query: Miksi paavi asuu Vatikaanissa?

title: Paavi

text: Paavin kirkollinen hallinto, Pyhä istuin (latinaksi Sancta Sedes) on oikeushenkilö, joka hallitsee Vatikaanivaltiota ja on mukana kansainvälisissä sopimuksissa. Pyhällä istuimella on myös tarkkailijan asema YK:ssa.[44] Valtiomuodoltaan Vatikaanivaltio on teokratia, ja valtion perustuslain 1 §:n mukaan ylin lainsäädäntö-, toimeenpano- ja oikeusvalta Vatikaanivaltiossa kuuluu paaville.[45] Vatikaanivaltio on siis absoluuttisesti hallittu monarkia. Paavi on samanaikaisesti sekä Vatikaanivaltion päämies että katolisen kirkon johtaja.

title: Vatikaanivaltio

text: Vatikaania hallinnoiva Pyhä istuin omistaa myös Vatikaanin observatorion, joka on yksi maailman vanhimmista astronomisista instituuteista.[56] Paavien kiinnostus tähtitiedettä kohtaan voidaan ajoittaa paavi Gregorius XIII:nteen, joka muun muassa kutsui jesuiittoihin kuuluvia matemaatikkoja ja astronomeja tekemään tieteellistä tutkimustyötä. Nykyinen Vatikaanin observatorio juontaa juurensa paavi Leo XIII:n julistukseen Ut Mysticam, joka julkaistiin vuonna 1891.[56] Alkujaan observatorio sijaitsi eräällä kukkulalla Pietarinkirkon takana, mutta paavi Pius X antoi sille uuden ja suuremman sijaintipaikan Vatikaanin puutarhojen alueelta.[56] Vasta paavi Pius XI siirsi observatorion toiminnan pois Vatikaanista paavin kesäasunnolle Castel Gandolfoon.[56] Entistä Vatikaanin observatoriota Vatikaanin alueella ei myöskään voitu enää 1980-luvulla käyttää Rooman valosaasteen takia, joten observatoriolle perustettiin toinen tutkimuslaitos Italian ulkopuolelle Yhdysvaltain Arizonaan.[56] Jesuiittojen hallinnoiman teleskoopin spektroskooppi on nimetty Luciferiksi. [57]

title: Vatikaanilaiset eurokolikot

text: Vatikaanin eurokolikot ovat Vatikaanivaltiolle lyötyjä eurokolikoita. Vatikaani ei kuulu Euroopan unioniin, mutta se sopimusten myötä saa lyödä itselleen kolikoita. Kaikissa nykyisissä Vatikaanin kolikoissa on kuvattuna paavi Benedictus XVI, sitä aikaisemmin kolikoissa eli kuvattuna paavi Johannes Paavali II, mutta hänen kuolemansa ja ennen nykyisen paavin valintaa, on lyöty vaakunalla varustettuja sede vacante (suom. vapaa istuin) -kolikkoja. Vatikaanin kolikot ovat harvinaisuutensa vuoksi erittäin suosittuja keräilijöiden keskuudessa.

title: Vatikaanin vankeus

text: Vatikaanin vankeus tarkoittaa paavinistuimen riitaa yhdistyneen Italian valtion kanssa vuosina 1870–1929. Vatikaanin vankeuden aikana paavit sulkeutuivat Vatikaanin huoneistoihinsa eivätkä poistuneet Vatikaanin alueelta. Vatikaanin vankeus alkoi paavi Pius IX:n aikana ja päättyi Pius XI:n solmimiin lateraanisopimuksiin Benito Mussolinin kanssa. Vatikaanin vankeuden aikaisia paaveja kutsutaan paikoin "Vatikaanin vangeiksi".

title: Johannes XXIII

text: Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että aikoi kutsua koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Tämä oli yllättävää, sillä Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen jälkeen, jossa paavi julistettiin opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavillinen kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi päätöksessään.

title: Paavius uudella ajalla

text: Vuoden 1958 konklaavi valitsi Pius XII:lle seuraajaksi Angelo Giuseppe Roncallin, josta tuli niin sanottu ”välikauden paavi”. Hän otti paavilliseksi nimekseen nimen Johannes XXIII, ja myöhemmän autuaaksi julistamisensa jälkeen häntä kutsutaan nimellä Autuas Johannes XXIII. Paavina hän ei käyttänyt samanlaista yksinvaltaa kuten edeltäjänsä, eivätkä kardinaalit aina edes totelleet häntä. Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että hän aikoi kutsua koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Tämä oli yllättävää, sillä Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen jälkeen, jossa paavi julistettiin opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavillinen kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi mielipiteessään. Jo kahden vuoden kuluttua 11. lokakuuta 1962 järjestelyt oli tehty ja kirkolliskokous saattoi alkaa.

title: Johannes XXIII

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous poikkesi suuresti edellisistä kirkolliskokouksista, sillä kyseisessä kirkolliskokouksessa uudistettiin suuresti vanhanaikaisena pidettyä katolista kirkkoa. Tuolloin päätetyt uudistukset tunnetaan italiankielisellä nimellä "aggiornamento". Esimerkiksi 90 vuotta ennen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen alkua pidetty Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous ei ollut uudistanut katolista kirkkoa, vaan vahvistanut paavin valtaa. Lisäksi Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa valmistellut asiakirjat pyrittiin kompromissiratkaisujen avulla hyväksymään mahdollisimman suurilla ääntenenemmistöillä, toisin kuin esimerkiksi Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, jossa paavi Pius IX oli vastustanut useita kompromisseja ja vienyt paavin tahdon läpi suuresta vastustavasta oppositiosta huolimatta.

title: Pius XI

text: 14. äänestyskerralla konklaavi päätyi kompromissiehdokkaaseen, tiedemiehenäkin mainetta keränneeseen Rattiin. Hän otti nimekseen Pius XI, vaikka jatkoikin edeltäjänsä, eikä Pius X:n, linjalla. Jo paavin antaessa perinteistä urbi et orbi -siunaustaan oli havaittavissa muutosta, sillä paavi antoi siunauksensa poikkeuksellisesti Pietarinkirkon ulkoparvekkeelta eikä sisältä, kuten "Vatikaanin vangit" olivat tehneet. Tämä osoitti selvästi, että uusi paavi halusi ratkaista Italian ja Vatikaanin välisen riidan, Vatikaanin vankeuden.[5]

title: Pius IX

text: Pius IX oli Vatikaanin Annuario Pontificio -vuosikirjassa julkaistun virallisen, mutta epäluotettavan ja perimätietoon perustuvan paaviluettelon mukaan 255. paavi. Pius IX:n pitkän pontifikaatin eli paavinkauden aikana katolinen kirkko menetti Kirkkovaltion, mikä mahdollisti paaviuden kehittymisen yhä hengellisempään suuntaan. Samoin Pius IX:n kaudella pidettiin Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous, jossa muun muassa julistettiin paavi erehtymättömäksi uskonnollisissa ja moraalisissa asioissa.

title: Paavius uudella ajalla

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous poikkesi suuresti edellisistä kirkolliskokouksista, sillä kyseisessä kirkolliskokouksessa uudistettiin suuresti vanhanaikaisena pidettyä katolista kirkkoa. Esimerkiksi 90 vuotta ennen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen alkua pidetty Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous ei ollut uudistanut katolista kirkkoa vaan vahvistanut paavin valtaa. Lisäksi Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa valmistellut asiakirjat pyrittiin kompromissiratkaisujen avulla hyväksymään mahdollisimman suurilla äänienemmistöillä, toisin kuin esimerkiksi Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, jossa paavi Pius IX oli vastustanut useita kompromisseja ja vienyt paavin tahdon läpi suuresta vastustaneesta oppositiosta huolimatta.

title: Vatikaanin kirjasto

text: Vatikaanin kirjaston historia on perinteisesti jaettu viiteen aikakauteen:Vatikaanin kirjaston perusti Vatikaaniin paavi Nikolaus V vuonna 1448. Hän liitti tuolloin 350 edeltäjiltään perimäänsä kreikan, latinan ja heprean kielistä koodeksia omiin kokoelmiinsa ja laajoihin hankintoihinsa. Näihin kuului muun muassa Konstantinopolin keisarillisesta kirjastosta hankittuja käsikirjoituksia.

title: Paaviuden historia

text: Asiakirja hyväksyttiin 18. heinäkuuta 1870, ja saman kuun 19. päivänä Ranska julisti Saksalle sodan. Tämä tiesi ranskalaisten joukkojen lähtemistä Kirkkovaltiosta. Kirkkovaltion loppu lähestyi, se oli jo nyt kutistunut pieneksi Roomaa ympäröiväksi alueeksi. Samalla Italia oli yhdistynyt Roomaa ja Venetsiaa lukuun ottamatta. Samalla valtiolle oli valittu yhteinen kuningas ja pääkaupungiksi oli asetettu Rooma, vaikkei se ollutkaan liittynyt yhdistyneeseen Italiaan. Jotta myös Rooma saataisiin osaksi uutta valtiota, aloittivat uuden kuninkaan tykistöt kaupungin muurien tulituksen. Paavi oli käskenyt joukkojensa tehdä vastarintaa, mutta verenvuodatusta haluttiin välttää ja vastustus oli ainoastaan muodollista ja sen tarkoitus oli osoittaa, ettei paavi luopunut vapaaehtoisesti vallastaan. Paavi antautui pian ja Kirkkovaltion rippeet liitettiin Italiaan. Paavi ei enää ollut maallinen johtava, tosin Italian parlamentti sääti paavia koskevan erityislain, jonka mukaan hänen persoonansa oli koskematon ja hän sai käyttää Vatikaania ja eräitä muita alueitaan veloituksetta. Lisäksi paavin sallittiin pitää yllä diplomaattisuhteita sekä hänelle maksettiin vuotuinen korvaus Kirkkovaltiolta riistetyistä alueista. Paavi kieltäytyi tarjouksesta ja vaati häneltä otettuja alueita takaisin. Paavi julisti nyt olevansa "Vatikaanin vanki", eikä enää poistunut sen alueelta. Paavi myös kielsi katolilaisia osallistumasta enää Italian poliittiseen toimintaan ja samalla julisti Italian uudet vallanpitäjät – joita hän piti vallananastajina – kirkonkiroukseen.

title: Pius IX

text: Pius IX jätti jälkeensä myös paavin ja Italian valtion välisen riidan. Pius IX julisti Kirkkovaltion menetyksen jälkeen olevansa ”Vatikaanin vanki”. Paavi myös kielsi katolilaisia osallistumasta Italian poliittiseen toimintaan. Tämä tarkoitti muun muassa kieltoa äänestää tai asettua vaalien ehdokkaaksi. Riita paavinistuimen ja Italian valtion välillä kesti aina vuoteen 1929 asti, jolloin paavi Pius XI solmi Benito Mussolinin kanssa Vatikaanin itsenäisyyden takaavan Lateraanisopimuksen.

title: Katolisen kirkon historia

text: Paavi Pius IX julisti Rooman valtaajat kirkonkiroukseen. Viktor Emanuel II tarjosi paaville oikeutta Vatikaaniin, Lateraanikirkkoon sekä Castel Gandolfoon. Lisäksi paaville tarjottiin 3,23 miljoonaa liiraa vuosittain maksettavaksi, mutta paavi kieltäytyi. Hän julisti olevansa "Vatikaanin vanki". Välirikko jatkui hänen seuraajiensa aikanakin, ja vasta vuonna 1929 paavi Pius XI pääsi Italian valtion kanssa sopimukseen, jolla perustettiin nykyinen Vatikaanivaltio.

title: Pius IX

text: Kirkkovaltion tuhon jälkeen paavi ei enää ollut maallinen johtaja, tosin Italian parlamentti sääti paavia koskevan erityislain, jonka mukaan hänen persoonansa oli koskematon ja hän sai käyttää Vatikaania ja eräitä muita alueitaan veloituksetta. Lisäksi paavin sallittiin pitää yllä diplomaattisuhteita sekä hänelle maksettiin vuotuinen korvaus Kirkkovaltiolta riistetyistä alueista. Paavi kieltäytyi tarjouksesta ja vaati häneltä otettuja alueita takaisin. Paavi julisti nyt olevansa "Vatikaanin vanki", eikä enää poistunut sen alueelta. Paavi myös kielsi katolilaisia osallistumasta enää Italian poliittiseen toimintaan ja samalla julisti Italian uudet vallanpitäjät – joita hän piti vallananastajina – kirkonkiroukseen eli pannaan.

title: Paavi

text: Paavi asuu Vatikaanissa Pietarinkirkon viereisessä Apostolisessa palatsissa, mutta matkustaa paljon.

title: Paavi

text: Joidenkin mielestä Vatikaani murhasi paavi Johannes Paavali I:n (paavina 1978), koska se piti häntä liian uudistusmielisenä. Virallisen selityksen mukaan paavin lääkkeistä ei ollut huolehdittu. Johannes Paavali I:n kuolema hyvin pian valintansa jälkeen (34. hallituspäivänään) on tietysti herättänyt paljon spekulaatiota paavia vastaan muodostetusta salaliitosta. Kuusi vuotta Johannes Paavali I:n kuoleman jälkeen David Yallop julkaisi kirjansa In God's Name. Kirjassa Yallop esitti, että paavin kuoleman takana oli salamurha, ja että Johannes Paavali I:n kuolema liittyi tämän uudistushaluihin Vatikaanissa. Kirjan mukaan paavi puuttui Vatikaanin pankin väärinkäytöksiin, minkä lisäksi hän aikoi myös siirtää syrjään muutaman johtavan kardinaalin, joilla kirjan mukaan oli mafiayhteyksiä ja suhteita vapaamuurareihin. Yallop myös nimesi kirjassaan pääsyyllisen murhaan, joka hänen mukaansa tehtiin myrkyttämällä paavi. Salaliiton sieluna Yallop piti kardinaalivaltiosihteeri Jean Villot'a, joka ei kuulemma ollut hyvissä väleissä uuden paavin kanssa.

title: Matkustajakoti

text: Maaliskuussa 2013 valittu paavi Franciscus viihtyy matkustajakodeissa, sillä hänen elämäntapansa ovat vaatimattomat. Paavinpalatsin sijaan hän haluaa asua Vatikaanin matkustajakodeissa, ja matkustaessaan hän maksaa itse laskunsa. Hän korostaa mielellään köyhien asiaa. Siitä kielii jo hänen valitsemansa nimi Franciscus, joka viittaa köyhien suojeluspyhimykseen Franciscus Assisilaiseen.

title: Paavi

text: Paavi voi myös antaa lausunnon "ex cathedra". Lausuntoa antaessaan paavi on uskonnollisissa asioissa erehtymätön. Ensimmäinen Vatikaanin ekumeeninen konsiili päätti paavi Pius IX:n johdolla vuonna 1870, että paavi on erehtymätön niissä asioissa, mitkä hän on lausunut ex cathedra (suomeksi piispanistuimelta, merkityksessä "virallisesti").[43] Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa asia määriteltiin seuraavanlaisesti:

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Asiakirja hyväksyttiin 18. heinäkuuta 1870 ja saman kuun 19. päivänä Ranska julisti Saksalle sodan. Tämä tiesi ranskalaisten joukkojen lähtemistä Kirkkovaltiosta. Kirkkovaltion loppu lähestyi, se oli jo nyt kutistunut pieneksi Roomaa ympäröiväksi alueeksi. Samalla Italia oli yhdistynyt Roomaa ja Venetsiaa lukuun ottamatta. Samalla valtiolle oli valittu yhteinen kuningas ja pääkaupungiksi oli asetettu Rooma, vaikkei se ollutkaan liittynyt yhdistyneeseen Italiaan. Jotta myös Rooma saataisiin osaksi uutta valtiota, aloittivat uuden kuninkaan tykistöt kaupungin muurien tulituksen. Paavi oli käskenyt joukkojensa tehdä vastarintaa, mutta verenvuodatusta haluttiin välttää ja vastustus oli ainoastaan muodollista ja sen tarkoitus oli osoittaa, ettei paavi luopunut vapaaehtoisesti vallastaan. Paavi antautui pian ja Kirkkovaltion rippeet liitettiin Italiaan. Paavi ei enää ollut maallinen johtava, tosin Italian parlamentti sääti paavia koskevan erityislain, jonka mukaan hänen persoonansa oli koskematon ja hän sai käyttää Vatikaania ja eräitä muita alueitaan veloituksetta. Lisäksi paavin sallittiin pitää yllä diplomaattisuhteita sekä hänelle maksettiin vuotuinen korvaus Kirkkovaltiolta riistetyistä alueista. Paavi kieltäytyi tarjouksesta ja vaati häneltä otettuja alueita takaisin. Paavi julisti nyt olevansa Vatikaanin vanki, eikä enää poistunut sen alueelta. Paavi myös kielsi katolilaisia osallistumasta enää Italian poliittiseen toimintaan ja samalla julisti Italian uudet vallanpitäjät – joita hän piti vallananastajina – kirkonkiroukseen.

title: Vatikaanin observatorio

text: Vatikaanin observatorion edeltäjiä ovat olleet kolme paavien perustamaa observatoriota Roomalaisen kollegion observatorio (1774–1878), Kapitolin observatorio (1827–1870) ja Specula Vaticana (1789–1821), jossa työskennellyt isä Angelo Secchi on Vatikaanin observatorion historian merkittävimpiä tutkijoita. Hän oli ensimmäinen, joka luokitteli tähtiä niiden spektrien perusteella. Nykymuotoisen Vatikaanin observatorion perusti paavi Leo XIII vuonna 1891 Pietarinkirkon läheisyyteen.

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Benedictus XV:n seuraajaksi valittiin vuoden 1922 konklaavissa Milanon arkkipiispa ja kardinaali Achille Ratti. Alun perin vahvimmat ehdokkaat paaviksi olivat olleet kardinaalivaltiosihteeri Pietro Gasparri ja kardinaali La Fontane, mutta kummankaan ei onnistunut kerätä taakseen tarvittavaa kahden kolmanneksen enemmistöä. 14. äänestyskerralla konklaavi päätyi kompromissiehdokkaaseen, tiedemiehenäkin mainetta keränneeseen Rattiin. Hän otti nimekseen Pius XI, vaikka jatkoikin edeltäjänsä linjalla eikä Pius X:n. Jo paavin antaessa perinteistä urbi et orbi -siunaustaan oli havaittavissa muutosta, koska paavi antoi poikkeuksellisesti siunauksensa Pietarinkirkon ulkoparvekkeelta eikä sisältä, kuten "Vatikaanin vangit" olivat tehneet. Tämä osoitti selvästi, että uusi paavi halusi ratkaista Italian ja Vatikaanin välisen riidan.[15]

title: Hadrianus VII

text:
Hadrianus VII on englantilaisen kirjailijan Frederick Rolfen alias Baron Corvon vuonna 1904 julkaistu satiirinen romaani. Se on myös sovitettu näytelmäksi ja esitetty suomeksikin.
Kirjan lähtökohta on jumittunut konklaavi, jonka tarkoituksena on valita seuraaja paavi Leo XIII:lle. Vatikaanin edustaja kääntyy kirjailijan sivupersoonan puoleen - tämä on pappistutkinnon reputtanut englantilainen vetelys, joka asuu keltaisen kissansa kanssa. Lopulta konklaavi vaihtoehtojen puutteessa valitsee hänet paaviksi. Hän ottaa ainoan englantilaisen paavin Nicholas Breakspearin eli paavi Hadrianus IV:n mukaan nimen Hadrianus VII. Tilanne johtaa paavi-instituution radikaaliin kritiikkiin. Lopulta kiihkeä pohjoisirlantilainen paavin vastustaja surmaa päähenkilön.

title: Vuoden 1922 konklaavi

text: 14. äänestyskerralla konklaavi päätyi kompromissiehdokkaaseen, tiedemiehenäkin mainetta keränneeseen Rattiin. Hän otti nimekseen Pius XI, vaikka jatkoikin edeltäjänsä linjalla eikä Pius X:n. Jo paavin antaessa perinteistä "urbi et orbi" -siunaustaan oli havaittavissa muutosta, koska paavi antoi poikkeuksellisesti siunauksensa Pietarinkirkon ulkoparvekkeelta eikä sisältä, kuten "Vatikaanin vangit" olivat tehneet. Tämä osoitti selvästi, että uusi paavi halusi ratkaista Italian ja Vatikaanin välisen riidan, Vatikaanin vankeuden.

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavina Autuas Johannes XXIII oli edeltäjiään paljon kansanomaisempi.[17] Paavi ei ollut myöskään kuurian jäsen, minkä vuoksi hän ei tuntenut Vatikaanin hallintojärjestelmää ja oli siinä tavallaan ulkopuolinen. Hän ei myöskään käyttänyt samanlaista yksinvaltaa kuten edeltäjänsä, eivätkä kardinaalit aina edes totelleet häntä.[15] Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että aikoi kutsu koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Tämä oli yllättävää, sillä Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen jälkeen, jossa paavi julistettiin opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavillinen kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi mielipiteessään. Jo kahden vuoden kuluttua 11. lokakuuta 1962 järjestelyt oli tehty ja kirkolliskokous saattoi alkaa. Poikkeuksellisesti mukaan oli kutsuttu myös kahdentoista muun kristillisen kirkon edustajia. Sulkiessaan kirkolliskokouksen ensimmäisen istuntokauden paavi oli jo kuolemansairas, eikä tullut näkemään seuraavaa istuntokautta. Kokous oli kuitenkin jo saanut suuntaviivat ja paavin kuollessa 3. kesäkuuta 1963 häntä surtiin maailmalla todennäköisesti enemmän kuin ketään muuta paavia siihen mennessä.[15]

title: Paavi

text: Kirkolliskokous myös otti sitä edeltäneestä Vatikaanin ensimmäisestä kirkolliskokouksesta poikkeavan linjan hyväksymällä uskonnonvapauden vetoamalla ihmisarvoon sekä kristilliseen uskonkäsitykseen.[34] Kanta poikkesi suuresti Vatikaanin ensimmäisen kirkolliskokouksen aikaisen paavi Pius IX:n julistuksista, joilla paavinistuin oli vielä alle sata vuotta sitten ilmoittanut vastustavansa uskonnonvapautta nimeämällä sen harhaopiksi.[35]

title: Vatikaanin observatorio

text: Vatikaanin observatorio on katolisen kirkon rahoittama tutkimusinstituutti, jonka synty voidaan jäljittää vuoteen 1582, paavi Gregorius XIII käskyyn aloittaa tieteellinen tutkimus kalenterin uudistamiseksi. Se on yksi vanhimpia tähtitieteen tutkimuskeskuksia maailmassa. Nykyään Vatikaanin observatorio tutkii monia tähtitieteen peruskysymyksiä, kuten kaikkeuden laajenemista ja pimeää ainetta.

title: Katolisen kirkon historia

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous poikkesi suuresti edellisistä kirkolliskokouksista, sillä kyseisessä kirkolliskokouksessa uudistettiin suuresti vanhanaikaisena pidettyä katolista kirkkoa. Esimerkiksi 90 vuotta ennen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen alkua pidetty Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous ei ollut uudistanut katolista kirkkoa vaan vahvistanut paavin valtaa. Lisäksi Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa valmistellut asiakirjat pyrittiin kompromissiratkaisujen avulla hyväksymään mahdollisimman suurilla äänienemmistöillä, toisin kuin esimerkiksi Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, jossa paavi Pius IX oli vastustanut useita kompromisseja ja vienyt paavin tahdon läpi suuresta vastustavasta oppositiosta huolimatta.

title: Paavi

text: Vatikaanin toinen kirkolliskokous poikkesi suuresti edellisistä kirkolliskokouksista, sillä kyseisessä kirkolliskokouksessa uudistettiin suuresti vanhanaikaisena pidettyä katolista kirkkoa. Esimerkiksi 90 vuotta ennen Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen alkua pidetty Vatikaanin ensimmäinen kirkolliskokous ei ollut uudistanut katolista kirkkoa vaan vahvistanut paavin valtaa.[33] Lisäksi Vatikaanin toisessa kirkolliskokouksessa valmistellut asiakirjat pyrittiin kompromissiratkaisujen avulla hyväksymään mahdollisimman suurilla äänienemmistöillä,[33] toisin kuin esimerkiksi Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa, jossa paavi Pius IX oli vastustanut useita kompromisseja ja vienyt paavin tahdon läpi suuresta vastustavasta oppositiosta huolimatta.

title: Paaviuden historia

text: Paavina Autuas Johannes XXIII oli edeltäjiään paljon kansanomaisempi. Paavi ei ollut myöskään kuurian jäsen, minkä vuoksi hän ei tuntenut Vatikaanin hallintojärjestelmää ja oli siinä tavallaan ulkopuolinen. Hän ei myöskään käyttänyt samanlaista yksinvaltaa kuten edeltäjänsä, eivätkä kardinaalit aina edes totelleet häntä. Paavi yllättikin kardinaalinsa ilmoittamalla näille tammikuussa 1959, että aikoi kutsu koolle Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen. Se oli yllättävää, sillä kun paavi oli Vatikaanin ensimmäisessä kirkolliskokouksessa julistettu opiltaan erehtymättömäksi, luultiin ettei uutta kirkolliskokousta enää tarvittaisi. Aluksi paavin kuuria yritti jarruttaa kirkolliskokouksen koolle kutsumista ilmoittamalla järjestelyjen kestävän vuosikymmeniä, mutta paavi pysyi mielipiteessään. Jo kahden vuoden kuluttua 11. lokakuuta 1962 järjestelyt oli tehty ja kirkolliskokous saattoi alkaa. Poikkeuksellisesti mukaan oli kutsuttu myös kahdentoista muun kristillisien kirkon edustajia. Sulkiessaan kirkolliskokouksen ensimmäisen istuntokauden paavi oli jo kuolemansairas eikä enää nähnyt seuraavaa istuntokautta. Kokous oli kuitenkin jo saanut suuntaviivat ja paavin kuollessa 3. kesäkuuta 1963 häntä surtiin maailmalla todennäköisesti enemmän kuin ketään muuta paavia siihen mennessä.

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Paavina Pius XI oli selvä yksinvaltias, jonka raivokohtauksia pelättiin Vatikaanissa.[15] Hän saikin tehokkaasti tahtonsa läpi useissa tapauksissa. Pius XI halusi myös lopettaa Italian ja Pyhän istuimen välisen riidan ja onnistuikin tässä. Hän solmi fasistisen Italian johtajan Benito Mussolinin kanssa Lateraanisopimuksen, joka takasi Vatikaanille itsenäisyyden ja katoliselle kirkolle suosituimmuusaseman Italiassa.[15] Paavi joutui myös tekemään osuutensa Mussolinille, kuten esimerkiksi lopettamaan fasisteja vastustavan kristillisdemokraattisen puolueen tukemisen.


query: Milloin Julian Jaynes syntyi?

title: Julian Jaynes

text: Julian Jaynes (27. helmikuuta 1920 – 21. marraskuuta 1997) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan parhaiten vuonna 1976 ilmestyneestä teoksestaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind. Siinä hän väittää, että muinaisajan ihmisiltä puuttui tietoisuus käsitteen nykyisessä merkityksessä.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Julian Jaynesin teoria perustuu lähes yksinomaan Välimeren alueen ja Lähi-idän alueen kirjallisuuteen ja kulttuureihin eivätkä selitä, kuinka hänen olettamansa kaksikamarisuus olisi voinut samoihin aikoihin hävitä kaikkialta maailmasta ja koko ihmiskunnalta.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin teoriasta ovat saaneet vaikutteita filosofit kuten Daniel Dennett[6] psykologit kuten Tim Crow[7], psykiatrit kuten Henry Nasrallah,[8] sekä myös useat kirjailijat kuten William S. Burroughs,[9] Neal Stephenson,[10] Robert J. Sawyer,[11] Philip K. Dick[12] ja Ken Wilber. Jaynesin teorian innoittamina myös useat tutkijat kuten psykologi Thomas Posey[13] ja kliininen psykologi John Hamilton,[14] ryhtyivät tutkimaan kuuloaistin hallusinaatioita, mikä on saanut arvoimaan uudestaan käsityksen tällaisten hallusinaatioiden yhteydestä mielisairauteen.[15] Jaynesin teoriaan on viitattu jo tuhansissa sekä tieteellisissä että kansantajuisissa kirjoissa ja artikkeleissa.[16]

title: Julian Jaynes

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Todisteena Jaynesin olettamaa ajankohtaa vastaan, jolloin siirtyminen kaksikamarisuudesta subjektiiviseen tietoisuuteen olisi tapahtunut, voitaisiin viitata Gilgameš-eepokseen. Alkuperäisessä muodossaan, josta tosin on säilynyt vain katkelmia, se ilmeisestikin on useita vuosisatoja vanhempi kuin Vanhan testamentin vanhimmatkaan osat, ja kuitenkin siinä kerrotaan, kuinka ihmiset pohdiskelevat asioita mielessään ja puhuvat itsekseen tavalla, joka Jaynesin mukaan olisi ollut kaksikamariselle mielelle mahdotonta. Eeposta on mahdollisesti kuitenkin aikojen kuluessa muokattu useita kertoja, ja siinä muodossa, jossa se nykyisin parhaiten tunnetaan, se on mahdollisesti peräisin vasta assyrialaiselta ajalta, 600-luvulta eaa. Jaynes kiinnittikin huomiota siihen, että nämä Gilgameš-eepoksen selvimmin tietoista mieltä kuvaavat kohdat esiintyvät tässä myöhäisimmässä versiossa.

title: Julian Skrjabin

text: Julian syntyi Aleksandr Skrjabinin ja hänen toisen vaimonsa Tatjana Fjodorovna de Schloezerin toiseksi lapseksi vuonna 1908. Hän oli isänsä kuollessa seitsemänvuotias. Tämän jälkeen hän asui äitinsä kanssa ensin Moskovassa ja sitten Irpenissä lähellä Kiovaa. Pianonsoiton alkeet Julian oli oppinut isältään.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Brian J. McVeigh väitti vuonna 2007, että monet Jaynesin teoriaa vastaan esitetyt väitteet ovat virheellisiä ja osoittavat, että Jaynesin esittämä tietoisuuden määritelmä on ymmärretty väärin. Locken ja Descartesin mukaisesti Jaynes määrittelee tietoisuuden "siksi, mikä kykenee tutkiskelemaan itseään." Hän erottaakin tarkasti toisistaan tietoisuuden ("mielen itsetutkiskeluun kykenevän osan") ja muut henkiset toiminnot kuten tajunnan, oppimisen, aistimukset ja havainnot. McVeigh väitti, että monet, jotka ovat arvostelleet Jaynesin teoriaa, eivät ole tunnistaneet tai ottaneet huomioon tätä käsitteellistä eroa.

title: Julian Jaynes

text: Yleensä Jaynesiä arvostetaan psykologiana ja psykologian historioitsijana. Hänen teoksessaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind esittämänsä näkemykset perustuvat radikaaliin neurotieteelliseen hypoteesiin, joka tuolloin perustui uusiin tutkimustuloksiin ja jota ei nykyään pidetä biologisesti todennäköisenä. Yleisempi idea ”jakautuneesta itsestä” on kuitenkin saanut tukea psykologisista ja neurologisista tutkimuksista, ja monet kirjassa esitetyt historialliset todisteet herättävät yhä mielenkiintoa.[22]

title: Julian Jaynes

text: Citation error, replace with{{cite book| author = W. S. Dillon| title = Man and Beast: Comparative Social Behavior| location = Washington, DC| publisher = Smithsonian Institution| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = C. C. Cillespie ym.| title = Dictionary of Scientific Biography| location = New York| publisher = Scribner| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mary Henle, Julian Jaynes, John J. Sullivan| title = Historical conceptions of psychology| location = Oxford, Englanti| publisher = Springer| year = 1973}}. Citation error, replace with{{cite book| author = Julian Jaynes| title = The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind| publisher = Houghton Mifflin| year = 1976| id = ISBN 0-618-05707-2| format = [ online version]}}

title: Julian Jaynes

text: 1990-luvun lopulla Jaynesin ideat tulivat jälleen huomion kohteeksi, kun aivojen kuvausteknologia vahvisti monet hänen aikaisemmat ennusteensa.[17][18] Vuonna 2007 ilmestyneessä kirjassa Reflections on the Dawn of Consciousness: Julian Jaynes's Bicameral Mind Theory Revisited julkaistaan useita Jaynesin kirjoitelmia sekä useiden eri alojen tutkijoiden kirjoituksia, joissa hänen ideoitaan kehitetään edelleen.[19] Huhtikuussa 2008 Tucsonissa, Arizonassa pidettiin konferenssi "Toward a Science of Consciousness", jossa Julian Jaynes -seuran perustaja ja toiminnanjohtaja Marcel Kuijsten sekä Brian J. Veigh Arizonan yliopistosta isännöivät Jaynesin psykologiaa käsitellyttä keskustelutilaisuutta. Samassa konferenssissa pidettiin myös Jaynesiä käsitellyt paneelikeskustelu, johon John Limber New Hampshiren yliopistosta, Marcej Kuijsten, John Hainly Southern University'stä, Scott Greer Prinssi Edwardin saaren yliopistosta ja Brian J. McVeigh kertoivat aiheen kannalta merkityksellistä tutkimuksesta. Vuonna 2012 ilmestyi kirja The Julian Jauynes Collection, johon on koottu monia Jaynesin luentoja ja artikkeleja, myös aiemmin julkaisemattomia. Kirjassa on myös haastatteluja sekä kysymysten ja vastausten osasto, jossa selvitetään, miten teoria on voitu ymmärtää väärin, ja laajennetaan sitä uusille aloille.[20] Jaynesin kirjan mainitsi myös Richard Dawkins vuonna 2006 ilmestyneessä kirjassaan Jumalharha. Hänen mukaansa se on ”yksi niistä kirjoista, jotka ovat joko täyttä hölynpölyä tai täydellisen neron tuotetta, eivät mitään siltä väliltä, todennäköisemmin edellistä, mutta en mene lyömään vetoa”.[21]

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynesin hypoteesi on edelleen hyvin kiistanalainen eikä ole saanut tiedeyhteisön yleistä hyväksymistä. Tieteelliseltä kannalta sitä on arvosteltu varsinkin, koska Jaynesin päätelmät eivät perustu mihinkään neuropsykiatriseen tosiasiaan.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin mukaan kaksikamarisille ihmiselle tahto ilmeni kuin äänenä, joka oli luonteeltaan neurologinen käsky, missä käsky ja toiminta eivät olleet toisistaan eronneina vaan kuuleminen merkitsi samalla tottelemista.[1] Jaynes väitti, että muutos kaksikamarisuudesta tietoisuuteen tai kielelliseen metatietoisuuteen tapahtui noin tuhannen vuoden kuluessa ja alkoi noin vuonna 1800 eaa. Valintapaineen, joka teki tietoisuuden Jaynesin tarkoittamassa mielessä sopivaksi käyttäytymisen kontrollin muodoksi, saivat osittain aikaan pronssikauden lopulla tapahtuneet mullistukset, kaaosmaiset yhteiskuntien hajoamiset ja osaltaan myös kirjoitustaito.[2]

title: Julius Caesar

text: Julius Caesar syntyi tunnettuun muttei kovin rikkaaseen patriisisukuun, joka polveutui oman ilmoituksensa mukaan sekä Aineiaasta että Venuksesta. Caesarin isän nimi oli myös Gaius Julius Caesar ja hänen äitinsä oli Aurelia Cotta. Caesarin molempien isosiskojen nimi oli Julia, joka oli feminiinimuoto isän cognomenista. Ei ole täyttä varmuutta siitä, milloin nimi Caesar liitettiin Juliuksen sukuun. Yhden väittämän mukaan se periytyi esi-isältä, joka oli tappanut karthagolaisen sotanorsun ensimmäisen puunilaissodan aikana.[3] Suvun jäsenet eivät olleet menestyneet mainittavasti aikoihin, mutta Caesarin tädin Julian avioliitto kuuluisan sotapäällikön ja konsulin Gaius Mariuksen kanssa 110 eaa. toi muutoksen, jota Caesarin isä ja kolme setää osasivat hyödyntää. Vuosina 95–89 eaa. nämä neljä miestä toimivat korkea-arvoisissa asemissa preettoreina, konsuleina, kensoreina ja ainakin yksi heistä piti myös kuruulisen ediilin virkaa.[4][5]

title: Julian Jaynes

text: The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind meni kansantajuisena tieteellisenä teoksena hyvin kaupaksi, ja sen ensimmäinen painos myytiin loppuun ennen kuin toinen painos saatettiin julkaista. Se oli ehdokkaana National Book Award -palkinnon saajaksi vuonna 1978, ja siitä julkaistiin suuri joukko arvioita, joita kirjoittivat muun muassa tunnetut kirjallisuusarvostelijat John Updike (The New Yorker), Christopher Lehmann-Haupt (New York Times) ja Marshall McLuhan (Toronto Globe and Mail). Vuonna 1977 Jaynesin teoriaa käsitteleviä artikkeleja ilmestyi myös Time -lehdessä[4] ja Psychology Today:ssä[5]. Myöhemmin Jaynes kehitteli ideoitaan edelleen aikakauskirjassa Behavioral and Brain Sciences julkaisemissaan artikkeleissa, luennoilla ja keskusteluissa, jotka on julkaistu sarjoissa Canadian Psychology ja Art/World. Kirjansa vuoden 1990 painokseen hän kirjoitti laajat jälkisanat, jossa hän laajensi teoriaansa ja vastasi joihinkin esitettyihin vastaväitteisiin. Yli 30 vuoden ajan Jaynesin kirja on säännöllisesti julkaistu uusina painoksina.

title: Julian Jaynes

text: Jaynes määritteli tietoisuudeksi sen, mitä filosofit nimittävät ”metatietoisuudeksi”: sitä ovat tietoisuus tietoisuudesta, ajatukset ajattelusta, toiveisiin kohdistuvat toiveet, uskomuksia koskevat uskomukset. Tämä ajatuksen muoto on myös erotettava niistä "harkinnan" muodoista, joita esiintyy muillakin korkeammilla eläimillä kuten variksilla, sillä se on riippuvainen kielestä.

title: Julian Jaynes

text: Varhaisimpia arvostelijoita oli filosofi Ned Block, jonka mukaan Jaynes oli sekoittanut toisiinsa tietoisuuden ilmaantumisen ja tietoisuuden käsitteen ilmaantumisen. Toisin sanoen Blockin mukaan ihmiset olivat kaiken aikaa tietoisia, mutta heillä ei ollut tietoisuuden käsitettä eivätkä he keskustelleet siitä kirjoituksissaan. Tätä vastaan Daniel Dennett väitti, että joitakin asioita, esimerkiksi rahaa tai baseballia, selvästikään ei voi olla, ellei ihmisillä ole myös käsitystä siitä, mitä ne ovat, ja että samoin on myös tietoisuuden laita.[23]. On myös väitetty, että Block ymmärsi väärin sen luonteen, minkä Jaynes väitti olevan sosiaalinen konstruktio.[24][25]

title: Juliana (Alankomaat)

text: Juliana kävi alakoulua yhdessä muutamien muiden lasten kanssa, mutta suoritti yläkoulun yksityisopetuksessa, koska Alankomaiden perustuslain mukaan hänen oli oltava valmis tarvittaessa nousemaan valtaistuimelle 18 vuotta täytettyään. Täysi-ikäistyttyään ujo prinsessa nimitettiin valtioneuvoston jäseneksi, mutta hän jatkoi myös opintojaan Leidenin yliopistossa. Juliana meni naimisiin tammikuussa 1937 saksalaissyntyisen prinssi Bernhardin kanssa. Heille syntyi neljä tytärtä. Sodan aikana perhe oli maanpaossa Kanadassa ja Englannissa.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Fyysikko ja Utahin yliopiston antropologian apulaisprofessori Gregory Cochran kirjoitti". Geenit, jotka vaikuttavat persoonallisuuteen, lisääntymisstrategioihin ja tiedollisiin kykyihin, voivat kaikki merkittävästi jo muuttua muutaman vuosituhannen kuluessa, mikäli ympäristö suosii sellaista muutosta, ja tämä koskee myös meidän itse itsellemme tekemiä ympäristöjä, uusia tapoja hankkia toimeentulonsa ja uusia yhteiskunnallisia rakenteita. ... On todisteita siitä, että sellaisia muutoksia on tapahtunut... Ensi lukemalta "Breakdown" vaikutti yhdeltä mielettömimmistä koskaan kirjoitetuista kirjoista, mutta ehkä Jaynes sittenkin on oikeilla jäljillä." Kirjailija ja tieteenhistorioitsija Morris Berman piti Jaynesin kuvausta uudesta tietoisuudesta yhtenä parhaista teorioista, joihin hän oli tutustunut. Myös tanskalainen tietokirjailija Tor Nørretranders on kirjoittanut Jaynesin teoriasta myönteisessä mielessä teoksessaan "The User Illusion: Cutting Consciousness Down to Size."

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Kaksikamarisuusteorian kannattajat perustivat pian Jaynesin kuoleman jälkeen vuonna 1997 "Julian Jaynes -seuran" (), joka jo samana vuonna julkaisi kokoelman aihetta käsitteleviä esseitä. Kirjoittajina olivat muun muassa psykologinen antropologi Brian J. McVeigh, psykologit John Limber ja Scott Greer, kliininen psykologi John Hamilton, filosofit Jan Sleutels ja David Stove sekä sinoloigi Michael Carr. Kirjassa on myös William Woodwardin ja June Towerin kirjoittama laaja Julian Jaynesin elämäkerta sekä neurotieteilijä Michael Persingerin esipuhe.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Kaksikamarisuus eli bikameralismi psykologiassa on Julian Jaynesin esittämä hypoteesi, jonka mukaan muinaisajan ihmisten tiedolliset toiminnot jakautuvat kahteen aivojen osaan, joista toisen koettiin "puhuvan" ja toinen kuuntelevan ja tottelevan. Täten ihmisillä olisi ollut "kaksikamarinen mieli". Jaynes esitti teoriansa vuonna 1976 ilmestyneessä kirjassaan "The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind". Hänen mukaansa jokseenkin kaikilla ihmisillä oli tällainen kaksikamarinen mieli vielä noin 3 000 vuotta sitten.

title: Julian Jaynes

text: Jaynes syntyi Massachusettsin West Newtonissa, ja hänen vanhempansa olivat unitaaripappi Julian Clifford Jaynes (1854–1922) ja Clara Bullard Jaynes (1884-1980). Hän opiskeli psykologiaa ensin Harvardin yliopistossa, mutta suoritti alemman yliopistotutkinnon McGill-yliopistosa ja Master of Arts -tutkinnon Yalen yliopistosa, jossa hän myös väitteli tohtoriksi. Hänen ohjaajanaan toimi Frank A. Beach, ja hän oli Edwin G. Boringin läheinen ystävä. Niihin aikoihin hän tutki merkittävästi eläinten käyttäytymistä ja etologiaa. Opiskeltuaan Yalessa Jaynes vietti muutaman vuoden Englannissa ja toimi näyttelijänä ja näytelmäkirjailijana. Myöhemmin hän palasi Yhdysvaltoihin ja piti Princetonin yliopistossa vuosina 1966–1990 psykologian luentokursseja, muun muassa suositun tietoisuutta käsitelevän kurssin. Hän oli suuressa suosiossa luennoitsijana, ja hänet kutsuttiin usein pitämään esitelmiä konferensseissa sekä vierailevaksi luennoitsijaksi muun muassa Harvardin, Columbian, Cornellinn, Johns Hopkinsin, Rutgersin, Dalhousie ja Wellsesleyn yliopistoihin, Floridan valtionyliopistoon sekä New Hampshiren, Pennsylvanian, Prinssi Edwardin saaren ja Massachusettsin yliopistoon. Vuonna 1984 hänet kutsuttiin pitämään laaja esitelmä Wittgenstein-symposiumiin Kirchbergiin Itävaltaan. Hän piti kuusi huomattavaa luentoa vuonna 1985 ja yhdeksän vuonna 1986. Vuonna 1979 hänet nimitettiin Rhode Island Collegen ja vuonna 1985 Elizabethtown Collegen filosofian kunniatohtoriksi.[3] Hän kuoli Queen Elizabeth Hospitalissa Charlottetownissa Prinssi Edwardin saarella 21. marraskuuta 1997.

title: Milo O’Shea

text: O’Shealla oli lukuisia huomattavia elokuvarooleja, joiden joukossa päärooli Joseph Strickin James Joycen romaaniin pohjautuvassa "Odysseuksessa" (1967). Vuonna 1968 hän esiintyi Oscar-palkitussa "Romeossa ja Juliassa".

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Tietoisuus

text: Psykologi Julian Jaynes on esittänyt teoksessaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind päinvastaista. Hänen mukaansa kielellisten kykyjen tulee olla kehittyneitä melko korkealle monimutkaisuustasolle, jotta tietoisuus voi syntyä ihmisessä. Jaynesin mukaan inhimillinen tietoisuus nykyaikaisessa merkityksessä syntyi vasta noin vuoden 1300 eaa. tienoilla.[15] Eri aivoalueiden välillä ei olisi ollut tuota ennen vielä samanlaista yhtenäisyyttä kuin nykyään, vaan ne toimivat osittain toisistaan erillään (aivojen ”kaksikamarisuus”). Monet filosofit, kuten W. V. O. Quine, ja neurotieteilijät, kuten Christof Koch, ovat haastaneet tämän hypoteesin, koska sen mukaan inhimillistä kokemusta ei olisi ollut olemassa ennen tätä tietoisuuden ”löytämistä”.[16] Ned Block on katsonut Jaynesin sekoittaneen tietoisuuden tietoisuuden käsitteeseen, josta jälkimmäinen löydettiin joskus Iliaksen ja Odysseian välisenä aikana.[17] Daniel Dennettin mukaan tämä ajatus siitä, että tietoisuus kehittyy vasta samalla kun sen käsite, on kuitenkin vallankumouksellinen. Hänen mukaansa tietoisuus on ikään kuin raha: jotta jollakin voi olla rahaa, hänellä on oltava käsitys rahasta.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynes totesi, että muinaisina aikoina jumalilla oli huomattavasti keskeisempi merkitys ihmisten maailmankuvassa kuin nykyisin, niitä oletettiin olevan lukemattomia ja ne käsitettiin pitkälti ihmisen kaltaisiksi. Jaynesin mukaan tämä viittaakin siihen, että jokaisella kaksikamarisella henkilöllä oli oma "jumalansa", joka kuvasti hänen omia toiveitaan ja kokoemuksiaan. Hän kiinnitti huomiota myös siihen, että monissa muinaisissa kulttureissa esi-isiä palvottiin käsittelemällä vainajien ruumiita ikään kuin nämä olisivat vielä elossa; ne pantiin istumaan, puettiin ja niille jopa tarjottiin ruokaa. Jaynesin mukaan tämä johtui siitä, että vainajien uskottiin yhä elävän ja että kuullut hallusinaatiot tulisivat heiltä. Tämä tapa sai alkunsa kyläyhteisöissä, joissa oli noin sata asukasta tai hieman enemmän, ja Jaynesin mukaan se oli uskonnon ydin. Toisin kuin nykyaikana esiintyvät hallusinaatiot, muinaisaikana kuullut äänet rakentuivat kulttuuristen normien mukaisiksi ja ylläpitivät toimivaa yhteiskuntaa. Antiikin Kreikassa mainittiin usein hyvin samantapainen käsite Logos. Se oli ohjaava ääni, joka kuultiin ilmeisesti ulkoisesta lähteestä.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin mukaan muinaiset ihmiset suunnilleen ennen vuotta 1000 eaa. eivät pohdiskelleet asioita tavalla, joka olisi osoittanut metatietoisuutta, ja he toimivat automaattisten, tiedostamattomien käyttäytymismallien mukaisesti. Metatietoisuuden sijasta ihmisten käyttäytymistä hallitsi tuolloin se, mitä Jaynes nimitti ”kaksikamarikseksi mieleksi”. Kun totuttu tapa ei riittänyt ratkaisemaan, miten uusissa tilanteissa piti toimia ja päätöstilanne aiheutti stressiä, hermoston toimintaa ”hallitsevassa”, vasemmassa aivopuoliskossa ilmeni kuuloaistin hallusinaatio, joka oli peräisin niin sanotusta ”hiljaisesta”, oikeasta aivopuoliskosta, nimenomaan oikeanpuoleisesta ohimolohkosta mutta jota pidettiin päällikön tai jumalan äänenä ja jota välittömästi ja kyselemättä toteltiin.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynes kiinnitti huomiota siihen, että skitsofrenian syistä ja alkuperästä ei ollut päästy yksimielisyyteen. Jaynes väitti, että skitsofrenia on jäänne ihmiskunnan aikaisemmasta kaksikamarisesta tilasta. Myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet, että skitsofreenikot eivät kuule vain satunnaisia ääniä vaan kokevat "käskyhallusinaatioista", jotka vaativat heitä suorittamaan tiettyjä tehtäviä. Jaynesin teoriaa tukee se, että nämä käskyhallusinaatiot eroavat vain vähän niistä käskyistä, joita jumalat muinaisissa kertomuksissa antoivat ihmisille.

title: Juliana Silveira

text: Juliana Bragança Saúda Silveira (s. 12. maaliskuuta 1980) on brasilialainen näyttelijä ja laulaja. Hän syntyi Santosissa, São Paulon osavaltiossa.

title: Egyptiläinen sielu

text: Julian Jaynes esitti teorian, jonka mukaan "Ka" olisi ollut kuviteltu jumalan ääni, jota tavataan esimerkiksi skitsofreeneillä. Tämän ns. kaksikamarisuuden teorian mukaan useimmat egyptiläiset eivät siis olisi olleet tietoisia termin nykyaikaisessa merkityksessä. Tämän vuoksi selitys on kohdannut paljon vastustusta.

title: Julian Glover

text: Julian Glover syntyi Lontoossa. Hänen isänsä Gordon Glover oli BBC:n radiotuottaja ja äitinsä Honor Wyatt BBC:n toimittaja. Julian Glover opiskeli näyttelijäksi teatterissa.


query: Milloin Satamarata oli käytössä?

title: Helsingin satamarata

text: Helsingin satamarata oli 1890-luvulla rakennettu rautatie, joka alkujaan johti Helsingin rautatieasemalta kaupungin rantoja kiertäen Katajanokalle. Kokonaisuudessaan se purettiin vuoteen 2009 mennessä. Radan viimeinen jäljellä ollut osa johti vain rautatieasemalta Länsisatamaan. Alkujaan sen pituus oli noin seitsemän kilometriä, vuoteen 2009 käytössä ollut osa oli vain kolmen kilometrin pituinen.

title: Ajoksen satamarata

text: Ajoksen satamarata on Suomen rataverkkoon kuuluva sivurataosuus Kemin rautatieasemalta Ajoksen satamaan. Rataosan pituus on noin kymmenen kilometriä, ja liikenne sillä tapahtuu vaihtotyönä. Rataosuus palvelee Stora Enso Oyj:n Veitsiluodon tehtaan sekä Ajoksen sataman kuljetuksia. Radan rinnalla kulkee myös Ajoksentie. Radan suurin nopeus on 50 kilometriä tunnissa. Rata on yksiraiteinen, sähköistämätön ja sillä on ainoastaan tavaraliikennettä.

title: Helsingin satamarata

text: Eteläsataman jäätyä yksinomaan matkustajaliikenteen käyttöön sieltä purettiin satamanosturit ja raiteisto vuonna 1972. Kun Finnjetiä rakennettiin, julkisuudessa esitettiin suunnitelmia satamaradan ottamisesta matkustajaliikenteenkin käyttöön samaan tapaan kuin Turussa, jossa matkustajajunat liikennöivät satamaan. Tällaisia suunnitelmia ei kuitenkaan toteutettu, vaan Katajanokalta raiteistoa alettiin jo 1977 purkaa Finnjetin terminaalin tieltä.

title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten rataa varten oli tehty maastoviitoituksia jo vuonna 1858 ja varsinainen rata rakennettiin alun perin 1860-luvun alussa Pasilasta Sörnäisten lastauspaikalle heti Helsinki–Hämeenlinna-radan valmistuttua. Ratalinjaus kulki silloin Vallilan kautta, nykyisen Teollisuuskadun reunaa ja Junatien linjausta myöten aina Suvilahteen. Tämä Suomen ensimmäinen satamarata, jonka pituus oli 3,37 kilometriä, vihittiin käyttöön 8. helmikuuta 1863. Sörnäisten rataa varten rakennettiin Pasilaan myös kolmioraide, jolloin Sörnäisiin pääsi suoraan sekä Helsingin että Hämeenlinnan suunnasta, ja niinpä Helsingin ja Hämeenlinnan välillä kulkevat sekajunat poikkesivat myös Sörnäisten satamassa. Vuonna 1868 rataa jatkettiin Sörnäisten satamaan rakennetuille pistolaitureille, ja valtionrautatiet hankki sinne myös suuren satamanosturin. Sörnäinen oli 1870-luvulta lähtien Suomen kolmanneksi tärkein tavara-asema, ja Sörnäisten satamasta tuli merkittävä puutavaran vientisatama. Satamaa alettiin käyttää myös öljykuljetuksiin, kun sinne valmistui 1889 ensimmäinen öljysäiliö. Lopulta noin 80 prosenttia Suomeen tuodusta öljystä kulki Sörnäisten kautta.

title: Röytän satamarata

text: Röytän satamarata (paikallinen muoto: Röyttän satamarata) on rakennettu Tornion rautatieaseman ratapihan ja Röyttän sataman välistä liikennettä varten. Rata kulkee Tornion rautatieasemalta lastausalueen kautta Kallioputaan ylittäen Alatornion ja Pirkkiön kaupunginosien läpi Röytän satamaan. Alatornion kirkon kohdalla rautatie haarautuu myös Tornionjoen yli Haaparantaan menevälle sillalle. Röytän satamarata valmistui 1928. Rataosuudella kulkee lähes yksinomaan Outokummun terästehtaan kuljetuksia.

title: Z

text: Z-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa se on opetettu milloin poikkiviivallisena (Ƶ), milloin ilman (Z). Myös Ʒ-kirjainta muistuttava muoto on ollut käytössä. Kaikki muodot ovat saman kirjaimen vaihtoehtoisia ulkoasuja eikä niillä ole suomen kielessä merkityseroa. Sen sijaan muissa kielissä ja foneettisessa kirjoituksessa ero voidaan tehdä.

title: Sörnäisten satamarata

text: Lopullisesti Sörnäisten satamarata poistui, kun satamaliikenne siirtyi uuteen Vuosaaren satamaan vuonna 2008. Pääosa radasta purettiin vuonna 2009. Viimeiset, Pasilan puoleiset kiskot purettiin syksyllä 2010, jolloin myös koko Keski-Pasilan alaratapiha purettiin uuden autolastausterminaalin rakennustöiden takia. Vanhalle ratalinjalle Vallilanlaaksoon, välille Mäkelänkadun/Radanrakentajantien liittymä–Hämeentie, on kaavailtu "Tiederatikka"-nimistä raitiotielinjaa, joka tulisi pääasiassa Kumpulan kampuksen käyttöön. Tämän raitiolinjan on tarkoitus toteutua vuoteen 2020 mennessä. Myöhemmin sitä saatetaan jatkaa Kalasataman metroasemalle saakka.

title: Mustolan satamarata

text: Mustolan satamarata on Suomen rataverkon rata Lappeenrannan kaupungissa. Se erkanee Karjalan radasta Lappeenrannan asemalla ja jatkuu Lappeenrannan keskustaa kiertäen Mustolan kaupunginosaan. Radalla on vain tavaraliikennettä.

title: Helsingin satamarata

text: Ruoholahdesta Merisataman ratapihaan ulottunut rataosa ja sieltä silloisen Aker Yardsin telakalle johtanut sivuraide olivat käytössä vuoteen 2005 saakka. Kyseisen radan käyttö oli kuitenkin todella harvinaista. Tämä osa radasta purettiin heinäkuussa 2008.

title: Seinäjoen Vapaaseurakunta

text: Jo aiemmin, vuonna 1906, oli alettu suunnitella oman rukoushuoneen hankkimista. Pääasiassa rautatieläisten omistama "Torfvan" -yhtiö lahjoitti seurakunnalle tontin. 7. maaliskuuta 1908 vihittiin käyttöön seurakunnan ensimmäinen rukoushuone. Sen yläkerrassa oli tilat vierailevien saarnaajien yöpymiseen. Vuodesta 1916 lähtien alkoivat seurakunnalle levottomat ja vaikeat ajat, jolloin rukoushuone jouduttiin milloin vuokraamaan, milloin luovuttamaan rautatieläisten lukusaliksi, ruotsinkieliseksi kansakouluksi tai sotilaiden majoituspaikaksi. Sotilaiden jäljiltä rukoushuone oli huonossa kunnossa ja se vuokrattiin myöhemmin Vaasan pelastusarmeijalle. Tuolloin seurakunta itse kokoontui yhteiskoululla ja yhdessä Törnävän kartanon huoneessa. Vuonna 1936 vanha rukoushuone kunnostettiin ja sen kylkeen rakennettiin varsinainen kirkkosali. Tämän jälkeen rukoushuone oli käytössä 1960-luvun alkuun saakka. 12. toukokuuta 1963 vihittiin käyttöön nykyinen, arkkitehti Touko Saaren suunnittelema kirkkorakennus.

title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten satamarata oli Helsingissä sijainnut teollisuus- ja satamarata, joka lähti Pasilan alaratapihalta ja kulki Kumpulan kautta Sörnäisiin ja Sompasaaren satamaan. Rataan liittyi useita haararatoja, jotka laajimmillaan ulottuivat pohjoisessa aina Arabian tehtaille ja etelässä Hakaniemen torille saakka. Alun perin rata kulki Vallilan läpi nykyisen Teollisuuskadun reunaa pitkin, mutta siirrettiin 1960-luvulla kulkemaan Vallilan pohjoispuolitse, osittain tunneliin. Rata purettiin vuosina 2009–2010, monet siitä haarautuneet sivuraiteet jo aikaisemmin.

title: Toijalan satamarata

text: Toijalan satamarata oli Suomen rataverkkoon kuulunut vuosina 1925–1926 rakennettu noin neljän kilometrin pituinen sivurataosuus Toijalan rautatieasemalta Toijalan satamaan Vanajaveden rantaan. Satamaan rakennettiin pysäkkirakennus virkamiesasuntoineen ja tavarasuojineen. Radan ja sataman kautta kulki aluksi Valkeakoskelle menevä tavaraliikenne kunnes rataosuus Toijala–Valkeakoski valmistui vuonna 1938. Henkilöliikenne satamaradalla lopetettiin vuonna 1941.

title: Pansion satamarata

text: Pansion satamarata rakennettiin 1930-luvulla ja se erosi Turku–Uusikaupunki-radasta Härkämäen kohdalla ja jatkui sitten pisimmillään aina Pansioon Turun laivastoasemalle saakka. Radalta erkanivat sivuraiteet Turun rautatehtaalle, Turun sataman länsilaiturille sekä Suomen Säilyke Oy:n tehtaalle ja Jalostajan Artukaisten tehtaalle. Radan varrella sijaitsivat myös Standardin ja Shellin öljyvarastot (Pansion öljysatama) sekä Laivateollisuuden Pansion telakka. Pansion satamarata avattiin öljysatamalle saakka 1932 ja rataa jatkettiin 1942 Turun laivastoasemalle.

title: Otavan satamarata

text: Otavan satamarata on Savon radalta Otavan rautatieasemalta Puulaveden rantaan Otavan satamaan ja Otavan sahalle erkaneva rata, joka valmistui 1891. Radan pituus oli alkuaan 1,8 kilometriä ja myöhemmin 2,5 kilometriä. Otavan satamaan valmistui myös Otavan sataman asemarakennus ja liiteri vuonna 1900. Aseman rakennuksiin kuului myös satamaratapihan länsireunalla sijaitsevalla kivisellä laivalaiturilla oleva tavaramakasiini.

title: Rahjan satamarata

text: Rahjan satamarata on toteutumatta jäänyt suunnitelma Pohjanmaan radan sivuradasta, joka kulkisi Kalajokilaaksossa, Ylivieskasta Kalajoelle Rahjan satamaan. Rautatielinjalle on tehty varauksia seutukaavassa, ja ne on säilytetty myös vuoden 2003 kaavamuutoksissa.

title: Pansion satamarata

text: Raisionjoen yli rakennettiin 1931 rataa varten läppäsilta, koska joen varrella sijaitsi vielä silloin telakka jonne alusten piti päästä. Telakan toiminta päättyi kuitenkin pian ja läppäsilta otettiin pois käytöstä 12. elokuuta 1933 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen, jossa veturi ajoi ylösnostetulle sillalle ja yksi junamies sai surmansa. Sillan nostokoneisto poistettiin vasta 1976.

title: Knucklebone Oscar

text: Knucklebone Oscar on tullut tunnetuksi erityisesti vallattomasta esiintymisestä konserteissaan. Tyypillisesti Martimo ei malta pysyä paikallaan soittaessa. Yleensä hän siirtyy jossain vaiheessa katsomaan – milloin omin jaloin, milloin taas komppikitaristin olkapäillä istuen. Yhtye tapaa pidellä pahoin soittimaan. Niitä hakataan joko tosiaan vasten tai kirveellä – joskus käytössä on ollut myös viidakkoveitsi, sapeli tai käsisaha.

title: Sörnäisten satamarata

text: Sörnäisten kautta kulkeneet öljynkuljetukset loppuivat vuonna 1939, jolloin Herttoniemen öljysatama ja satamarata otettiin käyttöön.

title: Helsingin satamarata

text: Suomen ensimmäinen rautatie Helsinki–Hämeenlinna-rata valmistui 1862, ja jo samalla vuosikymmenellä rakennettiin Helsinkiin Sörnäisten satamarata. Vuonna 1870 tehtiin ensimmäiset suunnitelmat rautatien vetämisestä myös kaupungin eteläisiin satamiin, eli Länsisatamaan ja Eteläsatamaan. Kaupunginhallitus teki 8. huhtikuuta 1890 päätöksen satamaradan rakentamisesta.

title: Vuosaaren satamarata

text: Vuosaaren satamarata on Suomen rataverkkoon kuuluva 19 kilometrin pituinen osuus Keravan ja Vuosaaren sataman välillä. Rata on yksiraiteinen ja sähköistetty tavaraliikennerata, jolla junien suurin sallittu nopeus on 80 km/h. Radalla kulkee vain tavarajunia. Rataan kuuluu kaksi tunnelia, joiden yhteispituus on noin 14,1 kilometriä.

title: Lohjan satamarata

text: Lohjan satamarata on rautatie, joka ulottuu Lohjan rautatieasemalta Ventelästä Pitkäniemeen, Lohjanharjun länsipuolelle. Radan rakennus aloitettiin vuonna 1927 ja päättyi vuonna 1928. Lohjan satamarata korvasi Lohjan sähkörautatien vuonna 1930, jolloin kaikki liikenne siirtyi satamaradalle. Satamaradan liikenne koostui lähinnä tavarajunista, jotka kuljettivat lastia Pitkäniemen paperitehtaille. Tavarajunaliikenne päättyi satamaradalla vuonna 2010, jonka jälkeen sillä on kulkenut vain satunnaista museojunaliikennettä. Satamarata suljettiin Lohjan rautatieasemalta keväällä 2013. Toistaiseksi viimeinen satamaradalla kulkeva juna oli Porvoon museorautatie ry:n järjestämä lättähattukyyti elokuussa 2012.

title: Weymouth Quayn rautatieasema

text: Säännöllinen matkustajaliikenne Weymouthin satamaradalla ja siten myös Weymouth Quayn asemalla loppui 26. syyskuuta 1987. Satamarataa käytettiin sen jälkeen kertaluontoisesti tilausliikenteeseen. Toistaiseksi viimeisen kerran Weymouth Quayn asemalla kävi juna 30. toukokuuta 1999. Nykyään asema ja satamarata eivät enää ole käytössä, vaikka kuuluvatkin edelleen virallisesti rataverkkoon.

title: Herttoniemen satamarata

text: Herttoniemen satamarata on entinen teollisuus- ja satamarata Helsingissä. Se erkani pääradasta Oulunkylän asemalla ja johti Viikin kautta Herttoniemeen. Rata valmistui vuonna 1939. Sitä käytettiin vuoteen 1992 saakka nykyisen Herttoniemenrannan tienoilla sijainneen öljysataman ja Herttoniemen teollisuusalueen yritysten kuljetuksiin, ja sen jälkeen vuoteen 2012 saakka satunnaisesti Helsingin metron liitäntäratana. Pääosa raiteista on nyttemmin purettu.

title: Weymouth Quayn rautatieasema

text: Weymouth Quayn rautatieasema on käytöstä poistettu rautatieasema Weymouthissa, Dorsetissa. Se on Weymouthin rautatieasemalta lähtevän Weymouthin satamaradan pääteasema. Se avattiin 1. heinäkuuta 1889, ja sitä käyttivät Lontoon Waterloon asemalle liikennöivät laivajunat. Satamarata Weymouthista Weymouth Quaylle kulki pitkin kaupungin katuja.

title: Sörnäisten satamarata

text: Satamaradalta erkanevien sivuraiteiden lisäksi teollisuudella oli käytössä sisäiseen kuljetukseen tarkoitettuja kapearaiteisia ratoja. Osalla kapearaiteisista radoista oli risteäviä raiteita Sörnäisten satamaradan kanssa sen eteläisellä osuudella.

title: Rahjan satamarata

text: Rahjan satamarata toimisi myös suorana linkkinä Iisalmen–Ylivieskan radalta, ja mahdollisesti siirtäisi osan Iisalmi–Kajaani-alueen Rahjaan suuntautuvasta liikenteestä rautateille.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Weymouth Quayn rautatieasema

text: Satamarata oli ”väliaikaisesti pois käytöstä” vuoteen 2015 asti. Weymouthin ja Portlandin borough’n hallitus on ehdottanut radan virallista sulkemista, koska se on turvallisuusriski liikenteelle ja esteenä kaupungin kehittämiselle. Linjan säilyttämistä kuitenkin puolletaan sen historiallisen arvon vuoksi, ja sitä pidetään mahdollisena vetonaulana turisteille. Virallisia päätöksiä suuntaan tai toiseen ei ole tehty.

title: Sörnäisten satama

text: Sataman käyttöönotosta lähtien sinne johti Pasilasta Suomen ensimmäinen satamarata, joka alkujaan kulki nykyisen Teollisuuskadun vartta ja Junatietä pitkin. 1960-luvulla satamarata siirrettiin kulkemaan Vallilan pohjoispuolitse ja Itä-Pasilan ali tunnelissa. Näin tehtiin ennen kaikkea liikennejärjestelyjen vuoksi, koska satama-alueen reunaa pitkin kulkee Itäväylä. Kulosaaren sillan länsipää kulkee osittain satama-alueen yli.

title: Helsingin satamarata

text: Rata alkoi rautatieaseman ja Töölönlahden välissä sijainneelta tavararatapihalta, nykyisen Kiasman ja Musiikkitalon välistä, ja sen alkukohdan välittömästä läheisyydessä sijaitsivat vuonna 2006 puretut VR:n makasiinit. Alkupäässään rata kulki Mannerheimintien sillan ali. Mannerheimintien ja ratapihan välissä kulki myös sivukatu, niin sanottu Ala-Mannerheimintie, jonka satamarata leikkasi samassa tasossa.


query: Missä Johan Erik Jorpes opiskeli lääkäriksi?

title: Erik Jorpes

text: 1910-luvun alussa sosialistinen aate tavoitti Turun ruotsinkieliset opiskelijat ja Jorpes liittyi sosialidemokraattiseen opiskelijajärjestöön. Samaan aikaan hän alkoi kirjoittaa kaupungissa ilmestyvään Arbetet-sanomalehteen kirjoituksia, jotka käsittelivät yhteiskunnallisia epäkohtia marxilaisesta näkökulmasta. Jorpes suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1914 ja aloitti sen jälkeen lääketieteen opinnot Helsingin yliopistossa, vaikka hänen vanhempansa toivoivat pojan lähtevän pappisuralle. Jorpes valmistui lääketieteen kandidaatiksi muutama päivä Suomen sisällissodan syttymisen jälkeen 30. tammikuuta 1918. Hän ei itse kannattanut aseellista vallankumousta, mutta katsoi olevansa velvoitettu hoitamaan haavoittuneita punakaartilaisia Turkuun perustetussa sotilassairaalassa.[2]

title: Erik Jorpes

text: Nukleiinihappotutkimusten jälkeen Jorpes keskittyi 1930-luvun alusta lähtien maksassa syntyvään hepariiniin yhteistyössä sydänkirurgian pioneereihin lukeutuneen Clarence Crafoordin kanssa. Hänen maineensa levisi samaan aikaan kansainvälisesti ja Jorpesin tieteellisiä artikkeleita alkoi säännöllisesti ilmestyä englannin- ja saksankielisissä julkaisuissa. Vuonna 1936 Jorpes teki suuren läpimurtonsa, kun hän ensimmäisenä maailmassa onnistui tuottamaan puhdasta hepariinia. Crafoord testasi sitä leikkauksissaan ja julkaisi kliiniset tuloksensa 1937. Muun muassa verensiirroissa ja veritulpan hoidossa käytettävää hepariinia ryhtyi valmistamaan Vitrum AB, jolta saamiensa rojaltien ansiosta Jorpesista tuli nopeasti monimiljonääri. Hän lahjoitti suurimman osan tuloistaan lääketieteelliseen tutkimustyöhön ja antoi varoja myös kotisaarelleen Kökarille sekä useille sukulaisille ja yksityishenkilöille. Kaikkiaan Jorpesin arveltiin elämänsä aikana lahjoittaneen varoja yli 50 miljoonaa kruunua.[2][5]

title: Erik Jorpes

text: Johan Erik Jorpes (synt. Johansson, 15. heinäkuuta 1894 Kökar – 10. heinäkuuta 1973 Tukholma[1]) oli suomalaissyntyinen lääkäri ja tutkija, joka teki elämäntyönsä Ruotsissa. Vuodesta 1947 lähtien hän toimi Tukholmassa Karoliinisen instituutin lääkekemian professorina. Jorpes tunnetaan erityisesti 1930-luvun tutkimuksestaan, jossa hän eristi ensimmäisenä maksasta puhtaan hepariinin ja tutki sen kemiaa.[2] Hän oli jo aikaisemmin kehittänyt insuliinia lääketieteelliseen käyttöön, ja myöhemmin 1940-luvulla Jorpes jatkoi tutkimuksiaan koagulaatiotekijöiden sekä ruoansulatuskanavan hormonien ja entsyymien parissa.

title: Erik Jorpes

text: Ensimmäisen haiman nukleiinihappoja koskevan tieteellisen tutkimuksensa Jorpes julkaisi yhdessä Hammarstenin kanssa jo vuonna 1922. Vuonna 1924 Jorpes sai valmiiksi lisensiaatintyönsä, jonka jälkeen hänen virkansa vakinaistettiin. Toukokuussa 1928 Jorpes väitteli tohtoriksi haiman nukleiinihapoista. Väitöskirjansa Über Pentosennucleinsäuren im Tierorganismus unter besonderer Berücksichtigung der Pancreasnucleinsäuren hän teki saksaksi. Vuotta myöhemmin Einar Hammarsten nimitettiin professori Sjöqvistin seuraajaksi ja Jorpes puolestaan sai hänen virkansa apulaisprofessorina. Sjöqvistin aloitteesta Jorpes alkoi valmistamaan diabetespotilaiden hoidossa vaadittavaa insuliinia. Hän teki myös yhteistyötä lääketeollisuuden kanssa insuliinivalmisteiden standardisoimiseksi. Saatuaan Rockefeller-säätiön stipendin Jorpes matkusti Pohjois-Amerikkaan, jossa hän tutki vuosina 1928–1929 haiman nukleiinihappoja Rockefeller-yliopistossa sekä Woods Holen meribiologian laboratoriossa. Toronton yliopistossa Jorpes tutustui insuliinin valmistukseen Nobel-palkittujen biokemistien Frederick Bantingin ja John Macleodin opastuksella. Ruotsiin palattuaan hän sovelsi saamiaan oppeja Vitrumin lääketehtaalla, jossa insuliinia myöhemmin ryhdyttiin valmistamaan.[5]

title: Erik Alexander Ingman

text: Erik Alexander Ingman syntyi Lohtajalla vuonna 1810. Hänen vanhempansa olivat Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Ingman (o.s. Cajanus). E. A. Ingman opiskeli Oulun triviaalikoulussa, mutta vuonna 1822 tulipalo tuhosi koulun lähes kokonaan ja hänen oli siirryttävä ensin Raaheen ja sitten Vaasan triviaalikouluun. Ylioppilaaksi hän pääsi Turussa vuonna 1827 ja aloitti heti sen jälkeen opinnot yliopistossa pääaineenaan antiikin kielet ja kirjallisuus. Jälleen tulipalo keskeytti opinnot vuonna 1828.

title: Erik Jorpes

text: Jorpesin maineen kasvaessa hän kiersi luennoimassa eri puolilla maailmaa. Jorpes sai myös lukuisia palkintoja, hänet nimitettiin kunniajäseneksi useaan tieteelliseen seuraan ja Jorpes sai myös kunniatohtorin arvonimiä lukuista yliopistoista. Suomessa hänet nimitettiin Åbo Akademin kunniatohtoriksi vuonna 1968.[2][9] Vuonna 1945 hänet kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi ja samana vuonna Jorpes oli ehdokkaana myös Nobelin lääketieteen palkinnon saajaksi, mutta se myönnettiin penisilliinin keksineille brittitiedemiehille.[4] Vuonna 1968 ruotsalainen sanomalehti Aftonbladet nosti esille neljä lääketieteen alalla kunnostautuutta tieteilijää, jotka lehden mukaan olisivat ansainneet Nobelin. Jorpesin lisäksi listalla olivat poliorokotteen kehittäjä Jonas Salk, e-pillerin keksijä Gregory Pincus ja kokoveren laskoa tutkinut Robin Fåhræus.[2]

title: Erik Jorpes

text: Luokka:Suomalaiset lääkärit Luokka:Ruotsalaiset lääkärit Luokka:Ruotsalaiset professorit Luokka:Ruotsalaiset kemistit Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Ruotsinsuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1894 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet

title: Erik Jorpes

text: Vuonna 1945 Jorpes kutsuttiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi, ja samana vuonna hän oli ehdolla myös lääketieteen Nobel-palkinnon saajaksi. Ruotsin lääkäriseuran Berzelius-mitali Jorpesille myönnettiin 1961.[3] Aftonbladet-lehdessä vuonna 1968 julkaistussa lehdessä Jorpes oli yksi niistä neljästä tieteilijästä, jotka olisivat ansainneet lääketieteen Nobelin.[2] Erik Jorpes tunnettiin intohimoisena tutkijana, joka viihtyi parhaiten laboratoriossa. Hänet tuntenut Arvo Tuominen luonnehti Jorpesia hyvin vaatimattomaksi henkilöksi, joka pysytteli tieteellisistä saavutuksistaan huolimatta mieluiten sivussa julkisuudesta.[4]

title: Erik Jorpes

text: Sodan loppuvaiheessa haavoittuneet evakuoitiin Turusta huhtikuun alussa ensin junalla Viipuriin ja sen jälkeen Neuvosto-Venäjälle, jonne Jorpes seurasi potilaitaan. Myöhemmin hän toimi lääkärinä Buin pakolaisleirillä, joka sijaitsi noin 400 kilometriä Moskovan koillispuolella. Olosuhteet olivat alkeelliset ja kurjat, minkä vuoksi leirissä levisi syyhyepidemia, jonka Jorpes kuitenkin onnistui taltuttamaan.[2] Elokuussa 1918 Neuvosto-Venäjälle paenneet punaiset perustivat Moskovassa Suomen Kommunistisen Puolueen, jonka perustavassa kokouksessa Jorpes oli läsnä Otto Wille Kuusisen kutsumana.[6] Tämän jälkeen hänelle tarjottiin työpaikkaa Pietarista, mutta Suomessa vangittavaksi määrätty Jorpes halusi muuttaa Ruotsiin.[2]

title: Erik Johan Löfgren

text: Löfgren opiskeli T. J. Leglerin johdolla Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa Tukholmassa 1842–1850 ja sitten Düsseldorfin taideakatemiassa O. Mengelbergin ja F. Th. Hildebrandtin johdolla 1853–1858.

title: Erik Johan Tammelin

text: Tammelinin vanhemmat olivat kirvesmies Erik Johan Tammelin ja Maria Sulander. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1880 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1884, maisteriksi 1886, lisensiaatiksi 1889 ja tohtoriksi 1890. Tammelin oli kouluhallituksen palveluksessa kouluneuvoksena ja osastopäällikkönä vuodesta 1918.

title: Johan Harmenberg

text: Johan Harmenberg (s. 8. syyskuuta 1954 Tukholma) on ruotsalainen kalpamiekkailija. Hän voitti urallaan neljä arvokisamitalia henkilökohtaisessa ja joukkuekalvassa. Harmenberg valittiin vuonna 1997 juutalaisten urheilijoiden Hall of Fameen. Hän on ammatiltaan lääkäri ja opiskeli kaksi vuotta Massachusetts Institute of Technologyssa. Harmenbergin miekkailuseura on Tukholmalainen "Föreningen för Fäktkonstens Främjande" (FFF).

title: Wendla Randelin

text: Wendla Cumenius syntyi vuonna 1823 Huittisissa pappisperheeseen. Hänen isänsä oli Erik Johan Cumenius, koulutukseltaan pappi ja lääkäri. Äiti oli Carolina Gustava von Delwig. Äiti kuoli 1835 synnyttäessään kahdettatoista lastaan, ja hänen kuolemansa jälkeen perhe muutti Uuteenkaupunkiin, josta isä sai kirkkoherranviran.

title: Buin siirtola

text: Buin siirtokunnan komissaarina toimi Juho Kirves. Huoltotoimikunnan puheenjohtajia olivat Jussi Kiviniemi ja O. Granö, sekä taloustoimikunnan puheenjohtajia F. D. Malinen, Fredrik Valtaranta ja Aatto Sirén. Leirin lääkäri oli Erik Jorpes, konttoripäällikkö Toivo Alavirta, lastenkodin johtaja Sandra Lehtinen ja leipomon johtaja Johan Sainio. Muita tunnettuja asukkaita olivat muun muassa Konsta Lindqvist ja Elviira Vihersalo.

title: Erik Jorpes

text: 1940-luvun aikana Jorpes jatkoi tutkimuksiaan hepariinin käytöstä ja julkaisi tuloksensa vuonna 1946 ilmestyneessä teoksessaan. Hepariinia alettiin sen jälkeen käyttää yleisesti kirurgiassa ja gynekologiassa. Jorpesin tutkimukset koagulaatiomekanismien parissa puolestaan auttoivat kehittämään von Willebrandin tautia sairastavilta puuttuvan hyytymistekijä VIII:n kliiniseen käyttöön. Myöhemmin hän kehitti vielä ruoansulatuksessa tarvittavia sekretiini- ja kolekystokiniinihormoneja. Vuonna 1947 Jorpes nimitettiin Karoliinisen instituutin lääkekemian professoriksi.[5]

title: Richard Rautalin

text: Rautalinin vanhemmat olivat seppä Erik Konstantin Rautalin ja Emilia Lindberg. Hän oli naimisissa vuodesta 1924 Aili Emilia Liljan kanssa. Heidän pojastaan Tuomas Erik Rautalingosta (s. 1928) tuli lääkäri. Rautalin kävi Taideteollisen keskuskoulun iltakursseilla 1908–1911 ja opiskeli sitten kuvanveistäjä Emil Wikströmin johdolla 1911–1913 Visavuoressa Sääksmäellä. Hän teki opintomatkat Italiaan 1924 ja 1926 ja hänen veistoksissaan näkyikin antiikin taiteesta saatu vaikutus.

title: Erik Jorpes

text: Johan Erik Johansson syntyi vuonna 1894 Ahvenanmaan Kökarissa sijaitsevan Överbodan kylän Jorpesin talossa, josta hän myös Ruotsiin asetuttuaan otti myöhemmän sukunimensä. Viisilapsisen perheen esikoisenä syntyneen Erikin isä oli kalastaja Johan Emil Pettersson (1871–1967) ja äiti Anna Julina Öberg (1870–1918). Pojan oli tarkoitus isänsä tavoin ryhtyä kalastajaksi, mutta Kökarin aikuisväestön opettajaksi saapunut turkulainen Olga Ramstedt huomasi äitinsä mukana olleen kuusivuotiaan Erikin lahjakkuuden ja opetti hänet lukemaan, kirjoittamaan ja laskemaan. Kansankoulu päätyttyä Ramstedt sai hänen vanhempansa vakuuttuneeksi, että poika kannattaa lähettää Turkuun opiskelemaan. Vuonna 1907 Erik aloitti opiskelun Svenska klassiska lyceumissa. Hän asui Ramstedtin Raunistulassa sijainneen kotimökin vinttikamarissa vuoteen 1914 saakka. Varakkaan ruotsinkielisen porvariston suosimassa koulussa Jorpes joutui heti pilkan kohteeksi vaatetuksensa ja saaristolaismurteensa vuoksi. Hän oli kuitenkin luokkansa paras kaikissa aineissa, ja hänet siirrettiin suoraan viidenneltä luokalta seitsemännelle.[2][5]

title: Erik Jorpes

text: Tukholmaan saapuessaan Jorpes oli täysin rahaton, eikä hänellä ollut mukanaan kuin Helsingin yliopistosta saadut lääketieteen kandidaatin paperit. Jorpes onnistui kuitenkin hankkimaan asunnon, ja vuonna 1920 hän jatkoi lääketieteen opiskelujaan Tukholman Karoliinisessa instituutissa. Suomesta tulleita poliittisia pakolaisia avustettiin tuolloin Ruotsissa innokkaasti, mutta ilmeisesti Jorpes joutui opiskelupaikan saadakseen lupaamaan valtiovarainministerinä toimineelle sosialidemokraatti Hjalmar Brantingille luopuvansa poliittisesta toiminnasta.[8] Karoliinisessa instituutissa Jorpes tutustui tutkijana toimineeseen Einar Hammarstenin, jonka suosituksesta laitoksen johtaja professori John Sjöqvist nimitti hänet vuonna 1923 ylimääräisen amanuenssin virkaan. Ruotsin kansalainen Jorpesista tuli maaliskuussa 1923. Myöhemmin samana vuonna hän luopui Suomen kansalaisuudestaan Väinö Tannerin avustuksella. Kesällä 1923 hän tapasi Lundissa tulevan puolisonsa Ida Elvira Ståhlin (s. 1896), jonka kanssa Jorpes avioitui lopulta vuonna 1930.[2][5]

title: Erik Westzynthius (nuorempi)

text: Erik Westzynthius (nuorempi) (s. 1743 Oulu – k. 1787) oli suomalainen kirkkomaalari. Hän opiskeli maalausta Johan Backmanin ja Emanuel Granbergin oppilaana. Oulaisten kirkon useat katto- ja seinämaalaukset vuosilta 1779–1782 ovat hänen ainoat tunnetut kirkkomaalauksensa.

title: Erik Jorpes

text: Tutkijantyönsä ohella Jorpes kirjoitti yleistieteellisiä artikkeleita Gävlessä ilmestyvään sosialidemokraattiseen Arbetarbladet-lehteen. Useita eri kieliä hallinneena hän käänsi ruotsiksi venäjänkieliä teoksia sekä kirjoitti useita elämäkertoja Nobel-palkituista tiedemiehistä. Jorpesin tunnetuin teos on Jöns Jacob Berzeliuksen elämäkerta.[5] Erik Jorpes jäi eläkkeelle professorin virastaan vuonna 1963 ja kuoli leukemiaan kymmenen vuotta myöhemmin.[2][8]

title: Suomen Punainen Kaarti

text: Useita entisiä punaisen kaartin jäseniä nousi tulevina vuosikymmeninä kansanedustajiksi. Heistä Emil Skog, Valdemar Liljeström sekä Viljo Rantala toimivat jopa ministereinä. Punaisen kaartin lääkärien joukossa oli muun muassa myöhemmin Ruotsissa maineikkaan uran tehnyt Erik Jorpes. Viimeinen punakaartin veteraani oli helsinkiläinen Aarne Arvonen, joka kuoli 111-vuotiaana tammikuussa 2009.

title: Kirsti Suonio

text: Kirsti Suonio jäi varhain orvoksi, sillä hänen äitinsä Erika Wass ja hänen veljensä kuolivat isorokkoon vuonna 1873 ja hänen isänsä Erik Johan Kjäll muutamaa vuotta myöhemmin. Tulevan näyttelijättären ja hänen kahden siskonsa kasvatusäiti oli Maria Gustava Domander. Kansakoulun jälkeen Suonio opiskeli latojaksi, mutta lääkäri neuvoi häntä luopumaan ammatista. Päästäkseen näyttelijäksi hän hakeutui Kaarlo Bergbomin puheille, ja 17. joulukuuta 1890 hänet hyväksyttiin harjoittelijaksi Suomalaiseen Teatteriin. Bergbomin sisarkaartin lisäksi Suonio sai opetusta muun muassa näyttelijä-opettaja Kaarola Avellanilta ja koulunjohtaja Matilda von Troililta.

title: Magnus Erik Alopaeus

text: Magnus Erik Alopaeuksen isä oli porvoolainen tuomiorovasti Pehr Johan Alopaeus ja isoisä piispa Magnus Jacob Alopaeus. Äiti oli Johanna Elisabeth Solitander, Erik Solitanderin tytär. Magnus Erik Alopaeuksen vaimo oli Margareta Solitander, Johan Solitanderin tytär.

title: Jacob Roschier

text:
Jacob Roschier (12. toukokuuta 1787 Viipuri – 11. syyskuuta 1838 Lemi) oli suomalainen kirkkoherra ja virsikirjasuomentaja.
Roschierin vanhemmat olivat Mikkelin pitäjän kappalainen Erik Johan Roschier ja Juliana Starck. Perhe muutti vuonna 1793 Saarijärvelle kun Erik Johan Roschier nimitettiin Saarijärven kirkkoherraksi. Jacob kävi triviaalikoulua Vaasassa ja pääsi ylioppilaaksi 1804. Hän opiskeli sitten Turun Akatemiassa ja hänet vihitiin papiksi 1811. Roschier toimi sitten kirkkoherran apulaisena Viitasaarella vuodesta 1811.

title: Erik Jorpes

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Backman, Runar| title = Erik Jorpes: Kökar-Moskva-Stockholm| location = Helsingfors| publisher = Söderströms| year = 1985}}

title: Erik Jorpes

text: Jorpes ylitti rajan salaa Karjalan kannaksella ja kulki jalan Viipuriin, mistä hän jatkoi junalla Turkuun. Viranomaisten etsintäkuuluttama Jorpes sai apua Kökarin kalastajilta, jotka salakuljettivat hänet kotisaarelleen ja sieltä edelleen Ahvenanmeren ylitse Vaxholmiin lokakuussa 1919. Poliisi saapui pidättämään häntä Kökariin ainoastaan vuorokausi tämän jälkeen.[2] Jorpesin äiti oli kuollut espanjantautiin vuotta aikaisemmin.[7]

title: Willem Johan Kolff

text:
Willem Johan Kolff (14. helmikuuta 1911 Leiden, Alankomaat – 11. helmikuuta 2009 Newtown Square, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli alankomaalainen lääkäri, joka kehitti ensimmäisen toimivan hemodialyysilaitteen vuonna 1943.
Kolff opiskeli lääketiedettä Leidenin yliopistolla ja valmistui lääkäriksi 1938 ja erikoistui myöhemmin sisätautioppiin Groningenin yliopistolla (Ph.D. 1946). Hän sovelsi hemodialyysiä ensimmäistä kertaa vuonna 1943 ja havaitsi pian sen voivan pelastaa useita munuaissairaita ennenaikaiselta kuolemalta.

title: Armas Paasonen

text: Paasosen vanhemmat olivat jarrumies Erik Johan Paasonen ja Maria Helena Topiasson. Hän kävi vain kansakoulun mutta opiskeli myöhemmin Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulussa ja suoritti kauppakoulun oppimäärää vastaavan kurssin.

title: Kökar

text: Kökarissa ovat syntyneet kirjailija Ulla-Lena Lundberg (s. 1947) ja Tukholman Karoliinisessa instituutissa toiminut lääketieteen tutkija Erik Jorpes (1897–1973).

title: Johan Erik Hedberg

text: Hänen puolisonsa oli Catharina o.s. Brengentoff ja poikansa lääkäri Anders Erik Hedberg. Hän opiskeli Kuninkaallisessa taideakatemiassa (Kungliga Akademien för de Fria Konsterna) Tukholmassa. Hän toimi piirustuksenopettajana Turun akatemiassa 1799–1823.


query: Milloin uusplatoninen filosofia syntyi?

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on filosofinen koulukunta, joka syntyi 200-luvulla kreikkalaisen filosofian eri suuntausten, pääosin platonismin ja aristotelismin, yhtymisestä. Aikakaudelle oli ominaista yhden totuuden etsiminen ja hahmottaminen. Siksi eri filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan. Esimerkiksi Platonin opetuksia uusplatonikot tulkitsivat hyvin uudella tavalla.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Filosofia

text: Länsimainen filosofia syntyi antiikin Kreikassa. Tiettävästi ensimmäisenä sanoja ”filosofia” ja ”filosofi” käytti Pythagoras.[22] Sokrates ja hänen oppilaansa vakiinnuttivat termien käytön niiden nykyisessä merkityksessä.[23] Sokrateen lisäksi merkittävimmät antiikin ajan filosofit ovat hänen oppilaansa Platon sekä tämän oppilas Aristoteles. Kuitenkin jo moni ennen Sokratesta elänyt henkilö vastasi tavalla tai toisella filosofin kuvausta. Näitä ajattelijoita kutsutaan esisokraatikoiksi.[24][25]

title: Richard Cumberland (filosofi)

text: Richard Cumberland (1631 – 1718) oli englantilainen filosofi ja vuodesta 1691 Peterboroughin piispa. Hän syntyi St. Annin pitäjässä lähellä Aldersgatea. Vuonna 1672 hän kirjoitti teoksen "De legibus naturae" ("Luonnollisista laeista"), missä hän esitti utilitarianistisia kantoja ja vastusti Thomas Hobbesin egoistista etiikkaa.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Takashi Miike

text: Suuresta tuotteliaisuudesta huolimatta olisi virheellistä pitää Miikeä tusinaohjaajana, joka suostuu mihin tahansa projektiin. Jopa akateemikot ovat tunnustaneet Miiken itsenäiseksi ohjaajaksi, jonka töistä löytyy syvyyttä, sekä tyylillistä että temaattista yhtenäisyyttä. Toistuvaa kuvakieltä ja teemoja elokuvissa ovat uudelleensyntymä, linnut, perhe, kaaos ja järjestys. Sellaisista elokuvista kuin "Visitor Q":sta ja "Izosta" voi löytää filosofista pohdiskelua väkivallan ja tabujen täyttämän ulkokuoren alta. Yhdessä hänen mielikuvituksellisen ja usein omaperäisen lähestymistapansa kanssa tämä tekee hänen töistään helposti tunnistettavia riippumatta siitä, minkä genren parissa hän milloinkin työskentelee.

title: Eksistentialismi

text: Nykyisessä 1900-luvulla määrittyneessä muodossaan eksistentialismi syntyi Søren Kierkegaardin, Fjodor Dostojevskin ja saksalaisten filosofien Friedrich Nietzschen, Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin innoittamana. Se tuli suosituksi 1900-luvun puolessa välissä ranskalaisten kirjailija-filosofien Jean-Paul Sartren ja Simone de Beauvoirin myötä.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Kielitiede

text: Kielitieteen juuret ovat filosofiassa. Antiikin filosofit pohtivat esineiden ja asioiden oikeita nimiä. Näistä pohdinnoista syntyivät sanaluokat, ja samalla syntyi uusi tieteenala, kielitiede, eli kielitieteen käsitykset kielen olemuksesta ovat filosofien luomia. Antiikin filosofi-kielitieteilijät loivat nykyiset sanaluokkakäsitteet, jotka osoittavat, mitkä luokat olivat tärkeitä kreikassa ja latinassa. Nämä sanaluokat eivät kuitenkaan ole yleismaailmallisia, esimerkiksi suomessa olisi tarpeen deverbaalinominien oma luokka (sana voi saada sekä verbin määritteet että substantiivin sijapäätteet), ja turkkilaiskielissä adverbi (verbin attribuutti) ja adjektiivi (substantiivin attribuutti) eivät useinkaan eroa muodollisesti toisistaan.

title: Zarathustralaisuus

text: Zarathustralaisuus (harvemmin mazdalaisuus) on uskonto ja filosofia, jonka perusti profeetta Zarathustra. Sen perusajatuksena on yhden jumalan, Ahura Mazdan, palvominen. Zarathustralaisuus syntyi Persiassa vuoden 600 eaa. tienoilla, kun uskonnollinen filosofi Zarathustra yksinkertaisti varhaisten iranilaisjumalien luetteloa jakaen luettelon kahteen vastakkaiseen voimaan: hyvään Ahura Mazdaan ja pahaan Angra Mainyuhun. Zarathustran ajatuksien pohjalta syntyi virallinen uskonto zarathustralaisuus. Tosin jotkut tutkijat pitävät Zarathustraa kokonaan myyttisenä hahmona.

title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Mannermainen filosofia sen sijaan tapaa käyttää termilogiikkaa väljemmin, tai samassa mielessä kuin kreikan kielen sanassa "logos", joka voi tarkoittaa esimerkiksi "puhetta", tai tapana tuoda esille se mistä milloinkin puhutaan. Se katsoo logiikan käsitteiden, lakien ja ristiriitojen olevan sidottuja historiaan samoin kuin muidenkin käsitteiden: ne eivät välttämättä päteneet ennen eivätkä päde tulevaisuudessa, sen sijaan jokaisella on oma historiansa ja hermeneuttiset ongelmansa.

title: Beda Stjernschantz

text: Stjernschantz kirjoitti muistikirjaansa filosofi Friedrich Nietzschen lainaamat muinaisen persialaisen mystikon Zarathustran sanat: ”"Omaa kuolemaani minä teille ylistän, vapaata kuolemaa, joka tulee minulle, koska 'minä' tahdon. Ja milloin minä tulen tahtomaan? – Jolla on päämäärä ja perillinen, se tahtoo kuoleman päämäärälle ja perilliselle otolliseen aikaan. Totisesti en tahdo verrata teitä köydenpunojiin: nämä vetävät kankaan pitkäksi ja kulkevat samalla itse aina taaksepäin."”

title: Armenia

text: Ivan Aivazovski, aikansa tunnetuin venäläistaiteilija, oli syntyjään armenialainen. Aram Hatšaturjan syntyi Georgiassa, mutta oli armenialainen. G. I. Gurdjieff, kreikkalais-armenialainen filosofi-kirjailija ja mystikko, syntyi Aleksandropoliissa eli Gjumrissa.

title: Juutalainen filosofia

text: Filon Aleksandrialainen (20 eaa.–40 jaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi, joka syntyi Aleksandriassa, Egyptissä. Hän yhdisteli filosofiassaan sekä antiikin Kreikan viisautta ja juutalaisuutta, jotka hän pyrki harmonisoimaan käyttämällä allegorioita, joita hän oli oppinut sekä juutalaisilta että stoalaisilta. Hän pyrki puolustamaan ja oikeuttamaan juutalaisia uskonnollisia totuuksia, joita hän piti muuttumattomina. Filosofia sen sijaan oli totuuden löytämisen apuväline ja tapa päästä totuuteen. Hän hylkäsi sellaiset filosofiset näkemykset, jotka eivät olleet sovitettavissa juutalaisen uskon kanssa, kuten esimerkiksi aristoteelisen ajatuksen maailman ikuisuudesta ja katoamattomuudesta.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Panoptikon

text: Panoptikon on filosofi Jeremy Benthamin 1700-luvun lopussa kehittämä vankilatyyppi. Siinä vankeja pystytään tarkkailemaan helposti ilman, että vangit tietävät, milloin heitä tarkkaillaan. Panoptikon-periaatetta on käytetty myös psykiatrisissa sairaaloissa.

title: Psykologian filosofia

text: Psykologian filosofia on suhteellisen nuori ala. Siihen läheisesti liittyvä mielenfilosofia sen sijaan on syntynyt jo ennen kuin nykyaikainen psykologia syntyi erityistieteenä. Se käsittelee mielen luonnetta, kokemusten ominaisuuksia sekä erityisiä mieleen liittyviä ongelmia, kuten dualismi ja materialismi.

title: Kristillinen filosofia

text: Kristillisen filosofian suhde teologiaan on osittain tulkinnanvarainen. Erottelu filosofian ja teologian välille syntyi yleisestikin vasta uuden ajan puolella. Näin tätä varhaisemmat kristityt filosofit olivat sekä teologeja että filosofeja, ja myöhempien filosofien ajattelu voidaan puolestaan katsoa lukeutuvaksi kristilliseen filosofiaan niiltä osin, missä määrin he ovat käsitelleet juuri kristillisiä kysymyksiä tai pyrkineet saattamaan kristinuskoa ja yleisempää filosofista ajattelua yhteen.

title: Mannermainen filosofia

text: Jaottelu mannermaiseen ja analyyttiseen filosofiaan syntyi 1900-luvun alkupuolella. Kahden perinteen erkaantumisen voidaan nähdä alkaneen Immanuel Kantin seuraajista — Kant voidaan nähdä viimeisenä suurena filosofina, jota kummankin suuntauksen edustajat ovat lukeneet laajalti. Kantin seuraajista etenkin Hegel, Schopenhauer ja Nietzsche kehittivät filosofiaansa positivismista ja sen seuraajista paljolti eroavaan suuntaan. Analyyttinen filosofia on ollut vähemmän kiinnostunut Kantia seuranneista 1800-luvun saksalaista filosofeista.

title: Poliittinen filosofia

text: Poliittinen filosofia tutkii kysymyksiä valtiosta, auktoriteetista, politiikasta, omaisuudesta ja laista sekä lakisäädösten toteutumista valvovasta vallasta: mitä ne ovat, miksi niitä tarvitaan, mikä tekee valtiosta oikeutetun, mitä oikeuksia ja vapauksia sen tulisi valvoa tai taata, mikä muoto sillä tulisi olla ja miksi, mitä velvollisuuksia kansalaisilla on – jos on, sekä milloin on oikein tehdä vallankumous - jos koskaan.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Firenzen Akatemia

text: Firenzen akatemia oli filosofialtaan uusplatoninen. Sen kilpailijaksi asetetaan usein Padovan yliopisto, joka oli puolestaan aristoteelinen.

title: Platonismi

text: Merkittäviä myöhempiä uusplatonikkoja olivat muun muassa Porfyrios, Proklos, Iamblikhos, Hypatia sekä Damaskios, joka oli uusplatonismin viimeinen opettaja Ateenassa. Käytännössä koko loppuvaiheen Platonin Akatemia oli uusplatoninen, ja uusplatonikot toimivat koulun johdossa sen viimeisinä vuosina. Uusplatonilaiset filosofit kirjoittivat lukuisia kommentaareja Platonin teoksiin.

title: Arjalainen fysiikka

text: Hyvin harva neuvostoliittolaisesta fyysikosta vakuuttui filosofien julistuksesta. Suurin osa fyysikoista oli sitä mieltä, että fysiikan kritisoiminen vaati ymmärrystä fysiikasta, ja tätä filosofeilla ei ollut fyysikoiden mukaan. Ennen toista maailmansotaa oli selvä, ettei Neuvostoliitossa syntyisi erityistä marxilaista fysiikkaa Saksan arjalaisen fysiikan tapaan. Oleellisin syy oli, että keskustelu oli melko avointa, eivätkä poliittiset vallanpitäjät puuttuneet keskusteluun juurikaan kummankaan puolelle. Tilanne kuitenkin muuttui toisen maailmansodan kynnyksellä kun ilmapiiri kiristyi ja kvanttimekaniikan tulkinnasta tuli osa poliittista peliä. Fysiikka politisoitui voimakkaasti vuosina 1948–1951 ja sen piirissä kampanjointiin ”taantumuksellista einsteinilaisuutta” vastaan. Nytkin keskusteltiin lähinnä siitä, mikä oli oikea fysiikan filosofia.

title: Ludwig Wittgensteinin elämäkerta

text: Wienin piirin jäsenet eivät juuri perustaneet tuona aikana Wittgensteinin filosofiassa näkyneistä eräistä kantilaisista piirteistä, mutta he omaksuivat Wittgensteinilta filosofiansa keskeiseksi teesiksi sen ajatuksen, että ilmaisun merkityksen määrittää sen verifioinnin eli todentamisen menetelmä (ks. verifikationistinen merkitysteoria). Myöhemmin Wittgenstein kielsi milloinkaan tarkoittaneensa, että tälle periaatteelle voisi perustaa merkitysteorian, mutta hänen muistiinpanoistaan käy ilmi, että hän oli antanut tuona aikana verifiointimenetelmälle keskeisen sijan filosofiassaan.[209]

title: Beryl Bainbridge

text: Lähteet ovat epävarmoja siitä milloin Beryl Bainbridge syntyi. Hän itse oli sitä mieltä, että oli syntynyt joko vuonna 1932 tai 1934 ja dokumentteihin hänen syntymävuodeksi oli kirjattu vuosi 1933.

title: Kroton

text: Pythagoraan aika oli kaupungille kukoistavaa aikaa, ja se tuli tunnetuksi paitsi filosofien myös muun muassa lääkäreiden ja urheilijoiden kotina. Kroton tunnettiin antiikin aikana muutoinkin siitä, että sen sijaintipaikkaa pidettiin terveellisenä. Tarinan mukaan Sisilian Syrakusan perustaja Arkhias oli valinnut kaupungilleen vaurauden, kun Krotonin perustaja Myskellos oli asettanut etusijalle terveyden. Toisen tarinan mukaan Myskellos olisi halunnut perustaa kaupungin Sybariin paikalle, kun taas oraakkeli kehotti tätä pysyttäytymään hänelle ensin osoitetussa paikassa. Kaupungin edullinen sijainti kytkettiin myös sen urheilijoiden menestykseen sekä sen nuorten neitojen ja miesten kauneuteen. Kaupungin urheilusankareista kuuluisin oli painija Milon. Urheilumenestykseen osasyynä saattoi olla myös lääkärikoulukunta, josta kaupunki oli myös kuuluisa. Sen maine säilyi pitkään Kosin ja Knidoksen koulukuntien ohella. Kuuluisimmat kaupungin lääkäreistä olivat Alkmaion, jonka nimiin on laitettu ensimmäinen anatomian esitys, sekä Demokedes, joka toimi Dareioksen hovilääkärinä Persiassa. Pythagoraan koulukunnan filosofeihin Krotonissa kuului Alkmaionin ohella muun muassa Filolaos.

title: Jugoslavian hajoamisen tausta

text: Jugoslavian partisaanijohtaja Josip Broz Tito katkaisi välit Stalinin Neuvostoliittoon jo 1948, joka samalla kiihdytti toisinajattelijoiden teloituksia, jotka rauhoittuivat vasta kun Tito oli tukevasti vallan kahvassa. Niinpä Titon luoma liittovaltiorakenne syntyi väkivallan avulla. Titon luomassa liittovaltiossa osavaltioiden rajat kulkivat osin historiallis-kulttuurillis-kansallisten rajojen mukaan, toisin kuin maailmansotien välisessä Jugoslaviassa. Tämä painotti kansojen eroja toisistaan. Tito ei ollut nationalisti eikä myöskään varsinainen jugoslavisti, vaan pikemminkin kommunisti ja internationalisti, joka pyrki pysyttelemään vallassa tasapainottelemalla taitavasti eri kansojen välillä ja hallitsemalla itsevaltaisesti. Tito antoi kroaateille turismituloja ja serbeille virkapaikkoja. Tito käytti tilanteen mukaan milloin kovia, milloin pehmeitä otteita.

title: Teoreettinen ja käytännöllinen filosofia

text: Kun filosofia syntyi antiikin Kreikassa, kaikki maailmaa koskevan tiedon hankinta luettiin filosofian alaan. Aristoteles jakoi ensimmäisenä tieteet kahteen osaan, teoreettisiin ja käytännöllisiin tieteisiin, mistä on peräisin nykyisinkin yleinen filosofian jako kahteen osaan, teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan.

title: Tieteen historia

text: Länsimaisen tieteen historian voidaan katsoa alkaneen antiikin niin sanotuista joonialaisista luonnonfilosofeista ja muista esisokraatikoista. Ensimmäisiä järjestelmällisiä pyrkimyksiä korkeamman koulutuksen järjestämiseen oli Sokrateen oppilaan Platonin Akatemia, jonka kasvatti oli myös Aristoteles. Platonin idealismi, platonismi, ja sen perustalle rakentunut uusplatoninen dualismi kahlitsivat kokeellista luonnontiedettä vuosisatoja. Aristoteles taas oli monialainen kokeellisen luonnontieteen uranuurtaja, jonka filosofia vaikutti tieteeseen vielä tuhansien vuosien jälkeenkin, tosin suuremmassa määrin vasta arabien valtakauden jälkeen, kun hänen teoksiaan käännettiin latinaksi. Antiikin tieteellisiä saavutuksia ei pidä millään muotoa väheksyä: esimerkiksi Aleksandrian akatemiassa 500-luvulla vaikuttanut Johannes Filoponos muotoili jo oleellisesti uudella ajalla Newtonin mekaniikassaan esittämiä luonnonlakeja.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.