query: Kuka perusti Benetton Groupin?

title: Benetton Group

text: Benetton Group on italialainen vaatetusalan yritys, jonka pääkonttori ja tuotantolaitos sijaitsevat Trevisossa, Pohjois-Italiassa. Yrityksen perustivat neljä Benettonin perheen jäsentä vuonna 1965. Yrityksen päätoimiala on vaatetus, mutta yritys on laajentanut markkinoitaan muun muassa parfyymeihin, kelloihin ja keittiövarusteisiin. Benetton Group on listattu Milanon, Frankfurtin ja New Yorkin pörsseissä.

title: Benetton Group

text: Vaikka vuosina 1970-1977 Italian teollisuus ajautui kriisiin lakkojen takia, Benettonilla 1970-luku oli kuitenkin kasvuvaihetta. Liikevaihto kasvoi noin 60 prosenttia vuosittain. Benettonia suojasi osittain yrityksen rakenne, kun suurin osa tuotannosta oli siirretty alihankkijoille. Benettonin oma suuri tehdas kärsi lakoista, mutta pienten alihankkijoiden avulla Benetton sai toimitettua tarvittavan määrän vaatteita kauppoihin.

title: Benetton Formula

text: Benetton Formula Ltd., tunnettu myös nimellä Benetton, oli kausilla – toiminut Formula 1 -talli.

title: Benetton Group

text: Benetton ryhtyi 1980-luvulla avaamaan liikkeitä Euroopan ja Yhdysvaltojen lisäksi muun muassa Hongkongissa, Perussa ja Japanissa. Tammikuussa 1986 Benettonilla oli 4 000 myymälää.

title: Benetton Group

text: Benetton osti vuonna 1964 33 hehtaaria maata ja palkkasi Tobia Scarpan suunnittelemaan sille tehtaan. Scarpan suunnitelmassa oli huomioitu työntekijöiden mukavuus ja viihtyvyys. Tehdas valmistui 13 kuukaudessa.

title: Playlife

text: Playlife on Trevisossa, Italiassa perustettu vaateyritys, jonka omistaa Benetton Group.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1986 Benetton perusti rahoitusyhtiö InHoldingin sekä laajensi toimintaansa kosmetiikkaan, jalkineisiin ja liinavaatteisiin.

title: Benetton Group

text: Yrityksen toiminta alkoi vuonna 1955 Luciano Benettonin toimiessa nuorena myyjänä Treviossa. Hän tajusi ihmisten haluavan väriä elämänsä ja vaatteisiinsa. Hän hankki käytettyn kutomakoneen ja alkoi markkinoida pientä villapaitamallistoaan Veneton alueen kaupoille. Sen jälkeen hän pyysi sisartaan sekä veljiään Gilbertoa ja Carloa mukaan yrityksen toimintaan. Benettonit avasivat vuonna 1965 oman liikkeensä Bellunoon ja vuonna 1966 Pariisiin.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1972 Benettonilla oli noin 800 myymälää Italiassa ja 100 muualla Euroopassa. Vuoden 1979 lopulla koko Euroopassa myyntipisteitä oli jo 1700.

title: Benetton Formula

text: Schumacherin siirryttyä Ferrarille Benetton palkkasi kuljettajikseen Jean Alesin ja Gerhard Bergerin. Alesi saavutti kauden aikana 8 palkintosijaa parhaina tuloksina neljä kakkossijaa Brasilian, Espanjan, Saksan ja Italian kilpailuista. Berger ajoi kolmanneksi San Marinon kilpailussa ja toiseksi Britannian kilpailussa. Benetton sijoittui kolmanneksi valmistajien sarjassa 68 pisteellään. Samana vuonna Benetton alkoi edustaa Italiaa.

title: Benetton Group

text: Näitä tuotemerkkejä ei haluttu yhdistää liiaksi Benettoniin, vaikka ne myivätkin Benettonin valmistamia vaatteita. Saman torin laidalla saattoi olla kolme Benettonin tuotteita myyvää liikettä. Benetton ei tehnyt lainkaan kirjallisia sopimuksia niiden yrittäjien kanssa, jotka halusivat luvan avata Benetton-myymälän.

title: Benetton Group

text: Dhakan ulkopuolella Bangladeshissa sijainnut kahdeksankerroksinen Rana Plazan rakennus romahti 24. huhtikuuta 2013. Benetton kiisti aluksi, että sen vaatteita olisi valmistettu tehtaassa, mutta myönsi asian, kun siihen liittyviä vaatteita ja asiakirjoja löytyi tuholaueelta. Huhtikuussa 2015 Benetton ilmoitti lahjoittavansa uhrien avustamissäätiölle 1,1 miljoonaa dollaria. Yhtiö oli viimeinen suurista muotivalmistajista, joka osallistui YK:n ILOn tukeman säätiön rahoitukseen.[4]

title: Benetton Formula

text: Benetton Group ilmestyi F1-sarjaan alun perin Tyrrell-tallin sponsorina vuonna 1983. Vuonna 1984 se sponsoroi Alfa Romeota ja vuonna 1985 Toleman-tallia. Benetton Formula Ltd. muodostui vuoden 1985 lopussa, kun Benettonin perhe osti Toleman-tallin. Tallin ensiesiintyminen F1:ssä oli kaudella 1986. Talli aloitti BMW:n moottoreilla, mutta vaihtoi ne esikoiskautensa jälkeen Fordin moottoreihin.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1962 Luciano kävi Isossa-Britanniassa ja toivoi oppivansa uusia villan käsittelymenetelmiä saadakseen uudenlaisia tuotteita markkinoille. Silloin hän osti muutamia uusia värjäys-, neule-, silitys- ja kuivauslaitteita. Matkan jälkeen Luciano Benetton keksi laboranttinsa kanssa valmistustavan, jossa langan ei tarvitse olla värjättyä ennen neulomista, vaan värittömästä langasta valmistetun neuleen voi värjätä valmistamisen jälkeen. Menetelmän avulla Benetton pystyi reagoimaan nopeasti väritrendien vaihteluun.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1966 yrityksen aikaisempi nimi Tres Jolie muutettiin Benetton SpA:ksi, jolloin siitä tuli osakeyhtiö. Sen jälkeen Luciano Benetton pyysi Scarpaa suunnittelemaan uusia ”sisustuspaketteja" myymälöille. Syntyi "Benettonin asiakkaiden äideille" tarkoitetut myymälät, joiden futuristisissa sisustuksissa käytettiin muun muassa kromia.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1956 Benettonit hankkivat uuden ompelukoneen ja palkkasivat ensimmäiset kaksi perheen ulkopuolista työntekijää. Myöhemmin samana vuonna Benettonilla oli töissä neljä ulkopuolista työntekijää. Tuotanto lisäännyttyä yritys osti pian kolmannen koneen. Tuotantotilojen käydessä ahtaiksi Benettonit vuokrasivat lähistöltä toisen talon.

title: Benetton Group

text: Scarpa suunnitteli Benettonin myymälöihin yhtenäisen sisustuksen poistaen kaupoissa olleen myyntitiskin. Näin syntyi nykyisin käytössä oleva vaatekaupan tyyppi.

title: Benetton Group

text: Myöhemmin samana vuonna Benetton avasi kaksi uutta liikettä Yhdysvalloissa. Luciano Benetton kirjoitti: ”...jos ihmiset, jotka eivät lainkaan tunteneet meidän nimeämme, näkivät kaksi tai kolme Benettonin myymälää, heille syntyi siitä sellainen tuttuuden tunne, että se hyvinkin vastasi huomiota herättävää mainontaa."

title: Benetton Group

text: Myynti Roomassa alkoi kasvaa, kunnes vuonna 1963 se ylitti Trevison ja Venetsian myyntimäärät.

title: Benetton Group

text: Benettonin vaatebrändejä ovat olleet muun muassa United Colors of Benetton, Undercolors of Benetton, Sisley, Playlife ja Killer Loop.

title: Malina Weissman

text: Weissman aloitti työt mallina ollessaan kahdeksanvuotiaana. Hän on toiminut vaatemallina muun muassa yrityksille Calvin Klein, Ralph Lauren, Levi Strauss & Co., Benetton Group, DKNY ja H&M. Hän on myös esiintynyt Chattemin, Maybelline, Purellin ja My Little Ponyn mainoksissa.

title: Benetton Group

text: Vuonna 1963 Luciano kävi pyytämässä pankista lainaa mutta ei saanut sitä. Kun Italian talous muuttui epävakaaksi; Italian pankki määräsi maksamaan kaikki maksamattomat lainat 15 päivän aikana takaisin. Silloin Benettonilla ei onnekseen ollut velkaa maksettavanaan.

title: Benetton Group

text: Vuodesta 1980 alkaen Benetton on tullut tunnetuksi sokkimainonnan käytöstä mainoskampanjoillaan, jotka ovat johtaneet skandaaleihin ja kuluttajien valituksiin.[1] Benettonin useita mainoksia on myös ylistetty, koska ne ovat nostaneet tietoisuutta merkittävistä yhteiskunnallisista aiheista sekä ottaneet kantaa ihmisoikeuksien loukkauksiin, kansalaisvapauksiin ja ympäristöoikeuksiin.[2]

title: Benetton Group

text: Benetton Formula, Benettonin perheen perustama Formula 1 -talli.

title: Benetton Group

text: Keväällä 1980 Benetton avasi ensimmäisen liikkeensä Yhdysvalloissa. Gilberto Benettonin mukaan yhtiöllä ei ollut tarkoitus toteuttaa Yhdysvalloissa amerikkalaistettua muunnelmaa klassisesta Benettonin myymälästä. Benetton pyrki säilyttämään ja jopa korostamaan yhteyttään eurooppalaisuuteen. Benetton selitti: "Sillä on asiakkaita viehättävä uutuusarvo, ja lopusta pitävät meidän tuotteemme huolen."

title: Benetton Group

text: 1950-luvun loppupuolella Trevison kauppiaat alkoivat myydä Benettonin tuotteita. Benetton laajensi liiketoimintansa myös Venetsiaan. Eräällä Rooman-matkallaan Luciano Benetton näki Roberto Calderonin ilmoituksen, jossa hän sanoi haluavansa työtä vaatteiden myyjänä. Calderonista tuli Benettonin ensimmäinen myyntiedustaja. Seuraavaksi Benetton laajensi liiketoimintaansa Trevisosta Roomaan.

title: Benetton Formula

text: Tallin omisti Benettonin perhe, joka tunnetaan paremmin perheen perustamasta vaatemerkistä ja -yrityksestä Benetton Group. Benetton kilpaili Yhdistyneen kuningaskunnan lisenssillä kaudesta 1986 kauteen 1995 ja Italian lisensillä kaudesta 1996 kauteen 2001.

title: Benetton Group

text: Luokka:Muoti Benetton Luokka:Italialaiset pörssiyhtiöt

title: Benetton Group

text: Benettonin asiakkaat olivat pääosin nuoria. Luciano Benettonin mukaan Benetton on alusta asti ollut yritys, joka tuottaa nuorten tekemiä vaatteita nuorille. Benettonin myyntivaltteja olivat värit ja hinta. Benetton valmisti eräänä ensimmäisistä kirkkaankeltaisia, vihreitä ja sinisiä vaatteita hinnan pysyessä alhaisena.

title: Benetton Group

text: Valokuvaaja Oliviero Toscani loi Benettonille 1980-luvulla useita ihmisrotuja kuvaavia myyntikampanjoita, joiden iskusana oli ”United Colors of Benetton”. Myöhemmin brändi siirtyi kiistanalaisempiin aiheisiin, kuten AIDS tai Persianlahden sodan uhrit. Toscani puolusti kuviaan sanomalla halunneensa käyttää julistemainonnan foorumia saadakseen ihmiset tietoisiksi AIDSin tragediasta aikana, jolloin kukaan ei uskaltanut näyttää AIDS-potilaita... Mainostajat ovat unohtaneet ammattikuntansa olemuksen, viestinnän."[3]


query: Milloin Fingerpori-sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran?

title: Pertti Jarla

text: Jarla osallistui vuonna 2006 Kemin pohjoismaisen sarjakuvakilpailun strippikategoriaan sarjakuvallaan Karl-Barks-Stadt. Se sai kolmannen palkinnon ja ilmestyi saman vuoden marraskuun ajan Ilta-Sanomien kuukauden kotimaisena sarjakuvana.[5][6] Helsingin Sanomien sarjakuvatoimittaja Eeva Lepistö kiinnitti Karl-Barks-Stadtiin huomiota ja pyysi Jarlaa lehden uudeksi sarjakuvapiirtäjäksi. Nimeltään Fingerporiksi vaihdettu sarjakuva ilmestyi Helsingin Sanomissa ensimmäisen kerran 5. helmikuuta 2007 alkaen.[7] Nykyisin Fingerpori on levinnyt myös lukuisiin muihin lehtiin ja siitä on julkaistu useita albumeita.

title: Pif ja Herkules

text: Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran Ranskan kommunistisen puolueen päivälehdessä L’Humanité maaliskuussa 1948. Aluksi Pif () esiintyi sarjassa yksinään, kunnes Herkules tuli mukaan vuonna 1950. Vuosina 1969–1993 sekä 2004–2008 sarjakuvaa julkaistiin Pif Gadget -nimisenä lehtenä. Hahmot esiintyivät myös vuonna 1989 tehdyssä animaatiosarjassa.

title: Non Stop

text: Non Stop -niminen sarjakuvalehti jatkoi vuosina 1975–1979 sitä samaa linjaa, mitä sen edeltäjäkin, Ruutu (1973–1975), oli tehnyt. Se esitti enimmäkseen belgialaisia sarjakuvia. Aluksi lehti ilmestyi joka toinen viikko esittäen sarjakuvat jatkosarjoina. Loppuajan lehti ilmestyi kerran kuukaudessa. Tässä vaiheessa myös sarjakuvien pilkkominen jatkosarjoiksi lopetettiin. Jokainen lehden kuukausinumero oli oma yksittäinen albuminsa sisältäen yleensä vain yhden pitkän sarjakuvan (noin 48 tai 64 sivua). Lehtiä kertyi 65 numeroa. Lehteä kustansi Yhtyneet Kuvalehdet.

title: Roope-karhu

text: Roope-karhu (alkuperäiseltä nimeltä Rupert Bear) on brittiläisen taiteilijan Mary Tourtelin luoma sarjakuva. Se ilmestyi ensimmäisen kerran Daily Express -lehdessä 8. marraskuuta 1920. Sarjakuvan päähenkilö on Roope-niminen karhu, jolla on yllään punainen villapaita sekä keltaruudulliset housut ja kaulahuivi.

title: Kolme rumaa Teroa

text: Kolme rumaa Teroa on sarjakuva, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 Pahkasika-lehdessä, jossa sarjakuvaa julkaistiin koko lehden ilmestymisen ajan. Sarjakuvan formaatti oli pääosin kahden rivin mittainen lyhytsarjakuva. Sankareina seikkaili kolme pienikasvuista anarkistista hahmoa, joilla oli paljon kykyä mutta heikonlaisesti moraalisia estoja. Sarjakuvan tyylilaji oli suoraviivainen undergroundhenkinen musta (koulupoika)huumori ilman tekstiä. Kolmea rumaa Teroa piirsi ja käsikirjoitti Harri Pakarinen.

title: Fingerpori

text: Ensimmäinen Fingerpori-albumi ilmestyi huhtikuussa 2008 sarjakuvakustantamo Arktisen Banaanin julkaisemana. Albumi, kuten koko sarjakuvakin, sai vaihtelevan vastaanoton. "Helsingin Sanomissa" professori Olli Alho arvosteli Fingerporia siitä, että sen huumori perustuu liikaa homonyymisanaleikeille, jotka eivät jaksa kiinnostaa aikuista lukijaa. Sarjan ”ruumiin- ja sielunmaisemaa” hän vertasi kirjallisuudentutkija Mihail Bahtinin määrittelemään groteskiin realismiin ja sen edustajiin, kuten François Rabelais’hen. Arvostelu päätyi sittemmin kopioituna Fingerpori-albumien alkusivuille. Plaza.fi:n Kaistan arvostelussa Fingerporia sen sijaan kehuttiin ”parhaaksi kotimaiseksi uutuussarjaksi pitkään aikaan”, ja "Suomen Kuvalehden" arvostelussa Jarlaa kiitettiin suomalaisen puujalkahuumorin nostamisesta uudelle ja tuoreelle tasolle.

title: Yoko Tsuno

text: Yoko Tsuno on belgialaisen Roger Leloup’n piirtämä ja kirjoittama sarjakuva, jonka pääosassa on samanniminen sankaritar. Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran belgialaisessa "Spirou"-lehdessä vuonna 1969. Yoko on japanilaissyntyinen, toistuvasti seikkailuihin joutuva naispuolinen elektroniikkainsinööri, jolla on apunaan miespuoliset televisiotoimittajat Vic ja Pol. Yokolla on paljon ystäviä, ja ystävyys onkin yksi sarjan teemoja.

title: Sarjakuva

text: Varsinainen nykymuotoinen sarjakuva, jonka piirteitä ovat muun muassa jatkuvuus ja pysyvät hahmot, syntyi 1890-luvulla amerikkalaisessa sanomalehdistössä. Sen ensimmäiseksi edustajaksi katsotaan usein Richard Felton Outcaultin piirtämä "The Yellow Kid" (Keltainen poika). Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran 1895 "World"-lehdessä. Sarjan päähenkilönä oli hörökorvainen poika, jolla oli yllään keltainen yöpaita, johon pojan vuorosanat kirjoitettiin.

title: Fingerpori

text: Fingerporin alkumuoto oli saman tekijän sarjakuva "Karl-Barks-Stadt", joka voitti kolmannen palkinnon pohjoismaisen sarjakuvakilpailun strippisarjassa Kemin sarjakuvapäivillä vuonna 2006. Palkintoraadin lausunnon mukaan Karl-Barks-Stadt oli ”kerrassaan hyvin piirretty sarja, jonka niukkaeleiset hahmot antavat ilmeikkään elämän stripin kertomalle vitsille”. Palkinnon jälkeen "Karl-Barks-Stadt" ilmestyi marraskuun 2006 ajan "Ilta-Sanomissa" kuukauden kotimaisena sarjakuvana. "Karl-Barks-Stadt" oli Jarlan ensimmäinen jatkuva sarjakuva, aiemmin hän oli tehnyt lyhyitä yksittäissarjakuvia huumorilehti "Pahkasikaan" (1993–2000) ja työskennellyt kuvittajana yritysmaailmassa muun muassa Trainers’ Houselle.

title: Ola Fogelberg

text: Vuonna 1925 työväenosuuskauppojen keskusjärjestö Kulutusosuuskuntien Keskusliitto (KK) pyysi Fogelbergiltä sarjakuvaa julkaisemaansa Kuluttajain Lehteen. Fogelberg loi kukkahattuisen, hyväntahtoisen mutta tyhmän miehen, joka sai nimen Pekka Puupää. Nimi oli peräisin vanhalta työtoverilta Jalmari Finneltä, joka oli kutsunut jotakuta mielestään tyhmää henkilöä "varsinaiseksi Pekka Puupääksi". Sarjakuva Pekka Puupää ilmestyi ensimmäisen kerran 30. huhtikuuta 1925 Kuluttajain Lehdessä,[1]. Kaksi vuotta myöhemmin myös Elanto-lehti otti sarjakuvan sivuilleen.

title: Batman: Yön ritari

text: "Yön ritari" ilmestyi Suomessa ensimmäisen kerran tuoreeltaan "Batman"-lehden numeroissa 1–4/1987. Vuonna 2008 ilmestyi Egmontin kustantamana kovakantinen kokoomalaitos. Internetsivusto Kvaak.fi sanoi vuonna 2008 sarjakuvan olevan ”Alan Mooren "Vartijoiden" ohella genrensä, supersankarisarjakuvan, merkittävin teos”.

title: KyöPelit

text: KyöPelit on Pelit-lehdessä ilmestyvä sarjakuva, joka seuraa lannevaatteeseen ja sandaaleihin pukeutuneen kaljun miekkamiehen, sankarin, ja Nahkhiir-lepakon seikkailuja. Sarjakuvan dialogi on riimitettyä. KyöPeleitä piirtää "Harri "Wallu" Vaalio". Sankari on kuollut jo useamman kerran, milloin palkattu tappamaan itsensä, milloin omasta huolimattomuudestaan.

title: Tri Ivo ”Eggman” Robotnik

text:
Peleissä Robotnik ja Eggman tarkoittavat samaa hahmoa, mutta sarjakuvan ("Sonic Archie") juonijatkumossa ne tarkoittavat eri hahmoja.
Ensimmäisen kerran Eggman, rinnakkaisulottuvuudesta, ilmestyi sarjakuvassa Robotnikin kanssa samaan aikaan.

title: Porin kuoppakaupunki

text: Pertti Jarlan Fingerpori-sarjakuvan julkaistuihin albumeihin sisältyvissä kuvitteellisen Fingerporin kaupungin kartoissa on kuvattuna kaupungin ympäristön erilaisten kohteiden (Mordor, Vatikaani, "Toksiset suot") joukossa myös "köyhien maakuoppia".

title: Fingerpori

text: Pertti Jarlan mukaan hänen alkuperäinen visionsa oli luoda kaupungista jonkinlainen ”itäsaksalainen Ankkalinna”. Tähän viittasi myös sen ensimmäinen nimi Karl-Barks-Stadt, yhdistelmä itäsaksalaisesta Karl-Marx-Stadtista (nykyisin Chemnitz) ja Ankkalinnan luoneesta sarjakuvapiirtäjästä Carl Barksista. Kaupungin nimi kuitenkin vaihdettiin, kun sarjakuva pääsi Helsingin Sanomiin. Lehden kulttuuritoimituksen esimies Saska Saarikoski pyysi Jarlaa korvaamaan Karl-Barks-Stadtin helpommalla nimellä, ja tämä päätyi Fingerporiin, koska ajatteli sen kuulostavan pieneltä rannikkokaupungilta. Nykyinen Fingerporin kaupunki edustaa Jarlan mukaan ”kaurismäkeläisesti jämähtänyttä, ei kovin modernia nyky-Suomea”, joka muistuttaa visuaalisesti enemmän 1970-lukua kuin 2010-lukua.

title: Fingerpori

text: Fingerpori on Pertti Jarlan piirtämä ja käsikirjoittama suomalainen strippisarjakuva. Sitä alettiin julkaista "Helsingin Sanomissa" helmikuussa 2007, ja nykyisin se ilmestyy myös lukuisissa muissa suomalaisissa sanomalehdissä. Sen stripeistä on koottu useita sarjakuva-albumeita.

title: Fingerpori

text: Fingerporin huumori on pitkälti kielellistä ja perustuu useimmiten erilaisiin sanaleikkeihin ja vitseihin. Vaikka Fingerporissa on jonkin verran myös poliittista satiiria, se ei tekijänsä mukaan ole poliittinen sarjakuva vaan pyrkii puhtaasti lukijan huvittamiseen: ”Väännän vitsiä keinolla millä hyvänsä. Tarkoitus ei ole niinkään pohdiskella kuin viisastella.”

title: Fingerpori

text: Pertti Jarlan mukaan Fingerpori on hänelle ”jonkinlainen vaihtoehtoinen universumi”, jonka puitteissa hän voi käyttää sekä todellisia että kuvitteellisia hahmoja eri aikakausilta: ”Päätin heti alussa, että Fingerporissa voi olla mitä vain. Ei kannata sitoa käsiään välttämällä ristiriitaisuuksia.” Suomalaista huumoria tutkinut perinteentutkimuksen professori Seppo Knuuttila pitää Fingerporia 2000-luvulle tyypillisen intertekstuaalisen vitsailun erinomaisena edustajana. Kun sarjakuvastripin vitsi perustuu esimerkiksi historiasta tai toisesta sarjakuvasta lainattuun hahmoon, se vaatii lukijaltaan yleissivistystä ja kulttuurin tuntemusta. Knuuttilan mukaan ”Fingerpori vaatii kompetenssia. Ei kovin paljon, mutta aivan sopivasti.”

title: Buck Rogers

text: Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran sanomalehdessä 7. tammikuuta 1929 ja ilmestyi yhtäjaksoisesti vuoteen 1967 saakka. Suomessa sitä julkaisi ainakin "Maaseudun Tulevaisuus". Myöhemmin Buck Rogersiin hahmoon tehtiin muutoksia, kun se esiintyi elokuvissa ja sarjakuvissa. Sankarin nimi esimerkiksi muutettiin Anthonysta Buckiksi ja tarinassa esiintyviä vuosilukuja muutettiin.

title: Fingerpori (elokuva)

text: Fingerpori on 18. lokakuuta 2019 ensi-iltansa saava suomalainen komediaelokuva, joka perustuu Pertti Jarlan samannimiseen sarjakuvaan. Elokuvan ohjaa Mikko Kouki. Sen pääosissa ovat Santtu Karvonen, Aku Hirviniemi, Jenni Kokander, Kari Väänänen, Pirjo Lonka ja Tom Petäjä

title: Fingerpori

text: Vuodenvaihteessa 2006–2007 "Helsingin Sanomat" etsi sivuilleen uutta kotimaista sarjakuvaa, ja lehden sarjakuvatoimittaja Eeva Lepistö kiinnitti huomionsa Karl-Barks-Stadtiin. Fingerporiksi uudelleennimetty sarjakuva alkoi ilmestyä "Helsingin Sanomissa" 5. helmikuuta 2007. Se korvasi lehdessä yli 40 vuotta ilmestyneen Tiikeri-sarjakuvan, jonka tekijä Bud Blake oli jäänyt eläkkeelle vuonna 2004.

title: Rintama (lehti)

text: Rintama oli kooltaan suurempi kuin sen edeltäjät. Aluksi se ilmestyi kaksi kertaa kuukaudessa. Vuonna 1933 julkaisusta tuli kuukausilehti, jonka koko käsitti tavallisesti 16 sivua, joinakin kuukausina 20–24 sivua. Myöhemmin lehti ilmestyi milloin kerran kuukaudessa tai kerran kahdessa kuukaudessa, milloin kaksi kertaa kuussa. Vuodesta 1935 lähtien sen koko oli 80 sivua. Lehden levikki laski jatkuvasti. Kun vuonna 1932 se oli 4 220 ja joinakin kuukausina yli 7 000, niin vuonna 1933 se laski 2 000 kappaleeseen ja vuonna 1937 1 607 kappaleeseen.

title: Kissalan pojat

text: Kissalan pojat () on amerikansaksalaisen Rudolph Dirksin luoma sarjakuva. Se ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1897 ja on vanhin edelleen ilmestyvä sarjakuva.

title: Fingerpori

text: Joitakin Fingerpori-sarjakuvastrippejä on arvosteltu mauttomuudesta. "Helsingin Sanomat" poisti 4. toukokuuta 2010 ilmestyneen Fingerpori-sarjakuvastripin verkkosivuiltaan kertoen syyksi sen, että se loukkasi poikkeuksellisen monia lukijoita. Stripissä oli kuvattuna natsisotilas ostamassa "vapaan juutalaisen saippuaa". Jarla kirjoitti "Helsingin Sanomien" yleisönosastoon vastineen, jossa hän pyysi anteeksi sarjakuvansa aiheuttamaa pahaa mieltä. Jarlan mukaan stripin tavoitteena oli nauraa "tietynlaiselle puolivillaiselle eettisyydelle", ja vastineellaan hän halusi selventää vitsin ideaa sekä pahoitella sen loukkaavuutta. Kirjoituksen alkuperäinen otsikko oli "Fingerporin harhalaukaus", mutta Helsingin Sanomien toimitus muutti sen muotoon "Pyydän anteeksi Fingerporin lukijoilta".

title: Megatokyo

text: Megatokyo on suosittu, manga-tyyliin piirretty nettisarjakuva, jota päivitetään maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin. Sarjakuvan tekijä on arkkitehti Fred Gallagher. Alkujaan mukana oli myös Rodney Caston. Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran 14. heinäkuuta 2000.

title: Fingerpori

text: Sarjakuvan keskeisin ympäristö on kuvitteellinen suomalainen pikkukaupunki, Fingerpori. Sarjakuvan päähenkilö on silmälasipäinen Heimo Vesa. Hänen lisäkseen stripeissä esiintyy useita muita kaupunkilaisia, kuten paikallisessa kahvilassa työskentelevä rääväsuinen Rivo-Riitta. Fingerporilaisten ohella sarjakuvassa on nähty myös muun muassa paavi, Mustanaamio, Hämähäkkimies, Spede Pasanen, Kimi Räikkönen, Adolf Hitler ja marsalkka Mannerheim.

title: Fingerpori

text: Fingerpori ei sarjakuvana ole sidottu yhteen aikatasoon. Jarla on piirtänyt lukuisia päähenkilöiden, etenkin Heimo Vesan, lapsuuteen ja nuoruuteen sijoittuvia strippejä. Osa stripeistä sijoittuu kauemmas historiaan, ja niissä esiintyy sekä päähenkilöiden esivanhempia että tunnettuja historiallisia hahmoja, kuten Pekka Siitoin, Adolf Hitler ja marsalkka Mannerheim. Lisäksi sarjakuvassa esiintyy muista sarjakuvista tuttuja hahmoja, jotka toimivat vuorovaikutuksessa Fingerporin asukkaiden kanssa: vakiohahmoihin kuuluvan Mustanaamion lisäksi Fingerporissa on nähty supersankareita kuten Hämähäkkimies, Teräsmies ja Batman, Disney-hahmoja kuten Mikki Hiiri ja Aku Ankka, sekä suuri joukko muita tunnettuja hahmoja kuten Jaska Jokunen, Rip Kirby, Kieku ja Kaiku, Uppo-Nalle ja Pekka Puupää..

title: Fingerpori

text: Sanomalehdissä ilmestyneitä Fingerpori-strippejä on julkaistu kovakantisina kokooma-albumeina. Niiden rinnalla on julkaistu pehmeäkantisia "Pikku-Fingerporeja", joissa on sanomalehtistrippien lisäksi pidempiä Fingerpori-tarinoita ja vierailevien taiteilijoiden sarjakuvia. Molempien julkaisija on sarjakuvakustantamo Arktinen Banaani.

title: Guido Crepax

text: Vuonna 1963 Crepax alkoi tehdä sarjakuvia ja kahta vuotta myöhemmin näki päivänvalon hänen tunnetuin hahmonsa, "Valentina". Valentina Rosselli ilmestyi ensimmäisen kerran italialaisen sarjakuvalehden "Linus" numerossa 2. Aluksi sarjakuvan päähenkilö oli taidekriitikko Philip Rembrandt, joka oli myös supersankari Neutron. Ensimmäisen jakson nimi oli "La Curva di Lesmo" (Monzan F1-radan tunnetun mutkan mukaan) ja sitä seurasi 30 seikkailua lisää, joista on koottu lukuisia albumeja.

title: Arktinen Banaani

text: Yhtiön toimintaa viitoittivat "B. Virtanen" ja "Viivi ja Wagner", joista julkaistiin ensimmäiset albumit 1990-luvun lopulla. Sarjakuvien suosio johti kustannustoimintaan keskittymiseen. Varhaisessa vaiheessa yhtiö alkoi julkaista myös ulkomaisia sarjakuvia "Baby Bluesia" ja "Jereä". Vuonna 2008 kustantamo julkaisi ensimmäisen "Fingerpori"-albumin, ja vuoden 2015 loppuun mennessä sarjan julkaisuja on myyty yhteensä 450 000 kappaletta.


query: Kuka on kirjoittanut  Helgi Þóririnpojan tarinan?

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi Þóririnpojan tarina (isl. Helga þáttr Þórissonar) on keskiajan Islannissa kirjoitettu tarina (isl. þáttr), joka luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Tarina kertoo norjalaismiehestä nimeltä Helgi, joka kohtaa tarunhohtoisen Kaunotantereen (isl. Glæsisvellir) kuninkaan tyttären, saa tältä rikkauksia ja katoaa myöhemmin Kaunotantereelle, mutta palaa sieltä kristityn kuninkaan Olavi Tryggvenpojan rukousten avulla. Tarinan kirjoittajaa ei tunneta, mutta teksti on todennäköisesti kirjoitettu jo 1300-luvun alkupuolella, joidenkin arvioiden mukaan 1200-luvun lopulla. Sen varhaisimmat käsikirjoitukset ovat 1300-luvun lopulta. [1] Helgi Þóririnpojan tarinaa ei ole suomennettu.

title: Samson Kauniin saaga

text: "Samson Kauniin saagan" alkuosa edustaa tyypillistä ritarisaagaa eikä sillä ole sisällöllisesti mitään yhteyttä pohjolan muinaisesta ja myyttisestä menneisyydestä kertoviin muinaissaagoihin. Björner näyttää teoksessaan huomioineen tämän, sillä alkuosan käännös on lyhennelmä. Suurvalta-ajan Ruotsissa kiinnostavammaksi koettiin "Samson kauniin saagan" loppuosa, "Sigurðar þáttr", joka tarina-aihelmiensa osalta muistuttaa nuorempia muinaissaagoja eli seikkailusaagoja (saks. "Abenteuersagas"). Siinä esiintyy myös muille muinaissaagoille tyypillisiä paikkoja, kuten Jättien maa (isl. "Risaland") ja "Jötunheimr" sekä myyttinen Kaunotanner eli "Glæsisvellir", jossa hallitsee tarunhohtoinen kuningas Guðmundr. Kuvaukset näistä paikoista ja niiden sijainnista ovat saagoissa yleensä hyvin epämääräisiä. Esimerkiksi Glæsisvellir sijoitettiin yleensä jonnekin kauas pohjoiseen. Glæsisvellirille pääsy edellytti näin ollen saagasta riippuen kulkemista Idäntiellä (isl. "Austrvegr") tai suuntaamista esimerkiksi Finnmarkiin tai Bjarmien maahan (isl. "Bjarmaland"). Kauas itään ja pohjoiseen sijoittuneita paikkoja voitiin suurvalta-ajan Ruotsissa pitää valtakunnan vaikutuspiiriin kuuluneina alueina. Todennäköinen motiivi "Samson Kauniin saagan" kääntämiselle oli, "Helgi Þóririnpojan tarinan" tavoin, juuri tarinassa esiintyvä Glæsisvellirin kuningas Guðmundr. Ruotsalaisessa muinaisuudentutkimuksessa Glæsisvellirin Guðmundr oli tärkeä teema, ja kaikki sitä valottavat lähteet pyrittiin hyödyntämään.

title: Pentti Haanpään tarina

text: Kriittisesti teokseen suhtautuu Helsingin Sanomien arviossaan Vesa Karonen, joka on itsekin kirjoittanut aiemmin Haanpäästä ("Haanpään elämä", SKS 1985). Hänen mukaansa Salminen moittii aiempia kirjoittajia ”usein vääristellenkin”, eikä hän pidä Salmisen subjektiiviseksi ja hauskaksi luonnehditusta kirjoitustyylistä vaan leimaa sen itsekehuksi ja paheksuu Salmisen työntäytyvän tarinan päähenkilöksi. Jarmo Uusi-Rintakoski tulkitsee saman kirjoittamiseksi minä-muodossa. Hän näkee, että kun Salminen sijoittaa itsensä Haanpään tarinan sisään ja ”kirjoittaa auki koko työprosessin eli ne merkilliset käänteet ja paljastukset joita siihen on liittynyt”, ”kyseessä on − − kaksi tarinaa: on tarina Haanpäästä, ja on tarina Haanpään tarinan kokoamisesta”.

title: Hallin Janne

text: Vuonna 1950 valmistui Fenno-Filmi Oy:n tuottama elokuva "Hallin Janne", jonka ohjasi Roland af Hällström. Hallin Jannea esitti siinä Helge Herala. Elokuvan kesäulkokohtaukset kuvattiin Kuorevedellä. Viimeksi Hallin Jannesta on kirjoittanut näytelmän Aune Laaksi 1971, ja kesällä 2007 oli Jämsän Himoksella "Hallin Janne" -oopperan ensi-ilta.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi Þóririnpojan tarina herätti myöhemmin kiinnostusta myös suurvalta-ajan Ruotsissa. Monia muinaissaagoja pidettiin varteenotettavina lähteinä suurvallan muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet saagojen kieltä, muinaisislantia, tärkeiksi koetuista teksteistä tehtiin käännöksiä. Helgi Þóririnpojan tarina ilmestyi Ruotsissa vuonna 1737 Eric Julius Björnerin kääntämänä kokoelmassa (Stockholm, 1737). [9] Helgi Þóririnpojan tarina ei monien Ruotsin historiaan tai valtapolitiikkaan linkittyviksi nähtyjen muinaissaagojen tavoin sijoittunut Ruotsin alueelle eikä kertonut muinaisista ruotsalaisista kuninkaista. Tarinan ruotsinkielisen käännöksen otsikosta Þattur Helga Þoris-Sonar. Kårt berättelse om Helge Thoris son (samt hornen Grimar, dem Kong Godmund på Glaesiswallar skickade til Kong Olof Tryggvason) käy kuitenkin ilmi, että yksi motiivi kääntämiselle oli tarinassa esiintyvä Glæsisvellirin kuningas Guðmundr. Kyseisestä tarunhohtoisesta kuninkaasta kerrottiin myös muissa Ruotsin suurvalta-aikana käännetyissä muinaissaagoissa, kuten Hervörin saagassa, Bósin saagassa ja Thorsteinn Talonvoiman tarinassa. Ruotsalaisessa muinaisuudentutkimuksessa Glæsisvellirin Guðmundr oli tärkeä teema, ja kaikki sitä valottavat lähteet pyrittiin hyödyntämään. [10] Kuvaukset Glæsisvellirin sijainnissa olivat saagoissa epämääräisiä, mutta se sijoitettiin yleensä jonnekin kauas pohjoiseen. Glæsisvellirille pääsy edellytti näin ollen saagasta riippuen kulkemista Idäntiellä (isl. Austrvegr) tai suuntaamista Finnmarkiin ja Gandvíkin alueelle tai Bjarmien maahan (isl. Bjarmaland). [11] Mainituista alueista esimerkiksi Gandvíkin on katsottu viittaavan Vienanmereen. Joissain yhteyksissä on myös esitetty, että sillä olisi voitu tarkoittaa Pohjanlahtea tai Jäämerta, mutta nämä tulkinnat eivät ole saaneet juurikaan kannatusta. Kirjaimellisesti nimi Gandvík tarkoittaa taika-, noita- tai hirviölahtea ja viitannee skandinaavien parissa mahdollisesti olleisiin uskomuksiin alueella elelleistä hirviöistä. Keskiajan islantilaisille Vienanmeri oli todennäköisesti kaukainen ja tuntematon paikka, mikä on saattanut vahvistaa mielikuvaa.[12]. Finnmark taas vastasi alueellisesti nykyistä Norjan Finnmarkin lääniä tai historiallista Ruijan maakuntaa. Saagoissa Finnmarkilla viitataan niin kutsuttujen Finnien asuinsijoihin. Finnit (isl. Finnar) taas tarkoittavat saagoissa yleensä saamelaisia. [13] Idäntiellä ei tarkoitettu pelkästään merireittiä vaan myös idässä sijaitsevia alueita. Idäntielle sijoitettiin monia alueita, kuten esimerkiksi Vendien maa (Vindland/Wendland), jonka katsotaan viitanneen alueisiin Pohjois-Saksan ja Puolan alueella. Idäntielle sijoittui myös todennäköisesti Karjalan kannakseen ja Viipurin alueeseen viittaava Kirjálaland. Idäntiellä on voitu viitata myös nykyisen Venäjän, Suomen ja Baltian alueeseen. [14] Bjarmaland taas on vanha nimitys alueelle, jonka katsotaan sijainneen Vienanmeren alueella Pohjois-Venäjällä.[15] Tulkittaessa muinaissaagojen antamaa kuvaa Glæsisvelliristä kritiikittömästi, voitiin näin myös Glæsisvellir nähdä sijoittuneeksi Ruotsin suurvallan vaikutuspiiriin kuuluneelle alueelle.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi lähtee eräänä kesänä veljensä Þorsteinnin kanssa kauppamatkalle pohjoiseen Finnmarkiin, missä he käyvät kauppaa saamelaisten (isl. Finnar) kanssa. Paluumatkalla he pysähtyvät eräälle niemelle, missä kasvaa metsää. Helgi käy metsään, mutta äkkiä laskeutuu sankka sumu, eikä Helgi enää löydä laivalle. Tulee yö. Helgi näkee kahdentoista punaisiin puetun naisen ratsastavan paikalle punaisilla hevosilla. Yksi heistä on ylitse muiden, ja muut naiset palvelevat häntä. Naisista korkea-arvoisin pyytää Helgiä syömään kanssaan, ja Helgi suostuu. Myöhemmin hän kysyy, tahtooko Helgi viettää yön hänen kanssaan. Helgi suostuu kuultuaan naisen olevan Kaunotantereen (isl. Glæsisvellir) kuningas Guðmundrin tytär Ingibjörg. Heidän erotessaan kolmen yön jälkeen Ingibjörg antaa Helgille kaksi rasiaa, joista toinen on täynnä hopeaa ja toinen kultaa, mutta Helgin täytyy luvata, ettei kerro kenellekään, mistä on aarteet saanut. Helgi palaa laivalle.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Tulee seuraava joulu, ja kuningas Olavin luokse saapuu kolme miestä. Yksi heistä on Helgi ja kaksi miestä ovat kumpikin nimeltään Grímr. He ovat tulleet kuningas Guðmundrin lähettäminä ja tuovat Olaville tältä lahjaksi kaksi arvokasta juomasarvea, joita kutsutaan myös kumpaakin nimellä Grímr. Kuningas Olavi antaa kristityn piispan siunata sarvet ja tarjoaa sitten kummastakin juotavaa Grímreille. Kumpikin Grímr suuttuu ja kolme miestä lähtevät pois kovalla ryminällä niin, että kolme kuningas Olavin miehistä löytyy kuolleena vieraiden lähdettyä.

title: Gunnar von Numers

text: Gösta Gunnar Helge von Numers (7. heinäkuuta 1876 Lapväärtti – 17. elokuuta 1916 Turku) oli suomalainen rautatievirkamies ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

title: Astrid Reponen-Juvas

text: Astrid Reponen-Juvaksesta ja Maija Juvaksesta yhteisen elämäkerran on vuonna 2014 kirjoittanut Reponen-Juvaksen tytär Meri-Helga Mantere.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Joulun aikaan eräänä päivänä säästä näyttää olevan tulossa huono. Þorsteinn pyytää Helgiä mukaansa tarkistamaan laivaa. Heidän siellä ollessaan kuuluu yhtäkkiä kova räsähdys ja paikalle saapuu ratsain kaksi miestä, jotka ottavat Helgin mukaansa. Myrsky väistyy, mutta kukaan ei tiedä, missä Helgi on. Þórir-isä pyytää kuningas Olavilta apua, mutta tämä epäilee, ettei Helgistä olisi enää kenellekään iloa.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Luokka: Saagat Luokka:Muinaispohjoismainen kirjallisuus Luokka: Keskiajan kirjallisuus

title: Tintti ja aakkostaide

text: Hergé oli ehtinyt käsikirjoittaa ja piirtää tarinaa kahden vuoden ajan, kunnes 3. maaliskuuta 1983 hän kuoli sairastamansa luusyövän komplikaatioihin Saint-Lucin sairaalassa Brysselin lähistöllä. Hergén kuoleman takia tarina on keskeneräinen: käsikirjoituksesta puuttuu sarjakuvan loppuratkaisu ja piirrokset ovat jääneet luonnosasteelle. Hergé itse kertoi ennen kuolemaansa, ettei edes hän tiedä tarinan loppuratkaisua, vaan tarinan jatko on lukijan mielikuvituksen varassa. Hergén kuoleman jälkeen 62-sivuiseksi tarkoitetusta tarinasta oli valmiina lyijykynällä piirrettyjä luonnoksia, jotka Benoît Peeters, Michel Bareau ja Jean-Manuel Duvivier editoivat 42-sivuiseksi sarjakuvaksi. Ryhmä onnistui löytämään Hergén arkistoista käsikirjoituksen, johon Hergé oli kirjoittanut tarinan dialogin. On mahdollista, että Hergé suunnitteli muutamien luonnosteltujen kohtausten poistamista lopullisesta versiosta.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi Þóririnpojan tarina esiintyy useassa Olavi Tryggvenpojan saagan (Ólafs saga Tryggvasonar en mesta) sisältävässä käsikirjoituksessa, kuten (n. 1350-1399), (n. 1500-1599 ) sekä 1300-luvun lopulla kirjoitetussa Flateyjarbókissa (). Suuressa osassa niissä käsikirjoituksia, , se esiintyy yhdessä ja seuraa toista muinaissaagaksi määriteltyä tarinaa, Norna-Gestrin tarinaa. Tarinat Olavin saagaan (todennäköisesti 1300-luvulla) lisännyt kirjuri mitä ilmeisimmin katsoi näiden kahden tarinan kuuluvan yhteen. Kumpikin tarina kuvaa sitä, miten silminnäkijät (Helgi ja Norna-Gestr) kertovat kristitylle kuninkaalle pakanamaailmasta, joka on kuninkaan omasta maailmasta joko ajallisesti tai maantieteellisesti kaukana. Norna-Gestrin tarina kertoo siitä, miten kristitty kuningas Olavi Tryggvenpoika kohtaa pakanan, iäisyyksiä eläneen Norna-Gestrin, joka on tuntenut monia muinaisia sankareita, mutta Olavi saa miehen ottamaan kristillisen kasteen ennen kuolemaansa. Myös Helgi Þóririnpojan tarinan osalta on tuotu esille, että se on selvästi luonteeltaan kristillinen. [7] Elizabeth Ashman Rowe (2004) on kuitenkin esittänyt, että Helgi Þóririnpojan tarina toimii Olavin saagassa Norna-Gestrin tarinan vastakohtana: se on varoittava esimerkki siitä, miten vaarallinen epäkristillinen maailma voi olla sielulle ja ruumiille. Siinä Helgi on jo kastettu, mutta hän ei pysty vastustamaan toisen maailman iloja, minkä seurauksena on silmien menetys ja sokeus ja lopulta myös kadotus. Ashman Rowe näkeen Helgin tarinan moraalisena opettavaisena esimerkkitarinana (exemplum), joka käsitteli keskiajan kristittyjen päivittäistä kilvoittelua pahaa vastaan, mutta jolla oli myös viihdearvoa sen kertoessa peikoista ja viettelevistä prinsessoista tai pakanoiden taikuudesta. [8]

title: Hugo Helge Ingelius

text: Hugo Helge Gabriel Ingelius (6. marraskuuta 1899 Turku – 16. huhtikuuta 1956 Turku) oli suomalainen merikapteeni ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

title: Joseph Goebbels

text: Joseph ja Magda Goebbels (entinen Friedländer) vihittiin 19. joulukuuta 1931. He saivat yhteensä kuusi lasta, Helga († 12), Hildegard († 11), Helmut († 9), Hedwig († 8), Holdine († 7) ja Heidrun († 4). Julkisuudessa lapset tunnettiin nimillä Helga, Hilde, Helmut, Hedda, Holde ja Heide. Lapset olivat Adolf Hitlerin suosikkilapsia, jotka saivat puhutella tätä nimellä ”Adi-setä” (”"Onkel Adi"”). Usein kerrotun tarinan mukaan Goebbelsit antoivat kaikille lapsilleen h-kirjaimella alkavan nimen osoittaakseen kunnioitusta Hitleriä kohtaan. Tällä väitteellä ei kuitenkaan ole todellisuuspohjaa.

title: Norna-Gestrin tarina

text:
Flateyjarbókissa ja käsikirjoituksessa AM 6 fol "Norna-Gestrin tarina" edeltää "Helgi Þóririnpojan tarinaa". Sen tavoin "Norna-Gestrin tarinan" tavoitteena on ollut edistää kristillistä maailmankuvaa ja ylistää kristinuskoa ja sen saagassa esiintyvää personifioitumaa eli läntisen Skandinavian kristillistänyttä kuningas Olavi Tryggvenpoikaa. Kummassakin tarinassa pakana kertoo Olaville pakanallisista ajoista tai paikoista. Näissä tarinoissa keskiössä ei ole Olavin poliittinen toiminta, vaan hänen roolinsa uuden uskon opettajana ja puolestapuhujana.
"Norna-Gestrin tarinan" tapahtumat keskittyvät Norna-Gestrin vierailun osalta kuningas Olavi Tryggvenpojan aikakaudelle eli historialliseen aikaan myyttisen ajan sijaan. Norna-Gestrin Olaville ja tämän hoville kertomat tarinat taas kuvaavat muinaista ja myyttistä menneisyyttä. Tällaisesta kaukaisesta ja myyttisestä menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat, kuten "Norna-Gestrin tarina", alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin.

title: René Ahrenberg

text: Helge Edmund René Ahrenberg (8. toukokuuta 1882 Helsinki – 4. marraskuuta 1941 Gävle, Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä "Broder Jönis".

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helga þáttr Þórissonar -bibliografia -sivustolla Helga þáttr Þórissonar muinaisislanniksi -sivustolla Helga þáttr Þórissonar muinaisislanniksi -sivustolla Helga þáttr Þórissonar englanniksi -sivustolla

title: Maameren tarinat

text: Maameren tarinat () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Ursula K. Le Guinin luoma fantasiakirjasarja. Alun perin Le Guin kirjoitti sarjaa kolmen osan verran, mutta myöhemmin laajensi sarjaa vielä kaksi osaa. Sarjan ensimmäinen osa "Maameren velho" julkaistiin alkuperäiskielellä vuonna 1968 ja toistaiseksi viimeisen osa "Toinen tuuli" vuonna 2001. Le Guin on kirjoittanut myös useita novelleja, jotka sijoittuvat Maameren maailmaan. Sarjan pohjalta on tehty minisarja "Maameren tarinat" ("Legend of Earthsea", 2004) ja japanilainen animaatioelokuva "Maameren tarinat" ("Gedo senki", 2006), joka sai Suomen ensi-iltansa 28. syyskuuta vuonna 2007. "Maameren tarinat" on julkaistu suomeksi Kristiina Rikmanin kääntämänä ja WSOY:n kustantamana.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Kuluu vuosi ja seuraavana jouluna kuningas Olavi on messussa, kun kirkon ovelle tulee kolme miestä. Yksi näistä on Helgi, ja tämän kaksi miestä jättävät jälkeensä lähtiessään. Huomataan, että Helgi on sokea. Kuningas Olavi kysyy tältä, mitä on tapahtunut ja kyselee Kaunotantereesta. Helgi kertoo miesten vieneen hänet Ingibjörgin luokse ja että Kaunotantereella oli niin täydellistä, ettei sitä pysty kuvailemaan. Nyt Ingibjörg ei kuitenkaan enää kestänyt Helgiä voimatta pahoin, ja kuningas Guðmundr oli lähettänyt Helgin takaisin, koska ei tahtonut selkkaukseen Olavin kanssa. Sitä ennen Ingibjörg oli kuitenkin repinyt irti Helgin silmät, etteivät naiset Norjassa pääsisi nauttimaan Helgistä pitkään. Isä Þórir on kiitollinen kuningas Olaville siitä, että tämä oli saanut hänen poikansa takaisin ”peikkojen käsistä” (ór trölla höndum). Paluunsa jälkeen Helgi elää vielä vuoden päivät.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Aalto, Sirpa. 2010. . Joensuu: Itä-Suomen yliopisto, Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta. Aalto, Sirpa. 2018. . Glossae-blogi 2.2.2018. Ashman Rowe, Elizabeth. 2004. Þorsteins þáttr uxafóts, Helga þáttr Þórissonar, and the Conversion þættir. Scandinavian Studies 76 (2004) 4: 459–474. Budal, Ingvil Brügger. 2009. . Bergen: University of Bergen, Faculty of Humanities, Department of Linguistics, Literary and Aestetic Studies. Busch, Kay. 2004 [2002]. . Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg (FAU), Philosophische Fakultät und Fachbereich Theologie. Egill Yksikätinen. Muinaissaagoja Pohjolasta, toim. Helga Hilmisdóttir, Kirsi Kanerva & Sari Päivärinne. Helsinki: Finn Lectura, 2013. Hamer, Andrew. 1973. . Teoksessa Proceedings of the First International Saga Conference, University of Edinburgh 1971, toim. Peter Foote, Hermann Pálsson & Desmond Slay. London: Viking Society for Northern Research, 184–211. Kalinke, Marianne. 2012. Textual Instability, Generic Hybridity and the Development of Some Fornaldarsögur. Teoksessa , toim. Annette Lassen, Agneta Ney and Ármann Jakobsson. Reykjavík: University of Iceland Press, 201–227. Kanerva, Kirsi. 2015. Muinaista menneisyyttä etsimässä. Saagakäännöksiä ja riimututkimusta Ruotsin suurvalta-ajalta.Teoksessa Kirjoista kokoelmaksi. Kansansivistystä ja kansainvälisyyttä Turun kaupunginkirjastossa 1800–1900-luvuilla , toim. Kaisa Hypén, Leila Koivunen & Janne Tunturi. Turku: Avain, 246–254. Koskela Vasaru, Mervi. 2009. . Oulu: Oulun yliopisto. Lummer, Felix. 2017. Guðmundr á Glasisvöllum. A Study of Potential Foreign Influences. MA thesis, Háskóli Íslands. Mitchell, Stephen A. 1993. Fornaldarsögur. Teoksessa Medieval Scandinavia. An Encyclopedia, toim. Phillip Pulsiano et al. New York: Garland, 206–208. Power, Rosemary. 1985. Journeys to the Otherworld in the Icelandic Fornaldarsögur. Folklore 96 (1985), 156–175. Power, Rosemary. 1993. Helga þáttr Þórissonar. Teoksessa Medieval Scandinavia. An Encyclopedia, toim. Phillip Pulsiano et al. New York: Garland, 280. Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. Lexikon der altnordischen Literatur. Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.

title: Gautrekrin saaga

text: "Gautrekrin saagan" lyhyempi ja pitempi versio sisältävät kumpikin Lahja-Refrin tarinan (isl. "Gjafa-Refs þáttr"), joskin eri versioiden tarinat poikkeavat muutaman yksityiskohdan osalta toisistaan. Lahja-Refrin tarinassa palataan takaisin kuningas Gautrekriin. Saagan pitemmässä versiossa kunings Gautrekr hankkii itselleen vaimoksi Vendien maan (isl. "Vindland") kuninkaantyttären. He saavat tyttären, Helgan, mutta pian kuningatar sairastuu ja kuolee. Kuningas Gautrekriä ei tämän jälkeen enää kiinnosta maan hallitseminen, vaan hän istuu päivät kuningattaren hautakummulla, haukkaa lennättäen.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Biörner, Erik J. (toim.). 1737. . Stockholmiæ: Horrn. Guðbrandur Vigfússon & C. R. Unger (toim.). 1860-1868. Flateyjarbók, . Christiania: Malling, 359-362. Guðni Jónsson (toim.). 1954-1959. Fornaldar sögur Norðurlanda, 4. Reykjavík: Íslendingasagnaútgáfan, 345-353. Hermann Pálsson & Paul Edwards (käänt.). 1985. Seven Viking Romances. Harmondsworth: Penguin, 276-281.

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi Þóririnpojan saaga ei ollut mukana vielä ensimmäisessä Carl Christian Rafnin (1795–1864) toimittamassa muinaissaagojen antologiassa Fornaldar Sögur Nordrlanda eptir gömlum handritum (1829–1830), vaan sen sisällytti muinaissaagoihin vasta Guðni Jónsson kokoelmateoksissaan Fornaldarsögur Norðurlanda, 1–3 (1943–1944) ja Fornaldar sögur Norðurlanda, 1–4 (1954). [2] Helgi Þóririnpojan tarina eroaakin monesta muusta muinaissaagasta siinä, että tarinassa kuvatut tapahtumat sijoittuvat samalle aikakaudelle kuin islantilais- ja kuningassaagat. Helgin perheen kerrotaan kuuluvan kuningas Olavi Tryggvenpojan ystäviin ja aikalaisiin. Tarina ei näin ollen sijoitu muinaiseen, tarkemmin määrittelemättömään menneisyyteen, mikä olisi muinaissaagoille tyypillistä, vaan sen tapahtumat sidotaan kuningas Olavin kautta historialliseen aikaan. Helgi Þóririnpojan tarina luetaan kuitenkin nykyään yleensä muinaissaagoihin, koska siinä kuvataan Helgin kanssakäymistä myyttisen Kaunotantereen (isl. Glæsisvellir) valtakunnan väen kanssa ja siten saagakirjallisuuden kontekstissa Helgin matkoja tuonpuoleisen toiseen maailmaan. Tässä se muistuttaa myös muinaissaagaksi kategorisoitua Thorsteinn Talonvoiman tarinaa: sen tavoin Helgi Þóririnpojan tarina liikkuu kahden maailman välillä eli tuonpuoleisen, fantasian maailmaan kuuluvan kuningas Guðmundrin valtakunnan ja historialliseen aikaan kuuluvan kristillisen kuningas Olavin maailman välillä. [3]

title: Helgi Þóririnpojan tarina

text: Helgi Þóririnpojan tarina on todennäköisesti tunnettu alkujaan suullisena tarinana. Sen kirjoittaja on tarinan kirjalliseen muotoon saattaessaan yhdistänyt kotoperäisiä myyttejä ja kulttuurin ulkopuolelta tulleita vaikutteita. [4] Matkat Glæsisvellirin kaltaiseen tuonpuoleiseen tai toiseen maailmaan olivat tyypillisiä myös keskiaikaisille ritariromaaneille. Helgi Þóririnpojan tarinan avaava osuus, missä kuolevainen kohtaa olennon tuonpuoleisesta, näyttääkin saaneen vaikutteita ranskalaisen Marie de Francen (n. 1160-1215) lais-runosta Lanval. Kyseinen kuningas Arthurista kertovaa tarinaperinnettä edustava runo käännettiin 1200-luvun alussa Norjassa proosamuotoon ja tunnettiin nimellä Januals ljóð. [5] Glæsisvellir on rinnastettu Avaloniin ja nähty sen tavoin Elysionin kaltaiseksi, tuonpuoleiseksi kuolleiden maaksi. Sen osalta on myös pohdittu mahdollisia kelttiläisiä vaikutteita. Uusimmassa tutkimuksessa (Lummer 2017) on kuitenkin esitetty, että Glæsisvellir ei olisi niinkään kuolleiden valtakunta kuin jättiläisiin, peikkoihin ja muihin hirviöihin yhteydessä oleva, kauas pohjoiseen sijoitettu maaginen toinen maailma, ja että Glæsisvellirin Guðmundr olisi pikemminkin kotoperäinen kuin kulttuurin ulkopuolelta tulleiden vaikutteiden myötä syntynyt hahmo. [6]

title: Pasila (televisiosarja)

text: Helga on poliisiaseman naiskonstaapeli. Hän on mielipiteiltään usein lähes sovinistinen ja käytökseltään miesmäisin ja machoin koko sarjan hahmoista. Hänen isänsä Helge häpeää tytärtään, koska olisi halunnut pojan. Helge myös heitti Helgan jokeen tämän ollessa vauva. Helga tekee parhaansa täyttääkseen isänsä toiveen ja syyttää tyttöydestään äitiään. Myöhemmin Helgan isä on ilmaissut osittaista hyväksyntää tytärtään kohtaan. Helgan mielipiteet ovat jyrkkiä: hän vastustaa naispappeutta ja hänen mielestään naisten paikka on kotona. Helgaa ei poikkeuksellisesti nähdä jaksoissa "Orvot koirat" ja "Lahko". Helga alkaa löytää omaa naiseuttaan muun muassa jaksoissa "Jyrsijä 2000" ja "Auervaara". Spin-offissa hän oli ihastunut aseman uuten naiskomisaarioon Darjaan.

title: Fearless (albumi)

text:
Suurin osa albumin kappaleista käsittelee rakkautta ja ystävyyttä. "Fearless" kuvailee Swiftin unelmaa täydellisistä treffeistä. "Se on laulu rakastumiseen liittyvästä pelottomuudesta. Vaikka olisi kirjoittanut kuinka monta erolaulua ja joutunut satutetuksi monta kertaa, sitä rakastuu aina uudelleen" Swift sanoo.
"Love Story" ottaa vaikutteita William Shakespearen Romeon ja Julian tarinasta. Swift sai idean kappaleeseen, kun hänen vanhempansa ja ystävänsä eivät pitäneet hänen ihastuksestaan. Suurin osa tarinasta on kuitenkin fiktiivistä. Swift on sanonut "Se on romanttisin laulu, jonka olen kirjoittanut eikä se ole edes kenestäkään, jonka kanssa olisin oikeasti seurustellut."

title: Ankaran taistelu

text: Vangitun Bajasidin kohtelu on herättänyt kiistelyä taistelun jälkeen. Tarinan mukaan vangittua sulttaania kuljetettiin ympäriinsä pienessä rautahäkissä ja halvennettiin eri tavoin. Tarinan teki tunnetuksi 185 vuotta taistelun jälkeen kirjoittanut näytelmäkirjailija Christopher Marlowe. Alunperin tarinan kertoi syyrialainen kronikoitsija Ahmad ibn Arabshah. Toisaalta timuridien hovissa toiminut historioitsija Sharaf ad-Din Ali Yazdi väittää puolestaan Bajasidia kohdellun hyvin. Molempien tarinat lienevät vahvasti puolueellisia, mutta Arabshahin tarinaa rautahäkistä on syytä epäillä myös muista syistä. Nikopoliksessa vuonna 1396 vangiksi jäänyt ja Ankaran taistelun jälkeen Timurin orjaksi joutunut Johann Schiltberger ei mainitse tarinaa häkistä. Joka tapauksessa Bajasid kuoli vankeudessa maaliskuussa 1403.

title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio (videopeli)

text: Opettajilta pyytämisen jälkeen he vihdoin kertovat oppilaille tarinan Salaisuuksien kammiosta. Tylypahkan perustajia olivat Godric Rohkelikko ja Helga Puuskupuh, Salazar Luihuinen ja Rowena Korpinkynsi. Godric, Helga ja Rowena kaikki sallivat jästisyntyisten mennä Tylypahkaan, mutta Luihuinen kieltäytyi ja myöhemmin lähti, mutta ennen lähtöä hän rakensi kammion, jota kutsutaan "Salaisuuksien kammioksi", jossa asuu valtava hirviö, ja että vain "Luihuisen perillinen" voisi avata sen.

title: Raili Mikkanen

text: Mikkasen teokset edustavat eri kirjallisuudenlajeja. Hän on kirjoittanut niin lapsille, nuorille kuin aikuisillekin. Tunnetuin Mikkasen luoma hahmo lienee televisio-ohjelmassakin esiintynyt Histamiini-hevonen, josta on ilmestynyt 12 kirjaa. Histamiini-sarjan lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa teoksen "Koukussa" (1997), joka kertoo tositapahtumiin pohjautuvan tarinan narkomaniaan ajautuneesta suomalaistytöstä. Mikkanen haastatteli kirjaa varten Kiskon huumeklinikan nuoria. Mikkanen on kirjoittanut myös selkokielisiä teoksia.


query: Onko Adam Borzęcki pelannut jääkiekkoa Ruotsissa?

title: Adam Borzęcki

text: Adam Borzęcki (s. 6. toukokuuta 1978 Gdańsk, Puola) on puolalais-saksalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi kaudella 2016–2017 Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigan Bietigheim Steelersissa. Hän toimi joukkueen kapteenina. Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan Borzęcki on puolustava puolustaja, joka on käyttökelpoinen alivoimalla. Hän on pelannut urallaan kotimaidensa lisäksi myös Ruotsissa ja Pohjois-Amerikassa.[1]

title: Adam Borzęcki

text: Kaudeksi 2005–2006 Borzęcki siirtyi Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 2. Bundesligan Tölzer Löweniin. Hän oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Borzęcki sijoittui 150 minuutillaan koko sarjan jäähypörssissä kolmanneksi. Löwen putosi kauden päätteeksi Oberligaan. Kaudella 2006–2007 hän oli tehoilla 13+45=58 joukkueen toiseksi paras pistemies Kurt MacSweynin jälkeen. Borzęcki sijoittui Oberligan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2007–2008 hän oli Löwenin tehokkain puolustaja tehoilla 9+45=54, joilla Borzęcki jakoi koko sarjan puolustajien pistepörssin viidennen sijan ESV Kaufbeurenin Ľuboš Velebnýn ja Dresdner Eislöwenin Jason Lundmarkin kanssa. Hän sijoittui myös Oberligan jäähypörssissä neljänneksi 168 minuutillaan. Löwen nousi kauden päätteeksi takaisin 2. Bundesligaan. Borzęcki oli kaudella 2008–2009 tehoilla 12+18=30 joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja ja hän olisi jakanut liigan puolustajien pistepörssin kymmennenen sijan Ravensburg Towerstarsin Kerry Ellis-Toddingtonin kanssa,[1] mutta Löwenin kauden tilastot kuitenkin epävirallistettiin joukkueen ajauduttua konkurssin helmikuussa 2009.[6]

title: Calle Rosén

text: Rosénin isoveli Adam on pelannut myös jääkiekkoa.

title: Patryk Wronka

text: Wronkan isä Adam on pelannut myös jääkiekkoa. Patrykin isoisä oli 1970-luvun Puolan maajoukkuehyökkääjä Tadeusz Kacik.

title: Adam Borzęcki

text: Kaudeksi 2014–2015 Borzęcki siirtyi Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 2. Bundesligan tilalle perustettuun DEL2:een ja Bietigheim Steelersin paitaan.[7] Hän nousi joukkueen kapteeniksi. Borzęcki voitti kauden päätteeksi DEL2:n mestaruuden. Kaudella 2015–2016 hän voitti pudotuspeleissä Steelersin sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Kaudella 2016–2017 Borzęcki jakoi tehoilla 7+22=29 DEL2:n puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan Heilbronner Falkenin Jordan Heywoodin ja EHC Freiburgin Alexander Brückmannin kanssa.[1]

title: Östers IF

text: Östers Idrottsförening on jalkapalloseura Växjöstä, Ruotsista. Seuran miesten edustusjoukkue on pelannut Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa viimeksi kaudella 2013. Aikaisemmin seura on harjoittanut myös jääkiekko- ja keilailutoimintaa.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1997 ja B-sarjan turnauksessa vuonna 1995. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1994 sekä B-sarjan turnauksessa vuosina 1995 ja 1996.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki on Stoczniowiec Gdańskin kasvatti.[1] Hän siirtyi jo 16-vuotiaana Ruotsiin MODO Hockeyn junioreihin kaudeksi 1994–1995, mutta Borzęcki palasi sieltä kasvattajaseuraansa vain kolmen kuukauden jälkeen[2] ja debytoi Stoczniowiecin miesten joukkueessa pelaten Polska Liga Hokejowassa loppukaudella yhden ottelun. Kaudella 1995–1996 hän pelasi Stoczniowiecissä ja Zagłębie Sosnowiec yhteensä 30 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kaudella 1996–1997 Borzęcki pelasi Olimpia Sosnowiecin (aiemmin Zagłębie Sosnowiec) riveissä Itä-Euroopan liigaa.

title: Adam Borzęcki

text: QMJHL-joukkue Rimouski Océanic varasi Borzęckin 16. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 1997. Hänestä tuli Krzysztof Secemskin jälkeen kaikkien aikojen toinen CHL:n varaustilaisuudessa varattu puolalaispelaaja. Borzęcki on myös kaikista kolmesta puolalaispelaajasta (Secemski, Borzęcki, Marcin Kolusz) kaikkien pienimmällä numerolla CHL:ään varattu pelaaja.[3] Borzęcki siirtyi joukkueeseen kaudeksi 1997–1998, jolloin hän teki QMJHL:n runkosarjassa 14 tehopistettä. Borzęcki eteni Océanicin kanssa aina President’s Cup -finaaleihin sakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Val-d’Or Foreurs otteluvoitoin 4-0. Kaudella 1998–1999 hän teki liigan runkosarjassa 36 tehopistettä.

text:
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäinen ruotsalainen jääkiekkoilija pelasi SM-liigassa kuitenkin vasta kaudella 1994–1995, kun Michael Nylander pelasi JYP HT:ssa NHL:n työsulun aikana. Tämän jälkeen SM-liigassa on pelannut vuosittain useita ruotsalaisia.
Eric Johansson pelasi kaudella 2007–2008 SM-liigaa TPS:ssä kahdeksan peliä. Hän on syntynyt Edmontonissa, mutta hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa. Vaikka hän on pelannut yhden maaottelun Ruotsin maajoukkueessa, hän on jääkiekkoilijana kanadalainen.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki edusti Puolaa B-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1997 ja 2000 sekä I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2003, 2004, 2006, 2008 ja 2009. Vuoden 2003 turnaus päättyi A-lohkon hopeaan ja vuosien 2004 ja 2006 turnaukset B-lohkon pronssiin. Vuoden 2004 turnauksessa hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Vuoden 2005 turnauksessa Borzęcki jakoi Puolan sisäisen syöttöpörssin voiton Marcin Koluszin kanssa viidellä syöttöpisteellään. Vuoden 2008 turnauksessa hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Grzegorz Piekarskin kanssa lukemalla +6. Borzęcki valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Vuoden 2009 turnauksessa hän jakoi tehoilla 1+4=5 Puolan sisäisen pistepörssin voiton Mikołaj Łopuskin ja Leszek Laszkiewiczin kanssa. Borzęcki valittiin taas turnauksen tähdistökentälliseen.[1]

title: Adam Vidjeskog

text:
Vidjeskog on Terjärv US:n kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa 2. elokuuta 2015, kun Jaro pelasi 1–1-vierastasapelin FC Lahtea vastaan. Kaikkiaan Adam Vidjeskog pelasi Jarossa Veikkausliigakautena 2015 yhteensä 11 ottelua. Jaron lisäksi hän on pelannut myös sen farmijoukkue JBK:ssa.
Kaudella 2016 pelasi Ruotsissa Gefle IF:n ikäkausijoukkueessa, mutta palasi kaudeksi 2017 takaisin Pietarsaareen. Kaudeksi 2018 Vidjeskog siirtyi Veikkausliigaan PS Kemin riveihin.

title: Joel Lassinantti

text: Lassinantin isoveli John on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä Ruotsin alemmissa sarjoissa. Heidän isosetänsä oli Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko, Norrbottenin läänin maaherra ja suomenkielisyyden asianajaja Ragnar Lassinantti.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti pronssia. Borzęcki pelasi myös IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa Puolaa IA-divisioonaan. Borzęcki jakoi viidellä syöttöpisteellään turnauksen puolustajien pistepörssin voiton kolmen muun pelaajan kanssa. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen. Hän pelasi myös Vancouverin olympiakisojen 2010, Sotšin olympiakisojen 2014 ja Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa. Viimeisimpien karsintojen viimeisellä kierroksella Borzęcki jakoi Puolan sisäisen tehotilaston voiton Kamil Kalinowskin kanssa.[1]

title: Adam Borzęcki

text: Kaudeksi 1999–2000 Borzęcki siirtyi ECHL-joukkue Jackson Banditsiin, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 7+21=28. Kaudeksi 2000–2001 hän siirtyi WCHL-joukkue Idaho Steelheadsiin. Borzęcki pelasi kauden aikana sittemmin neljässä muussa seurassa; IHL:ää Chicago Wolvesissa ja Utah Grizzliesissa, Polska Liga Hokejowaa kasvattajaseurassaan Stoczniowiec Gdańskissa sekä viimeisimpänä AHL:ää Syracuse Crunchissa. Hänestä tuli Krzysztof Oliwan, Mariusz Czerkawskin ja Dariusz Zabawan jälkeen kaikkien aikojen neljäs Pohjois-Amerikassa ammattilaistasolla pelannut puolalaispelaaja. Borzęcki teki viimeisimmässä joukkueessa 29 runkosarjaottelussa tehot 1+6=7 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän voitti runkosarjassa Crunchin sisäisen tehotilaston lukemalla +11.[4]

title: Adam Borzęcki

text: Borzęckin poika Jakub pelaa hyökkääjänä SC Bietigheim-Bissingenin C-nuorissa. Jakubilla on Puolan ja Saksan passien lisäksi myös Yhdysvaltain kansalaisuus.[1]

title: Leksands IF

text: Leksands IF on ruotsalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa kaudella 2017–2018 Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskan:issa. Sen kotihallina toimii Tegera Arena, jonne mahtuu 7 650 katsojaa. Halli on valmistunut vuonna 2005 ja sen omistaa Leksands IF Fastighets AB, joka on Leksands IF:n tytäryhtiö. Pääasiassa seura pelaa jääkiekkoa, mutta sillä on joukkueita muissakin lajeissa. Leksands IF perustettiin vuonna 1919, mutta se aloitti jääkiekon vasta vuonna 1938. Se on voittanut Ruotsin mestaruuden neljä kertaa. Kaikkiaan joukkue on pelannut 54 kautta korkeimmalla sarjatasolla.

title: Adam Borzęcki

text: Luokka:Puolalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Saksalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

text: Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen Miika Wiikman on syntynyt Ruotsissa ja saanut siellä myös jääkiekko-oppinsa. Hän on pelannut myös Ruotsin ikäkausimaajoukkueissa, mutta valitsi Suomen toimiessaan joukkueen kolmosmaalivahtina alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Kausi 2003–2004 oli myös Wiikmanin ensimmäinen Suomessa. Hän pelasi Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä ja sai Suomen kansalaisena voittaa vuoden tulokkaan tittelin. Wiikman on sittemmin pelannut Suomen A-maajoukkueessa yhden ottelun.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki jatkoi kaudella 2009–2010 pelejään 2. Bundesligassa ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Schwenninger Wild Wingsin paitaan. Hänet palkittiin kauden päätteeksi sarjan parhaana puolustavana puolustajana.[6] Kaudella 2010–2011 Borzęcki toimi joukkueensa varakapteenina. Huhtikuussa 2011 hän teki Wild Wingsin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2012–2013 Borzęcki voitti 2. Bundesligan jäähypörssin 165 minuutillaan.[1] Hän oli kauden päätteeksi nostamassa Wild Wingsia DEL:ään, jossa Borzęcki pelasi kauden 2013–2014 tehden 50 runkosarjaottelussa tehot 1+6=7.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki jatkoi Crunchissa kaudella 2001–2002. Hänen ensimmäinen kokonainen AHL-kautensa toi 70 runkosarjaottelussa tehot 2+6=8 ja kymmenessä playoff-ottelussa yhden maalin. NHL-varaamaton Borzęcki osallistui syksyllä 2001 NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsin harjoitusleirille.[2] Kaudella 2002–2003 hän pelasi Crunchin lisäksi myös kahdeksan ottelua UHL-joukkue Elmira Jackalsissa.

title: Andreas Thuresson

text: Thuressonin pikkuveli Sebastian on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa. Heidän setänsä on MM-hopeaa vuonna 1997 voittanut Marcus Thuresson. Myös veljesten isä Patrick on pelannut jääkiekkoa.

title: Hanna Teerijoki

text: Jalkapallon, jääpallon ja jääkiekon lisäksi Teerijoki on edustanut Suomea myös maahockeyssa, kaukalopallossa ja golfissa. Teerijoki onkin ainoa eurooppalainen, joka on edustanut maataan maajoukkueessa kuudessa eri lajissa. Suomen mestaruuksia (yhteensä 26) hän on voittanut kaikissa muissa lajeissa paitsi jääkiekossa, mutta jääkiekon Ruotsin mestaruuksia hänellä on kaksi. Jääpalloa hän on pelannut Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa.

title: Robin Figren

text: Figrenin isä Robert on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.

title: Adam Borzęcki

text: Borzęcki palasi kaudeksi 2003–2004 Eurooppaan ja siirtyi Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Allsvenskan-joukkue Hammarby IF:ään. Hän eteni joukkueen kanssa aina Kvalserieniin saakka, mutta Hammarby jäi lopulta kuitenkin ilman sarjanousua. Kaudeksi 2004–2005 Borzęcki palasi Pohjois-Amerikkaan ja siirtyi ECHL-joukkue Reading Royalsin riveihin. Hän oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustajana sekä jakoi Jackalsin sisäisen tehotilaston voiton Jon Franciscon ja Jeff Milesin kanssa.[4] Marras-joulukuun 2004 vaihteessa Borzęcki kävi ammattilaistry-outilla AHL-joukkue Manchester Monarchsissa,[5] jossa hän pelasi kuusi ottelua.

title: Adam Green (alamäkiluistelija)

text: Adam Green (s. 23. elokuuta 1990 Cleveland) on yhdysvaltalainen alamäkiluistelija. Hän debytoi alamäkiluistelun MM-sarjassa Red Bull Crashed Icessä Münchenin kilpailussa vuonna 2010. Greenin paras sijoitus yksittäisessä kilpailussa on selviytyminen 16 parhaan joukkoon Saint Paulin osakilpailussa vuonna 2013. Green on pelannut nuorempana myös jääkiekkoa kolmentoista vuoden ajan.

title: Isac Lundeström

text: Lundeströmin isoveli Eric on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.

title: Adam Reideborn

text: Reidebornin isoveli Andreas on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä A-junioriksi asti.

title: Markus Piispanen

text: Piispasen isoveli Arsi on pelannut urallaan yli 400 SM-liigaottelua ja hän pelaa nykyään Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanin IK Oskarshamnissa. Markuksen kaksoisveli Petrus on pelannut myös jääkiekkoa.

title: Adam Horst

text: Adam Horst (s. 22. kesäkuuta 1986 Fort St. John, Kanada) on kanadalainen alamäkiluistelija. Hän sijoittui alamäkiluistelun MM-sarjan Red Bull Crashed Icen yhteispisteissä neljänneksi kaudella 2012. Hän voitti tuolla kaudella yhden osakilpailun Ruotsin Åressa. Tuo voitto on Horstin uran ainoa Crashed Icessä. Horst sijoittui kaudella 2014 MM-sarjan kymmenenneksi. Nuorempana hän on pelannut myös jääkiekkoa. Horst on 171 senttimetriä pitkä ja painaa 79 kilogrammaa.


query: Mitä rustholli tarkoittaa?

title: Ratsutila

text: Ratsutila eli rustholli () oli maatila, jonka tehtävänä oli lähes koko ruotujakolaitoksen olemassaolon aikana, 1600-luvun lopulta vuoteen 1808 saakka, varustaa asekuntoinen mies ja hevonen sotaa varten. Ratsutilan isäntää kutsuttiin ratsutilalliseksi eli rusthollariksi.

title: Hattelmala

text: Hattelmalan kylä koostui lähinnä viidestä rusthollista eli ratsutilasta sekä Vanajan seurakunnan kappalaisen pappilana toimineesta Rekolasta. Muita tiloja on maakirjan mukaan ollut vain toiset viisi: Paavola, Kleemola, Sakkila, Lassila ja Kestilä. Näistä on nykyisin jäljellä vain lähinnä Lassilan ratsutila, sillä muiden maat on lähes kokonaisuudessaan kaavoitettu asuinkäyttöön, kuten on tapahtunut naapurikylän Kankaantaustan kaikille taloille.

title: Honkolan kartano

text: Nauclér rakensi kartanoon uuden päärakennuksen ja laajensi kartanoa ostamalla Kehron Laurilan rusthollin 1735, kaksi rälssitilaa Väkkärän kylästä sekä Kinolan tilan.

title: Ahvenisto (Mäntyharju)

text: Kylä muodostettiin isojaossa Asikkalan Piekkolan rusthollin omistamasta Kaitoonmaan erämaapalstasta. Nimi luultavasti lainattiin Ahvenaisten pikkujärveltä. Kylän keskustassa toimii kyläkauppa ja kesätori.

title: Tertin kartano

text: Tertin historia alkaa jo 1540-luvulta, jolloin kartano tunnettiin Hintsalan Rusthollina. Nykyään kartanoa ylläpitää Pylkkäsen suku, jonka omistuksessa kartano on ollut vuodesta 1894.

title: Martti Kovero

text: Martti Kovero syntyi opettajaperheeseen Jyväskylässä. Hänen isänsä oli professori K. A. Kovero. Kodin tausta oli talonpoikainen, isä K. A. Kovero oli syntyisin Teiskon Vähä-Koveron rusthollista ja äiti Johanna Katarina (o.s. Richter) Sotavallan kartanosta Lempäälästä.

title: Hjalmar Hjelt

text: Hjeltin vanhemmat olivat filosofian maisteri, Karkun Järventaustan rusthollin omistaja Knut Albert Theodor Hjelt (1825–1893) ja Ida Charlotta Karolina Wegelius. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1868 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1873, filosofian lisensiaatiksi 1891 ja filosofian tohtoriksi 1892.

title: Frans Nuupala

text: Nuupalan vanhemmat olivat Nuupalan rusthollin omistaja, maanviljelijä Juho Kristian Topi ja Johanna Reku. Hän pääsi ylioppilaaksi Porin lyseosta 1891 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1895. Nuupala omisti veljensä jälkeen Nuupalan rusthollin 1897–1900.

title: Virmaila

text: Virmailassa eläneen ratsutilallisen, kolmikymmenvuotisen sodan ratsumiesveteraanin Heikki Pietarinpojan (n. 1586–1666) ja hänen puolisonsa Riitta Hannuntytär Rapalan jälkeläisiä on selvitetty yli 10 000. Eino Mäkelän, Uuno Pulkkilan ja Kauko Tyllilän Espoossa elokuussa 1978 perustama Virmailan rusthollin sukuyhdistys on julkaissut kaksiosaisen, liki 1 800-sivuisen sukukirjan, joka kertoo laajasti Virmailan historiasta.

title: Carl Johan Spoof

text: Spoofin isä suorituskomissaari Matias Spoof (1738–1818) suoritti maanmittaritutkinnon 1759 ja toimi nimismiehenä Paltamossa 1764–1776 sekä omisti Kukkolan rusthollin Lempäälässä 1770-luvun lopulta alkaen.

title: Ratsupalvelus

text: Rälssimiehistä kehittyi 1500-luvulla perinnöllinen aatelissääty. Aatelissäädyn sisäisiä eroja korosti vuoden 1626 ritarihuonejärjestys, jonka mukaan sääty jakaantui kolmeen luokkaan. Kun aatelinen ratsupalvelu väistyi, tulivat tilalle hiljalleen ratsutilat eli rusthollit (), jotka varustivat ratsumiehen armeijaan. Rusthollari oli usein säätyläinen tai suhteellisen varakas talonpoika, jotka sittemmin muodostivat johtavan kerrostuman talonpoikaisessa säädyssä.

title: Abraham Ehnroos

text: Ehnroos syntyi Lohjan Paksalon kylän Äijälän rusthollissa 15. elokuuta 1785. Hänen vanhempansa olivat rusthollari Kaarle Kaarlenpoika ja vaimonsa Maria Juhontytär. Ehnroos pääsi ylioppilaaksi Turussa 1809. Hän työskenteli opettajana, ja hänet nimitettiin Loviisan kouluun kollegaksi 1813. Sieltä hän siirtyi ylemmäksi kollegaksi Kuopioon 1819. Pappisvihkimyksen Ehnroos sai 1823, ja 1827 hänestä tuli Mäntsälän kirkkoherra. Rovastin arvo hänelle myönnettiin 1838.

title: Tammer-Golf

text: 23. syyskuuta 1966 Tammer-Golf ry ja Tampereen kaupunki allekirjoittivat vuokrasopimuksen Ruotulan alueesta. Aluksi sopimus oli lyhytaikainen, mutta se muutettiin myöhemmin 20 vuoden pituiseksi. Nykyinen vuokrasopimus on voimassa vuoteen 2015 asti. Myöhemmin kävi ilmi, että toisena vaihtoehtona harkittu Rusthollin alue olisi ollut sijainniltaan parempi, sillä valittu alue oli lähes kokonaan suota.

title: Laikan kartano

text: Laikan kartano on kartano tai rustholli Lempäälässä Valkeakoskentien varressa.

title: Lohilammen museo

text: Johannes Lohilammen museo on museoitu rustholli-tila 1700-luvulta. Paikallinen merkkihenkilö Johannes Lohilampi (1866-1938) on kerännyt sinne esineistöä eri puolilta Länsi-Uuttamaata. Rakennuksessa on myös kouluhuone ja kirkko sekä joitakin Elias Lönnrotille kuuluneita esineitä. Ulkorakennuksissa on syytinkiasunto, luhtiaitta, tallirakennus ja ajokaluvaja.

title: Aarresaaren kotiseutumuseo

text: Aarresaaren kotiseutumuseossa on Koskenpään Kalliokoskelta siirretty siipiratasmylly, kaksikerroksinen jyväaitta 1700-luvulta, Kerkkolan rusthollin päärakennus 1840-luvulta, työväestön asumistavasta kertovat Aakun ja Timon mökit, kaksi eräaittaa, savusauna, riihi, kirkkovenetalas ja raamisaha. Kotiseutumuseon kokoelmat on osittain sijoitettu museorakennuksiin.

title: Aejmelaeus

text: Anders (Antti) Jaakonpoika Äimästä alkoi tulevan Aejmelaeus-suvun yhteiskunnallinen nousu ja siitä seurannut suvun ruotsinkielistyminen. Tosin Aejmelaeukset ovat historiassa tunnettuja suomalaisuusharrastuksestaan ja Anders Äimäkin suomalaisti lakeja jo 1600-luvulla. Äimä toimi vuonna 1627 voutina Yli-Satakunnassa ja myöhemmin myös Ali-Satakunnassa. Vuonna 1633 hän toimi Suomen Suuriruhtinaanmaan sekä Viipurin läänin, Pohjanmaan ja Ahvenanmaan kamariviskaalina. Pietari Brahen kehotuksesta kuningatar Kristiina lahjoitti Äimälle useita tiloja. Suvussa kulkevan tarinan mukaan Äimä olisi aateloitu nimellä "Liusenstjerna", mutta hän ei suostunut ottamaan tätä vastaan, koska halusi pysyä alkuperäisessä säädyssään ja asemassaan. Näin ollen Aejmelaeus-suvusta ei tullut koskaan aatelista. Kokemäen Näyhälän rusthollissa asunut suurtilallinen Äimä omisti kuollessaan 1662 Äimälän rusthollin, Kiettareen kylän, Vaaniin rusthollin Eurassa sekä niiden alaiset säteri- ja rälssitilat.

title: Puutalo

text: Tyyppikuva hämäläisestä talosta on Hella Wuolijoen Niskavuori-sarjassa kuvatun Niskavuoren rusthollin tyyppinen suuri maatalo.

title: Sammatti

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Sammatista on vuodelta 1406 . Kappeliseurakunta siitä tuli 1600-luvun alussa. 1600-luvulta 1700-luvun puoliväliin Sammatissa oli 28 tilaa. 1600-luvun puolivälissä siellä oli parhaimmillaan 9 rusthollia eli ratsutilaa.

title: Voistion kartano

text: Voistion kartano on entinen ratsutila eli rustholli Hollolassa. Hämeen viljelyseudulla sijaitsevan kartanon maisemaa hallitsevat tasankomaiset viljelmät. Ensimmäinen kirjallinen maininta Voistion kylästä on 1390-luvulta.

title: Outamo

text: Aiemmin Outamon rusthollin nimellä tunnettu kartano sijaitsee Outamonlahden kapeikon kohdalla. Lahden pää levenee, ja sen kärkeä kiertää Sammattiin johtava tie.

title: Savilahden kivisakasti

text: Kylmilleen jätettyä vanhaa kirkkoa käytettiin tämän jälkeen enää säätyläisten hautapaikkana. Kivisakastissa lepää kaikkiaan 22 vainajaa. Vuonna 1769 pitäjänkokouksessa tehtiin päätös kirkon purkamisesta. Asia kuitenkin raukesi, kunnes vuonna 1776 kirkko päätettiin myydä huutokaupalla. Kirkon puisen osan lunastaja käytti hirret läheisen rusthollin ulkorakennuksien pystyttämiseen.

title: Eeli Granit-Ilmoniemi

text: Kuopion maaseurakunnassa papin perheeseen syntynyt Granit-Ilmoniemi kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta vuonna 1885 ja aloitti sen jälkeen filologian opinnot Helsingin yliopistossa. Hän opiskeli myös Pietarissa, Göttingenissä ja Pariisissa vuosina 1888–1892 sekä toimi opettajana Kuopiossa. Nimensä Granit-Ilmoniemi muutti vuonna 1906 Karjalohjan Ilmoniemen rusthollin ratsumiesesi-isänsä mukaan.

title: Thauvonius

text: Suvun vanhimmat tunnetut jäsenet lienevät Antti Laurinpoika (Anders Larsson) ja hänen poikansa (?) "Matti Tavia" (Matts Andersson), joka asutti 1500-luvun lopulla Tavian rusthollia Långvikin kylässä Karjalohjalla. Hänen vaimonsa Brigittan kerrottiin olevan aatelista syntyperää.

title: Aino Pälsi

text: Pälkäneen Onkkaalan kylässä sijainneen Anttilan rusthollin tytär Aino Anttila kävi Tampereen suomalaista yhteiskoulua ja sen jälkeen Helsingin suomalaisen yhteiskoulun jatko-opistoa kahdeksanteen luokkaan saakka. Hän ei kuitenkaan suorittanut ylioppilastutkintoa.

title: Anders Johan Mether

text: Metherin vanhemmat olivat Padasjoen Nyystölän rusthollin omistaja rykmentinkirjuri, sotakamreeri Karl Gustaf Mether (1741–1801) ja Vendla af Enehjelm. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1789. Mether valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1792 ja opiskeli sitten vielä Uppsalan yliopistossa.

title: Hilda Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat kauppias Carl Henrik Nyström ja Christina Lovisa Sirelius. Vanhemmat ostivat 1843 Lempäälästä kamarineuvos Johan Henrik Nordenswanin (1801-1862) omistaman Lastusten kartanon ja 1857 Urjalasta vänrikki Bengt Gabriel Rangellin omistaman Matkun eli Kreivilän kartanon. Suomen Naisyhdistyksen teoksen "Biograafisia tietoja Suomen naisista eri työaloilla" (1896) mukaan nimenomaan Nyström hoiti maataloutta ja Kreivilän tilaa jo isänsä eläessä ja hänellä oli "erinomainen taipumus maanviljelykseen". Kartanon 1860-1862 rakennetussa päärakennuksessa oli 15 huonetta ja viimeksi mainittuna vuonna sen pihapiiriin rakennettiin suuri kivinavetta. Carl Henrik Nyströmin kuoltua 1878 Kreivilä oli lesken nimissä vuoteen 1883 asti, jolloin sen osti teollisuuspatruuna Axel Wilhelm Wahren. Nyström hankki puolestaan haltuunsa velaksi Pantalan rusthollin, kunnosti sen ja myi edelleen 19 000 markan voitolla. Tämän jälkeen hän raivasi peltoja ja harjoitti maataloutta yli kymmenen vuoden ajan Hattulassa, mutta palasi sitten takaisin maanviljelijäksi Urjalaan, Mäkelän rustholliin.

title: Ulrika Fredrika Bremer

text: Bremerillä oli 40 vuoden ajalta omistuksia myös Turun sokeritehtaassa ja molemmissa tupakkatehtaissa, Järvenojan paperitehtaassa, Åvikin lasitehtaassa, Kupittaan tiilitehtaassa, sahoissa Koskella ja Luvialla sekä Itä-Intian kauppakomppaniassa. Lisäksi hän omisti useita liiketiloja, sätereitä, rälssitiloja ja mm. Tuorlan rusthollin Piikkiössä.

title: Karl Adolf Kovero

text: Koveron vanhemmat olivat Teiskon Vähä-Koveron rusthollin omistanut Karl Efraim Josefinpoika Kovero ja Karoliina Juhontytär Leppälahti. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän alkeisopistosta vuonna 1866 ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisterikai Helsingin yliopistosta 1873.

title: Ratsutila

text: Ruotuväkiarmeija lakkautettiin Suomen siirtyessä osaksi Venäjän valtakuntaa. Tällöin rustholleille määrättiin vakanssi- ja passevolanssimaksu, jotka lakkautettiin vasta vuonna 1886, kun koko ruotujakolaitos lakkautettiin. Maksuksi vuonna 1809 määrättiin 10 tynnyriä viljaa ratsutilaa kohden.


query: Miten korkealle on kiivetty ilman happilaitteita?

title: Vuorikiipeily

text: Englantilaiset olivat 1920-luvulla tehneet useita retkikuntia maailman korkeimmalle (8848m) vuorelle Mount Everestille. Pisimmälle pääsi E. F. Norton aina 8570 metrin korkeuteen, ilman happilaitetta. Sama retkikunta päättyi siihen, kun George Mallory ja Andrew Irvine katosivat vuoren rinteelle viimeisessä yrityksessään. On mahdollista, että he kävivät vuoren huipulla asti[3]. Vuosina 1929 ja 1931 saksalaiset yrittivät Paul Bauerin johdolla uskomattoman sitkeästi nousta 8597m korkealle Kangchenjungalle sen pitkää itäistä harjannetta myöten. Saksalaiset yrittivät useaan otteeseen myös Nanga Parbatille Willy Merklin johdolla. He kokivat Himalajan historian pahimmat takaiskut: vuonna 1934 moni kiipeilijä menetti henkensä, ja vuonna 1937 kokonainen leiri jäi jäävyöryn alle. Vuoren nousuhistoriasta oli tullut pelottava: kaikkiaan 31 kuollutta. 1930-luvulla amerikkalaiset yrittivät kahdesti Karakorumin korkeimmalle 8611 metrin huipulle, mutta turhaan, eivätkä hekään välttyneet ihmismenetyksiltä.

title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 – miesten köysikiipeily

text: Miesten köysikiipeily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 10. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui viisi urheilijaa neljästä eri valtiosta. Köysi oli 14 metriä pitkä ja ripustettu kehykseen. Tuomarit arvioivat nopeutta ja tyyliä huipulle kivunneista ja ylöspäin kiivettyä matkaa heistä, jotka eivät päässeet ylös saakka.

title: Vuorikiipeily

text: Messner ja itävaltalainen Peter Habeler nousivat 1978 kokonaan happilaitetta käyttämättä Mount Everestille. Suomalainen Veikka Gustafsson onnistui siinä vuonna 1996.

title: Kashmir

text: Ladahkin ja Zanskarin alueella vuoristossa on hyvin kylmää ja kuivaa. Sadepilvet eivät pääse vuorten takaa alueille, ja korkealla ilma on luonnostaan kylmää. Yli 3000 metrin korkeudessa talvi on hyvin kylmä. Zanskarissa lämpötila putoaa talvella -20°C:een, jopa -40°C:hen, mikä jäädyttää joet niin, että niiden yli voi kävellä. Kesäisin lämpö nousee 20°C:hen, mutta koska ilma on korkealla ohutta ja kosteutta vähän, yöt ovat silti kylmiä.

title: Salaiset kansiot

text: Tuntemattomassa, mutta korkeassa asemassa syndikaatissa hääräävä "herrasmies", jolla välillä tuntuu olevan erimielisyyksiä Tupakkamiehen kanssa siitä, miten asiat pitäisi hoitaa.

title: Hyppää, Petter!

text: Tämä toimii ja Petter rohkaistuu - kunnes happilaitteen vika tyrmää hänet kesken muodostelmalennon ja hänen koneensa alkaa suistua ilmasta. Geir seuraa häntä ja lopulta Petter kuulee horteensa läpi ohjeen hypätä - ja tottelee. Hän pelastuu mutta epäilys jää kaivertamaan, varsinkin koska hän saa lentokiellon kunnes tapaus on tutkittu. Hän näkeekin painajaisia ja lentäminen on epävarmaa vaikka kielto kumotaankin ja tapaus määritellään happilaitevian aiheuttamaksi onnettomuudeksi, josta ei tule mustaa merkintää ansiolistaan. Kuitenkin jo toinen laskuvarjokerta saa Petterin pelokkaaksi: onko hän kirouksen alainen?

title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Vuonna 1991 valmistuneiden pilottijaksojen Sporttivartti-sketseissä esiintyi 24-vuotias kauhavalainen huimapää, puukkotehtailijan poika Walton Strömberg, joka yrittää uskomatonta maailmanennätystä, muun muassa uimalla jään alla yli 200 metrin matkan ilman happilaitteita, pysäyttämällä pallealihaksella pistoolin luoti ja selvitä haudassa kolme kuukautta ilman apuvälineitä. Jokainen yritys päättyy surkeasti: uiminen miltei hukkumiseen, luoti ei pysähdy ja haudassa loppuu happi. Hänen managerinsa Olavi Nieminen menee joka kerta paniikkiin ja sanoo ""Eihän tästä tullu yhtään mitään"", johon Walton vastaa aina ""Tulee, tulee! Huomenna uusiks!"" Eero Kakko yrittää kysyä Strömbergin vointia, mutta Nieminen vain lähtee autolla ja vastaa Kakolle vihaisesti. Vuonna 1993 Walton Strömberg teki lyhyen vierailun eräässä Matti Näsällä on asiaa -sketsissä, jossa hänet kannettiin ulos laskiaistapahtumasta epäonnistuneen tulennielentäyrityksen jälkeen.

title: On hanget korkeat, nietokset

text:
Vilkku Joukahainen kirjoitti runon opiskellessaan Sortavalan seminaarissa. Sitä ei ole julkaistu missään hänen runokokoelmassaan, eikä tiedetä, miten se päätyi Jean Sibeliuksen käsiin.
Jean Sibeliuksen sävellysluettelossa opusnumerolla 1 on viisi joululaulua, joista "On hanget korkeat nietokset" on numerolla 5. Muut laulut ovat "Joulupukki kolkuttaa" (nro 1), "Jo on joulu täällä" (nro 2), "Jo joutuu ilta" (nro 3) ja "En etsi valtaa loistoa" (nro 4). Laulut on sävelletty vuosien 1895 ja 1913 välisenä aikana.

title: Vuorikiipeily

text: Samana vuonna itävaltalainen Hermann Buhl nousi Nanga Parbatille. Hän kiipesi kaksi viimeistä päivää yksin ilman happilaitetta ja yöpyi ilman telttaa huipun tuntumassa. Vuonna 1954 italialaisten retkikunta onnistui valloittamaan K2-vuoren, ja korkeimmalle kohdalle nousivat Lino Lacedelli ja Achille Compagnoni.

title: Džengiš Tšokusu

text: Vaikka Džengiš Tšokusu on Khan Tengriä yli 400 metriä korkeampi, vuoteen 1946 asti jälkimmäisen uskottiin olevan Tienšanin korkein vuori. Džengiš Tšokusun ensimmäinen vahvistettu valtauksen tekii 1956 Vitali Abalakovin kiipeilijäryhmä. Vahvistamattomat väitteet esittävät, että vuorelle olisi kiivetty jo 1939..

title: Kaupunkiekologia

text:
Kaupunkiekologia on ekologian osa-alue, joka tutkii kaupunkien luonnon eli kaupunkiekosysteemin erityispiirteitä. Kaupunkiluonnon ekologiset ilmiöt ja prosessit ovat samoja kuin maaseudulla, mutta abioottisissa tekijöissä on paljon eroja. Kaupunkiekologisen tutkimuksen avulla saadaan tietoa siitä, miten ihmisen voimakkaasti muokkaama ympäristö vaikuttaa ekologisiin prosesseihin. Tuloksia voidaan hyödyntää mm. ympäristövaikutusten arvioinneissa, kaavoituksessa ja ympäristöystävällisten kaupunkien ja niiden virkistysalueiden kehittämisessä.
Kaupunkien keskilämpötila on lämmityksen, auringon säteilyä sitovien rakennusten ja asvaltin sekä vähäisen varjostavan kasvillisuuden takia muutaman asteen korkeampi kuin ympäröivällä maaseudulla. Korkeamman lämpötilan ja aurauksen takia kaupunkien lumimäärä on suhteessa maaseutuun varsin pieni. Saasteiden, kuten pakokaasujen, takia kaupungissa on enemmän tiivistymiskeskuksina toimivia hiukkasia, minkä takia kaupungissa sataa keskimäärin noin 5–15 % enemmän kuin ympäröivällä alueella. Sateiden syntyä edistävät myös talojen ja lämpimän ilman muodostamat pystyvirtaukset. Kasvillisuuden puutteen takia suhteellinen kosteus on kuitenkin alhainen. Viemäriverkostojen avulla vesi kulkeutuu kaupunkialueelta pois, joten vesi ei pääse imeytymään maaperään. Valaistusten myötä valojakso on selvästi luonnonrytmistä poikkeava. Kaupungeissa on pilvisempää kuin maaseudulla, minkä lisäksi maahan asti tulevaa auringon säteilyä vähentävät korkeat rakennukset ja ilmassa leijuva pöly.

title: Holkeri (kala)

text: Holkeri on ekosysteemin huipulla oleva peto, joten siihen kertyy myrkkyjä. Koska laji voi saavuttaa myös huomattavan korkean iän, sillä voi olla paljon annettavaa tutkimukselle siitä, miten ihmisten toiminta näkyy valtameressä. On mahdollista, että sen geenien, luiden ja muiden kudosten perusteella pystytään mittaamaan, miten ilmastonmuutos ja merten saastuminen ovat vaikuttaneet lajiin.

title: Ilmamassa

text: Ilmakehässä tapahtuu ilman kiertokulkua matala- ja korkeapaineiden välillä. Lämmin ilma nousee ylöspäin, syntyy matalapaine. Ilma viilenee ylhäällä, ja laskeutuu alaspäin. Kohdassa, missä lämmin ilma ei nouse ylös, syntyy korkeapaine. Matalapaineen alueella on pilvistä ja sataa, korkeapaineen alueella on kuivaa ja aurinko paistaa. Maan pinnan tasolla tapahtuu ilman virtausta korkeapaineesta matalapaineeseen ja ylhäällä toisin päin. Varsinkin korkeapaine luo uuden ilmamassan. Ilmamassa voi syntyä myös maanpinnan tasolla ilman virratessa matalasta korkeaan tai matalapaineen kohdalla.

title: Ilmailulääketiede

text: 6,7 kilometrin korkeudessa ilman lentokoneen paineistusta, painehengitys- tai happilaitetta lentäjä ei saa lainkaan happea kudoksiinsa.

title: Ay

text: Ay oli varsin korkeassa asemassa Akhenatenin hallituskaudella ja hän tukikin avoimesti Atonia ainakin niin kauan kuin Akhenaten oli elossa. Tutankhamonin noustua valtaan Ay avusti häntä hallinnollisissa asioissa yhdessä Horemhebin kanssa. Ayn uskotaan ohjailleen Tutankhamonia haluamaansa suuntaan, käyttäen hyväksi pojan nuorta ikää. Tutankhamonin kuoltua nuorena, visiirinä toiminut Ay julistautui faaraoksi. Ei ole tiedossa miten hän onnistuin vakuuttamaan papistolle ja hoville olevansa laillinen perillinen. Todennäköisesti hän vetosi korkeaan asemaansa Akhenatenin ja Tutankhamonin hallintokausilla. Hän oli saattanut mahdollisesti myös toimia Tutankhamonin kanssahallitsijana.

title: Hapenkierrätin

text: Nykyisin Suomen merivoimien taistelusukeltajat käyttävät saksalaisia Dräger LAR V -happilaitteita.

title: Kloonisodat

text:
Boga saa surmansa ja Kenobi pelastuu happilaitteensa ansiosta, sillä Utapaun halkeamat
ja kuopat ovat täynnä vettä. Kenobi pelastuu myös siksi, koska kloonien lähettämät luotaindroidit joutuvat hirviön suuhun.

title: Jugoslavian hajoamissodat

text: Serbien puolustustahto oli korkealla. He olivat ihmiskilpinä muun muassa pitäessään rock-konsertteja silloilla. Serbien propagandasota oli taitavaa: televisiossa näytettiin, miten vanhat mummot tanssivat alas ammutun huippumodernin häivehävittäjä F-117 "Yöhaukan" päällä. Muuten NATO sai tehdä ilmaiskujaan melko vapaasti. Serbit eivät uskaltaneet koneillaan nousta ilmaan, vaan piilottivat lentokoneensa. Osa maailmasta piti NATO:n ilmaiskuja oikeutettuina, osa tuomitsi ne jyrkästi. Osa NATO:n kenraaleistakin oli etukäteen pelännyt serbien kostavan albaaneille NATO:n ilmaiskut. Ajan mittaan ilmaiskut tehosivat. NATO oli Persianlahden sotaa pienemmällä lentomäärällä onnistunut tuhoamaan Jugoslavian serbien armeijan huollon ja taistelumoraaliin. Nyt Jugoslavian ja serbien johtajaa Miloševićia uhkasi NATO-joukkojen maahyökkäys Belgradiin ja Miloševićin kukistaminen. Lopulta Milošević taipui rauhaan ja peruutti albaanien karkotuksen, kun NATO uhkasi hyökätä maajoukoilla Serbiaan.

title: Helios Airwaysin lento 522

text: Kaikki 121 matkustajaa ja miehistön jäsentä kuolivat. Kreikan TV-uutisten julkistamien, Kreikan ilmavoimien tekemään tarkastuslentoon perustuvien tietojen mukaan matkustajakoneen ollessa vielä ilmassa sen lentäjät ja matkustajat olivat tajuttomia. Koneen stuertti, jolla oli kannettava happilaite ja joka oli vasta aloittanut lentotunnit, yritti ilmeisesti ohjata konetta osaamatta kuitenkaan kytkeä autopilottia pois päältä. Autopilotin poiskytkeminen saattoi epäonnistua myös siksi, että happivajeessa aivot toimivat ikään kuin henkilö olisi alkoholin vaikutuksen alaisena. Stuertti ei myöskään osannut käyttää koneen radiota saadakseen apua. Kone oli kiertänyt kehää kolme tuntia, minkä jälkeen polttoaine loppui ja moottorit sammuivat. Tämä tapahtui juuri, kun näytti siltä, että stuertti onnistuisi saamaan koneen ohjaukseensa.

title: FRWD

text: FRWD Sport Performance Recorder -konsepti keksittiin maastopyörälenkillä. FRWD:n keksijä ja kehittäjä, Ville Kampman, kärsi tappion ystävälleen. Myöhemmin hän punnitsi suoritustaan: Miten analysoida ja vertailla suorituksia? Missä kohdin erot tulivat? Miten oppia virheistä? Tämän ongelman ympärille innovoitiin uudenlainen korkean teknologian urheilutallennin, jonka avulla pystytään selvittämään jälkikäteen, mitä suorituksessa todella on tapahtunut.

title: Lintuinfluenssa

text: Lintuinfluenssavirukset jaotellaan pintaproteiinien perusteella, mitkä muodostuvat hemagglutiniineistä (H) ja neuraminidaaseista (N). Lisäksi virukset jaetaan matalaan ja korkeaan vaarallisuusluokkaan sen mukaan, miten ne tappavat siipikarjaa.

title: Tasapainokorkeus

text: Nousuliike on sitä suurempi, mitä suurempi maanpinnan ja ilmakehän yläosien välinen lämpötilaero on. Niinpä kumpupilvet yleensä nousevat korkealle, kun maanpinnan lähellä on lämmintä ilmaa. Jos pilvi nousee kyllin korkealle, se alkaa ukkostaa.

title: Korkean lämpötilan korroosio

text: Metallin reagoidessa ilman hapen kanssa muodostuu metallin pinnalle oksidikerros, jolloin korroosio vaikeutuu pinnalle muodostuneen metallioksidin vaikutuksesta. Korroosionopeus on verrannollinen siihen, miten hyvin happi tai metalli läpäisevät oksidikerroksen. Lämpötila kuitenkin kasvattaa reaktionopeutta ja mahdollistaa erilaisten oksidiyhdisteiden muodostumisen. Reaktionopeutta lisää myös kaasufaasissa olevat muut aktiiviset yhdisteet, kuten rikkidioksidi, hiilidioksidi ja halogeenit. Lämpötilan ja aktiivisten yhdisteiden yhteisvaikutuksesta korroosionopeus kasvaa. Tällöin muiden yhdisteiden, kuten metallisulfidien muodostuminen mahdollistuu ja reaktiomekanismit muuttuvat.

title: Tongshanjiabu

text: Tongshanjiabu on Himalajalla Bhutanissa sijaitseva vuori. Se on maailman 103. korkein huippu. Tongshanjiabun huipulle ei ole koskaan kiivetty.

title: Suomen työtapaturmavakuutus

text: Vakuutusten hinnoittelu perustuu vapaaseen kilpailuun ja vakuutusmaksut ovat yhtiökohtaisia. Kullakin vakuutusyhtiöllä on oltava vakuutusmaksun laskuperusteet (maksuperusteet). Näistä tulee käydä ilmi, miten vakuutusmaksut määrätään ja miten maksuperusteita sovelletaan. Vakuutusyhtiön hallitus hyväksyy maksuperusteet, ja niitä tulee soveltaa yhdenmukaisesti kaikkiin vakuutuksenottajiin. Maksuperusteet eivät ole julkisia.

title: Hapenkierrätin

text: Happilaitteen suurin ongelma on se, että yli 10 metrin syvyydessä hapen osapaine kasvaa liikaa ja happi muuttuu myrkylliseksi. Siksi happilaitetta käytetäänkin vain erikoistarkoituksiin matalassa vedessä: koska siinä ei ole ulosvirtausta laite on äänetön ja esimerkiksi luonnontutkijat pääsevät lähemmäs arkojakin merieläimiä.

title: Charles Piazzi Smyth

text: Vuonna 1704 Isaac Newton kirjoitti teoksessaan Opticks, että rakennettiinpa kaukoputki miten tahansa, ilmakehän väreilyt aina häiritsevät tähtitieteellisiä havaintoja. Nämä häiriöt olivat kuitenkin pienimmillään silloin, kun ilma oli täysin tyyni ja selkeä, ja hän ehdotti, että kaukoputket oli sijoitettava korkealle vuoristoon suurimpien pilvien yläpuolelle.[5] Tätä ehdotusta ei kuitenkaan ollut missään toteutettu ennen vuotta 1856, jolloin Smyth anoi Amiraliteetilta 600 punnan apurahaa kaukoputken hankkimiseksi Teneriffan korkeimmille huipuille.[1], jossa hän saattoi selvittää kokeellisesti, oliko Newton ollut oikeassa. Etelä-Afrikassa hän olikin monena yönä tehnyt havaintoja vuorten huipuilta, mutta muutettuaan Edinburghiin hän oli pettyyt siellä vallinneisiin huonoihin havainto-olosuhteisiin.

title: Hapenkierrätin

text: Hapenkierrätin eli happilaite on vanhin yhä käytössä oleva itsenäinen hengityslaitetyyppi. Ensimmäiset happilaitteet kehitettiin 1800-luvulla kaivosten pelastuskäyttöön ja niitä käytettiin myös palomiesten turvaamiseen tulipaloja sammutettaessa eli savusukeltamiseen. Myöhemmin laitetta alettiin kehittää myös vesisukeltamiseen. Myös astronauttien käyttämä PLSS -elossapitojärjestelmä perustuu hapenkierrätinperiaatteeseen.

title: Voice over WLAN

text: Voice over WLAN -teknologia on vielä hyvin tuore ja siinä on useita asioita, joita tulee ottaa huomioon suunniteltaessa sen käyttöönottoa tuotantoympäristöön. QoS (quality-of-service) eli palvelun laatu, puhelujen kontrolli, verkon kapasiteetti sekä arkkitehtuuri ovat ensimmäisinä esille nousevia asioita. VoIP over WLAN -sovelluksien menestykseen vaikuttaa eniten se, miten hyvin WLAN tukee QoS-ominaisuuksia. Puhepalvelut vaativat korkean prioriteetin, jotta sillä saavutetaan ulkoisten verkkojen (esimerkiksi PSTN:n ja langattoman solurakenteisen verkon) asettamat ajoitusrajoitukset. VoIP-kommunikaatiolle on olennaista reaaliaikaisuus ja sen tulisi matkata verkossa ilman turhia jonotuksia. Ideaalisesti yhdensuuntainen latenssi olisi 100ms, sillä enemmän kuin 300ms:n edestakaisen viiveen puhelussa on todettu vaikeuttavan keskustelua. Kun siirtotienä käytetään 802.11a/b/g-standardeja, täytyy WLAN-verkon kapasiteetti analysoida huolella, jotta voidaan olla varmoja että se pystyy tukemaan VoIPin asettamia vaatimuksia.

title: Ilmailulääketiede

text: Lentokoneen ja lentäjän varustukseen liittyvät vaatimukset koskevat erityisesti lentokoneen happilaitteita, paineistusta, ohjaamon lämpötilaa, näkyvyyttä ulos, hiilimonoksidin ohjaamoon tulon estämistä, keinohorisonttia sekä muita mittareita ja hallintalaitteita.