query: Kuka käsikirjoitti Heikki ja Kaija ohjelman?

title: Heikki ja Kaija

text: Heikki ja Kaija on suomalainen sarjanäytelmä vuosilta 1961–1971 ja yksi Suomen televisiohistorian pitkäaikaisimmista sarjoista.[1] Tamperelaisen palkansaajaperheen elämästä kertovan aikalaisdraaman tuotti TV2 Teatteritoimitus ja sen edeltäjä Tamvisio. Sarjaa esitettiin suorina lähetyksinä vuosina 1961–1965, eikä kyseisiä jaksoja tallennettu. Vuodesta 1965 alkaen jaksot tallennettiin kuvanauhalle, mutta niitä esitettiin edelleen osittain suorina tai nauhoitettiin kerralla ilman uusintaottoja.[1] Sarjan käsikirjoitti Reino Lahtinen. Ohjaajina toimivat Veijo Pasanen ja Pertti Nättilä. Kaikki säilyneet 42 jaksoa on julkaistu DVD:nä. Sarjan kaikki jaksot ovat mustavalkoisia. Heikin ja Kaijan näyttelijät ovat pääosin Tampereen Työväen Teatterin ammattinäyttelijöitä.

title: Siivotaan, siivotaan

text: Siivotaan, siivotaan on vuosina 1991–1992 MTV:llä lähetetty suomalainen sketsejä ja musiikkia sisältävä viihdeohjelma. Sarjan käsikirjoitti Pertti Reponen ja ohjasi Heikki Harma. Ohjelmaa esitettiin kerran kuukaudessa aluksi maanantaisin 19.30-20.30, myöhemmin lauantai-iltaisin. "”Kaikkien roskaohjelmien äiti. Puhdasta jälkeä niille, jotka rakastavat roskaa.”" oli ohjelman mainosteksti.

title: Heikki ja Kaija

text: JaksoNimiSisältöMukanaKestoEnsiesitys1.RistiäisetEnsimmäisessä tallennetussa Heikki ja Kaija -jaksossa vietetään Janne Lehtisen ristiäisiä. Kummeista ei ole sovittu etukäteen, mutta Lehtisten ystäväpariskunta Antero ja Lissu lupautuu tehtävään. Anteroa asia tosin arveluttaa, sillä hän ja Lissu eivät ole kihloissa. Antero päättää kosia Lissua ja tämä suostuu. Heikillä on huonot välit isäänsä Toivoon, niinpä hän on hieman nyreänä, kun Kaija on kutsunut tämän ristiäisiin. Viimeisenä tulee pastori. Lopussa veisataan virsiä pitkään ja hartaasti. Jakso on mainittu toisinaan Suomen ensimmäiseksi tositelevisioksi, sillä se oli samalla taltiointi Janne Auvisen (s. 16.8.1965) aidosta kastetilaisuudesta.[4]Kaijan vanhemmat, Antero, Lissu, Lahtiska, Erikssonit, Toivo, pastori32'27.9.19652.JoululomalleHeikki ja Kaija menevät linja-autolla Ylöjärvelle Kaijan vanhempien maatilalle joulua viettämään. Lahtiska on mukana. Kaijan isä on vastassa ja loppumatka kuljetaan reellä. Kaijan äiti on vuoteenomana, sillä lehmä on astunut hänen jalalleen. Lahtiska epäilee suotta olevansa tervetullut, hän tuo lahjaksi vaahtokumipatjat. Kaija joutuu hoitamaan taloutta äitinsä loukkaantumisen tähden.Lahtiska, Kaijan vanhemmat33'20.12.19653.Teijan syy(Jaksosta ei arkistotallennetta)Antero30'31.1.19664.Viehkeä vierasKaija on kampaajalla ja Heikki hoitaa Jannea kotona. Lehtisten elämänmenoa pitkään sivusta seurannut ekonomin rouva Kemppi tulee tarjoamaan Lehtisille vuokra-asuntoa oman talonsa yläkerrasta, vuokra olisi edullinen. Heikki muistaa rouvan vain hämärästi, sillä he ovat tavanneet vain kerran erään hammaslääkärikäynnin yhteydessä. Kemppi lähtee ennen Kaijan kotiintuloa. Kaija valittelee omien tulojen puutetta ja haluaisi ansiotyöhön. Heikki kertoo Kaijalle Kempistä; Kaija puolestaan kertoo, että miehensä työmatkojen takia pitkiä aikoja yksin elelevä rouva Kemppi on sotkenut monen nuorenparin elämän. Muutto ei tule kysymykseenkään.Rouva Kemppi30'28.2.19665.MikkoHeikki saa hieman kummallisen puhelun työpaikalleen. Samana päivänä Lehtisillä vierailevat Mikko ja Maija Mansikkala Vammalasta. Mikko kertoo saaneensa kirjeen Järvenpäästä, missä Heikin isä Toivo potee keuhkokuumetta parantolassa. Kirjeestä käy ilmi, että Heikillä ja Mikolla on sama isä. Kumpaisellakaan ei ole ollut aavistustakaan, että he ovat toistensa velipuolia. Alkuhämmästyksen jälkeen Heikki ja Mikko alkavat tehdä tuttavuutta. Heikki kertoo Toivon alkoholismista. Mikko kertoo äitinsä vaienneen Toivosta, hän on viettänyt lapsuutensa äitinsä ja vaarinsa kanssa. Keskustelussa käy myös selville, että Mansikkalan pariskunnalla on nelivuotias tytär Sanna.Mikko ja Maija Mansikkala28'28.3.19666.Tervetuloa kotiin isäToivo pääsee pois parantolasta ja saapuu junalla Tampereelle. Heikki ei aio mennä asemalle vastaan. Hän tilittää lapsuuttaan Kaijalle ja kertoo, kuinka vaikeaa hänen äidillään aikoinaan oli Toivon alkoholismin takia. Oli puutetta ja kurjuutta. Mikko sen sijaan vietti lapsuutensa vauraammissa oloissa, Heikki muistuttaa. Yksin Tampereelle saapunut Toivo kohtaa asemalla vanhan ryyppykaverinsa Empun, mutta ei lähde tämän matkaan rellestämään. Hän tulee johdinbussin kyydissä Lehtisille ja sanoo tällä kertaa tosissaan yrittävänsä raitistumista. Hän jää joksikin aikaan asumaan Lehtisille.Toivo, Emppu26'18.7.19667.KesälaitumellaAntero viettää kesää Jussi-setänsä mökillä Kivinokalla. Heikki ja Kaija sekä Lissu tulevat vierailulle. Antero paljastaa ostaneensa mökin. Seurataan tyypillistä suomalaista kesänviettoa vihdantekoineen ja kalastuksineen. Anteron monitaitoisuus tekee Lissuun vaikutuksen. Antero kehuu Lissua "tuoreennäköiseksi". Heikki saa ison kalan, josta päätetään tehdä keitto. Lissu menee aittaan nukkumaan. Hetken emmittyään Antero livahtaa Lissun luo, mitä Heikki ja Kaija seuraavat huvittuneina sivusta.Antero, Lissu27'15.8.19668.Fellmannin syyAntero putkahtaa kylään Lehtisille ja vaikuttaa perin kireältä. Kaijan mielestä hän on suorastaan pois tolaltaan. Kun Heikki tulee töistä, Antero kertoo riidelleensä Lissun kanssa ja panneensa kihlauksen poikki. Lissu on vatsakipuaan valitellessaan tokaissut sen olevan Fellmannin syytä, mistä Antero on vetänyt johtopäätöksen, että Lissu odottaa Fellmannin lasta. Kaija tajuaa oitis mistä on kyse, mutta antaa Anteron olla hetken luuloissaan. Sitten Kaija selvittää, että Fellmann oli muuan hupsu ukko hänen ja Lissun entisellä työpaikalla. Kun jotain sattui, työntekijöille tuli tavaksi leikillään sanoa että "se on Fellmannin syy".Antero24'12.9.19669.Saas nähdä(Ei DVD-julkaisulla)30'10.10.196610.Taitaa tulla tosiHeikki ja Kaija matkaavat maalle Kaijan äidin luo, joka on hiljattain jäänyt leskeksi ja aikoo myydä maatilansa. Hän toivoo, että Heikki ja Kaija muuttaisivat maalle. Heikki ja Kaija puolestaan toivovat, että Kaijan äiti muuttaisi Tampereelle heidän luokseen. Kumpaakaan osapuolta ei houkuta ajatus muutosta. Kaijan äiti on aikeissa ostaa lähistöltä mökin, jota mennään yhdessä tarkastamaan. Maatilan myynnistä saadut rahat ja Kaijan perintöosuus sijoitetaan Kaijan äidin suunnitelman mukaisesti Erikssonin taloon, eli taloon, jonka yläkerrassa Heikki ja Kaija ovat asuneet vuokralla ja jota he nyt kaavailevat ostavansa. Runsaasti velkaa pitää toki ottaa, sillä talo on melko kallis suhteessa Heikin palkkatuloon.Kaijan äiti, autonkuljettaja28'7.11.196611.Tuli siitä tosi(Ei DVD-julkaisulla)30'5.12.196612.Paikka tarjollaLehtiset ovat ostaneet Erikssonin talon ja muuttaneet sen yläkerrasta alakertaan. Jakson alussa ollaan Heikin työpaikalla, josta omaa yritystään aloitteleva mestari on lähtemässä pois. Heikki pitää mestaria kehuvan puheen. Yllättäen mestari ehdottaa Heikille, että tämä tulisi hänen verstaaseensa eräänlaiseksi "luotetuksi mieheksi", työnjohtajaksi. Illalla Heikki keskustelee asiasta Kaijan kanssa, joka pitkän epäröinnin jälkeen lämpenee ajatukselle. Heikin palkka ja status kohoaisivat, toisaalta varmanoloisen työpaikan vaihtaminen uuteen arveluttaa. Heikki ja Kaija päättävät, että paikanvaihto kannattaa.Mestari, Karvinen, Tolvanen, työmiehiä28'21.8.196713.Sattuuhan sitä(Ei DVD-julkaisulla)Toivo, neiti Hämäläinen30'4.9.196714.Kun sais sanottuaKaijan äiti on kylässä Lehtisillä, hänen on määrä mennä lääkärin tutkittavaksi. Heikki kyhää Jannelle leikkiautoa alakerrassa. Kaija kertoo Heikille haluavansa uuden vauvan, Heikki epäröi: toinen lapsi olisi menoerä muutenkin tiukkaan talouteen. Kaija puolestaan arvelee, että ainoana lapsena Jannesta saattaa tulla itsekäs.Kaijan äiti25'18.9.196715.Ei se niin tasaista oleHeikki on huonolla tuulella, jota Lehtisten saama epätavallisen suuri sähkölasku pahentaa entisestään. Seuraa Heikin ja Kaijan kinastelua raha-asioista. Lisäksi Heikki on erehtynyt lainaamaan sata markkaa uudelle työntekijälle, joka on kadonnut jonnekin. Kaija valittelee, että rahaa ei riitä mihinkään ylimääräiseen ja yläkerran tunnollinen vuokralainenkin on muuttamassa Helsinkiin. Kaiken kukkuraksi Janne on rikkonut naapurin ikkunan, mistä seuraa lasku. Antero tulee esittelemään uutta autoaan.Antero24'2.10.196716.Kerran kesälläHeikki ja Kaija sekä Janne viettävät kesää Mikon ja Maijan mökillä, joka on vasta rakennusvaiheessa. Filosofian tohtori Heinänen rouvineen tulee veneellä kylään ja tarjoutuu auttamaan mökin rakentamisessa saadakseen samalla oppia rakennustyöstä. Janne on hetken karkuteillä, mistä hänen äitinsä hermostuu; pian poika kuitenkin löydetään pihapiiristä. Lapset viihtyvät enimmäkseen järven rannalla, mukana on Jannen lisäksi Mansikkaloiden tytär Sanna ja Lehtisten naapurinpoika Tommi.Mikko ja Maija Mansikkala, tohtori ja rouva Heinänen, maatalon isäntä24'16.10.196717.Oppia ikä kaikkiHeikki ja Kaija remontoivat talonsa yläkertaa Lissun ja Anteron kanssa. Anteron auto tekee tenän matkalla rautakaupasta Lehtisille, syyksi osoittautuu tyhjä tankki. Heikki ja Antero eivät osaa tapetoida, vaikka yritystä riittää. Lissu sen sijaan on maalarin tyttärenä oppinut tapiseerauksen niksit ja neuvoo miehille, kuinka homma hoidetaan.Antero, Lissu31'30.10.196718.Sinunhan se vastuu onYläkertaan on otettu kolme opiskelijatyttöä vuokralle. Heikki on korjaamassa heidän tukkeutunutta viemäriään. Mestari poikkeaa kylään, samaan aikaan Heikki kahvittelee yläkerrassa ja tekee sinunkaupat tyttöjen kanssa. Tällä välin alakerrassa mestari kertoo Kaijalle, että hänen rouvansa on viety sairaalaana ja firmakin on vaikeuksissa. Suuri osa eräästä tilauksesta on mennyt pilalle, ja lisäksi suhdanne on heikentynyt. Mestari harmittelee, että veti Heikin mukaan firmaansa. Mittavat Ruotsin tilaukset saattaisivat pelastaa puljun, mutta niiden ottaminen ei onnistu lainatta. Mestari tarvitsee takausta lainalle - vakuudeksi pantaisiin Lehtisten omakotitalo.Mestari, Salme, Marjukka, Kirsti23'13.11.196719.Älä hellitä, HeikkiFirmalla menee huonosti, joten sekä mestari että Heikki tekevät pitkää työpäivää. Porista on saatu tilaus, joka jossain määrin kohentaa firman taloutta. Noin kello 8.30 Kaija poikkeaa tuomaan syötävää, hänen mielestään Heikin tulisi vähentää työtaakkaansa. Mestarin kanssa Kaija keskustelee muun muassa lainan takauksista ja tekee sinunkaupat. Mestari kertoo tekevänsä itse ylitöitä, kun ei kykene maksamaan työmiehille ylityökorvauksia. Kaija huomaa toimiston työpöydällä kustannuslaskelmat, ja pyytää saada tehdä ne.Mestari27'27.11.196720.Kuin lapset leikkimäänOn joulu ja lahjat on juuri jaettu. Kaijan äiti ja Heikki leikkivät Jannen kanssa autoradalla. Kaijan äiti ja Janne menevät yöpuulle hieman ennen kuin Antero ja Lissu tulevat kylään. Miehet testaavat Kaijan lahjaksi saamaa sähkövatkainta, ja tulevat vaahdottaneeksi tarpeettoman suuren määrän kananmunia. Kaija kertoo Lissulle naisesta, jonka Heikin isä on tavannut Lahdessa. Miesten tuottama suuri määrä munavaahtoa yllättää Kaijan, lopulta hän keksii paistaa sen.Kaijan äiti, Antero, Lissu27'25.12.196721.Yläkerran yllätysHeikki ja Kaija vierailevat talonsa yläkerrassa. Paikalla on heidän kolmen vuokralaisensa lisäksi Marjukan sulhanen, Aarne Markkanen eli Apsu. Vietetään Marjukan ja Aarnen kihlajaisia, mikä tulee Heikille ja Kaijalle yllätyksenä. Marjukka on pitänyt Aarnea "kuumana", kun ei ole oitis myöntynyt. Heikki puolestaan ei saisi juoda liikaa kahvia, sillä hänellä on todettu vatsahaava. Sekä Marjukka että Aarne saavat opintonsa päätökseen kohdakkoin, ja kumpaisellekin on tiedossa väliaikainen työpesti, tosin eri puolilta Suomea. "Joka vuosi valmistuu ihmisiä, jotka ottaa minkä paikan tahansa", Aarne kommentoi surkeaa työllisyystilannetta. Aikakauden ongelmaksi osoittautuu se, että ihmiset opiskelevat, mutta eivät saa työpaikkaa.Salme, Marjukka, Kirsti, Aarne24'22.Lahtiskan tapausOn talvista, lumista ja kylmää. Lahtiska vierailee pitkästä aikaa Heikin ja Kaijan luona. Hän kertoo käyneensä sisarenpoikansa Niilon luona Kissanmaalla, mutta kertoo jääneensä eteiseen, sillä Niilon rouva on katsonut häntä ylen, mistä Lahtiska on loukkaantunut. Hän kertoo suoraan olleensa kerjuulla, tarvitsevansa rahaa lääkkeisiin. Hän ei halua mennä sosiaalitoimistoon, jottei antaisi naapurin "akoille" puheenaiheita. Heikki lähettää pojat vaivihkaa apteekkiin lääkkeitä ostamaan. Käy ilmi, ettei Lahtiska ole osannut hakea korvausta sairausvakuutuksesta tai entiseltä työnantajaltaan. Heikki ja Kaija laskevat, että Lahtiskalle on tiedossa runsaat korvaukset lääkemenoistaan.Lahtiska28'24.3.196823.Isällä on asiaaHeikki ja Mikko ajavat Jyväskylään Mikon autolla vierailemaan isänsä Toivon luona. Matkalla pysähdytään Jämsään kahville ja siitähän on enää 58 kilometriä määränpäähän. Isä esittelee naisystävänsä Railin Heikille ja Mikolle. Hän aikoo naimisiin Railin kanssa. Heikki suhtautuu avioaikeisiin epäillen, sillä hän pelkää isänsä ratkeavan jälleen ryyppäämään. Toivo kohteli aikoinaan kaltoin sekä Heikin että Mikon äitiä. Toivo haluaa kuitenkin poikiensa hyväksynnän liitolleen, hänen mukaansa Raili kiskoi hänet kuiville. Heikki pitää Railista, sillä hänen mukaansa tämä jollain tavoin muistuttaa Kaijaa. Riidanpoikasen jälkeen jakso päättyy sovintoon. Jaksossa on katunäkymiä Jyväskylästä kevättalvelta 1968.Mikko, Toivo, Raili27'21.4.196824.Iloinen perhetapahtumaKaijan äiti ja Lahtiska ovat Lehtisillä. Paikalle tulee myös Antero, joka kertoo Lissun synnyttäneen pojan aamulla, pari viikkoa etuajassa. Vastasyntyneen mittojen kanssa Antero hieman sekoilee. Lissun vanhemmille Antero on unohtanut tyystin kertoa vauvauutisen, joten hänelle tulee kiire. Illemmalla, kun Heikki ja Kaija ovat kahden, Kaija vihjaa Heikille haluavansa Jannelle pikkusiskon.Kaijan äiti, Lahtiska, Antero24'31.5.196825.KalaretkiHeikki ja Kaija ovat kesävieraina Anteron ja Lissun mökillä. Sillä aikaa kun Antero, Heikki ja Janne ovat postia hakemassa, Kaija ja Lissu rupattelevat lapsista. Lissu kertoo myös, kuinka hänen äitinsä ei aikoinaan hyväksynyt Anteroa. Heikki ja Antero ilmoittavat aikovansa yökalaan, Kaija ja Lissu eivät pidä ajatuksesta, joten he suuttuvat. Antero kertoo kalassa ollessaan Heikille, että Lissun vanhemmat eivät hyväksyneet häntä, koska "kouluja käynyt" Lissu olisi näiden mielestä tarvinnut hienomman puolison. Varhain aamulla Heikki ja Antero palaavat laihaksi jääneen saaliin kera. Antero yllättää Lissun kertomalla, että kesämökille on tilattu jääkaappi.Antero, Lissu33'29.9.196826.Otetaanpa rauhallisestiHeikki ja Kaija viettävät riitaisaa aamua. Kinaa syntyy muun muassa siitä, että Heikki on viettänyt Kaijan mielestä liian paljon aikaa yläkerran vuokralaisten luona. Töissä mestari ja Heikki tuskailevat myöhästyneen toimituksen kanssa. Kun toimitus vihdoin saapuu, Heikin ja autonkuljettajan välille muodostuu suukopua. Tuohtunut Heikki yrittää purkaa toimitettua kuormaa yksin: painavat laatikot kaatuvat hänen päälleen ja hänet viedään tajuttomana sairaalaan. Sairaalassa mestari selvittää tapahtumat Kaijalle. Lääkäreiden mukaan Heikillä ei ole pahoja ulkoisia vammoja.Mestari, Penttilä, autonkuljettaja, sairaanhoitaja29'20.10.196827.Sen siitä sitten saaHeikki on toipilaana. Hän tekee tapaturmastaan ilmoituksen, mutta vaadittavien asiakirjojen kanssa ilmenee epäselvyyksiä. Lopulta asia kuitenkin hoituu. Tapaturmailmoitukseen vaadittavat dokumentit selitetään informatiiviseen tyyliin. Kaijan äiti on Lehtisillä ja keskustelee tyttärensä kanssa suorasukaisesti Lehtisten taloustilanteesta. Kotiin tullessaan Heikki kertoo Kaijalle korvausten viivästyvän, mikä puolestaan aiheuttaa harmia lainan lyhennysten kanssa. Kaija pelkää talon menettämistä, mikäli lyhennyksiä ei saada hoidettua. Yllättäen Toivo ja Raili tulevat kylään, he ovat täysin tietämättömiä Heikin onnettomuudesta. Heikki suutahtaa anopilleen, kun tämä sotkeutuu Lehtisten asioihin; Heikin periaatteena on, että hänen perheensä pitää tulla toimeen omillaan. Loukkaantunut anoppi vetäytyy Jannen huoneeseen, minne Heikki tulee kotvan kuluttua pyytämään anteeksi tahdittomuuttaan.Kaijan äiti, Toivo, Raili, vakuutusvirkailija Mikkolainen26'17.11.196828.Pientä vilppiäHeikki opiskelee ruotsia olohuoneen sohvalla. Hän on toipunut täysin ja palannut työhön. Kirsti piipahtaa Lehtisten eteisessä. Tuokion kuluttua Antero ja Lissu tulevat Lehtisille Matti-vauvansa kanssa. Lissu kertoo Kaijalle laittavansa talousrahoista vähän kerrallaan sivuun, jotta voi ostaa meikkejä ja vaatteita. Naisten juorutessa tahollaan miehet käyvät keskustelua valtakunnan huonosta taloustilanteesta ja omista raha-asioistaan.Antero, Lissu, Kirsti25'15.12.196829.Töpinää töppösiinJohtaja Tasala Vaasasta tulee firmaan allekirjoittamaan urakkasopimusta. Heikki huomaa sopimuksessa firmalle epäedullisen puutteen, joka korjataan saman tien. Mestarilta ei liikene aikaa viettämään iltaa Tasalan kanssa, joten Heikki saa tehtäväkseen edustaa firmaa ravintolaillan merkeissä. Iltasella Heikki ja Kaija tulevat ravintolaan ennen Tasalaa. He pähkäilevät tilausten kanssa, kunnes Tasala tulee paikalle. Illan edetessä tehdään sinunkaupat ja Tasala humaltuu siihen malliin, että loppuillasta Heikin ja Kaijan pitää taluttaa hänet taksiin, joka vie hänet hotelliin. Heikki ja Kaija lähtevät bussilla kotiin Härmälään. Lähes 35-minuuttinen jakso on sarjan pisin.Mestari, Tasala, hovimestari, vahtimestari, tarjoilija34'24.3.196930.RauhanpiippuHeikki ja Antero palaavat kalasta huonotuulisina. Lissu ja Kaija odottavat Lehtisten keittiössä. Huonotuulisuuden syyksi paljastuu, että miehet saivat komean saaliin, mutta menettivät sen, koska heillä ei ollut lupaa kalastaa kyseisessä lammessa. Kaija suuttuu Lissulle, joka väittää Heikkiä liian kiivasluonteiseksi, Antero joutuu välikäteen. Kaija syyttää Anteroa, joka ei selvittänyt etukäteen, saako kyseisellä lammella kalastaa. Antero suuttuu ja häipyy keittiöstä. Lopussa kaikki lepyttelevät toisiaan. Seuraavana päivänä Antero aikoo mennä lunastamaan takavarikoidut kalastusvälineet, joihin kuuluu muun muassa vastahankittu jääkaira.Antero, Lissu24'21.4.196931.PullakahveillaLahtiska on ostamassa pullaa vieraita - Heikkiä ja Kaijaa - varten. Kaksi rouvaa häiritsee Lahtiskan kaupantekoa hölinöillään. Lahtiska päätyy ostamaan eilisen pitkon, josta saa uunissa lämmittämällä lähes tuoreenveroisen. Illalla Heikki ja Kaija saapuvat Lahtiskan vaatimattomaan asuntoon. He ovat aiemmin asuneet samassa talossa, josta edelleen puuttuvat nykyajan mukavuudet. Lahtiska harmittelee, kun Janne ei ole mukana. Keskustelun edetessä Lahtiska nolostuu huomatessaan jaarittelevansa liikaa. Hän kertoo että talot on määrä purkaa seuraavana kesänä ja hän ei tiedä, minne muuttaisi. Vastavalmistuneisiin asuntoihin on tunkua liiankin kanssa. Kaija yllättyy, kun Heikki paljastaa suunnittelevansa auton ostoa. Asunnon hankinnassa hän lupaa auttaa Lahtiskaa.Lahtiska, rouva Saastamoinen, rouva Kumpulainen, myyjätär29'5.5.196932.Täytyyhän ihmisiä auttaaKaijan äiti vierailee Lehtisillä. Asunnottomaksi jäänyt Lahtiska on muuttanut Lehtisten yläkertaan pariksi viikoksi. Kaija ei ole sopinut asiasta Heikin kanssa, Kaijan mukaan Lahtiska "tuli vaan" muuttokuormineen pihaan. Käy ilmi, että Lahtiskaa on jossain määrin huiputettu: hän olisi saanut asua entisessä kodissaan, kunnes uuteen asuntoon voi muuttaa. Heikki ei pidä lainkaan ajatuksesta, että Lahtiska asuu heillä kaksi viikkoa. Antero tulee käymään ja kertoo veneestä, jonka hän aikoo ostaa puoliksi Heikin kanssa. Vene on sopivasti Pyhäjärven puolella. Kaija saa veneenostoaikeesta hyvän pelikortin, jota käyttämällä hän saa Heikin suostumaan Lahtiskan muuttoon. Myös Kaijan äiti on sitä mieltä, että ihmisiä tulee auttaa.Lahtiska, Kaijan äiti, Antero30'19.5.196933.Vieras miesHeikki ja Kaija vierailevat Anteron ja Lissun kesämökillä. Heikki ja Antero lähtevät "maidolle" eli hakemaan eräästä maatalosta maitoa metallista valmistetulla maitotonkalla. Tällä välin mökille tulee veneellään muuan Seppo, jonka Lissu tuntee pintapuolisesti. Seppo on naistenmies, ja hänen lirkuttelunsa hämmentävät Lissua ja Kaijaa. Kun Antero ja Heikki palaavat, Seppo poistuu: hän antaa lainaamansa limonadikorin Anterolle ja soutaa tiehensä. Mustasukkainen Antero ei pidä lainkaan Sepon vierailusta, hän luonnehtii tätä mieheksi, joka lirkuttelee jokaiselle akalle. Myös Heikki tulee jossain määrin mustasukkaiseksi. Lopussa Lissu ja Kaija juttelevat keskenään, etteivät sittenkään vaihtaisi miehiään Sepon kaltaiseen elostelijaan.Antero, Lissu, Seppo28'22.9.196934.Eks sää ny leikkiä ymmärräHeikin työpaikalla mestari on huonolla tuulella, sillä eräs tilaus on mennyt pieleen hänen lomaillessaan Mustallamerellä. Tilattu "satsi" on niin iso, että sen tärveltyminen saattaa kaataa koko firman. Samaan aikaan johtaja Tasala on käymässä Lehtisillä, hän on tullut tarjoamaan Heikillä työpaikkaa Vaasassa sijaitsevasta firmastaan. Heikki ei ole vielä kotona, hän riitelee mestarin kanssa. Mestarin loman aikana Heikki oli päävastuussa firman toiminnasta. Kun Heikki tulee kotiin, Tasala on jo lähtenyt. Kaija kertoo hänelle työtarjouksesta. Mestarin kanssa riitaantunut Heikki pitää ehdotusta varteenotettavana. Hän on luvannut korvata mestarille kaikki vahingot, ja sen vuoksi olisi myytävä Lehtisten talo. Seuraavana päivänä mestari ja Heikki sopivat asiat: ilmenee että tilauksesta on tärveltynyt vain pieni osa. Heikki saa vapaapäivän. Lopulta Heikki ja Kaija eivät kumpikaan innostu Vaasaan muutosta.Mestari, Tasala, Koskinen29'20.10.196935.Romanttinen iltaLahtiska vierailee Lehtisillä, sillä Heikki ja Kaija eivät ole toistaiseksi päässeet kylään Lahtiskan uuteen asuntoon. Kaija on järjestämässä romanttista yllätystä Heikille, eikä häneltä liikene aikaa Lahtiskan kanssa seurusteluun. Kaija kertoo Heikille olevansa raskaana - Heikki ottaa uutisen yllättävän kevyesti, eikä tee siitä numeroa. Antero ja Lissu tulevat yllätysvierailulle. Heikki ja Antero jäävät olohuoneeseen keskustelemaan ja maistelemaan Kaijan laittamia eineitä. Samaan aikaan Kaija ja Lissu juttelevat keittiön puolella. Antero on nolona huomatessaan syöneensä Kaijan laittamat ruoat, vaikkakin Heikin kehoituksesta. Lissu vaatii saitaa Anteroa antamaan lastenvaunut Heikille ja Kaijalle ikään kuin hyvityksenä.Lahtiska, Lissu, Antero28'17.11.196936.Pari päivää jouluunHeikki ja Kaija keskustelevat joululahjoista talonsa kellarissa. Kaija saa selville, että Heikki on ostanut hänelle hiustenkuivaajan. Keskustelun edetessä Kaijalla esiintyy alati pahenevia sairauskohtauksia. Hän menee lepäämään olohuoneen sohvalle. Heikki lähtee ulos soittamaan lääkäriä; Lehtisillä ei ole puhelinta, vaan he käyttävät kadun varrella sijaitsevaa puhelinkoppia. Lääkäri on sopivasti lähistöllä ja pääsee pian paikalle, vaikka on yöaika. Yksitoista viikkoa raskaana ollut Kaija arvelee, että hänellä on keskenmeno. Hänet on pakko siirtää sairaalaan pariksi kolmeksi vuorokaudeksi. Lääkäri pitää keskenmenoa todennäköisenä, mutta ei sano sitä Kaijalle päin naamaa. Seuraavana päivänä Heikin on määrä mennä Kaijan äitiä vastaan, Kaija viettänee joulun sairaalassa.Lääkäri29'22.12.196937.KotilinnaLahtiska on muuttanut uuteen, moderniin kerrostaloon. Kotilinna-nimisessä talossa on yksityisten asuntojen lisäksi yhteinen seurustelutila televisioineen ja kerroskohtaiset kylpyhuoneet. Heikki ja Kaija tulevat vierailulle Lahtiskan luo. Lahtiska on mielissään juoksevasta vedestä ja sisä-WC:stä. Jääkaappikin on, mutta sitä Lahtiska ei tohdi pitää aina kytkettynä, vaikka Heikki selventää, että laitteen sähkönkulutus on verraten vähäistä. Lahtiska kertoo asuneensa Amurissa nyttemmin jo puretussa talossa peräti 40 vuotta. Hän kertoo myös, että Kotilinnasta on vaikea saada asuntoa: sinne päästäkseen täytyy olla asunut Tampereella vähintään 20 vuotta ja ikää on oltava vähintään 65 vuotta. Asunnon vuokra on 77,50 markkaa.Lahtiska29'12.1.197038.Hilja-tätiHeikki ja Antero ovat katsomassa KooVee–Tappara-jääkiekko-ottelua poikiensa kanssa. Samaan aikaan Kaijan äidin sisko Hilja vierailee miehensä Juuson kanssa Lehtisillä. Myös Lissu on käymässä. Hilja ei pidä siitä, että Kaijan äiti asuu yksin; Kaija selittää, että hänen äitinsä ei kerta kaikkiaan halua muuttaa mökistään Lehtisten yläkertaan. Miehet palaavat ottelusta. Hilja-täti valittelee Kaijan keskenmenoa, mutta perin tahdittomasti. Hänen vierailunsa perimmäiseksi syyksi osoittautuu hänen halunsa ostaa siskonsa mökki. Nahjusmainen Juuso alkaa tympiintyä vaimonsa hössötykseen ja alkaa tehdä lähtöä. Heikki puolestaan ei pidä Hiljasta laisinkaan.Antero, Lissu, Hilja-täti, Juuso24'9.2.197039.Kaksi maailmaaHeikki ja Toivo korjaavat kellarissa pesukonetta. Raili kahvittelee sillä välin keittiössä ja kertoo Kaijalle sopineensa Toivon kanssa, että he välttävät vanhoissa porukoissa liikkumista, jotta Toivo pysyisi erossa alkoholista. Parikymppinen Marjukka tulee pesemään pyykkiä kellariin. Hän jatkaa edelleen opiskeluaan, sillä ei ole saanut työpaikkaa. Apsu käy parhaillaan armeijaa. Marjukka on jonkinlainen radikaali ja kiistelee toiseen maailmansotaan liittyvistä asioista Toivon kanssa, joka puolestaan on sotaveteraani. Toivon mielestä Marjukan sukupolvi (jota myöhemmin alettiin kutsua 60-lukulaisiksi) on lähinnä passiivisia haihattelijoita.Toivo, Raili, Marjukka27'9.3.197040.Ammattimies on ammattimiesKaijan äiti jää vahtimaan Jannea, kun Lissu ja Antero tulevat hakemaan Heikkiä ja Kaijaa. Tarkoitus on mennä katsomaan Lissun ja Anteron uutta kotia, joka on remontoitu kerrostaloasunto. Perillä Heikki ja Antero ihastelevat huippumodernia liettä, Kaija puolestaan on vaikuttunut tilavasta vaatehuoneesta. Remonttimies sattuu olemaan vielä paikalla, hän on Lissun isän vanha tuttu. Lissu ja remonttimies epäilevät Anteron remontointitaitoja, mistä tämä kimpaantuu. Antero innostuu huomatessaan pieniä puutteita remonttimiehen työnjäljessä ja alkaa korjailla niitä. Lopussa miehet haluaisivat kokeilla uuden hellan grilliominaisuutta, mutta naiset toppuuttelevat.Kaijan äiti, Antero, Lissu, maalari Lehto28'4.5.197041.ArkipäivääHeikin työpaikalla keskustellaan Kervisen juopottelusta työaikana. Firmassa on aikanaan päätetty, että työpaikalla ei juoda alkoholia. Kervinen puolestaan muistuttaa, että firmassa on rikottu työaikalakia ja sosiaalitilatkin ovat puutteelliset. Mestari ei kiistä Kervisen väitteitä. Koistinen sanoo, ettei hän ole puuttunut ylitöihin, kun miehet niitä mielellään ovat tehneet. Lisäksi jaksossa selviää, että Kaijan äiti on myymässä taloaan ja muuttamassa Lehtisten yläkertaan.Mestari, Kervinen, Kaivola, Koskinen, Koistinen, Kymäläinen, Virtanen26'1.6.197042.AutokoulussaFirma avustaa Heikkiä ajokortin hankinnassa. Kervinen ei pidä siitä, että Heikki suorittaa ajokorttia työajallaan, mutta hänelle muistutetaan, että kortista on hyötyä myös firmalle. Heikki ajelee ympäri Tamperetta ruuhka-ajan kynnyksellä 140-sarjan Volvolla ja suoriutuu moitteetta, mikä on hyvä, sillä seuraavana päivänä on insinööriajo. Kotona Heikki kertaa liikennesääntöjä. Kaijan äiti ei olekaan muuttanut Lehtisille, vaan Ylöjärven vanhainkotiin. Heikin mielestä Kaija korostaa liiaksi sitä, että tämän äiti kykenee maksamaan itse hoitonsa. Kun Kaija kuulustelee Heikiltä liikennesääntöjä, hän kertoo samalla naapureista, jotka ovat ottaneet Lehtiset silmätikukseen.Mestari, Kervinen31'25.9.197043.AutonostoKaija ja Lissu puhuvat miestensä vaatteista Lehtisten keittiössä. Heikki ja Antero ovat ostamassa autoa Heikille. Heikki kiinnostuu käytetystä farmariautosta, mutta Antero neuvoo häntä olemaan näyttämättä ostohalujaan, jotta myyjä ei ala hilata hintaa ylöspäin. Samaan aikaan Lehtisillä Kaija ja Lissu keskustelevat tunteista ja Kaija valittelee kodin ulkopuolisten harrastusten puutetta. Lissu taasen tuntee, että Antero ei huomioi häntä kyllin. Heikki päätyy ostamaan havittelemansa farmariauton, vaikka se ylittää budjetin 500 markalla. Lopussa nelikko lähtee kokeilemaan Heikin ostamaa autoa.Antero, Lissu, autokauppias24'23.10.197044.Taitaa tulla susi(Ei DVD-julkaisulla)Apsu30'20.11.197045.Joulun allaLahtiska on Lehtisillä ja kuorii perunoita Kaijan tehdessä joululeivonnaisia. Samalla Lahtiska kertoo köyhästä lapsuudestaan ja eräästä mukavasta hienostorouvasta, jonka hän aikoinaan tunsi. Kaija pelkää, että hänen Heikille lahjaksi neulomansa paita on liian korea. Heikki on tällä välin noutamassa Kaijan äitiä, mutta poikkeaa sitä ennen kotiin hakemaan vilttejä kylmään autoon. Anoppi on vielä noutamatta. Keittiössä Heikki sattuu huomaamaan paidan, Lahtiska keksi hätävalheena, että paita on Lahtiskan lahja Niilolle. Heikki pitää paidasta ja se istuu hänelle täydellisesti, mitä hän ihmettelee, sillä Niilo on hänen muistikuvansa mukaan melko lailla häntä kookkaampi. Heikki ehdottaa Kaijalle, että Lahtiska kutsutaan heille jouluaatoksi. Kaija esittää kutsun Lahtiskalle, joka on tavattoman mielissään. Jaksossa käy myös ilmi, että Niilolla on sisko.Lahtiska26'18.12.197046.Syntymäpäivät(Ei DVD-julkaisulla)7.2.197147.Vikaa jossakinHeikki ja Kaija viikkaavat lakanoita ja riitelevät. Kaijan mielestä Heikki on aivan liikaa poissa kotoa, Heikki muistuttaa, että hänen on opiskeltava. Heikki ottaa puheeksi mestarin siskontyttären, viehättävän Taina Mustosen, joka on tullut ainakin joksikin aikaa firman toimistoon töihin. Kaija vihjaa, että Heikki ei vietäkään iltojaan opiskellen, mistä Heikki suuttuu. Heikin työpaikalla mestari ja Taina keskustelevat muun muassa firman jatkamisesta: Taina saattaisi olla hyvä toimitusjohtaja. Mestari ehdottaa leikillään, että Tainan pitäisi ottaa Heikin kaltainen aviomies. Kun Taina ja Heikki jäävät toimistoon kahden, Taina alkaa kiusoitella Heikkiä, joka ei oikein ymmärrä Tainan pelleilyä. Vakavoiduttuaan Taina ehdottaa, että hän voi auttaa Heikkiä tämän opinnoissa, jotta ne etenisivät nopeammin.Mestari, Taina27'21.3.197148.Niin muuttuu maailmaHeikin autoon on tullut vika, sen moottori leikkaa lämmetessään kiinni. Lahtiska on vierailulla Lehtisten luona, hänen mielestään voi olla "retee", kun omistaa sellaisen auton kuin Heikki. Antero tulee paikalle, tarkoitus on lähteä ajeluttamaan Lahtiskaa ja tämän tuttavia. Lahtiska on luvannut viedä tuttavansa katsomaan uutta näkötornia, jonka nimi on Näsinneula. Heikin autolla ei kuitenkaan pääse. Lahtiska jää Lissun ja Kaijan kanssa juomaan kahvia sillä välin kun Heikki ja Antero noutavat firman auton. Kaija on leiponut piirakankin. Lahtiska kertoo sulhasistaan, muun muassa eräästä Tahvosta, joka kuului IKL:ään. Lahtiskan aviomies oli väkivaltainen, mutta hän ei osaa sanoa, olisiko liitto Tahvon kanssa ollut sen parempi. Lopuksi Heikki ja Antero kuskaavat Kotilinnan naisia kahdella autolla Näsinneulaa katsomaan.Lahtiska, Antero, Lissu, Timppa24'2.5.1971

title: Heikki ja Kaija

text: Heikkiä ja Kaijaa esitettiin yleensä maanantaisin, joka oli Tampereen Työväen Teatterin näyttelijöiden vapaapäivä. Sarjan viimeiset, 1971 tuotetut jaksot, esitettiin sunnuntaisin. Alkupään jaksoja esitettiin torstaisin ja perjantaisin ja ne lähetettiin Tamvision studiolta Frenckellin talosta Tampereen keskustasta.[3]

title: Heikki ja Kaija

text: Pirkka-Pekka Petelius ja Aake Kalliala tekivät sketsisarjaan Pulttibois suosittuja sketsejä, joissa Kallialan esittämä Kaija istuu keittiön pöydän ääressä tuoreen kahvin ja pullan kera odottamassa Peteliuksen esittämää Heikkiä kaupunkireissulta. Kun Heikki vihdoin saapuu kotiin, hän ja Kaija käyvät keskustelun, jossa he kauhistelevat jotain kokemaansa tai näkemäänsä tapahtumaa, joka itse asiassa on aivan harmiton (esimerkiksi pariskunta kauhistelee kovaan ääneen, kuinka eräs tuttu ei ottanut lakkia pois päästään sisällä. Vastaavasti esimerkiksi tutun eläkeläispariskunnan tekemä itsemurha kerrostalon katolta hyppäämällä ei aiheuta muunlaista reaktiota kuin Heikin lausahduksen "Jaa. No annaksää mulle kaffetta?"). Keskustelua värittävät lukuisat "nääs nääs" -lausahdukset kädenliikkeillä ja päänpudistuksilla vahvennettuna. Voivottelujen pituudet vähitellen kasvavat ja tulevat jopa raivokkaiksi. Lopussa Heikki antaa Kaijalle lahjan, joka on sinänsä ihan kelpo, mutta saa Kaijan raivon valtaan. Heikin lähdettyä pakoon vihaista vaimoaan tämä jää yksin keittiöön ja alkaa lopulta katua kiukunpuuskaansa.

title: Heikki ja Kaija

text: Kaijan vanhemmat asuvat Ylöjärvellä maatalossa. Heidän nimiään ei mainita. Kaijan äiti jää leskeksi, minkä jälkeen hän myy maatilansa ja ostaa mökin lähistöltä. Kaijan äiti on mukana yhdeksässä säilyneessä jaksossa. Heikin isä Toivo puolestaan on mukana viidessä säilyneessä jaksossa. Toivo avioituu Railin kanssa ja asettuu Jyväskylään. Alkoholismia sairastava Toivo onnistuu pysymään raittiina pojanpoikansa Jannen syntymän jälkeen.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikin ja Kaijan tuotantohenkilöstö oli suurelta osin sama kuin 1970-luvun suosikkisarjassa Rintamäkeläiset. Ohjaaja Pertti Nättilä työskenteli Yleisradio TV2:ssa ajanviete- sekä lasten- ja nuortenohjelmien toimituspäällikkönä 1960- ja 1970-luvuilla. Hän teki kumpaistakin televisiosarjaa varsinaisen toimensa ohessa. Sekä Heikin ja Kaijan että Rintamäkeläisten näyttelijät koottiin pääosin Tampereen Työväen Teatterin ammattinäyttelijöistä, ja he tekivät televisiotyönsä sivutoimenaan.[2]

title: Pulttibois

text: Heikki ja Kaija on parodia samannimisestä televisiosarjasta 1960- ja 1970-luvulta. Sketseissä Kaija istuu keittiön pöydän ääressä tuoreen pullan ja kahvin kera odottamassa Heikkiä tämän kaupunkireissulta. Kun Heikki vihdoin saapuu kotiin, hän ja Kaija käyvät keskustelun, jossa he kauhistelevat jotain kokemaansa tai näkemäänsä tapahtumaa, joka itse asiassa on aivan harmiton (esimerkiksi pariskunta kauhistelee kovaan ääneen, kuinka eräs tuttu ei ottanut lakkia pois päästään sisällä kun taas esimerkiksi tutun eläkeläispariskunnan tekemä itsemurha kerrostalon katolta kuitataan vain Heikin lausahduksella "Jaa. No annaksää mulle kaffetta?"). Keskustelua värittävät lukuisat "nääs nääs" -lausahdukset kädenliikkeillä ja päänpudistuksilla vahvennettuna. Voivottelujen pituudet vähitellen kasvavat ja tulevat jopa raivokkaiksi. Lopussa Heikki antaa Kaijalle lahjan, joka on sinänsä ihan kelpo, mutta saa hänet raivon valtaan. Heikin lähdettyä pakoon vihaista vaimoaan tämä jää yksin keittiöön ja alkaa lopulta katua kiukunpuuskaansa. Eräässä sketsissä Heikki antoi Kaijalle lahjaksi "pakit", josta Kaija raivostui, ja antoi itse Heikille "rukkaset". Tämän jälkeen keittiöstä ei poistunutkaan Heikki, vaan Kaija, joka vannoi, ettei palaa ikinä takaisin. Sen jälkeen Heikki, kuten Kaija, jäi yksin keittiöön katumaan omaa raivokohtaustaan. Heikki ja Kaija ovat esittäneet myös eräässä jaksossa oman laulunsa "Tampere", joka myös levytettiin. Tämä on ainoa sketsi, jossa Kaija ei suutu Heikin antamasta lahjasta, tällä kertaa naulapaketista.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikissä ja Kaijassa roolihenkilöiden nimet ovat usein samat tai samantapaiset kuin heitä näyttelevien henkilöiden nimet. Eräät näyttelijät näyttelivät eri henkilöitä eri jaksoissa, kuten Antti Litja ja Erkki Thil. Eräillä henkilöillä puolestaan on eri näyttelijät eri jaksoissa, kuten Siirillä ja Apsulla.

title: Heksa ja Leksa

text: Heksa ja Leksa oli suomalainen viihdeohjelma, jonka päänäyttelijät olivat Heikki Kinnunen ja Leo Lastumäki. Sarjan sketseissä kolmentena pääosanäyttelijänä oli myös Milka Ahlroth. Sarjaa esitti MTV vuosina 1989–1991. Ohjelman käsikirjoitti Pertti Reponen ja ohjasi Hannu Seikkula.

title: Kaija Siren

text: Kaija ja Heikki Siren saivat Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1984.

title: Tuure Junnila

text: Tuure Junnilan puoliso vuodesta 1942 oli filosofian maisteri Kaija Junnila o.s. Ojansuu (1916–2010), joka oli suomen kielen ja sen sukukielten professorin Heikki Ojansuun tytär. Parille syntyi neljä lasta: Marikki (s. 1943), Suvi (1945–1949), Heikki (s. 1946) ja Sini (s. 1949). Tuure Junnila oli pituushyppääjä Ringa Ropon puolison Juha Junnilan isosetä. Kaija Junnilan eno oli arkkiatri Arvo Ylppö.

title: Tamvisio

text: Tamvisio oli Suomen ensimmäisen kaupallisen TV-kanavan Tesvision sisarkanava, joka toimi Tampereen seudulla vuosina 1957–1964. Yleisradio osti Tesvision ja Tamvision vuonna 1964, ja niistä muodostettiin TV-ohjelma 2. Tamvision tunnetuin ohjelma lienee Heikki ja Kaija, joka alkoi vuonna 1961 ja jatkui 1960-luvun puolivälissä Ylen ohjelmana.

title: Heikki ja Kaija

text: Yleisradion mukaan kaikki Heikin ja Kaijan säilyneet jaksot (42 kpl) on julkaistu DVD:nä, allaolevassa taulukossa on kyseisten jaksojen lyhyt sisältöseloste. Jaksot 3, 9, 11, 13, 44 ja 46 eivät ole säilyneet ja niiden tiedot on otettu Jenni Hokan väitöskirjasta Kakkoselta kaikelle kansalle. Lisäksi Hokan väitöskirjassa mainitaan jakso 49, Felmanni, joka esitettiin 7. tammikuuta 1972 (vrt. jakso 8, Fellmannin syy).[6] Jakson 44 nimi Taitaa tulla susi on IMDB:n tiedoista. Heikki ja Kaija ovat mukana jokaisessa jaksossa, mukanaolevat sivuhenkilöt on mainittu omassa sarakkeessaan.

title: Heikki ja Kaija

text: Myös sarjassa Ähläm Sähläm on parodioitu Heikkiä ja Kaijaa. Sketsissä pariskuntaa esittää sarjalle tyypillisesti kaksi mustaa näyttelijää - kyseessä on siis eksoottinen versio perisuomalaisesta pariskunnasta. Heikki ja Kaija nähdään erilaisissa tilanteissa (kuten uutta asuntoa katsomassa, huvipuistossa) ja kaikkia kohtauksia yhdistää se, että pariskunta riitelee koko ajan.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikki ja Kaija tuotettiin aikakaudella, jona televisiolupien ja -vastaanottimien määrä kasvoi voimakkaasti. Sarjan alkaessa suomalaista televisiotoimintaa oli kestänyt vain muutama vuosi, eikä suomalaisia televisiosarjoja juuri ollut tehty sitä aiemmin. Vuonna 1961 televisiolupia oli 190000, vuonna 1971 jo lähes 1100000,[5] eli käytännössä televisio valloitti suomalaiset kotitaloudet Heikin ja Kaijan tuotantovuosina.

title: Huhtikuu tulee

text: Kaija ja Jaakko viettävät iltaa ravintolassa. Heikki taas tilittää aviokriisiään Annikille, ja Elisabet kiertää kaupunkia etsimässä Jaakkoa. Kaijan yritys vietellä Jaakko epäonnistuu, ja hän paljastaa Jaakolle suunnitelmansa: oli tarkoitus järjestää tilanne, jossa Elisabet osuisi paikalle Kaijan ja Jaakon suudellessa. Käykin niin, että Elisabet tulee kotiin, kun Heikki syleilee Annikkia. Heikki pettyy, kun Elisabet ei ole moksiskaan nähdessään aviomiehensä suutelevan sihteeriään. Pertti valehtelee keittiössä Annikille isänsä olevan häikäilemätön naistenmetsästäjä. Kun Elisabet, Heikki ja Annikki selvittävät välejään, Kaijan makuuhuoneesta kuuluu kiljaisu. Jaakko ja Kaija ovat toteuttaneet Kaijan suunnitelman. Lopulta kuitenkin Annikki ja Jaakko päätyvät syleilemään. Avovirran perheessä kaikki palaa ennalleen. Mutta yllättäen Heikistä onkin tullut perheen mielestä syypää koko sotkuun. Elisabet on kuitenkin valmis antamaan hänelle anteeksi.

title: Heikki ja Kaija

text: Lahtiska on vähävarainen eläkeläisrouva ja leski, hän asuu Amurissa vaatimattomassa asunnossa samassa talossa, jossa Heikki ja Kaija asuivat suhteensa alkuaikoina. Tuonnempana hän muuttaa moderniin kerrostaloasuntoon. Lahtiskan lapsuus oli aineellisesti köyhä, hänen isänsä oli Suomen sisällissodan aikaan punakaartissa. Päivätyönsä Lahtiska teki Tampellan tehtaalla "pumpulissa". Lahtiska on lapseton, hänellä on sisarenpoika Niilo, joka on sarjassa mukana ainoastaan dialogissa. Lahtiska kertoo usein eloisia tarinoita menneisyydestään. Toisinaan hän päästelee suustaan sammakoita, joita saman tien pahoittelee. Hän sortuu tavan takaa itsensä vähättelyyn, ja Heikki ja Kaija tekevät parhaansa hänen omanarvontuntonsa pönkittämiseksi.[1] Lahtiska on mukana kymmenessä säilyneessä jaksossa, joista muutamassa hän on päärooli.

title: Heikki ja Kaija

text: Tapahtumat sijoittuvat pitkälti Heikin ja Kaijan kotiin, etenkin keittiöön. Ulkokuvat ovat näkymiä 1960-luvun jälkipuoliskon ja 1970-luvun alun Tampereelta; Heikin ja Kaijan pihapiirin lisäksi muutamissa jaksoissa on pitkähköjä ottoja eri puolilta kaupunkia. Tierankatu on oikeasti olemassa, Heikin ja Kaijan kodin sisätilat lavastettiin televisiostudioon Tierankadulla sijaitsevan talon arkkitehtuuria myötäillen.[4] Kesäjaksoissa ollaan yksinomaan maaseudulla, lähinnä Anteron ja Lissun kesämökillä. Joulujaksot ajoittuvat joulunaluspäiviin ja yhteiskunnan kaupallistuminen on korostetusti esillä niiden aihepiirissä. Jouluna 1967 esitetyssä jaksossa ollaan kuitenkin tilanteessa, jossa lahjat on jo jaettu.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikki ja Kaija sai aikalaiskriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Sarjan näkökulmaa siinä esiteltyihin yhteiskunnallisiin ongelmiin pidettiin kapeana. Myös Heikin ja Kaijan kulutusorientoitunut elämäntyyli sai negatiivista kritiikkiä. Katsojat pitivät sarjanäytelmän hyväntuulisesta realismista ja kodikkuudesta.[1]

title: Heikki ja Kaija

text: Ensimmäisen taltioidun Heikki ja Kaija -jakson ristiäiskohtauksen takia sarjaa on toisinaan luultu tositelevisioksi. Eila Roine kommentoi asiaa Suur-Tampere-lehdessä syksyllä 2014: "Aitoa ristiäishetkeä lukuun ottamatta Heikki ja Kaija ei ollut tosi-tv:tä. Se oli kirjoitettu sarjanäytelmä. Heikki ja Kaija eivät olleet Vilin ja Eilan muotokuvia. Ne olivat roolihenkilöitä. Emme näytelleet omia itseämme."[4]

title: J. S. Sirén

text: Sirén meni vuonna 1917 naimisiin Ensi Taimi Sigrid (Sirkka) Syrjäsen kanssa. Heidän ainoa lapsensa oli Heikki Siren (1918–2013), josta myös tuli merkittävä arkkitehti yhdessä vaimonsa Kaija Sirenin kanssa. Heikki ja Kaija Sirenin poika Jukka Siren on hänkin arkkitehti.

title: Heikki ja Kaija

text: Sarjan nimihenkilöt Heikki ja Kaija Lehtinen ovat fiktiivinen pariskunta, jota näytteli aviopari Vili Auvinen ja Eila Roine. Heikki ja Kaija asuvat Tampereen Härmälässä Tierankadulla2, jonne he muuttivat Amurista. He vuokraavat isohkon omakotitalon yläkerran ja myöhemmin ostavat talon itselleen. Tuolloin heidän täytyy ottaa yläkertaan vuokralaisia, jotta kykenevät selviytymään veloistaan. Heikin ja Kaijan esikoinen Janne syntyy 1960-luvun puolivälissä. Tarinassa mukanaolevaa Heikin sukua ovat Jannen lisäksi hänen isänsä Toivo ja velipuolensa Mikko sekä tämän tytär Sanna. Kaija on maatalon ainoa tytär, hänen isänsä ja äitinsä ovat elossa, isä tosin kuolee 1960-luvun jälkipuoliskolla. Kaijalla on täti Hilja, hänen äitinsä sisko, joka on mukana yhdessä jaksossa. Heikki on metallityöntekijä, vaihdettuaan työpaikkaa hänestä tulee firman kakkosmies. Kaija työskentelee Jannen syntymän jälkeen kotiäitinä, nuoruudessaan hän työskenteli toimistossa. Luonteeltaan molemmat ovat tasaisia asiaihmisiä vailla suuria tunnekuohuja. Heikki tosin saattaa kiivastua silloin tällöin. Sekä Heikki että Kaija ovat mukana sarjan jokaisessa säilyneessä jaksossa.

title: Vili Auvinen

text: Vilho Emil ”Vili” Auvinen (11. marraskuuta 1931 Lohja – 2. elokuuta 1996 Tampere) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hänen tunnetuin roolisuorituksensa oli "Heikki ja Kaija" -televisiosarjan Heikkinä. Auvinen toimi samalla myös sarjan henkilöohjaajana. Kaijan roolissa oli hänen vaimonsa Eila Roine. Roineella ja Auvisella on kaksi poikaa, ohjaaja-näyttelijä Tommi Auvinen ja valo- ja äänisuunnittelija Janne Auvinen. Auvinen esitti Edvin Laineen ohjaamassa elokuvassa "Tuntematon sotilas" Asumaniemeä.

title: Suomi 1960-luvulla

text: Kuusikymmentäluvun suosituimpia televisio-ohjelmia olivat muun muassa kauppiaan elämää käsittelevä komediasarja "Hanski" ja tamperelaisen palkansaajaperheen elämästä kertova draamasarja "Heikki ja Kaija". Ajalta muistetaan myös komediasarja "Hulukkoset", piilokamerasarjat "Pähkinä" ja "Piilokamera" sekä draamasarjat "Kunnon sotamies Svejkin seikkailuja" ja "Me Tammelat". Vuonna 1969 aloitettiin tuolloin uudehkoa merkittävää ilmiötä, lähiöelämää käsitellyt draamasarja "Naapurilähiö".

title: Huhtikuu tulee

text: Elisabet kutsuu Jaakon oopperaan. Ilta jatkuu Avovirtojen kodissa, vaikka Jaakko ei oikein innostu. Elisabet on ihastunut Jaakkoon, joka tuntee olonsa kiusaantuneeksi. Avovirran kotona hereillä olevat lapset Kaija ja Pertti huolestuvat äitinsä käytöksestä. Heikki palaa kotiin luultua aiemmin, ja syntyy kohtaus. Aamulla Elisabet kertoo perheelleen rakastavansa Jaakkoa ja lähtee kotoa. Tyrmistynyt Heikki soittaa Jaakolle ja käskee tämän keskusteluun. Jaakko sanoo, ettei ole kiinnostunut Elisabetista. Pertti ja Kaija kehittävät suunnitelman: Kaija alkaa vietellä Jaakkoa saadakseen Elisabetin hylkäämään unelmat Jaakosta. Heikin suunnitelmana on tehdä Elisabet mustasukkaiseksi vikittelemällä sihteeriään Annikkia, mutta Annikin mielessä pyörii vain Jaakko.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikissä ja Kaijassa ei ole varsinaisia lapsirooleja. Lapset ovat aktiivisten toimijoiden sijaan taustahahmoja, eikä heillä ole vuorosanoja. Lasten osiin on otettu sarjassa näyttelevien näyttelijäpariskuntien omia lapsia. Auvisen-Roineen pariskunnan kuopus Janne Auvinen esittää Lehtisten esikoista, pariskunnan esikoinen Tommi Auvinen puolestaan esittää Lehtisten naapurinpoikaa. Mansikkalan pariskuntaa näyttelevän Majanlahden pariskunnan esikoistytär Sanna esittää Mansikkaloiden tytärtä, Majanlahden pariskunnan poika Antti puolestaan esittää Anteron ja Lissun poikaa.

title: Aki Kaurismäki

text: "Satamakaupunki-trilogian" toinen elokuva "Toivon tuolla puolen" sai ensi-iltansa 3. helmikuuta 2017. Elokuvan pääosissa näyttelevät Syyriasta Suomeen muuttanut Sherwan Haji ja Sakari Kuosmanen, jonka roolina on maata kiertävä paitakauppias. Muissa rooleissa ovat muiden muassa Kaija Pakarinen, Kati Outinen, Tommi Korpela ja Tuomari Nurmio. Kaurismäki käsikirjoitti ja tuotti elokuvan itse. Elokuva kuvattiin alkusyksystä 2016 Helsingissä, ja sen levityksestä vastaa B-Plan Distribution. Elokuva on osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa. Kaurismäki palkittiin elokuvasta parhaan ohjaajan Hopeisella karhulla Berliinin elokuvajuhlilla 2017.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikin ja Kaijan tallentamattomista jaksoista on osin ristiriitaisia tietoja. Allaoleva taulukko perustuu IMDB:n tietoihin. Jenni Hokan väitöskirjan Kakkoselta kaikelle kansalle mukaan tallentamattomia jaksoja oli 34 kappaletta.[6] Heikki ja Kaija ovat mukana jokaisessa jaksossa, mukanaolevat sivuhenkilöt on mainittu omassa sarakkeessaan.

title: Heikki ja Kaija

text: Heikki ja Kaija seuraa päähenkilöidensä elämänmenoa varsin arkiselta tasolta vailla suurta draamaa. 1960-luvun keskeiset sosiaalipoliittiset teemat ovat esillä.[1] Politiikasta ei kuitenkaan juuri puhuta, päinvastoin kuin Rintamäkeläisissä 1970-luvulla. Heikissä ja Kaijassa asiat tuodaan esiin ennen kaikkea tekemisen ja konkretian kautta. Nopeaa elintason kohenemista ja uskoa kansantalouden jatkuvaan nousuun ilmennetään Heikin ja Kaijan sekä myös Anteron ja Lissun elämäntavan ja valintojen kautta. Henkilöiden varallisuus kasvaa pikkuhiljaa ja säästäväisyys on kunniassa. Eletään aikaa jolloin kotitaloudet koneellistuivat ja autoistuivat huimaa tahtia. Kesämökki oli statussymboli, jonne lapsuutensa maaseudulla eläneet ihmiset menivät mielellään. Yhteiskunnan urbanisoituminen on tapahtunut nopeasti, Heikkiä ja Kaijaa ei innosta muuttaminen maaseudulle Kaijan vanhempien maatalon jatkajiksi. Toisaalta Kaijan äitiä ei kiinnosta muutto kaupunkiin.


query: Mikä on Etelä-Amerikan väkirikkain valtio?

title: Etelä-Amerikka

text: Mantereella asui vuonna 2005 noin 371000000 ihmistä. Etelä-Amerikan selvästi suurin valtio sekä väestöltään että pinta-alaltaan on Brasilia, jossa on yli 180 miljoonaa asukasta. Muita väkirikkaita valtioita ovat noin 40 miljoonan asukkaan Kolumbia ja Argentiina sekä yli 20 miljoonan asukkaan Venezuela ja Peru.[23]

title: Etelä-Aasia

text: Intia on Etelä-Aasian kansainvälisesti vaikutusvaltaisin valtio ja potentiaalinen supervalta. Se on Etelä-Aasian suurin valtio (lähes kolme neljäsosaa alueen pinta-alasta). Sen väkiluku on myös suurempi kuin alueen muiden kuuden valtion väkiluku yhteensä, ja se kasvaa erittäin nopeasti. Intia on väkirikkain demokratia koko maailmassa, ja siellä tuotetaan ydinvoimaa. Alueen toiseksi suurin valtio on Pakistan, jonka väestö on myös suuri. Sillä on hyvät suhteet läheisiin arabimaihin ja naapuriinsa Kiinaan. Pakistanin väkiluku on maailman kuudenneksi suurin, ja myös siellä tuotetaan ydinvoimaa. Bangladeshilla on alueen kolmanneksi suurin väkiluku. Suurin vaikuttaja YK:n rauhanturvaajajoukoissa alueella on Bangladesh ja toiseksi suurin Pakistan.

title: Brasilia

text: Brasilian liittotasavalta eli Brasilia on Etelä-Amerikan suurin valtio sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan myös maailman viidenneksi suurin valtio. Brasilian rajanaapurit ovat Uruguay, Argentiina, Paraguay, Bolivia, Peru, Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname ja Ranskan Guayana eli kaikki muut Etelä-Amerikan maat paitsi Chile ja Ecuador. Maassa on sekä laajoja viljelysalueita että sademetsiä. Sen kerrotaan saaneen nimensä brasilianpuun mukaan.[1]

title: Koripallon Amerikan-mestaruuskilpailut

text: Koripallon Amerikan-mestaruuskilpailut on koripalloturnaus Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan, Länsi-Intian ja Etelä-Amerikan valtioille. Turnaus järjestetään kahden vuoden välein ja se toimii karsintajärjestelmänä MM-kilpailuihin ja olympialaisiin.

title: Etelä-Amerikka

text: ABC-valtiot Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit Pohjois-Amerikka Väli-Amerikka

title: Estado de México

text:
Estado de México eli Méxicon (osa)valtio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca.

title: Etelä-Amerikan uudisasuttaminen

text: 1820-luvulla Simón Bolívar pyrki luomaan Etelä-Amerikan yhdysvallat. Taistelut ja vallankumoukset johtivat nykypäivän itsenäisten Venezuelan, Kolumbian, Ecuadorin, Perun ja Bolivian valtioiden syntyyn. Eurooppalaisten vaikutus alueella jäi pysyväksi: espanja ja portugali ovat alueen virallisia ja yhteisiä kieliä.

title: Etelä-Amerikka

text: Toisessa maailmansodassa Brasilia oli liittoutuneiden puolella. Chileläisessä Santiago de Chilen kaupungissa sattui 5000 ihmisen hengen vaatinut maanjäristys vuonna 1960. Poliittisesti 1900-luvun jälkipuoli oli Etelä-Amerikassa rauhatonta. Useissa maissa toimi marxilaisia sissijärjestöjä. 1960- ja 1970-luvuilla muun muassa Brasiliassa, Chilessä ja Argentiinassa nousivat valtaan kovaotteiset sotilasdiktatuurit.[21][22] Sotilasdiktatuureista siirryttiin demokratiaan 1980-luvun kuluessa, jonka jälkeen suurin osa Etelä-Amerikan valtioista on ollut demokraattisia.

title: Luettelo Amerikan suurimmista metropolialueista

text: Tämä on luettelo Amerikan suurimmista metropolialueista. Luettelossa on otettu huomioon myös kaksoiskaupungit, jotka sijaitsevat kahden valtion alueella – yleensä Kanadan ja Yhdysvaltojen tai Meksikon ja Yhdysvaltojen rajalla. Luettelossa on otettu huomioon Pohjois-, Etelä- ja Keski-Amerikan valtiot.

title: Etelä-Amerikan valtioiden unioni

text: Euroopan unioni on ollut Etelä-Amerikan valtioiden unionin mallina. Sen päämääriä ovat poliittinen yhdentyminen ja tasa-arvon edistäminen. Unionin pitkän ajan tavoitteita ovat myös yhteiseen valuuttaan siirtyminen ja vapaan liikkuvuuden avaaminen.

title: Amerikan maantiede

text: Amerikan manner jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: Pohjois-Amerikkaan, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Väli-Amerikka ei ole oma mantereensa, mutta sen latinokulttuuri erottaa sen selkeästi muista Pohjois-Amerikan valtioista, joten siksi se käsitellään omana alueenaan. Pohjois-Amerikka on pinta-alaltaan 25,3 miljoonaa neliökilometriä ja sen ilmasto on lauhkea. Trooppisen ilmaston Väli-Amerikka muodostuu manneralueen valtioista ja Karibianmeren saarista. Etelä-Amerikan pinta-ala on 17,6 miljoonaa neliökilometriä ja pitkän muotonsa vuoksi se ulottuu tropiikista subpolaariselle alueelle, minkä vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret. Etelä-Amerikan pohjoisosissa laajat alueet kuuluvat tropiikkiin, kun taas eteläosat ovat lauhkeammassa vyöhykkeessä.

title: Kolumbia

text: Vuonna 2010 Kolumbian väkiluvuksi arvioitiin 44 205 293. Kolumbia on Latinalaisen Amerikan kolmanneksi väkirikkain valtio Meksikon ja Brasilian jälkeen, ja Brasilian jälkeen Etelä-Amerikan toiseksi väkirikkain valtio. Maalta on tapahtunut merkittävää kaupunkeihin kohdistuvaa muuttoliikettä. Vuoden 1951 noin 57 % kaupunkilaisväestön taso nousi noin 75 % vuoteen 2005 mennessä. Kolumbiassa on noin 30 yli 100 000 asukkaan kaupunkia. Yhdeksässä itäisimmässä departementissa, jotka kattavat yli puolet maasta, asuu ainoastaan 3 % väestöstä. Arviolta 1,2 miljoonaa kolumbialaista lähti maasta vuosien 2000–2005 välillä turvallisuusongelmien ja työttömyyden vuoksi, pääasiassa Ecuadoriin, Venezuelaan ja Yhdysvaltoihin. Arviolta 3,3 miljoonaa kolumbialaista eli ulkomailla vuoden 2005 väestönlaskun mukaan. Toisten arvioiden mukaan luku saattaa olla jopa yli neljä miljoonaa, eli noin 10 % maan väkiluvusta.

title: Luettelo Etelä-Amerikan joista

text: Tämä on luettelo on Etelä-Amerikan mantereella sijaitsevista joista. Luettelo alkupiste on Panaman ja Kolumbian raja Tyynenmeren puolella, ja joet luetellaan vastapäivään Etelä-Amerikan rantavaltiot kiertäen. Jokien sivujoet on luokiteltu pääuoman nimen alle, ja valtio jossa ne päättyvät on mainittu.

title: Kolumbia

text: Kolumbian tasavalta () eli Kolumbia () on valtio luoteisessa Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapureita ovat idässä Venezuela, kaakossa Brasilia, etelässä Peru ja Ecuador ja luoteessa Panama. Kolumbia on myös Etelä-Amerikan ainoa valtio, jolla on rantaviivaa sekä Tyynellemerelle että Karibianmerelle. Se on Brasilian jälkeen asukasluvultaan Etelä-Amerikan suurin valtio. Suuret asutuskeskukset sijaitsevat Andien tuntumassa ylänköalueella, mutta maahan kuuluu myös rannikoiden alankoja, savannia ja Amazonin sademetsää. Kolumbian luonto on pinta-alaan suhteutettuna maailman monimuotoisinta.

title: Amerikan historia

text: Amerikan mantereen asukasluku on nykyään noin 930 miljoona. Tästä määrästä Etelä-Amerikan populaatio käsittää noin 391 miljoonaa asukasta. Yhdysvalloissa ja Kanadassa asuu yhteensä noin 344 miljoonaa ja Väli-Amerikassa (Meksiko ja Karibian valtiot mukaan lukien) noin 195 miljoonaa asukasta.[30]

title: Nationalismi

text: Samanlaisia nationalistisia ajatuksia syntyi muuallakin Euroopassa, kun Napoleonin valloittamat kansat havittelivat itsenäisyyttä. Italiassa ja Saksassa, jotka olivat jo kauan olleet jaettuna useisiin valtioihin, valloitus auttoi muodostamaan ensi kertaa kansallisen yhtenäisyyden tunteen uudella nationalismin kielellä, joka perittiin Ranskasta. Nationalistiset ajatukset levisivät 1800-luvulla myös Etelä-Amerikkaan, missä Simón Bolívar johti vallankumouksia, joista syntyivät Espanjasta itsenäiset Etelä-Amerikan valtiot.

title: Brasilian talous

text: Brasilian talous on Etelä-Amerikan suurin ja koko maailman kahdeksanneksi suurin. Brasilia on yksi Etelä-Amerikan teollistuneimmista valtioista. Sen teollisuuden keskuspaikkoja ovat São Paulon, Minas Geraisin ja Rio de Janeiron osavaltiot. Brasilia lasketaan yhdeksi BRIC-maista yhdessä Venäjän, Intian ja Kiinan kanssa.

title: Etelä-Nigerian protektoraatti

text: 1700-luvun loppua kohden brittiläiset yritykset olivat korvanneet melkein täysin muiden valtioiden yritykset Nigerian rannikolla. Tästä huolimatta eurooppalaisten pääkauppatavarana olivat silti orjat. Rannikon heimot olivat väkirikkaita ja voimakkaita. He hyötyivät myös orjakaupasta ja käyttivät resurssejaan sijoittaakseen parempiin eurooppalaisiin aseisiin. Britit pitivät tehtaansa ja linnakkeensa suurien jokien suilla, jotka laskivat Benininlahteen ja Bonnynlahteen.

title: ABC-valtiot

text: ABC-valtiot on yhteisnimitys, jota joskus käytetään kolmesta Etelä-Amerikan valtiosta: Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä. Nämä kolme maata ovat taloudeltaan maanosansa vahvimmat valtiot ja ne tekevätkin keskenään yhteistyötä monissa kehitys- ja aluekysymyksissä.

title: Nigeria

text: Nigerian väkiluvun arvioitiin vuonna 2018 ylittäneen 198 miljoonaa henkeä. Nigeria on asukasmäärältään Afrikan väkirikkain ja maailman 7. väkirikkain valtio. YK:n World Population Prospects -väestöennusteen vuoden 2017 version mukaan Nigerian väestö yli kaksinkertaistuisi vuoteen 2050 mennessä. Nigeria nousisi näin vuoteen 2050 mennessä maailman kolmanneksi väkirikkaimmaksi maaksi 411 miljoonalla asukkaallaan Yhdysvaltojen ohi. Vuonna 2015 CIA:n arvio maan väestönkasvusta on 2,45% %.

title: Brasilian maantiede

text: Brasilian maantiede on maan suuren koon vuoksi monimuotoinen. Brasilia on pinta-alaltaan maailman viidenneksi suurin valtio ja Etelä-Amerikan suurin. Se on pinta-alaltaan lähes puolet Etelä-Amerikasta. Suurin osa maasta sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä, mutta maan eteläosat ulottuvat myös subtrooppiselle vyöhykkeelle.[1]

title: Suriname

text: Surinamen tasavalta eli Suriname (joskus myös "Surinam") on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Guyana lännessä, Brasilia etelässä ja Ranskan Guayana idässä. Maan pohjoispuolella on Atlantin valtameri. Maan pinta-ala on noin 160 000 neliökilometriä ja asukasluku noin 570 000. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin Etelä-Amerikan manneralueen itsenäisistä valtioista. Asukkaista yli puolet on aasialaista alkuperää, lähinnä intialaisia ja jaavalaisia. Virallinen kieli on siirtomaa-ajan hollanti, mutta yleisimmin puhutaan paikallista kreolikieltä.

title: Etelä-Amerikan valtioiden unioni

text: Etelä-Amerikan valtioiden unioni eli UNASUR on kahdentoista Etelä-Amerikan valtion perustama taloudellinen ja poliittinen järjestö. Järjestön perustamissopimus allekirjoitettiin 23. toukokuuta 2008 Brasiliassa. Unioni perustuu kahdelle jo olemassa olevalle järjestölle, Mercosurille ja Andien yhteisölle.

title: Cuscon julistus

text: Cuscon julistus on kaksisivuinen aiesopimus, jonka allekirjoittivat kaksitoista Etelä-Amerikan valtiota 8. joulukuuta 2004 Cuscossa, Perussa. Julistuksessa ilmoitetaan Etelä-Amerikan valtioiden unionin perustamisesta ja esitetään alueellisen parlamentin, yhteisen talousalueen ja yhteisen rahayksikön käyttöönottoa.

title: Luettelo valtioiden johtajien vierailuista Yhdysvaltoihin (Etelä-Amerikka)

text: Luettelo Etelä-Amerikan valtioiden johdon vierailuista Yhdysvaltoihin. Tämä luettelo on osa artikkelikokonaisuutta, joka on sivulla Luettelo valtioiden johdon vierailuista Yhdysvaltoihin.

title: Etelä-Amerikan valtioiden unioni

text: Etelä-Amerikan valtioiden unionilla on neljä virallista kieltä. Järjestön nimi lyhennetään usein espanjan kielen mukaan UNASUR. Koko nimi on eri kielillä seuraava:

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikan talous on heterogeeninen ja vaihteleva. Alueen varakkaimmat valtiot ovat Argentiina, Chile, Uruguay ja Brasilia. Näillä alueilla sekä muissakin valtioissa on kehittynyttä teollisuustuotantoa, mutta suuri osa Etelä-Amerikasta elää edelleen alkutuotannosta[24]. Myös erot eri valtioiden sisällä ovat merkittävät: esimerkiksi Brasilia jakautuu köyhään pohjoisosaan ja vauraampaan eteläosaan.[25] Etelä-Amerikan köyhin valtio on Bolivia.[26] Suuret varallisuuserot ovatkin luonteenomaisia Etelä-Amerikalle.

title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikan 12 valtion rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, jolloin Euroopan suurvallat hallitsivat koko aluetta. Portugali perusti Etelä-Amerikan suurimman siirtomaan Brasilian Espanjan hallitessa suurinta osaa jäljelle jääneestä alueesta. Espanjan siirtomaita olivat nykyiset Venezuela, Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentiina, Uruguay ja Paraguay. Mantereen pohjoisosien pienistä maista Iso-Britannialle kuului Guyana, Ranskalle Ranskan Guyana ja Alankomaille Suriname.

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikassa toimii erilaisia kauppaliittoja, joista tärkeimmät ovat Mercosur, johon kuuluu suurin osa alueen maista sekä bolivaarinen vaihtoehto Latinalaiselle Amerikalle, ALBA, johon kuuluu Venezuela ja muita vasemmistojohtoisia valtioita. Lisäksi alueen valtiot ovat integroituneet Latinalaisen Amerikan yhdentymisliitto ALADIin (Asociación Latinoamericana de Integración).

title: Argentiina

text: Argentiinan tasavalta eli Argentiina (, IPA: [reˈpuβlika aɾxenˈtina] ) on valtio Etelä-Amerikan eteläosassa Atlantin länsirannikolla. Argentiina ulottuu trooppisesta pohjoisesta Etelä-Amerikan antarktiseen eteläkärkeen. Sen naapurimaita ovat Bolivia, Brasilia, Chile, Paraguay ja Uruguay. Argentiina on pinta-alaltaan maailman kahdeksanneksi suurin valtio ja se on Brasilian jälkeen Etelä-Amerikan toiseksi suurin. Se ulottuu tropiikista 54. leveyspiirille ja sen maisemat vaihtelevat Andien jäätiköistä pampan lakeuksille ja Amazonin sademetsään. Maan eläinpopulaatioon kuuluu apinoita, jaguaareja että pingviinejä.


query: Milloin Valtioneuvoston linna on valmistunut?

title: Valtioneuvoston linna

text: Valtioneuvoston linna (aikaisemmin Senaatintalo, nykyinen nimi käyttöön 27. marraskuuta 1918, ) sijaitsee Senaatintorin laidalla Kruununhaassa Helsingissä. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel, sen rakennustyöt alkoivat 1818 ja valmistuivat vuonna 1822.

title: Rochesterin linna

text: Rochesterin linna sijaitsee Medway-joen itärannalla Rochesterissa. 1100-luvulla valmistunut keskuslinna on yksi Englannin ja Ranskan parhaiten säilyneitä. Linnassa taisteltiin viimeisen kerran vuonna 1381, jolloin se vallattiin talonpoikaiskapinan aikana.

title: Valtioneuvoston linna

text: Eugen Schauman ampui kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin kuoliaaksi linnan toisen kerroksen tasanteella vuonna 1904. Surmapaikalle on myöhemmin kiinnitetty muistolaatta.

title: Valtioneuvoston linna

text: Presidentin esittelysalin yhteydessä, Senaatintorin puoleisessa toisessa kerroksessa, sijaitsevat myös valtioneuvoston varsinainen istuntosali sekä pääministerin virkahuone. Jälkimmäinen, entinen senaatin talousosaston varapuheenjohtajan huone, on hyvin säilynyt esimerkki rakennuksen alkuperäisestä kalustuksesta.

title: Stenbergan linna

text: Albrektia seurannut kuningatar Margareeta I takavarikoi linnan, ja vuonna 1438 kruunu lahjoitti kartanon Maskunjokilaaksoon perustetun Armonlaakson (, ) birgittalaisluostarin haltuun. Reformaation myötä kartano peruutettiin jälleen luostarilta kruunulle vuonna 1556. Tarkalleen ei tiedetä, miloin linna on raunioitunut.

title: Alnarpin linna

text: Alnarpin linna () on linnamainen rakennus Lomman kuntaan kuuluvassa Alnarpissa Skånen maakunnassa Ruotsissa. Linna on valmistunut vuonna 1862 tanskalaisen arkkitehdin Ferdinand Meldahlin suunnitelmien mukaan Alnarpin maatalousoppilaitoksen käyttöön. Tyyliltään rakennus edustaa hollantilaista renessanssi-tyyliä.

title: Valtioneuvoston linna

text: Presidentin esittelysali eli entinen senaatin istuntosali on rakennuksen toisessa kerroksessa, pääovien ja pääaulan yläpuolella. Autonomian aikana senaatti piti salissa yleisistuntonsa kenraalikuvernöörin johdolla. Itsenäistymisen jälkeen salia on käytetty tasavallan presidentin ja valtioneuvoston yhteisistuintoihin eli presidentin esittelyihin valtioneuvostolle. Runsaasti koristeltu, marmoroitujen pylväiden ympäröimä ovaalinmuotoinen sali on rakennuksen komein tila.

title: Turun linnan kirkko

text: Linnan kirkko on linnan kolmesta kirkollisesta tilasta ainoa uskonpuhdistuksen jälkeen valmistunut. Kirkko kunnostettiin vuosina 1990–1992.

title: Valtioneuvoston tilannekeskus

text: Valtioneuvoston kanslian mukaan valtioneuvoston tilannekeskus ylläpitää strategisena tehtävänään reaaliaikaisista turvallisuustapahtumatiedoista ja eri viranomaisten tiedoista rakennettua tilannekuvaa valtionjohdolle. Tilannekuva kootaan yhdistämällä avoimista lähteistä ja viranomaisilta saatuja tietoja. VNTIKE on myös Suomen kansallinen yhteyspiste muun muassa Euroopan union (EU) kriisikoordinaation ja EU:n, Yhdistyneitten kansakuntien (YK) ja Naton pelastuspalvelualoihin sekä tukee muun muassa Suomeen kohdistuvan informaatiovaikuttamisen vastaista työtä. Erityisesti VNTIKE informoi Suomen pääministeriä ja toimii suoraan valtiosihteerin alaisuudessa vaikka se on osa valtioneuvoston kanslian valmiusosastoa hallinnollisesti. Keskus toimii valtioneuvoston linnassa Senaatintorin varrella ja se on miehitetty ympäri vuorokauden vuoden jokaisena päivänä.

title: Branin linna

text: Branin linna on linna Romaniassa, joka sijaitsee lähellä Brania Brasovin alueella. Branin linna on romanialainen kansallismonumentti ja maamerkki. Linnoitus sijaitsee Transilvanian ja Valakian rajalla 762 metrin korkeudessa. Vuonna 1382 valmistunut Branin linna edustaa keskiaikaista arkkitehtuuria. Linnoituksen tarkoitus oli puolustaa Transilvanian rajaa.

title: Thonac

text: Kunnan nähtävyys on Vézèrejoen rannalla oleva linna "Château de Losse". Se on valmistunut vuonna 1576. Linnan sisustus ja huonekalut ovat 1500- ja 1600-luvuilta. Linnan puutarha kuuluu Ranskan kulttuuriministeriön nimeämälle merkittävien puutarhojen listalle ("Jardin remarquable").

title: Valtioneuvoston linna

text: Suuresta koostaan ja komeasta ulkonäöstään huolimatta Valtioneuvoston linnassa on vain vähän juhlavia sisätiloja, sillä se suunniteltiin toimistorakennukseksi. Linnan kenties tunnetuimmat tilat ovat tasavallan presidentin esittelysali sekä pääportaikko, jotka ovat säilyneet lähes muuttumattomina Engelin ajoista asti.

title: Snellmaninkatu (Helsinki)

text: Snellmaninkatu on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva etelä-pohjois-suuntainen katu, joka kulkee rinnakkaisen Unioninkadun itäpuolella. Katu alkaa etelässä Aleksanterikadusta ja kulkee Senaatintorin itäreunaa pitkin Valtioneuvoston linnan ohi. Senaatintorin lisäksi Unioninkadun ja Snellmaninkadun välisissä kortteleissa sijaitsevat muun muassa Helsingin tuomiokirkko, Suomen Pankin päärakennus ja Kansallisarkisto. Suomen Pankin rakennuksen edessä sijaitsee J. V. Snellmanin patsas, jonka mukaan katu on myös nimetty. Vastapäätä, kadun itäpuolella, on Säätytalo. Snellmaninkatu päättyy pohjoisessa Siltavuoreen, ja sen päädyssä Siltavuorenpenkereellä sijaitsee vuonna 1905 valmistunut yliopiston fysiologian laitoksen rakennus.

title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Tulli- ja pakkahuoneen jälkeen Aleksanterinkadun pohjoispuolella, Mariankadun ja Ritarikadun välissä on Ritaripuistikko ja uusgoottilainen Ritarihuone (Georg Theodor von Chiewitz, 1862), jossa aatelissääty kokoontui säätyvaltiopäivien aikana. Sen jälkeen Ritarikadun ja Snellmaninkadun välissä on Valtioneuvoston linna (C. L. Engel, 1822), jossa toimivat pääministerin kanslia ja valtiovarainministeriö. Snellmaninkadulta Unioninkadulle Aleksanterinkatu kulkee pitkin Senaatintorin eteläreunaa, ja myös Valtioneuvoston linnan pääjulkisivu on torin puolella. Torin pohjoisreunassa on Helsingin tuomiokirkko (C. L. Engel, 1852), ja sen keskellä on keisari Aleksanteri II:n patsas (Walter Runeberg, 1894). Kadun eteläpuolella on vanhoja 1700-luvun kauppiastaloja, joita on modernisoitu eri tarkoituksiin: Helsingin kaupunginjohtajan virka-asuntona toimiva Brummerin talo, kaupungin vanhin rakennus Sederholmin talo (1757), jossa on kaupunginmuseon näyttelytiloja, Vanha raatihuone sekä Kiseleffin talo, jossa Stockmannin tavaratalo toimi 1930-luvulle asti.

title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen säädöskokoelmassa on julkaistava:Perustuslaissa säädetään että valtioneuvoston on presidentin allekirjoitettua lain viipymättä julkaistava laki Suomen säädöskokoelmassa. Laista tulee käydä ilmi, milloin se tulee voimaan, ellei siitä ilmene, että voimaantulon ajankohdasta säädetään asetuksella. Jos lakia ei ole julkaistu voimaantulopäivänä, se tulee voimaan vasta julkaisemispäivänä. Muutoinkin julkaiseminen on säädösten ja viranomaisten antamien oikeussääntöjen voimaantulon ehdoton edellytys.

title: Yesterin linna

text: Yesterin linna on keskiaikaisen linnan raunio Giffordissa Skotlannissa, joka on valmistunut viimeistään vuonna 1267. Giffardien suvun mieslinja sammui vuonna 1357 ja linna päätyi avioliiton kautta Hayn suvulle.

title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Senaatintalo (nyk. Valtioneuvoston linna) Senaatintorin itäreunalla oli valmistunut jo 1820, ja Engel käytti sitä lähtökohtana suunnitellessaan yliopistorakennusta. Senaatin ja yliopiston julkisivut ovat pääpiirteissään samanlaiset, mikä tekee Senaatintorista symmetrisen. Molemmat rakennukset ovat kolmikerroksisia, ja niiden julkisivua hallitsevat pylväiden koristama keskirisaliitti päätykolmioineen sekä pilastereilla koristetut sivurisaliitit. Rakennusten yksityiskohdissa on kuitenkin oleellisia eroja. Senaatin julkisivu on rikkaammin koristeltu ja sen pylväät ovat korinttilaisia, kun taas yliopisto on pelkistetympi ja sen pylväät joonialaisia. Tuon ajan arkkitehtuurissa antiikista periytyvillä pylväsjärjestelmillä oli tärkeä symbolinen merkitys: roomalaistyyliset korinttilaiset pylväät kuvastivat valtiovaltaa ja hallitsijoiden mahtia, kreikkalaistyyliset joonialaiset pylväät taas sivistystä ja taiteita. Korostaakseen yliopiston kreikkalaisuutta Engel suunnitteli sen katolle Apollonin patsaan, mutta sitä ei koskaan toteutettu.

title: Valtioneuvoston linna

text: Kellon on vetänyt vuodesta 1920 joka keskiviikko Widemarkin kellosepänliikkeen kelloseppä.[1]

title: Castrovillari

text: Kunnan nähtävyyksiä on vuonna 1490 valmistunut aragonialainen linna, jonka rakennutti Napolin kuningas Ferdinand I. Linna on neliskulmainen ja sen jokaisessa nurkassa on torni.

title: Fushimin linna

text: Fushimin linna (), myös Momoyaman linna () tai Fushimi-Momoyaman linna, on linna Fushimin suuralueella Kiotossa, Japanissa. Nykyinen rakennus on vuonna 1964 valmistunut kopio alkuperäisestä Toyotomi Hideyoshin rakentamasta linnasta. Alun perin linnan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1592, vuosi sen jälkeen, kun Hideyoshi oli jäänyt eläkkeelle sijaishallitsijan virasta. Linna valmistui vuonna 1594. Sitä oli rakentamassa 20 000–30 000 työläistä 20 Japanin provinssista.

title: Vannarödin linna

text: Vannarödin linna on linna Hässleholmin kunnan Sösdalassa, Ruotsin Skånessa. Se on valmistunut vuonna 1890, ja sen rakennutti vapaaherra Christian Barnekow. Barnekow oli naimisissa skotlantilaisen Agnes Sofia Montgomeryn kanssa, ja Vannarödin linnan esikuvana toimikin Montgomeryn skotlantilainen synnyinlinna.

title: Lainvalmistelukunta

text: Kun lakiehdotus oli valmistunut, osaston piti ilmoittaa siitä valtioneuvostolle, joka, jos katsoi tarpeelliseksi, asetti edelleen asiaa käsittelemään komitean, jossa osaston vanhempi jäsen toimi puheenjohtajana ja nuorempi sihteerinä ja jonka tekemän ehdotuksen pohjalta osasto valmisti lakiehdotuksen lopulliseen muotoon. Muussa tapauksessa osasto saattoi asian käsittelyn päätökseen ilman komiteakäsittelyä. Tarpeen vaatiessa valtioneuvosto määräsi, että jonkin asian valmistelemisessa oli oltava osallisena usempia jäseniä kuin kaksi.

title: Tana (yritys)

text: Tana Oy on läpi historiansa toiminut Jyväskylän alueella. Vuonna 2015 yrityksen pääkonttori siirrettiin Jyväskylän Lutakossa sijaitsevaan historialliseen Schaumanin linnaan. Vuonna 1924 valmistunut linna rakennettiin alun perin Jyväskylän Lutakon vaneritehtaan johtajan, Bruno Krookin, asuinsijaksi. Linnan on suunnitellut arkkitehti Gunnar Wahlroos.

title: Burgmanin talo

text: Burgmanin talon jäännökset löytyivät Valtioneuvoston linnan lattian alta rakennuksen peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1993. Ne ovat pääosin nykyisen Aleksanterinkadun ajoradan ja jalkakäytävän alla, koska katua on levennetty 1800-luvun alussa. Burgmanin talon pohjoisseinä oli suunnilleen nykyisen Valtioneuvoston linnan eteläseinän kohdalla.

title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Presidentti Tarja Halosen muotokuva on taiteilija Rafael Wardin maalaama presidentti Tarja Halosen virallinen muotokuva. Hän teki maalauksen valtioneuvoston kanslian tilauksesta ja se paljastettiin Valtioneuvoston linnassa 8. marraskuuta 2002.[1] Muotokuva on yksi Wardin pitkän uran merkittävimmistä teoksista ja hänen tunnetuin maalauksensa.[2] Sen ansiosta Wardi nousi myös suuren yleisön tietoisuuteen, vaikka hänellä olikin takanaan jo yli 50 vuoden ura kuvataiteilijana.[3]

title: Valtioneuvoston linna

text: Linna rakennettiin alkuaan Suomen senaattia varten, joka toimi tiloissa vuodet 1822–1918. Itsenäisyyden aikana senaatin paikan otti valtioneuvosto, jonka mukaan talo sai nykyisen nimensä. Nykyään valtioneuvoston linnassa toimivat pääministerin johtama valtioneuvoston kanslia, oikeuskanslerinvirasto ja suurin osa valtiovarainministeriöstä.

title: Linnansilta (Pori)

text: Linnansilta sijaitsee kohdassa, jossa joen etelärannalla toimi vuosisatojen ajan Porin laivaveistämö. Se oli perustettu jo vuonna 1572 ja jatkoi toimintaansa 1900-luvun alkuun saakka. Sillan kupeessa joen eteläpuolella on myös vuonna 1863 valmistunut Keski-Porin kirkko puistoineen. Sillan pohjoispuolella puolestaan sijaitsee historiallisesti arvokas Porin konepajan vanha teollisuusmiljöö. Nimensä Linnansilta on saanut linnasta, jonka kaupungin perustaja Juhana Herttua suunnitteli rakentavansa nykyisen kirkon läheisyyteen. Linnan rakennustöitä ei kuitenkaan milloinkaan aloitettu.

title: Turun linna

text: Linnan varhaisimman vaiheen esikuvana on arveltu toimineen Visbyn 1288 valmistunut kaupunginmuuri, mutta mahdollisina muina esikuvina mainitaan myös Baltian maiden samalla aikakaudella rakennetut linnat sekä erityisesti Nyköpingshus Nyköpingissä Ruotsissa. Rakennusmateriaalina käytettiin aluksi harmaakiveä ja myöhemmin tiiltä. Yksityiskohdissa käytettiin lisäksi Gotlannista tuotua kalkkikiveä. Linna oli aluksi suorakaiteenmuotoinen 65 metriä pitkä ja 30 metriä leveä leirikastelli, jonka jokaisella sivulla oli portti. Leirin muurien länsipäässä kohosi porttitorni ja myöhemmin rakennettiin myös toinen torni linnan itäpäähän. Muurit olivat korkeudeltaan noin yhdeksän metriä ja niiden sisäpuolella sijaitsivat linnan päällikön asuinrakennus sekä linnan kappeli. Linnaan sijoitetut sotilaat leiriytyvät linnan muurien sisällä taivasalla.

title: Schlossplatz

text: Aukio on nimetty Berliner Stadtschlossin eli Berliinin kaupunkilinnan mukaan. Linna sijaitsi aukion laidalla vuoteen 1950 saakka jolloin se purettiin. Purkamisen jälkeen aukiota suurennettiin ja se nimettiin vuonna 1951 Marx-Engels-Platziksi. Saksan demokraattisen tasavallan aikana aukio toimi muun muassa suurmielenosoitusten näyttämönä. Vuonna 1976 aukion itäosaan kohosi Palast der Republik eli Tasavallan palatsi, joka purettiin vuosina 2006–2008. Aukion etelälaidalla ovat 1964 valmistunut DDR:n valtioneuvoston talo Staatsratsgebäude sekä vuonna 1901 valmistunut Neuer Marstall.

title: Eino Leino

text: Loppuvuodesta 1916 painosta ilmestyi "Helkavirsien" toinen sarja, jonka parissa Leino oli painiskellut öisinä hetkinään "Sunnuntain" toimituksessa. Viljo Tarkiaisen mukaan kosmis-mytologiset runonäyt liikkuivat nyt ”milloin pakanallis-samanistisilla, milloin kristillis-panteistisilla, milloin teosofis-haaveellisilla linjoilla”. Runojen on tulkittu heijastavan myös leinolaista aistillisuutta ja erotiikkaa. Samana vuonna 1916 syttyi molemminpuolinen ihailu ja ihastus Aino Kallaksen kanssa. Pahennustakin herättänyt suhde virolaisen tutkijan ja diplomaatin suomalaissyntyiseen kirjailijapuolisoon antoi virikkeen renessanssi-tyyliin sommiteltuun runoelmaan "Juhana Herttuan ja Catharina Jagellonican lauluja" (1919). Tätä ensin Turun, sitten Gripsholmin linnassa käytyä runollista vuoropuhelua Leino itse nimitti ”viimeisen romantikon” lahjaksi rakastetulleen. Omaa runoilijankohtaloaan Eino Leino käsitteli "Bellerophon"-runoelmassa (1919), jossa hän tulkitsi antiikin kreikkalaista myyttiä Bellerofonista ja tämän siivekkäästä ratsustaan Pegasoksesta ja loi traagis-optimistisen elämänkäsityksensä synteesin.


query: Mitä käsite Janna tarkoittaa?

title: Janna

text: Janna () on islaminuskon käsite paratiisista. Vastaavasti helvetti on Jahannam. Koraanin toistuvina teemoina on usko tuomiopäivään ja tuonpuoleisessa tapahtuvaan rangaistukseen tai palkitsemiseen. Koraanissa korostetaan sosiaalista vastuuta vähäosaisista sekä uskonnollisia velvoitteita. Vastaavasti raskain synti on usko monijumalaisuuteen.[1]

title: Jan Kolář

text: Jan Kolář voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

title: Inga & Anush

text: Inga & Anush edustivat kotimaataan vuoden 2009 Euroviisuissa Moskovassa kappalellaan "Jan Jan" (tunnetaan myös nimellä "Nor Par"), joka tarkoittaa "Minun kultani". Semifinaalissa kuudentena esiintyneet siskokset pääsivät viidenneksi eniten ääniä saaneena jatkoon finaaliin. Finaalissa "Jan Jan" sai 92 pistettä sijoittuen kymmenennelle sijalle jättäen taakseen muun muassa Venäjän ja Ukrainan edustajat. Pelkästään tuomariäänien perusteella Armenia olisi jäänyt 15:nneksi.

title: Adl

text: Adl () on islaminuskon käsite, joka tarkoittaa väljästi määriteltynä "oikeudenmukaisuutta". Arabian kielessä sitä voidaan käyttää esimerkiksi käsitteessä oikeusministeri, "wazir al-adl" (وزير العدل). Islamilaisessa teologiassa se tarkoittaa jumalaista rangaistusta.

title: Janne Räsänen

text: Janne Räsänen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

title: Minitietokone

text: Minitietokone on vanhahtava käsite, jolla tarkoitetaan etenkin 1960- ja 1970-luvuilla suunniteltuja tietokoneita, joiden toteutuksessa kiinnitettiin erityistä huomiota pieneen kokoon ja yksinkertaisuuteen. Käsitteenä tämä tarkoittaa suurtietokonetta fyysisesti pienempää laitetta. PDP-8 oli ensimmäinen laite, josta käytettiin minitietokone-sanaa.

title: Punavihreä kupla

text: Sosiaalisilla kuplilla tarkoitetaan 2010-luvulla merkittäväksi mediailmiöksi nousseita samanmielisten yhteisöjä, "joissa ei tarvitse välittää omaa maailmankuvaa horjuttavasta tiedosta tai vasta-argumenteista". Sosiaalisen kuplan käsitettä ovat kehittäneet tutkijat Esa Väliverronen ja Janne Seppänen kirjassaan "Mediayhteiskunta" (2012). Tämänkaltaisia samanmielisten "umpioita" on nähty muuden muassa vasemmistoanarkistien ja järjestäytyneen äärioikeiston toiminnassa sekä perussuomalaisten kannatuksen nousussa Suomessa. Lopulta aatetovereita löytävät kaikkein äärimmäisimmissäkin marginaaleissa olevat, kuten suomalaiset kouluampujat tai norjalainen joukkomurhaaja Anders Behring Breivik.

title: Huippuvuoret ja Jan Mayen

text: Huippuvuoret ja Jan Mayen eli Huippuvuoret-Jan Mayen () on kansainvälisen ISO 3166 -standardin määrittelemä Norjan valtion osa, jota tilastointitarkoituksissa käsitellään joskus muusta Norjasta erillisenä yksikkönä. Se koostuu kahdesta, hallinnollisesti täysin toisistaan riippumattomasta ja hallinnolliselta asemaltaan erilaisesta osasta, jotka sijaitsevat noin tuhannen kilometrin etäisyydellä toisistaan Atlantin valtameressä:Alueen 2-kirjaiminen ISO 3166 -tunnus on SJ ja 3-kirjaiminen tunnus on SJM.

title: Käsiteanalyysi

text: Käsiteanalyysi tarkoittaa asioiden ja esineiden (entiteettien) sekä niiden välisten yhteyksien (suhteiden) selvittämistä. Käsitteillä kuvataan kielellisesti ilmaistujen sanojen, lauseiden tai termien sisällön merkitystä. Sana analyysi juontaa juurensa antiikin Kreikkaan. Sieltä käyttöön otettu sana ("análysis") tarkoittaa osiin purkamista tai hajottamista. Käsiteanalyysin kohteena voidaan pitää minkä tahansa eteen tulevan käsitteen tai käsitteiden välisten suhteiden tarkastelua.

title: Museologia

text: ”Museologia”-termin rinnalla käytetään joskus ”heritologia”-termiä. Etenkin Jyväskylän yliopiston museologian professori Janne Vilkuna on useissa yhteyksissä nostanut heritologia-nimeä esille kuvaavampana vaihtoehtona oppiaineen nimeksi, koska se viittaa selkeämmin kulttuuriperintöön (engl. cultural heritage) käsitteeseen, joka on tieteenalan kannalta museoinstituutiota keskeisempi käsite.

title: Kokoro

text: Kokoro on japanilainen käsite, joka tarkoittaa mieltä tai sydäntä. Budoharjoittelussa se tarkoittaa mielen läsnäoloa harjoitteessa tai fyysisessä tekniikassa kuten esimerkiksi lyöntiharjoittelussa tai hengitysharjoituksessa ("mokuso"). Se on yksi budōn viidestä keskeisestä käsitteestä.

title: Janne Mäkelä

text: Janne Mäkelä voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

title: Narsismi

text: Psykoanalyysissa käsite on määritelty eri tavoin: se liittyy joko ihmisen terveisiin ominaisuuksiin tai poikkeavuuksiin. Narsismi terveenä ominaisuutena tarkoittaa mielikuvia ja käsityksiä, joita ihmisellä on itsestään. Yleisimmin käsitteellä tarkoitetaan kuitenkin jonkinasteista häiriötä.

title: Visuaalinen kulttuuri

text: Visuaalisen kulttuurin teoriasta vain osa kulkee nimikkeen ”visuaalisen kulttuurin teoria” alla. Kun visuaalisen kulttuurin teorian käsitettä alleviivataan, tarkoitetaan lähinnä yhteiskuntatieteellistä, cultural studies -tyyppistä tutkimusotetta, jossa huolimatta siitä että siinä viitataan eri alojen visuaalisen kulttuurin tutkimukseen, niiden käsittelytapoja ja tuloksia käsitellään yhteismitallisina, samassa teoreettisessa viitekehyksessä. Pyrkimys on näin luoda uutta oppialaa tai kerätä yhteen kuvallista maailmaa koskevia käsityksiä poikkitieteellisesti (ks. esimerkiksi Janne Seppäsen tuotanto, tai erilaiset kulttuurintutkimukselliset feministiset näkökulmat, esimerkiksi Leena-Maija Rossi, Anita Seppä, Annamari Vänskä). Laajemmassa mielessä visuaalisen kulttuurin teorian piiriin voidaan laskea tästä riippumattomasti esimerkiksi taidefilosofian (esimerkiksi Risto Pitkänen) ja taiteellisen tutkimuksen (esimerkiksi Harri Laakso, Mika Elo) edustajia.

title: Operationalisointi

text: Käsitteen määrittelyssä on tärkeää itse käsitteen kuvaamisen lisäksi se, mihin laajempaan pääkäsitteeseen se kuuluu ja mitkä käsitteet ovat sen kanssa rinnakkaisia eli pääkäsitteen alakäsitteitä. Näin hyvä määrittely kuvaa sen käsiteperheen, johon tarkasteltava käsite kuuluu. Täsmällisessä määrittelyssä käsiteperheen kuvaus on voitava suorittaa peittävin ja toisensa poissulkevin käsittein. Peittävä tarkoittaa samaa kuin aukottomuus. Toisensa poissulkeva tarkoittaa, etteivät käsitteet ole edes osittain päällekkäisiä.

title: Elämismaailma

text: Termin esitteli Edmund Husserl teoksessaan "Eurooppalaisten tieteiden kriisi ja transsendentaalinen fenomenologia" vuonna 1936. Husserlin muotoilu elämismaailmalle on sukua Wilhelm Diltheyn ”elämisyhteyden” tai ”elämänkokonaisuuden” ("Lebenszusammenhang") käsitteelle sekä Martin Heideggerin ”maailmassa-olemisen” ("In-der-Welt-Sein") käsitteelle. Käsitettä kehittivät edelleen sellaiset Husserlin oppilaat kuin Maurice Merleau-Ponty, Jan Patočka ja Alfred Schütz.

title: Jan Smuts

text: Smuts oli kiinnostunut filosofiasta. Hän julkaisi vuonna 1925 holismia käsitelleen tutkielman "Holism and Evolution". Käsite ”holismi” on Smutsin keksimä ja tuli tunnetuksi juuri tästä teoksesta. Hän kirjoitti opiskeluvuosinaan Englannissa myös kirjan Walt Whitmanin runoudesta, mutta sitä ei julkaistu hänen elinaikanaan.

title: Janne

text: Janne-nimi on alun perin ruotsalainen puhuttelumuoto Johannes-nimen vanhasta muunnoksesta Jahan. Johannes tulee hepreankielisestä nimestä Jochanan, joka tarkoittaa "Jahve on armollinen".

title: Emansipaatio

text: Emansipaatio tarkoittaa vapautumista vierasmääräisyydestä, tulemista riippumattomaksi jostakin. Alun perin latinankielinen sana "emancipatio" tarkoitti pojan julistamista täysivaltaiseksi kansalaiseksi, vapauttamista isän holhouksesta. Nykyisin käytetyimmässä merkityksessä emansipaatiolla tarkoitetaan naisten vapautumista patriarkaatin ylivallasta ja tulemista tasa-arvoisiksi miesten kanssa. Tämän ohella käsitettä käytetään kuitenkin myös alussa esitetyssä yleisemmässä merkityksessä, mistä on esimerkkinä vaikkapa filosofi Jürgen Habermasin käyttämä käsite "emansipatorinen tiedonintressi".

title: Medina (kaupunginosa)

text: Medina () on käsite, jolla tarkoitetaan vanhaakaupunkia arabien asuttamassa kaupungissa. Sana "medina" tulee arabian kielen kaupunkia tarkoittavasta sanasta "al-madīnah". Käsitteen käyttö on yleistynyt niin länsimaalaisten oppineiden keskuudessa kuin länsimaalaisessa kielenkäytössä yleisestikin. "Medinalla" tarkoitetaan länsimaalaisessa käytössä Pohjois-Afrikassa ennen kolonialismia perustettua muurein ympäröityä kaupunkia. Käsitteen käytön ovat aloittaneet eurooppalaiset ja muut ovat omaksuneet sen käyttöönsä. Muun muassa englannin- ja italiankieliseen kielenkäyttöön "medina" vakiintui 1900-luvun alussa. Ranskankielisissä sanakirjoissa, joissa "medina" selitettiin ”vanhaksi arabikaupungiksi”, sana oli ollut tällöin jo vuosikymmeniä.

title: Jan Sandström

text: Jan Sandström voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

title: Torresinsalmen saaret

text: Käsitteellä Torresinsalmen saaret voidaan tarkoittaa yhteydestä riippuen hieman eri asioita. Sillä voidaan viitata yleisesti Torresinsalmessa sijaitseviin saariin. Vaihtoehtoisesti käsite voi tarkoittaa rajatumpaa osaa näistä saarista, ja viitata erityisesti Australian Queenslandin osavaltion tilastoalueeseen "Torresinsalmen saaret" (), joka kuitenkin käsittää vain osan Torresinsalmessa olevista Austraalialle kuuluvista saarista tässä salmessa.

title: Paikkakunta

text: Paikkakunnalla tarkoitetaan asuttua yhdyskuntaa, kaupunkia tai kylää, ylipäätään nimettyä taajamaa. Kielitoimiston sanakirjan mukaan käsite ”paikkakunta” viittaa varsinkin kuntaan. Lainsäädännössä käsitteellä ”paikkakunta” tarkoitetaan kuntaa hallinnollisena yksikkönä.

title: Janna

text: Kristillisessä maailmassa käsitteet ovat herättäneet kritiikkiä. Jo keskiajalta lähtien islamia syytettiin lihalliseksi uskonnoksi. Tämä näkyy myös puhuttaessa Paratiisin neidoista. Kristinuskon käsite ruumiillisuudesta pohjautuu pitkälti gnostilaiseen, dualistiseen käsitteeseen, jossa liha kuvataan syntisenä ja sielu vastaavasti puhtaana. Muslimit puolestaan paheksuvat kristillistä, kansanomaista käsitettä Jumalasta valkopartaisena vanhana miehenä.[1]

title: Jan Hruška

text: Jan Hruška voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

title: Jan Pieterszoon Sweelinck

text: Jan Pieterszoon Sweelinckin tuotanto käsittää paljon laulumusiikkia ja yli 70 teosta kosketinsoittimelle. Hän sai mainetta myös opettajana. Hänen oppilaitaan olivat muiden muassa Michael Praetorius, Heinrich Scheidemann, Paul Siefert, Samuel Scheidt ja Gottfried Scheidt. Sweelinck kuoli Amsterdamissa.

title: Kiinalainen unelma

text: Kiinalainen unelma on Kiinan presidentin Xi Jinpingin keksimä käsite. Käsitteellä voidaan tarkoittaa monenlaisia asioita. Jinping on itse peräänkuuluttanut kiinalaisen yhteiskunnan uudistamista ja voimistamista unohtamatta kiinalaistyylisen sosialismin jatkuvuutta. Jotkut ovat kritisoineet käsitettä juuri sen monitulkinnallisuuden vuoksi. On myös pelätty, että Kiinan ulkopoliittinen toiminta muuttuisi aggressiivisemmaksi ”kiinalaisen unelman” tavoittelun myötä. Toiset näkevät yhtymäkohtia amerikkalaisen unelman käsitteeseen, jossa yksilöt parantavat elintasoaan omalla yritteliäisyydellään. Jinping on verrannut "kiinalaista unelmaa" ”amerikkalaiseen unelmaan”. Toisaalta on sanottu, että ”käsitteet eivät ole verrattavissa, koska Kiinassa korostetaan valtion roolia toisin kuin Yhdysvalloissa, jossa valtioon suhtaudutaan kriittisemmin. Siten ”kiinalainen unelma” tarkoittaisi kansallista unelmaa siinä missä ”amerikkalainen unelma” tarkoittaa yksilön unelmaa. Jinpingin mukaan kansainvälinen pelikenttä tulisi käsitteen myötä muuttumaan ja tulevaisuudessa kansainvälisen yhteisön pelisäännöt tultaisiin sopimaan yhteistyössä teollisuusmaiden ja kehitysmaiden kanssa.

title: Sosiaalinen kupla

text: Sosiaalinen kupla on viestinnän tutkimuksen piirissä kehitetty käsite, jolla tarkoitetaan 2010-luvulla merkittäväksi mediailmiöksi nousseita samanmielisten yhteisöjä, ”joissa ei tarvitse välittää omaa maailmankuvaa horjuttavasta tiedosta tai vasta-argumenteista”. Käsitettä ovat kehittäneet viestinnän tutkijat Esa Väliverronen ja Janne Seppänen kirjassaan "Mediayhteiskunta" (2012). Tämänkaltaisia samanmielisten ”umpioita” on nähty muiden muassa vasemmistoanarkistien ja järjestäytyneen äärioikeiston toiminnassa sekä Perussuomalaisten kannatuksen nousussa Suomessa. Lopulta aatetovereita löytävät kaikkein äärimmäisimmissäkin marginaaleissa olevat, kuten suomalaiset kouluampujat tai norjalainen joukkomurhaaja Breivik.

title: Jan

text: Jan on miehen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johannes, joka tarkoittaa ”Jahve on armollinen”. Nimi Jan on yleinen varsinkin saksankielisissä maissa sekä Alankomaissa, Tšekissä, Puolassa ja Pohjoismaissa.

title: Metonymia

text:
Metonymia tarkoittaa tilanteita, joissa johonkin käsitteeseen viitataan nimeämällä jokin toinen, tuohon käsitteeseen läheisesti liittyvä käsite. Metonymia kuuluu kielikuviin. Se on metaforan erikoistunut laji, ja sillä tarkoitetaan nimityksenvaihtoa, joka syntyy kun syy asetetaan seurauksen tilalle, omistaja omistetun tilalle, abstrakti konkreettisen tilalle.
Esimerkiksi:


query: Onko rytminen voimistelu olympialaji?

title: Voimistelu olympialaisissa

text: Voimistelu on olympialaisten ohjelmassa jokaisissa kesäolympialaisissa. Naiset kilpailivat voimistelun olympiamitaleista ensimmäisen kerran vuonna 1928. Rytminen voimistelu tuli mukaan vuonna 1984 ja trampoliinivoimistelu vuonna 2000. Voimistelun mitalitaulukkoa johtaa Neuvostoliitto. Olympialaisten voimistelua hallitsee lajin kattojärjestö, kansainvälinen voimisteluliitto.[1][2][3]

title: Voimistelu

text: Suomeen rytminen voimistelu tuli Neuvostoliitosta ja ensimmäiset Suomen mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1971. Suomi on hallinnut rytmistä voimistelua Pohjoismaissa viime vuosikymmenen ajan. Olympialaisissa Suomella on ollut edustaja neljä kertaa: Hanna Laiho (Barcelona 1992), Katri Kalpala (Atlanta 1996), Heini Lautala (Sydney 2000) ja Katja Volkova (Rio 2016).

title: Hanna Laiho

text: Hanna Karolina Laiho (s. 13. joulukuuta 1975 Lahti) on suomalainen entinen rytminen voimistelija. Aktiiviurallaan hänen seuransa oli Lahden Moderni Voimistelu.

title: Tampereen Voimistelijat

text: Tampereen Voimistelijat on vuonna 1922 perustettu voimistelulajien erikoisseura, jonka lajeja ovat naisten telinevoimistelu, joukkuevoimistelu, teamgym, rytminen voimistelu, trampoliinivoimistelu ja akrobatiavoimistelu. Seuran voimistelijat ovat menestynet kansainvälisesti .

title: Voimistelu Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 voimistelu järjestettiin Indira Gandhi Indoor Stadiumilla. Telinevoimistelu käytiin 4.–8. lokakuuta ja rytminen voimistelu 12.–14. lokakuuta 2010. Telinevoimistelussa kilpailtiin kahdeksassa miesten ja kuudessa naisten lajissa, rytmisessä voimistelussa oli kuusi lajia naisille.

title: Rytminen voimistelu

text: Suomessa kilpaillaan ikäsarjoittain ja luokkajärjestelmässä, johon kuuluu kahdeksan luokkaa mukaan luettuina nuorten ja naisten mestariluokat.

title: Rytminen voimistelu

text: Rytminen voimistelu on naisvoimistelusta kehittynyt olympialaji. Rytmisessä voimistelussa tehdään musiikin tahdissa ohjelma, jossa käytetään narua, palloa, vannetta, keiloja tai nauhaa. Lisäksi voidaan esittää vapaaohjelma, jossa voimistelijalla ei ole välinettä. Kilpailuissa esitetään kilpailusta riippuen 1–4 ohjelmaa.

title: Anna Kotšneva

text: Anna Kotšneva (s. 25. tammikuuta 1970) on entinen neuvostoliittolainen rytminen kilpavoimistelija. Hän voitti rytmisen voimistelun maailmanmestaruuden keiloissa vuonna 1987. Hänen tyttärensä on Nastia Liukin, joka voitti Pekingin olympialaisissa kultaa.

title: Rytminen voimistelu

text: Rytminen voimistelu on arvostelulaji. Tuomaristo arvioi ohjelmaa kolmella osa-alueella: suorituspuhtaus (E), taiteellisuus (A) sekä vartalo- ja välinetekniikkaa (D1+D2=D). Jokaiselta osa-alueelta on mahdollista saada 10.00 pistettä, joten enimmäispisteet voivat olla yhteensä 20.00.

title: Wembley Arena

text: Vuoden 2012 olympialaisten sulkapallo-ottelut ja rytminen voimistelu järjestettiin Wembley Arenalla.

title: Silja Ahonen

text: Silja Ahonen (s. 1988) on rytminen voimistelija. Hän on vuoden 2011 rytmisen voimistelun suomenmestari ja Suomen voimistelumaajoukkueen jäsen. Hänen kasvattajaseuransa on Hämeenlinnan Voimisteluseura. Nykyään Ahonen ei kilpaile mutta valmentaa.

title: Rytminen voimistelu

text:
Maria Ringinen
on yksi Suomen menestyneimmistä rytmisistä voimistelijoista. Hän oli Suomen mestari kuudesti peräkkäin (vuosina 2003-2008). Olympiapaikka jäi kuitenkin kahdesti niukasti saavuttamatta. MM-kilpailuissa hän kuitenkin ylsi neliottelun finaaliin vuonna 2006 ja sijoittui 20. Hän edusti Elannon Iskua ja hänen valmentajanaan toimi Terhi Toivanen.

title: Rytminen voimistelu

text: Lajia harrastetaan maailmanlaajuisesti. Suomeen rytminen voimistelu tuli 1970-luvun alussa Neuvostoliitosta. Lajin huiput tulevat Venäjältä, Ukrainasta, Bulgariasta, Israelista, Azerbaidžanista ja Valko-Venäjältä. Ne kaikki ovat Israelia ja Bulgariaa lukuun ottamatta entisen Neuvostoliiton seuraajavaltioita.

title: Rytminen voimistelu

text: Voimistelu aloitetaan nuorena, mieluiten 4–7-vuotiaana. Yleensä se lopetetaan viimeistään 25-vuotiaana. Sitä voi harrastaa yksilönä tai joukkueessa, jossa kilpailee viisi voimistelijaa, mutta useimmissa joukkueissa harjoittelee kuitenkin vähintään kuusi voimistelijaa. Huiput harjoittelevat Suomessa noin kymmenen kertaa viikossa. Harjoittelu on monipuolista ja siihen sisältyy muun muassa liikkuvuus- ja voimaharjoittelua ja välinetekniikkaa sekä balettia. Peruskouluikäisillä harjoitukset ovat usein 2–4 tuntia päivässä riippuen taitotasosta. Venäjän huiput asuvat Novogorskissa, Moskovan treenikeskuksessa ja harjoittelevat noin 8 tuntia päivässä 6 päivää viikossa.

title: Jouki Tikkanen

title: Voimistelu kesäolympialaisissa 2000

text: Vuoden 2000 kesäolympialaisten voimistelu järjestettiin 16. – 25. syyskuuta ja 28. syyskuuta – 1. lokakuuta 2000. Teline- ja trampoliinivoimistelu järjestettiin Sydney SuperDomessa ja rytminen voimistelu Sydneyn Olympic Parkin kolmannessa paviljongissa. Tämä oli 24. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Tapahtumia oli 18.

title: Rytminen voimistelu

text:
Jouki Tikkanen
on vantaalainen voimistelija. Hän on ollut vuodesta 2011 Suomen kärkinimi ja ykkösvoimistelija. Hän on voittanut urallaan jo yli kymmenen SM-kultaa nuorten- ja naisten sarjoissa (finaalit mukaanluettuina). Hän on edustanut Suomea mm. EM- ja MM-kilpailuissa sekä maailmancupissa. Syksyllä 2014 hän sijoittui MM-kilpailuissa neliottelun finaaliin (24 voimistelijaa karsinna perusteella) ja finaalissa sijalle 17, mikä on suomalaisvoimistelijalta historiallisen korkea saavutus. 2015 Jouki Tikkanen oli SM-kilpailuissa hopealla. Tikkanen edustaa Rekolan Raikasta ja hänen vastuuvalmentajaan on 2014 kesästä lähtien toiminut Titta Heikkilä Tampereen Voimistelijoista. Aikaisemmin häntä valmensi ukrainalaistaustainen valmentaja Larisa Gryadunova, ja Tikkanen edusti Voimistelu- ja urheiluseura Eliseä.

title: Kisakallion Urheiluopisto

text: Kisakallion Urheiluopisto (ent. Liikuntaopisto Kisakallio) on vuonna 1949 perustettu Lohjan Karnaisten kylässä sijaitseva urheiluopisto. Sen strategiset päälajit ovat koripallo, melonta, soutu, rytminen voimistelu ja joukkuevoimistelu, joille se toimii valtakunnallisena valmennuskeskuksena.

title: Voimistelu kesäolympialaisissa 2004

text: Vuoden 2004 olympialaisten voimistelu järjestettiin Olympic Indoor Hallissa (telinevoimistelu ja trampoliini) ja Galatsi Olympic Hallissa (rytminen voimistelu), 14.-29. elokuuta.

title: Kesäuniversiadit 2011

text: Universiadeissa kilpailtiin kolmentoista vakiolajin – jalkapallo, judo, koripallo, lentopallo, miekkailu, pöytätennis, rytminen voimistelu, telinevoimistelu, tennis, uimahypyt, uinti, vesipallo ja yleisurheilu - lisäksi yhdessätoista kisajärjestäjän valitsemassa lajissa. Nämä lajit ovat aerobic, ammunta, beach volley, golf, jousiammunta, painonnosto, purjehdus, pyöräily, shakki, sulkapallo sekä taekwondo.

title: Rekolan Raikas

text: Rekolan Raikas on vantaalainen urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1929 ja sen toiminta on perustunut alusta lähtien yleisurheilun ja hiihdon harrastamiseen. Näiden lajien lisäksi seurassa on vaihtelevalla menestyksellä ollut mukana myös muita lajeja ja nykyisin lajivalikoimaan kuuluu yleisurheilun ja hiihdon lisäksi lentopallo, joukkuevoimistelu, rytminen voimistelu, paini, kuntoliikunta ja tanssi.

title: Rytminen voimistelu

text: Rytmisessä voimistelussa käydään kansallisia ja kansainvälisiä kilpailuja. Tärkeimmät kilpailut ovat Euroopan- ja maailmanmestaruuskilpailut, maailmancup ja GP-kisat sekä olympialaiset.

title: Telinevoimistelu

text: Telinevoimistelu on Kansainvälisen Voimisteluliiton, FIG:n (Fédération internationale de gymnastique) virallinen voimistelu- ja kilpaurheilulaji, jossa kilpaillaan ennalta määrätyillä telineillä. Telinevoimistelu on olympialaji.

title: Hanna Rizatdinova

text: Hanna Serhijivna Rizatdinova (, , s. 16. heinäkuuta 1993) on ukrainalainen rytminen voimistelija. Hän voitti pronssia Rio de Janeiro kesäolympialaisten naisten rytmisen voimistelun yksilökilpailussa vuonna 2016.

title: Merikarvian Into

text: Myöhemmin Innon lajivalikoimaan kuului myös ampumahiihto, tyttöjen rytminen voimistelu, salibandy, jääkiekko, kuntourheilu, suunnistus ja Merikarvian Pallon liityttyä seuraan mukaan tuli myös jalkapallo.

title: Rytminen voimistelu

text: Rytmistä voimistelua on sanottu maailman kauneimmaksi urheilulajiksi, jota kutsutaan lajin kotimaassa Venäjällä taidevoimisteluksi (художественная гимнастика).

title: Voimistelu

text:
Miesten telinevoimistelu on saanut alkunsa Kreikassa noin 2000 vuotta sitten. Telinevoimistelua käytettiin parantaviin ”lääketieteellisiin” tarkoituksiin Kiinassa ja Intiassa. Voimistelua käytettiin myös sotilaiden koulutukseen.
Telinevoimistelu on yksi seuratuimmista olympialajeista vuodesta 1896 lähtien, ja vuodesta 1928 myös naisten telinevoimistelu on ollut mukana olympialaisissa. Antiikin olympialaisissa kilpailijat kilpailivat suorituksilla, joita voidaan kuvata termillä voimistelu. Nimi ”gymnastics” tulee antiikin Kreikan sanasta ”gumnos” joka kirjaimellisesti käännettynä tarkoittaa alastomuutta. Tämän takia naisilla ei ollut edes katsojina osallistumisoikeutta antiikin olympialaisten voimistelukilpailuihin. Alun perin telinevoimistelussa kilpailtiin pelkästään joukkueina. Henkilökohtainen moniottelu ja telinekohtaiset kilpailut lisättiin olympialaisten mitalilajeiksi Helsingin kilpailuissa vuonna 1952.

title: Voimistelu

text: Rytminen voimistelu on kehittynyt ensin naisvoimistelusta moderniksi voimisteluksi ja siitä rytmiseksi kilpavoimisteluksi. Uusin nimike rytminen voimistelu on ollut käytössä vuoden 1998 lopusta alkaen. Olympialajina rytminen voimistelu on ollut vuodesta 1984 (yksilöt), ja vuodesta 1992 (joukkueet). Kilpailusuoritus muodostuu musiikin mukaan tehdystä liikesarjasta, jossa käytetään välineenä joko narua, vannetta, palloa, keiloja tai nauhaa. Yksilösuorituksen kesto on 1.15-1.30 minuuttia ja joukkuesuorituksen 2.15-2.30 minuuttia. Rytmistä voimistelua on sanottu maailman kauneimmaksi urheilulajiksi.

title: Voimistelu kesäolympialaisissa 2012

text: Voimistelussa kilpailtiin Lontoon 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 12. elokuuta. Rytminen ja telinevoimistelu järjestettiin Wembley Arenalla ja trampoliinivoimistelu The O2 Arenalla. Tapahtumia oli 18, joista miehille yhdeksän ja naisille yhdeksän. Kilpailijoita oli yhteensä 324. Rytmistä voimistelua ei järjestetty miehille.

title: Ekaterina Volkova

text: Ekaterina "Katja" Volkova (s. 2. heinäkuuta 1997 Pietari, Venäjä) on suomalainen rytminen voimistelija. Hän edusti urallaan Voimistelu- ja urheiluseura Eliseä ja häntä valmensi Larisa Grjadunova.