title: Ho Tši Minh

text: Vuosina 1919–1923 Ho asui Ranskassa, missä hän tutustui kommunismiin paremmin ranskalaisen sosialistipoliitikko Marcel Cachinin johdolla. Ho saapui Pariisiin Lontoosta vuonna 1917. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ho kirjoitteli lehteen nimellä Nguyễn Ái Quốc. Ho vaati ihmisoikeuksia ja hallinnollisia oikeuksia Ranskan Indokiinalle Versailles’n rauhan neuvotteluiden aikana, mutta hänestä ei välitetty. Hän jopa vetosi Yhdysvaltojen presidentti Woodrow Wilsoniin, jotta tämä ajaisi Ranskan pois Vietnamista, mutta hänen toivomuksiaan ei huomioitu.

title: Ho Tši Minhin mausoleumi

text: Ho Tši Minhin mausoleumi (Viet: Lăng Chủ tịch Hồ Chí Minh) on Vietnamin presidentti Ho Tši Minhin muistoksi rakennettu mausoleumi, jossa hänen balsamoitu ruumiinsa lepää. Mausoleumi sijaitsee pääkaupungissa Hanoissa Ba Dinh -aukiolla.

title: Ho Tši Minh

text: Lenin-setä asuu Venäjällä

title: Vietnamin historia

text: Etelän antautumisen jälkeen aloitettiin suunnitelman maan jälleenyhdistymiseksi ja Vietnamin sosialistinen tasavalta julistettiin perustetuksi 12. heinäkuuta 1976. Ho Tši Minh oli kuollut vuonna 1969, eikä hän nähnyt sodan päättymistä ja maan jälleenyhdistymistä kommunistihallinnon alaisuuteen. Saigonin amerikkalaistunut kaupunki nimettiin uudelleen Ho Tši Minhin kaupungiksi.

title: Nguyễn Thị Minh Khai

text: Nguyễn Thị Minh Khai syntyi vuonna 1910 Nghệ Anin maakunnassa ja hänen isänsä oli kotoisin Tonkinin seudulta. Khai kävi koulua maakunnan pääkaupunki Vinhissä, jossa hän kiinnostui Ranskan siirtomaahallinnon vastaisen liikkeen toiminnasta. Välttääkseen pidätyksen hänen oli paettava kotoaan vuonna 1929 ja 1930-luvun alussa hän liittyi Ho Tši Minhin yhdistämään Indokiinan kommunistiseen puolueeseen. Khai toimi ensin värväten puolueeseen naisjäseniä ja myöhemmin hänestä tuli Ho Tši Minhin avustaja Hongkongissa. Khain huhuttiin menneen tänä aikana naimisiin Ho Tši Minhin kanssa ja hänen nuorempi siskonsa nai toisen kommunistipuolueen merkittävän henkilön Võ Nguyên Giáp. Varmuutta Khain ja Ho Tši Minhin liitosta ei kuitenkaan ole.

title: Indokiinan sota

text: Sodan aikana Indokiinaan syntyi eurooppalaisesta kolonialismista irti pyrkiviä kansallisia vapautusliikkeitä, kuten Vietnamin Việt Minh, jota johti kommunistijohtaja Ho Tši Minh. Voimakkaimmat itsenäisyysliikkeet olivat kommunistisia myös muiden Indokiinan kansojen parissa.

title: Việt Minh

text: Việt Minh perustettiin Pac Bo -nimisessä paikassa Vietnamin pohjoisessa Cao Bằngin maakunnassa, vain kivenheiton päässä Kiinan rajasta. Siellä pidettiin 10.–19. toukokuuta 1941 Indokiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean kahdeksas täysistunto. Istuntoa johti mies, jonka sekä kokouksen osanottajat että kaikki vietnamilaiset ja myös Ranskan salainen poliisi tunsivat parhaiten nimeltä Nguyen Ai Quoc (Nguyen "Isänmaanystävä"). Oltuaan kolmekymmentä vuotta maanpaossa hän oli vasta äskettäin palannut takaisin Vietnamiin ja perustanut tukikohtansa syrjäiseen Pac Bohon, keskelle tiheää viidakkoa, piiloon siirtomaapoliisin katseilta. Nguyen Ai Quoc omaksui pian uuden peitenimen Ho Tši Minh (Ho "Hän, joka valaisee").

title: Ho Tši Minh

text: Ho opiskeli lyseossa Huessa, kunnes lähti 5. kesäkuuta 1911 Vietnamista ranskalaisella höyrylaivalla toimien laivan keittiöapulaisena, ja saapui Marseilleen. Ho Tši Minh yritti päästä töihin Ranskan siirtomaahallinnolliseen kouluun tuloksetta. Ranskassa ollessaan Ho työskenteli siivoojana, tarjoilijana ja elokuvateatterin lipuntarkastajana. Vapaa-aikana Ho kävi muun muassa kirjastoissa lueskelemassa historiaa ja sanomalehtiä. Ranskassa Ho oppi puhumaan sujuvasti ranskan kieltä. Hän oli itseoppinut intellektuelli.

title: Ho Tši Minhin mausoleumi

text: Mausoleumissa lepäävää Ho Tši Minhia voi käydä katsomassa joka päivä vierailuaikana 09:00–12:00. Panssarilasin alle suojattua ruumista vartioi kunniasotilas. Mausoleumissa vierailijoiden tulee peittää jalkansa, shortsit ja minihameet ovat kiellettyjä. Vierailijoiden täytyy olla hiljaa ja kävellä kahdessa rivissä. Kädet eivät saa olla taskuissa eivätkä ristittyinä. Tupakointi, juominen, syöminen, valokuvaus ja videokuvaus on kielletty mausoleumin sisällä. Mausoleumin säännöt koskevat henkilökuntaa, vartijoita ja vierailijoita.

title: Vietnamin historia

text: Japani antautui elokuussa 1945 Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen ja Viet Minh sai vallan Hanoissa ja Huếssa. Japanilaisvallan päättymisen jälkeen Ho Tši Minh kehotti vietnamilaisia nousemaan taisteluun Ranskaa vastaan ja Viet Minh sai kannatusta myös muiden ei-kommunististen itsenäisyysliikkeiden keskuudessa.

title: Ho Tši Minh

text: Ho Tši Minh kuoli 2. syyskuuta 1969 Hanoissa sydänkohtaukseen 79-vuotiaana Vietnamin sodan aikana. Hänen toivomuksenaan oli tulla tuhkatuksi, mutta hänen ruumiinsa balsamoitiin ja pantiin Leninin mausoleumin mallin mukaan graniittiseen mausoleumiin Hanoihin. Presidenttiytensä aikana Hồ Chí Minhin ympärille muodostui vahva henkilökultti, joka vahvistui hänen kuoltuaan vuonna 1969. Ho on ollut hyvin suosittu vietnamilaisten keskuudessa. Vuonna 1999 Times-lehti nimesi Hon 1900-luvun sadan vaikutusvaltaisimman ihmisen joukkoon.

title: Vietnamin historia

text: Kaikki suurvaltojen olettamukset osoittautuivat pian vääriksi. Pohjois-Vietnamia johti Ho Tši Minhin johtama kommunistinen hallinto. Maassa kansallistettiin Vietnamista vetäytyneen Ranskan talousintressit ja taloutta hallitsi tiukasti maan kommunistinen hallinto. Yksityisten maanomistajien tilat takavarikoitiin ja omistus siirtyi valtiolle. Talonpojat viljelivät valtion maata vuokraviljelijöinä. Ho Tši Minhillä oli maassa rajaton valta, ja kommunistien valta varmistettiin Kaakkois-Aasian suurimmalla armeijalla.

title: Ho Tši Minh

text: Vuonna 1941 Ho palasi Vietnamiin ja perusti Việt Minh -itsenäisyysliikkeen. Toisen maailmansodan aikana Việt Minh järjesti terrori-iskuja Vichyn hallitusta ja japanilaismiehittäjiä vastaan. Ollessaan Kiinassa kuomintanghallitus pidätätti hänet Tšiang Kai-šekin johdolla. Hänet vapautettiin vuonna 1943, minkä jälkeen palasi Vietnamiin.

title: Vietnamin historia

text: Ranskalaisten kolonialistinen kapitalismi ja riistohallinto antoi kommunismin nousulle alkusysäyksen. Kommunistisen liikkeen johtajaksi nousi Ho Tši Minh. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ranskassa oli noin 100 000 vietnamilaista sotilasta ja työläistä. Yksi heistä oli Ho Tši Minh. Venäjän vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen Ho Tši Minh alkoi tuntea vetoa marxilaisuuteen, ja hän ajatteli että työläisväestö voi olla vallankumouksellisen siirtomaahallinnon perusta.

title: Vietnamin historia

text: Suuri lama iski 1930-luvulla myös Vietnamiin ja talonpojilta vaadittiin kohtuutonta työpanosta. Kommunistinen puolue organisoi talonpoikaiskapinan ja maaseudulla perustettiin itsenäisiä kyläyhteisöjä, Nghệ-Tĩnh -neuvostoja. Neuvostot toimivat vuoden ajan, ennen kuin ranskalaiset sotilaat ja muukalaislegioonan joukot murskasivat ne, hävittäen samalla Indokiinan kommunistisen puolueen johdon. Ho Tši Minh palasi Thaimaasta Vietnamiin vuonna 1930 ja hän perusti Hongkongissa Vietnamin kommunistinen puolueen, jonka ohjelmaan kuului koko Vietnamin vapauttaminen Ranskan vallasta. Puolueen johto pidätettiin Hongkongissa vuonna 1931, mutta Ho Tši Minh pakeni Moskovaan ja palasi Aasiaan vasta kymmenen vuoden kuluttua.

title: Ho Tši Minh

text: Vuonna 1921 Ho oli perustamassa Ranskan kommunistista puoluetta ja oli Moskovan kominternin Aasian edustajia. Kominternissa hän esitteli sotatoimia imperialistisia siirtomaaherroja vastaan. Kominternissa Ho vaihtoi nimensä Nguyen Tat Thanhista Ho Tši Minhiksi, "Valontuojaksi".

title: Vietnamin historia

text: Ho Tši Minh hyväksyi rajoitetun itsenäisyyden ranskalaisten kanssa, mikä aiheutti ihmetystä hänen maanmiehissään. Ho Tši Minh perusteli sopimusta sillä, että ranskalaisten viiden vuoden valta alueella on pienempi paha, kuin kiinalaisten pysyvä miehitys. Ranskan sallittiin sijoittaa Vietnamin pohjoisosaan 15 000 sotilasta, mitä Ho Tši Minh piti parempana vaihtoehtona kuin 200 000 kiinalaissotilasta.

title: Vietnamin historia

text: Ho Tši Minh oli mukana perustamassa Ranskan kommunistista puoluetta, ja kansainvälisenä kommunistina hän matkusti Neuvostoliittoon ja Kiinaan. Hän toimi Kominternin agenttina ja Mao Zedongin vieraana ollessaan hän tajusi kommunismin mahdollisuudet. Ho Tši Minh yllytti vietnamilaisia kamppailemaan itsenäisyyden puolesta ja hän levitti tietoa kommunismin mahdollisuuksista Thanh Niên -liikkeen avulla, joka salakuljetti ranskalaisten kieltämiä sanomalehtiä Vietnamiin Thaimaasta käsin. Vuonna 1929 hän oli perustamassa Indokiinan kommunistista puoluetta, jonka ydin muodostui Thanh Niên -liikkeestä.

title: Việt Minh

text: Toisen maailmansodan aikana Japani valloitti Ranskan Indokiinan. Việt Minh taisteli sekä ranskalaisia että japanilaisia vastaan. Vastarinnassa Japania vastaan Việt Minhiä rahoittivat Yhdysvallat ja Kiina. Japanin antauduttua elokuussa 1945 Ho Tši Minhin johtama Việt Minh otti maan hallintaansa ja 2. syyskuuta perustettiin Vietnamin demokraattinen tasavalta. Kun Japani oli voitettu, Yhdysvallat vetivät tukensa pois Vietnamista.

title: Ho Tši Minh

text: Vuonna 1923 Ho muutti Pariisista Moskovaan jossa oli pysyvästi kominternissä ja otti osaa viidenteen kominternin kokoukseen kesäkuussa vuonna 1924 ennen kuin muutti Kantoniin, Kiinaan marraskuussa 1924.


query: Onko Putinilla sisaruksia?

title: Vladimir Putin

text: Vladimir Putin syntyi Leningradissa 7. lokakuuta 1952 työläisperheen kolmantena poikana. Sekä isä Vladimir Spiridonovitš Putin (1911–1999) että äiti Maria Ivanovna (1911–1998) työskentelivät tehtaassa. Isä oli toisen maailmansodan veteraani ja äiti kokenut Leningradin saarron. Putinin äiti oli ortodoksi, joten hän sai ortodoksisen kasteen. Putinin isoisä Spiridon Putin (1879–1965) oli ollut Vladimir Leninin, ja Leninin kuoleman jälkeen Josif Stalinin, henkilökohtainen kokki. Putinin kaksi vanhempaa veljeä kuolivat nuorena, ja hän jäi perheen lapsista ainoana eloon.[1]

title: Vladimir Putin

text: Loppuvuonna 2006 murhattiin kaksi näkyvää Putinin kriitikkoa: journalisti Anna Politkovskaja ja Lontooseen paennut entinen FSB:n työntekijä Aleksandr Litvinenko. Jälkimmäinen syytti ennen omaa menehtymistään suoraan Putinia molemmista murhista. Putin sai vastata asiaa koskeviin kysymyksiin seuraavina kuukausina. Hän kiisti väitetyn osallisuutensa, vähätteli uhrien merkitystä vastustajinaan sekä syytti murhista omia vihollisiaan ja Venäjän vastaisia voimia, joiden tavoitteena oli Venäjän maineen tahriminen. Näinä vuosina kuoli salaperäisesti myös muita Putinin vastustajia. Putinin sekaantumisesta mihinkään poliittiseen murhaan ei ole olemassa suoria todisteita, mutta tapahtumien seurauksena Putinin maine länsimaissa huonontui.[48]

title: Putinismi

text: Jeltsiniä vastaan oli käynnissä ajojahti parina viimeisenä vuonna, Jeltsinin sisäpiiriä syytettiin julkisesti korruptiosta. Jeltsinin liittolaisesta Vladimir Putinista tuli liittovaltion turvallisuuspalvelun FSB:n johtaja vuonna 1998 ja pääministeri elokuussa 1998. Pian sen jälkeen kun Putinista oli tullut pääministeri, tšetšeenisissipäällikkö Šamil Basajevin joukot hyökkäsivät Venäjään kuuluvaan Dagestaniin ja Venäjällä räjähteli kerrostaloissa ja muualla voimakkaita pommeja elo-syyskuussa 1999. Putin esiintyi kovasanaisena separatistisia tšetšeenejä vastaan, ja määräsi armeijan Dagestaniin ja Tšetšeniaan. Näin aiemmin tuntemattomasta kasvottomalta byrokraatilta näyttäneestä Putinista tuli terroristeja vastaan taisteleva kansallissankari. Jeltsin päätti erota Venäjän presidentin tehtävistä joulukuussa 1999 ja kehotti kansaa äänestämään Putinia. Näin Jeltsinin suosittelema, nuorekas, energinen, kansansuosion aallonharjalla ratsastava Putin voitti Venäjän presidentinvaalit vuonna 2000. Putinin päästyä valtaan hän alkoi keskittää valtaa käsiinsä. Putin muun muassa lakkautti alueiden suuren vallan, keskitytti tiedotusvälineitä Kremlin käsiin ja ajoi maasta pois tai vangitsi muutamia häntä vastustaneita oligarkkeja. Putin myös säädätti monia markkinatalouden tarvitsemia lakeja. Vuoden 2003 loppuun mennessä valta maassa oli käytännössä Putinin ohjaaman presidentinhallinnon käsissä. Siitä huolimatta monet ongelmat, kuten köyhyys, korruptio ja rikollisuus jatkuivat maassa.

title: Venäjän federaation historia

text: Venäjällä peiteltiin Tšetšenian sotaan liittyviä ihmisoikeusrikoksia. Hallinto byrokratisoitui ja militarisoitui. Putinin hallintotapaan kuului valikoiva syytteiden nosto niitä vastaan jotka asettuvat hallinnon tielle. Putinin turvallisuuspalvelueliitin uskottiin käyttävän harkiten myös laittomia keinoja valtansa pönkittämiseksi. Venäjän politiikkaa arvostelleita ihmisiä, muun muassa toimittaja Anna Politkovskaja ja maanpaossa ollut Alexander Litvinenko murhattiin Putinin hallitessa maata. Ei ollut tietoa siitä ketkä olivat näiden murhien takana. Tätä ovat monet kriitikot pitäneet Putinin kovan hallintotavan, putinismin oireena. Tästä huolimatta Putinin kansansuosio oli yleensä hyvä kasvaneen talouden ja vakauden takia.

title: Venäjän federaatio 1999–2008

text: Putinin lähipiirin epäillään hankkineen sisäpiirikaupoilla itselleen valtavia omaisuuksia, esimerkiksi suuren osan öljy-yhtiö Sibneftistä vuonna 2007. Monilla suurilla yhtiöillä on ulkomainen omistus, joka lienee venäläisen omistuksen peite. Putinin hallinto on arvostelijoiden mukaan kätkenyt laittomasti Gazpromin omaisuutta ulkomaisille tileille. Putinin silovikejä kiinnostaa eniten raha. He myös pelkäävät Venäjän yhtiöiden myyntiä ulkomaille. Putin on pyrkinyt toimimaan siten, että mahdollisimman suuri osa valtiolle tärkeistä yhtiöistä olisi venäläisten ja nimenomaan valtion omistuksessa. Samalla Putinin sisäpiiri on pyrkinyt hankkimaan turvallisuuspoliittisen vallan lisäksi myös rahavaltaa. Putinilla itsellään oli vuonna 2007 40 miljardin dollarin edestä öljy- ja kaasuyhtiöiden osuuksia.

title: Venäläinen nationalismi

text: Venäjän hallitus ei virallisesti tue äärinationalistisia liikkeitä, vaan pitää niitä ääriaineksina, ”ekstremisteinä”. Putinin hallinto on pyrkinyt hillitsemään äärikansallismielisiä mielenilmauksia, mutta toisaalta Putinin hallinnon väitetään kolmannella hallintokaudellaan kääntyneen enemmän eurasianistien kannalle. Izborskin klubin ja Putinin välien väitetään lähentyneen Ukrainan tapahtumisen jälkeen. Toisaalta monet ryhmät vastustavat Putinia ja hänen politiikkaansa.

title: Mikael Gabriel

text: Mikael Gabriel on kohauttanut ihmisiä Vladimir Putinia puolustavilla mielipiteillään. Gabriel on myös Putinin ihailun osoittamiseksi tatuoinut Putinin kuvan jalkaansa.

title: Venäjän federaation historia 2008 alkaen

text: Tämä pani päätepisteen niille huhuille, joiden mukaan Putinin ja Medvedevin välillä olisi pahoja riitoja. Valtapuolue Yhtenäinen Venäjä menetti paikkojaan syystalven vaaleissa muille puolueille, vaikka säilyttikin enemmistönsä. Vaaleja pidettiin silti vilpillisinä ja kymmenet tuhannet osoittivat Moskovassa mieltään vaalitulosta vastaan. Mielenosoitus oli historiallisen suuri, isoin sitten Neuvostoliiton hajoamisen. Putinin edustajan mukaan vaalivilppi oli vain vähäistä eikä muuttanut vaalien tulosta. Medvedev lupasi tutkituttaa vaalit, muttei luvannut uusia päin vastoin kuin mielenosoittajat vaativat. Muutenkin Venäjällä oli näkyvissä merkkejä muun muassa Putinin suosion laskusta. Tähän mennessä kansa oli syyttänyt enemmän paikallisia tahoja vaikeuksista, mutta kuin enteenä jokin aika sitten joko Putinille tai ottelijalle oli buuattu ja vihelletty Olympiski-stadionilla. Oikeudenmukaisen Venäjän Mironov ja oligarkki Prohorov aikoivat haastaa Putinin, jonka uskottiin silti voittavan vaalit helposti. Prohorovilla oli edessä vaikea työ kahden miljoonan allekirjoituksen kerääömisessä. Samaan aikaan kun oppositio suunnitteli 24. joulukuuta tapahtuvaa mielenosoitusta, Putinia tukevana vanhoillisena pidetty parlamentin puhemies Boris Gryzlov erosi. Gryzlovin eron väitettiin olevan osan Yhtenäinen Venäjä-puolueen maineen kiillotusta ja yritystä antaa puolueesta mahdollisimman vapaamielinen kuva. Eräs Venäjän turvallisuusneuvoston johtaja, FSB:n korkea virkailija vaati Kiinan tyyppistä internetin sensuuria "rikollisten ja terroristiryhmien" takia. Venäjän valtaklikki näytti ulkoa päin katsoen ajautuneen uskottavuuskriisiin, ja tarkkailija Hanna Smithin mukaan Kreml pyrki siitä ulos lähinnä kosmeettisin muutoksin. Ulkomaisetkaan eivät osanneet sanoa, että onko tuleva Putinin haastaja Prohorov aitoa oppositiota vai Kremlin harhautus. Putin lupasi helpottaa tulevaisuudessa hieman uusien puolueiden rekisteröitymistä, mutta pani rajan tällekin.

title: Luettelo televisiosarjan Siskoni on noita hahmoista

text: Vaikka Piperilla onkin ollut vähiten romanttisia kiinnostuksen kohteita, Piperilla on ollut sisaruksista pitkäkestoisin suhde; kielletty rakkaus Valontuojaansa Leo Wyattiin. Monista konflikteistä huolimatta, Piper lopulta menee naimisiin Leon kanssa kolmannella kaudella ja pari saa kolme lasta; Wyatt, Chris ja Melinda Halliwellin.

text: Putin sanoi TV:n imagonrakennusohjelmassa tärkeimmän oppositiopuolueen johtajaa Kasjanovia huijariksi kun muistutti tämän ottaneen sopimuksista 2% päältä. Putin myös vähätteli sinänsä vielä melko pienien mielenosoitusten merkitystä, ja ehdotti internet-kameroiden asentamista vaalihuoneistoihin vaalien rehellisyyden takaamiseksi. Ohjelmassa "keskustelu Vladimir Putinin kanssa" Putin lupasi erota, jos kansa ei tue häntä vaaleissa. Silti Putin teki myös mustalla huumorilla selväksi, että häntä vastaan asettuva oppositio kukistetaan aina. Putinin kansansuosio oli ovensuukyselyiden mukaan ennätysalhaalla niin että noin puolet äänestäisi Putinia. Syynä Putinin suosion laskuun olivat mm. vanhahtava esiintymistapa ja syytökset siitä että oppositio olisi maksanut mielensoittajille.. Putinin tiedottajan Peskovin mukaan venäläisten tunteet olivat ylikuormittuneet vaalien takia, ja että Putinin kansansuosio palautuisi ennalleen.

title: Kultaranta VII

text: Tarja Halonen on kertonut, että ennen Putinin vierailua Suomessa käynyt etukäteisvalmistelukunta kommentoi Kultaranta VII:ää sanoin: "Onpa kivannäköinen yhteysalus, mutta missä se jahti on?"

title: Putinismi

text:
Vladimir Putinin teot ja puheet ovat ristiriitaisia ideologian suhteen. Putinistisella valtaeliitillä ei liene siten varsinaista ideologiaa. Ajatus Venäjän aatteesta on jätetty älymystön kiistakapulaksi. Putinin sisäpiiriä näyttää kiinnostavan vallassa pysyminen keinolla millä hyvänsä. Putinin johtama eliitti uskoo kapitalismin pohjalta luotuun pääomaan, mutta on palauttanut monia neuvostoaikojen tapoja ja symboleja. Noustessaan valtaan Putin piti itseään Venäjää uhkaavan hajoamisen pysäyttäjänä. Näin Putinia pidetään "gosudarstvennikinä", suurvallan rakentajana. Putin on kuvaillut Neuvostoliiton hajoamista ”suurimpana geopoliittisena katastrofina koko vuosikymmenenä”.
Silti Putin on luonut oman valtaryhmän, joka presidenttikausilla lujitti jatkuvasti otetta maasta.

title: Mustasukkaisuus (vuoden 1953 elokuva)

text: Nuorehkot sisarukset Riitta ja Anja ovat hengenvaarassa. Heitä ollaan kuljettamassa puisella lossilla vuolaan virran yli, kun vaijeri katkeaa ja lossi ajautuu kohti koskea, kohti kuolemaa. Apuun tulee salskea metsänhoitaja Jyri, joka pelastaa sisarukset. Riitta ja Anja asuvat isoäitinsä kanssa suuressa sukutalossa. Perhe omistaa sahalaitoksen, jonka ohjaksiin isoäiti on tarttunut poikansa kuoleman jälkeen. Anja ihastuu Jyriin, mutta hääkellot soivatkin lopulta Jyrille ja Riitalle. Pettynyt Anja lähtee Helsinkiin opiskelemaan. Jyrin ja Riitan avio-onni kukoistaa, he saavat lapsen. Muutaman vuoden kuluttua lapsi kuolee tapaturmaisesti, koski vie hänet mukanaan. Jyri syyttää onnettomuudesta Riittaa. Hän lähtee omille teilleen ja Riitta jää yksin. Sattuu räjähdeonnettomuus, jossa Riitta sokeutuu. Anja palaa kotiin hoitamaan sisartaan. Myös Jyri palaa vaellukseltaan Riitan luo ja tekee sovinnon hänen kanssaan.

title: Onnen-Pekka

text: Onnen-Pekka on Edvin Laineen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1948. Sen on käsikirjoittanut Toivo Kauppinen. Komedian pääosia näyttelee kaksi aikansa lapsitähteä, Veli-Matti Kaitala ja Ritva-Leena Åberg. Veli-Matti esittää Pekka Aaltoa, varakkaan tuomarin suuren kartanon perinyttä poikaa, jota kartanossa asuvat tuomarinvainaan sisarukset yrittävät pelotella kummittelemalla. Laineella itsellään on elokuvassa ärisevän everstin roolin.

title: Venäjän federaatio 1999–2008

text:
Putinin valtaannousun on lännessä katsottu kuvastavan turvallisuuspalvelun kasvavaa valtaa Venäjällä. Hän loi valtiojohtoisen puoliautoritaarisen järjestelmän, jossa Kreml hallitsee duuman puoluekenttää, ja alueilta on otettu valtaa pois. Tätä sanotaan ohjatuksi tai suvereeniksi demokratiaksi. Suvereeni tarkoittaa sitä, että ulkomaat eivät saa puuttua Venäjän sisäisiin asioihin. Venäjän johtoeliitti pelkää Ukrainan valtaeliitin kaatanutta oranssin vallankumouksen tyyppistä tapahtumasarjaa, joka oli Putinin mielestä ulkomailta johdettu. Venäjällä vastustetaan myös maan teollisuuden siirtymistä ulkomaisten omistajien haltuun. Putinin puoliautoritaarista tapaa hallita maata sanotaan monesti putinismiksi tai sekurokratiaksi.
Venäjän parlamentin eli duuman puoluekenttä on merkittävästi kaventunut Putinin aikana. Kreml on muuttelemalla äänikynnyksiä saanut aikaan tilanteen, jossa vain suuret puolueet pääsevät duumaan. Länsimieliset Jabloko ja SPS ovat poissa duumasta. Putinin valtapuolueella on nykyään eniten paikkoja duumassa. Putinia tukeva oikeistokonservatiivinen Yhtenäinen Venäjä syntyi, kun kaksi suurta puoluetta yhdistyivät vuonna 2001. Jopa puoluetta luomassa olleen Vladislav Surkovin mukaan puolue luotiin samoilla hallinnollisilla resursseilla kuin NKP, vaikka se ei olekaan samassa asemassa kuin NKP. . Muut duuman puolueet, kuten kommunistit ja Vladimir Žirinovskin äärikansallinen puolue, ovat marginaalisia. Puolueilla ei hallitus- ja paikallistasolla katsota olevan Venäjän poliittisessa kamppailussa niin suurta merkitystä kuin erilaisilla henkilöverkostoilla, "Kremlin klaanit", joihin kuuluu viranomaisia, liikemiehiä ja joskus jopa rikollisiakin. Kuvaavaa on, errä erään kyselyn mukaan kolmannes kansalaisista uskoi mafian hallitsevan heitä, ei keskus- tai paikallishallinnon. Kansalaisyhteiskunta oli Putinin kauden alussa muotoutumaton.

title: Vladimir Putinin vuori

text: Vladimir Putinin vuori (kirg. Владимир Путин атындагы чоку, ) on Vladimir Putinin mukaan nimetty vuori Kirgisiassa. Vuori sai nimensä maaliskuussa 2011. Nimittämisen hyväksyi joulukuussa 2010 Almazbek Atambajev. Vuori on 4 446 metriä korkea.

title: Venäjän federaatio 1999–2008

text: Presidentti Putinin johtamat silovikit ovat vuoteen 2008 mennessä kaapanneet silovikkien haltuun merkittävän osan valtion energiatuotannosta ja muustakin yritystoiminnasta. Silovikkien "alfaryhmän" lisäksi muitakin "yritysklaaneja", mutta näilläkin on läheiset suhteet hallintoon, kuten Abramovitšin ja Tshubaisin klaaneilla. Suurin osa omistuksesta Venäjällä keskittyy viiden suuren tahon käsiin. Wall Street Journalissa oli vuonna 2007 kirjoitus, jonka mukaan Putinin hallussa on välillisesti 80% Venäjän arvopaperiyhtiöistä. Putinia pidetään Euroopan rikkaimpana miehenä. Näin silovikeilla ei ole ainoastaan poliittista, vaan myös rahavaltaa. Putinin luomassa byrokraattisessa valtionkapitalismissa kasvaa korruptio.

title: Heikki Patomäki

text: Patomäki kirjoitti Helsingin Sanomiin syksyllä 2014 vieraskynäkirjoituksen, jossa hän kritisoi Euroopan unionia ja harkitsemattomien pakotteiden asettamista Vladimir Putinin hallinnolle. Kun Helsingin Sanomat helmikuussa 2015 kysyi "onko oikeasti mielekästä verrata Krimin valtaamista ja Ukrainan sotaa Saksan laajentumispyrkimyksiin 1930-luvulla", Patomäki sanoi, että Venäjä on muuttunut Putinin alaisuudessa yhä autoritaarisemmaksi valtioksi, joka rajoittaa kansalaistensa vapautta monin tavoin. ”Rajoituksista huolimatta siellä vallitsee yhä periaatteessa liberaali ja ihmisoikeudet huomioiva demokratia. Se on vielä aika kaukana Hitlerin Saksasta". Patomäki on Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa ja on vaaliteemoissaan nostanut esiin "puolueettomuuden tilan maksimoinnin, vaikka sitten EU-jäsenenäkin." Patomäen mukaan puolueettomuus ei kuitenkaan riitä. "Akuuttien vastakkainasettelujen taustalla on pitkän linjan poliittisen talouden kehityskulkuja, jotka ovat johtaneet eriarvoisuuden lisääntymiseen, vaurauden kasaantumiseen ja demokratian rapautumiseen niin Venäjällä kuin EU:ssa, itse asiassa melkein kaikkialla. Emme voi olla puolueettomia tällaisen yhteiskunnallisen kehityksen suhteen. On siis osattava katsoa myös akuuttien konfliktien ja vastakkainasettelujen taakse. Paljon on kiinni Euroopan unionin kehityksestä, mutta ennen kaikkea tarvitsemme nykyistä paljon toimivampia, oikeudenmukaisempia ja demokraattisempia globaalin hallinnan järjestelmiä."

title: Putinismi

text: Putinismiin liittyy taloudellinen vapaus, vaikka Putinin johtamat silovikit haluavat keskittää talouden avainalat valtiolle tai ainakin valvoa niitä sijoittamalle yrityksiin valtiolle uskollisia miehiä. Hallintoa kiinnostaa talouden voimistaminen ja kansan elintason nosto. Tämä vaatii putinistien mielestä maan hallinnon keskittämistä ja lujittamista. 2000-luvulla Venäjän talous kasvoi vuoden 2008 talouskriisiin asti. Putinin hallinto hyötyi talouskasvusta ja joidenkin mielestä yksi Putinin pahimmista vihollisista onkin talouden kasvuongelmat. Yritysten uudistaminen länsimaiselle tekniselle ja innovatiiviselle tasolle ei suju. Putin on onnistunut jossain määrin vakauttamaan maata. Tavallista kansaa ei demokratia kiinnostakaan, koska sen varjopuolet tulivat esille Jeltsinin aikana.

title: Muurahaiset

text: Työläiset pitävät pesän elossa; ne hankkivat ravinnon, hoitavat kuningattaren munia ja kuningatarta, siivoavat pesän kuolleista ja erikoistuvat monenlaisiin tehtäviin. Työläiset ovat aina naaraita ja ne ovat siis kaikki sisaruksia keskenään. Muurahaispesässä on eniten työläisiä ja niiden tehtävä onkin huolehtia pesän toiminnasta.

title: Onni Voipio

text: Onni Voipio oli naimisissa vuodesta 1905 kansakoulunopettaja Iida Kohosen kanssa. Onni Voipion sisaruksia olivat tuomari, kirjailija Väinö Voipio, teologi ja professori Aarni Voipio, rehtori ja kansanedustaja Toini Voipio, kansanopiston johtaja ja kirjailija Aino Voipio sekä hammaslääkäri ja nimimerkkiä "Armi Voipio" käyttänyt kirjailija Elli Hällström.

title: Pegida

text: 14. syyskuuta 2015 Pegida sai kokoon 5000 mielenosoittajaa Dresdeniin osoittamaan mieltä Saksan liberaalia maahanmuutopolitiikkaa vastaan. Liikkeen johtaja Lutz Bachmann ilmoitti liikkeen suunnitelmista perustaa oma puolue, joka pyrkii valtaan paikallisissa ja valtakunnallisissa vaaleissa. Hän myös kehotti lisäämään yhteistyötä Vladimir Putinin kanssa. Bachmann on esiintynyt valokuvissa Hitler-viiksissä, ja häneen onkin kohdistunut natsisyytöksiä.[4]

title: Mummo Ankka

text: Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä Roopen Ankan menneisyyttä valottava "Roope Ankan elämä ja teot" -sarja sekä siihen liittyvä "Aku Ankan sukupuu" -juliste ovat vakiinnuttaneet Mummon aseman Ankkojen sukupuussa, vaikkakin sukupuu pohjaa jo Carl Barksin laatimaan kaavioon. Sukupuu muun muassa kumosi Euroopassa laajalti levinneen käsityksen, jonka mukaan Roope ja Mummo olisivat sisaruksia. Tämän tarinaperinteen huomionarvoinen edustaja on Marco Rotan vuonna 1984 ilmestynyt tarina ”Onneksi olkoon Aku Ankka”, jonka mukaan sisarukset Roope ja Mummo löysivät vastakuoriutuneen Akun orpona tienposkesta vuonna 1934 ja ottivat omakseen.

title: Venäjän federaatio 1999–2008

text: Venäjän federaatio vuosina 1999–2008 kattaa Vladimir Putinin molemmat presidenttikaudet. Putin pyrki politiikallaan modernisoimaan maan taloutta ja keskittämään valtaa käsiinsä kutsuen rakentamaansa näkyvästi Kreml-johtoista järjestelmää "vallan vertikaaliksi". Putin ajoi oligarkit pois politiikasta ja nosti turvallisuuspalvelu FSB:n miehet valtaan. Putinin puolue hallitsee Kremliä, duumaa, suurimpia sanomalehtiä ja TV-asemia sekä monia avainasemassa olevia yrityksiä. Kaudella maan talous oli reippaassa kasvussa, mutta monilta osin yhä uudistusten tarpeessa. Putinin lähipiiri kahmi itselleen maan avainteollisuutta. Taloudellinen ja poliittinen valta kietoutuivatkin yhä enemmän yhteen. Putin voitti kapinoivat tšetšeenit ja lopetti puheet Venäjää ehkä uhanneesta hajoamisesta. Korruptio paheni Putinin kaudella, ja rikollisuus jatkoi laajana vaikka Moskova oli turvallisempi Putinin kuin Jeltsinin kaudella. Ulkopoliittisesti Putinin Venäjä etääntyi lännestä, vaikka terrorisminvastainen sota ja ulkomaankauppa loivatkin siltoja Idän ja lännen välille.

title: Onni (elokuva)

text: Onni ("Happiness") on 1998 valmistunut yhdysvaltalainen musta komedia, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Todd Solondz. Elokuva kertoo kolmen sisaruksen sekä näiden perheiden ja lähipiirin elämästä.

title: Vladimir Putin

text: Loppuvuonna 1998 FSB:tä ja Putinia kohtasi skandaali, kun kuusi FSB:n työntekijää johtajanaan Aleksandr Litvinenko syyttivät tiedotustilaisuudessa FSB:tä rikollisesta toiminnasta, joka oli tapahtunut ennen Putinin aikaa. Putin tuli siihen tulokseen, että syytökset olivat perusteettomia ja erotti Litvinenkon ja tämän kumppanit. Putinin tapa hoitaa asia sekä hänen suorittamansa henkilöstönvähennykset FSB:ssä aiheuttivat kuitenkin närää Kremlissä, ja maan demokratian tilasta huolestunut Jeltsin piti Putinia osasyyllisenä tilanteeseen.[18] Seuraavan vuoden alussa valtakunnansyyttäjä Skuratovia koskeneen skandaalin yhteydessä Jeltsin kuitenkin vakuuttui Putinin uskollisuudesta ja tehokkuudesta, ja hän ylensi Putinin turvallisuusneuvoston sihteeriksi. Putin jatkoi edelleen myös FSB:n johdossa. Putin osallistui kevään aikana esimerkiksi Tšetšenian pommiräjähdyksen tutkintaan ja Kosovon sodan rauhanvälitykseen.[19] Hän myös antoi säännöllisesti haastatteluja tiedotusvälineille päivänpolttavista asioista ja korotti näin julkista profiiliaan.[20]

title: Juri Lužkov

text: Lužkovin onni kuitenkin kääntyi kun Jeltsin nimitti pääministerikseen lain ja järjestyksen ajajana mainetta keränneen Vladimir Putinin elokuussa 1999. Lužkovin tukipuolue yhdistyi myöhemmin Koko Venäjä -puolueen kanssa Isänmaa – Koko Venäjäksi ja myöhemmin Yhtenäisyys-puolueen kanssa Yhtenäiseksi Venäjäksi.

title: Vladimir Putin

text: Putinin kannattajat näkevät Putinin vahvana johtajana, joka on palauttanut Venäjän suuruuden. Venäläisten elintaso on Putinin aikakaudella noussut nopeasti ja elämä on huomattavasti kohentunut Jeltsinin kaoottisen ja köyhän 1990-luvun jälkeen. Putinin suosiosta huolimatta maassa on nähty myös Putinin vastaisia suuria mielenosoituksia, etenkin vuonna 2012. Häntä vastustaa etenkin Moskovan koulutettu ja kansainvälinen keskiluokka.[106]

title: Aleksandr Dugin

text: Hän on ollut Putinin Venäjän valtionjohdon lempifilosofi ja häntä on kutsuttu putinismin pääideologiksi.[8] Duginia onkin useasti nimitetty "Putinin Rasputiniksi"[9][10]. Hänet on nimetty "aivoiksi" Krimin anneksoimisen takana. Mutta vielä vuonna 2014 hän totesi, että "on liian aikaista puhua hänestä Kremlin pääideologina" ja että "Kreml on vain lähestynyt Venäjän kansan enemmistön arvomaailmaa, jota hänen teoretisointinsa edustaa".[4]

title: Vladimir Putin

text: Elokuussa 1999 Jeltsin nosti Putinin Venäjän pääministeriksi. Hän halusi Putinin rakentavan puolueen, joka kukistaisi presidentille selkänsä kääntäneet tahot ja asettuisi sen johtoon. Jeltsin myös suunnitteli Putinista omaa seuraajaansa presidenttinä.[21]

title: Vladimir Putin

text: Talvella 1991 Putin sai johtaakseen hankkeen, jossa Pietariin perustettiin kasinoita tuottamaan verotuloja. Äkillinen siirtyminen kapitalismiin johti kaupungissa kuitenkin moniin epäonnistumisiin sekä ruokapulaan, ja Putin sai muun hallinnon ohella osakseen julkista arvostelua. Putinin ei ole todistettu itse hyötyneen rahojen joutumisesta vääriin käsiin, mutta hänen lähipiirinsä siitä hyötyi. Tutkintalautakunta syytti Putinia ”vilpillisyyttä lähentelevästä taitamattomuudesta”, mutta syytteitä ei nostettu. Sobtšak sen sijaan antoi Putinille hoidettavaksi ulkomaisten investoijien houkuttelun Pietariin. Putinista tuli junailija, joka raivasi byrokratian ja epäselvän lainsäädännön muodostamat esteet järjestellessään sijoituksia ja sovitellessaan yrityskiistoja. Hän matkusteli maailmalla ja houkutteli yrityksiä tekemään sijoituksia. Samaan aikaan järjestäytyneen rikollisuuden valta Pietarissa kasvoi, mikä vei Putinin tekemisiin kaupungin kuuluisimpien gangstereiden kanssa.[11]