query: Missä tarton rauha allekirjoitettiin?

title: Tarton rauha

text: Tarton rauha oli Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä solmittu rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 14. lokakuuta 1920 melkein viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen ja astui voimaan 31. joulukuuta 1920. Sopimus solmittiin suhteiden luomiseksi ja rajan vahvistamiseksi, sillä Suomen tulkinnan mukaan maiden välillä oli vallinnut sotatila vuoden 1918 Suomen sisällissodasta alkaen. Neuvottelut käytiin Viron Tartossa.

title: Petsamo

text: Venäjän kanssa solmitussa Tarton rauhassa 14. lokakuuta 1920 Petsamo liitettiin Suomeen. Rauha astui voimaan rajoineen 31. joulukuuta 1920. Tarton rauhan rajamäärittelyn vuoksi Muotkan ja Uuran sekä Suonikylän suomalaiskylät jäivät Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan puolelle rajaa. Suomalaiset miehittivät Suomen valtioalueeksi Petsamon uudenvuodenpäivänä 1921.[9]

title: Utrechtin rauha

text: Utrechtin rauha (tai Utrechtin sopimus) oli vuonna 1713 allekirjoitettu rauhansopimus, jossa sovittiin useista erillisistä rauhanehdoista neuvotteluihin osallistuneiden maiden välillä. Sopimus allekirjoitettiin Alankomaiden tasavallan Utrechtissa maalis-huhtikuussa 1713. Utrechtin rauha normalisoi suhteet monen Euroopan valtion välillä ja oli ensimmäinen askel Espanjan perimyssodan päättämisessä.

title: Viron korkein oikeus

text: Viron hallitus osoitti vuonna 1919 korkeimman oikeuden käyttöön Tarton Aia tänavilla olevan rakennuksen. Muutto lykkääntyi, sillä rakennuksessa neuvottelivat juuri Viron ja Venäjän edustajat. 2. helmikuuta 1920 rakennuksessa allekirjoitettiin Tarton rauhansopimus. Korkein oikeus toimi Aia tänavin rakennuksessa vuosina 1920–1935. Nykyisin rakennuksessa on koulu, Tartu Jaan Poska Gümnaasium. Vuodesta 1935 lakkauttamiseensa saakka, vuoteen 1940, tuomioistuimen istunnot pidettiin Tallinnassa rakennuksessa nykyisellä Wismari tänavilla.

title: Pressburgin rauha

text: Aiemmat Pressburgin rauhansopimukset allekirjoitettiin 1271, 1491 ja 1626.

title: Itä-Karjalan kysymys

text: Kaikki piirit eivät Suomessakaan Tarton rauhan rajaa hyväksyneet vaan pitivät sitä "häpeärauhana", ja toiveet Itä-Karjalan liittämisestä Suomeen elivät pitkään Tarton rauhan jälkeenkin. Heimosotien jälkeen ylioppilaat perustivat Akateemisen Karjala-Seuran, joka ajoi myös heimokansojen vapauttamisen asiaa. Itä-Karjalan kysymys ja karjalaisen väestön vainot hiersivät monta vuotta Suomen ja Neuvosto-Venäjän välejä.

title: Juho Kusti Paasikivi

text: Tarton rauhanneuvotteluissa J. K. Paasikivi toimi Suomen valtuuskunnan johtajana. Monet itsenäisyyden innostamat suomalaiset havittelivat Itä-Karjalaa ja leimasivat Tarton rauhan häpeärauhaksi. Kuitenkin Paasikivi epäili jo tuolloin Suomen menestyneen Tartossa liiankin hyvin. Paasikiven mielestä Suomen raja saattoi pysyä Rajajoella vain 1920-luvulla, jolloin Neuvostoliitto oli vielä heikko. Ansioistaan rauhanneuvottelijana Paasikivi sai helmikuussa 1930 ensimmäisen itsenäisessä Suomessa myönnetyn valtioneuvoksen arvonimen.

title: Martti Siirala

text: Siirala oli yksi Tarton rauha -liikkeen (vuodesta 1995 Tarton rauha ry) perustajista vuonna 1990 ja sen puheenjohtaja alusta saakka sekä myöhemmin sen kunniapuheenjohtaja. Liikkeen tavoitteena on ollut palauttaa Tarton rauhassa määritellyt rajat takaisin. Siiralan ajatuksena ei ollut yksin käsitellä asian herättämiä tunteita, vaan todella vaatia Karjalaa ja muita sodassa menetettyjä alueita palautettavaksi Suomen yhteyteen. Siiralan käsityksen mukaan kansallisen itsetunnon traumaa ei saada korjatuksi yksin käsittelemällä historiallisten vääryyksien herättämiä tunteita, vaan vaatimalla myös noiden vääryyksien oikaisemista.

title: Kutšuk Kainardžin rauha

text: Kutšuk Kainardžin rauha (, ) oli Venäjän keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan allekirjoittama rauhansopimus, joka päätti vuosina 1768-1774 käydyn Venäjän–Turkin sodan. Allekirjoittajina osapuolia edustivat sotamarsalkka Pjotr Rumjantsev ja Muhsinzade Mehmet pašša. Turkkilaisten rauhanneuvottelukunnan johtaja oli Ahmed Resmî Efendi ja venäläisiä edusti Rumjantsevin lisäksi ruhtinas Nikolai Repnin. Rauha nimettiin Bulgariassa olevan Kutšuk Kainardžin kylän mukaan, missä sopimus allekirjoitettiin 21. heinäkuuta 1774.

title: Tarton rauha

text: Tarton rauhan nojalla tuhannet pietarinsuomalaiset muuttivat Suomeen.[26] Petsamon satamalle muodostui sittemmin erittäin merkittävä asema Suomen ulkomaankaupassa Moskovan rauhan ja jatkosodan välisenä aikana.[2]

title: Trianonin rauha

text: Trianonin rauha oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen ympärysvaltojen ja Unkarin välillä solmittu rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 4. kesäkuuta 1920. Unkari menetti rauhan nojalla kaksi kolmannesta entisestä pinta-alastaan ja uusien rajojen ulkopuolelle jäi 3 miljoonaa etnistä unkarilaista. Alueita saivat Itävalta-Unkarista itsenäistynyt Tšekkoslovakia, yhdistynyt eteläslaavien Jugoslavia ja Unkarin naapurimaat Romania ja Itävalta. Rauhansopimus rajoitti myös Unkarin armeijan kokoa ja velvoitti sen maksamaan myöhemmin määrättävän summan sotakorvauksia. Rauhan koettu vääryys määritteli Unkarin sisä- ja ulkopolitiikkaa vielä kauan sen solmimisen jälkeen.

title: Tarton rauha (Viro)

text: Tarton rauha () oli Viron vapaussodan päättänyt rauhansopimus, joka solmittiin Viron ja Neuvosto-Venäjän välillä 2. helmikuuta 1920. Tarton rauhassa Neuvosto-Venäjä tunnusti Viron itsenäisyyden de jure, luopui ikuisiksi ajoiksi oikeudestaan Viron alueeseen ja maksoi Virolle 15 miljoonaa kultaruplaa sotakorvauksena. Lisäksi Viro sai Pietarin kuvernementtiin kuuluneen noin 10 km leveän alueen Narvanjoen itäpuolelta sekä noin 2 000 neliökilometrin suuruisen Petserimaan Pihkovan kuvernementista. Tarton rauhan rajat ovat olleet avoin kiistakysymys Viron ja Venäjän välillä siitä lähtien, kun Viro itsenäistyi uudelleen vuonna 1991..

title: Lapin jääkäripataljoona

text: Tarton rauhansopimus allekirjoitettiin Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä 14.10.1920 ja se astui voimaan vuoden lopussa. Rauhan tultua Käkisalmen läänin Rykmentti oli täyttänyt tehtävänsä ja se hajotettiin 20.4.1921. Sen ensimmäisestä pataljoonasta muodostettiin samalla päivämäärällä Polkupyöräpataljoona 1 ja toisesta Polkupyöräpataljoona 2 kolmannen pataljoonan hajotessa muihin joukko-osastoihin.

title: Valto A. Peiponen

text: Peiponen on ollut Tarton rauha r.y. -nimisen yhdistyksen puheenjohtaja. Hän on innokas kotiseutuharrastaja ja Karjalan palauttamisen kannattaja. Mantsinsaarta perusteellisesti käsittelevä "Laatokan Mantsi Härkäuhrin saari" (1997, toinen painos 2008) on kirja Peiposen kotisaaresta. Hän on julkaissut kaksi lintutieteellistä kirjaa: "Linnun silmin. Lintujen näköaisti, ulkonäkö ja sukupuolivalinta" (2000) ja "Kehrääjälintu ja muita horrostavia lintuja". Neljäs kirja "Itsenäisen Suomen rajat. Tarton rauhan 1920 ja kokonaisen Suomen puolesta" ilmestyi 2014.

title: Tarton rauha (Viro)

text: Tarton rauhassa sovittuja rajoja muutettiin elokuussa vuonna 1944, kun Neuvosto-Viron korkein neuvosto ilmoitti, että joukosta kuntia luovutaan "asukkaiden pyynnöstä". Kunnat siirrettiin Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Viro menetti kolme neljännestä silloisesta Petserimaasta, ja luovutettu alue liitettiin Pihkovan alueeseen. Toinen aluemuutos tehtiin loppuvuodesta 1944, kun Narvajoen itäpuoliset alueet liitettiin Leningradin alueeseen.

title: Belgradin rauha

text: Belgradin rauha oli Osmanien valtakunnan ja Habsburgien Itävallan välinen rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 21. elokuuta 1739. Rauhansopimus päätti Itävallan–Turkin sodan 1737–1739 ja Itävalta irtautui yksipuolisesti liittolaisuudesta Venäjän kanssa Venäjän–Turkin sodassa 1735–1739.

title: Tarton rauha (Viro)

text: Viron ja Venäjän välinen rajasopimus allekirjoitettiin lopulta vasta vuoden 2014 helmikuussa.

title: Karjala-kysymys

text: Keskusteluissa palauttajat ovat pitäneet Pariisin rauhansopimusta 1947 pakkorauhana. Tämän vuoksi keskustelussa nostetaan esille Tarton rauhansopimus, joka palauttajien retoriikassa käsitetään tasapuolisten sopijaosapuolten sopimukseksi ja tästä syystä moraalisesti oikeampana pidetty. Perusteluksi esitetään myös, että Tarton rauha on ensimmäinen itsenäisen Suomen tekemä rajasopimus. Tämä yksinään ei juridisesti päde, koska Pariisin rauha on Suomen viimeisin rajat määritellyt valtioiden hyväksymä rauhansopimus. Suomen virallisen kannan mukaan niitä ei ole tarpeen muuttaa. Saman kannan mukaan mikään sopimus ei toisaalta estä muuttamaan rajoja, jos yhteistä tahtoa Suomella ja Venäjällä riittäisi.

title: Aachenin rauha

text: Aachenin rauha (, , ) oli Itävallan perimyssodan päättänyt rauhansopimus. Sopimuksen laati neuvosto, joka kokoontui Aacheniin 24. huhtikuuta 1748. Sopimus allekirjoitettiin 18. lokakuuta 1748.

title: Viron vapaussota

text: Tarton rauha solmittiin Tartossa 2. helmikuuta 1920. Neuvosto-Venäjä oli tarjonnut rauhanneuvotteluja jo elokuussa 1919, mutta tarjous ei ollut käynyt virolaisille. Syyskuussa neuvottelut aloitettiin, mitä Neuvosto-Venäjä tehosti hyökkäämällä samanaikaisesti. Maiden välillä solmittiin aselepo vasta 31. joulukuuta 1919 ja rauha solmittiin 2. helmikuuta 1920.

title: Tarton rauha (Viro)

text: Viron itsenäistyttyä vuonna 1991 rajoista syntyi kiista. Venäjä ei ole tunnustanut Tarton rauhaa eikä siinä sovittua Viron itärajaa. Venäläisen näkemyksen mukaan Tarton rauhansopimuksen velvoitteiden jatkuvuus katkesi, kun Viro liittyi vapaaehtoisesti Neuvostoliittoon, eikä Venäjä tunnusta Viroa vanhan Viron tasavallan seuraajavaltioksi. Viron ja Venäjän ulkoministerit Siim Kallas ja Jevgeni Primakov neuvottelivat rajakysymyksestä Petroskoissa marraskuussa 1996. Näissä neuvotteluissa sovittiin, että Viro tyytyy neuvostoaikaisiin rajoihin eikä enää vetoa Tarton rauhansopimukseen myöhemmin allekirjoitettavassa rajasopimuksessa. Rajasopimuksen sisältö vahvistettiin vuonna 1999, mutta sitä ei tuolloin solmittu lopullisesti. Viron ja Venäjän ulkoministerit allekirjoittivat rajasopimuksen toukokuussa 2005, ja Viron riigikogu ratifioi sen heinäkuussa. Venäjän mukaan sopimus oli kuitenkin mahdotonta viedä läpi duumassa, koska riigikogu oli viitannut päätöksensä johdantotekstissä Tarton rauhansopimukseen. Venäjä ehdotti uusia sopimusneuvotteluja vuonna 2006, mutta Viro piti niitä tarpeettomina.

title: Haminan rauha

text: Haminan rauha oli Ruotsin ja Venäjän välinen rauhansopimus, joka allekirjoitettiin 17. syyskuuta 1809 Haminassa, nykyisen Johanneksen kirkon paikalla sijainneessa linnoituksen komendantin virka-asunnossa. Rauha päätti 21. helmikuuta 1808 alkaneen Suomen sodan.

title: Tarton rauha

text: Yhteisymmärryksen syntyyn myötävaikuttivat Suomen valtuuskuntaan kuuluneen sosiaalidemokraattien edustajan Väinö Tannerin käymät luottamukselliset yksityiskeskustelut Venäjän valtuuskuntaan kuuluneen Platon Keržentsevin kanssa. Tannerin ohella vain Paasikivi tiesi näistä keskusteluista. Tanner vihjasi Keržentseville, että Petsamon saaminen oli suomalaisille ensisijaista Repolan ja Porajärven säilyttämiseen nähden. Tannerin ehdotuksesta Venäjän valtuuskunta esitti viimeisenä tarjouksenaan näiden alueiden vaihtamista, mihin suomalaiset suostuivat 7. syyskuuta.[20][19] Yleisen mielipiteen painostama ulkoministeri Holsti vaati vielä sähkeessään pitämään kiinni Repolasta ja Porajärvestä, mutta Suomen valtuuskunta ei halunnut enää repiä auki kuukausien työn jälkeen syntynyttä sovintoa. Viimeiset erimielisyydet koskivat rajan kulkua Petsamon Kalastajasaarennossa sekä Venäjän vaatimien Suomenlahden ulkosaarten kohtaloa. Vladimir Leninin johtama bolševikkipuolueen politbyroo määräsi 2. lokakuuta edustajansa solmimaan mahdollisimman pikaisesti rauhan sekä Puolan että Suomen kanssa. Rauhansopimus allekirjoitettiin lopulta Tartossa 14. lokakuuta 1920, kaksi päivää Neuvosto-Venäjän ja Puolan välisen aseleposopimuksen jälkeen.[21]

title: Lähi-idän taistelut (ensimmäinen maailmansota)

text: Venäjän keisarikunnan sotatoimet alueella päätti Erzincanin aselepo 5. joulukuuta 1917 ja Venäjän vallankumousneuvosto vetäytyi sodasta lopullisesti allekirjoitettuaan Brest-Litovskin rauhan 3. maaliskuuta 1918. Armenialaiset osallistuivat Tranzonin rauhankokoukseen 14. maaliskuuta 1918, minkä tuloksena allekirjoitettiin Batumin sopimus 4. kesäkuuta. Ottomaanit hyväksyivät Mudrosin aseleposopimuksen 30. lokakuuta ja Sevresin rauhansopimus allekirjoitettiin 10. elokuuta 1920 ja edelleen Lausannen sopimus 24. heinäkuuta 1923.

title: Satakuntalainen Osakunta

text: Satakuntalaisella Osakunnalla on ystävyysjärjestöjä sekä Uppsalan että Tarton yliopistossa. Uppsalan yliopistossa ystävyysjärjestö on , jonka kanssa ystävyyssopimus allekirjoitettiin 1.5.1946. Tarton yliopistossa Satakuntalaisella Osakunnalla on kaksi ystävyysjärjestöä: , jonka kanssa ystävyyssopimus allekirjoitettiin 24.3.1962, ja , jonka kanssa ystävyyssopimus allekirjoitettiin 27.10.1990. Ystävyyssopimus ÜS Raimlan kanssa allekirjoitettiin sen ollessa pakolaisylioppilasjärjestö Ruotsissa. Yhteistyö ÜS Veljeston kanssa alkoi 1920-luvulla, mutta ystävyyssopimuksen allekirjoittaminen siirtyi erinäisistä syistä aina vuoteen 1990 saakka.

title: Tarton rauha (Viro)

text: Viro ja Neuvosto-Venäjä tunnustivat toistensa itsenäisyyden ja poliittisen järjestelmän "de jure". Virossa itsenäisyyden julistuspäivänä 24. helmikuuta 1918 ollut Venäjän valtion omaisuus jäi Virolle. Viro palautti kuitenkin 10 000 ottamaansa sotavankia sekä sodassa valloitettua tavaraa, joihin lukeutui muun muassa 12 laivaa, 16 veturia ja 699 junanvaunua. Neuvosto-Venäjä maksoi Virolle sotakorvauksina 15 miljoonaa kultaruplaa, ja lisäksi Viro sai oikeuden käyttää 28 350 hehtaaria venäläistä metsää rajan tuntumasta. Vielä tämän lisäksi Viro sai rakennuttaa rautatien Moskovaan. Venäläisten sotavankien palauttaminen alkoi vuoden 1920 huhtikuussa. Vangit vapautettiin 200–300 henkilön erissä. Tarton rauha oli ensimmäinen, joka solmittiin Neuvosto-Venäjän ja Venäjästä irrottautuneen maan välillä, ja se oli ensimmäinen aukko Neuvosto-Venäjää ympäröivien vihamielisten valtioiden joukossa. Lenin kuvaili Tarton rauhaa ikkunaksi, jonka venäläiset työläiset olivat avanneet Länsi-Eurooppaan.

title: Gentin rauha

text: Gentin rauha () solmittiin vuoden 1812 sodan päätteeksi 24. joulukuuta 1814 Yhdysvaltain ja Ison-Britannian välille. Rauhansopimus allekirjoitettiin Gentissä, Belgiassa.

title: Tarton rauha

text: Mielipiteet Tarton rauhasta olivat ristiriitaisia. Monet aikalaisista eivät olleet tyytyväisiä sopimukseen, joka jätti Itä-Karjalan kokonaan Neuvosto-Venäjälle. Osa oikeistoa vastusti lisäksi yleensäkin sopimusten tekemistä epäluotettavina pidettyjen bolševikkien kanssa, joiden vallan he uskoivat pian romahtavan. Pettyneiden keskuudessa sopimusta kutsuttiin ”häpeärauhaksi”. Repolan väliaikainen nimismies Bobi Sivén ampui itsensä vastalauseena pitäjän luovutukselle tammikuussa 1921 ja kohosi heimoaatteen kannattajien marttyyriksi. Tarton rauha esti Suomea tukemasta talvella 1921–1922 puhjennutta Itä-Karjalan kansannousua, joka kukistettiin pian. Pettymys synnytti Suomessa yhteiskunnallista liikehdintää, jonka johti muun muassa Akateemisen Karjala-Seuran perustamiseen. Myöhemmän historian valossa Tarton rauhanehdot on usein nähty hyvinkin edullisina Suomelle. Neuvotteluvaltuuskuntaa johtanut J. K. Paasikivi arvioi vuosia myöhemmin, että Tarton rauha oli Suomelle ”liian hyvä kestääkseen”.[14]

title: Tarton rauha

text: Talvisodan jälkeen Tarton rauha korvattiin vuonna 1940 Moskovan rauhalla ja 1947 Pariisin rauhalla, joissa Suomi joutui luovuttamaan huomattavasti alueitaan Neuvostoliitolle. Jotkut Karjalan palautuksen kannattajat ovat myöhemmin vaatineet Tarton rauhan rajojen palauttamista.

title: Tarton rauha

text: Rauhanneuvottelut alkoivat Viron Tartossa 12. kesäkuuta 1920. Neuvottelut käytiin Tarton yliopiston opiskelijajärjestö Eesti Üliõpilaste Seltsin talossa. Suomen valtuuskuntaa johti J. K. Paasikivi. Valtuuskunta koostui samoista henkilöistä kuin aiemmin asetettu komitea, joka oli valmistellut Suomen rauhanehdot. Puheenjohtajuutta oli alkuaan tarjottu Carl Enckellille, mutta hän kieltäytyi, koska vastusti rauhan solmimista bolševikkien kanssa. Kun jäsenten näkemykset Itä-Karjalan Suomeen liittämisen tarpeellisuudesta vaihtelivat, Paasikiven komitea oli kompromissina ajatellut vaatia itäkarjalaisille oikeutta päättää kansanäänestyksellä kuulumisesta joko Suomeen tai Venäjään. Ulkoministeri Holsti sen sijaan antoi Suomen valtuuskunnalle tavoitteeksi vetää itäraja Laatokan–Syvärin–Äänisen–Vienanmeren linjalle sekä liittää Petsamo ja koko Kuolan niemimaa Suomeen.[15] Ainoastaan vaatimukset Kirjasalosta tai Inkerinmaasta jätettiin sivuun, koska niiden tavoittelua ei pidetty realistisena Pietarin läheisen sijainnin vuoksi. Inkeriläisille päätettiin suositella kulttuuriautonomiaa.[18]


query: Milloin Stan Laurel kuoli?

title: Stan Laurel

text: Stan Laurel (oikealta nimeltään Arthur Stanley Jefferson; 16. kesäkuuta 1890 – 23. helmikuuta 1965) oli brittiläinen näyttelijä ja koomikko, joka tunnetaan erityisesti Ohukainen ja Paksukainen -elokuvien Ohukaisen roolista.

title: Keitosta pähkinöihin

text: Keitosta pähkinöihin () on vuonna 1928 valmistunut yhdysvaltalainen lyhyt mykkäelokuva, jonka pääosissa nähdään Ohukainen ja Paksukainen eli Stan Laurel ja Oliver Hardy.

title: Kaksi lippua Broadwaylle

text: Kahden herkkukaupan omistajan roolia (Charles Dalen näyttelemä Leo ja Joe Smithin näyttelemä Harry) alun perin tarjottiin Stan Laurelille ja Oliver Hardylle, jotka joutuivat kieltäytymään rooleista Laurelin sairastelun takia. Warner Brothers julkaisi elokuvan DVD:llä 2. syyskuuta 2011.

title: Stan Laurel

text: Stan Laurelin ensiesiintyminen tapahtui vuonna 1917 elokuvassa Nuts in May. Filmissä esiintyi myös Laurelin silloinen avovaimo Mae Dahlberg.

title: Stan Laurel

text: Vuonna 1933 Laurel tapasi Ruth Rogersin. He alkoivat tapailla toisiaan illanvietoissa. Rogers virallisti eronsa edellisestä miehestään lokakuussa 1933. Asiat saivat ikävän käänteen, kun Laurelin veli, joka oli muuttanut USA:han, kuoli hammaslääkärioperaatiossa. Huhtikuussa 1934 Laurel ja Rogers menivät naimisiin. Vuonna 1935 alkoivat Laurel ja Oliver Hardy kuvata elokuvaa Bonnie Scotland. Ruth-vaimo vieraili usein kuvauspaikalla ja antoi ideoita ja vinkkejä seuraavaan elokuvaan Way Out West. 1936 avioliitto päätyi eroon. Asiat mutkistuivat entisestään, kun Laurelin entinen avopuoliso Mae Dahlberg haastoi hänet oikeuteen elatusmaksuista. Dahlberg väitti, että oli ollut Laurelin virallinen puoliso vuosina 1918–1925. Tämän lisäksi Laurelin työsopimus päättyi. Laurel ei halunnut jatkaa Roach Studiolla, mutta Hal Roach vaati häntä tekemään niin. Kompromissina Laurel perusti oman Stan Laurel Production Company</i>n, joka teki filmejä Roachille. Ensimmäinen Companyn elokuva oli Swiss Miss.

title: Stan Laurel

text: Ensimmäinen koulu, johon Laurel meni, sijaitsi Gainfordissa. Myöhemmin hän meni Kuningas Jamesin Grammar Schooliin Bishop Aucklandissa, Tynemouthissa, ja opiskeli myös Glasgow'ssa, jossa valmistui. Laurel aloitti työt Metropol Theatressa, jossa myös hänen isänsä työskenteli. Isä kehotti Laurelia pyrkimään teatterin johtajistoon, mutta hänellä oli muita suunnitelmia.

title: Stan Laurel

text: Stan Laurelin ja Oliver Hardyn ensimmäinen yhteinen kohtaus valkokankaalla oli elokuvassa The Lucky Dog vuonna 1921. He esiintyivät myös Hal Roachin filmissä Forty-Five Minutes From Hollywood vuonna 1926, ja ensimmäinen yhteinen "virallinen" elokuva oli The Second Hundred Years (1927). Tästä alkoi Ohukaisen ja Paksukaisen, Laurelin ja Hardyn, kolmekymmenvuotinen yhteistyö.

title: Ranskan muukalaislegioona

text: Myös Stan Laurel ja Oliver Hardy värväytyivät legioonaan Ohukainen ja Paksukainen-elokuvassa Muukalaislegioonan monnit.

title: Stan Laurel

text: Ennen kuolemaansa Laurel oli puhunut hoitajalle hiihtämisestä. Hoitaja oli sanonut Laurelille ettei tiennyt tämän harrastavan hiihtoa, johon tämä oli vastannut (karkeasti suomennettuna): "En minä harrastakaan, mutta mieluummin olisin hiihtämässä kuin tässä!" Muutamaa minuuttia myöhemmin hoitaja oli huomannut Laurelin kuolleen rauhallisesti nojatuoliinsa; puheet hiihtämisestä jäivät hänen viimeisiksi sanoikseen.[2]

title: Stan Laurel

text: Oliver Hardyn kuoltua elokuussa 1957 Stan oli liian heikossa kunnossa ottaakseen osaa ystävänsä hautajaisiin. Kysyttäessä asiasta Stan vastasi "Babe ymmärtäisi" (Babe oli Oliver Hardyn yleinen lempinimi). Stan sanoikin myöhemmin: "Maailma on menettänyt neron, minä olen menettänyt parhaan ystäväni."

title: Stan Laurel

text: Hardyn kuoleman jälkeen Stan kieltäytyi enää esiintymästä televisiossa ja elokuvissa, mutta tapasi usein ihailijoitaan kotonaan ja keskusteli heidän kanssaan hänen ja Hardyn yhteisistä elokuvista.

title: Stan Laurel

text: Ryhmä matkusti Yhdysvaltoihin vuosina 1910 ja 1913, mutta hajosi lopulta. Laurel ja muutama hänen näyttelijätoverinsa kokeilivat onneaan Vaudeville-teatterissa. Vuodesta 1916 vuoteen 1918 hän oli samassa ryhmässä Alice ja Baldwin Cooken kanssa, joista tuli hänen elinikäisiä ystäviään. Oltuaan mukana tekemässä elokuvaa Nuts in May vuonna 1917 hän päätti jäädä oleskelemaan Yhdysvaltoihin.

title: Stan Laurel

text: 31. joulukuuta 1931 hän alkoi filmata elokuvaa Muuttomiehet pulassa, yhtä kehutuimmista filmeistään. Elokuva voitti parhaan lyhyen komedian Oscarin vuonna 1932. Laurel ja Oliver Hardy perheineen vetäytyivät lomalle, joka olikin hyväksi ja teki välimatkaa innokkaisiin mutta tunkeileviin fanijoukkoihin. Matkan aikana Laurelista ja Hardysta tuli parhaat ystävykset. Laurel sanoikin myöhemmin Hardysta: "Hän oli minulle kuin veli. Me pidimme toisiamme älykkäinä ja kunnioitimme toistemme mielipiteitä. Hassua, ettemme oppineet tuntemaan toisiamme kunnolla ennen kuin teimme yhteisiä matkoja ja kiertueita. Elokuvien tekeminen oli raakaa, täyttä työtä, vaikka toki hauskaakin. Elokuvien tekemisen välillä emme nähneet toisiamme juuri koskaan. Hänen studioiden ulkopuolinen elämänsä keskittyi urheiluun ja minä tein työtä kaiken aikaa. Jopa sen jälkeen, kun filmaukset olivat ohi, jäin mielelläni leikkaamaan elokuvaa. Hän taas ei ollut sellaisesta kiinnostunut. Meillä ei ollut koskaan mitään erimielisyyksiä, ei koskaan."

title: F. Richard Jones

text: Stan Laurel oli F. Richard Jonesin ihailija.

title: Anita Garvin

text: Tummahiuksinen Garvin nähtiin noin sadassa elokuvassa vuosina 1924–1940. Suurin osa näistä elokuvista oli Hal Roachin komedioita. Garvinin näyttelijäura alkoi jo 12-vuotiaana vaudeville-näyttämöillä. Parhaiten hänet muistetaan rooleistaan Ohukainen ja Paksukainen -komedioissa, joissa hän useimmiten näytteli ihastuttavaa, mutta sangen ovelaa rouva Laurelia esimerkiksi lyhytfilmeissä "Juhlijat" (1930) ja "Pää pystyyn!" (1931). Garvin olikin Mae Buschin ohella yksi käytetyimpiä naisesiintyjiä Stan Laurelin ja Oliver Hardyn elokuvissa, ja hän oli Laurelin läheinen ystävä myös siviilielämässä. Garvin näytteli myös esimerkiksi monissa Charley Chasen elokuvissa, useimmiten tämän vaimoa.

title: Tanssikoulu

text: Tanssikoulu ("The Dancing Masters") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1943, ja sen pääosissa esiintyivät Stan Laurel ja Oliver Hardy. Elokuvassa Stan ja Ollie esittävät tanssikoulun omistajia, jotka pyrkivät auttamaan aloittelevaa keksijää Grant Lawrencea rahoituksen hankkimisessa. Muiden keinojen epäonnistuttua pyritään rahaa hankkimaan Stanin tapaturmavakuutuksen avulla.

title: Muuttomiehet pulassa

text: Muuttomiehet pulassa () on Oliver Hardyn ja Stan Laurelin lyhytelokuva vuodelta 1932. Elokuvassa Hardy ja Laurel näyttelevät muuttofirman omistajia, joiden tehtävänä on automaattipianon kuljettaminen jyrkkien portaiden yläpäässä sijaitsevaan osoitteeseen. "Muuttomiehet pulassa" sai parhaan lyhytelokuvan Oscar-palkinnon.

title: Stan Laurel

text: Hän oli myös avoliitossa Mae Charlotte Dahlbergin kanssa vuodesta 1918 vuoteen 1925. Hän tapasi Dahlbergin vuonna 1918, ja heistä tuli teatterissa vastanäyttelijät. Taiteilijanimi Stan Laurel oli Dahlbergin keksintö. Kun pari oli tehnyt ensimmäisen yhteisen elokuvansa Nuts in May</i>n, Universal Studios tarjosi Laurelille pienimuotoista työsopimusta, jonka hän hyväksyi.

title: Madame Mystery

text: Madame Mystery on vuonna 1926 ensi-iltansa saanut Richard Wallacen ja Stan Laurelin ohjaama yhdysvaltalainen lyhytelokuva, jonka pääosassa on Theda Bara. "Madame Mystery" on genreltään komedia, ja sen tuotti Hal Roach Studios.

title: Stan Laurel

text: Stan Laurel kuoli helmikuussa 1965. Hänet on haudattu Forest Lawn Memorial Park -hautausmaalle Hollywood Hillsiin, Los Angelesiin, Kaliforniaan.

title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Stan Laurel oli kehittänyt roolihahmonsa valmiiksi jo ensimmäisiin yhteisiin elokuviin, mutta Ollie-hahmon kehittely oli silloin vielä kesken. Ensimmäisten filmien käsikirjoituksetkaan eivät juuri hyödyntäneet roolien välistä jännitettä. Ensimmäinen kohtaus, jossa asetelma on näkyvissä, on elokuvassa "Do Detectives Think?" (1927): etsivinä liikkuva pari tulee leuhkoina päällikkönsä luokse niin että Stan asettuu tämän pöydälle siirtämällä siinä olevan paperipiikin tuolille. Stan taas astelee varmoin askelin päällikön tuolille ja istuu paperipiikkiin. Laurel kertoi myöhemmin, että hahmojen kehittämisessä ratkaiseva oivallus oli esittää todella typeriä mutta itsevarmoja tyyppejä. Yleinen käsitys on, että Laurel työskenteli elokuvien kehittelyssä ja harjoittelussa uutterammin kuin Hardy.

title: Oliver Hardy

text: Oliver Norvell Hardy (18. tammikuuta 1892 Harlem, Georgia – 7. elokuuta 1957 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, tukevampi osapuoli kaksikosta Ohukainen ja Paksukainen ("Laurel and Hardy"). Hardy aloitti esiintymisuransa poikana laulamalla, ja esiintyi lyhytfilmeissä vuodesta 1913. Yhteistyö Stan Laurelin kanssa alkoi lyhytelokuvasta "The Lucky Dog". Vuosina 1927–1940 Laurel ja Hardy tekivät 16 pitkää elokuvaa ja yli 60 lyhytelokuvaa.

title: New Romneyn rautatieasema

text: New Romneyn asemalla vuonna 1947 järjestetyn Dungenessin radan uudelleen avaamisen kunniaksi järjestetyssä seremoniassa esiintyivät myös näyttelijät Stan Laurel ja Oliver Hardy.

title: Stan Laurel

text: Luokka:Hollywood Walk of Fame Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Brittiläiset koomikot Luokka:Vaudeville-esiintyjät Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1965 kuolleet Luokka:SAG-palkinnon saajat

title: Stan Laurel

text: Laurel oli naimisissa neljän eri naisen kanssa, joista yhden kanssa kaksi kertaa.

title: Stan Laurel

text: Laurel koki, että Roach Studios rajoitti hänen luomisvoimaansa. Hän pyysi ystäviään Alice ja Baldwin Cookea studioille töihin. 1930 Laurelin vaimo synnytti pojan. Poika syntyi keskosena, kaksi kuukautta liian aikaisin, ja kuoli yhdeksän päivää syntymänsä jälkeen. Masentunut Laurel alkoi filmata elokuvaa nimeltä Pardon Us.

title: Stan Laurel

text: 16-vuotiaana Laurel pyrki töihin E. Pickardin teatteriin. Työhaastattelu meni kohtuullisesti. Vaikka Laurelin isä ei pitänyt ajatuksesta, hän suositteli pojalleen keskittymistä komediaan. Vuonna 1907 Laurel liittyi kiertävään teatteriryhmään, ja lopulta hänestä tuli sivuosanäyttelijä Fred Karnon kiertävään teatteriin. Hänestä tuli pian ryhmän tähtinäyttelijän, Charles Chaplinin sijainen ja varanäyttelijä.

title: Stan Laurel

text: 1. tammikuuta 1938 Laurel avioitui Vera Illiana Shuvalovan kanssa. Ruth Rogers lensi "tapaamaan" heitä heidän kuherruskuukautensa aikana, ja nosti mellakan pystyyn sanoen ettei heidän eroaan ollut käsitelty loppuun. Pari erosikin jo toukokuussa 1940.

title: Stan Laurel

text: 10. joulukuuta 1927 syntyi Laurelin tytär Lois. Lois kuoli 89-vuotiaana 27. heinäkuuta 2017.[1] 1929 Laurel ja Hardy siirtyivät mykkäfilmien teosta äänielokuviin. Heidän ensimmäinen äänielokuvansa oli Ristiriitoja.

title: Stan Laurel

text: Laurel syntyi 16. kesäkuuta 1890 isovanhempiensa kotona Ulverstonissa, Englannissa. Hän oli toiseksi vanhin viidestä sisaruksesta. Hänen isänsä A.J. Jefferson teki erinäisiä töitä teattereissa, ja hänen äitinsä oli näyttelijä. Laurel eli isovanhempiensa kanssa kuusivuotiaaksi asti, muutti sitten isänsä luokse ja aloitti koulun. Teatteri viehätti häntä jo lapsena.


query: Milloin Andrzej Jan Gołota on syntynyt?

title: Andrzej Gołota

text: Andrzej Gołota (tunnetaan kansainvälisesti nimellä Andrew Golota, s. 5. tammikuuta 1968 Varsova, Puola) on puolalainen ammattinyrkkeilijä, jolla on ollut monia rajuja yhteenottoja aikansa hallitsevien mestareiden kanssa.

title: Andrzej Gołota

text: Uransa ensimmäiseen valtaliittojen mestaruusotteluun Golota pääsi vuonna 1996. Vastakkaisessa kulmauksessa oli hallitseva raskaansarjan maailmanmestari Riddick Bowe. Bowe ei ottanut Golotaa vakavasti ja tuli miesten väliseen ensimmäiseen otteluun painavampana kuin koskaan aiemmin urallaan. Golota ei ollut koskaan aiemmin uralaan kohdannut hallitsevaa - tai entistä maailmanmestaria. Golota tunnettiin likaista otteistaan kehässä. Aiemmin urallaan Golota oli puskenut erästä vastustajaansa päähän ja toista vastustajaansa Golota oli purrut.[1] Kehätuomarina toiminut Wayne Kelly varoitti Golotaa rikkeistä, johon Golota vastasi: "teen mitä minun on tehtävä voittaakseni".[1] Itse ottelussa Golota löi Boewa vyön alle neljännessä erässä, kuudennessa erässä ja kahdesti seitsemännessä erässä jonka jälkeen Kelly diskasi Golotan.[1] Tämän jälkeen kehässä puhkesi väkivaltainen mellakka valkoisten, pääosin puolalaistaustaisten Golotan kannattajien ja pääosin mustien Bowen kannattajien välillä.[2] Mellakan jonka seurauksena Golotan kulmamiehenä toiminut Lou Duva jouduttiin viemään sairaalaan.[3]

title: Andrzej Gołota

text: Vuonna 1992 Gołota siirtyi ammattilaiseksi ja voitti kolmieräisessä ensiottelussaan Roosevelt Shulerin.

title: Andrzej Gołota

text: Miesten välisessä uusintaottelussa kehätuomarina toimi Eddie Cotton. Kamppailun toisessa erässä Golota sai lyötyä Boewn kanveesiin. Golota myös puski Bowea päähän toisessa erässä ja Golota menetti tämän vuoksi pisteen.[4] Ottelun neljännessä erässä Bowe onnistui kaatamaan Golotan kanveesiin kovalla oikean käden iskulla. Neljännen erän viimeisellä minuutilla Golota sai varoituksen vyön alle suuntautuneesta iskusta. Golota sai tämän jälkeen ottelun miltei täydellisesti hallintaansa kunnes löi yhdeksännessä erässä kaksi lyöntiä Boewn vyön alle ja tuli diskatuksi ajassa 2.58 yhdeksättä erää.[4]

title: Andrzej Gołota

text: Yhdeksännessä erässä katsomossa syntyi tappelu.[6] Erässä Ruiz hyökkäsi rohkeasti.[6] Erän lopussa Ruiz täräytti perille vasen - oikea kombinaation johon Golota vastasi kovalla vasemmalla joka osui mestarin leukaan.[6]

title: Andrzej Gołota

text: Gołota voitti amatööriurallaan 111 ottelua. Amatööriura huipentui vuonna 1988 Soulin olympialaisiin, joissa hän voitti pronssia raskaassa sarjassa (91 kilogrammaa). Vuoden 1989 Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän voitti niin ikään pronssia. Gołota voitti muitakin amatööriturnauksia, mutta vuonna 1991 hän muutti Yhdysvaltain Chicagoon. Hänen vaimonsa on asunut Yhdysvalloissa 9-vuotiaasta saakka.

title: Andrzej Gołota

text: Seisemännessä erässä Golota ei saanut käsiään liikkeelle.[6] Myös kahdeksannen erän Ruiz voitti Golotan passiivisuudesta johtuen.[6] Erän aikana Neuman ajoi Ruizin avustajan katsomoon.[6] Stone käyttäytyi erän aikana kulmauksessa lapsellisen huvittavasti.[6]

title: Andrzej Gołota

text: Ei otellut ensimmäisellä kierroksella Voitti Svilen Rusinovin (Bulgaria) 5–0 Voitti Harold Obungan (Kenia) 5–0 Hävisi Baik Hyun-Manille (Etelä-Korea) tuomaripäätöksellä (RSC 2)

title: Andrzej Duda

text: Vuonna 1994 Duda meni naimisiin saksan kielen opettaja Agata Kornhauserin kanssa. Heillä on tytär Kinga, joka on syntynyt vuonna 1995. Agatan isä on puolalainen runoilija ja kirjallisuuskriitikko Julian Kornhauser.

title: Julian Wojtkowski

text: Julian Andrzej Wojtkowski (s. 31. tammikuuta 1927 Poznań) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Lublinin hiippakuntaan Piotr Kałwa 25. kesäkuuta 1950. Hänet nimitettiin Warmian hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Murustagan titulaaripiispaksi 17. elokuuta 1969. Pääkonsekraattorina toimi Stefan Wyszyński, jota avustivat Józef Drzazga ja Jan Władysław Obłąk.

title: Andrzej Gołota

text: Otellessaan Tysonia vastaan Golota lopetti tuntemattomasta syystä nyrkkeilyn toisen erän jälkeen, ja luovutti.[5] Myöhemmin tuomio muutettiin no contest - ei tulosta, sillä Tyson kärähti Marihuanasta huumetesteissä ottelun jälkeen.

title: Janne Leino

text:
Vuonna 2005 Janne vieraili Tammelan veteraanikuoron julkaisemalla Tammelan järvet-levyllä jossa oli mukana myös joitakin tunnettuja muusikoita kuten Erkki Liikanen ja Timo Tervomaa.
Lisäksi Janne sanoitti pari kappaletta levylle, joista yhden Janne esitti itse. Janne on päässyt myös vierailemaan Meiju Suvaksen levyllä Missä milloin vaan ja Pauli Haapalaisen levyllä Kaikille tähdet loistaa.

title: Andrzej Gołota

text: Andrew Golota palasi kesäkuussa 2007 nyrkkeilykehään, ja voitti paluuottelussaan yhdysvaltalaisen Jeremy Batesin, joka toimii siviiliammatissaan pankkiirina. Myöhemmin samana vuonna hän kohtasi Mike Tysonin uran vuonna 2005 päättäneen Kevin McBriden. McBride pisti Golotan ahtaalle: Hän työntyi etummaisen suoransa turvin lähiotteluun, jossa iski Golotaa koukuilla päähän. Golota onnistui voittamaan ottelun 6.erässä McBriden silmäkulmavamman seurauksena.

title: Andrzej Gołota

text: Golota kohtasi viime ottelussaan yhdysvaltalaisen Ray Austinin luovuttaen ensimmäisen erän jälkeen vedoten kipeään käsivarteen.[7]

title: Janne Ahonen

text:
(muut palkintosijat kolme hopeaa, ja kaksi pronssia), (mäkiviikoilla yhteensä yhdeksän osakilpailuvoittoa)
Janne Ahonen avioitui Tiia Monica Ahosen (o.s. Jakobsson) kanssa vuonna 2004. Ahosilla on vuonna 2001 syntynyt, julkisuudessakin jo esiintynyt Mico-poika ja toinen, vuonna 2008 syntynyt poika. Janne Ahosen nuorempi veli Pasi Ahonen (s. 17. toukokuuta 1981) on myös entinen mäkihyppääjä ja osallistui urallaan kahteen maailmancupin osakilpailuun.

title: Andrzej Bachleda-Curuś (nuorempi)

text: Andrzej Bachleda-Curuś (s. 9. tammikuuta 1975 tai 1. syyskuuta 1975 Zakopane) on puolalainen alppihiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Start Zakopane -seuraa. Myös hänen isänsä Andrzej ja setänsä Jan Bachleda-Curuś ovat olympiatason alppihiihtäjiä.

title: Don King

text: Suuren mittakaavan otteluiden järjestämisen lisäksi King kokosi 1970-luvulla oman tallinsa nimiin nimekkään joukon tuon ajan huippunyrkkeilijöitä kuten Larry Holmes, Wilfred Benitez, Roberto Duran, Salvador Sanchez, Wilfredo Gómez ja Alexis Arguello. Seuraavina vuosikymmeninä hänen haaviinsa tarttui lisää aikojensa ehdottomia huippunimiä kuten Mike Tyson, Evander Holyfield, Julio César Chávez, Aaron Pryor, Bernard Hopkins, Ricardo Lopez, Felix Trinidad, Terry Norris, Carlos Zarate, Azumah Nelson, Andrzej Gołota, Mike McCallum ja Meldrick Taylor.

title: Andrzej Gołota

text: Golotan suurin ongelma on ollut henkinen puoli. Tästä kertoo mm avauserän tappio yhdysvaltalaiselle Lamon Brewsterille, jota vastaan hän lähti vahvana ennakkosuosikkina. Brewster hyökkäsi kuitenkin tapojensa vastaisesti nopeasti Golodan kimppuun, ja iski puhtaalla koukulla tämän kanveesiin. Golota nousi helposti ylös, mutta joutui uudelleen ryöpytyksen kohteeksi, ja hurjan iskuisarjan seurauksena hän lensi milti ulos kehästä. Golota nousi helposti jaloilleen, mutta hänen jalkansa jähmettyivät Brewsterin hyökätessä, ja hän kaatui kolmannen kerran. Ottelun jälkeen Golota vetäytyi pariksi vuodeksi nyrkkeilykehistä.

title: Andrzej Gołota

text: Vuonna 2008 Golota voitti Mike Mollo nimisen tulokkaan pistein 12 eräisessä ottelussa.

title: Andrzej Czaja

text: Andrzej Czaja (s. 12. joulukuuta 1963 Olesno) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki Opolen hiippakuntaan diakoniksi Gerard Alfons Kusz 25. lokakuuta 1987 ja papiksi Jan Bagiński 11. toukokuuta 1988. Hänet nimitettiin saman hiippakunnan johtoon 14. elokuuta 2009, ja piispaksi vihkiminen seurasi 29. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfons Nossol, jota avustivat Damian Zimoń, Jan Wieczorek ja Jan Bagiński.

title: Andrzej Gołota

text: Gołotan ottelutulokset vuoden 1988 olympialaisissa olivat seuraavat:

title: Andrzej Gołota

text: 24.10.2009 Golota kohtasi puolalaisen Tomasz Adamekin. Golota hävisi viisieräisen kamppailun jokaisen erän häviten teknisellä tyrmäyksellä viidennessä erässä.

title: Andrzej Gołota

text: Myöhemmin urallaan Gołota otteli klassikoksi muodostuneita otteluita muun muassa Mike Tysonin, Lennox Lewisin, Lamon Brewsterin ja Michael Grantin kanssa. Gołota on päässyt urallaan useasti titteliotteluun, mutta niissä hän on hävinnyt. Golota on otellut myös Chris Byrdin kanssa tasaisen ottelun tämän ollessa IBF liiton mestari. Golota otteli pian Byrd matsin jälkeen John Ruizin kanssa, mutta hävisi tuomariäänin.

title: Elmer Diktonius

text: Diktoniuksen tunnetuimpia teoksia on "Janne Kubik" (1932; tekijän itsensä suomentamana "Janne Kuutio"). Alaotsikon "Ett trädsnitt i ord" (suom. "Puupiirros sanoin") mukaan teos kertoo kuvamaisin katkelmin Jannesta, joka kulkee historian pyörteissä milloin punakaartilaisena, milloin tukkijätkänä, milloin pirtutrokarina. Tässä suhteessa hänessä voi nähdä yhtäläisyyksiä F. E. Sillanpään "Hurskaan kurjuuden" Toivolan Juhaan, joka myös ajautuu olosuhteiden uhrina punakaartiin. "Janne Kubik" nosti esiin Suomen sisällissodan punaisen päähenkilön kautta, joskin Janne hahmona on kaikkea muuta kuin ihanteellinen kuva punakaartilaisesta. Samoin Jannen myöhempi elämä puukkosankarina ("Suomalainen tango"), lapualaiskyyditsijänä ("Monologi muilutusautossa") saati loppu lakonrikkurina satamassa ("Lastiluukku") ovat kaikkea muuta kuin hyvän miehen elämää; tosin Jannen viimeiset ajatukset hänen pudotessaan kuolemaansa kohdistuivat kaipaavina punakaartilaisystävä Järviseen ja ”Suomalaisen tangon” aikakauden rakastettuun Elinaan. Kirjailija itse kutsuu teostaan ”rumimmaksi ja rakkaimmaksi työkseen”.

title: Andrzej Bachleda-Curuś

text:
Andrzej Bachleda-Curuś (s. 21. tammikuuta 1947 Zakopane, Puola) on puolalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Legia Zakopanea ja Start Zakopanea. Myös hänen veljensä Jan Bachleda-Curuś ja poikansa Andrzej ovat olympiatason alppihiihtäjiä.
Bachleda-Curuś sijoittui Grenoblen olympialaisissa 1968 pujottelussa kuudenneksi, suurpujottelussa 13:nneksi ja syöksylaskussa 26:nneksi. Olympiaohjelmaan kuulumattomassa, MM-arvon omanneessa alppiyhdistetyssä hän oli neljäs. Val Gardenan MM-kilpailuissa 1970 hän sai yhdistetyssä pronssia, oli suurpujottelussa kuudes ja pujottelussa kymmenes. Sapporon olympialaisissa 1972 hän sijoittui suurpujottelussa jaetulle yhdeksännelle sijalle ja pujottelussa kymmenenneksi: St. Moritzin MM-kilpailuissa 1974 hän sai Franz Klammerin jälkeen hopeaa alppiyhdistetyssä, oli seitsemäs pujottelussa ja kolmastoista suurpujottelussa.

title: Jan Bachleda-Curuś

text: Jan Bachleda-Curuś (19. huhtikuuta 1951 Zakopane – 7. helmikuuta 2009 Zakopane) oli puolalainen alppihiihtäjä. Hän edusti SN PTT Zakopane -seuraa. Myös hänen veljensä Andrzej Bachleda-Curuś ja veljenpoikansa Andrzej nuorempi ovat olympiatason alppihiihtäjiä.

title: Andrzej Gołota

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Janna (nimi)

text: Janna on naisen etunimi, joka on syntynyt muunnoksena Johanna-nimestä tai sen englantilaisesta muodosta Jane, mahdollisesti myös Julianasta tai Mariannesta. Jannan nimipäivä, 12. huhtikuuta on sama kuin Julianan. Väestörekisterikeskuksen tilastojen mukaan nimi Janna on huhtikuuhun 2017 mennessä annettu noin 1700 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Ennen vuotta 1940 nimi oli annettu vain muutamalle henkilölle.

title: Andrzej Gołota

text: Kymmenennessä erässä Golota vaikutti löytävän rytminsä ja pamautteli mestaria napakoilla koukuilla.[6] Kongin soitua Golota murjaisi Ruizin kanveesiin.[6] Tuomari ei laskenut lukua mutta jätti myös varoittamatta Golotaa.[6] Yhdennessätoista ja kahdennessatoista erässä molemmat pyrkivät vakuuttamaan kovalla kehätyöskentelyllä olevansa parempi voittamaan ottelun. Ruiz voitti kamppailun tuomariäänin 114–111, 114–111 ja 113–112.[6]

title: Andrzej Gołota

text: Luokka:Puolalaiset nyrkkeilijät Luokka:Puolalaiset olympiamitalistit Luokka:Vuonna 1968 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt


query: Milloin Iivana IV Julma on syntynyt?

title: Iivana Julma

text: Iivana Julma eli Iivana IV (25. elokuuta 1530 Moskova – 28. maaliskuuta (J: 18. maaliskuuta) 1584 Moskova) oli Venäjän ensimmäinen tsaari (keisari). Alkukielisessä nimityksessä Ivan Groznyi () sana groznyi tai grozni ei tarkoita julmaa, vaan toisaalta enemmänkin ”ankaraa”, pelonsekaista kunnioitusta herättävää, toisaalta suurta, suurenmoista. Venäläisessä traditiossa hänestä käytetään nimitystä Ivan Vasiljevitš isänsä ja edeltäjänsä Vasili III:n mukaan.[1] Hänet muistetaan parhaiten julmuudestaan ja vainoharhaisuudestaan, mutta hänen valtakaudellaan Venäjä myös laajeni huomattavasti; hänen kaudellaan Venäjä valloitti Kazanin, Astrahanin ja Siperian kaanikunnat ja Venäjästä tuli yksi maailman suurimmista valtioista. Toisaalta Iivana menestyi kehnosti Liivinmaan liittoa, Ruotsia, Tanskaa ja Puola-Liettuaa vastaan käymässään sodassa. Iivana oli hyvin väkivaltainen henkilö ja legendan mukaan surmasi poikansa ja perijänsä Ivanin, mikä alle 20 vuotta myöhemmin johti Venäjää varhaiskeskiajalta saakka hallinneen Rurikin dynastian päättymiseen, koska Iivanan toinen poika ja seuraaja Fjodor I kuoli lapsettomana.

title: Pjotr Semenovitš Serebrjanyi-Obolenski

text: Pjotr Semenovitš Serebrjanyi-Obolenski (? - heinä/elokuu 1571) oli venäläinen ruhtinas, sotilas ja valtiomies tsaari Iivana IV Julman aikana.

title: Vale-Dmitri I

text: Dmitri II (), ensimmäinen kolmesta Vale-Dmitristä, oikealta nimeltään mahdollisesti Grigori Otrepjev, oli Venäjän tsaari vuosina 1605–1606. Hän väitti olevansa Iivana IV Julman nuorin poika Dmitri Ivanovitš, joka oli poikaiässä kuollut onnettomuudessa tai murhattu. Dmitri II ilmeisesti menehtyi 17. toukokuuta 1606 kapinassa. Dmitrin seuraajaksi tuli Vasili IV.

title: Iivana Julma vaihtaa ammattia

text: 1970-luvun kerrostalolähiössä asuu nörtti keksijä Aleksandr Timofeev (Shurik), joka rakentaa aikakonetta. Hän lähettää vahingossa talonmies Ivan Vasiljevitšin ja naapuriasunnossa töissä olleen murtovaras Žorž Miloslavskin Iivana Julman aikakaudelle 1500-luvulle, ja kerrostaloon tulee vastaavasti asumaan itse Iivana Julma, venäjäksi Ivan Vasiljevitš.

title: Venäjän hallitsijat

text: Kun Iivana III nai Konstantinopolista prinsessa Sofia Palaigoksen ja Konstantinopoli kukistui, kutsuttiin Venäjällä Moskovaa toiseksi Konstantinopoliksi. Iivana IV ”Julma” otti näin itselleen tsaarin (Caesarin) arvonimen korostaakseen tätä yhteyttä ja sitä, että hän oli suoraan Jumalalle vastuussa.[4] Hän sai tästä syyn pitäytyä myös Bysantin mallin mukaisena hengellisenä johtajana. Samalla toisen Bysantin, kolmannen Rooman tsaari oli ainoana kristittynä (ortodoksina) hallitsijana velvoitettu maailmanherruuteen ja imperialismiin.[5] Huomattakoon, että maailmalla hallitsijan jo tuolloin tunnettu lisänimi ”Julma” on Venäjällä ”Ankara” (ven. Groznyi).[6] Venäjällä Iivanan lisänimestä puuttuu hirmuhallintoon liitetty negatiivinen sävy, ja nimeä ”Ankara” on toisinaan ymmärretty isällisen ankaraksi. Myöhemmin erityisesti Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin tunnetaan ihailustaan Iivanaa kohtaan. Stalin haki Iivanan toimista perusteita omalle terrorilleen.[7]

title: Ismail Bey

text: Ismail oli Venäjän tsaari Iivana IV Julman liittolainen ja esti muun muassa toisen liittolaisensa Jusuf-kaanin sotaretken Moskovaan 1553. Ismail osallistui yhdessä Venäjän armeijan kanssa Astrahanin kaanikunnan valtaamiseksi tehtyyn sotaretkeen 1554. Sotaretki päättyi voittoisasti, ja Venäjä nosti Astrahanin vasallihallitsijaksi Derviş Alin. Valloituksen jälkeen Ismail sai tehtäväkseen vartioida Astrahanin teitä ja kulkureittejä maalla, kun Iivana lupasi itse pitää huolta joki- ja merireiteistä. Iivana suunnitteli myös Krimin kaanikunnan valtaamista, johon hän pyysi Ismailin tukea ja neuvoa.

title: Vale-Dmitri

text: Vale-Dmitri on nimitys ainakin kolmesta huijarista, jotka niin sanotun sekasorron aikana 1600-luvun alussa yrittivät päästä Venäjän valtaistuimelle väittämällä olevansa tsaari Iivana IV Julman poika Dmitri Ivanovitš, joka oli todellisuudessa kuollut hämärissä oloissa vuonna 1591.

title: Heinrich von Staden

text: Staden kirjoitti ystävälleen Joachim Schroterille, joka asui venäläisten hallussa olevassa Tartossa ja kertoi, että hän oli valmis palvelemaan Iivana IV Julman alaisuudessa, jos hänelle maksettaisiin palkkaa. Staden saikin kutsun Moskovaan, jonne päästyään hänet esiteltiin Iivana Julmalle. Tsaari Iivana sai Stadenista hyvän vaikutelman ja kutsui hänet illalliselle. Pian Iivana teki hänestä yhden opritšnikeistaan. Opritšnikit toimivat tsaarin hallintoa vahvistavana salaisen poliisin kaltaisena väkivaltakoneistona, jonka tarkoitus oli tuhota kaikki valtion sisäinen vastarinta, olipa se todellista tai tsaarin kuvittelemaa.

title: Eliseus Bomelius

text: Eliseus Bomelius (n. 1530 Westfalen – 1579 Moskova) oli seikkailija, lääkäri, astrologi ja alkemisti, joka saapui diplomaatti Savinin seurassa Venäjälle, jossa saavutti suurta vaikutusvaltaa tsaari Iivana IV Julman hovissa.

title: Iivana Julma

text: Vuosina 1547–1558 Iivana toimi pajarineuvoston kanssa yhteistyössä. Näinä aikoina hänen onnistui saavuttaa suurimmat voittonsa kuten kansallisesti epäyhtenäisen Kazanin ja tataarien hallitseman Astrahanin valtaamisen. Tämän jälkeen hän alkoi suhtutua pajareihin yhä epäluuloisemmin ja lakkautti pajarineuvoston muun muassa opritšninakoekeilun tieltä. On kuitenkin huomattava, että pajarineuvostokaan ei ollut itsehallinnollinen elin, vaan Iivana kutsui neuvostoon tarvittaessa keitä itse halusi, usein paitsi korkea-arvoisia pajareita, myös milloinkin luotettuja djakeja ja okolnikkoja, eräänlaisia kirjureita, jotka olivat tietynlaista hoviaatelia. Venäjällehän ei syntynyt myöhemminkään varsinaista länsimaalaistyylistä hoviaatelistoa, koska Pietari Suuri sitoi aateluuden ja maanomistuksen toisiinsa.[3]

title: Novgorodin tasavalta

text: Iivana Julma epäili edelleenkin Novgorodia vehkeilystä Moskovaa vastaan ja päätti tehdä lopun siitä kokonaan. Lopullisesti Novgorodin valta luhistui, kun Iivana IV Julma hävitti kaupungin vuonna 1570.[6]

title: Iivana Suuri

text: Pojat:Myös Iivana III:tta kutsuttiin nimellä "groznyi" mahdollisesti ankaran katseensa takia, samoin kuin myöhemmin varsinaista Iivana IV Julmaa, pojanpoikaansa.

title: Heinrich von Staden

text: Heinrich von Staden (1542–1582 jälkeen) oli saksalainen seikkailija, joka toimi opritšnikkinä Iivana IV Julman ajan Venäjällä. Palattuaan länsi-Eurooppaan hän kirjoitti omaelämänkerrallisen osion sisältävän kuvauksen Venäjästä ja sen hallinnosta. Hän lähetti kirjoituksensa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarille varustettuna suosituksella, että keisari käyttäisi Venäjällä vallitsevaa sekaannusta hyväkseen ja pyrkisi valtaamaan maan. Unhoon jäänyt kuvaus löytyi 1800-luvulla ja on sittemmin osoittautunut arvokkaaksi Iivana Julman ajan hallinnosta kertovaksi aikalaislähdeteokseksi.

title: Suomen sotahistoria

text: Sota päättyi Stettinin rauhaan 13. joulukuuta 1570. Ennen rauhan solmimista oli alkanut jo elokuussa uusi sota Venäjää vastaan, pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota. Sodan syynä olivat Liivinmaan omistus sekä Ruotsia hallitsevan Juhana III:n ja Venäjän hallitsijan Iivana IV Julman henkilökohtainen kauna.

title: Moskovan Venäjä

text: Hallitsijan itsevaltaisuus sai huippunsa Iivana IV Julman hallituskaudella (1547–1584). Iivana, joka ensimmäisenä käytti säännöllisesti titteliä tsaari (edeltäjät olivat käyttäneet satunnaisesti), saattoi teloituttaa ylimyksiä pienimmästäkin vastarinnasta. Toisinaan Iivana kohteli omia kaupunkejaan vihollisena: Novgorod hävitettiin erityisen verisesti. Julmuudestaan huolimatta Iivana oli kuitenkin varsin kaukonäköinen valtiomies, joka sääti uuden lakikokoelman, kohensi papiston moraalia, löi Kultaisen Ordan jäljellä olleet kaanikunnat ja rakennutti "Pyhän Vasilin katedraalin" nykyiselle Punaiselle torille.

text: Iivana Julma ja hänen poikansa Ivan 16. marraskuuta 1581 () on Ilja Repinin vuonna 1885 maalaama historiamaalaus. Maalaus esittää tilannetta, jossa tsaari Iivana Julma on kiivaan riidan tuoksinnassa iskenyt poikansa, tsarevitš Ivan Ivanovitšin kuoliaaksi. Maalaus kuvaa omasta teostaan järkyttyneen isän tuskaa. Suuri psykologinen kontrasti kahden hahmon ilmeissä – pojan tyynen rauhalliset ja isän poikkeuksellisen ahdistuneet kasvot – luo työhön voimakkaan jännitteen. Maalausta hallitsee punainen väri.

title: Venäjä

text: Iivana IV, joka tunnetaan Iivana Julmana, kruunattiin virallisesti Venäjän ensimmäiseksi tsaariksi. Hän hallitsi 37 vuotta (1547–1584) ja laajensi Venäjän monikansalliseksi valtioksi, jossa oli nyt myös merkittävä määrä islaminuskoisia. Iivana IV sääti uuden lakikokoelman, perusti ensimmäisen Venäjän feodaalihallinnon edustuselimen ja myönsi maaseudun alueille paikallisen itsehallinnon.

title: Iivana Julma

text: Iivana Julmalla on ollut Venäjällä myöhemminkin suuri merkitys niille, joiden mielestä maata tulee hallita kovalla kädellä. Neuvostoliiton diktaattori Josif Stalin ihaili suuresti Iivana Julmaa ja näki äärimmäisen väkivaltaisen ja oikukkaan tsaarin elämässä yhtäläisyyksiä omaansa. Stalin samastui Iivanaan jopa siinä määrin, että allekirjoitti salaisia sähkeitä avustajilleen Ivan Vasiljevitšin nimellä.[5] Elokuvaohjaaja Sergei Eisensteinin Iivana Julma -elokuvat oli tehty Stalinin tilaustyönä. Elokuvissa Iivana menettää vaimonsa ja ryhtyy säälittä kukistamaan kapinoivia pajareja.[6] Myöhemmin Stalin arvosteli Eisensteinin elokuvia, koska opritšnikit esitettiin niissä huonossa valossa. Stalinille he olivat edistyksellinen armeija.[7] Toisen maailmansodan vaikeimpien hetkien aikaan Stalin luki huolellisesti Aleksei Tolstoin kirjoittamaa näytelmää Iivana Julma. Kirjan kanteen diktaattori oli raapustanut useaan kertaan sanan ”opettaja”.[8]

title: Kazanin piiritys

text: Kazanin piiritys oli piiritystaistelu, jossa tsaari Iivana IV Julman johtama Venäjän armeija valtasi Kazanin kaanikunnan pääkaupungin Kazanin. Piiritys kesti elokuusta lokakuuhun vuonna 1552.

title: Iivana Julma vaihtaa ammattia

text: Iivana Julma vaihtaa ammattia, myös nimillä Iivana Julma ja Iivana Julma Bulgakov ("Ivan Vasiljevits menjaet professiju"), on Leonid Gaidain ohjaama neuvostoliittolainen komediaelokuva vuodelta 1973. Farssimaisen tarinan on käsikirjoittanut Mihail Bulgakovin näytelmän pohjalta Vladlen Bahnov. Pääosassa nähdään kahta roolia näyttelevä Juri Jakovlev.

title: Venäjän hallitsijat

text: Iivana IV "Julma" (1547–1584) Fjodor I (1584–1598)

title: Maria Temrjukovna

text: Maria Temrjukovna (; 1544/1546 - 1./9. syyskuuta 1569) oli kabardiprinsessa ja Venäjän tsaari Iivana IV Julman toinen vaimo.

title: Venäjän–Krimin sota (1552–1576)

text: Krimin kaanikuntaan saapui paljon tataaripakolaisia sekä Kazanista että Astrahanista. Myös Nogaiden keskenään käymä sisällissota toi alueelle uusia pakolaisia. Nogait jakautuivat Suureksi ja Pieneksi ordaksi kutsutuiksi osapuoliksi, joista ensin mainitut tukivat Venäjää ja jälkimmäiset tataareja ja turkkilaisia. Sodan seurauksena Pieneen ordaan kuuluneet muuttivat Astrahanin ja Kazanin alueilta pakolaisina Krimille ja myös Osmanien pohjois-Kaukasiassa oleviin lääneihin. Seurauksena Venäjän vastaisten toimien kannatus oli Krimin kaanikunnassa korkealla, mutta toiveet yhteisistä operaatioista Liettuan kanssa hautautuivat toviksi, kun vuonna 1556 Sigismund II jatkoi Venäjän kanssa solmimaansa aselepoa kuudella vuodella. Iivana Julma puolestaan pyrki solmimaan Liettuan kanssa Krimin vastaisen liittoutuman, mutta liettualaiset kieltäytyivät, sillä he pelkäsivät sotaa Osmanien valtakunnan kanssa. Vaikka Iivana Julma koetti vakuutella osmaniarmeijan olevan sitoutunut sen Persiaa vastaan käymään sotaan, liittoutumaa ei syntynyt myöskään liettualaisten Venäjää kohtaan tunteman epäluulon vuoksi. Vuonna 1558 Iivana Julma julisti uuden sodan Liettualle, mutta molemmat osapuolet käytännössä välttivät aseellisia yhteenottoja aiemmin solmitun aselevon rajoittaman ajan. Sotatoimet käynnistyivät vasta 1562.

title: Venäjän hallitsijat

text: Daniel (1283–1303) Juri (1303–1325) Iivana I (1325–1341) Semjon (1341–1353) Iivana II (1353–1359) Dimitri (1359–1389) Vasili I (1389–1425) Vasili II (1425–1462) Iivana III (Iivana Suuri) (1462–1505) – ensimmäinen koko Venäjän hallitsija – nai Bysantin viimeisen keisarin veljentyttären Vasili III (1505–1533) Iivana IV "Julma" (1533–1547)

title: Venäjän historia

text: Hallitsijan itsevaltaisuus sai huippunsa Iivana IV Julman hallituskaudella (1547–1584). Pitkän valtakautensa aikana Iivana IV liitti alueeseensa Volgan rannoilla sijainneet tataarien kaanikunnat (Kazanin ja Astrahanin) ja muutti Venäjän monikansalliseksi valtioksi, jossa oli nyt myös merkittävä määrä islaminuskoisia. Iivana IV sääti uuden lakikokoelman, perusti ensimmäisen Venäjän feodaalihallinnon edustuselimen ja myönsi maaseudun alueille paikallisen itsehallinnon.[23][24] Iivana IV:n valtakautta varjosti kuitenkin pitkä ja epäonnekas Liivinmaan sota, jossa Venäjä taisteli Puolaa, Liettuaa ja Ruotsia vastaan päästäkseen Itämeren rannikoille ja sen myötä paremmin käsiksi kaupankäyntiin meriteitse.[25] Sama tarkoitus oli diplomatialla Englannin Elisabetin suuntaan: englantilaiset perustivat Vienanmerelle merireitin ja saivat Venäjällä tilapäisen kauppamonopolin[26]. Sotatappiot, epidemiat ja katokaudet[27] heikensivät valtiota, ja Krimin tataarit onnistuivat polttamaan Moskovan vuonna 1571.[28] Iivana Julman poikien kuolema sekä nälänhätä vuosina 1601–1603[29] johtivat maan sisällissotaan ja ulkovaltojen sekaantumiseen 1600-luvun alkupuolen "sekasorron aikana".[30]

title: Sergei Eisenstein

text:
Aleksanteri Nevskissä Eisenstein keskittyi enemmän mise-en-scèneen, kuten puvustukseen ja valaistukseen, kuin leikkauksen tekniikkaan. Elokuvassa on kuitenkin myös hänen parhaimmat osoitukset tekniikasta, jota hän kutsui nimellä ”orkestraalinen kontrapunkti”. "Aleksanteri Nevski" toi Eisensteinille myös mainetta hovielokuvaajana, sillä hän sai sen jälkeen Leninin kunniamerkin. Vain hiukan sen jälkeen, kun elokuva oli päässyt teattereihin, Neuvostoliitto ja Saksa allekirjoittivat yllättäen Molotov–Ribbentrop-sopimuksen Puolan offensiivin kynnyksellä elokuussa 1939. Elokuva joutui esityskieltoon. Uudessa ystävyyden hengessä Eisenstein palkattiin ohjaamaan Richard Wagnerin ooppera "Valkyyria" Moskovan Bolšoi-teatteriin.
Eisensteinin viimeinen elokuva jäi keskeneräiseksi. "Iivana Julman" kuvaaminen alkoi 1943 Alma-Atassa, johon Moskovan elokuvastudiot oli siirretty sodan takia. Se julkaistiin 1945 ja oli todella suosittu. Sen ansiosta Eisensteinille ja hänen kumppaneilleen myönnettiin Stalin-palkinto. Eisenstein sai sydänkohtauksen helmikuussa 1946, minkä takia hän pyrki kiireesti saamaan valmiiksi muistelmansa ja "Iivana Julman" toisen osan. Se esitettiin elokuvissa kuitenkin ensimmäisen kerran vasta 1958, sillä siinä esitettiin Iivana Julman ja Josif Stalinin väliset yhteydet liiankin selvästi. "Iivana Julman" kolmas osa jäi valmistumatta, kun Eisenstein kuoli.

title: Iivana Julma

text: Iivana Julman kuvakronikka Venäjän hallitsijat

title: Temrjuk (ruhtinas)

text: 1500-luvun alussa aikoinaan mahtava Kultainen orda vetäytyi Kaukasian alueelta itään jättäen sinne perinnökseen aiemmin hallitsemiaan kaanikuntia, kuten Krimin, Kazanin ja Astrahanin kaanikunnat. Kaanikunnat ajautuivat kiistoihin alueiden omistuksesta. Monet Kaukasian kaanikuntien ja pienempien alueiden hallitsijoista etsivät tukea Venäjästä, joka Iivana IV Julman johdolla valtasi Kazanin ja Astrahanin kaanikunnat, ja liitti ne alueisiinsa vuosien 1552-1556 aikana. Kaani Devlet I Girayn hallitsema Krimin kaanikunta kävi aktiivisesti sotaa Venäjää vastaan Kaukasian omistuksesta. Vakiinnuttaakseen valtaansa alueella Iivana IV Julma rakensi Kaukasiaan linnakkeita ja toi sinne varuskuntia. Hän etsi myös liittolaisia, jonka sai Temrjukin johtamasta Kabardiasta. Liittoutuman sinetöimiseksi hiljattain ensimmäisen vaimonsa menettänyt Iivana solmi avioliiton Temrjukin tyttären Kutšenein kanssa 1561. Häiden kynnyksellä Kutšenei kääntyi Islaminuskosta Venäjän ortodoksiseen kirkkoon ja otti itselleen venäläisemmältä kuulostavan nimen, Maria Temrjukovnan.

title: Venäjän–Krimin sota (1552–1576)

text: Iivana IV, lisänimeltään "Julma", kruunattiin Venäjän tsaariksi 1547 vain 16-vuotiaana. Nuoresta iästään huolimatta hän oli alusta saakka aktiivinen hallitsija. Iivana pyrki uudistamaan hallintoa, kehittämään armeijaa ja laajentamaan valtakuntansa alueita sekä lännessä että idässä, ja torjumaan myös tataarien suunnalta tullutta uhkaa.

title: Iivana Julman kuvakronikka

text: Käsikirjoitusten kirjoittaminen ja kokoaminen tehtiin Venäjän ensimmäisen tsaarin, Iivana IV Julman toimeksiannosta hänen kirjastonsa kehittämiseksi ja lastensa kouluttamiseksi. Kirjaimellisesti käännettynä teoksen nimi tarkoittaisi "Kasvojen kronikkaa", jolla viitataan teoksen sisältämiin miniatyyrikuviin, joita on noin 16 000 kappaletta. Teos sisältää noin 10 000 sivua ja se on jaettu kymmeneen osaan. Se on painettu lumppupaperille.


query: Milloin Turun yliopisto on perustettu?

title: Turun yliopisto

text: Turun yliopisto (lyhenne TY[1] tai UTU[2]) on ensimmäinen täysin suomenkielinen yliopisto, joka perustettiin 1920. Yliopisto on kansainvälisesti kilpailukykyinen tiedeyliopisto, jonka toiminta perustuu korkeatasoiseen ja monialaiseen tutkimukseen.

title: K. V. Laurikainen

text: Laurikainen oli Turun teknillisen oppilaitoksen matemaattisten aineiden lehtori 1946–1956 ja Turun yliopiston fysiikan apulaisprofessori 1956–1960. Turun yliopiston teoreettisen fysiikan dosentti Laurikainen oli 1952–1956 ja 1960–1968. Vuonna 1960 Laurikainen nimitettiin kaksi vuotta aiemmin Helsingin yliopistoon perustettuun ydinfysiikan professorin virkaan. Eläkkeelle Laurikainen jäi 1979. Virkanimike oli vuonna 1978 muutettu alkeishiukkasfysiikan professoriksi. Teoreettisen fysiikan dosentti Helsingin yliopistossa Laurikainen oli 1954–1960 ja 1979–1985.

title: P. E. Svinhufvud

text: Yliopistossa Svinhufvud suoritti ensin tutkinnon historiassa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1881. Maisterin arvon Svinhufvud sai vuonna 1882. Varsinaisesti hän kunnostautui lakiopinnoissaan, minkä takia hän teki työuransa alun Turun hovioikeudessa. Turusta oli kotoisin myös Ellen Timgren, jonka kanssa hän avioitui. Hän sai varsin nuorena paikan senaatin lainvalmistelukunnasta, ja nuori perhe muutti isän työn perässä milloin Helsinkiin, milloin Turkuun hovioikeuteen tai Heinolaan kihlakunnantuomariksi, kunnes Svinhufvud pääsi Lappeen tuomiokunnan kihlakunnantuomariksi, ja perhe muutti vuonna 1908 Kotkaniemeen, Luumäelle. Svinhufvudien perheessä oli kuusi lasta: Pehr Yngve (1890–1991), Ilmo Gretel Sommar (1892–1969), Aino Mary Alfthan (1893–1980), Eino Gustaf (1896–1938), Arne Bertel (1904–1942) ja Veikko Eivind (1908–1969).

title: Turun yliopiston luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta

text: Luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta on Turun yliopiston tiedekunta. Se on perustettu vuonna 1920, ja on siten yhdessä humanistisen tiedekunnan kanssa yliopiston vanhin tiedekunta. Vuoden 2017 loppuun asti tiedekunnan nimi oli matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta.

title: Helsingin yliopiston piirustussali

text: Helsingin yliopiston piirustussali on Turun Akatemian yhteyteen vuonna 1707 perustettu kuvataideoppilaitos. Se siirtyi yliopiston mukana Helsinkiin vuonna 1828. Se on välillä toiminut myös nimellä Helsingin yliopiston piirustuslaitos.

title: Turun yliopiston pohjalainen osakunta

text: Vuonna 1922 perustetun Turun yliopiston opiskelijat perustivat vuosina 1925–1928 viisi maakuntakerhoa. Vuonna 1928 perustettiin Turun Yliopiston Pohjalainen Kerho, jonka tarkoituksena oli alusta alkaen pohjalaisuuden ja pohjalaisen hengen säilyttäminen opiskelupaikkakunnalla. Toisena tavoitteena oli tehdä Turun Yliopistoa tunnetuksi opiskelijoiden kotiseudulla. Kahdenkymmenenkolmen opiskelijajäsenen lisäksi Pohjalainen Kerho sai taustavoimikseen professorit V. A. Koskenniemen, J. G. Granön ja M. H. Palomaan.

title: Turun Lääketieteenkandidaattiseura

text: Turun Lääketieteenkandidaattiseura ry (lyh. TLKS) on vuonna 1946 perustettu Turun yliopiston lääketieteen opiskelijoiden ainejärjestö. Seuran toiminnan tarkoituksena on yhdistää lääketieteen opiskelijat aktiiviseksi ja kollegiaaliseksi yhteisöksi opiskeluvaiheessa sekä valmistumisen jälkeenkin.

title: Arje Scheinin

text: Arje Scheinin kirjoitti ylioppilaaksi vuonna Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1941. Hän valmistui Helsingin yliopistosta hammaslääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1950 ja tohtoriksi vuonna 1958. Vuonna 1960 Scheinin siirtyi Turun yliopistoon perustettuun hammaslääketieteen laitokseen kariesopin professoriksi ja laitoksen johtajaksi. Vuosina 1981–1987 hän toimi Turun yliopiston rehtorina.

title: Turun yliopiston kuoro

text: Turun yliopiston kuoro ry (ent. "Turun yliopiston ylioppilaskunnan kuoro ry"; "TYYn kuoro"), on noin 60 laulajan sekakuoro, joka on perustettu vuonna 1987. Laulajia on kaikista Turun yliopiston tiedekunnista ja myös yliopiston ulkopuolelta. Kuoron taiteellisena johtajana on elokuusta 2016 alkaen toiminut Elisa Huovinen. Häntä ennen taitellisena johtajana toimi elokuusta 2009 alkaen Mikko Sidoroff.

title: S-Osakunnat

text: S-Osakunnat ry on vuonna 2012 perustettu yhdistys, jonka tehtävänä on edistää jäsentensä opiskelija- ja osakuntakulttuuria. Tämän tehtävän konkreettisin osa on toimitilojen hankkiminen sen jäsenille – Turun yliopiston Savo-Karjalaiselle Osakunnalle (SKO) ja Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläiselle Osakunnalle (SHO) – sekä niiden ylläpito ja kehittäminen. Osakunnat käyttävät tiloja omiin käyttötarpeisiinsa ja yhteistyötapahtumien järjestämiseen. Tämän lisäksi yhdistys vuokraa tiloja pääasiallisesti korkeakouluyhteisölle. Yhdistys on vuodesta 2014 lähtien ollut yksi Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) järjestöistä.

title: Johannes Olai Pratanus

text: Johannes Olai syntyi 1620 Hälsinglandissa Ruotsissa. Hän opiskeli vuodesta 1637 Uppsalan yliopistossa ja vuodesta 1640 vasta perustetussa Turun akatemiassa. Turussa hän väitteli 1645 Rothoviuksen suosikin Wexioniuksen johdolla. Saatuaan 1647 maisterin arvon hän jatkoi opiskeluaan Leidenin yliopistossa 1648, mikä oli Hollannissa opiskelevien suomalaisten keskuspaikka.

title: Turun biotekniikan keskus

text: Turun biotekniikan keskus (, ) on Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen erillislaitos. Se on perustettu vuonna 1992 ja sen palveluksessa työskentelee tai opiskelee noin 40 työntekijää ja 150 tutkijaa.

title: Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta

text: Oikeustieteellinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston kuudesta tiedekunnasta. Tiedekunta on perustettu vuonna 1960. Tiedekunnassa on nykyään noin 1500 opiskelijaa ja noin 70 työntekijää.

title: Turku

text: Joukkuelajeista Turussa merkittävimmät ovat jalkapallo ja jääkiekko. Menestynein turkulainen palloiluseura on vuonna 1922 perustettu Turun Palloseura (TPS). Turun yliopiston sosiologian professori Hannu Ruonavaara on tutkinut turkulaista jääkiekkoyleisöä ja todennut, että TPS kytkeytyy vahvasti turkulaisuuteen. Ruonavaaran mukaan seura liitetään turkulaisuuteen niin Turussa kuin muuallakin Suomessa. Jalkapallossa TPS on voittanut Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa ja Suomen Cupin kolmesti. Toinen jalkapallon liigatasolla pelaava turkulaisseura on vuonna 1990 perustettu FC Inter Turku, joka voitti jalkapallon Suomen mestaruuden 2008 ja Suomen Cupin vuonna 2009.

title: Turun yliopiston humanistinen tiedekunta

text: Humanistinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1920 ja on siten yhdessä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ohella yliopiston vanhin tiedekunta. Viidellä tuhannella opiskelijallaan humanistinen tiedekunta on Turun yliopiston suurin tiedekunta. Vakinaista henkilökuntaa tiedekunnan palveluksessa työskentelee noin 200 henkilöä, minkä lisäksi muuta henkilöstöä on yli sata henkeä. Tiedekunnassa on yli kolmekymmentä oppiainetta, joita opetetaan kahdella laitoksella.

title: Osakunta

text: Alkuperäisinä Turun Akatemiaan 1643 perustettujen osakuntien perillisinä Helsingin yliopistossa on osakuntia, jotka vastaavat määrättyjä maan alueita. Sama alue voi kuitenkin olla kahden tai useamman osakunnan yhteisenä osakunta-alueena, kanta-alueena. Opiskelija voi kuulua vain yhteen Helsingin yliopiston osakuntaan. Lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa on 1872 perustettu ruotsinkielinen osakunta, Teknologföreningen.

title: Turun Historiallinen Yhdistys

text: Turun Historiallinen Yhdistys ry perustettiin 17. lokakuuta 1923. Turun yliopistolla oli takanaan vain yksi kokonainen lukuvuosi, kun yhdistys perustettiin. Tuolloin yliopistolla oli vain seitsemän professoria ja hieman yli sata opiskelijaa. Perustajajäseniä olivat lehtori Julius Finnberg, maisteri Kaarlo Jäntere, tohtori Arvi Korhonen, professori V. A. Koskenniemi, maisteri K. I. Lindeblom, tohtori Knut Svanljung, professori A. H. Virkkunen ja pankinjohtaja Kaarlo Österbladh. Yhdistyksen toiminnan periaatteena oli toimia yhdyssiteenä Turun yliopiston historiantutkimuksen ja historian harrastajien välillä historiatieteellisten harrastusten edistämiseksi sekä vahvistaa toimintansa avulla nuoren Turun yliopiston mahdollisuuksia historiantutkimuksessa. Yhdistys oli ensimmäinen Turun yliopiston yhteydessä perustettu tieteellinen seura ja sillä on alusta alkaen ollut tiivis suhde Turun yliopistoon. Yhdistyksen toiminta vakiintui heti säännölliseksi. Toimintaan kuului heti alusta alkaen esitelmätilaisuuksien ja retkien järjestäminen sekä julkaisutoiminta, joka aloitettiin jo 1924. Vaikka esitelmissä ja julkaisuissa Turku -aiheiset teemat olivat keskeisiä ja yhdistyksellä oli tiivis suhde kotikaupunkiinsa, esitelmät ja julkaisut eivät aiheiltaan rajoittuneet vain Turkuun. Yhdistys toimi tieteellisenä seurana, jonka intressit olivat laaja-alaiset.

title: Turun kauppakorkeakoulu

text: Turun kauppakorkeakoulu () on vuonna 1950 liike-elämän aloitteesta perustettu kauppakorkeakoulu, joka on vuodesta 2010 alkaen ollut osa Turun yliopistoa. Kauppakorkeakoulun dekaanina on vuodesta 2012 lähtien toiminut laskentatoimen ja rahoituksen professori Markus Granlund.

title: Turun ylioppilaslehti

text: Turun ylioppilaslehti (puhekielessä "Tylkkäri") on Turun yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti. Se on perustettu vuonna 1931 ja ilmestyy nykyisin kahdeksan kertaa vuodessa, eli noin kerran kuukaudessa lukukausien aikana. Lehden päätoimittajana toimii Nella Keski-Oja. Sen tärkein lukijaryhmä ovat Turun yliopiston opiskelijat.

title: Helsingin yliopisto

text: Yliopiston suora edeltäjä on 26. maaliskuuta 1640 perustettu, vain latinaksi opettanut Regia Academia Aboensis, Kuninkaallinen Turun Akatemia, jonka perustamissanat lausui kenraalikuvernööri Pietari Brahe. Akatemia oli Ruotsin valtakunnan kolmas yliopisto Uppsalan yliopiston ja Tarton Academia Gustavianan (nykyinen Tarton yliopisto) jälkeen, ja se jatkoi 1276 perustetun Turun katedraalikoulun ja kymnaasin tehtävää maan korkeimpana opetuslaitoksena. Oppilaitosten perustamisen taustalla oli kasvavan Ruotsin suurvallan halu nousta vanhojen eurooppalaisten maiden rinnalle myös sivistyksessä. Oman yliopiston saaminen valtakunnan itäiseen osaan eli Suomeen oli pitkälti kenraalikuvernööri Brahen ansiota.

title: Turun Yliopiston Kemistit TYK

text: Turun Yliopiston Kemistit TYK ry on Turun yliopiston kemian ja biokemian opiskelijoiden ainejärjestö. Yhdistys on perustettu vuonna 1935 ja on täten vanhin Turun yliopiston piirissä toimiva ainejärjestö. Yhdistyksen logo on Turun yliopiston siipisoihdun lävistämä heksaanirengas.

title: Turun yliopiston yhteiskuntatieteellinen tiedekunta

text: Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1967, kun yhteiskunnalliset aineet erosivat humanistisesta tiedekunnasta. Täten tiedekunta on yliopiston tiedekunnista toiseksi nuorin.

text: Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus (lyh. TUCS, , ) on Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen tutkimus- ja opetuskeskus. TUCS on perustettu 21.3.1994. Sen tehtävänä on koordinoida yhteistä tietoteknologian tutkimusta ja opetusta sekä yritysyhteistyötä. TUCS:n tavoitteena on keskittää yliopistojen laaja tarjonta IT-alan syventävistä opinnoista ja tutkimuksesta. Keskuksen tilat sijaitsevat Turussa Turku Science Parkin alueella.

title: Jaakko Nousiainen

text: Vuodesta 1953 vuoteen 1960 Nousiainen työskenteli Suomen tietotoimistossa. Vuosina 1961–63 hän toimi Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun yhteiskuntatieteiden apulaisprofessorina. Sieltä hän siirtyi vuonna 1963 Turun yliopiston vasta perustettuun valtio-opin professorin virkaan. Tässä tehtävässä Nousiainen toimi yli 30 vuotta. Viimeiset virkavuotensa Turun yliopistossa Nousiainen toimi yliopiston kanslerina vuosina 1994–97.

title: Turun yliopisto

text: Yliopistossa toimii useita alakohtaisia alumnijärjestöjä. Vanhin alakohtainen alumnijärjestö on vuonna 1994 perustettu lääketieteellisen tiedekunnan yhdistys Alumni Medicinae Aboenses. Myös esimerkiksi oikeustieteen alumnien alumniyhdistys Senilex tekee aktiivista yhteistyötä tiedekunnan kanssa. Turun yliopisto on vuodesta 2004 lähtien nimennyt Vuoden Alumneja.

title: Luettelo suomalaisista science fiction -seuroista

text: Turun yliopiston tieteiskulttuurikabinetti ry eli Tutka on perustettu vuonna 1995 ja toimii nimellisesti Turun yliopiston ylioppilaskunnan alaisuudessa. Yhdistyksen toiminta painottuu Turun yliopiston opiskelijoihin, mutta seura ei sulje pois muita jäseniä. Tutka järjestää videoiltoja, juhlia sekä Varjomafia-tapaamisia Terrakodilla. Varjomafiat ovat alkoholittomia, joten Varjomafiaan ovat tervetulleita myös alaikäiset osanottajat. Tutka järjestää nuorille myös omaa kirjoituskilpailua yhteistyössä STk:n ja TSFS:n kanssa. Noviisi-kilpailu on 13–17-vuotiaille suunnattu kilpailu, joka järjestetään joka toinen vuosi. Seura julkaisee pienimuotoisesti "Kabinettikertomuksia"-julkaisusarjaa.

title: Turun akatemia

text: Vaikka nykyiset Turun yliopistot onkin perustettu 1910–1920-lukujen taitteessa, ulottuu Turun historia yliopistokaupunkina 1640-luvulle saakka.

title: Turun Ursa

text: Turun Ursa ry on Turun seudulla toimiva tähtitieteellinen yhdistys, joka on perustettu 27.11.1928. Se on Suomen kolmanneksi vanhin tähtitieteellinen yhdistys. Sen perustaja ja pitkäaikainen puheenjohtaja oli Turun yliopiston fysiikan ja tähtitieteen professori Yrjö Väisälä.

title: Hotelli Phoenix

text: Yksityinen Turun Suomalainen Yliopisto oli perustettu vuonna 1920. Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki rakennuksen vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Järjestely oli tarkoitettu tilapäiseksi mutta kesti lopulta 36 vuotta. Venäjän Kirkkokatu sai yliopiston myötä uuden nimen, Yliopistonkatu. Phoenixin talo kävi ahtaaksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun huomattavan testamenttilahjoituksen turvin yliopistolle voitiin hankkia uudet tilat. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelemat rakennukset valmistuivat Vesilinnanmäelle (Ryssänmäelle) 1950-luvulla, jolloin Phoenixin talo jäi tyhjilleen. Talolle yritettiin löytää uutta omistajaa, ja sitä tarjottiin Turun kaupungillekin. Kaupunginvaltuusto kuitenkin kieltäytyi kaupasta.

title: Mauno Vannas

text: Vannas oli Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan perustamista valmistelevan komitean puheenjohtaja vuosina 1940–1943, jonka jälkeen tiedekunta aloitti toimintansa. Tätä ennen lääkäriksi saattoi opiskella vain Helsingissä. Turun yliopisto kutsui hänet myöhemmin kunniatohtoriksi. Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa hän oli dekaani vuodet 1942–1945. Hän toimi myös yliopiston hallintokomiteassa 1943–1945 ja Helsingin kaupungin sairaalahallituksen varapuheenjohtajana vuodet 1942–1945 ja puheenjohtajana vuodet 1957–1958. Tämän jälkeen hänestä tuli vasta perustetun Helsingin yliopistollisen keskussairaalan ensimmäinen johtajaylilääkäri vuosiksi 1958–1960.

title: Turun yliopisto

text: Turkuun perustettiin jo vuonna 1640 yliopisto, Turun Akatemia, joka on nykyisen Helsingin yliopiston edeltäjä. Se oli kolmas Ruotsin valtakuntaan perustettu yliopisto ja Suomen ainoa. Turun palon jälkeen vuonna 1827 Akatemia siirrettiin Helsinkiin. Akatemian siirtämisen jälkeen yliopistollinen opetus Turussa loppui vuoteen 1917 asti.


query: Mitä on kriminologia?

title: Kriminologia

text: Kriminologia tutkii rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä pääasiassa empiirisin menetelmin. Tutkimuskohteena voi olla rikollisuuden määrä, rakenne, kehitys, rikollisuuteen vaikuttavat tekijät ja sen syyt. Kriminologia on monitieteellistä ja sen voidaan sijoittuvan omana tieteenalanaan oikeussosiologian tai rikosoikeuden yhteyteen. Sillä on yhteyksiä myös taloustieteeseen, sosiaalipolitiikkaan ja tilastotieteeseen.[1]

title: Ned Kelly

text: Luokka:30.16 Rikokset, kriminologia Luokka:Bushrangerit Luokka:Teloitetut Luokka:Vuonna 1855 syntyneet Luokka:Vuonna 1880 kuolleet

title: Edmond Locard

text: Edmond Locard (1877 – 1966) oli ranskalainen kriminologi ja lääkäri. Vuodesta 1910 hän toimi Lyonin poliisilaboratorion johtajana. Hän selvitti käsialaa ja kirjoituksen alkuperää koskevia kysymyksiä. Hän tuli tunnetuksi muuallakin kuin Ranskassa erityisesti salakirjoitusten selvittäjänä ja tieteellisenä kirjailijana. Locard julkaisi mm. poliisiasioihin liittyviä käsikirjoja ja vuodesta 1930 teosta "Traité de eriminalistique".

title: Kriminologia

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Cesare Lombroso

text: Cesare Lombroso (s. 18. marraskuuta 1835 Verona Italia – 19. lokakuuta 1909 Torino) oli italialainen lääkäri, professori, kriminologi ja kriminaaliantropologian perustaja.

title: Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea

text: Jokainen sopimusvaltio nimeää komiteaan oman jäsenensä. Komiteaan on koottu erittäin laaja asiantuntemus useilta aloilta: lainoppineita, lääkäreitä, psykologeja ja kriminologeja. Osa jäsenistä on ollut kansanedustajia.

title: Saul Alinsky

text: Alinsky syntyi Chicagossa vuonna 1909 venäjänjuutalaiseen maahanmuuttajaperheeseen. Han valmistui arkeologiksi Chicagon yliopistosta, mutta alkoi työskennellä ensin kriminologina Illinoisin vankiloissa ja sitten organisaattorina ammattiyhdistysliikkeen tehtävissä. Vuonna 1939 Alinsky ryhtyi aktivoimaan Chicagon slummien asukkaita mukaan järjestötoimintaan ja sai työstään kiitosta Illinoisin kuvernööriltä Adlai Stevensonilta.

title: Tom Russell

text: Russell valmistui Kalifornian yliopistosta pääaineenaan kriminologia ja toimi opettajana Nigeriassa Biafran sodan aikaan. Hän asui myös Espanjassa ja Norjassa ja soitti musiikkiaan sirkuksessa Puerto Ricossa.

title: Laki

text: Normihierarkian huipulla on perustuslaki, jonka kanssa ristiriidassa oleva alempi säädös väistyy. Oikeusnormien muodostamaa oikeusjärjestystä tutkii oikeustiede. Rikosoikeudellinen laillisuusperuste kieltää tuomitsemasta ketään teosta, jota ei ole tekohetkellään nimenomaan määrätty rangaistavaksi. Rikollisuutta tutkiva tieteenala on nimeltään kriminologia.

title: North Hollywoodin pankkiryöstö

text: Luokka:30.16 Rikokset, kriminologia Luokka:Rikokset Los Angelesissa Luokka:Vuoden 1997 rikokset Luokka:Pankkiryöstöt

title: Tim Stapleton

text: Vuosina 2002–2006 Stapleton pelasi neljä kautta Yhdysvaltain yliopistosarjassa joukkueenaan University of Minnesota-Duluth. Hän opiskeli tuona aikana itsensä maisteriksi, pääaineenaan kriminologia. Ennen siirtoaan Jokereihin hän ehti myös pistäytyä pelaamassa 13 ottelua AHL-sarjan Portland Piratesissa. Stapletonin otteita Piratesissa kehuttiin, mutta hän ei kuitenkaan kauden jälkeen jatkanut joukkueessa.

title: Poikkeavuus

text: Poikkeavuudella tarkoitetaan sosiologisessa kontekstissa toimintaa tai käytöstä, joka rikkoo kulttuurisia normeja, kuten muodollisesti säädettyjä sääntöjä (esimerkiksi rikollisuus) tai epämuodollisia sosiaalisten normien (kuten perinteiset tavat) rikkomuksia. Näiden sääntöjen syntyminen, muuttuminen ja toimeenpaneminen kuuluu sosiologien, psykologien, psykiatrien ja kriminologien tutkimusalueeseen.

title: Oikeustiede

text: Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede.

title: Salomėja Zaksaitė

text: Zaksaitė oikeustieteen maisteri (LLM) Vilnan yliopisto, PhD-tutkinnon (kriminologia, rikosoikeus).

title: Sarjamurhaaja

text: Termin keksi FBI-agentti Robert Ressler 1970-luvulla kriminologien tarpeisiin. Kriminologit erottavat sarjamurhaajan spree killeristä ja joukkomurhaajasta. Tavallisesti mainitaan ainakin seuraavat määritelmät:

title: Kriminologia

text: Nykykriminologiassa keskeisenä kehityksenä on ollut lisääntynyt uhrien huomioon ottaminen sekä oikeusjärjestelmässä että teoreettisesti. Uhrien näkökulmaan keskittyvää kriminologiaa kutsutaan joskus viktimologiaksi.

title: Kriminologia

text: 1900-luvun alun positivistinen kriminologia näki rikollisuuden useimmiten yksilön ominaisuuksiin sidottuna. Tätä suuntausta edustivat muun muassa Cesare Lombroso ja Hans Eysenck. Koska rikollisuuden syyt nähtiin yksilötasolla, myös ratkaisuja haettiin yksilötasolta. Lombroso painotti rikollisen biologisia ja geneettisiä ominaisuuksia, ja myöhemmät kriminologit ovat suhtautuneet arvostelevasti hänen tutkimusmetodeihinsa. Positivistinen kriminologia otti myös rikollisuuden käsitteen määritelmän itsestäänselvyytenä, ja keskittyi tutkimaan rikollisuutta ja rikostilastoja käyttäen yleisesti käytössä olleita rikosten määritelmiä.

title: Gabriel Tarde

text: Jean-Gabriel De Tarde tai Gabriel Tarde (12. maaliskuuta, 1843 Sarlat – 13. huhtikuuta, 1904 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi, kriminologi ja sosiaalipsykologi.

title: Jacques Mesrine

text: Luokka:30.16 Rikokset, kriminologia Luokka:Ranskalaiset rikolliset Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Norrmalmstorgin pankkiryöstö oli Tukholman Norrmalmstorgilla sijainneeseen Kreditbanken-pankin konttoriin 23. elokuuta 1973 tehty pankkiryöstö, joka johti panttivankien ottamiseen ja 28. elokuuta asti jatkuneeseen poliisipiiritykseen.[1] Poliisia avustanut kriminologi ja psykologi Nils Bejerot käytti panttivankien samaistumisesta kaappaajiinsa nimitystä Tukholma-syndrooma[2].

title: Kriminologia

text: Downes, David; Rock, P. Understanding Deviance. 4th edition. Oxford University Press, 2003. Citation error, replace with{{cite book| author = Kivivuori, Janne et al.| title = Kriminologia. Rikollisuus ja kontrolli muuttuvassa yhteiskunnassa| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2018| isbn = 9789524954662}} Citation error, replace with{{cite book| author = Laitinen, Ahti & Aromaa, Kauko| title = Rikollisuus ja kriminologia| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 2005| id = ISBN 951-768-163-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Maguire, Mike – Morgan, Rod – Reiner, Robert (toim.)| title = The Oxford Handbook of Criminology| location = Oxford| publisher = Oxford University Press| year = 2012| version = 5th edition| isbn = 978-0-19-959027-8}}

title: Rolf Lassgård

text: Lassgård on näytellyt useissa ruotsalaisissa poliisielokuvissa. Hänen kaksi tunnetuinta hahmoaan ovat etsivä Gunvald Larsson ja komisario Kurt Wallander. Edellinen hahmo perustuu Sjöwallin ja Wahlöön kirjoittamiin dekkareihin, jälkimmäinen puolestaan Henning Mankellin kirjoittamiin poliisiromaaneihin. Kolmas rooli on Lars Martin Johansson, joka on kriminologi Leif G. W. Perssonin luoma hahmo.

title: Paul Topinard

text: Topinard käytti käsitettä kriminologia ensimmäistä kertaa Pariisissa vuonna 1889, että saataisiin tieteellinen vastine "kriminaaliantropologialle", joka liittyy alun perin Cesare Lombroson käsitteeseen atavismi.

title: Kauko Aromaa

text: Kauko Reijo Tapio Aromaa (s. 9. lokakuuta 1943) on suomalainen kriminologi. Hän on ollut Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin (HEUNI) johtaja. Hän oli aiemmin Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen johtaja. Aromaa jäi eläkkeelle vuonna 2011..

title: Zodiac Killer

text: Luokka:30.16 Rikokset, kriminologia Luokka:Yhdysvaltalaiset sarjamurhaajat Luokka:Salakirjoitustekniikka Luokka:Selvittämättömät henkirikokset Yhdysvalloissa Luokka:Tunnistamattomat sarjamurhaajat Luokka:Rikokset Kaliforniassa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Rikosoikeus

text: Kriminologia on monitieteellinen tieteenala, joka voidaan katsoa osaksi rikosoikeutta tai vaihtoehtoisesti osaksi oikeussosiologiaa. Se on pääasiassa empiirinen tiede, joka tutkii rikollisuutta yhteiskunnallisena ilmiönä. Tutkimuskohteita ovat muun muassa rikollisuuden määrä, laatu, kehitys ja sen syyt.[Melander 8]

title: Pat Brown (kriminologi)

text: Pat Brown (s. 1955, New Jersey) on yhdysvaltalainen profiloija ja tietokirjailija. Hän opiskeli omatoimisesti rikospaikkatutkintaa ja on kirjoittanut aiheesta kirjoja. Hän on myös kirjoittanut tutkimuksen Kleopatran kuolemasta.

title: Kaarle Werkko

text: Werkon puoliso vuodesta 1881 oli Lydia Eunice Enebäck. Professori ja kriminologi Veli Verkko (1893–1955) oli heidän poikansa.

title: Rikollisuus

text: Rikollisuuden tutkimus eli kriminologia on yhteiskunta- ja oikeustieteellistä tutkimusta, joka tutkii rikoksia ja rikollisuutta.

title: Kriminologia

text: 1960-luvulla alettiin puolestaan kehittää (usein marxilaista) radikaalia kriminologiaa, jossa rikollisuus kytkettiin yhteiskuntarakenteeseen ja yhteiskunnalliseen epätasa-arvoon. Samoihin aikoihin luotiin myös alakulttuuriteorioita kuten Richard Clowardin ja Lloyd Ohlinin ajatus nuorista, jotka pyrkivät mahdollisimman hyviin asemiin huonoista lähtökohdistaan. Rikos on Clowardin ja Ohlinin mukaan näiden nuorien kohdalla kannattavampaa kuin työskentely vähimmäispalkalla. Toiset kriminologit keskittyivät ennen kaikkea nuorisojengien suosion selittämiseen, mutta teoriat olivat usein samankaltaisia ja pohjasivat yhteiskunnan rakenteelliseen epätasa-arvoisuuteen. Toinen suuntaus oli kriittinen kriminologia, joka suhtautui refleksiivisesti rikoksen käsitteeseen. Kriittiset kriminologit olivat sitä mieltä, että yhteiskunnan valtaa pitävillä on valta määrittää myös rikoksen käsite ja rikoskategoriat. Rikosta ei nähty enää vain yhteiskunnassa olemassa olevana tosiasiana vaan myös sosiaalisena konstruktiona.


query: Mikä Porthania on?

title: Porthania

text: Porthania on Helsingin yliopiston keskustakampukseen kuuluva laitosrakennus, joka sijaitsee Kluuvin kaupunginosassa Hirvi-korttelissa osoitteessa Yliopistonkatu 3. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelema, vuonna 1957 valmistunut Porthania on yksi Helsingin ydinkeskustan huomattavimmista 1950-luvun modernismia edustavista rakennuksista. Henrik Gabriel Porthanin mukaan nimetyn rakennuksen pääasiallinen käyttäjä on nykyisin Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta.

title: Porthania

text: Helsingin yliopisto rakennutti 1930-luvun ja 1970-luvun välisenä aikana sarjan suuria laitos- ja instituuttirakennuksia Helsingin keskustaan. Näiden taustalla oli 1900-luvun "ylioppilastulva", lukiokoulutuksen yleistymisestä ja ikäluokkien suurenemisesta aiheutunut opiskelijamäärien räjähdysmäinen kasvu. Suurten uudisrakennusten avulla pyrittiin helpottamaan yliopistoa vaivannutta kroonista tilanpuutetta. Näihin rakennuksiin kuuluvat Yliopiston päärakennuksen laajennusosa (1937), Metsätalo (1939), Porthania (1957), ja viimeisenä yliopiston hallintorakennus (1978).

title: Porthan-Seura

text: Alusta alkaen tärkeimmäksi tehtäväksi muodostui Porthanin koottujen teosten eli Opera Omnian toimittaminen. Opera Omnian ensimmäinen osa julkaistiin Porthanin syntymän 200-vuotisjuhlassa vuonna 1939. Se sisältää Porthanin väitöskirjat sekä vanhimmat hänen johdollaan julkaistut väitöskirjat.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Edessä on kulmistaan viistottu suorakaiteen muotoinen pronssilaatta, johon on kuvattu Suomen vaakuna. Sitä kannattelee kaksi enkelihahmoa, joilla on soihdut käsissään. Enkelit tai putot voidaan tulkita Porthanin patsaan yhteydessä valistuksen tai tieteen geniuksiksi.

title: Henrik Gabriel Porthan

text: H. G. Porthan oli sukujuuriltaan karjalainen. Hänen isänsä puolelta suku johti viipurilaiseen kauppiaaseen "Kustaa Purtaseen", jonka poika oli päässyt pappisuralle ja vaihtanut nimensä asianmukaisesti hienompana pidetyksi Porthaniksi. Isä toimi kirkkoherrana Viitasaarella, jossa Henrik Gabriel syntyi 1739. Isä tuli mielisairaaksi Henrik Gabrielin ollessa viiden, ja tämä päätyi enonsa, Kruunupyyn kirkkoherran Gustaf (Kustaa) Jusleniuksen huollettavaksi. Gustaf Juslenius oli ensimmäisen fennofiilin Daniel Jusleniuksen poika, ja Porthan sai häneltä vaikutteita kansallisiin harrastuksiinsa. Toinen Porthanin suomalais-isänmaallisuuteen vaikuttanut hahmo oli piispa K. F. Mennander. Porthanin ajattelun ohjenuorana olivat kuitenkin ennen muuta valistusfilosofian empiiriset ja rationaaliset menetelmät.

title: Porthania

text: Porthania peruskorjattiin vuosina 2004–2006 pyrkien säilyttämään talon alkuperäinen asu. Peruskorjauksen yhteydessä rakennettiin korttelin keskelle katettu käytävä Porthaniasta oppimiskeskus Aleksandriaan ja Opiskelijakirjastoon. Peruskorjauksen jälkeen rakennuksen pääasiallinen käyttäjä on ollut oikeustieteellinen tiedekunta. Peruskorjauksesta huolimatta Porthania kärsii vieläkin suunnitteluun liittyvistä rakenteellisista ongelmista, esimerkiksi tasakattoratkaisu aiheuttaa suomalaisissa sääolosuhteissa jatkuvia vesivahinkoja.

title: Luettelo Turun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

text: Suomen vanhin henkilömonumentti, C. E. Sjöstrandin suunnittelema "Henrik Gabriel Porthanin patsas" paljastettiin Turun Porthaninpuistossa vuonna 1864. Sjöstrand suunnitteli teoksen Roomassa ja se valettiin Münchenissä. Henkilöä esittävän pronssiveistoksen lisäksi teoksen graniittijalustassa on Porthanin elämänhistoriasta kertova kuvaohjelma ja kirjoituksia. Muita Turun vanhoja patsaita ovat Walter Runebergin "Erik Julin" (1873) ja "Pietari Brahe" (1886), jonka toinen, hieman pienempi versio paljastettiin Raahessa samana vuonna. Ensimmäinen kaupungin omin varoin hankkima julkinen teos on Wäinö Aaltosen "Lilja" (1928).

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Porthanin patsaan kaksipäiväinen paljastusjuhla alkoi vuoden syyskuun yhdeksännen päivän aamuna kello seitsemän. Silloin Wartiawuorella ammuttiin 65 kanuunanlaukausta "osottain sillä H. G. Porthanin ikäwuosia". Paljastustilaisuus aloitettiin kello 10.00, kanslianeuvos Lönnrotin puheella, jonka jälkeen rovasti Hjelt luki professori Brunerin tekemän latinankielisen runoelman. Paljastushetki ilmoitettiin seuraavasti:

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Patsas koostuu istuvasta henkilöstä, ja graniittijalustasta, jossa on Porthanin elämänhistoriasta kertova kuvaohjelma ja kirjoituksia, joissa kunnioitetaan hänen saavutuksiaan.

title: Nils Ludvig Arppe

text: Arppe oli naimisissa 1840–1843 Jeanette Porthanin (k. 1843) kanssa, 1845–1855 edellisen sisaren Matilda Porthanin (k. 1855) kanssa ja vuodesta 1856 Amalia Kristina Seitzin (k. 1908) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa. Arppen poikia olivat tohmajärveläinen tilanomistaja, kunnallisneuvos Nils Josef Edvard Arppe (1841–1887) ja Värtsilän ja Möhkön rautatehtaiden isännöitsijä Klas Ludvig Arppe (1846–1891).

title: Henrik Gabriel Porthan

text: Vuosina 1766–1778 Porthanilta oli ilmestynyt viisiosainen väitöskirja "De Poesi Fennica" ("Suomalaisesta runoudesta"), joka perustui hänen lukuisilla keräys- ja tutkimusmatkoillaan muistiin merkitsemiinsä kansanrunoesityksiin sekä hänen tietoihinsa muun muassa antiikin runoudesta. Porthanin tutkimus oli uraauurtava myös uudenaikaisen metodinsa vuoksi. Runonäytteitä esittämällä hän selvitteli ja eritteli kansanrunoutemme muotoja ja lainalaisuuksia. Teoksessa onnistuttiin ensimmäisen kerran selittämään muun muassa kalevalainen runomitta.

title: Porthania

text: Vuonna 1949 Porthanian tontista järjestettiin arkkitehtikilpailu, johon Aarne Ervi ja Ola Hansson osallistuivat ehdotuksellaan Studiosaurus. Kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa, mutta parhaiksi arvioitujen osallistujien kesken järjestettiin toinen kierros. Tämän kierroksen voitti Aarne Ervi yksin tekemällään ehdotuksella joka kehitti eteenpäin Studiosauruksen ideoita. Rakennustyöt aloitettiin hänen suunnitelmiensa mukaan vuonna 1950, ja uusi instituuttirakennus vihittiin käyttöön seitsemän vuotta myöhemmin. Rakennus sai vihittäessä nimen Porthania Turun akatemian professorin ja 1700-luvun merkittävimmän suomalaisen humanistin Henrik Gabriel Porthanin mukaan. Se oli Helsingin yliopiston ensimmäinen henkilön mukaan nimetty rakennus; myöhemmin humanistisen tiedekunnan laitoskortteli on saanut nimen Topelia ja valtiotieteellisen tiedekunnan päärakennus nimen Snellmania.

title: Porthaninpuisto

text: Porthaninpuisto () sijaitsee Turun keskustassa Vanhan Suurtorin ja Brahenpuiston välissä. Se on nimetty Henrik Gabriel Porthanin mukaan ja siellä sijaitsee Porthania esittävä patsas. Puiston pinta-ala on 7 100 neliömetriä.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Sjöstrand muotoili Porthanin patsaan Roomassa ja se valettiin Münchenissä. Pronssisen patsaan korkeus on 2,5 metriä. Patsaan jalusta on harmaata graniittia ja se on korkeudeltaan 2,2 metriä.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Jalustan taakse on kirjoitettu Porthanin nimi ja elinvuodet sekä teksti latinaksi ja suomeksi:

title: Porthania

text: Porthania suunniteltiin ratkomaan yliopiston tilapulaa ja sisältämään monenlaisia toimintoja. Rakennukseen tuli viisi suurta auditoriota ja kymmenen pienempää luentosalia sekä tiloja laitoksille ja seminaarikirjastoille. Koska suunnittelussa pidettiin tärkeänä opiskelijoiden sosiaalisia tiloja, Porthaniaan sijoitettiin myös suuri opiskelijaruokala, voimistelusali ja terveydenhoitotilat. Kellariin rakennettiin suuret kirjavarastot, joista on maanalainen yhteys naapurikorttelissa sijaitsevaan yliopiston kirjastoon. Rakennuksen alkuperäiset käyttäjät olivat historiallis-kielitieteellinen, oikeustieteellinen ja valtiotieteellinen tiedekunta.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Seuraavana päivänä pidettiin kokous Juhlasalissa ja paljastettiin H. G. Porthanin hautakivi kirkkotarhassa lyhyine puheineen, virren laulamisineen ja Tuomiokirkon urkusoittoineen. Lauantaina Turun linna, Tuomiokirkko, Lukion kalustot ja Merikoulu olivat avoinna ja yleisön katseltavina.

title: Suomi-neito

text: Suomen vanhimmassa henkilömonumentissa, kuvanveistäjä Carl Eneas Sjöstrandin tekemässä Henrik Gabriel Porthanin patsaassa (1864) Turussa on kuvattu Suomi-neidoksi tulkittu hahmo. Monumentin oikean puolen sivulla olevien medaljonkien vasemmanpuoleisessa reliefissä on kuvattu tieteen henki Genius valaisemassa soihdullaan maahan polvistunutta Tiedettä. Hänen edessään olevaa Porthanin uurnan edessä surevaa hahmoa on sanottu Suomi-neidoksi.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Toinen Porthania kuvaava patsas on Viitasaarella Porthanin synnyinkodin paikalla. Siellä on myös vuonna 1884 pystytetty muistokivi.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Mietteissään istuvan Porthanin representaatio viittaa henkisen mahdin käyttäjien, ajattelijoiden ja filosofien kuvalliseen traditioon.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Kouluissa tapahtumaa juhlistettiin vapaapäivällä. Porthanin patsaan paljastuksessa olivat kutsuvieraina muun muassa Lönnrot, Snellman ja Cygnaeus. Patsasta ympäröivä alue oli koristeltu ja kaupunki oli koristeltu 6 000 lyhdyllä. Turun teatterissa esitettiin elävä sommitelma Porthanin patsaasta kalevalaisten hahmojen ympäröimänä.

title: Lilli Porthan

text: Porthanin vanhemmat olivat kirjuri Petter Alfred Tynkkynen ja Wilhelmiina Maria Sonni. Hän oli naimisissa 1903–1939 kamreeri Robert Porthanin kanssa.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Henrik Gabriel Porthanin patsas on Carl Eneas Sjöstrandin suunnittelema, 9. syyskuuta 1864 paljastettu patsas. Se sijaitsee Turussa Porthaninpuistossa. H. G. Porthania esittävä patsas on Suomen vanhin henkilömonumentti.

title: Viitasaari

text: Porthanin puisto on nimetty Viitasaarella syntyneen Henrik Gabriel Porthanin mukaan. Porthan syntyi pappilassa, joka sijaitsi nykyisen puiston paikalla.

title: Porthan-Seura

text: Seuran muuksi toiminnaksi ovat vakiintuneet vuosittaiset kevät- ja syyskokoukset ja niiden yhteydessä pidetyt esitelmät. Lisäksi on aika-ajoin järjestetty erilaisia seminaareja. Ensimmäisessä kokouksessa Uno Harva luennoi Antero Vipusesta. Porthanin 200-vuotisjuhlissa vuonna 1939 professori J. E. Salomaan aiheena oli Porthanin filosofia. Marraskuussa 2005 dosentti Vesa Oittinen puhui Porthanin valistusfilosofiasta.

title: Henrik Gabriel Porthan

text: Porthanin merkityksen vuoksi aikakautta on sanottu ”Porthanin ajaksi”. Hänen perintönsä vaikutti suuresti 1800-luvun alun kansallisen kulttuurin nousuun (esimerkiksi Turun romantiikkaan).

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Jalustan oikealla ja vasemmalla puolen on upotettu pyöreät pronssireliefit tai medaljonkit. Porthanin vasemmalla puolella on professori Johan Jakob Tengströmin (1787–1858) ja runoilija, professori Franz Mikael Franzénin (1772–1847) profiilimuotokuvat. Molemmat miehet edistivät suomalaisen kansanrunouden tutkimusta Porthanin jalanjäljissä.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Ensimmäisenä kansallismuistomerkkinä Porthanin patsas oli malli myöhemmille hankkeille myös yleisen rahainkeräyksen, lehdistökampanjoinnin ja työn edistymisen seurannan osalta.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Porthanin oikealla puolella olevissa reliefeissä ovat "Tiede" ja "Historia" allegorisina hahmoina. Vasemmanpuoleisessa kuvassa on tieteen henki Genius, joka valaisee soihdullaan maahan polvistunutta Tiedettä. Hänen edessään on Suomi-neito suremassa Porthanin uurnan vieressä. Tieteen takana on "Rauha" kädessään palmunoksa. Toisessa kuvassa istuu "Historia", joka kirjaa Porthanin elämäntyön ja saavutukset ylös siivekkään "Tieteen" geniuksen valaistessa soihdullaan työskentelyä. Takana näkyy kirjoja ja maapallo Porthanin laajan sivistyksen merkkinä. Etualalla on Minervan pöllö.

title: Porthania

text: Kaikista kilpailusuunnitelmista Ervin suunnitelma oli sekä tyylillisesti että rakenteellisesti selvästi modernistisin, ja Porthania olikin Suomen ensimmäinen huomattava rakennus joka toteutettiin tehdasvalmisteisista betonielementeistä.[1] Ervi oli työskennellyt aiemmin Alvar Aallon apulaisena, ja Porthaniassa on nähtävissä heijastuksia Aallon töistä; esimerkiksi luentosalien pyöreät kattoikkunat tuovat mieleen Viipurin kirjaston. Ervi myös suunnitteli Porthanian sisustuksen ja kalusteet, pyrkien näin luomaan rakennuksesta taiteellisen kokonaisuuden.