query: Minkä mukaan Venus on nimetty?

title: Venus

text: Venus on saanut nimensä roomalaisen mytologian rakkauden jumalattaren mukaan. Sen tähtitieteellinen symboli on ♀, jota muissa yhteyksissä käytetään naisen ja naisellisuuden symbolina.[1]

title: Ranuan eläinpuisto

text: Eläinpuistossa asustavat Suomen ainoat jääkarhut. Vanhempi niistä, Manasse, tuotiin Kolmårdenin eläinpuistosta vuonna 1991, nuorempi Venus Saksasta Rostockin eläinpuistosta keväällä 2006. Venus sai pennut 18. marraskuuta 2011, joista toinen jäi eloon ja voi hyvin. Jääkarhut ovat hyvin stressiherkkiä, ja siksi sen syntymää valmisteltiin huolellisesti häiriöiden estämiseksi.[1] Jääkarhunpennun nimeksi valittiin "Ranzo".[2] Ranzo muutti Itävaltaan Wienin eläintarhaan toukokuussa 2014. 4. joulukuuta 2014 Venus synnytti kaksi pentua.[3] 20. joulukuuta 2014 Ranuan eläinpuisto tiedotti, että pennut olivat kuolleet ja Venus oli syönyt ne.[4]

title: Vaalea Venus

text:
Vaalea Venus ("Blonde Venus") on Josef von Sternbergin ohjaama yhdysvaltalainen
musiikkielokuva vuodelta 1932. Marlene Dietrich esittää siinä saksalaista kabareelaulajaa, jonka kemistimies sairastuu radiumsäteilystä. Rahoittaaksee tämän tarvitsemaa hoitoa laualajatar lyöttäytyy yhteen miljonääri Nick Townsendin (Cary Grant) kanssa.

title: Selma Lagerlöf

text: Venus-planeetan suurimmat kraatterit on nimetty kuuluisien naisten mukaan. Yksi niistä on nimeltään Lagerlöf juuri Selma Lagerlöfin mukaan.

title: Venus (kappale)

text: Venus on alankomaalaisen Shocking Blue -yhtyeen kappale ja single vuodelta 1969. Se on yhtyeen tunnetuin kappale ja nousi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärkeen vuoden 1970 puolella. ”Venus” oli listaykkönen myös ainakin Sveitsissä, Australiassa ja Kanadassa. Yhtyeen kotimaassa se ylsi toiseksi. Kappaleen erillinen kitarariffi sai innoituksensa The Whon kappaleesta ”Pinball Wizard”.

title: Protoplaneetta

text: Mahdollisesti myös Venus-planeettaan sen synnyn alkuvaiheessa törmäsi suuri kohde. Alku-Venus ei hajonnut osiin, mutta sen "vuorokausi" on pidempi kuin Venuksen "vuosi". Lisäksi Venus pyörii vastapäivään.

title: Eroticline-palkinto

text: Eroticline-palkinto () on kansainvälisen aikuisviihdealan erotiikan ammattimessujen, Berliinin Venus-festivaalien ("Venus Berlin") osana jaettava vuotuinen pornoelokuva-alan palkinto. Palkintoa on jaettu vuodesta 2005. Palkintokategorioita on yli 20. Palkinto on vuoteen 2004 asti jaettujen Venus-palkintojen seuraaja.

title: Venus (mytologia)

text: Venus oli tärkeä roomalainen jumalatar, joka yhdistettiin rakkauteen ja kauneuteen. Alun perin Venus oli kuitenkin kasvillisuuden jumalatar sekä viinitarhojen ja puutarhojen suojelija. Myöhemmin hänestä tuli kreikkalaisen kulttuurin vaikutuksesta roomalainen vastine Afroditelle, ja Venukseen liitettiin Afroditen piirteitä. Venus myös esitettiin kuvataiteissa samoin kuin Afrodite.

title: Venus

text: Venuksen kiertovaiheita on mm. suurin itäinen ja läntinen elongaatio, jolloin Venus näyttää olevan kauimpana Auringosta sen jommallakummalla sivuilla. Alakonjunktiossa Venus on lähimpänä meitä Auringon edessä. Silloin Venus näyttää kaukoputkella katsottuna suurelta kapealta sirpiltä tai se on pimeänä. Yläkonjunktiossa se on Auringon takana. Silloin se näyttää hyvin pieneltä täydeltä kuulta, muttei juuri erotu koska on niin lähellä Aurinkoa tai jopa Auringon takana.

title: FC Venus – Made in Germany

text: FC Venus – Made in Germany on saksalainen elokuva vuodelta 2006 ja se on uudelleenfilmatisoitu suomalaisesta elokuvasta FC Venus. Elokuvan ohjasi Ute Wieland.

title: FC Venus

text: Elokuvan esitysoikeudet on myyty muun muassa Japaniin ja Saksaan, joissa se on esitetty televisiossa. Elokuvan käsikirjoitus puolestaan myytiin Saksaan, jossa valmistui "FC Venus - Made in Germany" vuonna 2006. Elokuvaa edeltävistä tapahtumista on käsikirjoittaja Katri Manninen kirjoittanut romaanin "FC Venus: Anna ja Pete" (WSOY, 2005).

title: FC Venus

text: FC Venus on kesään 2005 sijoittuva romanttinen komedia naisista, miehistä ja jalkapallosta. Elokuvan päähenkilöt ovat Anna (Minna Haapkylä) ja Pete (Petteri Summanen). FC Venus kuvattiin Nakkilan Villilä Studioilla sekä Porissa ja Helsingissä.

title: Chicagon Venus

text: Chicagon Venus () on Henry Kosterin ohjaama yhdysvaltalainen musikaalielokuva vuodelta 1950. "Chicagon Venus" on kuvattu Technicolor-menetelmällä. Elokuvamusikaalin pääosia esittävät Betty Grable ja Victor Mature. "Chicagon Venus" kertoo Grablen näyttelemästä burleskikuningatar Ruby Summersista vuoden 1892 Chicagon menestyneellä tanssilavalla.

title: Knidoksen Afrodite

text: Knidoksen Afroditea ylistettiin antiikin kirjallisuudessa usein, ja siitä tehtiin useita kopioita erityisesti roomalaisella ajalla. Kyseistä Afrodite-tyyppiä kutsutaan nimellä "Venus pudica", ”siveellinen Venus”. Parhaiten säilynyt kopio on Vatikaanin museossa. Tyyppiä edustavat myös muun muassa Venus de' Medici ja Capitoliumin Venus. Nykyisinkin Knidoksen Afrodite on Praksiteleen veistoksista tunnetuin ja ehkä jopa koko antiikin Kreikan tunnetuin veistos Milon Venuksen ohella.

title: Venus (mytologia)

text: Venusta pidettiin Rooman legendaarisen perustajan Aeneasin kautta roomalaisten esiäitinä ja hän oli merkittävässä roolissa monissa Rooman uskonnollisissa juhlissa ja myyteissä. Julius Caesar piti Venusta sukunsa kantaäitinä, "Venus Genetrix", ja rakennutti jumalattarelle temppelin forumilleen. Venuksen mukaan on nimetty planeetta Venus.

title: Chicagon Venus

text: "Chicagon Venus" oli vuoden 1950 yksi suurimmista arvostelu- ja kassamenestyksistä; 20th Century Foxin menestynein. "Chicagon Venus" tuotti yli 4 miljoonaa dollaria, joista 2 miljoonaa Yhdysvalloissa.

title: Venus-symboli

text:
Nykyisin Venus-symbolin tunnetuin merkitys on kuitenkin sen käyttö naisen tai naaraseläimen symbolina, kun taas Mars-symboli (♂) merkitsee miestä tai koiraseläintä.
Venus-symbolin Unicode-koodiarvo on U+2640.

title: Venus

text: Vanhalla ja keskiajalla planeettojen ja Auringon oletettiin kiertävän Maata. Ei kuitenkaan oltu yksimielisiä siitä, ovatko Venus ja Merkurius lähempänä vai kauempana Maata kuin Aurinko[16] Eräiden myöhäisantiikin kirjoittajien mukaan Heraklides olisi esittänyt jo 300-luvulla eaa., että Merkurius ja Venus kiertävät Aurinkoa Maan sijaan.[17] Teoria ei tullut vanhalla ajalla yleisesti hyväksytyksi, mutta 1300-luvulla se esiintyi useilla kirjoittajilla.[16]

title: Luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä

text: Tämä on luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä. Maan lisäksi dyynejä on muillakin aurinkokunnan kappaleilla. Ne on nimetty Undae termillä. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) on nimennyt niitä planeetoilla Mars ja Venus sekä Saturnuksen kuulla Titanilla, mistä Cassini-Huygens luotain löysi dyynimaisiä hiekkamuodostelmia.

title: Venus

text: Venuksen pinnanmuodot ovat melko matalia verrattuna muihin maankaltaisiin planeettoihin. Korkeimman ja matalimman kohdan erotus on noin 13 kilometriä, kun se esimerkiksi Maassa on noin 20 kilometriä. Pioneer-luotaimen mittausten mukaan 51 prosenttia pinnasta on korkeintaan 500 metrin etäisyydellä planeetan keskisäteestä (6052 kilometriä), ja Magellan-luotaimen tulosten perusteella 80 prosenttia pinnasta on yhden kilometrin sisällä keskisäteestä. Vain kaksi prosenttia pinnasta on yli kahden kilometrin korkeudella. Korkeimmat vuoristot sijaitsevat Lakshmin tasangon ympärillä; huomattavimmat niistä ovat James Clerk Maxwellin mukaan nimetyt Maxwellvuoret (11–12km), Aknavuoret (7km) sekä Freyavuoret (7km). Ylänköalueista suurin on Etelä-Amerikan kokoinen Aphrodite Terra lähellä päiväntasaajaa. Toinen merkittävä ylänkö on suunnilleen Australian kokoinen Ishtar Terra, jonka sijainti on noin 70° pohjoista leveyttä ja jossa sijaitsevat myös Maxwellvuoret. Koska Venuksessa ei ole vettä, ovat kivet ja vuoret kovempia kuin Maassa, ja ainoa eroosiota aiheuttava tekijä on vaimea tuuli. Siksi pinnanmuodot ovat monin paikoin teräväpiirteisiä ja jyrkkiä. Maxwell-vuoria sekä Alpha Regio ja Beta Regio alueita lukuun ottamatta Venuksen kaikki pinnanmuodot on nimetty naispuolisten henkilöiden, lähinnä jumalhahmojen mukaan.

title: Venus

text: Kirkkaimmillaan Venus on keskimäärin 37 päivää ennen ja jälkeen alakonjunktion, jolloin 25 prosenttia planeetan pinnasta näkyy valaistuna. Tällöin sen kirkkaus on −4,6 magnitudia. Himmeimmillään Venus on yläkonjunktiossa, jolloin sen kirkkaus laskee −3,5 magnitudiin.

title: Venus

text: Venus (symboli: ♀) on aurinkokunnan toinen planeetta Auringosta lukien. Se näkyy Maahan kirkkaana aamu- ja iltatähtenä ja on taivaan kirkkain tähtimäinen kohde. Se on mahdollista nähdä jopa päivällä ilman apuvälineitä, jos tietää, mistä etsiä. Venus kiertää Aurinkoa lähempänä kuin Maa ja tulee planeetoista lähimmäksi Maata.

title: Hohler Felsin Venus

text: Hohler Felsin Venus eli Schelklingenin Venus () on kivikautinen venusveistos, joka on löydetty Saksasta läheltä Schelklingenin kaupunkia. Se on iältään noin 35 000–40 000 vuotta ja kuuluu varhaiseen Aurignacin kulttuuriin, joka oli vallalla myöhäispaleoliittisen kauden alussa, jolloin "Homo sapiensia" (Cro-Magnonin ihminen) esiintyi ensimmäisen kerran Euroopassa.

title: To Venus and Back

text: To Venus and Back on laulaja-lauluntekijä Tori Amosin albumi vuodelta 1999. To Venus and Back on kaksois-CD. Ensimmäisellä levyllä "Venus: Orbiting" on 11 studiokappaletta, mm. singleinä julkaistut "Bliss" ja "1000 Oceans". Toisella levyllä "Venus Live: Still Orbiting" on live-äänitteitä Torin kiertueelta 1997-1998. Albumi sai kaksi Grammy-ehdokkuutta vuonna 2000.

title: Venus Express

text: Venus Express on Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen Venus-luotain. Luotain laukaistiin marraskuussa 2005. Missio päättyi 30. syyskuuta 2015.

title: Venus näköpiirissä

text: Venus näköpiirissä ("Venus Observed") on brittiläisen näytelmäkirjailija Christopher Fryn kirjoittama komedia, joka sai kantaesityksensä vuonna 1949.

title: Venus Doom

text: Venus Doom nousi ensimmäisellä viikollaan Yhdysvaltain albumilistan sijalle 12. Julkaisuviikollaan Venus Doom myi Yhdysvalloissa 38 000 kappaletta. Suomessa Venus Doomin albumimyynti jäi muuhun maailmaan verrattuna varsin vähäiseksi 23 000 myydyn kappaleen lukemillaan. Maailmanlaajuisesti "Venus Doom" on myynyt yli miljoona kappaletta, joista noin 250 000 yksinään Yhdysvalloissa. Vaikkei albumi edeltäjänsä kaltaista kestosuosiota saanut, niin Ville Valo on kertonut olevansa erittäin tyytyväinen siihen, että levy sai kriitikoilta lämpimän vastaannoton.

title: Here She Comes Now / Venus In Furs

text: Kappaleet julkaistiin vuonna 1991. Kappaleen "Here She Comes Now" esittää Nirvana ja "Venus in Fursin" Melvins. Melvinsin "Venus In Furs"-kappale julkaistiin Velvet Undergroundin albumilla "The Velvet Underground and Nico".

title: Venus Express

text: Suurin ero Venus ja Mars Expressin välillä on Venus-luotaimen lämpösuunnittelussa, tietoliikennejärjestelmässä ja tehojärjestelmässä johtuen Marsin ja Venuksen erilaisista kiertoradoista. Venus on kaksi kertaa lähempänä Aurinkoa kuin Mars – siten Auringon lämmittävä vaikutus on nelinkertainen, kuten myös sähkötehon tuotanto aurinkopaneeleilla. Italialainen Alenia Spazio suunnitteli ja valmisti luotaimen. Patria on suunnitellut ja valmistanut luotaimen tehonsäätöjärjestelmän Tampereella.Luotain laukaistiin 9. marraskuuta 2005 klo 05.33 Suomen aikaa Baikonurin kosmodromilta. Kantorakettina oli Sojuz-Fregat.

title: Venus

text: Venus onkin normaalisti kolmanneksi kirkkain taivaankappale Auringon ja Kuun jälkeen. Sen näennäinen kirkkaus on −4,6 magnitudia kirkkaimmillaan, joten se on huomattavasti kirkkaampi kuin kirkkain tähti Sirius. Kirkas, tähtimäinen Venus saattaa jopa heittää varjon.

title: Venus simpukankuorella

text: Venus simpukankuorella ("Venus on the Half-Shell") on science fiction -romaani, joka julkaistiin ensimmäisen kerran kahdessa osassa The Magazine of Fantasy and Science Fictionissä niin, että sen ensimmäinen osa ilmestyi joulukuun 1974 numerossa. Romaani julkaistiin kuvitteellisen kirjailijan Kilgore Troutin nimissä, vaikka sen todellinen kirjoittaja olikin Philip José Farmer. Kilgore Trout on Kurt Vonnegutin romaaneissa toistuvasti esiintyvä henkilöhahmo ja hänen teoksensa "Venus simpukankuorella" mainitaan ensimmäisen kerran Vonnegutin romaanissa "Jumala teitä siunatkoon, herra Rosewater" (1965).


query: Mitä tarkoittaa Gaudeamus Igitur?

title: Gaudeamus igitur

text: Gaudeamus igitur on vanha latinankielinen juomalaulu, joka on noussut yliopistoyhteisön ja erityisesti akateemisen nuorison tunnussävelmäksi. Osa sen säkeistöistä (2. ja 3.) on peräisin jo keskiajalta, mutta suurin osa säkeistöistä juontaa juurensa Christian Wilhem Kindlebenin vuonna 1781 julkaisemaan nuottikirjaan Studentlieder. Todennäköistä on, että sanat olivat muodostuneet jo hieman aiemmin. Suomenkieliset sanat ovat kieliasustaan päätellen 1800-luvun loppupuolelta.

title: Työttömän kuolema

text: Hankamäen mukaan teosta vastaan kampanjoitiin Helsingin yliopiston hallinnossa heti sen ilmestyttyä, kun nimettöminä pysytelleet hallintotahot vaativat kustantajaa lopettamaan kirjan jakelun sen sisältämän tiedepoliittisen kritiikin vuoksi. Kustantajalle muun muassa soitettiin nimettömiä puhelinsoittoja, joissa uhattiin ”vakavilla seurauksilla”, mikäli Hankamäen esittämä tiedepolitiikan arvostelu jatkuu, ja lisäksi kustannuspäällikkö Minna Laukkaselle lähetettiin maaliskuussa 2005 teosta arvosteleva faksi. Kirja kuitenkin pidettiin myynnissä. HYY-yhtiöiden ja Yliopistopainon yhdistettyä Yliopistopainon kustannusyksikön Gaudeamus Kirjaan keväällä 2007 Gaudeamus veti Hankamäen teoksen "Työttömän kuolema" pois myynnistä. Teoksen kirjoittajan mukaan tämä tehtiin kustannussopimuksen vastaisesti.

title: Julius Röntgen

text: Röntgen säesti muiden muassa Joseph Joachimin, Johannes Messchaertin, Carl Fleschin ja Pablo Casalsin esiintymisiä. Hänen ystäviinsä lukeutui Brahmsin lisäksi myös Edvard Grieg, jonka kanssa hän oli kirjeenvaihdossa. Röntgen kirjoitti Griegistä kirjankin kesällä 1930. Samana vuonna hän sai kunniatohtorin arvon Edinburghin yliopistosta. Viimeiset vuotensa Röntgen vietti Gaudeamus-villalla Bilthovenissa, jossa hän saattoi keskittyä sävellystyöhönsä entistä enemmän; hän sävelsi yli sata teosta vuosien 1925–1932 aikana. Hän kuoli Utrechtissa 77 vuoden iässä. Gaudeamus-villalla oli merkittävä rooli Hollannin musiikkielämässä toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina.

title: Israel

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Juusola, Hannu| title = Israelin historia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2005| id = ISBN 951-662-920-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Juusola, Hannu & Huuhtanen, Heidi (toim.)| title = Uskonto ja politiikka Lähi-idässä| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2002| id = ISBN 951-662-849-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Päivinen, Pasi| title = Israelin ja Palestiinan konflikti| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 2004| id = ISBN 951-37-4114-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Reime, Hannu| title = Israel/Palestiina: Kahden kansan luvattu maa| location = Helsinki| publisher = Like: Suomen rauhanpuolustajat| year = 2003| version = Pystykorvakirja| id = ISBN 952-471-056-0}}

title: Aristoteles

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Kategoriat. Tulkinnasta. Ensimmäinen analytiikka. Toinen analytiikka| others = Translated by ja selitykset laatinut Lauri Carlson. (Analutika protera.) Suomentanut ja selitykset laatinut Simo Knuuttila. (Analutika ústera.) Suomentanut ja selitykset laatinut Juha Sihvola. Teokset 1| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1994| version = (Katēgoriai. Peri érmēneias.)| id = ISBN 951-662-581-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Topiikka. Sofistiset kumoamiset| others = Translated by Juha Sihvola ja Marke Ahonen, selitykset Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila ja Juha Sihvola. Teokset 2| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2002| id = ISBN 951-662-804-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Fysiikka| others = Translated by Tuija Jatakari, Kati Näätsaari. Selitykset laatinut Simo Knuuttila. Teokset 3| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1992| id = ISBN 951-662-546-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Taivaasta. Syntymisestä ja häviämisestä| others = Translated by Tuija Jatakari, Petri Pohjanlehto. Selitykset Taneli Kukkonen. Teokset 4| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2003| version = (De caelo; De generatione et corruptione.)| id = ISBN 951-662-872-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Sielusta. Pieniä tutkielmia. Eläinten liikkeestä| others = Translated by ja selitykset laatinut Marke Ahonen, Tuija Jatakari, Simo Knuuttila, Kati Näätsaari, Juha Sihvola| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2006| version = (De anima. Parva naturalia. De motu animalium.)| id = ISBN 951-662-546-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Metafysiikka| others = Translated by Tuija Jatakari, Kati Näätsaari, Petri Pohjanlehto. Selitykset laatinut Simo Knuuttila. Teokset 6| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1990| version = (Ta meta ta fusika.)| id = ISBN 951-662-492-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Nikomakhoksen etiikka| others = Translated by ja selitykset laatinut Simo Knuuttila. 2. tarkistettu painos (1. painos 1989). Teokset 7| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2005| version = (Ethica Nicomachea.)| id = ISBN 951-662-941-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Politiikka| others = Translated by A. M. Anttila. Selitykset laatinut Juha Sihvola. Teokset 8| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1991| version = (Politica.)| id = ISBN 951-662-515-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Aristoteles| title = Retoriikka; Runousoppi| others = Translated by Paavo Hohti, Päivi Myllykoski (Retoriikka), Paavo Hohti (Runousoppi). Selitykset laatinut Juha Sihvola. 3. painos 2005| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1997| version = (Rhetorica; Poetica.) Teokset 9. Classica-sarja.| id = ISBN 951-662-702-1}} Aristoteles: Runousoppi. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Heinonen, Timo & Kivimäki, Arto & Korhonen, Kalle & Korhonen, Tua & Reitala, Heta & Aristoteles| title = Aristoteleen runousoppi - opas aloittelijoille ja edistyneille| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2012| version = Mitä runousoppi sisältää ja miten sitä on tulkittu sekä Aristoteleen käsitys onnistuneen runouden sisällöstä, muodosta, historiasta ja päämäärästä. Runousopin suomennos Kalle Korhonen ja Tua Korhonen| id = ISBN 978-951-851-295-3}}

title: Amerikan intiaaniliike

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Andersson, Rani-Henrik & Henriksson, Markku| title = Intiaanit: Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen historia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2010| id = ISBN 978-952-495-162-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Anderson, Rani Henrik, Hämäläinen Riku & Kekki, Saara| title = Intiaanikulttuurien käsikirja| publisher = Otava| year = 2013| id = ISBN 978-952-405-284-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Henriksson, Markku| title = Alkuperäiset amerikkalaiset| publisher = Gaudeamus| year = 1985| id = ISBN 951-662-385-9}}

title: Avantgarde

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Hautamäki, Irmeli| title = Avantgarden alkuperä: Modernin estetiikka Baudelairesta Warholiin| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2003| id = ISBN 951-662-876-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Härmänmaa, Marja & Mattila, Markku (toim.)| title = Anarkismi, avantgarde, terrorismi: Muutamia strategioita järjestyksen sotkemiseksi| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2007| id = ISBN 978-952-495-027-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Katajamäki, Sakari & Veivo, Harri (toim.)| title = Kirjallisuuden avantgarde ja kokeellisuus| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2007| id = ISBN 978-952-495-030-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sederholm, Helena| title = Vallankumouksia norsunluutornissa| location = Jyväskylä| publisher = Kampus kustannus| year = 1994| id = ISBN 951-9113-36-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tiekso, Tanja| title = Todellista musiikkia: Kokeellisuuden idea musiikin avantgardemanifesteissa| location = Helsinki| publisher = Osuuskunta Poesia| year = 2013| version = Väitöskirja| isbn = 978-952-305-002-0}}

title: Gaudeamus

text: Gaudeamus on latinaa ja tarkoittaa ”iloitkaamme”.

title: Gaudeamus igitur

text: Gaudeamus igiturin säveltä on lainattu Johannes Brahmsin orkesteriteoksessa Akateeminen juhla-alkusoitto.

title: Aristoteles

text: Gaudeamus on julkaissut vuosina 1989–2006 Aristoteleen teosten yhdeksänosaisen suomennossarjan.

title: Sebastian Hilli

text: Sebastian Hilli (s. 1990 Helsinki) on suomalainen säveltäjä. Hilli on opiskellut säveltämistä Sibelius-Akatemiassa ja Univeristät für Musik und darstellende Kunst Wienissä Lauri Kilpiön, Michael Jarrellin ja Veli-Matti Puumalan johdolla. Hillin ensimmäinen orkesteriteos "Reachings" voitti vuonna 2015 kansainvälisen Toru Takemitsu -sävellyskilpailun Tokiossa sekä vuonna 2017 64:nnen kansainvälisen säveltäjärostrumin alle 30-vuotiaiden sarjan Palermossa, Italiassa. Vuonna 2018 Hilli valittiin kansainvälisen Gaudeamus Award -sävellyskilpailun voittajaksi Gaudeamus Muziekweekin päätteksi Utrechtissa, Hollannissa. Hilli on finalisti 7. Christoph Delz -sävellyskilpailussa, ja marraskuussa 2018 Nicolas Hodges kantaesittää Hilliltä tilatun soolopianoteoksen Sveitsissä kilpailun finaalissa, joka on osa Lucerne Piano Festivaalia. Hillin toistaiseksi laajin teos on 45-minuuttinen "Affekt," jonka kantaesitti 250-henkinen kuoro, Helsingin kaupunginorkesteri ja Leif Segerstam syksyllä 2017.

title: Gottfried Leibniz

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Monadologia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1995| version = (Monadologie, 1714.) Suomentanut sekä esipuheen ja selitykset laatinut Jyrki Siukonen. S. 81–97: Raili Kauppi: ”Logiikan idea Leibnizin filosofiassa” (Die Idee der Logik in der Philosophie Leibnizens, 1969). Suom. Leevi Lehto. S. 99–127: Jyrki Siukonen: ”Kaupunki, kirjasto, puutarha ja teatteri: Huomioita kertomuksellisuudesta ja arkkitehtuurista Monadologian taustalla”| id = ISBN 951-662-619-X}} Citation error, replace with{{cite book| title = Filosofisia tutkielmia| others = Translated by Tuomo Aho ym| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2010| version = Toimittaneet Tuomo Aho ja Markku Roinila| id = ISBN 952-495-121-0}} (1707, 1712, 1716). Suom. Mika Saranpää. niin & näin 1/1996, 48.

title: Opiskelijalaulu

text: Ylioppilaslaulut ovat arvokkaasti esitettäviä lauluja. Ylioppilaslaulut keskiajalta viime vuosikymmeniin käsittelevät opiskelua ja ylistävät yliopistoa, mutta myös nuoruutta ja opiskelijaelämää käsitellään. Ylioppilaslauluja esitetään myös ruotsiksi, saksaksi ja viroksi. Ehdottomasti juhlallisin ylioppilaslaulu on latinankielinen "Gaudeamus igitur" ("Riemuitkaamme, vielä on suonissamme tulta"), joka on saanut puolivirallisen aseman yliopistoyhteisön juhlalauluna.

title: Ilkka Hanski

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Kutistuva maailma: Elinympäristöjen häviämisen populaatioekologiset seuraukset| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2007| version = The shrinking world: Ecological consequences of habitat loss.) Suomentanut Iiris Kalliola| id = ISBN 978-952-495-000-8}} Citation error, replace with{{cite book| title = Viestejä saarilta. Miksi luonnon monimuotoisuus hupenee?| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2007| id = ISBN 978-952-495-026-8}} Citation error, replace with{{cite book| title = Tutkimusmatkoja saarille. Luonnon monimuotoisuutta kartoittamassa| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2016| id = ISBN 978-952-495-399-3}}

title: Eläke

text: Ilka Haarni: Kolmas elämä. 978-952-495-134-0. Gaudeamus, 2010.

title: Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus

text: Raisa Asikainen, Teemu Naarajärvi & Juha A. Vuori (toim.): Pekingin kevät 1989. Tiananmen ja kiinalaisen aktivismin rajat (Gaudeamus, 2009) Kiinan kansantasavallan historia, Lauri Paltemaa Juha A Vuori, Gaudeamus 2012, ISBN 978-952-495-258-3 Kiinalainen rakkaustarina, Sami Sillanpää, WSOY 2013, ISBN 978-951-0-39420-5

title: Worldwatch-instituutti

text: Worldwatch-instituutti julkaisee vuosittain Maailman tila -kirjan, jonka toimittaa suomeksi Gaudeamus.

title: Globaali demokratia

text: Globaali demokratia on Heikki Patomäen ja Teivo Teivaisen kirja, jonka on julkaissut Gaudeamus vuonna 2003.

title: Ayahuasca

text: Pulkkinen, Risto & Stina Lindfors (2016): Suomalaisen kansanuskon sanakirja. Helsinki: Gaudeamus.

title: Gaudeamus igitur

text: Luokka:Musiikkikappaleet Luokka:Yliopistokulttuuri

title: Stéphane Mallarmé

text: Mallarmén tunnetuimpia teoksia ovat "Faunin iltapäivä" (1876, suom. Einari Aaltonen (2006), "Divagations" (Harhautumia, 1897) ja "Un coup de dés jamais n’abolira le hasard" (Yksi nopanheitto ei milloinkaan poista sattumaa, 1897) sekä postuumisti ilmestynyt "Igitur" (1925).

title: Gaudeamus

text: Gaudeamus on Helsingin yliopiston omistama kustantamo, joka julkaisee oppi- ja tietokirjoja. Vuoden 2016 alkuun saakka sen omisti Helsingin yliopiston ylioppilaskunta. Gaudeamus julkaisee vuosittain noin 30 uutta nimekettä.

title: Vesivarat

text: Anttila, ym. Maailmanlaajuiset ympäristöongelmat – uhkakuvista yhteistyöhön; Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskus 1994 Berninger, ym. Ympäristönsuojelun perusteet; Gaudeamus 1996 Brown, ym. Maailmantila 1993; Gaudeamus 1993 Gustafsson, ym. Maailmanlaajuiset ympäristöongelmat; Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskus 1999 Kakko, ym. Koulun maantietokurssit 1-2 Lukio; Otava 2000 Meyers, ym. Gaia - elävä maapallo Tunne vastuusi huomisen maailmasta; Weilin+Göös 1990 Wahlström, ym. Suomen ympäristön tulevaisuus; Suomen ympäristökeskus, Edita Turun Sanomat 31.12.2002 "Makean veden vähyys uhkaa YK:n mukaan valtioiden välejä"

title: Honda CB 750 Four

text: Hondan maahantuojan Oy Brandt Ab:n 100-vuosihistoriikin mukaan eräs vaihtoehto nimen syntymiselle on Meritullinkadun korjaamo, jossa asentajat puhuivat suomea mutta johto käytti myös ruotsia ja ulkomaanyhteyksien vuoksi myös muita kieliä. Pyörämalleista käytettiin niiden tarkkoja kuutiolukuja, eli Honda CB450 oli 444-kuutioisena mallia "fyrafyrafyra" tai "fourfourfour". Savon murretta puhunut asentaja Martti Pyykkö asiaa tarkemmin ajattelematta risti uuden 750-kuutioisen Hondan tyypiksi "seventtivörttifemttituutti", josta loppuosa jäi elämään. Toisen vaihtoehdon mukaan pyörä olisi saanut nimensä jäätelötuuttia muistuttavista äänenvaimentimistaan. Kolmas selitys lempinimelle liittyy pyörän kuutiotilavuuteen 750 ja jäätelötuutin sen aikaiseen hintaan joka oli 75 penniä. Myös keväisen laulun "Gaudeamus igitur" kohdalla "Post molestam senectutem", joka taipui usein muotoon "seventuutten", saattaa olla osuutensa nimien Tuutti ja Seventuutti synnyssä ja yleistymisessä.

title: Kuuba

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Raento, Pauliina| title = Kuuba: Maa, kansa, yhteiskunta| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2011| id = ISBN Helsinki}} Citation error, replace with{{cite book| author = Valtonen, Pekka| title = Latinalaisen Amerikan historia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus Kirja| year = 2001| id = ISBN 951-662-843-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = BBC News| title = Cuba Timeline| location = UK| publisher = BBC| year = 2012}}

title: Immanuel Kant

text: Kaitaro, Timo: Ranskalainen valistus ja järjen kritiikki. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Korkman, Petter & Yrjönsuuri, Mikko (toim.)| title = Filosofian historian kehityslinjoja| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1999| isbn = 951-662-708-0}} Kannisto, Heikki: Kant ja järjen itsekritiikki. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Korkman, Petter & Yrjönsuuri, Mikko (toim.)| title = Filosofian historian kehityslinjoja| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1999| isbn = 951-662-708-0}} Oittinen, Vesa: Kant ja filosofian ”kopernikaaninen käänne”. Johdanto teokseen Citation error, replace with{{cite book| author = Kant, Immanuel| title = Prolegomena, eli, Johdatus mihin tahansa metafysiikkaan, joka vastaisuudessa voi käydä tieteestä| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1997| version = (Prolegomena zu einer jeden künftigen Metaphysik, 1783.) Suomentanut ja selitykset laatinut Vesa Oittinen| isbn = 951-662-659-9}} Salomaa, J. E.: Johdanto teokseen Citation error, replace with{{cite book| author = Kant, Immanuel| title = Siveysopilliset pääteokset| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1990| version = 2. painos (1. painos 1931)| isbn = 951-0-16889-0}}

title: Turun ylioppilaskylä

text: Vuonna 1999 ylioppilaskylän 30-vuotisjuhlan kunniaksi Inspehtorinkadulle pystytettiin taiteilija Pepe Gonzálezin suunnittelema Monumental Sculpture Igitur -patsas.

title: Gaudeamus igitur

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Gaudeamus igitur

text: Suomessa laulu kuuluu erityisesti lukioiden ylioppilasjuhliin sekä yliopistojen juhliin, erityisesti valmistumisjuhliin. Laulun sanat lauletaan yleensä latinaksi. Suomenkielisiä sanoja lauletaan nykyään melko harvoin. Yleensä latinankielisistäkin lauletaan vain ensimmäinen ja neljäs säkeistö. Erikoisuutena mainittakoon, että teekkareilla on joskus tapana laulaa neljännessä säkeistössä: "Vivat polytechnicum! Vivant professores", mikä viittaa Teknillisen korkeakoulun edeltäjän, Polyteknillisen opiston latinankieliseen nimeen.

title: René Descartes

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Teokset 1: Yksityisiä ajatelmia; Järjen käyttöohjeet; Metodin esitys; Optiikka; Kirjeitä 1619–1640| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2001| version = (Cogitationes privatæ; Regulæ ad directionem ingenii; Discours de la méthode; Dioptrique.) Suomentanut Sami Jansson: Selitykset laatineet Tuomo Aho, Sami Jansson, Timo Kaitaro ja Mikko Yrjönsuuri. Johdannon kirjoittanut Lilli Alanen| id = ISBN 951-662-805-2}} Citation error, replace with{{cite book| title = Teokset 2: Mietiskelyjä ensimmäisestä filosofiasta; Kirjeitä 1640–1641| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2002| version = Suomentaneet ja selitykset laatineet Tuomo Aho ja Mikko Yrjönsuuri. Johdannon kirjoittanut Lilli Alanen| id = ISBN 951-662-848-6}} Citation error, replace with{{cite book| title = Teokset III: Filosofian periaatteet; Totuuden tutkimus luonnollisella valolla; Huomautuksia erääseen ohjelmajulistukseen; Kirjeitä 1641–1645| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2003| version = Suomentaneet ja selitykset laatineet Mikko Yrjönsuuri ym. Johdannon kirjoittanut Mikko Yrjönsuuri| id = ISBN 951-662-874-5}} Citation error, replace with{{cite book| title = Teokset IV: Sielun liikutukset; Ihmisruumiin kuvaus; Sikiön kehityksestä; Kirjeenvaihto prinsessa Elisabethin kanssa; Kirjeitä 1646–1650; Rauhan synty| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2005| version = Suomentaneet ja selitykset laatineet Timo Kaitaro ym. Johdannon kirjoittanut Martina Reuter| id = ISBN 951-662-914-8}} Citation error, replace with{{cite book| title = Teoksia ja kirjeitä| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1994| version = (Metodin esitys, 1637; Metafyysisiä mietiskelyjä, 1641; Mielenliikutukset 1649; Kirjeitä.) Suomentanut J. A. Hollo. 2. painos (1. painos 1956). Laatukirjat| id = ISBN 951-0-19441-7}}


query: Kuka valitsee katolisen kirkon johtajan eli paavin?

title: Paavi

text: Paavi (, , pápas) on Rooman piispa, katolisen kirkon ylin hengellinen johtaja ja Vatikaanin päämies. Katolisen kirkon käsityksen mukaan hän on Kristuksen käskynhaltija maan päällä ja vuonna 1870 vahvistetun dogmin mukaan erehtymätön puhuessaan viran puolesta () uskon asioista. Paavin valitsee kardinaalien kokous eli konklaavi. Nykyinen paavi on Franciscus, joka valittiin virkaan keväällä 2013.

title: Borgia

text: Francescon pojan Candian 6. herttuan Francisco Tomás de Borja y Centellasin pojasta Gaspar de Borja y Velascosta (1580–1645) tuli Espanjan katolisen kirkon korkein johtaja eli Espanjan primaatti, Sevillan ja Toledon arkkispiispa sekä Napolin varakuningas. Hän myös toimi paavin konsistorin jäsenenä ja Espanjan suurlähettiläänä Roomassa.

title: Kirkko-oppi

text: Kirkon ykseys johdetaan piispallisissa kirkoissa usein piispan tehtäväksi ja symboliksi. Piispa edustaa kirkon ykseyttä ja varjelee sitä. Siten piispa edustaa Kristuksen ruumiin päätä eli Kristusta. Äärimmillään tämä käsitys ilmenee kirkkoisä Cyprianuksen kirkko-opissa. Hänen lausumansa mukaan "kirkko on piispassa ja piispa kirkossa". Erityisesti Katolisessa kirkossa kirkon ykseys johdetaan paavista, joka on kirkon ykseyden merkki ja tae. Katolisen käsityksen mukaan paikallinen kirkko on siinä määrin osallinen kirkon ykseydestä kuin se on yhteydessä paaviin.

title: Konklaavi

text: Konklaavi on katolisessa kirkossa paavin nimittämien kardinaalien kokous, jossa he valitsevat uuden kirkon päämiehen eli paavin. Äänestyskelpoisia ovat kardinaalit, jotka olivat alle 80-vuotiaita paavin paikan vapautuessa. Sana tulee latinan ilmauksesta cum clavi ("avaimen kanssa"), joka viittaa valintaan suljettujen ovien takana.

title: Paavali VI

text: Tärkeä hetki ortodoksisen ja katolisen kirkon välillä koettiin Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen, jolloin ortodoksisen ja katolisen kirkon johtajat kumosivat vuonna 1054 annetun molemminpuolisen kirkonkirouksen. Tästä merkittävästä muutoksesta huolimatta katolilaiset ja ortodoksiset teologit alkoivat keskustella oppien erilaisuudesta ja paavin asemasta vasta 1980-luvun alussa.

title: Pyhä Urbanus I

text: Pyhä Urbanus I (k. 230) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi vuosina 222–230. Hänen synnyinajastaan ja -paikastaan ei ole tietoa. Urbanus I kuoli luultavasti Roomassa vuonna 230. Hän toimi paavina kahdeksan vuotta. Katolinen kirkko pitää häntä pyhimyksenä. Hänen muistopäivänsä on 25. toukokuuta, joka on myös Suomessa Urpon nimipäivä.

title: Paavi

text: Paavin maallinen valta on nykyään vähäistä, mutta hengellisen johtajuuden lisäksi hän on merkittävä moraalinen johtaja yli miljardille katolilaiselle, ja hänen mielipiteensä huomioidaan, vaikkei Vatikaanivaltiolla itsellään olekaan merkittävää sotilaallista tai poliittista valtaa. Paavia pidetään apostoli Pietarin seuraajana. Tämä antaa hänelle katolisessa kirkossa tiettyjä erikoisoikeuksia, joita perustellaan sekä Raamatulla että kirkon perimätiedolla.

title: Paavi

text: Konklaavi on katolisessa kirkossa paavin nimittämien kardinaalien kokous, jossa he valitsevat uuden kirkon päämiehen eli paavin. Äänestyskelpoisia ovat kardinaalit, jotka olivat alle 80-vuotiaita paavinistuimen vapautuessa.

title: Katolisen kirkon historia

text: Katolisen opin mukaan synneistä oli mahdollisuus vapautua joko hyvitystöiden taikka kiirastulen kautta. Myöhäiskeskiajalla anekirjeistä eli ostettavista vapautuksista muodostui yhä kasvava tulonlähde paavin kuurialle. Rahoja ei kuitenkaan käytetty esimerkiksi köyhien auttamiseen, vaan puolet tuloista kuului paavi Leo X:lle ja puolet tämän valtuuttamalle ”anekomissaarille”, Mainzin arkkipiispa Albrechtille. Yksi kohde anekaupasta saaduille varoille oli Pietarinkirkon rakentaminen. Kirkon rakentaminen kysyi paljon varoja, joita kerättiin kirkon siunaamalla anekaupalla pohjoista Eurooppaa myöten, mikä johti lopulta uskonpuhdistukseen ja protestanttisten kirkkojen eroamiseen katolisesta kirkosta.

title: Kardinaali

text: Kardinaalien arvo on toiseksi korkein koko katolisessa kirkossa. Vain paavin katsotaan olevan arvossa kardinaalien yläpuolella. Kardinaalit sijoittuvat kirkon hierarkiassa esimerkiksi piispoja korkeammalle, vaikkakin poikkeuksena on se, että Rooman piispan – eli paavin – katsotaan olevan kardinaaleja korkea-arvoisempi.

title: Vatikaanivaltio

text: Valtiomuodoltaan Vatikaanivaltio on teokratia, ja valtion perustuslain mukaan ylin lainsäädäntö-, toimeenpano- ja oikeusvalta Vatikaanivaltiossa kuuluu paaville.[16] Vatikaanivaltio on siis absoluuttisesti hallittu monarkia. Paavi on samanaikaisesti sekä Vatikaanivaltion päämies että katolisen kirkon johtaja. Paavi on katolisessa kirkossa Rooman piispa, ja koska apostoli Pietarin katsotaan kirkon piirissä hoitaneen myös tätä virkaa, pidetään paavia katolisessa kirkossa Pietarin seuraajana. Täten paavilla katsotaan olevan ylivalta-asema kirkon piirissä. Vaikka Vatikaanivaltiolla itsellään ei olekaan suurta poliittista painoarvoa, paavilla on lukuisia kansainvälisiä vaikutusmahdollisuuksia, ja virallisena noin miljardin katolilaisen hengellisenä johtajana hänellä itsellään on myös poliittista painoarvoa.

title: Idän katoliset kirkot

text: Idän katoliset kirkot ovat autonomisia paikalliskirkkoja, jotka ovat osa katolista kirkkoa ja ehtoollisyhteydessä Rooman paavin kanssa. Läntisestä eli latinalaisesta kirkosta ne poikkeavat monin tavoin. Opillisesti ne hyväksyvät katolisen kirkon dogmit tosina ilmaisuina läntisellä kielellä, mutta niillä on omat teologiset, hengelliset, kanoniset ja liturgiset perinteensä. Siksi ne muistuttavat monilta osin ortodoksisia kirkkoja esimerkiksi jumalanpalvelusjärjestyksen, kirkkojärjestyksen ja teologisen kielen kannalta. Suurin näistä kirkoista on Ukrainan kreikkalaiskatolinen kirkko.

title: Kardinaali

text: Kardinaali on paavin myöntämä arvonimi, jonka kantajat ovat oikeutettuja valitsemaan paavin konklaavissa. Kardinaalin virka onkin toiseksi korkein arvonimi paavin jälkeen katolisessa kirkossa. Lisäksi kardinaaleilla on erityinen vastuu katolisen kirkon hallinnosta. Samoin käytännössä vain kardinaali voidaan valita paaviksi, vaikkakin periaatteessa kuka tahansa katolilainen mies voidaan kohottaa paavinistuimelle.

title: Johannes XXIII

text: Johannes XXIII valittiin "Time"-lehden vuoden mieheksi 1962. Lehden perusteluissa valinnalle mainittiin muun muassa ”paavin eläneen vuosia ihmisten mielissä ja sydämissä.” Tärkein syy oli kuitenkin paavin halu uudistaa katolista kirkkoa ja Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen koollekutsuminen. Jo konsiilit eli kirkolliskokoukset olivat erittäin harvinaisia katolisen kirkon piirissä, ja niitä oli koko paaviuden kahdentuhannen vuoden historian aikana kutsuttu koolle noin parikymmentä, mutta uudistavat kirkolliskokoukset olivat sitäkin harvinaisempia. Siksi Johannes XXIII:n koollekutsuma kirkolliskokous oli suorastaan ainutlaatuinen, koska se oli katolisen kirkon ainoa maailmanlaajuinen uudistava kirkolliskokous. "Time"-lehti katsoikin, että teoillaan Johannes XXIII oli oikeutettu saamaan paikkansa ”yhtenä todellisuudessa suurimpana paavina roomalaiskatolisen kirkon historiassa.”

title: Pius VII

text: Pius VII, alkuperäinen nimi Barnaba Niccolò Maria Luigi Chiaramonti, (14. elokuuta 1742, Cesena – 20. elokuuta 1823) toimi Rooman piispana ja katolisen kirkon johtajana eli paavina 14. maaliskuuta 1800 alkaen kuolemaansa saakka.

title: Katolisen kirkon historia

text: Huomattavaa on katolisen kirkon näkemys paaviuden alkamishetkestä. Kysymys ensimmäisestä paavista on sikäli merkittävä, että myöhemmin Rooman seurakunta alkoi perustella johtajansa valta-asemaa suhteessa muihin piispoihin paaviuden väitetyillä juurilla apostoli Pietariin. Katolinen kirkko pitääkin Taivasten valtakunnan avaimien luovutusta apostoli Pietarille merkkinä tämän julistamisesta kaikkien muiden apostolien johtajaksi ja ensimmäiseksi Rooman piispaksi eli paaviksi. Pietarinkirkon kupolin sisäreunaan onkin kirjoitettu: "Tu es Petrus et super hanc petram aedificabo ecclesiam meam et tibi dabo claves regni caelorum" (suom. "Sinä olet Pietari, ja tälle kalliolle minä rakennan kirkkoni. Minä olen antava sinulle taivasten valtakunnan avaimet") kuten Jeesuksen kerrotaan sanoneen Pietarille Matteuksen evankeliumin mukaan (Matt. 16: 18–19).

title: Anterus

text: Pyhä Anterus oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 21. marraskuuta 235 – 3. tammikuuta 236. Hänen paaviuskautensa jäi hyvin lyhyeksi, sillä hän koki edeltäjänsä tavoin marttyyrikuoleman 3. tammikuuta 236. Hänet haudattiin ensimmäisenä paavina pyhän Callistuksen katakombiin.

title: Pius IX

text: Pius IX, alkuperäiseltä nimeltään Giovanni Maria Mastai-Ferretti, (13. toukokuuta 1792 – 7. helmikuuta 1878) oli katolisen kirkon johtaja eli paavi 16. kesäkuuta 1846 – 7. helmikuuta 1878. Pius IX:n virkakausi paavina on ollut – mikäli Pyhän Pietarin kiisteltyä paaviutta ei oteta huomioon – toistaiseksi pisin eli 31 vuotta.

title: Kardinaali

text: Kardinaalit muodostavat katolisen kirkon kardinaalikollegion, jota johtaa kardinaalidekaani. Kardinaalidekaanina on toukokuusta 2005 asti toiminut Angelo Sodano.[10] Kardinaalien nimitysoikeus on yksin paavilla, joka vihkii eli "luo" uudet kardinaalit kardinaalien juhlallisessa kokouksessa eli konsistoriumissa. Kirkkolain mukaan kardinaalit ovat paavin välittömiä avustajia hänen johtaessaan kirkkoa.

title: Seksuaalisen hyväksikäytön tapaukset katolisessa kirkossa

text: Kirkon oppien mukaan seksuaalinen hyväksikäyttö on kuolemansynti. Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön julistaminen "kuolemansynniksi" ei siten ole merkinnyt mitään näille papeille. Siitä, missä määrin esitettyihin lukuihin voidaan luottaa, puhuu omaa kieltään se, että paavina toimiva Franciscus totesi vuonna 2014, että katolisen kirkon oman tutkimuksen perusteella 2 % katolisesta papistosta on hyväksikäyttänyt lapsia. Kaikkiaan 414 000 papista se merkitsee noin 8000 henkilöä, eli yksi viidestäkymmenestä katolisesta papista on hyväksikäyttänyt lasta seksuaalisesti.

title: Kardinaali

text: Kardinaalilla on myös käytännössä erityisoikeus tulla paaviksi. Vaikka kanoninen laki sallii periaatteessa kenet tahansa katolisen miehen paavinistuimelle, valitsevat kardinaalit käytännössä paaveiksi vain kardinaaleja. Sitten keskiajan lopun Urbanus VI:n kaikki paavit ovat ennen nimitystään toimineet kardinaaleina. Lisäksi nykypäivänä pidettävissä konklaaveissa eli paavinvaaleissa kardinaalit kirjoittavat ehdokkaansa äänestyslipukkeisiin, joissa lukee: "Valitsen paaviksi korkea-arvoisimman herrani, kardinaali [ehdokkaan nimi]:n"[7]

title: Suurarkkipiispa

text: Katolisessa kirkossa suurarkkipiispa on Rooman kirkon kanssa unioidun, Idän riitusta käyttävän kirkon päämies, joka käyttää omassa autonomisessa ("sui juris") kirkossaan samaa päätäntävaltaa kuin Idän katolisten kirkkojen patriarkat. Se, ettei kaikille Idän unioitujen kirkkojen päämiehille ole myönnetty patriarkan nimeä ja arvoa, johtuu ennen kaikkea hienotunteisuudesta ei-katolilaisia kristittyjä kohtaan. Näiden kirkkojen jäsenet tosin saattavat pitää järjestelmää syrjivänä, ja käytännössä näidenkin kirkkojen päämiehistä käytetään usein patriarkan arvonimeä. Erot patriarkan ja suurarkkipiispan välillä ovat enimmäkseen seremonioihin ja protokollaan liittyviä.Sekä patriarkat että suurarkkipiispat valitsee virkaansa heidän kirkkojensa kirkolliskokous. Patriarkat pyytävät paavilta hyväksynnän eli "kirkollisen yhteyden" ("ecclesiastica communio") vasta heidän virkaan asettamisensa jälkeen, kun taas suurarkkipiispat joutuvat pyytämään samaa jo ennen virkaan asettamistaan.

title: Dekaani

text: Dekaani on yhä käytössä myös katolisen ja anglikaanisen kirkon eri tasoisista johtotehtävistä. Esimerkiksi Joseph Alois Ratzinger (edellinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja) oli kardinaalikollegion dekaani, kunnes hänet valittiin Rooman paaviksi.

title: Ortodoksinen kirkko

text: Vuoden 1054 tapahtumiin kulminoituneessa Suuressa skismassa läntiset ja itäiset paikalliskirkot erosivat toisistaan erillisiksi tunnustuskunniksi eli paavin johtamaksi katoliseksi kirkoksi ja idän ortodoksiseksi kirkoksi. Skismaan vaikutti merkittävästi erimielisyys Nikean uskontunnustuksen sanamuodoista: niin sanottu filioque-kiista. Lännen kirkko lisäsi uskontunnustukseen sanan ( eli "ja Pojasta") eli sen näkemyksen mukaan Pyhä Henki oli lähtöisin Isästä ja Pojasta. Idän patriarkaatit eivät hyväksyneet tätä muutosta. Jo ennen filioque-kiistaa olivat idän ja lännen kirkot kehittyneet eri suuntiin. Teologisessa ajattelussa oli eroja. Lisäksi poliittinen kehitys Rooman valtakunnassa johti erilaisiin näkemyksiin muun muassa paavin asemasta. Valtakunnan keskus oli siirtynyt Roomasta Konstantinopoliin. Lopulta jännitteet olivat niin suuret, että paavin lähettämä legaatti ja Konstantinopolin patriarkka julistivat toisensa 1054 kirkonkiroukseen eli pannaan. Kiroukset olivat voimassa vuoteen 1965 asti.

title: Kristinusko

text: Ortodoksinen kirkko poikkeaa eron jälkeen paavin johtamasta kirkosta myös siten, että se koostuu itsenäisistä eli autokefaalisista tai itsehallinnollisista eli autonomisista paikalliskirkoista. Katolinen ja ortodoksinen kirkko sopivat niin sanotun Firenzen unionin eli liiton Firenzen kirkolliskokouksessa (1438—1445), mikä Itä-Roomassa kuitenkin melko pian peruttiin teologisten syiden ja kansan vastustuksen takia. Myös ortodoksinen Venäjä kieltäytyi paavin alaisuudesta. Kun ottomaanit valloittivat Konstantinopolin vuonna 1453, he määräsivät kaikki suhteet Vatikaaniin katkaistaviksi. 1500–1900-luvuilla katolisen kirkon yhteyteen liittyneitä tai liitettyjä ortodoksisia kirkkoja kutsutaan uniaattikirkoiksi ja kaikkia Rooman kirkon yhteyteen kuuluvia itäisiä kirkkoja idän katolisiksi kirkoiksi.

title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostoliset seurakunnat olivat vakuuttuneita siitä, että Jumala oli palauttanut heidän kauttaan alkukirkon järjestyksen ja Efesolaiskirjeen 4. luvussa mainitut alkuseurakunnan virat. Vuonna 1835 kirkko ilmoitti kutsuneensa ja vihkineensä 12 apostolia, joiden tehtävänä oli toimia Kristuksen kirkon johtajina maan päällä. Yhdessä apostolien kanssa kirkon johtajina toimivat evankelistat, joiden tehtävänä oli saarnata evankeliumia, profeetat, jotka ilmoittivat Jumalan tahdon tälle ajalle, sekä paimenet, jotka pitivät huolta kirkon hengellisistä tarpeista. Katolis-apostolisen käsityksen mukaan Kristuksella oli ollut kaikki neljä virkaa, ja yhdessä niiden kautta Kristus johti kirkkoaan. Lisäksi katolis-apostoliset seurakunnat ottivat käyttöön piispan (eli ”enkelin”), papin ja diakonin virat. Piispan tehtävänä oli toimia seurakunnan johtajana, papin toimittaa sakramentteja ja saarnata, diakonin avustaa pappeja jumalanpalveluksissa ja pitää huolta seurakunnan ajallisista tarpeista. Lisäksi kirkossa olivat käytössä vanhojen kirkkojen ”alemmat vihkimykset”, eli alidiakonin, lehtorin, akoluutin, eksorsistin ja ovenvartijan virat.

title: Konkordaatti

text: Konkordaatti eli valtiosopimus tarkoittaa valtion ja kirkon välistä sopimusta, vaikkakin sillä yleensä tarkoitetaan juuri valtion ja katolisen kirkon välistä sopimusta. Paikoin puhutaan myös paavin ja valtion välisestä sopimuksesta, koska yleensä juuri paavi solmii katolisen kirkon nimissä konkordaatin jonkin valtion kanssa. Nykyaikana eurooppalaisista valtiosta ainakin Puolalla, Saksalla ja Portugalilla on voimassa oleva konkordaatti katolisen kirkon kanssa.

title: Idän katoliset kirkot

text: Latinalaisen riituksen katoliset piispat ovat lännen patriarkan eli paavin välittömiä alaisia, mutta useimmat idän katoliset piispat ovat paavin alaisia epäsuorasti idän katolisten patriarkkojen kautta. Idän katoliset patriarkat hallitsevat Aleksandrian, Antiokian, Anteliasin, Bagdadin, Beirutin ja Damaskoksen patriarkaatteja. Monet idän katoliset kirkot ovat olleet aiemmin osa ortodoksista kirkkoa. Näitä kirkkoja kutsutaan nimellä uniaattikirkot, joskin nimeä pidetään nykyään halventavana.

title: Paavius uudella ajalla

text:
Katolisen opin mukaan synneistä oli mahdollisuus vapautua joko hyvitystöiden taikka kiirastulen kautta. Myöhäiskeskiajalla anekirjeistä, eli ostettavista vapautuksista, muodostui kasvava tulonlähde paavilliselle kuurialle. Rahoja ei kuitenkaan käytetty esimerkiksi köyhien auttamiseen, vaan puolet tuloista meni paavi Leo X:lle ja puolet tämän valtuuttamalle ”anekomissaarille”, Mainzin arkkipiispa Albrechtille. Saatuaan paavilta luvan anekaupan harjoittamiseen kahdeksaksi vuodeksi arkkipiispa laati anekaupalle seuraavanlaiset säännöt:
Aneista saatuja rahoja käytettiin paitsi kartuttamaan paavin ja joidenkin muiden kirkonmiesten henkilökohtaisia aarrekammioita, myös erilaisia kolossaalisia rakennustöitä. Esimerkiksi Pietarinkirkon, joka loppujen lopuksi valmistui vain havainnollistamaan rakennuttajiensa eli paavien propagandistisia tavoitteita maallisen vallan ruumiillistumana, rakentaminen kysyi paljon varoja. Varoja kerättiin kirkon siunaamalla anekaupalla pohjoista Eurooppaa myöten, mikä johti lopulta uskonpuhdistukseen ja protestanttisten kirkkojen eroamiseen katolisesta kirkosta.

title: Paavi

text: Nykyään paavin on käytännössä täytynyt ennen valituksi tulemistaan toimia katolisen kirkon pappina, jonka jälkeen hänet on kohotettu piispaksi, mahdollisesti myös arkkipiispaksi. Tämän jälkeen silloinen paavi on kohottanut hänet kardinaaliksi, joka on katolisen kirkon korkein arvonimi heti paavin jälkeen. Kardinaaliksi kohoamisen jälkeen hänet on valittu paaviksi konklaavissa. Vaikka katolisen kirkon kanoninen laki ei aseta paaville muita muodollisia vaatimuksia kuin miessukupuolen ja vahvistuksen sakramentin, on käytännössä selvää, että vain kardinaali voidaan valita konklaavissa paaviksi. Keskiajalla paavi oli ajoittain kristillisen maailman vaikutusvaltaisin mies ja kuninkaiden ja keisarien yläpuolella.


query: Missä Radek Duda syntyi?

title: Radek Duda

text: Radek Duda (s. 28. tammikuuta 1979 Chodov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa kotimaansa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. česká hokejová ligan HC Benátky nad Jizeroussa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.[1] Duda on tunnettu suoraviivaisesta ja röyhkeästä pelityylistään ja hänellä on ollut myös ongelmapelaajan maine.[2][3] Duda on kerännyt yhteensä 603 pelaamassaan Tšekin Extraligan runkosarjan ottelussa yhteensä 1492 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittuu kauden 2016–2017 jälkeen liigan kaikkien aikojen jäähypörssissä toiseksi edellään vain Václav Skuhravý.[4] Duda on pelannut urallaan myös Itävallassa, Venäjällä, Ruotsissa, Suomessa, Sveitsissä ja Saksassa sekä Kanadan junioriliiga WHL:ssä.[5]

title: Mike Duda

text: Mike Duda on yhdysvaltalainen basisti, joka on soittanut heavy metal -yhtye W.A.S.P.:issa vuodesta 1996 alkaen. Vain yhtyeen alkuperäisjäsen ja keulahahmo Blackie Lawless on ollut W.A.S.P.:in jäsen kauemmin kuin Mike Duda. Bassonsoiton ja taustalaulun lisäksi Duda on osallistunut yhtyeessä myös uusien laulujen työstämiseen.

title: Radek Duda

text: Plzeňistä lähdettyään Duda siirtyi loppukaudeksi 2002–2003 HC Slavia Prahan riveihin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 12+15=27. Duda sijoittui 152 minuutillaan koko Extraligan jäähypörssissä toiseksi edellään vain HC Liberecin Angel Krstev. Hän jakoi koko Extraligan pudotuspelien maalipörssin toisen sijan HC Pardubicen Tomáš Blažekin ja Ladislav Lubinan kanssa seitsemällä osumallaan edellään vain joukkuetoveri Michal Sup. 19. tammikuuta 2003, vierasottelussa HC Libereciä vastaan Duda nahisteli ensin vastustajajoukkueen Martin Čakajíkin kanssa, jonka jälkeen molemmat saivat ulosajon. Tämän jälkeen Duda tunkeutui Liberecin pukuhuoneeseen, jossa hän kävi käsiksi Čakajíkiin. Duda kiisti tämän, mutta hänet tuomittiin kuitenkin valvontakameran kuvan perusteella. Dudalle tuomittiin kahden ottelun pelikielto ja 50 000 korunan sakkorangaistus.[7] Hän pelasi myöhemmin Čakajíkin joukkuetoverina Liberecissä. Duda voitti kauden päätteeksi Tšekin-mestaruuden.[5]

title: Duda

text: Duda pelasi uransa alussa Vitória Guimarãesin juniorijoukkueessa, mutta ei ole toistaiseksi ikinä pelannut seuran edustusjoukkueessa. Vitóriasta hänet myytiin espanjalaiseen Cádiziin, joka pelasin silloin maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Vuonna 2001, Duda siirtyi pääsarjassa pelanneeseen Málagaan. Kaudeksi 2002–2003 hänet lainattiin Levanteen. Kahtena seuraavana kautena Málaga sijoittui pääsarjassa sijalle 10.

title: Jan Kovář

text: Kaudella 2009–2010 Kovář pelasi Plzeňin lisäksi myös kaksi playoff-ottelua lainalla 1. Národní Hokejová Ligan KLH Chomutovissa. Kaudella 2010–2011 hän oli Plzeňin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 19+19=38. Kauden lopulla Kovář lainattiin HC Slovan Ústečtí Lvin joukkueeseen, jossa hän voitti kauden päätteeksi 1. ligan-mestaruuden. Kaudella 2011–2012 Kovář teki Extraligan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+33=51, joilla hän oli Plzeňin toiseksi paras pistemies Radek Dudan jälkeen. Kovář jakoi koko Extraligan pistepörssin viidennen sijan HC Pardubicen Jan Kolářin ja Petr Koukalin kanssa. Kauden lopulla hänet lainattiin Piráti Chomutoviin (ent. KLH Chomutov), jota Kovář oli kauden päätteeksi nostamassa Extraligaan.

title: Radek Duda

text: Kaudeksi 2000–2001 Duda palasi kotimaahansa ja HC Sparta Prahaan. Hän siirtyi kesken kauden kuitenkin HC Plzeňiin. Duda keräsi Extraligan runkosarjassa yhteensä 115 jäähyminuuttia, joilla hän voitti liigan jäähypörssin. Duda joutui Plzeňissä kuitenkin kurinpidollisiin ongelmiin seurajohdon kanssa ja hän pelasi loppukaudella Itävallan liigan Kapfenberger SV:ssä. Kaudeksi 2001–2002 Duda palasi Plzeňiin, jonka toiseksi paras pistemies hän oli Josef Strakan jälkeen tehoilla 17+18=35. Pudotuspeleissä Duda oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+5=6.[5] Kesken kauden 2002–2003, lokakuussa 2002 hän joutui jättämään Plzeňin, kun Dudan katsottiin vahingoittavan lausunnoillaan seuran mainetta. Hän myös syytti Plzeňin kapteeni Josef Řezníčekiä joukkueen "masinoinnista" Dudaa vastaan. Řezníček uhkasi nostaa tämän takia oikeuskanteen häntä vastaan.[6]

title: Radek Duda

text: Duda siirtyi kaudeksi 2014–2015 vuoden mittaisella sopimuksella HC Karlovy Varyyn.[15] Hän nousi joukkueen kapteeniksi. Duda oli Karlovy Varyn paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 19+17=36. Hän sijoittui 146 minuutillaan koko Extraligan jäähypörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Václav Skuhravý. Duda voitti myös karsintasarjan jäähypörssin 42 minuutillaan. Huhtikuussa 2015 hän teki Karlovy Varyn kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[16] Marraskuussa seura lainasi Dudan kasvattajaseuraansa HC Baník Sokoloviin, 1. ligaan.[17] Hän pelasi siellä kaksi ottelua peräti tehopistein 1+9=10.[5] Joulukuussa Duda siirtyi loppukaudeksi HC Litvínovin riveihin.[18]

title: Andrzej Duda

text: Duda opiskeli oikeustiedettä Jagellon yliopistossa. Vuonna 2005 hänestä tuli oikeustieteen tohtori hallinto-oikeudessa.

title: Andrzej Duda

text: Andrzej Sebastian Duda (s. 16. toukokuuta 1972 Krakova) on Puolan nykyinen presidentti.

title: Radek Duda

text: Duda palasi kauden 2018–2019 kynnyksellä kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella 1. ligassa pelaavan HC Benátky nad Jizeroun riveihin.[21]

title: Karl Radek

text: Radek syntyi Lembergissä silloisessa Itävalta-Unkarissa juutalaiseen perheeseen. Hänen alkuperäinen nimensä oli Karol Sobelsohn. Hän otti nimen "Radek" Stefan Żeromskin kirjan romaanihenkilön mukaan. Radek oli Puolan kuningaskunnan ja Liettuan sosialidemokraattisen puolueen jäsen vuodesta 1904. Hän osallistui vallankumoukseen Varsovassa 1905. Radek osallistui sodan vastaiseen toimintaan ensimmäisen maailmansodan aikana Sveitsissä ja Ruotsissa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen 1917 hän muutti Petrogradiin ja nousi johtavaan asemaan. Hän oli Saksassa vuosina 1918–1920 perustamassa paikallista kommunistista liikettä. Radek haastettiin oikeuteen ja vangittiin yhteyksistään Spartakistiliittoon.

title: Duda

text: Kauden 2005–2006 jälkeen Málagan pudottua pääsarjasta Duda siirtyi Sevillaan. Kahden Sevillassa pelatun kauden jälkeen, Dudan jäätyä vähälle peliajalle, hän siirtyi vuoden lainasopimuksella takaisin pääsarjaan nousseeseen Málagaan.

title: Radek Duda

text: Duda pelasi kauden 2008–2009 kotimaassaan HC České Budějovicen riveissä. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi sarjatasoa alemmas 1. ligan KLH Chomutoviin. Duda voitti tehoilla 23+37=60 koko liigan piste- ja syöttöpörssin sekä jakoi maalipörssin toisen sijan HC Slovan Ústečtí Lvin Pavel Jankůn ja Roman Pšurnýn kanssa edellään vain HC Dukla Jihlavan Daniel Hodek. Hän voitti myös 1. ligan jäähypörssin 161 minuutillaan. Duda voitti myös sarjan pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehoilla 4+17=21. Hän voitti kauden päätteeksi 1. ligan mestaruuden. Duda oli joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä myös Extraligan karsinnoissa tehoilla 2+3=5, mutta Chomutov jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kesken kauden 2010–2011, marraskuussa 2010 seura lainasi hänet sarjatasoa ylemmäs aiempaan seuraansa HC Plzeňiin, mutta Duda palasi siirtotakarajalla kuitenkin Chomutovin vahvuuteen. Toukokuussa 2011 seura lainasi hänet koko kauden 2011–2012 kattavalla sopimuksella Plzeňiin.[11] Duda sijoittui tehoilla 24+35=59 koko Extraligan pistepörssissä toiseksi edellään vain HC Liberecin Petr Nedvěd. Hän voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +18. Duda voitti kauden päätteeksi pronssia.[5]

title: Radek Duda

text: Duda on HC Baník Sokolovin kasvatti. OHL-joukkue Sarnia Sting varasi hänet 66. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 1996. Duda ei kuitenkaan siirtynyt vielä CHL:ään, vaan hän päätti jatkaa uraansa kotimaassaan ja siirtyi kaudeksi 1996–1997 HC Sparta Prahaan. Duda debytoi myös seuran Extraliga-joukkueessa, jossa hän pelasi yhden playoff-ottelun. Duda voitti kauden päätteeksi pronssia. Hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla kasvattajaseurassaan HC Baník Sokolovissa Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. česká hokejová ligassa. Varsinaisella Extraligan tulokaskaudellaan 1997–1998 Duda teki 39 runkosarjaottelussa tehot 4+3=7 ja kymmenessä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi myös kuusi EHL-ottelua ilman tehopisteitä.[5]

title: Radek Duda

text: Duda edusti Tšekkiä MM-kilpailuissa vuonna 2003. Hän voitti turnauksen jäähypörssin 43 minuutillaan. Yhteensä Duda on pelannut 32 A-maaottelua tehopistein 12+14=26.[5] Hän pelasi viimeisimmän A-maaottelunsa kuitenkin keväällä 2004. Dudan maajoukkueuran katkeamisen yksi syistä oli pitkälti tulevan, vuonna 2005 aloittaneen Tšekin A-maajoukkueen pitkäaikaisen päävalmentaja Alois Hadamczikin haukkuminen "Šišlavej Polák" () -nimellä haastattelussa kevään 2002 pudotuspeleissä. Tuolloin Hadamczik valmensi Plzeňin vastustajajoukkue HC Vítkoviceä. Hadamczikin mukaan he ovat kuitenkin sittemmin käyneet Dudan kanssa asiallisia keskusteluja A-maajoukkueessa pelaamisesta, mutta Hadamczikin mukaan häntä ei lopulta ole valittu riittävän suoritustason myötä.[22]

title: Radek Duda

text: Calgary Flames varasi Dudan seitsemännellä kierroksella 192. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 1998. Samana kesänä hänet varattiin uudelleen CHL:ään, kun WHL-joukkue Regina Pats varasi Dudan 46. pelaajana.[5] Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 1998–1999 ja oli Patsin toiseksi paras pistemies Brett Lysakin jälkeen tehoilla 24+31=55. Kaudeksi 1999–2000 Duda vaihtoi WHL-seuraansa Lethbridge Hurricanesiin, jonka paras pistemies ja syöttäjä hän oli tehoilla 42+64=106. Duda sijoittui koko liigan pistepörssissä kolmanneksi edellään vain Calgary Hitmenin Brad Moran ja Pavel Brendl. Hän jakoi myös Hurricanesin sisäisen tehotilaston voiton Brian Ballmanin kanssa lukemalla +23.[1]

title: Radek Duda

text: Duda pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1998 ja alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1997.[5]

title: Ondrej Duda

text: Ondrej Duda (s. 5. joulukuuta 1994 Snina) on slovakialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on edustanut Bundesliigassa pelaavaa Hertha BSC:a heinäkuusta 2016 lähtien.

title: Radek Duda

text: Kaudeksi 2012–2013 Duda teki sopimuksen Sveitsin National League A:ssa pelaavan Genève-Servette HC:n kanssa.[12] Hänen ulkomaalaislupansa kuitenkin viivästyi ja Duda jätti seuran syyskuussa 2012, jolloin hän palasi edellisenä keväänä Extraligaan nousseeseen KLH Chomutoviin.[13] Marraskuussa Duda siirtyi loppukauden sopimuksella HC Libereciin.[14] Joukkue ajautui Extraligan karsintasarjaan, mutta Liberec onnistui kuitenkin säilyttämään sarjapaikkansa. Duda voitti karsintasarjan maalipörssin seitsemällä osumallaan, mutta myös jäähypörssin 62 minuutillaan. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi taas HC Plzeňiin, jonka paras pistemies ja syöttäjä Duda oli tehoilla 14+27=41. Hän sijoittui 141 minuutillaan koko Extraligan jäähypörssissä toiseksi edellään vain HC Liberecin Petr Vampola.[5]

title: Radek Duda

text: Kauden 2003–2004 Duda pelasi Venäjän Superliigan Ak Bars Kazanissa. Kaudeksi 2004–2005 hän palasi Slavia Prahaan ja loppukaudella aiemmassa seurassaan HC Plzeňissä. Kaudeksi 2005–2006 Duda palasi jälleen Slaviaan. Hän jakoi tehoilla 17+27=44 joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Jaroslav Bednarin kanssa edellään vain Josef Beránek. He jakoivat koko Extraligan pistepörssin viidennen sijan HC Třinecin Jaroslav Kudrnan ja Jan Peterekin kanssa. Duda sijoittui myös 158 minuutillaan koko liigan jäähypörssissä toiseksi HC Karlovy Varyn Václav Skuhravýn jälkeen. Hän voitti myös pudotuspelien jäähypörssin 54 minuutillaan. Duda voitti kauden päätteeksi hopeaa.[5]

title: Jussi Tapio

text: Tapio siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan EHC Freiburgiin. Hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin jo ennen kauden alkua elokuussa 2016, kun joukkue teki ulkomaalaiskiintiössään tilaa tšekkiläiselle Radek Dudalle. Syyskuussa Tapio siirtyi samassa sarjatasoa alemmas Oberligan 1. EV Weideniin. Hän pelasi siellä 11 ottelua tehden 12 tehopistettä, kunnes Tapion sopimus purettiin yhteisymmärrysessä henkilökohtaisista syistä marraskuussa. Hän ei pelannut loppukaudella enää missään. Lokakuussa 2017 Tapio siirtyi loppukauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella kansainvälisen Alps Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue EK Zell am Seehen.

title: Radek Duda

text: Dudaa on syytetty useasta pahoinpitelystä. Tammikuussa 2012 hänen katsottiin pahoinpidelleen eläkeläismiehen Karlovy Varyn keskustassa, kun Duda ylitti suojatietä, missä hän ei päästänyt autoillutta eläkeläistä ensin. Puolustuksen mukaan Duda puolusti itseään autosta noussutta eläkeläistä vastaan. Hänet tuomittiin huhtikuussa kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.[23]

title: Duda

text: Sérgio Paulo Barbosa Valente eli Duda (s. 27. kesäkuuta 1980 Porto, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitalinkki.

title: Radek Duda

text: Kauden 2006–2007 Duda aloitti kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin Elitserienin nousijajoukkue Malmö Redhawksissa. Hän ei kuitenkaan pystynyt vastaamaan seuran Dudaan kohdistamiin odotuksiin ja hän teki yhdeksässä ottelussa vain tehot 1+1=2. Myös koko joukkueen kausi alkoi heikosti. Marraskuussa 2006 Duda siirtyi lopulta loppukauden sopimuksella SM-liigajoukkue Tampereen Ilvekseen.[2][8] Hän edusti joukkuetta kauden aikana myös Continental Cupissa. Kaudeksi 2007–2008 Duda palasi Venäjän Superliigaan ja siirtyi Amur Habarovskin joukkueeseen.[9] Hänen sopimuksensa purettiin kuitenkin jo ennen kauden alkua elokuussa 2007, kun Amur teki ulkomaalaiskiintiössään tilaa puolustaja Jan Platilille.[10] Duda pelasi alkukauden kotimaasaan HC Slavia Prahan riveissä, mutta hän siirtyi sittemmin ensin Sveitsin National League A:n SCL Tigersiin ja sieltä saman liigan EHC Baseliin. Baselin kausi päättyi putoamiseen National League B:hen.[5]

title: Radek Duda

text: 1996–1997HC Baník SokolovTšekki I1000––––––U18-EM61236HC Sparta PrahaČEL–––––100001997–1998HC Sparta PrahaČEL3943714100226JMM7101141998–1999Regina PatsWHL65243155139–––––1999–2000Lethbridge HurricanesWHL694264106193–––––2000–2001HC Sparta PrahaČEL1823366–––––HC PlzeňČEL24561149–––––Kapfenberger SVÖEL654912–––––2001–2002HC PlzeňČEL491718351566156182002–2003HC PlzeňČEL13581347–––––MM814543HC Slavia PrahaČEL31121527105177310402003–2004Ak Bars KazanRSL41691558311222004–2005HC Slavia PrahaČEL32641052–––––HC PlzeňČEL1636955–––––2005–2006HC Slavia PrahaČEL5117274415813167542006–2007Malmö RedhawksElitserien911220–––––IlvesSM-liiga348202872600082007–2008HC Slavia PrahaČEL281192080–––––SC LangnauNLA1025718–––––EHC BaselNLA733616–––––2008–2009HC České BudějoviceČEL497162396–––––2009–2010KLH ChomutovTšekki I442337601611641721502010–2011KLH ChomutovTšekki I20816245312481236HC PlzeňČEL2516132942–––––2011–2012HC PlzeňČEL522435598812347462012–2013KLH ChomutovČEL192121446–––––HC LiberecČEL2510102064–––––2013–2014HC PlzeňČEL471724411415011122014–2015HC Karlovy VaryČEL46191736146–––––2015–2016HC Baník SokolovTšekki I219100–––––HC Karlovy VaryČEL19791651–––––HC LitvínovČEL2013436–––––2016–2017EHC FreiburgDEL248182947142524662017–2018EHC FreiburgDEL247152136111–––––15 kauttayhteensäČEL6031852364211492641221331761 kausiyhteensäRSL41691558311221 kausiyhteensäSM-liiga348202872600081 kausiyhteensäNLA17581334–––––1 kausiyhteensäElitserien911220–––––1 kausiyhteensäÖEL654912–––––

title: Ondřej Kratěna

text: Plzeňiin siirryttyään Kratěnan sopimusta on jatkettu kausi kerrallaan. Kaudella 2013–2014 hän jakoi 12 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Jakub Levin kanssa. Pudotuspeleissä Kratěna oli Plzeňin paras pistemies tehoilla 2+3=5. European Trophyssa hän oli tehoilla 3+3=6 joukkueen paras maalintekijä ja Kratěna jakoi Plzeňin sisäisen pistepörssin voiton Radek Dudan kanssa. Kolme seuraavaa kautta hän toimi joukkueen kapteenina. Kaudella 2015–2016 Kratěna oli pudotuspeleissä Plzeňin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 4+9=13. Hän voitti kauden päätteeksi Extraligan pronssia.

title: Radek Duda

text: Kaudeksi 2016–2017 Duda siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan EHC Freiburgiin.[19] Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 18+29=47. Duda sijoittui 142 minuutillaan koko liigan jäähypörssissä toiseksi edellään vain Heilbronner Falkenin Rylan Schwartz. Heinäkuussa 2017 hän teki Freiburgin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.[20] Kaudella 2017–2018 Duda oli 15 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Mark Mancarin kanssa. Hän sijoittui 111 minuutillaan koko DEL2:n jäähypörssissä viidenneksi.[5]

title: Duda

text: Vuonna 2007 Duda teki ensiesiintymisensä Portugalin maajoukkueessa. 20. elokuuta 2008 Färsaaria vastaan käydyssä ystävyysottelussa Duda teki ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa.

title: Radek Duda

text: Luokka:Tšekkiläiset jääkiekkoilijat Luokka:Calgary Flamesin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1979 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Mike Duda

text: Ennen W.A.S.P.:iin liittymistä Duda soitti yhdysvaltalaisessa heavy metal -yhtyeessä nimeltä Arcade.


query: Elääkö jääkarhuja pohjoisnavalla?

title: Pohjoisnapa

text: Pohjoisen ja eteläisen napa-alueen eläimistöt eroavat toisistaan huomattavasti. Esimerkiksi jääkarhu ja napakettu eli naali esiintyvät ainoastaan pohjoisella napa-alueella, kun taas pingviinejä on ainoastaan eteläisellä pallonpuoliskolla. Mitä pohjoisemmaksi mennään, sitä harvinaisemmiksi eläimet käyvät. Muuttolintuja pesii arktisilla alueilla kesällä. Merissä on melko runsasta elämää jään alla, sillä auringon valoa siivilöityy jään läpi. Pientä kasviplanktonia syövät erikokoiset ayriäiset, joita kalat ja valaat puolestaan käyttävät ravintonaan.

title: Knut (jääkarhu)

text: Knut (5. joulukuuta 2006 – 19. maaliskuuta 2011 Zoologischer Garten Berlin, Berliini) oli vankeudessa syntynyt jääkarhu, joka sai maailmanlaajuista julkisuutta ja josta tuli maailman kuuluisin jääkarhu.

title: Jääkarhu

text: Alaskan ABC-saarilla elää jääkarhujen ja ruskeakarhujen risteymäpopulaatio. Se syntyi, kun urospuoliset ruskeakarhut uivat saarille mantereelta ja parittelivat naaraspuolisten jääkarhujen kanssa.[2]

title: Fridtjof Nansen

text: Nansen johti vuonna 1893 retkikuntaa, jonka tavoitteena oli päästä Pohjoisnavalle ajelehtimalla merivirtojen mukana Pohjoisen jäämeren yli. Tähän tehtävään suunniteltiin jään puristuksen kestävä laiva "Fram". Mukaan otettiin myös rekien vetämiseen tarkoitettuja koiria siltä varalta, että laiva ajautuisi sivuun pohjoisnavalta. Syksyllä meri jäätyi, ja miehet jännittivät kestäisikö heidän laivansa jäiden puserruksen. Fram kesti ahtojäiden puristuksen. Kun parin vuoden päästä helmikuussa 1895 kävi selväksi ettei Fram saavuttaisi pohjoisnapaa, Nansen lähti Johansenin kanssa rekiretkelle kohti pohjoisnapaa. Koirat vetivät rekiä, ja mukana oli myös kajakkeja avovesirailojen ylitystä varten. Jääröykkiöt hidastivat matkantekoa, joka hidastui myös vastaan puskevan jäänalaisen merivirran takia. Niinpä Nansen päätti kääntyä huhtikuussa 1895 takaisin leveyspiiriltä 86° 14′ N. Vielä vaikeammalla paluumatkalla iski ruokapula, ja miehet söivät vetokoiriaan. Nansen onnistui löytämään talvehtimispaikan Frans Joosefin maasta, jonne miehet rakensivat talvimajan. Miehet ampuivat hylkeitä ja jääkarhuja ravinnoksi ja rasvatuikun polttoaineeksi. Napayö kului pääosin majassa oleskellen. Tällä välin Fram oli vapautunut jäistä ja purjehtinut kotiin. Kun kevät koitti, Nansen ja Johansen alkoivat matkata rekien ja kajakkien kanssa kohti Frans Joosefin maan eteläosaa, missä törmäsivät ihmisiin, jotka kuljettivat heidät kotiin.

title: Yhdysvaltain maantiede

text: Monipuolisen eläimistön näyttävimpiä lajeja ovat valkopäämerikotka, hirvi, myskihärkä, karibu, ahma, biisoni, harmaakarhu, puuma, jääkarhu ja susi. Yhdysvaltojen manneralueella (Alaskan ja Havaijin ulkopuolella) elää noin 460 matelija- ja sammakkoeläinlajia, joihin kuuluu alligaattoreita, kilpikonnia, liskoja, käärmeitä, sammakoita ja konnia. Lintuja on tavattu yli 800 lajia.

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1926 Amerikkalainen Amiraali Richard E. Byrd väitti lentäneensä pohjoisnavalle kolmimoottorisella Fokker-lentokoneella. Vain kolme päivää tämän jälkeen Roald Amundsenin ilmalaiva Norge ylitti pohjoisnavan[9], tai ainakin kävi melkein sen yllä. 1931 Saksalainen ilmalaiva Graf Zeppelin kävi pohjoisnavalla. 23. huhtikuuta 1948 venäläiset[32] Pavel Kononovitš Senko, Mihail Mihailovitš Somov, Pavel Afanasievitš Geordijenko ja Mihail Jemel Janovitš Ostrekin laskeutuivat lentokoneella pohjoisnavan lähelle ja olivat ensimmäiset varmasti siellä käyneet ihmiset, sillä he mittasivat sijaintinsa tarkasti: 90° pohjoista. Retkikuntaa johti Aleksandr Kuznetsov ja siinä oli mukana yhteensä 23 miestä. 1952 Yhdysvaltain ilmavoimien lentäjät Joseph O. Fletcher ja William P. Benedict laskeutuivat pohjoisnavalle lentokoneellaan 3. maaliskuuta 1952. 1958 yhdysvaltalainen sukellusvene USS Nautilus alitti napajään[9] ja samana vuonna toinen sukellusvene USS Skate nousi napajään läpi pintaan pohjoisnavalla. 1968 Ralph Summers Plaisted saapui Ward Hunt Islandilta navalle lumikiitäjillä[10], minkä Yhdysvaltain ilmavoimien koneet varmistivat. Tällöin kyseessä olisi ensimmäinen varma ihmisen vaellus pohjoisnavalle[33]. 1969 Wally Herbert ylitti pohjoisnavan[10][34] matkallaan Alaskasta Huippuvuorille. Monien mielestä tämä oli ensimmäinen varmistettu pinnalla tehty matka pohjoisnavalle[9][32] vanhanaikaisella koirareellä[35]. 1977 venäläinen ydinkäyttöinen jäänmurtaja NS Arktika kävi ensimmäisenä pinta-aluksena pohjoisnavalla[9]. 1978 Japanilainen seikkailija Naomi Uemura vaelsi 57 päivässä ensimmäisenä yksin pohjoisnavalle. Kanadan ilmavoimat huolsivat Uemuraa. Matka oli 725km ja alkoi Ellesmerensaaren Cape Edwardista 7. maaliskuuta ja päättyi 1. toukokuuta kello 4:45[36]. 1979 Venäläiset kulkivat koirareellä Hanriettan saarelta. Kuusi miestä, joita johti Dmitri Sapiro, kulkivat ilman koiria ja rekiä kantaen 45kg:n painoisia reppuja selässään. Matka vei 76 päivää[37]. 1984 Suomalainen Huurre- retkiryhmä vaelsi kymmenentenä maailmassa pohjoisnavalle lähtien retkelle Ellesmeren saaren pohjoiskärjestä Ward Hunt Islandilta 6.3 ja saapuen pohjoisnavalle sunnuntaiaamuna 20. toukokuuta 1984 kello 7:00. Retkikuntaa johti Jussi Kauma. Ryhmän runko-osat olivat aiemmin 1981 tehneet paljon helpomman retken magneettiselle pohjoisnavalle. Pakkanen aleni huomattavasti retkellä kevään edistyessä[38]. 1986 Will Steger vaelsi pohjoisnavalle ensi kertaa koirareellä ilman ilmasta tapahtuvaa huoltoa. Matkassa oli 5 miestä, 1 nainen. Matka vei 57 päivää[37]. 1988 Polar Bridge Expedition oli venäläis-kanadalaisen ryhmän hiihto pohjoisnavan kautta Pohjois-Siperiasta Kanadan Ellesmeren saarelle. Kanadan ryhmän johtaja oli myöhemmin tunnetuksi tullut naparetkeilijä Richard Weber.

title: Kanada

text: Pohjoisen vesistöt tarjoavat ravintoa valaille, mursuille, hylkeille ja osittain vedessä eläville jääkarhuille. Tundralla elää myskihärkiä, karibuja, susia, naaleja ja sopuleja. Myös monet muuttolinnut, kuten ruokit, sorsat, lokit, tiirat ja monet muut merilinnut, viettävät kesän tundralla.[9]

title: Karhusaari

text: Harvalukuiset naalit ovat saaren ainoat nisäkkäät. Jääkarhut, joista saari on saanut nimensä, ovat harvinaisia satunnaisvieraita. Jääkarhun saaliseläimien, norppien ja partahylkeiden, kannat ovat huvenneet lähes tyystin saaren vesiltä, joten jääkarhutkaan eivät tule saarella toimeen. Myös ennen yleiset mursut ovat nyttemmin jääneet vierailijoiksi. Maalinnuista saarella esiintyvät pulmunen ja kiiruna. Merilinnuista yleisiä ovat etelänkiisla, lunni, myrskykeiju, pikkukajava ja isolokki. Muitakin merilintuja pesii säännöllisesti. Karhusaari on tärkeä kevät- ja syysmuuton levähdyspaikka lyhytnokkahanhille. Karhusaaren vesistöissä elää myös oma nieriäkantansa.

title: Valkosaari (Norja)

text: Saaren nimi tarkoittaa valkoista saarta. Se on lähes kokonaan jäätikön peitossa. Paljaana oleva muutaman neliökilometrin alue on karua kalliota. Saarella ei yleensä elä mitään, joskus siellä käy jääkarhuja.

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle ovat retkiä kohti pohjoisnapaa. 1700-luvulla yritettiin pohjoisnavalle purjehtia laivoilla, koska meren uskottiin olevan avoinna navalle asti. Esitettiin myös arvioita, että navalla olisi manner. Pohjoisnavalla on kuitenkin enemmän tai vähemmän yhtenäistä lauttajäätä, joka liikehtiessään murskaa olosuhteisiin soveltumattomat laivat. Lisäksi pelkkä jäihin juuttuminen saattoi laivan merivirtojen kuljettamaksi.

title: Jääkarhu

text: Yksi ihminen kuoli ja neljä loukkaantui vakavasti, kun jääkarhu hyökkäsi brittiläisen turistiryhmän kimppuun 5. elokuuta 2011 Van Postin jäätiköllä noin 40 kilometrin päässä Longyearbyenistä Norjan Huippuvuorilla.[17] Edellinen vastaava tapaus sattui vuonna 1995, kun kaksi ihmistä kuoli jääkarhun kynsissä. Jääkarhut ovat surmanneet neljä ihmistä 40 viime vuoden aikana.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja on useissa maailman eläintarhoissa. Korkeasaaren eläintarhassa on ollut ainakin 1890-luvulta 1980-luvun alkuun asti jääkarhuja, mutta nykyään Suomessa voi nähdä eläviä jääkarhuja vain Ranuan eläinpuistossa.

title: Knut (jääkarhu)

text: Knut kuoli yllättäen 19. maaliskuuta 2011. Tutkijoiden mukaan kuolema todennäköisesti aiheuttui epileptisestä kohtauksesta, jonka aikana eläin putosi veteen ja hukkui. Ruumiinavauksessa jääkarhun aivoista löydettiin muutoksia, jotka viittasivat sen perineen epilepsian isältään Lars-jääkarhulta, joka myös kärsi sairaudesta. Muualta elimistöstä ei löytynyt vaurioita. Eläin täytettiin ja asetettiin näytteille Berliinin luonnontieteelliseen museoon.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja elää Venäjän pohjoisosissa, läntisessä ja pohjoisessa Alaskassa, Kanadan arktisilla alueilla, Grönlannissa, Huippuvuorilla ja Pohjois-Siperiassa.[4] Vuonna 2017 jääkarhuja oli yhteensä arviolta 22000–31000 yksilöä, joista Kanadassa 60–80 prosenttia. Populaatioita on 19, joista yksi pienenee, kaksi kasvaa, seitsemän on vakaita ja yhdeksästä ei ole riittävästi tietoja.[5]

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: 1800-luvun lopulla Fridtjof Nansen yhdisti aikaisempien naparetkien tekniikat ja rakennutti erikoisvahvan Fram-laivan, joka ajelehti pitkään jäissä. Sitten Nansen lähti koirarekien avulla kohti pohjoisnapaa, muttei päässyt sinne. Nansen ja Johansen selvisivät hengissä kylmästä napayöstä ja tämän jälkeisestä vaelluksesta. Vuonna 1897 ruotsalainen Salomon Andrée yritti pohjoisnavalle ilmapallolla, mutta ilmapallo vajosi jään tasolle pian lähdön jälkeen, ja Andrée miehineen kuoli rekiretken jälkeen Huippuvuorten lähellä, luultavasti jääkarhun hyökkäykseen tai myrkytykseen. Vuonna 1908 amerikkalainen Robert Peary väitti käyneensä pohjoisnavalla, mutta tätä on jälkikäteen laajalti epäilty. 1920-luvulla ilmalaivat ja lentokoneet lensivät pohjoisnavan yli, ensimmäisenä Roald Amundsen Norge-ilmalaivallaan.

title: Pohjoisnapa

text: Yhdysvaltalaisessa ja kanadalaisessa kulttuurissa Joulupukki asuu pohjoisnavalla eikä Lapin Korvatunturilla. Joulupukin asumalle pohjoisnavalle kuvitellaan usein poroja, puita ja tuntureita, joita ei ole todellisella pohjoisnavalla, mutta Lapissa kylläkin.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhu on uhanalaisuusluokituksessa arvioitu vaarantuneeksi.[4] Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n vuonna 2015 julkaiseman ennusteen mukaan jääkarhujen määrä uhkaa vähentyä yli 30 prosentilla vuoteen 2050 mennessä. Vähenemisen tärkeimpiä syitä ovat ilmaston lämpeneminen ja öljynetsintä arktisella alueella. Toisaalta suojelun parantuminen on kasvattanut joitakin jääkarhupopulaatioita.[12] IUCN lisäsi jääkarhun vuonna 2007 uuteen uhanalaisten lajien luetteloon.[13]

title: Jääkarhu

text: Jääkarhusta on tullut 2000-luvulla eräs tunnetuimmista ilmastonmuutoksen symboleista.[14] Myös Kanadan luoteisterritoriot käyttää sitä symbolinaan. Jääkarhu oli yksi vuoden 2014 talviolympialaisten kolmesta maskotista.

title: Grönlanninhylje

text: Grönlanninhylkeet elävät usein suurina laumoina. Sen ruokavalioon kuuluu vähintään 67 kalalajia ja 70 lajia erilaisia selkärangattomia, kuten äyriäisiä. Sen luonnollisia vihollisia ovat jääkarhut, jäähait ja miekkavalaat. Grönlanninhylje voi elää 35-vuotiaaksi.

title: Grönlannin maantiede

text: Jäättömällä maalla elää poroja, naaleja, arktisia susia, jääkarhuja, sopuleita, jäniksiä ja myskihärkiä. Suuremmat nisäkkäät elävät käytännössä lähinnä vain Kangerlussuaqin alueella, myskihärät myös Koillis-Grönlannin kansallispuistossa.

title: Jääkarhu

text: Ruumiinrakenteeltaan jääkarhu on muita karhuja pidempi ja hoikempi vedessä liikkumisen helpottamiseksi. Jääkarhut ovat pituudeltaan runsaasta kahdesta metristä jopa 2,8 metriin,[6] ja niiden säkä yltää 120 senttimetristä 150 senttimetrin korkeuteen. Häntä on noin 18 senttimetrin pituinen.[6] Naaraat painavat 175–300 kilogrammaa[6] ja urokset 350–700 kilogrammaa, vaikkakin suurimmat yksilöt voivat painaa jopa yli 800 kilogrammaa[7][8]. Jääkarhun nahka on musta, karvat ovat kirkkaita (eli niissä ei ole lainkaan pigmenttiä), vaikka näyttävätkin valkoisen eri sävyiltä. Karvat ovat putkilomaisia ja ne heijastavat ja imevät auringonvaloa taittaen sen valkoisen väriseksi. Silmät, kirsu ja kynnet ovat tummat. Jääkarhun etuvarpaiden välissä on räpylämäiset poimut ja pitoa jäällä parantavia ihonystyröitä polkuanturoissa.[9]

title: Tšuktšimeri

text: Tšuktšimeren alueella elää noin 2 000 jääkarhua, puolet Yhdysvaltojen jääkarhuista ja kymmenesosa maapallon koko jääkarhupopulaatiosta. Jääkarhujen tärkeintä ravintoa ovat norpat, jotka viettävät pääosan elämästään jään pinnalla. Muita jäällä eläviä hyljelajeja ovat juovahylje, partahylje ja täplähylje. Hylkeiden lisäksi merijäätä käyttävät lepopaikkana mursut, joita muuttaa Tyyneltämerelle Tšuktšimerelle kesän ajaksi.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhu käyttää ravinnokseen pääasiassa hylkeitä. Niiden puuttuessa se syö myös muita eläimiä ja marjoja.[6] Joskus harvoin jääkarhu saalistaa myös sitä jopa puolta painavampia mursuja, mieluiten nuoria tai haavoittuneita, ja nuoria maitovalaita näiden hengitysaukoilta. Useimmat arktisen alueen maaeläimet juoksevat jääkarhua kovempaa ja merieläimet ovat sitä ketterämpiä vedessä. Jään ja veden rajapinta onkin jääkarhun ominta saalistusmaastoa. Jäällä se lähestyy saalistaan hiipimällä ja hyökkää päästyään noin 10 metrin etäisyydelle. Jääkarhu vaanii usein hylkeiden jäässä olevien hengitysreikien kohdalla. Se voi olla käytännöllisesti katsoen liikkumatta useita tunteja. Kun hylje nousee hengittämään, puree karhu sitä päähän tai yläruumiiseen ja kiskoo sen jäälle.

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Aivan pohjoisimmalla napa-alueella on harvassa ravinnoksi kelpaavaa eläimistöä, napakettuja ja jääkarhuja. Toisaalta jääkarhut uhkasivat napaseuduilla liikkujia. Raa'asta tai huonosti kypsennetystä jääkarhun lihasta saattoi saada trikinoosin. Liikkuminen jääröykkiöiden seassa oli todella väsyttävää. Kylmä jäädytti hikiset tai kastuneet vaatteet hiertäväksi panssariksi. Kanadan pohjoisilla saarilla oli vaara, että alkuasukkaat hyökkäisivät esimerkiksi haaksirikkoutuneiden laivojen miehistöjen kimppuun.

title: Jääkarhu

text: Vuonna 1973 Kanada, Yhdysvallat, Tanska, Norja ja silloinen Neuvostoliitto allekirjoittivat sopimuksen jääkarhun pyyntirajoituksista ja elinympäristön suojelusta. Elinympäristön saastuminen saattaa haitata jääkarhujen lisääntymistä[4] ja aiheuttaa jääkarhuissa epämuodostumia.[14]

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: On kiistelty siitä, kuka kävi ensimmäisenä pohjoisnavalla. Ensimmäinen täysin varmasti pohjoisnavalla käynyt retkikunta oli Pavel Kononovitš Senkon lentokoneella vuonna 1948 kulkenut retkikunta, joka mittasi sijaintinsa tarkasti. Vuonna 1968 Ralph Plaisted vaelsi lumikiitäjällä pohjoisnavalle jäätä pitkin, ja 1969 Wally Herbert vaelsi koiravaljakolla ensi kertaa todistetusti pohjoisnavalle. Suomalaisryhmä hiihti pohjoisnavalle vuonna 1984. 90-luvulla pohjoisnaparetkistä tuli rikkaiden seikkailijoiden huvia, ja muutama yritys järjestää nykyään huoltopalveluja kaupallisille matkoille.

title: Merileopardi

text: Merileopardi elää etupäässä Antarktista ympäröivillä kylmillä merialueilla. Se metsästää pinnan tuntumassa, eikä tee niin syviä sukelluksia kuin muut Antarktiksen hylkeet. Kesäisin se metsästää ajojääalueella viettäen aikansa pääasiallisesti vedessä. Joskus yksilöitä havaitaan kaukana tältä alueelta, havaintoja on tehty muun muassa Uudesta-Seelannista ja Australiasta. Merileopardi elää yksin, mutta lisääntymisaikaan niitä saattaa kerääntyä joukoiksi asti. Pohjoisen jääkarhun tapaan merileopardi on elinalueensa ravintoketjun huippupeto. Pienet merileopardit syövät krillejä ja suuremmat yksilöt pingviinejä ja pieniä hylkeitä. Saalinsa se tappaa ravistelemalla ja iskemällä veden pintaan.

title: Jääkarhu

text: Keväisin erityisesti naarasjääkarhut etsivät hylkeiden poikaspesiä lumesta. Jos karhu kuulee hylkeen tai kuutin olevan pesässä, se nousee äänettömästi takajaloilleen ja koettaa murskata pesän paksun lumisen katon. Aina tämä ei onnistu kerralla, ja saalis voi päästä pakenemaan.[11] Joskus jääkarhu ja naali saalistavat yhdessä. Kun naali havaitsee paremmalla hajuaistillaan hylkeenpesän, se kiinnittää jääkarhun huomion löytöönsä. Jääkarhu jättää pesään kaivauduttuaan yleensä osan saalistaan syömättä ja näin myös napakettu saa ravintoa. Täysikasvuisilla jääkarhuilla on tapana usein syödä ainoastaan energiapitoinen rasva, kasvavat tarvitsevat myös lihan sisältämän proteiinin.

title: Kanadan maantiede

text: Pohjoisen vesistöt tarjoavat ravintoa valaille, mursuille, hylkeille ja osittain vedessä eläville jääkarhuille. Tundralla elää myskihärkiä, karibuja, susia, naaleja ja sopuleja. Myös monet muuttolinnut, kuten sorsat, lokit, tiirat ja monet muut merilinnut, viettävät kesän tundralla. Pohjoisen metsät ovat sopiva asuinpaikka karibuille, hirville, ilveksille sekä musta- ja ruskeakarhuille. Majavat, näätäeläimet, piisamit ja minkit ovat myös vielä nykyäänkin laajalti turkiskaupan perusta. Etelässä on paljon saksanhirviä, kun taas tiheämmin asutuilla alueilla on ennen kaikkea pienempiä nisäkkäitä, kuten oravia, kärppiä ja saukkoja. Lajirikkaaseen lintumaailmaan lukeutuvat muun muassa kerttulit, kuhankeittäjät ja rastaat. Preeria-alueilla elää pienempiä eläimiä, kuten taskurottia, sekä viimeiset biisonit ja hanka-antiloopit. Lännen vuoristoissa elää oloihin hyvin sopeutuneita eläinlajeja, kuten vuorivuohia.

title: Koillis-Grönlannin kansallispuisto

text: Puiston rannikkoseudulla elää arviolta 5 000–15 000 myskihärkää sekä lukuisia jääkarhuja ja mursuja. Muita alueella eläviä nisäkkäitä ovat muiden muassa naali, kärppä, poro, sopuli, ja napajänis. Hirvet katosivat puistosta vuonna 1900 ja sudet vuonna 1934. Alueella tehdään kuitenkin satunnaisia susihavaintoja.

title: Jääkarhu

text: Ilmastonmuutoksesta johtuvasta arktisen merijään sulamisesta on ennustettu ongelmia jääkarhuille, jotka saalistavat riistansa jäällä. Riittävä kylmyys on edellytys myös niiden lisääntymiselle, sillä jääkarhuemo synnyttää poikasensa talvella lumeen kaivamaansa luolaan[6]. Vuonna 2005 tutkijat havaitsivat hukkuneiden jääkarhujen määrän lisääntyneen. Vaikka jääkarhut ovat hyviä uimareita, ovat etäisyydet ahtojäälauttojen välillä joskus liian suuria lauttojen sulaessa napa-alueiden ilmaston lämmetessä. Vuonna 2006 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokitteli jääkarhun lajeihin, joita uhkaa sukupuutto, perusteina ennusteet joiden mukaan jääkarhujen määrä vähenee 50–100 vuodessa 50–100 prosenttia.[15] Jääkarhujen vaikeutunut ruoansaanti on johtanut kannibalismitapauksiin jääkarhujen keskuudessa.[16]