query: Missä Adolf von Becker syntyi?

title: Adolf von Becker

text: Adolf von Becker (14. elokuuta 1831 Helsinki – 23. elokuuta 1909 Vevey, Sveitsi)[1] oli suomalainen taidemaalari ja professori.[2] Becker teki enimmäkseen laatukuvatyyppisiä porvariselämää ja käsityöläisiä kuvaavia maalauksia, mutta kuvasi myös kansanelämää. Beckerin parhaiten tunnettuihin teoksiin kuuluvat Äidin iloa 1868, Ennen metsästystä 1880 ja Yksi erä pikettiä 1869.[3]

title: Adolf von Becker

text: Magnus von Wrightin kuoltua vuonna 1868 von Becker sai paikan piirustuksenopettajana yliopiston piirustussalilla. Tässä virassa hän pääsi osoittamaan kunnianhimoisen uurastuksensa tulokset. Von Becker piti myös yksityiskoulua, jonka hän perusti Helsingissä vuonna 1873. Koulu noudatti ranskalaista piirtämisen ja maalaamisen mallia. Näillä kouluilla oli suuri merkitys 1870-1880 -luvuilla aloittaneille suomalaisille taideopiskelijoille. Adolf von Becker tutustuttikin suomalaiset maalarit ranskalaiseen realismiin. Koulut tarjosivat juuri sopivat pohjataidot, jotka tarvittiin lähdettäessä Pariisin akatemioihin. Pariisiin lähteneitä ja taidekriitikkojen tunnustamia oppilaita olivat muun muassa Helene Schjerfbeck, Elin Danielson, Helena Westermarck ja Akseli Gallen-Kallela.

title: Adolf von Becker

text: Von Becker siirtyi vuonna 1892 eläkkeelle yliopistosta ja muutti Pariisiin. Saman vuosikymmenen lopulla hän rupesi viettämään kylmimmän ajan vuodesta Välimeren rannalla. Vielä vuonna 1898 hän maalasi ystävänsä Alfred Wahlbergin kanssa Pyreneillä. 1904 hän muutti Nizzaan, ja 1909 von Becker kuoli.

title: Adolf von Becker

text: Taiteellisen läpimurron kotimaassa aiheutti teos Pohjalainen kosintakohtaus (1871), joka oli tulos von Beckerin ja Arvid Liljelundin matkasta ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Kriitikot pitivät tätä ranskalaisen maneerin hylkäämisenä ja yleisö piti kansallisromanttisesta aiheesta. Aikaisempi Couturelle ominainen karhea öljymaalaustekniikka oli tässä työssä vaihtunut sileämpään. Hän kuvasi myöhemmin paljon samantyyppisiä pohjalaisaiheita, kuten Sairasvuoteen ääressä (1874), Orpo (1874) , Pienokaisen esittely (1875), Kaste maalaispappilassa (1877), Ennen metsästystä (1880) ja Vastasyntynyt (1876). Tältä ajalta on peräisin hieman virheellinen käsitys von Beckeristä kansallisaiheiden maalarina. Hänen maalauksensa aiheet kattoivat myös paljon muuta.

title: Adolf von Becker

text: 1860-luvulla von Beckeriä kiinnosti määrätietoinen taiteiden opiskelu Pariisissa. Hän tutustui eri taiteilijoiden kouluihin ja opetusmenetelmiin. Opettajia olivat muun muassa Felix-Joseph Barrias, Ernest Herbert, Leon Cogniet ja Leon Bonnat. Hän syvensi vielä tietojaan matkustelemalla. Vuonna 1859 von Becker kävi Belgiassa ja 1864 matkastipendin avulla Espanjassa, jäljentäen Madridissa vanhojen mestarien teoksia. Pariisista moni taiteilija hakeutui Madridiin kopioimaan ja tutkimaan espanjalaisten vanhojen mestarien teoksia, kuten Murillon, De Riberan ja Diego Velázquezin maalauksia. Nämä antoivat vaihtoehdon ennen klassisina esimerkkeinä olleille italialaisille mestareille. Espanjan kautta edeltävistä von Beckerin töistä on säilynyt Vanhan miehen puolivartalokuva ja muutamia muita, useimmiten pienikokoisia kopioita espanjalaismaalareiden teoksista. Näissä teoksissa hän jäljittelee espanjalaisten mestareiden tapaa käyttää yksinkertaistettuja värialueita, suppeaa palettia ja dramaattisia varjoja.

title: Adolf von Becker

text: Von Beckeriä voi pitää myös suomalaisten taiteilijoiden puolestapuhujana. Vuosina 1877 ja 1878 hän esitti ensimmäisenä ehdotuksen tekijänoikeuslaista ja 1870- ja 1880-luvuilla hän oli pitkän aikaa Suomen Taideyhdistyksen jäsen. Näinä aikoina ja sen jälkeenkin hän kapinoi taideyhdistyksen holhousta vastaan ja piti näyttelyitä erillään yhdistyksestä. Hän myös toteutti näyttelylakon 1890-luvulla.

title: Elin Danielson-Gambogi

text: Pian Danielsonin aloittamisen jälkeen koulu jakautui kahtia antiikki- ja alkeisluokkaan. Taitojensa perusteella Danielson siirrettiin suoraan antiikkiluokkaan. Opiskelijatovereittensa Helena Westermarckin ja Helene Schjerfbeckin kanssa Danielson kirjoittautui pian antiikkiluokan jälkeen Adolf von Beckerin yksityisakatemiaan. Adolf von Beckerin pyrkimyksenä oli tuoda Suomeen kunnollista, monipuolista taideopetusta ja suunnata oppilaita ulkomaan opintoihin, pääasiallisesti Pariisiin. Yksityisakatemian tärkeimpiä oppeja Danielsonille oli öljymaalaustekniikan opettelu ja tutustuminen ranskalaiseen realismiin. Ajalta on säilynyt asetelmia ja henkilökuvia, joita voidaan pitää niin hyvinä harjoitelmina kuin kauniina yksittäisinä töinäkin.

title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Oppilaat piirsivät aluksi, ja maalausta harjoiteltiin asetelmien ja yleensä havainnon pohjalta. Varsinaista elävän mallin piirustusta ei koulussa ehditty toteuttaa. Koulun toimintaa haittasi toisinaan von Beckerin runsas matkustelu.

title: Adolf von Becker

text: Von Becker kuvasi töissään myös naisia, usein kuitenkin niin, että naiset olivat osa tilaa, eivätkä suoranaisesti maalauksen aihe. Naista keskeisesti kuvaavista töistä on säilynyt muun muassa Tyttö ja lintu (1870). Innoituksen tähän maalaukseen von Beckerin epäillään saaneen Courbetin vastaavanlaisesta työstä, jossa alaston nainen pitelee papukaijaa. Samaa henkeä edustaa myös von Beckerin Papukaijoja syöttävä nainen (1872) ja Pariisitar (1882). Luultavasti Pariisitarta maalattaessa on käytetty samaa mallia Edelfeltin kanssa.

title: Adolf von Becker

text: Suomessa 1870-luvulla tehtyjen interiöörinäkymien jälkeen von Becker keskittyi ulkoilmamaalaukseen. Tältä ajalta on säilynyt maalaus Asniersin silta Pariisin piirityksen jälkeen (1871). Saman tyyppisiä, joskin impressionistisempia maalauksia hän teki paljon 1890-luvulla vieraillessaan eri puolilla Eurooppaa. Barbizonilaisen koulukunnan ja impressionistien vaikutus näkyy näistä töistä selvästi.

title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Von Becker kouluineen oli merkittävä taideopetuksen uudistaja. Hän rohkaisi opiskelemaan Pariisissa ja toi maahan opettajansa Gustave Courbetin oppeja ja ranskalaista maalaustaidetta. Adolf von Becker itse oli opiskellut Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun ohella Kööpenhaminan taideakatemiassa, sekä Düsseldorfissa ja Pariisissa. Suomalaisista taiteilijoista hän oli ensimmäinen Pariisissa opiskellut.

title: Adolf von Becker

text: Kesällä 1866 von Becker kävi Roomassa ja Firenzessä. Hän vieraili myös useissa Saksan taidekaupungeissa.

title: Adolf von Becker

text: Vuonna 1858 hänet osoitettiin suosituskirjeellä Thomas Couturen akatemiaan Pariisiin. Matkan varrella von Becker pysähtyi Düsseldorfissa. Pariisi pelästytti hänet ihmisvilinällään ja suuruudellaan ja hän palasi takaisin Düsseldorfiin. Düsseldorfin taideakatemiassa opiskelu ei ollut kuitenkaan hänelle mieleistä, joten von Becker palasi vuoden 1859 alussa Pariisiin Couturen akatemiaan. Couture painotti opiskelussa paljolti espanjalaisia mestareita ja maalasi paljon "märkää märälle" tekniikalla sekä kehotti oppilaita käyttämään yksinkertaista värivalikoimaa paletilla. Vuonna 1860 Couture kuitenkin sulki oman ateljeekoulunsa, eikä von Becker ehtinyt viipyä viittä kuukautta enempää akatemiassa. Von Becker päätti tämän jälkeen lähteä opiskelemaan École des Beaux-Artsiin läpäistyään akatemian pääsykokeen.

title: Kuvataidekoulutuksen historia Suomessa

text: Tällöin opettajana toimi Adolf von Becker, joka edusti modernia taidenäkemystä ja järjesti opetuksen ulkomaisten esikuvien mukaan. Becker sai paljon oppilaita, josta yksi oli Albert Edelfelt, joka opiskeli historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa ja kävi samalla opiskelemassa Piirustussalilla. von Becker perusti lisäksi oman yksityisakatemiansa Piirustussalin tiloihin, jolloin myös naisopiskelijat saattoivat tulla sinne opsikelemaan. Von Beckerin yksityisoppilaita olivat muun muassa Helene Schjerfbeck ja Maria Wiik.

title: Adolf von Becker

text: Penttilä Tiina (toim.) Adolf von Becker - Pariisin tien viitoittaja -vägen till Paris. Museovirasto 2002. ISBN: 951-616-083-2 Liisa Steffa - Suomalaisia Taiteilijoita, Helsinki Otava 1993, ISBN 951-1-1-2242-8

title: Adolf von Becker

text: 1800-luvun lopulla nuori taiteilijakoulukunta alkoi hyökätä von Beckerin vanhoillista filosofiaa vastaan. Tätä voidaan pitää yhtenä syynä hänen muuttoonsa pois Suomesta.

title: Adolf von Becker

text: Vuonna 1879 valmistui Souvenir de Veules, joka kuvaa vanhaa naista rukin äärellä. Teos muistuttaa 1600-luvun alankomaalaisia laatukuvamaalauksia valon oikeaoppisella kuvaamisella ja luonnonmukaisuudella. Samantyyppisiä aiheita von Becker maalasi samoihin aikoihin useita.

title: Adolf von Becker

text: Von Beckerille myönnettiin Pietarin taideakatemian suuri kultamitali ja akateemikon arvo vuonna 1873, ja Suomessa hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1879.[2]

title: Frans Josef von Becker

text: Frans Josef von Beckerin vanhemmat olivat yliopiston apulainen ja suomen kielen tutkija, sittemmin senaatin suomen kielen kääntäjä Reinhold von Becker ja Carolina Idestam. Hän syntyi esikoisena tähän lopulta nelilapsiseen turkulaisperheeseen. Reaalilyseon von Becker suoritti perheen muutettua Helsinkiin. Hän valmistui ylioppilaaksi 16-vuotiaana vuonna 1839.

title: Hugo von Becker

text: Von Beckerin vanhemmat olivat suomen kielen tutkija, Turun Viikko-Sanomien perustaja Reinhold von Becker ja Carolina Idestam. Hänen veljiään olivat Helsingin yliopiston farmakologian sekä silmätautiopin professori Frans Josef von Becker (1823–1890) ja tuomari, taidemaalari Adolf von Becker.

title: Adolf von Becker

text: Vuosina 1877 ja 1878 Becker esitti ensimmäisenä ehdotuksen tekijänoikeuslaista.

title: Adolf von Becker

text: Becker oli myös Suomen ensimmäinen Pariisissa opiskellut taiteilija. Hänet tunnetaan monien taiteilijoiden kuten Edelfeltin opettajana yksityiskoulussaan, sekä heidän linkkinään Pariisin taiteeseen ja taideakatemioihin.[3]

title: Adolf von Becker

text: Kansankuvaamisesta tuli 1860-luvun puolella von Beckerille ajan muodin mukaisesti tyypillinen aihepiiri. Vielä tätä ennen lapsia pidettiin usein jopa humoristisina aiheina, mutta uusien tuulien myötä lapsiaiheiset teokset olivat saavuttaneet paremman maineen. Tätä aihetta von Becker kuvasikin hyvin realistisesti.

title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Adolf von Beckerin yksityiskoulu oli vuonna 1872 perustettu yksityinen taidekoulu Helsingissä, joka antoi aineksia monelle kultakauden taiteilijalle. Opiskelijoiden joukossa olivat muun muassa Helene Schjerfbeck, Maria Wiik, Gunnar Berndtson, Akseli Gallen-Kallela ja Elin Danielson-Gambogi. Oman koulun ohella von Becker opetti Helsingin yliopistossa.

title: Adolf von Becker

text: Beckeriä luonnehditaan usein hyvin ankaraksi opettajaksi ja ahkeraan opiskeluun painottavaksi. Hän halusi ranskalaiseen tapaan nähdä aina uusien oppilaidensa piirtävän ja tämän takia kaikki kouluun ilmoittautuneet joutuivat piirtämään aluksi jonkun aikaa, niin että von Becker sai käsityksen kyseisen oppilaan taidoista. Hän välitti Gustave Courbetin, Thomas Couturen ja Leon Bonnatin ranskalaisen varhaisrealismin oppeja ja tyyliä opetuksessaan. Maalaustaitoja harjoitettiin yleensä asetelmien tai elävien mallien avulla. Suomalaisilta koulussa opiskelleilta on säilynyt useita teoksia, jotka näyttävät olevan selvästi von Beckerin ohjauksessa toteutettuja. Esimerkiksi Helene Schjerfbeckiltä, Albert Edelfeltiltä ja Elin Danielsonilta on säilynyt töitä, jotka osoittavat selvää von Beckerin vaikutusta kauniin yleistetyillä realistisilla muodoillaan.

title: Adolf von Becker

text: Jotkut hänen vanhoista oppilaistaan väheksyivät myöhemmin von Beckeriä unohtaen uransa varhaisvaiheessa häneltä saamansa vaikutteet. Nuorempien polvien taiteilijoiden ja von Beckerin välille syntyikin useita riitoja, kuten 1889 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen osaston kokoamisessa. Se yltyi nyrkkitappeluksi näyttelyn avajaisissa, jossa Edelfelt ja Vallgren taistelivat von Beckeriä, Walter Runebergia, ja Berndt Lindholmia vastaan.

title: Adolf von Becker

text: Von Beckerin yksityiskoulu sai alkunsa suurimmaksi osaksi hänen omasta halustaan ryhtyä kouluttamaan tarkasti juuri niitä, jotka suunnittelivat taiteilijan uraa. Koulun toiminta kuitenkin keskeytyi usein von Beckerin matkustaessa paljon. Yksityiskoulun tarkoituksena voi olettaa olleen myös alastonmallin piirustus. Tätä ei kuitenkaan ehditty toteuttaa.

title: Adolf von Becker

text: Von Becker aloitti opintonsa Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja yliopiston piirustussalissa. Vielä tällöin hän harkitsi myös arkkitehdin ammattia, mutta päätti unohtaa epävarmat urahaaveensa ja ruveta lukemaan lakia. Suoritettuaan oikeustieteen tutkinnon 1853 hänestä tuli Turun hovioikeuden auskultantti. Hän työskenteli hetkeen aikaa tässä ammatissa, mutta maaseudulla hän innostui taas piirtämään ja vuonna 1859 von Becker lähtikin, Robert Wilhelm Ekmanin rohkaisusta, opiskelemaan Kööpenhaminaan taidetta. Kööpenhaminan Akatemiasta hän valmistui 1856 käytyään läpi alkeisluokan ja malliluokan.

title: Adolf von Becker

text: Muutamat vuosina 1863 ja 1864 Pariisin salonkiin päässeet työt eivät vielä tuoneet hänelle läpimurtoa. 1866 hän palasi Pariisiin, ja 1868 hän siirtyi maalaamaan muutamien kilometrien päähän Pariisista, mistä hän vuokrasi ystävänsä Alfred Wahlbergin kanssa ateljeen. Tämän aikakauden tavoitteena näyttää olleen siirtyminen vapaampaan ja realistisempaan ilmaisuun, pois Düsseldorfin koulukunnasta. Kun monissa muissa paikoissa käytettiin tavallisia ateljeemalleja, paikkakunnalla jonne von Becker oli asettunut käytettiin malleina yleensä paikallisia ihmisiä, jotka poseerasivat alkuperäisissä maisemissa tai interiööreissä.

title: Adolf von Becker

text: Vuonna 1862 von Becker kokeili ystävänsä Olaf Isaachsenin kanssa Gustave Courbetin uutta akatemiaa, mutta yritys kaatui huonon taloudellisen tilanteen takia.


query: Kuka on Vinland Sagan päähenkilö?

title: Vinland Saga

text: Vinland Saga sijoittuu Englantiin 1000-luvun alkuun Danelagenin ajalle, jolloin tanskalaiset viikingit hallitsevat Englantia. Sarjassa seurataan päähenkilön Thorfinnin koettelemuksia ja Knuut Suuren nousua valtaan. Mangassa on vaikutteita mm. islantilaisista saagoista, kuten Erik Punaisen saaga ja Grönlantilaisten saaga, sekä Flateyjarbók -käsikirjoituksesta.

title: Vinland Saga

text: Knuut, Thorkell ja Askeladd alkavat yhdessä juonia kuninkaan salamurhaa. He onnistuvat saamaan kuninkaalta audienssin. Kuningas Sven uhkaa Askeladdia Walesin, tämän kotimaan, valtaamisella, ellei tämä tuo hänelle Knuutin päätä. Askeladd ei suostu kumpaankaan ja hän tappaa kuninkaan ja monia muita paikallaolijoita. Lopulta Knuutin on tapettava Askeladd ja tällä tavalla hänen asemansa tulevana kuninkaana on turvattu. Kun Thorfinn näkee tämän hän raivostuu ja yrittää tappaa Knuutin. Thorfinn pysäytetään ja Knuut päättää olla hänelle armollinen, koska hän ymmärtää, että Thorfinnin elämän ainut tarkoitus oli ollut Askeladdille kostaminen. Rangaistukseksi Knuut ei määrää Thorfinnille kuolemantuomiota, vaan tekee hänestä orjan.

title: Françoise Sagan

text: Esikoisteoksensa, romaanin "Tervetuloa ikävä", Sagan julkaisi vain 18-vuotiaana vuonna 1954. Hän oli aloittanut teoksen kirjoittamisen kesäkuussa 1953, ja sen sanotaan valmistuneen seitsemässä viikossa. Romaanin päähenkilö on kertojaminä, 17-vuotias Cécile, josta kehkeytyy ensimmäinen Saganin luomista elämään pettyneiden teini-ikäisten vertauskuvista, hiukan J. D. Salingerin "Sieppari ruispellossa" -romaanin päähenkilön tapaan. "Tervetuloa ikävä" oli suunnaton menestys Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

title: Vinland

text: Vinland oli Grönlannista saapuneiden viikinkien antama nimi jollekin Pohjois-Amerikan alueelle, joka todennäköisimmin on sijainnut Kanadan itärannikolla. "Grönlantilaisten saagan" mukaan yksi Leif Eerikinpojan mies, Tyrkir, löysi paikasta viinirypäleitä, minkä johdosta Leif antoi maalle nimen Vinland, Viinimaa. Kertomus viinirypäleistä nykyisen Kanadan alueella on kuitenkin mahdoton, ja usein onkin arveltu, että Vinland-nimen todellinen etymologia olisi "niittymaa" ("Vinnland").

title: Vinlandin taistelu (1003)

text: Vinlandin taistelu (1010)

title: Vinland Saga

text: Knuut on 17-vuotias Tanskan prinssi, joka on uskoltaan kristitty. Aluksi hän on hyvin pelokas ja turvautuu kaikessa huoltajaansa Ragnariin. Hän on myös hyvin kaunis ja naisellinen, ja viikingit jotka hänet nappaavat vain nauravat hänelle. Ragnarin kuoleman jälkeen Knuut kuitenkin muuttuu täysin ja ottaa joukot komentoonsa. Hän haluaisi luoda maahan utopian ja aikoo syöstä isänsä Sven Haaraparran vallasta. Knuut perustuu historialliseen Knuut Suureen.

title: Aspergerin oireyhtymä

text: Kansainvälistä menestystä saavuttaneen tanskalais-ruotsalaisen tv-jännityssarjan "Silta" päähenkilöllä Saga Norénilla on samanlaisia sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmia, joita esiintyy Aspergerin oireyhtymän omaavilla henkilöillä.

title: Vinland Saga

text: Tapahtumat lähtevät liikkeelle vuodesta 1013. Thorfinn kuuluu viekkaan Askeladdin johtamaan viikinkiarmeijaan. Thorfinn on seurannut Askeladdia ja vannonnut tälle kostoa siitä asti, kun tämä tappoi hänen isänsä Thorfinnin ollessa pieni. Hän vaatii alituiseen Askeladdia käymään kaksintaisteluun kanssaan, mutta häviää niistä jokaisen.

title: Vinland Saga

text: Mangakirjojen omakeissa Yukimura on kertonut mm. tutkimusmatkastaan Islantiin vuonna 2003 ennen kuin aloitti sarjan tekemisen.[1] Ensimmäisen ja kolmannen osan omaket kertovat Yukimuran halusta kuvata viikinkien tavallista elämää sotien ja historiallisten kronikoiden tapahtumien sijaan.[2][3]

title: Vinland Saga

text: Vinland Saga () on japanilainen historiallinen manga, jonka on käsikirjoittanut ja piirtänyt Makoto Yukimura. Manga alkoi huhtikuussa 2005 ja sitä julkaistiin aluksi Kodanshan teini-ikäisille pojille suunnatussa Weekly Shōnen Magazine -mangalehdessä. Joulukuussa 2005 sarja siirtyi nuorille miehille suunnattuun Afternoon-lehteen. Tähän mennessä (2017) sitä on ilmestynyt 19 mangakirjan verran. Vinland Sagaa on käännetty englanniksi, ranskaksi, saksaksi, italiaksi ja kiinaksi. Suomeksi sitä ei ole käännetty.

title: Vinland Saga

text: Thorfinnin ja Einarin maanviljely ei kuitenkaan suju aivan ongelmitta. Ketilin palvelijat, jotka eivät arvosta orjia, tuhoavat heidän satonsa ja kaksikko ottaa yhteen palvelijoiden kanssa. Käsirysyssä Thorfinn isketään tajuttomaksi ja hän näkee oudon näyn, josta on nähnyt unta monena yönä. Unessa kuolleet yrittävät kiskoa häntä mukaansa ikuiseen taisteluun ja Thorfinn luulee joutuneensa painajaismaiseen versioon Valhallasta. Askeladd, joka myös on kuolleiden joukossa, kertoo Thorfinnille, ettei kyseessä ole Valhalla. Kuolleet, jotka yrittävät kiskoa Thorffinnia mukaansa, ovat kaikki ihmisiä, jotka tämä on joskus tappanut. Askeladd myös kehottaa Thorfinnia taistelemaan vastaan, sillä tämän ei ole vielä liian myöhäistä aloittaa alusta ja tulla todelliseksi soturiksi niin kuin isänsä. Askeladdin sanojen rohkaisemana Thorfinn taistelee vapaaksi kuolleiden otteesta ja vannoo, ettei enää koskaan satuttaisi ketään.

title: Vinlandin taistelu (1003)

text: Thorvald Eriksson oli ensimmäinen Vinlandin alkuperäiskansan tavannut ihminen. Otettuaan kiinni ja tapettuaan kahdeksan alkuperäiskansalaista, Eriksson miehineen joutui alkuperäiskansojen hyökkäyksen kohteeksi. He puolustautuivat rannassa olevista laivoistaan käsin.

title: Erik Punaisen saaga

text: Erik Punaisen saaga eli Eiríks saga rauða () eli "saaga norjalaisten Pohjois-Amerikkaan asuttamisesta". Saaga kertoo tapahtumista, joiden vuoksi Erik Punainen karkasi Grönlantiin, sekä Leif Erikinpojan Vinlandin löytämisestä, joka tapahtui ihan sattumalta hänen viikinkilaivansa eksyttyä sumussa kulkusuunnasta. Maantieteellisten tietojen mukaan hänen löytämänsä paikka oli Newfoundlandin saari, joten hän löysi Amerikan noin 500 vuotta ennen Kristoffer Kolumbusta. Saagaa on säilynyt kahdessa käsikirjoituksessa: "Hauksbókissa" (1300-luku) ja "Skálholtsbókissa" (1400-luku). Nykyajan filologit olettavat, että "Skálholtsbók" on lähempänä alkuperäistä tarinaa, joka oli kirjoitettu ilmeisesti 1200-luvulla. Saaga on ilmestynyt suomeksi nimellä "Viinimaan saaga" vuonna 1971 Jyrki Mäntylän kääntämänä teoksissa "Veriveljien saaga ja Viinimaan saaga" (Helsinki: Otava, 1971) sekä "Saagat" (Helsinki: Otava, 1987).Saagassa mainittuja paikkoja Grönlannin ulkopuolella ovat: Helluland, Markland, Bjarney, Kjalarnes, Furdustrandir, Straumfjörð, Straumey, Vinland, Hóp, Einfœtingjaland, Hvítramannaland ja "Irlannin meri".

title: Vinland Saga

text: Askeladdin komppania ottaa osaa tanskalaisten Lontoon-valloitukseen palkkasotureina. Siellä he joutuvat vastakkain Thorkell Pitkän kanssa, jolla on takanaan paljon suuremmat joukot. Thorfinn ottaa yhteen Thorkellin kanssa, mutta Askeladd miehineen joutuu lopulta perääntymään. Askeladdin ja Thorkellin joukot tapaavat kuitenkin uudestaan, jolloin Askeladdin onnistuu napata Tanskan prinssi Knuut. Knuut mukanaan he pakenevat pohjoiseen.

title: Vinland Saga

text: Bjorn on Askeladdin oikea käsi, joka taistelee vain taistelemisen ilosta. Hän on berserkki, joka saa mahtavia lisävoimia syötyään sieniä. Bjorn haavoittui vakavasti taistelussa Thorkellin joukkoja vastaan. Koska hänellä ei ollut enää mahdollisuutta selvitä, hän haastoi Askeladdin kaksintaisteluun, jossa kohtasi loppunsa. Ennen kuolemaansa hän kertoi Askeladdille, että olisi aina halunnut olla tämän ystävä, johon Askeladd vastasi, että Bjorn oli ollut hänen ainut ystävänsä.

title: Vinland Saga

text: Knuut vierailee vuonna 1018 vakavasti sairaan veljensä luona. Ennen kuolemaansa Harald luovuttaa Knuutille hallitsemansa Tanskan, kun aikaiemmin Knuut on hallinnut vain Englantia. Knuut kuitenkin näkee veljensä paikalla isänsä Svenin katkaistun pään, joka paljastaa, että Knuut itse asiassa myrkytti veljensä. Svenin pään näyttäytyminen vähän väliä häiritsee Knuutia, mutta hän hyväksyy sen, koska tämä on ainut, jolle hän voi puhua rehellisesti.

title: Vinland Saga

text: Manga on hyvin suosittu Japanissa ja monet sen osat ovat yltäneet parhaiten myyvien mangojen listalle[4][5]. Vuonna 2009 Vinland Saga voitti Japan Media Arts Festivalin pääpalkinnon mangadivisioonassa[6].

title: Vinland Saga

text: Luokka:Mangasarjat Luokka:Seinen Luokka:2000-luvun anime ja manga Luokka:Historiallinen anime ja manga

title: Vinland Saga

text: Anime News Networkissa Animelehti.fissä

title: Vinland Saga

text: Seuraavana vuonna Thorfinn päätyy Ketilin maatilalle, jossa hän – nyt täysin soturintahtonsa menettäneenä – aloittaa orjan elämän. Siellä hän tapaa toisen orjan nimeltä Einar. Ketil kuitenkin kohtelee orjiaan hyvin ja antaa heille mahdollisuuden ostaa vapautensa, jos he onnistuvat saamaan tarpeeksi satoa ja myymään sitä. Thorfinn ja Einar alkavat työskennellä yhdessä saadakseen vapautensa. Samaan aikaan Knuut jatkaa suunnitelmiensa toteuttamista Englannissa ja Tanskassa.

title: Vinland Saga

text: Thorkell on jomsviikinkikenraali ja hänen veljensä on jomsviikinkien päällikkö. Hän rakastaa taisteluita ja on hyvin voimakas. Hän loikkaa englantilaisten puolelle ajatellen että saa tanskalaisista maanmiehistään paremman vastuksen. Myöhemmin Thorkell kuitenkin siirtyy ajamaan Knuutia Tanskan kuninkaaksi ja pysyy Knuutin liittolaisena sittenkin, kun tämä pääsee valtaan. Aikanaan hän työskenteli Thorsin kanssa ja pitää tämän pojasta Thorfinnista. Hän on taistellut Thorfinnia vastaan kaksi kertaa ja voittanut kummallakin kerralla, vaikka menettikin sormensa ja toisen silmänsä. Thorkellin hahmo perustuu historialliseen Thorkell Pitkään.

title: Yamcha

text: Yamcha on Akira Toriyaman luoma fiktiivinen hahmo Dragon Ball -sarjassa. Hän on yksi sarjan päähenkilöitä ja on ollut mukana jo Dragon Ballin alusta asti. Toisin kuin muut alkuperäisen Dragon Ballin päähenkilöt Yamcha oli maantierosvo, mutta vaihtoi puolta kun hävisi taistelussa Son Gokulle. Yamchan paras kaveri on Puar ja Yamchan tekniikoita ovat Kamehameha, Sudenkita sekä Ki-Ammus. Yamcha on ihmiseksi melko voimakas, mutta ei yllä lähellekkään muiden Z-soturien tasoa. Majin Buu sagassa Yamcha oli lopettanut taistelemisen kokonaan.

title: Vinland Saga

text: Einar on orja, jonka Ketil ostaa orjamarkkinoilta ja vie maatilalleen, jossa hän tapaa Thorfinnin. Heidän tehtävänsä on kaataa metsää ja muokata maata pelloiksi ja yhdessä työskennellessään he vähitellen ystävystyvät. Einar on kotoisin Englannista. Viikingit hyökkäsivät hänen kotikyläänsä ja tappoivat hänen perheensä, ja siksi hän vihaa viikinkejä. Kun hän saa tietää, että Thorfinn on entinen soturi, ei hän oikein tiedä miten tähän suhtautuisi. Lopulta hän päättää ettei ala vihaamaan Thorfinnia, koska tietää, ettei tämä ole paha ihminen. Einar ei ole voimakas taistelija, mutta hän on hyväntahtoinen ja luotettava ystävä.

title: Vinland Saga

text: Thors on Thorfinnin isä ja jomsviikinkikenraali, joka on kuuluisa suurista voimistaan. Perustettuaan perheen hän kuitenkin kyllästyy taistelemiseen, lavastaa kuolemansa ja pakenee vaimonsa Helgan kanssa kauas Islantiin ryhtyäkseen maanviljelijäksi. Myöhemmin jomsviikingit saavat tietää hänen olevan yhä elossa ja pakottavat hänet takaisin taistelemaan. Hänen vanha toverinsa Floki on kuitenkin palkannut Askeladdin salamurhaamaan hänet ja Thorsin saapuessa paikalle hänet tapetaan.

title: Kanadan historia

text: Viikingit asuttivat Grönlantia 900-luvun lopulla ja tekivät sieltä matkoja länteen Hellulandiin, Marklandiin ja Vinlandiin. Helluland yhdistetään nykyään Baffininsaareen ja Markland Labradorin rannikkoon, mutta Vinlandin sijainnista ei olla vielä varmoja. Vinland saattoi kuitenkin olla Newfoundlandin pohjoisosasta löytynyt L'Anse aux Meadows, jossa on jälkiä viikinkiasutuksesta.[5] Norjalaiset asuttivat Kanadan rannikkoa noin vuonna tuhat mutta lähtivät sieltä todennäköisesti vihamielesten alkuperäisasukkaiden jatkuvien hyökkäysten takia.[6]

title: Vinlandin taistelu (1010)

text: Trofinn Karlesfni oli ensimmäinen norjalainen tutkimusmatkailija, joka yritti varsinaisesti asuttaa Vinlandin aluetta. Erik Punaisen saagan mukaan, hän lähti matkaan kolmen laivan ja 140 miehen kanssa.

title: Vinland Saga

text: Askeladd on pienen, mutta voimakkaan viikinkiarmeijan johtaja. Hän on puoliksi tanskalainen, puoliksi walesilainen. Hänen äitinsä oli walesilainen prinsessa, jonka viikingit vangitsivat ja veivät mukanaan. Askeladd uskoo legendaan tarunhohtoisesta Avalonista ja kuningas Arthurista, joka inspiroi häntä tukemaan prinssi Knuutia kuninkaaksi. Askeladd on hyvin älykäs ja voimakas sekä taitava manipuloimaan muita.

title: Vinland Saga

text: Thorfinn on Askeladdin viikinkiarmeijaan kuuluva nuorukainen, joka seuraa Askeladdia vain voittaakseen tämän joskus kaksintaistelussa ja kostaakseen tälle isänsä kuoleman. Askeladd määrää Thorfinnin usein suorittamaan vaikeita tehtäviä, joista suoriuduttuaan Thorfinn saa mahdollisuuden taistella hänen kanssaan, muttei koskaan onnistu voittamaan Askeladdia. Thorfinn on äitinsä puolelta jomsviikinkien mahtisukua ja on perinyt isänsä voimat. Thorfinnin hahmo perustuu löyhästi historialliseen Thorfinn Karlsefniin.

title: Vinland Saga

text: Samoihin aikoihin Ketil lähtee vierailulle kuninkaan luokse päästäkseen hänen suosioonsa. Matkalle lähtiessään Ketil lupaa antaa Thorfinnille ja Einarille vapauden heti palattuaan. Knuut kuitenkin suunnittelee takavarikoivansa rikkaiden tanskalaisten maita maksaakseen Englannissa oleville joukoilleen. Ketilin suuri ja vauras tila on ensimmäisenä hänen listallaan.

title: Vinland Saga

text: Vaikka Knuut onkin prinssi, hän on hyvin pelokas ja turvautuu kaikin tavoin huoltajaansa Ragnariin. Askeladd ei ole tähän tyytyväinen. Hän luopuu suunnitelmastaan tukea prinssiä uudeksi kuninkaaksi ja alkaakin vaatia tästä lunnaita. Thorkellin joukot kuitenkin yllättävät heidät ja Askeladd joutuu jälleen muuttamaan toimintasuunnitelmaansa: hän tappaa Ragnarin saadakseen Knuutin itsenäistymään. Suunnitelma onnistuu ja Knuut muuttuu paljon itsevarmemmaksi ja vahvemmaksi. Hän ottaa Thorkellin ja Askeladdin joukot komentoonsa ja palaa isänsä kuningas Sven Haaraparran luo, joka on suunnitellut Knuutin tappamista jättääkseen kaiken Knuutin veljelle prinssi Haraldille.


query: Kuka toimi Työmiehen päätoimittajana vuosina 1895-1918?

title: Työmies

text: Lehden kustantamista varten perustettiin Työväen Sanomalehti Osakeyhtiö, joka myöhemmin alkoi harjoittamaan myös muuta kustannustoimintaa. Uuden sanomalehden nimeksi suunniteltiin aluksi Työmiehen Ääntä, mutta lopulta päädyttiin yksinkertaisempaan muotoon. Lehden näytenumero julkaistiin jo 14. helmikuuta ja ensimmäinen varsinainen numero 2. maaliskuuta 1895. Päätoimittajaksi valitun A. H. Karvosen lisäksi ensimmäiseen toimituskuntaan kuuluivat Virta ja Sohlman sekä Nils Robert af Ursin. Työmies painettiin aluksi Päivälehden kirjapainossa, joka myös jakoi näytenumeroa liitteenään yhdessä Uuden Suomettaren kanssa.[6]

title: Paavo Leppänen

text: Leppänen valittiin eduskuntaan vuoden 1916 eduskuntavaaleissa Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä sosialidemokraattisen puolueen edustajana sekä eduskunnan hajottamisen jälkeen vielä vuoden 1917 vaaleissa. Sisällissodan jälkeen Leppänen vangittiin poliittisista syistä syyskuussa 1918, jä hänen tilalleen eduskuntaan nousi kokoomuksen Matti Mannonen. Vapauduttuaan Leppänen toimi vielä Kuopiossa "Savon Työmiehen" päätoimittajana vuonna 1921 ja oli sen jälkeen Keuruun ja Kuusankosken kuntien palveluksessa kunnankirjurina, huoltosihteerinä ja lastenvalvojana vuoteen 1939 saakka.

title: V. A. Marjanen

text: Marjanen oli päätoimittajana useissa eri lehdissä muun muassa Savonlinna-lehdessä 1900–1901, Oulun Ilmoituslehdessä 1902–1904 ja Savonmaa-lehdessä 1918–1919. Hän julkaisi ja oli päätoimittajana vuosina 1904–1909 Otava-lehdessä Kuopiossa. Viimeksi hän toimi vuodesta 1926 alkaen Uudenkaupungin Sanomien päätoimittajana.

title: August Fredrik Airanne

text: Airanne oli Mikkelin Sanomien päätoimittajana 1895–1901, Pohjois-Karjala-lehden päätoimittajana 1901–1904 ja Satakunnan Kansa-lehden päätoimittajana 1905–1907. Hallintotutkinnon suoritettuaan hän oli nimismiehenä Kontiolahdella ja Pielisensuulla 1913–1918, Nurmeksessa 1918–1922 ja Kuhmoisissa vuodesta 1922 alkaen.

title: Yrjö Mäkelä

text: Mäkelä kävi kansakoulun ja muutti vuonna 1904 Yhdysvaltoihin, missä hän työskenteli kaivostyöläisenä. Hän opiskeli Työväen Opistossa ja työskenteli vuodesta 1909 lähtien "Työmiehen" toimittajana. Vuosina 1911–1913 tai mahdollisesti vuoteen 1915 sakka Mäkelä työskenteli kanadalaisessa "Työkansassa", vuosina 1915–1917 "Työmiehessä" ja "Raivaajassa", vuosina 1917–1918 kanadalaisessa "Vapaudessa" ja vuosina 1918–1952 jälleen "Raivaajassa". Hän oli "Raivaajan" päätoimittaja vuosina 1918–1924 ja 1931–1952.

title: Heikki Välisalmi

text: Välisalmen vanhemmat olivat poliisikonstaapeli Heikki Karttunen ja Maria Vartiainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1907 Kuopion lyseosta ja työskenteli Otava-lehden toimittajana Kuopiossa 1905–1906, Savon Työmiehen aputoimittajana Kuopiossa 1907, Sosialistin toimitussihteerinä ja päätoimittajana Turussa 1909–1912 sekä Hämeen Voiman päätoimittajana Hämeenlinnassa 1912–1914. Vuosina 1914–1917 Välisalmi oli poliittisista syistä karkotettuna Venäjälle. Palattuaan Suomeen hän oli Hämeenlinnan poliisimestarina 1917–1918 ja lähti sitten erään yksityisen liikkeen asioissa Venäjälle palaten sieltä 1921.

title: Vilhelm Rosenqvist

text: Rosenqvistin vanhemmat olivat kappalainen Gustaf Ulrik Rosenqvist ja Amalia Wallgrén. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon lukiosta 1876 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1881, maisteriksi 1882 sekä suoritti tutkinnon jumaluusopillisissa aineissa 1886. Rosenqvist toimi uskonnon opettajana helsinkiläisissä kouluissa 1881–1887. Hän oli Vaasan ruotsalaisen lyseon uskonnon, logiikan ja ruotsin kielen lehtori 1887–1898 sekä lyseon rehtori 1895–1898. Rosenqvist toimi sittemmin Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa uskonnon yliopettajana 1898–1918 ja normaalilyseon rehtorina 1900–1918. Hän oli kouluneuvos 1918–1923 ja kouluhallituksen ruotsalaisen osaston päällikkö 1920–1923. Rosenqvist toimi lisäksi Suomen kasvatusopillisen yhdistyksen aikakauskirjan päätoimittajana 1900-1925. Rosenqvist sai Helsingin yliopiston teologian kunniatohtorin arvon 1907 ja professorin arvonimen 1920. Hän oli mukana säätyvaltiopäivillä pappissäädyn edustajana 1899–1906. sekä RKP:n kansanedustajana 1907–1909 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi myös RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Rosenqvist oli lisäksi kirkolliskokouksen jäsen ja toimi kaupunginvaltuutettuna Vaasassa ja Helsingissä.

title: Martti Ruuth

text: Ruuth toimi Helsingin suomalaisen normaalilyseon lehtorina vuosina 1902–1918. Vuonna 1918 punaiset vangitsivat Ruuthin perheineen ja kuljettivat Hämeenlinnaan. Vangitsemisesta, lyhyeksi jääneestä vankeusajasta Hämeenlinnassa ja vankeudesta vapautumisesta on säilynyt Ruuthin oma muistelmakuvaus. Vuosina 1918–1922 hän toimi Helsingin yliopiston ylimääräisenä professorina, josta nousi koulussa varsinaisen professorin virkaan vuonna 1922 ja toimien siinä virassa aina vuoteen 1937 saakka. Hän toimi myös Kotimaa-lehden päätoimittaja vuosina 1919–1943 sekä Suomen kirkkohistoriallisen seuran sihteerinä 1920–1933 ja sen puheenjohtajana vuosina 1934–1958.

title: Ola Fogelberg

text: Sisällissodan aikana Fogelberg toimi Työmiehen ja Kurikan pilapiirtäjänä, mutta sodan jälkeen hän ei kuitenkaan joutunut hankaluuksiin, vaan siirtyi sulavasti Suomen Kuvalehteen piirtämään reportaaseja Helsingin valtauksesta. Fogelberg kutsuttiin myös asepalvelukseen Helsingin vartiopataljoonaan. Hän matkusti Santahaminaan 21. toukokuuta 1918 samalla laivalla, jossa kuljetettiin teloitettaviksi tuomittuja punavankeja, ja joutui silminnäkijäksi, kun kirjailija ja Työmiehen entinen päätoimittaja Algot Untola ammuttiin mereen. Fogelberg vapautui asepalveluksesta vuonna 1919.

title: Arthur Saarmaa

text: Saarmaa toimi Radiotoiminnan yleisvalvojana vuosina 1918–1926 ja valtion radiolakikomitean jäsenenä vuosina 1919–1920 sekä Suomen upseeriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1919–1920. Valtion kulokomitean jäsenenä hän toimi vuosina 1924–1926 ja viestivälinetyyppitoimikunnan puheenjohtajana vuosina 1935–1938. Hän perusti Radiosanomat-nimisen aikakauslehden ja toimi vakinaisena avustajana ja johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1927–1933 sekä päätoimittajana vuosina 1928–1933. Hän toimi myös useissa kunnallisissa luottamustehtävissä Santahaminassa.

title: Eino Tikkanen

text: Tikkanen pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta vuonna 1907 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1912 ja maisteriksi 1914. Hän oli Helsingin Sanomain toimituksen jäsen ja toimitussihteeri vuosina 1913–1916 sekä Ylioppilaslehden päätoimittaja vuonna 1914. Liityttyään vuonna 1918 monarkisteihin Tikkanen toimi uuden kokoomuspuolueen ensimmäisenä puoluesihteerinä vuosina 1918–1919 sekä oikeistoaktivistien Suunta-lehden toimitussihteerinä vuosina 1919–1922 ja päätoimittajana 1922–1925. Vuosina 1925–1927 hän oli kustannusliike Schildtsin suomenkielisen osaston johtajana ja oli noihin lähellä tulenkantajien taiteilijaryhmää. Palattuaan lehdistön pariin Tikkanen toimi kokoomuksen turkulaisen äänenkannattajan, Uusi Aura -lehden päätoimittajana 1927–1937 ja lopuksi Uuden Suomen toimituksen jäsenenä ja toimitussihteerinä vuodesta 1937 kuolemaansa saakka. Tikkanen kuoli tapaturmaisesti kaaduttuaan yövuorossa Uuden Suomen toimituksen portaikossa.

title: Taavi Tainio

text: Tainio muutti taas Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi luennoitsijana 1914–1916. Suomeen paluun jälkeen hän oli "Savon Työmiehen" päätoimittajana Kuopiossa 1917–1918. Hänet pidätettiin vuonna 1918 sisällissodan aikana ja tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen, mutta armahdettiin, ja hän vapautui jo saman vuoden aikana.

title: Isak Penttala

text: Penttala toimi Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä 1916–1917. Hän oli poliittisista syistä vankilassa 1918–1919, jonka jälkeen toimi hetken Työläinen-lehden päätoimittajana ja Kansan lehden toimittajana. Vuosina 1920–1924 hän työskenteli maanviljelijänä Isossakyrössä. Raivaaja-lehden päätoimittajana hän oli Vaasassa 1921 ja 1924–1926. Lisäksi hän työskenteli Vapaus-lehden toimittajana 1924. Sosialidemokraattien piirisihteerinä hän oli vuodesta 1926 alkaen ja Pohjanmaan Kansan päätoimittajana 1931. Lisäksi hän toimi talonomistajana Seinäjoella.

title: Eetu Salinin muistomerkki (Pori)

text: Vesielementin sisältävä veistos kuvaa lähteestä juomaan kumartunutta työmiestä. Hahmon takana on tummasta graniitista tehty paasi, josta vasten nojaa työmiehen kuokka. Paadessa on myös Eetu Salinia esittävä reliefi. Muistomerkki on yksi Porin tunnetuimpia veistoksia ja se esiintyy myös 100-vuotiaan suomalaisen työväenliikkeen kunniaksi vuonna 1999 julkaistussa postimerkissä. Salin vaikutti Porissa 1900-luvun ensimmäisinä vuosina, toimien muun muassa kansankeittiön pitäjänä, kaupunginvaltuutettuna, kansanedustajana sekä "Sosialidemokraatti"-lehden päätoimittajana.

title: John Nummivuori

text: Suomessa liiketaloutta opiskellut Nummivuori muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1902. Hän työskenteli "Työmiehen" taloudenhoitajana vuosina 1907–1914 ja toimi lehden johtokunnan jäsenenä vuosina 1918–1922. Nummivuori oli perustamassa amerikansuomalaista Keskusosuuskuntaa vuonna 1917 ja työskenteli sen ensimmäisenä liikkeenhoitajana vuoteen 1922. Myöhemmin Nummivuori työskenteli osuuskuntien liikkeenhoitajana East St. Louisissa, New Yorkissa, Oregonin Astoriassa ja Massachusettsin Norwoodissa. Hän oli Cooperative League -yhteistyöelimen johtaja vuosina 1921–1924. Jäätyään eläkkeelle Nummivuori asui pienellä sitrusfarmilla Kaliforniassa.

title: Vihtori Huhta

text: Seuraavan kerran Huhta joutui esivallan kanssa vaikeuksiin vuonna 1918 Suomen sisällissodan jälkeen, jolloin hänet vangittiin poliittisista syistä. Vapauduttaan hän jatkoi työtään työväenlehtien parissa työskennellen mm. "Työläisnuorison" päätoimittajana, "Uusmaan Työmiehen" toimittajana sekä "Palkkatyöläinen"-lehden ilmoitusosastolla. 1930-luvulla hän toimi lisäksi Helsingin maalaiskunnan työttömyystoimiston johtajana. 1930-luvun puolivälissä Huhta oli myös elämänsä kolmannen kerran vangittuna poliittisista syistä. Huhta oli kirjoittanut "Tulenkantajat"-lehteen artikkelin, jossa hän kuvasi erästä tsaarinvallan aikaista painokannejuttua, jossa toimittaja Taavi Tainio oli otsikoinut salamaniskun aiheuttaman kirkkopalon: ”Herra poltti huoneensa”. Huhta ja päätoimittaja Erkki Vala saivat artikkelin vuoksi syytteen rikoksen uusimisesta. Huhta tuomittiin sakkoihin ja hän suoritti tuomion muuntorangaistuksena Katajanokan vankilassa.

title: Artturi H. Virkkunen

text: Virkkunen toimi Suomalaisen normaalilyseon historian kollegana 1891–1899, Helsingin yliopiston Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian dosenttina 1895–1902, Suomalaisen reaalilyseon lehtorina 1899–1902, Suomalaisen normaalilyseon historian yliopettajana 1902–1907 sekä kouluhallituksessa historiallisten aineiden ylitarkastajana 1903–1921 ja kouluneuvoksena 1918–1921. Hän oli myös Uuden Suomettaren päätoimittajana 1917–1918, Uuden Suomen päätoimittajana 1919 sekä Turun yliopiston historian professorina ja rehtorina 1921–1924.

title: John Morley

text: Morley valmistui 1859 lakimieheksi, mutta siirtyi pian sanomalehdentoimittajaksi. Hän julkaisi 1867–1882 "Fortnightly Review" -lehteä ja toimi 1880–1883 "Pall Mall Gazetten" päätoimittajana. Hän oli parlamentin alahuoneessa vuosina 1883–1895 Newcastlen ja 1896–1908 Montrose Burghsin edustajana. Morley toimi 1886 Irlannin asiain ministerinä William Gladstonen kolmannessa hallituksessa ja toimi pääministerin oikeana kätenä valmisteltaessa Irlannin itsehallintolakia ("home rule"), joka tosin ei mennyt läpi parlamentissa. Hän toimi uudelleen Irlannin ministerinä vuosina 1892–1895. Tämän jälkeen Morley keskittyi vuosikymmeneksi lähinnä kirjallisiin töihinsä, mutta liberaalien palattua oppositiokauden jälkeen takaisin valtaan hän toimi Intian asioiden ministerinä Henry Campbell-Bannermanin ja Herbert Henry Asquithin hallituksissa joulukuusta 1905 marraskuuhun 1910.

title: Matilda Kaihosalo

text: Frenckellin paperitehtaan työmiehen perheeseen syntynyt Matilda Kaihosalo liittyi työväenliikkeeseen vuonna 1905. Hän osallistui Paperiteollisuustyöväen liiton perustamiskokoukseen huhtikuussa 1906 ja tuli valituksi sen liittotoimikuntaan. Tamperelainen Kaihosalo oli mukana työväenliikeen nais- ja nuorisotoiminnassa ja tuli tunnetuksi aktiivisena työväenasian puolestapuhujana. Vuosina 1915–1916 hän oli palvelijattarien ammattiosaston johtokunnan jäsen. Kaihosalo toimi Tampereen vallankumouksellisen keskusneuvoston jäsenenä talvella 1917–1918 ja keväällä 1918 hän työskenteli "Kansan Lehden" toimituksessa. Sisällissodan jälkeen hän sai kahden vuoden vankilatuomion.

title: John Välimäki

text: Vuodesta 1908 lähtien Välimäki työskenteli Michiganin Hancockissa ilmestyneen "Työmiehen" toimittajana. Lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuotta myöhemmin. Copper Countryn kuparikaivosalueella Välimäki ja muut WFM:n organisaattorit, kuten Frank Aaltonen ja John Kolu, onnistuivat parissa vuodessa perustamaan viisi ammattiosastoa, joihin liittyi yli 7 000 kaivosmiestä. Vuonna 1912 Välimäki valittiin Työmiestä julkaisseen Työmies Publishing Companyn johtoon ja 1913–1914 hän oli yksi Kuparisaaren kaivoslakon johtajista. Myöhemmin Välimäki toimi sanomalehtimiehenä eri puolilla Pohjois-Amerikkaa, työskennellen "Raivaajan" ja "Työkansan" toimittajana sekä "Toverin" päätoimittajana.

title: Matti Wiitala

text: Suomessa syntynyt Wiitala työskenteli terästyöläisenä ja toimi amerikansuomalaisen työväenliikkeen luennoitsijana ja puhujana. Hän oli kommunistisen "Eteenpäin"-lehden päätoimittaja sekä "Työmiehen" päätoimittaja vuosina 1937–1944. Vuonna 1932 Wiitala valittiin Yhdysvaltain Suomalaisen Työväenjärjestön toimeenpanevaan komiteaan. Hän kuoli sydänkohtaukseen ollessaan työmatkalla New Yorkiin.

title: Luettelo jääkäreistä S

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat kaupunginviskaali Fredrik Victor Söderström ja Hilma Mathilda Sundell. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Signe Regina Wahlstenin kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1907 ja liittyi Vaasalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1907–1911 ja kevätlukukaudella vuonna 1915 Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa. Opintojaan hän rahoitti työskentelemällä ylimääräisenä lääninkanslistina ja kirjaajana Uudenmaanläänin lääninhallituksessa vuosina 1907–1912. Opintojensa jälkeen hän työskenteli Turun ruotsalaisesta teatterin näyttelijänä vuosina 1912–1914 ja Karjaan piirin virkaa tekevänä nimismiehenä kesällä 1913 ja 1914 sekä Lohjan kihlakunnan virkaa tekevänä henkikirjoittajana vuosina 1914–1915. Söderström keskeytti opintonsa Helsingin yliopistossa ja liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 15. maaliskuuta 1915 ja sijoitettiin 1. komppaniaan. Leiriltä hänet komennettiin 6. elokuuta 1915 Tukholmaan, missä hän toimi sihteerinä jääkäriliikkeen toimistossa vuosina 1915–1918. Söderström palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen elokuussa vuonna 1918. Suomeen palattuaan hän työskenteli sanomalehtiselostajana Saksan Helsingin-lähetystössä vuosina 1918–1920 ja Svenska Tidningenin toimittajana vuosina 1919–1920 sekä Allas Journalin päätoimittajana vuosina 1921–1923 ja Allas Krönikan päätoimittajana vuosina 1923–1926. Myöhemmin hän ryhtyi julkaisemaan "Klockarfaria" toimien myös sen päätoimittajana aina lehden lakkauttamiseen vuoteen 1937 saakka. Itse julkaisijana hän toimi vuosina 1926–1933. Lisäksi hänen toimittaja töistään mainittakoon toimiminen Svenska Pressenin toimituksen jäsenenä vuosina 1927–1928 ja Nylandin päätoimittajana vuosina 1928–1933 sekä hän toimitti biografisen käsikirjan "Vem och Vad" vuosina 1926, 1930 ja 1936. Lisäksi hän toimitti myös vuodesta 1924 alkaen joululehteä "Julen". Vuodesta 1937 alkaen hän työskenteli Radiobladetin toimittajana aina vuoteen 1941 saakka. Söderström on haudattu Helsingin Hietaniemeen. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Jääkärimerkki.

title: Väinö Vuorio

text: Väinö Aarre Vuorio (2. syyskuuta 1895 Urjala – 31. heinäkuuta 1929 Uusikirkko) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Vuorio oli 1920-luvulla keskeinen vaikuttaja kielletyssä Suomen kommunistisessa puoluessa sekä monissa julkisissa työväenjärjestöissä. Vuosina 1922–1923 Vuorio toimi samanaikaisesti Suomen sosialidemokraattisen nuorisoliiton (SSN) puheenjohtajana ja Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) pää-äänenkannattaja Suomen Työmiehen päätoimittajana.

title: Arvi Turkka

text: Turkka kävi oppikoulua kuusi luokkaa ja oli sen jälkeen saha- ja rakennustyömies, myöhemmin hän oli Valtionrautateiden liikenneosaston virkamiesosastolla vuoteen 1918. Sen jälkeen hän työskenteli toimittajana Pohjan Kansassa Oulussa 1919–1923 ja oli Pohjan Kansan vastaava toimittaja 1920. Pohjolan Työmiehen aputoimittaja hän oli 1924–1929, Pohjolan Työmiehen vastaava toimittaja 1931–1937 ja Pohjolan Työn toimittaja Oulussa, Pohjolan Työn päätoimittaja 1937 ja 1942.

title: Hjalmar Kahelin

text: Kahelin kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1887. Yleisen oikeustutkinnon hän suoritti 1892 ja valmistui varatuomariksi 1895. Hän työskenteli tämän jälkeen asianajajana ja oli asianajotoimisto Kahelin & Walldénin osakkaana vuosina 1897–1900. Hän toimi kanslistina postihallituksessa vuosina 1900–1901, Porvoon hiippakunnan tuomiokapitulin sihteerinä vuosina 1901–1909 sekä senaatin kirkollis- ja opetustoimituskunnan esittelijänä ja sihteerinä vuosina 1909–1918. Suomen itsenäistyttyä Kahelin toimi Korkeimman hallinto-oikeuden jäsenenä ja hallintoneuvoksena 1918–1938 sekä virkaylioikeuden puheenjohtajana 1926–1939. Hän oli myös kustannusyhtiö WSOY:n apulaisjohtaja vuosina 1902–1935 ja Suomi-yhtiön johtokunnan sihteeri 1913–1917. Hän oli WSOY:n perustajan Werner Söderströmin serkku.

title: Taavi Tainio

text: Tainio oli "Länsi-Suomen Työmiehen" toimitussihteerinä Turussa 1899–1900 ja toimi agitaattorina ja puhujana 1900–1903. Vuonna 1904 hänet pidätettiin kutsuntalakkoihin yllyttämisestä. Tainio siirtyi sitten Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi 1904–1906 "Amerikan Suomalaisen Työmiehen", "Pohjan Tähden" ja "Raivaajan" toimittajana sekä luennoitsijana. Vuonna 1906 hän palasi Suomeen ja oli "Länsi-Suomen Työmiehen" (huhtikuusta 1906 "Sosialisti") päätoimittajana Turussa 1906–1907 sekä 1908 ja tämän jälkeen kansankeittiön omistajana Turussa 1909–1914. Tänä aikana hän oli kahdesti vankilassa, 1909 sakramentin pilkasta ja majesteettirikoksesta vuosina 1913–1914.

title: Kössi Koskinen

text: Vuonna 1899 Koskinen toimi lyhyen aikaa myös Tampereella ilmestyneen "Kansan Lehden" ensimmäisenä ja tuolloin myös ainoana palkattuna toimittajana. Hän teki lehteä yhdessä puolisonsa Annan kanssa, mutta ajautui pian riitoihin kirjapainonomistajan J. V. Hellbergin kanssa, joka ei suostunut enää painamaan lehteä, mikäli Koskinen jatkaa toimittajana. Hänen katsottiin työväenasian sijaan keskittyneen lähinnä "skandaalikirjoituksiin" ja elokuussa 1899 toimittajaksi vaihtuikin oululainen puuseppä M. V. Vuolukka. Koskisen aikana oli myös alkanut vastakkainasettelu Kansan Lehden ja toisen työväenlehden "Työmiehen" välillä. Hän kritisoi lehden päätoimittajaa Matti Kurikkaa pitäen itse työväenliikkeen keskeisenä tehtävänä Suomen autonomian puolustamista, eikä luokkataistelua kuten Työmiehen linja oli. Vuonna 1898 Koskinen oli itse ollut mukana perustamassa Työmiehen kirjapainoa.

title: Kaarlo Harvala

text: Harvala toimi Suomen maanvuokraajain liiton sihteerinä Tampereella vuosina 1912–1918. Sisällissodan aikana vuonna 1918 hän joutui vankilaan poliittisista syistä. Vankilasta vapauduttuaan Harvala työskenteli Kansan Sanan ja Kansan Lehden päätoimittajana Tampereella sekä Sosialisti-lehden toimittajana Turussa vuonna 1919. Vuosina 1919–1921 hän oli Suomen Sosialidemokraatin toimittaja. Harvala toimi sisällissodan jälkeen myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.

title: A. B. Mäkelä

text: Valmistuttuaan hän muutti Kuopioon, jossa mm. avusti Minna Canthia Wapaiden Aatteiden toimittamisessa (1889-1890). Lisäksi hän työskenteli "Savon", "Tapion" ja "Uuden Savon" toimittajana vuosina 1888–1892. "Viipurin Sanomien" toimittajana hän toimi 1892–1894 ja Työmiehen päätoimittajana 1899–1901.

title: Henry Koski

text: Vuokraviljelijän perheeseen syntynyt Koski muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1907, työskenteli metsä- ja kaivostyöläisenä ja liittyi sosialistiseen liikkeeseen. Hän toimi ammattiliiton virkailijana ja "Työmiehen" toimittajana ja liittyi 1920-luvun alussa kommunistiseen liikkeeseen. Vuosina 1923–1926 Koski oli "Työmiehen" päätoimittaja. Hän erosi Yhdysvaltain Suomalaisesta Työväenjärjestöstä ja kommunistipuolueesta amerikansuomalaisesta Keskusosuuskunnasta käydyn taistelun aikana. Sen jälkeen Koski toimi Keskusosuuskunnan johdossa ja työskenteli "Työväen Osuustoimintalehden" toimittajana.

title: Kössi Ahmala

text: Ahamala toimi kaikilla asuinpaikkakunnillaan aktiivisesti Sosialidemokraattisessa nuorisoliitossa ja Helsingissä hänestä tuli nopeasti paikallisen nuorisojärjestön henkinen johtohahmo.[1] Vuosina 1915–1918 Ahmala ja Kasper Tanttu johtivat Helsingin sosialidemokraattisen nuorisoseuran Decamerone-kirjallisuusklubia. Kyseessä oli työläisintellektuellien viikottain kokoontunut vapaamuotoinen keskustelukerho, joka muiden julkaisukanavien puuttuessa toimitti myös käsin kirjoitettuja lehtiä.[4] Ahmalan ja Tantun lisäksi mukana olivat työläiskirjailijoista muun muassa Emil Lindahl ja Lennart Berghäll.[5] 1910-luvulla Ahmala tunnettiin sosialidemokraattisen puolueen sisällä myös mielipidevaikuttajana, joka puhui erityisesti työväenkulttuurin puolesta. Työmiehen pitkäaikainen päätoimittaja Edvard Valpas pyrki ohjaamaan suomalaista työläiskirjallisuutta puolueuskolliseksi, mutta Ahmalan mielestä sen piti avartua myös porvarilliseen suuntaan, jotta työläiskirjallisuus pysyisi aikakauden kirjallisten suuntausten mukana. Vuonna 1916 hän esitti yhdeksi keinoksi puolueesta riippumatonta työläiskirjailijoiden liittoa ja tammikuussa 1917 pidettiinkin Työväen Kirjallisuusliiton perustava kokous. Hanke jäi kuitenkin alkutekijöihinsä helmikuun vallankumouksen synnyttämien yhteiskunnallisten mullistusten myötä.[1]


query: Mitä lyhenne IRC tarkoittaa?

title: IRC

text: IRC ([1], puhekielessä irkki) on eräs Internetin pikaviestintäpalvelu (instant messenger), joka mahdollistaa reaaliaikaisen keskustelun Internet-käyttäjien välillä. IRC:n keskustelut käydään kirjoittamalla tekstiä ja lukemalla näytöltä muiden kirjoittamia viestejä. IRC:iin pääsee tarkoitusta varten tehdyllä asiakasohjelmalla tai joidenkin WWW-sivujen kautta.

title: IrcII

text: IrcII on IRC-asiakasohjelma, jonka julkaisi Michael Sandrof (nimimerkki "BigCheese") vuonna 1989. Se oli myös suosituin IRC-ohjelma useiden vuosien ajan, aina siihen asti kunnes Irssi syrjäytti sen.

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Korkeimman oikeuden lyhenne KKO on muodostettu epätavallisesti. Yleensä isokirjainlyhenne muodostetaan kunkin sanan alkukirjaimista. Näin lyhenne voisi tarkoittaa kihlakunnanoikeutta, jollaisia Suomessa aiemmin toimi. Merkityksessä korkein oikeus lyhenne on huonosti avautuva. Selitys lyhenteelle löytyy historiasta. Vuonna 1915 Lakimies-lehdessä julkaistiin kirjoitus "Oikeuslähteiden ja lähdeteosten merkitsemisestä".[3] Siinä olevassa oikeuslähteiden lyhenneluettelossa KO merkitsi kihlakunnanoikeutta. Siihen aikaan korkeinta oikeutta ei vielä ollut perustettu, vaan ylin oikeusaste oli senaatin oikeusosasto (SOO). Korkein oikeus perustettiin 1918. Vuonna 1920 Lakimies-lehdessä julkaistiin laajennettu ja paikoin uudistettu versio kirjoituksesta. Artikkelissa "Oikeuslähteiden, lähdeteosten ja oikeustapausten merkitseminen"[4] KO tarkoitti edelleen kihlakunnanoikeutta ja vastaperustettu korkein oikeus lyhennettiin KKO. Koska lyhenteen KO merkitys oli vakiintunut ja levinnyt yleiseen käyttöön, jouduttiin korkeimmalle oikeudelle etsimään toinen lyhenne. Lyhenneluettelon täydennystyön suoritti kolmejäseninen komitea, jonka ehdotuksen Suomalainen Lakimiesten Yhdistys hyväksyi kokouksessaan 26. toukokuuta 1920.[5][6]

title: IRC

text: IRC-palvelimen ylläpitäjä toimii IRC-operaattorina ja voi kutsua tähän tehtävään myös tekniikkaan hyvin perehtyneitä ja yhteistyökykyisiä IRC-käyttäjiä. IRC-operaattorit vastaavat verkon toiminnasta. Heidän tehtävänsä on hallinnoida ja valvoa ylläpitämänsä IRC-palvelimen toimintaa ja varmistaa IRC-verkon toimivuus. IRC-operaattorit voivat muun muassa yhdistää uusia palvelimia IRC-verkkoon tai katkaista yhteyksiä toisiin palvelimiin. He voivat myös katkaista käyttäjän yhteyden palvelimelle, mikäli hän käyttäytyy häiritsevästi tai haittaa palvelimen tai verkon toimintaa. Äärimmäisissä tapauksissa IRC-operaattori voi estää pysyvästi käyttäjän pääsyn palvelimelle tai jopa koko verkkoon.

title: Pikaviestintä

text: Tärkeä Internetin pikaviestinnässä käytetty protokolla on IRC ("Internet Relay Chat"), joka edelleen on aktiivisessa käytössä. IRCin jälkeen on kuitenkin otettu käyttöön useita internetin pikaviestintään tarkoitettuja protokollia, ja niistä suosituimpien ajatellaan usein sopivan kahdenkeskiseen yhteydenpitoon IRCiä paremmin, kun taas IRC on vahvimmillaan erittäin yhteisöllisessä kanssakäymisessä.

title: Slack

text: Slack tarjoaa myös väylän IRC-käyttäjille liittyä Slack-IRC-gatewayn avulla IRC-asiakassovelluksella Slack-ryhmään. Slack muodostaa oman IRC-palvelimen johon voi liittyä käytännössä millä vain IRC-asiakassovelluksella. Jotkin avoimen lähdekoodin organisaatiot, kuten esimerkiksi Wordpress.org ovat hylänneet IRC käytön ja siirtyneet Slackiin, koska Slackin käytön aloittaminen on huomattavasti helpompaa IRC:n verrattuna. Slack tarjoaa myös VoIP-puhelut ja tiedostonjako-ominaisuudet.

title: Rekisteritonni

text: Bruttorekisteritonni (lyhenne brt) tarkoittaa aluksen kokonaiskapasiteettia. Nettorekisteritonni (lyhenne nrt) puolestaan tarkoittaa kykyä ottaa lastia.

title: Doksaus

text: Englannin kielen sana "doxing" on johdettu sanasta "docs", joka on lyhenne sanasta "documents". 1990-luvulla samasta asiasta käytettiin käytettiin ilmaisua "dropping dox", ja se lyhentyi myöhemmin muotoon "dox". "Wired"-lehden mukaan käsitettä käytettiin esimerkiksi seuraavalla tavalla: ”Zero Cool pissed me off, so I’m dropping his dox in IRC.”

title: Et al.

text: et al. () on latinankielinen lyhenne, joka tarkoittaa suomeksi ”ja muut” tai ”ynnä muut” ja jota vastaa lyhenne ”ym.”

title: IRCnet

text: IRCnet on yksi suurimmista IRC-verkoista. Suomessa IRC on yleensä ymmärretty nimenomaan IRCnet-verkkona. Suomalaiset IRC-palvelimet sijaitsevat pääosin tässä verkossa.

title: IRC-botti

text: IRC-botti on palvelu, jonka tulisi toimia jatkuvasti. Sen pitää ensinnäkin toimia palvelinkoneella, joka on jatkuvasti päällä ja jatkuvasti yhteydessä Internetin välityksellä irc-verkkoon/verkkoihin. Jatkuvuutta estävät monet tekijät kuten irc-serverin splitit, irc-serverin uudelleenkäynnistys, irc-serverin sammutus, IRC-botin palvelinkoneen uudelleenkäynnistys, IRC-botin palvelinkoneen sammutus, yms.

title: IRC-botti

text: IRC-botit antavat kanavan valtuutetuille kanavaoperaattoreille automaattisesti tai salasanakyselyn jälkeen operaattoristatuksen aina, kun he saapuvat kanavalle. Irc-botit estävät ei-toivottujen käyttäjien pääsyä kanavalle kickeillä ja banneilla. IRC-botit voivat kontrolloida myös irkkaajien toimintaa estämällä ei-toivotut tilanteet kuten floodaus, join-flood, idlaus, ei-toivottujen sanojen sanominen, ei toivottujen lempinimien (nick) käyttö, yms.

title: IRC

text: Netsplit, puhekielessä splitti, tapahtuu, kun kahden IRC-palvelimen välinen yhteys syystä tai toisesta katkeaa. Tällöin molemmat puolet näkevät vastakkaisen puolen poistuvan IRC:stä, ja syntyy ikään kuin kaksi erillistä IRC-verkkoa. Kun yhteys kahden IRC-palvelimen väliin palaa ennalleen, yhdistetään molemmat puolet taas samaan IRC-verkkoon ja käyttö jatkuu normaalisti.

title: IRC-Galleria

text: Koska IRC-Galleriaan pääsevät rekisteröitymään muutkin kuin IRC-käyttäjät, sivustolle lisättiin ominaisuus, jolla IRC-käyttäjät voivat erottautua muista. IRC-käyttäjä voi tunnistautua irkkaajaksi IRCnetissä ja QuakeNetissä olevien IRC-bottien kautta. Tällöin käyttäjällä on mahdollisuus valita asetukset siten, että hänen profiilinsa näkevät vain toiset irkkaajiksi tunnistautuneet.

title: IRC

text: IRC-protokollassa ei ole määritelty merkistökoodausta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kukin asiakas päättää itse, mitä merkistöä käyttää. Perinteisesti suomalaisilla IRC-kanavilla käytetään Latin-1-merkistöä, mutta muitakin käytäntöjä esiintyy, kuten WIN-1252-merkistö tai eurolaajennettu Latin-9-merkistö. Osa suosii UTF-8-merkistöä, johon siirtymisestä perustettiin loppuvuodesta 2005 kampanja,[5] joka kehottaa kaikkia siirtymään UTF-8:n käyttöön vuoden 2006 alettua. Siirtymän tarpeellisuus on toisaalta myös kyseenalaistettu.[6] Monet asiakasohjelmat ovat kuitenkin jo jonkin aikaa tarjonneet mahdollisuutta automaattiseen kääntämiseen UTF-8:n ja vanhojen merkistöjen välillä ja myös mIRC, eräs käytetyimmistä asiakasohjelmista, sai tuen tälle alkuvuodesta 2006. Tämä helpottaa UTF-8-merkistön käyttöä.

title: IRC-Galleria

text:
IRC-Galleria on Herdifier Oy:n suomalainen WWW-yhteisöpalvelu, johon suomalaiset Internetin käyttäjät voivat lisätä valokuvia ja tietoja itsestään. Rekisteröityneet käyttäjät voivat kommentoida valokuvien alle. Palvelun perusti Tomi Lintelä joulukuussa 2000 ja se oli nimensä mukaisesti tarkoitettu alun perin vain IRC:n käyttäjille. Toiminta-ajatuksena oli mahdollistaa keskustelukumppanin näkeminen muutoin tekstipohjaisessa IRC-keskustelussa. Käyttäjämäärän kasvaessa IRC-Galleria alkoi kiinnostaa myös muita kuin Internet Relay Chatin käyttäjiä. Marraskuussa 2006 IRC:n käyttäjiksi oli IRC-Gallerian käyttäjistä ilmoittautunut noin 20 %.
Maaliskuusta 2003 lähtien palvelun takana on ollut varta vasten IRC-Galleriaa varten perustettu Dynamoid Oy. Sitä ennen IRC-Galleria toimi Finnish IRC and Internet Users Ry:n alaisuudessa. Huhtikuussa 2007 Suomalainen Sulake Corporation Oy osti Dynamoidin. Kauppahinta oli 12,5 miljoonaa euroa eli Dynamoidin liikevaihtoon verrattuna 6,6-kertainen ja tulokseen verrattuna 25-kertainen.

title: IRC-Galleria

text: IRC-Gallerialle myönnettiin Avainlippu-alkuperämerkki vuoden 2007 lopussa. IRC-Galleria on ainoa Avainlippu-tunnuksen saanut Internet-yhteisö.

title: IRC-Galleria

text: IRC-Galleria on hämärtänyt "irkki"- ja "irkkaus"-käsitteiden merkitystä. Nuorten puhekielessä niillä viitataan usein IRC-Galleriaan ja sen käyttöön. Termien alkuperäinen merkitys on kuitenkin Internet Relay Chat ja sen käyttö. Puhekielessä IRC-Galleriasta käytetään myös nimityksiä "galleria" ja "galtsu".

title: IRC

text: IRC-botit ovat IRC-verkkoon yhteydessä olevia tietokoneohjelmia, botteja, jotka voivat muun muassa ylläpitää kanavaa. Ne ovat oikeastaan robotteja, jotka automatisoivat kanavan ylläpidollisia toimenpiteitä. IRC-palvelimilla toimivia botteja kutsutaan palveluiksi. Yleensä IRC-botit ovat kuitenkin käyttäjien itsensä ylläpitämiä. Niitä käytetään lähinnä varmistamaan, että kanava pysyy alkuperäisten omistajien hallussa. Bottien tarkoitus on pysyä aina kanavalla ja antaa valituille henkilöille kanavaoperaattorin oikeudet heti kanavalle saapumisen jälkeen tai heidän syötettyään salasanan botille yksityisviestillä. IRC-botti voi myös potkaista (kick) liian kauan hiljaa olleen irkkaajan kanavalta (idlekick). IRC-botti voi bannata huonosti käyttäytyvän keskustelijan kanavalta määräajaksi tai toistaiseksi.

title: Chatti

text: Chatit ovat anonyymejä keskustelupaikkoja, joissa keskustelija voi luoda itselleen virtuaalisen hahmon. Se voi olla täysin kuvitteellinen tai pohjautua enemmän tai vähemmän todellisuuteen. Keskustelijoiden ip-osoitteita ei ole näkyvillä chatissa. Chatit toimivat yleensä yhdellä palvelinkoneella toisin kuin IRC. Tästä on seurauksena se, että kun ircissä samassa käyttäjäavaruudessa voi olla jopa satojatuhansia käyttäjiä, niin chatissa käyttäjiä on paljon vähemmän, tyypillisesti muutamia kymmeniä. Näin chat ei ole viestintäympäristönä ircin tapaan avoin, vaan paljon rajoitetumpi, kun käyttäjä yleensä voi olla vain yhdessä chatissa kerrallaan. Chattien yhteydessä on tavallisesti käyttäjätietoja sisältävä galleria, joka on chattikohtainen. Ircin käyttäjille on kaikkia suomalaisia palveleva Irc-galleria, joskin sen käyttäjistä vain pieni osa on varsinaisia irkkaajia.

title: IRC-Galleria

text: IRC-Gallerian perustajien uusi yritys Herdifier Oy osti IRC-Gallerian Somia Dynamoid Oy:lta kesäkuussa 2014.

title: IRC

text: IRC-operaattorit eivät yleensä puutu kanavanvaltauksiin; tämä tosin vaihtelee melko paljon verkoittain. Teknisistä syistä kanavien alkuperäisiä omistajuuksia on yleensä mahdotonta selvittää. Tämä aiheuttaa myös IRC-operaattoreille suuren työmäärän, sillä vallattuja tai ilman kanavaoperaattoreita olevia kanavia on usein todella paljon. Yleensä IRC-operaattorit puuttuvat kanavanvaltauksiin vain, jos se häiritsee verkon toimintaa, esimerkiksi kanavan valtaaminen palvelunestohyökkäystä apuna käyttäen.

title: IRC

text: Vastaavasti esimerkiksi puolalaisilla IRC-kanavilla käytetään yleensä ISO 8859-2-merkistöä ja japanilaisilla IRC-kanavilla ISO 2022-JP- tai Shift-JIS-merkistöä.

title: IRC

text: IRC on avoin TCP/IP:n päällä toimiva protokolla. Käyttäjä käyttää IRC:tä ottamalla yhteyden IRC-palvelimeen asiakasohjelmalla. IRC:stä on useita palvelin- ja asiakasohjelmatoteutuksia. IRC-palvelimet muodostavat keskenään IRC-verkkoja. Suosituimmat IRC-verkot ovat QuakeNet, EFnet (Eris Free Network), IRCnet sekä Undernet, joista IRCnet ja EFnet vastaavat parhaiten alkuperäistä vuonna 1988 aloitettua IRC-verkkoa. Joillakin kielillä on omia verkkojaan, esimerkiksi ranskankielinen EpiKnet ja espanjankielinen IRC-Hispano. Useimmat IRC-verkot ovat julkisia, eli verkkoon voi liittyä keskustelemaan kuka tahansa. IRC:n käyttäjä saa viestejä ainoastaan olleessaan kytkeytyneenä palvelimeen; jos käyttäjä ei ole verkossa, hänelle lähetetyt viestit jäävät saapumatta. Pysyvä IRC:ssä paikallaolo vaatii koko ajan päällä olevan asiakasohjelman pysyvästi verkossa olevalla koneella. Tämä voi tapahtua Unix-koneessa ajettavalla tekstipohjaisella IRC-ohjelmalla, jolloin puhutaan shell-tunnuksesta tai samankaltaisella ns. bouncer-ohjelmalla, joka toimii välityspalvelimena ja kerää viestejä käyttäjän poissaolon aikana.

title: Floodaus

text: Floodaus (, suomeksi "tulviminen") tarkoittaa sitä, että esimerkiksi IRC-palvelimella oleva käyttäjä tai IRC-botti lähettää palvelimelle useita ja/tai samoja viestejä peräkkäin pienellä aikavälillä. Floodaukselta suojaudutaan siten, että viestien peräkkäislähettämisen maksimilukumäärää kontrolloidaan IRC-palvelimilla suhteutettuna aikaan (estetään toisto/"vuodatus"). Jos joku ylittää tuon arvon (toistaa), hänen yhteytensä palvelimeen katkaistaan ja hänen yhteyskatkoviestiksi ilmoitetaan "Excess Flood". Floodaus ei tarkoita spämmimistä.

title: Tasavirta

text: Tasavirtapiireissä yleisimmin esiin tulevia suureita ovat muun muassa sähkövirta, jännite, resistanssi eli vastus ja teho. Sähkövirta tarkoittaa johtimessa liikkuvan virran suuruutta ja sitä mitataan ampeereissa (lyhenne A). Jännite on napojen sähkövarauksien aiheuttama potentiaaliero, ja sitä mitataan voltteina (lyhenne V), eli plus- ja miinuspotentiaalien erona (esimerkiksi jos miinus navan potentiaali on 0V ja plus navan potentiaali on +12 V, tällöin näiden välillä vaikuttaa +12 V:n jännite). Resistanssi eli vastus taas tarkoittaa, kuinka paljon johdin vastustaa virran kulkua. Jokaisella johtimella on vastusarvo; suprajohteiden ominaisvastus kuitenkin saadaan tietyissä olosuhteissa käytännössä nollaan. Teho tarkoittaa sähkövirran aikayksikköä kohti tekemää työtä, ja sitä mitataan watteina (lyhenne W).

title: IRC

text: IRC on tekstiprotokolla, mikä tarkoittaa sitä, että kaikki siirtyy selkokielisenä tekstinä verkon yli. Nykyisin moni IRC-verkko tukee myös SSL-protokollalla salattua yhteyttä.

title: IRC

text: Nykyään maailmassa on useita satoja IRC-verkkoja. Ne pyörivät useilla eri IRC-palvelinohjelmilla ja niitä hallinnoivat lukuisat IRC-operaattorit. Palvelimen ja IRC-käyttäjän välinen protokolla on perusteissaan pysynyt samana, joten kaikkia IRC-verkkoja voi käyttää samalla ohjelmistolla.

title: Konesuunta

text: Konesuunta (, lyhenne MD) tarkoittaa paperinvalmistuksessa paperiradan tai paperikonetekstiilin kulkusuuntaa paperikoneessa. Poikkisuunta tarkoittaa kulkisuunnalle 90 asteen kulmassa olevaa poikittaista suuntaa (, lyhenne CMD).

title: LOL (lyhenne)

text: LOL on BBS-yhteisöistä levinnyt tapa ilmaista selkeästi humoristista suhtautumista. Nykyään sitä käytetään muun muassa verkkopeleissä, IRCissä ja keskustelufoorumeilla. LOL on jossakin määrin saanut sijaa myös puhekielessä varsinkin nuorten tietokoneen käyttäjien keskuudessa.

title: IRC-botti

text: Bottia voi ohjata sen omistaja ja hänen valtuuttamansa irkkaajat. Käytännössä tämä usein tarkoittaa sitä, että IRC-kanavalla on normaalilta käyttäjältä päällisin puolin näyttävä botti, joka suorittaa valtuutettujen käyttäjien haluamia toimintoja tietyillä komennoilla. IRC-botti voi asetuksistaan riippuen joko tarkkailla kanavan keskustelua siltä varalta, että joku oikea käyttäjä "sanoo" kanavan keskustelun keskelle repliikin, jonka IRC-botti tunnistaa joksikin komennokseen, tai vaihtoehtoisesti ottaa vastaan komentoja yksityisviesteinä oikeilta käyttäjiltä. Boteissa voi olla skriptejä, jotka voivat kertoa muille kanavan irkkaajille, milloin kysytty irkkaaja on viimeksi ollut kanavalla.


query: Milloin käytiin Iranin ja Irakin välinen sota?

title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sota käytiin 22. syyskuuta 1980 – 20. elokuuta 1988. Irakin johtaja Saddam Hussein aloitti sodan Irania vastaan, koska hän halusi vallata vallankumouksen heikentämältä Iranilta Khūzestānin öljykenttiä ja Shatt al-Arabin vesiväylän.

title: Persianlahden sota

text: Irak aloitti vuonna 1980 Irakin–Iranin sodan, joka Iranin takia pitkittyessään ajoi Irakin valtaviin velkoihin. Tukholman kansainvälisen rauhantutkimusinstituutin (SIPRI) arvion mukaan Irak käytti raskaan aseistuksen ostamiseen vuosina 1984–1989 liki 12 miljardia dollaria. Irak oli ollut Neuvostoliiton aseteollisuuden paras asiakas, mutta myös länsimaat, etenkin Ranska ja Saksa, olivat hyötyneet asekaupasta Irakin kanssa. Vasta vuonna 1987 suurvallat ryhtyivät tositoimiin lopettaakseen sodan, jossa jo toista miljoonaa ihmistä oli saanut surmansa. Siihen mennessä oli tullut selväksi, ettei Iranin uskonnollista johtajaa ajatollah Khomeinia pystyttäisi kukistamaan, ja sodan osapuolet olivat valmiit tasapeliin. Vuonna 1988 päättyneen sodan jälkeen Irak oli velkaa varsinkin Kuwaitille. Irakissa oltiin muille arabimaille katkeria siitä, etteivät ne olleet tukeneet Irakia kyllin sen taistelussa Iranin islamilaista šiiafundamentalismia vastaan[3][4].

title: Irakin–Iranin sota

text: Sota seisautti tai jarrutti molempien maiden taloudellista kehitystä sekä häiritsi maiden öljykauppaa lännen kanssa. Sodassa tuhoutui myös paljon öljyteollisuutta. Suurin osa Iranin öljytuloista meni sodan kustantamiseen. Työikäisten miesten lähtö sotaväkeen, kuolemat ja vammautumiset siellä supistivat Irakin maataloutta[78]. Irakille sodan arvioidaan maksaneen noin 450 miljardia dollaria ja Iranille 650 miljardia dollaria[79]. Sodan alkaessa Irakilla oli ollut valuuttavaroja yli 15 miljardia dollaria mutta sodan päätyttyä velkaa 30 miljardia dollaria[80]. Velka uhkasi Irakin olemassaoloa[81]. Kuwait vaati antamansa velan takaisinmaksua[82]. Näin Irakin-Iranin sota johti Irakin hyökkäykseen Kuwaitiin, joka johti Persianlahden toiseen sotaan, joka johti osaltaan lopulta Irakin sotaan. Irakin sota puolestaan johti islamilaisen fundamentalistijärjestö Isisin nousuun.

title: Irakin–Iranin sota

text: Kun Irak hyökkäsi vuonna 1980, se menestyi hyvin, mutta kahden vuoden kuluessa Iran pääsi niskan päälle. Sota pitkittyi vuosia kestäneeksi asemasodaksi, joka rasitti molempien maiden taloutta. Iranin johtaja ajatollah Khomeini halusi kostaa sodan aloittamisen. Iranille oli tyypillistä jalkaväkeä käyttävä sodankäyntitapa, kun taas Irakilla puolestaan oli enemmän käytössään raskasta kalustoa. Voimasuhteet olivat suunnilleen tasapuoliset sotakoneistojen erilaisuudesta huolimatta. Iranille sota oli uskonnollinen marttyyrien sota.

title: Irakin hyökkäys Iraniin vuonna 1980

text: Irakin hyökkäys johon liittyi siviiliuhreja ja ihmisoikeusrikkomuksia Irakin puolelta nostatti Iranissa isänmaallisuuden aallon. Se yhdisti Iranin kansan, joka oli jakautunut kahtia islamilaisessa vallankumouksessa Khomeinin puolustajiin ja vastustajiin. Niinpä siviilien paetessa sota-alueilta sinne saapui vapaaehtoisia taistelijoita.

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text: Ennen sotaa Iranin šaahi osti runsaasti aseita Yhdysvalloista. Irakin asevoimien kalusto oli hankittu Neuvostoliitosta, joka ei tuohon aikaan myynyt parasta kalustoaan. Molemmilla mailla oli suuret asevoimat. Irakin asevoimien varustelutaso oli heikompi. Iranin islamilainen vallankumous kuitenkin muutti tilanteen – Iran ei tulisi saamaan Yhdysvalloista apua, päinvastoin se oli asesaarron alainen ja Yhdysvallat pyrki estämään sen öljynviennin. Toisaalta Iranin öljyntuotanto kutistui ulkomaisten avustajien vetäydyttyä. Suunnilleen samaan aikaan Iranin islamilaisen vallankumouksen kanssa Saddam Hussein kaappasi vallan kenraali Ahmed Hassan Bakrilta. Saddam Hussein oli ennen sodan aloittamista tehtyjen pienten rajahyökkäysten perusteella päätellyt, ettei islamilaisen vallankumouksen heikentämä Iran pystyisi tehokkaaseen vastarintaan Irakin hyökkäystä vastaan. Irakin asevoimien upseerit suosittelivat maansa johtoa hyökkäämään Iraniin. Iranissa teloitettiin korkeita šaahin ajan upseereita ja vallankumouskaartit olivat heikkoja. Iranin armeijasta lähti upseereita edelleen maanpakoon. Iranin armeijalla oli myös pulaa sen käyttämän yhdysvaltalaisen sotilaskaluston varaosista, mikä heikensi ratkaisevasti armeijan taistelukykyä. Sekä Irakissa että länsimaisessa mediassa arvioitiin Iranin asevoimien kaluston käyttömahdollisuuksien heikentyneen jopa 40 %:iin alkuperäisestä. Arviolta 1/3 panssareista ja 1/2 koneista ei ollut enää käyttökunnossa. Lisäksi maasta poistuneet yhdysvaltalaiset sotilasneuvonantajat vaikeuttivat tilannetta muun muassa tuhoamalla varaosien tietokantoja tietokoneista.

title: Iranin historia

text: Sota kääntyi jo keväällä 1982 Iranin eduksi sen edetessä Irakin puolelle mm. lapsimarttyyrien voimien. Tästä rohkaistunut Khomeini tahtoi levittää vallankumousta koko Persianlahden alueelle. Tätä vastaan Irakin tueksi asettuivat Yhdysvaltain lisäksi myös alueen arabimaat ja verinen sota jatkui tuloksetta vuoteen 1988. Pienemmässä mittakaavassa taisteluja käytiin myös kurdien ja Iranin hallituksen välillä vuodesta 1979 1990-luvulle.

title: Irakin–Iranin sota

text: Sota kuitenkin vaikutti jonkin verran Iraniin positiivisesti, sillä sota teki Iranin armeijasta vahvemman ja Iran alkoi tuottaa omia sotakalustoja ja muita sotatarvikkeita.

title: Irakin–Iranin sota

text: Iranilaiset hakivat sodan edetessä Irakin kurdeilta tukea. Vastavetona Saddam Husseinin hallinto käytti kemiallisia aseita maassa asuvia kurdeja vastaan.

title: Irakin hyökkäys Iraniin vuonna 1980

text: Saddam koetti avata 30. syyskuuta 1980 neuvottelut Irakin ehdoilla sodan lopettamiseksi. Irakilaiset väittivät hallitsevansa nyt koko Shatt al-Arabia. Iranilaisten vastaus oli, että heidän laivastonsa saartoi sen Persianlahdelta niin ettei vesiväylää voitu käyttää. Iran päätti jatkaa sotaa, koska iranilaiset ajattelivat Irakin päämääränä olevan iranilaisen islamilaisen valtion tuhoamisen.

title: Teheran

text: Vuosina 1980–1988 käytiin Irakin–Iranin sota, ja Teheran oli useasti Irakin Scud-ohjusten maalitauluna.[12]

title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin hyökkäykset kilpistyivät yleensä Irakin tykistön, kranaatinheitinten, panssareiden ja helikoptereiden tulitukseen. Irak alkoi enenevissä määrin käyttää kemiallisia aseita ihmisaaltoja vastaan. Alussa Irak käytti kyynelkaasua[26], myöhemmin tappavia kaasuja.

title: Irakin–Iranin sota

text: Iran käytti myös 9–16-vuotiaita Basijin lapsisotilaita osin sen takia, että suuri osa maan väestöstä oli lapsia.[30] Lapsia ei ollut taisteluissa siksi, että Iranilla olisi ollut pulaa täysi-ikäisistä miehistä.

title: Irakin–Iranin sota

text: Irak vastasi Iranin ihmisaaltohyökkäyksiin kemiallisin asein, vaikka olikin allekirjoittanut niiden käytön kieltävän Geneven sopimuksen. Eräiden tietojen mukaan Irak käytti operaatio Ramadanissa kyynelkaasua. Taistelukaasut olivat tehokkaita hyökkääviä sotilastihentymiä vastaan.[49]

title: Irakin–Iranin sota

text: Iranin menestys ajoi Irakin puolustuskannalle, ja armeijan taistelumoraali oli huono. Irak oli vuonna 1982 romahduksen partaalla. Länsi alkoi tukea Irakia, koska pelkäsi Iranin vaikutusvallan kasvua. Niinpä Irakin asema koheni jonkin verran, ja vuonna 1984 mennessä sota oli vakiintunut tasapeliin[18], jossa Iran näytti olevan kuitenkin niskan päällä. Saddam järjesti kovalla kädellä muun muassa upseerien teloituksin armeijan uudelleen. Iran ja Irak ajautuivat asemasotaan, jossa yrittivät näännyttää toisensa. Iran ei saanut Irakin šiioja puolelleen[19], koska Saddam paransi heidän asemaansa Irakissa, ja Irakin shiiat olivat arabeja, eivät iranilaisia. Irakin puolella taisteli myös muun muassa jordanialaisia ja egyptiläisiä sotilaita[20].

title: Irak

text: Irakin–Iranin sota kesti 1980–1988 ja siinä kuoli lähes miljoona ihmistä. Irak pyysi rauhaa jo sodan alussa, mutta Khomeini torjui vuoteen 1988 asti kaikki Irakin rauhantunnustelut vaatien mm. sotakorvauksia ja Saddamin syrjäyttämistä, mihin Irak ei suostunut. Israelin koneet tuhosivat 1981 Irakin osittain valmiin Osirak-ydinvoimalan, Irakin koneet taas helmikuussa 1985 ydinvoimalan Būšehrissa, Iranissa. Irakin ilmaiskut siviilikohteisiin johtivat Iranin tykistöiskuihin Bagdadiin ja Basraan. Iran pääsi sodassa vuoden 1982 tienoilla määräävään asemaan ja alkoi ahdistella Irakia suurhyökkäyksillä. Irak kuitenkin kykeni yleensä torjumaan nämä hyökkäykset raskailla aseilla joita Irakilla oli enemmän kuin Iranilla. Irak käytti sodassa enenevissä määrin taistelukaasuja.

title: Irakin–Iranin sota

text: Sodassa käytiin ensimmäisen maailmansodan tapaan suuria maataisteluita jalkaväkijoukkojen välillä. Irak käytti ajoittain kemiallisia aseita ja Iran lapsisotilaita[1][2] ihmisaaltohyökkäyksissään. Varsinkin heikommin aseistautuneen Iranin miestappiot olivat valtavat. Koska Irak oli pitkään alakynnessä taistelurintamalla, se koetti etsiä vastustajastaan heikkoa kohtaa. Niinpä se alkoi hyökätä vastustajansa kaupunkien ja tankkereiden kimppuun. Iran kosti tämän, ja pian oli käynnissä kaupunkien sota ja tankkerisota. Molemmat osapuolet upottivat toistensa alueelle purjehtivia ulkomaisia tankkereita. Tämän vuoksi Yhdysvallat alkoi suojella Kuwaitiin matkanneita tankkereita, mikä johti joihinkin yhteenottoihin Yhdysvaltain ja Iranin välillä. Sota loppui, kun Irak alkoi taas menestyä ja Iran oli heikentynyt. Irak ajautui sodan takia valtaviin velkoihin.

title: Halabjan joukkomurha

text: Mm. Rober Fisk kirjoitti kirjassaan, että suurin kaasuaseiden käyttö kohdistui iranilaisia vastaan. On ilmeistä, että oli sovittu, että Iranin vastainen sota lopetettaisiin kaasun käytöllä. Tästä syystä USA peitteli myös Halabjan tapausta, joka liittyi suoraan tuohon Irakin ja Iranin loppuhuipennukseen 1988. Joissain piireissä ajateltiin, että Iran voittaisi sodan lopulta ja siksi joukkotuhoaseiden käyttö nähtiin keinoksi pakottaa Iran lopettamaan sota. Jos USA oli antanut luvan käyttää kaasua iranilaisia vastaan (100 000 uhria), niin olisi ollut hiusten halkomista puuttua siihen, että Iranin puolelta tapahtunut operaatio Halabjassa tukahdutettiin kaasulla. Saksalaiset toimittajat olivat tietoisia Halabjan tapauksesta tuoreeltaan ja yrittivät nostaa sitä esiin. Tuo tapaus irroitettiin Iranin sotaan liittyvästä kontekstistaan vuonna 1990, kun Irak hyökkäsi Kuwaitiin. Halabjan tapaus otettiin esille ja sitä käytettiin propagandassa Irakilaisia vastaan. Sitä kautta Saddam Husseinin hallinosta haluttiin tehdä Hitlerin tapainen kansanmurha-hallinto. On myös muistettava, että koko 1980-luvun lopun turkkilaiset kävivät pommittamassa kurdeja Irakin puolella. Robert Fisk myös huomioi sen, että kurdien ei tarvinnut osallistua Iranin vastaiseen sotaan, vaikka he olivat muodollissti irakilaisia.

title: Irakin–Iranin sota

text: Sodan pitkittyminen johtui lähinnä Iranin johtajan Khomeinin halusta kostaa hyökkäys Saddamille. Iran vaati ehtona rauhalle Irakilta suuria sotakorvauksia ja Saddamin vallasta poistamista ja tuomitsemista sotasyyllisenä[54]. Ensimmäisen vuoden aikana olisi ollut hyvä mahdollisuus sodan loppumiselle, Iran valtasi takaisin kaikki kaupungit joita se oli menettänyt ja irakilaiset sotilaat Iranissa oltiin tapettu, vangittu ja osa oli karannut Irakiin, tässä vaiheessa YK tuli ja antoi ehdotuksen että muut arabimaat korvaisi Irakin puolesta Iranille ja auttaisivat rakentamaan Khūzestānin uusiksi, mutta Khomeini ei hyväksynyt tarjousta ja päätti hyökätä Irakiin ja kaataa Saddam vallasta, Khomeini luuli että Iran pystyisi helposti valtamaan Irakin kun se näki kuinka nopeasti Iran valloitti takaisin Khūzestānin. Näin ei kuitenkaan käynyt eikä Iran kaatanut Saddamia, Iranille tuli vain enemmän tappioita. Pitkää sotaa piti yllä se, että molemmat osapuolet olivat sotilaallisesti tasavahvoja: Irakilla oli enemmän aseita, Iranilla sotilaita. Se että muut maat myivät aseita sotijamaihin, joissa ei ollut merkittävää raskasaseteollisuutta, pitkitti myös sotaa. Irak olisi halunnut rauhaa jo 1982, kun Saddam huomasi sodan kääntyneen tappiolliseksi. Khomeinin sotahalua lienee selittänyt eniten kiihkeä uskonnollisuus. Khomeinin mielestä sota teki vallankumouksesta täydellisen. Iranilaisten johtajien mukaan maa pyrki valtaamaan muun muassa pyhän kaupungin Kerbalan ja pyrkivän jopa Jerusalemiin asti. Iranin sotahalun syyksi on väitetty muun muassa sitä, että maan vallankumousjohtajat Khomeini ja Rafsanjani halusivat kiinnittää kansan huomion maan sisäisistä ongelmista ulkoiseen viholliseen, ettei kansa nousisi vallankumoushallitusta vastaan[55].

title: Lähi-idän historia

text:
Arabiasta löytyy öljyä 1900-luvulla ja monesta köyhästä maasta tulee vauras öljyntuottaja.
Arabit ja Israel ajautuivat sotaan monta kertaa 40- ja 60-luvuilla. Nahistelu jatkui pienemmässä mitassa arabimilitanttien terrorismina ja Israelin vastaoperaatioina mm Libanonissa ja Gazassa. Iranissa tapahtui islamilainen vallankumous ja maa joutui Irakin kanssa sotaan. Irak miehitti Kuwaitin ja juuttui pitkälliseen konfliktiin kansainvälisen yhteisön kanssa. Yhdysvallat vapautti Kuwaitin Persianlahden sodassa 1990 ja kaatoi Saddam Husseinin hallinnon Irakin sodassa vuonna 2003. Monissa arabimaissa oli kansannousuja vuosina 2010-2011. Egyptissä protestointi johti ensin islamistien valtaan, sitten sotilasvaltaan. Syyriassa arabikevät vei tuhoisaan sisällissotaan ja humanitaariseen katastrofiin eli pakolaiskriisiin. Irakin ja Syyrian sisällissodat nostivat kalifaattiin pyrkivän jyrkän linjan islamilaisen Isis-järjestön maailmanpolitiikan keskiöön. Suurvallat sekaantuivat 1900- ja 2000-luvulla moneen otteeseen Lähi-idän tapahtumiin, milloin tukien sotijoita, milloin pyrkien rauhaa rakentamaan.

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text:
Vuonna 1969 Irakin pääministeri kutsui Khūzestānia Arabistaniksi. Vuonna 1971 katkesivat diplomaattiset suhteet Irakin ja Iranin väliltä, koska Iran tuki Irakin kurdikapinaa. Yhdysvallat avusti Irakin kurdeja vuodesta 1972. Samana vuonna Neuvostoliitto sopi Irakin kanssa sotilaallisesta avusta. Irak ja Iran toimivat Israelia vastaan muun muassa Jom kippur -sodassa 1973, mutta tämä ei helpottanut muuten maiden välejä. Sekä Irak että Iran hyötyivät öljykriisin aiheuttamasta raakaöljyn hinnan noususta ja saattoivat ostaa lisärahoilla muun muassa aseita.
Vuonna 1974 Irakin ja Iranin rajoilla kahakoitiin molemminpuolisin raskain tappioin. Irakin päätös sulkea öljyrikas Kirkukin alue pois tulevasta autonomisesta kurdialueesta suututti kansallismieliset kurdit aseelliseen kapinaan. Iran tuki Irakin kurdeja, jotka jätti seuraavana vuonna pulaan kun Iranin kanssa sovittiin asioista. Joulukuussa 1974 šiiat aloittivat maan eteläosassa kapinan, mutta se päättyi hallituksen järjestämiin vangitsemisiin ja teloituksiin. Vuonna 1975 iranilaiset toivat sotilaitaan kurdialueille ja Irakin sekä Iranin rajalla oli sen takia välikohtauksia. Irak yritti vastapainoksi tukea Iranin kurdien ja Khūzestānin arabien vastarintaa Irania vastaan. Neuvostoliitto ja arabimaat eivät tukeneet konfliktissa Irakia. Iran pelkäsi kapinaliikkeiden syntyä alueelleen ja täysimittaista sotaa. Shatt al-Arabin jaosta saatiin aikaan Algerin sopimus 6. maaliskuuta 1975, jossa Irak joutui antamaan puolet väylästä Iranille, mikä koettiin Irakin kenraalien keskuudessa nöyryyttävänä. Näin vaikka iranilaiset antoivat vastapainoksi pari kylää Qasr-i-Shrinin alueelta. Tämä johtui siitä, että sopimus salli Iranin käytännössä valvoa vesiväylän käyttöä. samoin Irak ja Iran sopivat vuonna 1975 ettei Iran auta enää Irakin kurdeja. Helmikuussa 1977 šiiat kapinoivat muun muassa Najafissa ja Karbalassa, mutta poliisin kukistaessa kapinan ei kuolonuhreiltakaan vältytty.

title: Irakin–Iranin sota

text: Loppujen lopuksi irakilaisten käyttämiin kaasuihin kuoli ehkä 100000 Iranin sotilasta.[52][53] Arviolta 5% iranilaisista kaatuneista kuoli tuskallisesti sinappikaasuun ja sariiniin, jotka tappoivat luultavasti vahingossa myös irakilaisiakin. Irak käytti myös hermokaasuja. Irak käytti iranilaisia siviilejä vastaan lentokonein ja ohjuksin kuljetettavia kaasuaseita. Hieman ennen sodan loppua vuonna 1988 Irakin armeija kaasutti hengiltä tuhansia kurdisiviilejä Halabjan kylässä.

title: Iranin historia

text: 22. syyskuuta 1980 Saddam Husseinin johtama Irak hyökkäsi Iraniin ja alkoi Irakin-Iranin sota. Yhdysvaltain politiikka pyrki Iranin eristämiseen ja se ja sen liittolaiset avustivat Irakia aseilla ja teknologialla. Ironista kyllä, Reaganin hallitus myi Iran-Contra skandaalissa salaa aseita myös Iranille.

title: Irakin–Iranin sodan tukijat

text: Jotkut maat myivät aseita molemmille. Suurvallat eivät halunneet sekaantua sotaan. Yhdysvalloille oli edullista, että sen vihollinen Iran oli sidottu pitkälliseen sotaan, eikä Yhdysvallat myöskään ainakaan alussa luottanut Saddam Husseiniin. Yhdysvalloissa ei oikeastaan haluttu, että kumpikaan osapuoli voittaisi sotaa.. Sekä kiihkofundamentalistisen Iranin pyrkimys islamilaiselle vallankumoukselle että radikaalin Irakin pyrkimys arabimaailman johtoon uhkasivat öljyä tuottavia maltillisia arabimaita ja Israelia. Niinpä Israelilla ja Yhdysvalloilla ei ollut mitään syytä toivoa kummankaan voittoa.

title: Tankkerisota

text: Irak oli joutunut selvästi alakynteen vuoteen 1984 mennessä maasotarintamalla. Vuonna 1984 Iran ja Irak olivat sopineet siitä, etteivät pommita toistensa kaupunkeja. Tällöin Hussein päätti hyökätä Iranin öljyteollisuutta ja öljykuljetuksia vastaan. Saddam pyrki provoisoimaan Iranin mukaan tankkerisotaan niin, että Iran provosoisi siinä lännen rajuilla toimillaan mukaan sotaan. Vuoden 1984 alkupuolella Irakin ohjus muun muassa osui Saudi-Arabian tankkeriin, joka kuljetti öljyä Iranista Ranskaan. Irakilla ei ollut omia tankkereita, vaan muun muassa Kuwaitin ja Saudi-Arabian tankkerit kuljettivat irakilaista öljyä. Niinpä Iran pyrki laajentamaan sotaa Persianlahdella ja iski 13. maaliskuuta Kuwaitin lipun alla purjehtivaan tankkeriin Bahrainin lähellä, sitten Iran iski saudiarabialaisen tankkerin kimppuun Saudi-Arabian aluevesillä 18. maaliskuuta 1984.

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text: Irakin–Iranin sodan tausta on niitä asioita ja tapahtumia jotka johtivat Irakin–Iranin sotaan 1980-luvulla. Sotaan johtivat maiden kiistat Shatt al-Arabin vesiväylästä, ajatollah Khomeinin halu levittää islamilaista vallankumousta Irakin šiialaisten keskuuteen sekä se, että Irakin diktaattori Saddam Hussein tahtoi arabimaiden johtoon muun muassa valtaamalla Iranin öljykenttiä.

title: Irakin–Iranin sota

text: Iran kiisti useaan otteeseen lapsisotilaiden käytön vastoin kansainvälisiä sopimuksia, mutta silminnäkijähavainnot, valokuvaajat ja Iranin omakin lehdistö kertoo toista[38], samoin Irakin vangiksi jääneet lapsisotilaat. Myös vuonna 1984 Punaisen ristin kokouksessa Iranin edustajat toisaalta kiistivät lapsisotilaat, toisaalta mainitsivat että lapsia on vaikea estää sotaan osallistumasta.[39]

title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sota johti Irakin armeijan muuttamiseen tehokkaaksi sotakoneeksi Iranin armeijaa vastaan, ei Yhdysvaltain asevoimia vastaan. Iranin armeijan taktiikka oli käydä rintamataisteluja, sillä Iranin joukot liikkuivat hitaasti jalan. Yhdysvaltain armeija toimi mekanisoidusti ja sillä oli tehokas ilmatuki. Irakin armeijalla oli vuonna 1991 runsaasti vanhanaikaisia, mutta halpoja panssarivaunuja. Vain pieni osa Irakin panssareista oli yhtä hyviä kuin Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan panssarivaunut.

title: Irakin–Iranin sota

text: Irakin–Iranin sodan yksi perimmäinen syy oli se, että maat riitelivät pitkään Shatt al-Arabin vesiväylän omistuksesta. Maat jakoivat sen kahtia vuoden 1975 sopimuksella. Iranissa tapahtui vuonna 1979 Iranin vallankumous, joka muutti maan šiialaisten uskonoppineiden johtamaksi islamilaiseksi tasavallaksi. Iranin johtaja ajatollah Khomeini halusi, että hänen mielestään sorretut šiialaiset nousisivat kapinaan arabimaissa. Khomeinin mielestä baath-puolueen johtama maallisesti hallittu Irak oli paha ja epäpyhä. Iran tukikin irakilaisten šiialaisten vastarintaliikettä, joka alkoi tehdä attentaatteja Irakin johtoa vastaan. Samoihin aikoihin Saddam Hussein kaappasi vallan Irakissa. Saddam pelkäsi šiiakapinaa tukevaa Khomeinia ja halusi syöstä tämän pois vallasta. Saddam halusi myös kumota heti tilaisuuden tullen Shatt al-Arabin vesiväylää koskevan sopimuksen, jota hän piti Irakia nöyryyttävänä, ja nousta lopulta koko arabimaailman johtoon. Saddamin ajatus siitä, että Iran oli vallankumouksen heikentämä, näytti todelta kevään 1980 pienissä rajataisteluissa. Hän halusi antaa Iranille opetuksen valtaamalla koko Shatt al Arabin ja Khūzestānin öljykenttiä. Saddam uskoi Khūzestānin arabien nousevan kapinaan Irania vastaan.[8] Saddam ei kuitenkaan halunnut antaa armeijansa hyökätä Teheraniin asti, mutta uskoi sodan kaatavan Iranin hallituksen. Saddamin mielestä Iraniin kannatti hyökätä, kun maa oli islamilaisen vallankumouksen heikentämä; hän uskoi myös vallankumouksen tuhoutuvan ennen pitkää sisältäpäin. Lisäksi hän pyrki laajentamaan sotaa usuttamalla Iranin kansallisia vähemmistöjä nousemaan kapinaan Khomeinin hallintoa vastaan.

title: Britannian–Irakin sota

text: Britannian–Irakin sota oli toisen maailmansodan aikana käyty Yhdistyneen kuningaskunnan ja Rašid Ali al-Kailanin johtaman Irakin kansallismielisen hallituksen välinen sota, jonka seurauksena uhka Irakin liittymisestä akselivaltojen puolelle väistyi. Sota käytiin 18. huhtikuuta – 30. toukokuuta 1941.