query: Mikä oli Holodomor?

title: Holodomor

text: Holodomor () oli Ukrainassa vuosina 1932–1933 raivonnut Neuvostoliiton aiheuttama nälänhätä, jossa kuoli eri arvioiden mukaan 3–14 miljoonaa[1][2] ukrainalaista. Erilaisia lukuja on esitetty muun muassa joukkotiedotusvälineissä ja julkisissa väittelyissä. Uhrien määrästä ei ole päästy yksimielisyyteen, ei myöskään siitä, oliko kyse kansanmurhasta, joksi muun muassa Ukrainan kansallismieliset poliitikot sitä vaativat nimitettävän. Kansanmurhaksi tapahtuman on tunnustanut parikymmentä valtiota.

title: Neuvostoliiton talousongelmat

text: Neuvostoliiton taloutta luonnehtivat maanpuolustuksen suuri rooli sekä valtion teollistamismalli. Neuvostoliitto käytti noin 15-17 prosenttia bruttokansantuotteesta asevarusteluun ja asevoimien ylläpitoon. Toisen maailmansodan aikaan yli puolet bruttokansantuotteesta käytettiin sotaponnistukseen. Neuvostoliitto panosti aseiden lisäksi energiaan, raaka-aineiden jalostukseen ja etenkin teollisuudessa käytettäviin tuotantohyödykkeisiin. Kulutustavaroista, kuten vessapaperista, oli pulaa ja kulutustavaroita oli saatavilla ajoittain. Moskovassa kulutustavaroiden saatavuus oli parempaa kuin syrjäseuduilla. Neuvostoliitossa myös koettiin maatalouden kollektivisoinnista ja suunnitelmatalouden kankeudesta johtuvia paikallisia nälänhätiä, joista suurin oli Holodomor. Toisaalta 1980-luvulla Neuvostoliitto tuotti 80 % enemmän terästä, 78 % enemmän sementtiä ja 42 % enemmän öljyä kuin Yhdysvallat.

title: Holodomor

text: Vuonna 1930 valtio pakko-otti 30 prosenttia Ukrainan sadosta. Vaikka sadot pienenivät, vuonna 1931 pakko-otto oli 41,5 %, mikä vei tuotantojärjestelmän sekasortoon. Viljelijät yrittivät kätkeä viljaa, ja puolue lähetti paikalle iskuprikaateja kiduttamaan viljelijöitä, jotta viljaa löydettäisiin. Tilanteen pahentuessa elokuussa 1932 Molotov raportoi politbyroolle, että ”todellinen nälänhädän uhka” on käsillä, mutta ehdotti silti viljan pakko-ottoa mihin hintaan hyvänsä.[12]

title: Holodomor

text: Yli 125000 ihmistä tuomittiin ”tähkälain” perusteella ”sosialistisen omaisuuden varastamisesta”, yleensä muutamasta pellolta otetusta vehnän- tai rukiintähkästä. Vähimmäisrangaistus oli kymmenen vuotta vankileiriä, ja 5400 näistä ”rikollisista” tuomittiin kuolemaan. Muistakin syistä maatyöläisiä vangittiin, esimerkiksi Balasevon vankilassa oli väkeä viisinkertaisesti vankipaikkoihin nähden. Ukrainalaisista joutui oikeuteen arviolta 15 prosenttia.[12]

title: Holodomor

text: Monille Ukrainassa asuville ukrainalaisille tieto nälänhätäkatastrofista tuli vasta Ukrainan itsenäistyttyä 1991. Erityisesti kansallismielinen presidentti Viktor Juštšenko nosti asian esille ja pyrki hankkimaan sille kansainvälistä tunnustusta kansanmurhana. Lisäksi Ukrainassa säädettiin laki, joka kielsi asian kyseenalaistamisen.[1] Kysymys hiersi myös Venäjän federaation ja Ukrainan tasavallan välejä.

title: Grigori Petrovski

text: Ukrainalaisesta syntyperästään huolimatta Petrovski piti itseään kansainvälisenä ihmisenä ja vastusti ukrainalaisnationalismia. Kun bolševikit murskasivat lyhytikäisen Ukrainan kansantasavallan (1917–1919), Petrovski taisteli bolševikkien joukoissa. Hänestä tuli Venäjän neuvostotasavallan sisäministeri. Vuonna 1919 hän palasi Ukrainaan ja toimi siellä neuvostotasavallan pääministerinä vuoteen 1938 asti. Petrosvski oli Stalinin läheinen liittolainen. Ukrainassa häntä pidetään yhtenä pääsyyllisenä nimellä Holodomorina tunnettuun nälänhätään 1930-luvulla.

title: Stanislav Kosior

text: Hän oli Ukrainan kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri ja Ukrainan puoluejohtaja sekä Neuvostoliiton varapääministeri. Monien muiden ohella Kosioria pidetään syypäänä Ukrainan 1930-luvun alun nälänhätään eli holodomoriin. NKVD vangitsi hänet myöhemmin, ja hänet teloitettiin Stalinin vainojen aikana.

title: Holodomor

text: Läntiset mediat jättivät holodomorin raportoimatta. The New York Timesin Moskovan-toimituksen päällikkö Walter Duranty jätti holodomorin raportoimatta.[10] Duranty tarjosi lännelle vääristellyn lausunnon:

title: Ukraina

text: Vuosina 1930–1932 Neuvosto-Ukrainan maatalous kollektivisoitiin Josif Stalinin määräysten mukaisesti ja suuret viljan pakkoluovutukset aiheuttivat holodomoriksi kutsutun nälänhädän, johon kuudesta seitsemään miljoonan arvioidaan kuolleen Ukrainassa.[11]

title: Harkova

text: Harkova oli itsenäisen Ukrainan pääkaupunki vuosina 1917–1921 ja Neuvostoliiton alkuaikoina Ukrainan sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupunki vuosina 1921–1934. Vuosina 1932–1933 holodomor-nälänhätä ajoi ihmisiä maaseudulta kaupunkiin, mutta monet myös menehtyivät.

title: Holodomor

text: Vuonna 1933 nälänhädän ollessa pahimmillaan Yhdysvallat virallisesti tunnusti Neuvostoliiton valtion. Vuonna 1934 Neuvostoliitosta tuli Kansainliiton jäsen.[11]

title: Voitonpäivä

text: Ukrainassa taas arvioitiin uudelleen historiaa etenkin presidentti Viktor Juštšenkon oranssikoalition vuonna 2004 voittamien presidentinvaalien jälkeen, jolloin pyrittiin luomaan kansallismieltä ja ottamaan etäisyyttä Venäjään muun muassa pyrkimällä luomaan Holodomor-nälänhädästä oma ukrainalainen murhenäytelmänsä. Länsi-Ukrainasta koottiin galitsialainen sotajoukko Waffen-SS:ään taistelemaan neuvostojoukkoja vastaan toisen maailmansodan lopussa. Lisäksi Juštšenko myönsi puna-armeijaa vastaan taistelleelle Stepan Banderalle Ukrainan sankarin arvonimen.

title: Holodomor

text: Syynä holodomoriin ja nälänhätään koko Neuvostoliitossa voidaan nähdä myös yritys kerätä väkivalloin mahdollisimman paljon maaseudun resursseja samaan aikaan käynnistyneeseen teollistamisohjelmaan. Olihan Jevgeni Preobraženski julkaissut ohjelman, jossa vaadittiin taloudellisten resurssien siirtoa maaseudulta teollisuuteen eli "primitiivistä sosialistista kasaantumista", jonka mallina oli Karl Marxin kuvaus teollisen kapitalismin synnystä Englannissa.[4]

title: Ukrainan historia

text: Ukrainan pakkokollektivisoimiseksi lähetti Neuvostoliiton kommunistinen puolue muualta komissaareja valvomaan toimitusta ja Ukrainaan järjestettiin neuvostohallituksen määräämin pakkoluovutuksin Holodomoriksi kutsuttu nälänhätä, minkä vuoksi jopa kolmen miljoonan ihmisen arvellaan kuolleen 1930-1932. Ukrainan kommunistisen puolueen pääsihteerinä oli tuolloin Nikita Hruštšov. Ylijäämävilja kaupattiin maailmanmarkkinoilla siten, että viljan hinta laski. Tämä ja Ukrainan lyhyt itsenäisyys pohjustivat ukrainalaisten nationalistien yhteistoimintaa Saksan kanssa 1941-1944 toisen maailmansodan aikana.

title: Raphael Lemkin

text: Raphael Lemkin () oli Puolan juutalainen asianajaja ja Holodomorin vastustaja. Hän kuoli sydänkohtaukseen 28. elokuuta 1959.

title: Holodomor

text: Juštšenkon seuraaja, erottamisensa jälkeen vuonna 2014 Venäjälle paennut[6] Viktor Janukovytš ei myönnä, että kyse oli kansanmurhasta, vaan hän on nimittänyt sitä neuvostokansan yhteiseksi tragediaksi.[7]

title: Kansantasavaltojen liitto Novorossija

text: Kapinallisten kaipuu Neuvostoliiton aikoihin näkyy uutistoimisto AFP:n mukaan monin tavoin. Turvallisuusviranomainenkin on nimetty Stalinin salaisen poliisin mukaan, oikeusjärjestelmä Neuvostoliiton mallin mukaan ja nuorten pioneeritoimintaa levitetään. Kapinallisjohtaja Aleksandr Zahartšenkon mukaan Neuvostoliitto oli "upea maa", "Eurooppa ja muut maat olivat kauhusta jäykkinä edessämme." Stalinin muotokuviakin ilmestyi Donetskin keskustaan, vaikka aikanaan Holodomorissa miljoonat ukrainalaiset kuolivat Stalinin sortotoimiin ja nälkään.

title: Holodomor

text: Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) Remy, Johannes, Holodomor, vain hirvittävä rikos vai kansanmurha? Ukrainan nälänhädästä puhumista ei saa jättää holokaustin vähättelijöiden yksinoikeudeksi. Kanava 8/2011

title: Volgograd

text: Vuonna 1961 nimeksi vaihdettiin Volgograd osana Nikita Hruštšovin destalinisaatiokampanjaa ja alueen nimeksi tuli Volgogradin alue. Päätös on edelleen kiistanalainen ja sen peruuttamista on vaadittu. Vaikka Stalinia on syytetty lähes 30 miljoonan oman neuvostokansalaisen surmista esimerkiksi Gulag-vankileirien ja ukrainalaisten Holodomor-nälänhädän välityksellä, hän nousi esimerkiksi vuonna 2008 koko Venäjän kattaneessa hyvin laajoissa mielipidekyselyssä kaikkien aikojen 3. merkittävämmäksi venäläiseksi henkilöksi. Vuonna 2013 uutisoitiin puolestaan, että Volgogradin kaupunki on päättänyt käyttää itsestään jälleen nimeä Stalingrad vuosittain viiden päivän ajan voitonpäivästä, 9. toukokuuta alkaen.

title: Lazar Kaganovitš

text: Hruštšovin mukaan Kaganovitšia pidettiin Neuvostoliiton parhaana hallintomiehenä. Hänen toimintansa kukoistavinta aikaa oli Moskovan rakennustyön vuosikymmen eli 1930-luku. Moskovan metron valmistuminen kruunasi hänen työnsä, ja hänen johdollaan rakennettu maanalainen kantoi monia vuosia hänen nimeään. Puoluevalvontatoimikunnan puheenjohtajana Kaganovitš välttyi joutumasta puhdistuksien uhriksi, maatalouden kollektivisoinnin aikaan hänet lähetettiin Ukrainaan ja Siperiaan kulakkien kimppuun. On arvioitu, että vuosina 1932–1933 ukrainalaisiin kohdistuneessa hyökkäyksessä kuoli noin 7–10 miljoonaa ihmistä. Suurin osa heistä kuoli nälkään, ja näitä tapahtumia kutsutaan ukrainalaisten holokaustiksi eli holodomoriksi. Häntä ja hänen puoluetoveriaan Vjatšeslav Molotovia pidetään Ukrainan nälänhädän pääarkkitehteina.

title: Holodomor

text: Kun ukrainalaisten siemenvilja otettiin holodomorin aikana valtion haltuun, Neuvostoliiton viljanvienti länsimaihin moninkertaistui.[3]

title: Holodomor

text: BBC News 24. November 2007, Conquest, Robert, The Harvest of Sorrow: Soviet Collectivization and the Terror-Famine

title: Holodomor

text: Neuvostoliittolainen poliitikko Lazar Kaganovitš ehdotti Stalinille maatalouden kollektivisoinnin ja ukrainalaisten kansanmurhan yhdistämistä, jotta paikallisten kommunismin vastustus saataisiin murskattua. Kaganovitš oli itse syntynyt Ukrainassa.[9]

title: Holodomor

text: Josif Stalin ja muu neuvostojohto saattoi kokea ukrainalaisen nationalismin uhaksi, sillä Ukraina oli väkiluvultaan ja luonnonvaroiltaan Neuvostoliiton toiseksi tärkein neuvostotasavalta Venäjän jälkeen. Holodomor aiheutui, kun kommunistit varastivat maatalousväestön siemenviljan. Holodomorin aikana esiintyi kannibalismia, ja vähäisenkin ruokamäärän varastaminen vastaperustetuilta kollektiivimaatiloilta merkitsi kuolemanrangaistusta.

title: Holodomor

text: Vaikka ukrainalaisen diasporan ja kansallismielisen älymystön edustajien mukaan kyse oli nimenomaan Ukrainan kansallisuutta ja ukrainalaista nationalismia vastaan suunnatusta hyökkäyksestä, esiintyi samanaikaisesti nälänhätää myös muualla Neuvostoliitossa. Siksi nimitys holodomor, ’nälällä tappaminen’, on kiistanalainen. Vuosien 1932–1933 nälänhädästä vaiettiin Neuvostoliitossa perestroikaan saakka. Neuvostoliitossa vierailleet läntiset toimittajat eivät myöskään kertoneet tapahtuneesta länsimaissa.

title: Valeuutinen

text: Carnegien kansainvälinen rauhanpalkintorahasto on sen toimittajan Walter Durantyn mukaan todennut, että "The New York Times" julkaisi valeuutisia ”kuvaamalla Venäjää sosialistisena paratiisina”. Lehti julkaisi vuosina 1932-1933 lukuisia artikkeleita, joita sen Moskovan toimituksen päällikkö Walter Duranty kirjoitti. Niissä kiellettiin tieto, että Neuvostoliitossa olisi tuolloin kuollut nälkään 2,4 – 7,5 miljoonaa maan kansalaista nälänhädässä, joka nykyisin tunnetaan nimellä holodomor. Nykyisin lehti sanoo, että tämä oli ”sen huonoin” raportointi. Vuosia kestäneen valeuutisten kauden ovat huomanneet useat asiantuntijat Australiassa, Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa.

title: Viktor Janukovytš

text: Kantanaan holodomoriin eli Ukrainassa 1930-luvulla tapahtuneeseen nälänhätään ja kansanmurhaan, Viktor Janukovytš on kieltänyt että kyse olisi kansanmurhasta. Hän nimitti sitä neuvostokansan yhteiseksi tragediaksi.[15]

title: Holodomor

text: Euroopan parlamentti hyväksyi lokakuussa 2008 päätöslauselman, jossa se ”tunnustaa holodomorin (Ukrainan vuosien 1932–1933 keinotekoisen nälänhädän) järkyttäväksi rikokseksi Ukrainan kansaa ja ihmisyyttä vastaan”.[8]

title: Holodomor

text: Luokka:Ukrainan historia Luokka:Kansanmurhat Luokka:Nälänhädät Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Holodomor

text: Virallisen neuvostoliittolaisen historiankirjoituksen mukaan rikkaat talonpojat eli kulakit ”sabotoivat” maatalouden kollektivisointia.[5]


query: Miksi toinen puunilaissota käytiin?

title: Toinen puunilaissota

text: Karthagon kärsittyä tappion ensimmäisessä puunilaissodassa Hamilkar Barka yritti saada valtion uuteen nousuun. Hamilkar pyrki ulottamaan Karthagon vallan Espanjan heimojen alueille. Karthagon laivasto oli heikolla tolalla, ja Espanjaan oli marssittava Gibraltarinsalmen kautta. Tarinan mukaan Hannibal oli mukana tällä retkellä ja hänen isänsä vaati häntä vannomaan ikuista vihaa Roomaa kohtaan. Hamilkar valtasi suuren osan Espanjaa, mutta kuoli taistelussa. Hänen veljensä Hasdrubal oli hänen seuraajansa ja pyrki lujittamaan Karthagon aseman Iberian niemimaalla. Hän muun muassa solmi sopimuksen Rooman kanssa aluejaosta. Hasdrubalin kuoltua 221 eaa. Hannibal julistettiin armeijan ylipäälliköksi. Vuonna 219 eaa., Hispanian valloituksen päätyttyä, Hannibal hyökkäsi Saguntumin kaupunkiin. Saguntumilla oli Rooman turvatakuut, joten tämä teko ajoi hänet suoraan konfliktiin Rooman kanssa.

title: Toinen puunilaissota

text: Ensimmäinen puunilaissota Kolmas puunilaissota Sofonisbe Makedonialaissodat – ote Polybiokselta Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Toinen puunilaissota

text: Sodan alussa Rooma oli lähettänyt armeijat Sisiliaan, Galliaan ja Pohjois-Italiaan. Hannibal kuitenkin väisti Galliassa olevan, joka jatkoi matkaa Espanjaan. Tätä johtivat Publius ja Gnaeus Cornelius Scipio, seuraajansa isä ja setä. Sodan aikana he värväsivät 20 000 keltiberiliittolaista ja päättivät siksi toimia erillään. Keltiberit kuitenkin karkasivat joukoittain, ja puunilaiset hoitivat kummankin erikseen 211 eaa. Jäänteet vetäytyivät Ebrojoelle Koillis-Espanjaan.

title: Toinen puunilaissota

text: Toinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 217–202 eaa. Sodassa Hannibalin johtama kokenut puunilaisarmeija hyökkäsi Espanjan ja Gallian kautta Italiaan voittaen useita taisteluja, mutta valtaamatta Roomaa. Roomalaiset sen sijaan valtasivat karthagolaisten uudet tukialueet Espanjassa Scipion johdolla ja onnistuivat pitämään omansa Sisiliassa ja pitkin Italiaa. Sodan siirryttyä Afrikkaan Hannibal palasi sinne, mutta hänet lyötiin Zamassa.

title: Toinen puunilaissota

text: Roomalaisten moraali kärsi ja suuret osat Etelä-Italiaa siirtyivät Hannibalin puolelle, samoin Syrakusa ja Makedonian kuningas Filippos V. Jos Hannibal olisi saanut vahvistuksia Karthagosta, olisi hän kai nyt voinut hyökätä Roomaan. Puutteellisten resurssien takia hän kuitenkin tyytyi hävittämään lähiseutuja. Hannibal teki Capuasta tukikohtansa, kun se oli siirtynyt hänen puolelleen. Roomalaiset puolestaan palasivat Fabius Cunctatorin strategiaan ja sissisotaan.

title: Ensimmäinen puunilaissota

text: Ensimmäinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 264–241 eaa. Sota oli ensimmäinen, jossa roomalaiset joukot taistelivat Italian niemimaan ulkopuolella. Rooma voitti 23 vuotta kestäneen sodan, jota käytiin Sisilian hallinnasta. Sodan lopuksi Rooma saneli Karthagolle raskaat rauhanehdot ja Sisilia joutui roomalaisten haltuun. Rooman ja Karthagon konflikti jatkui edelleen toisessa puunilaissodassa vuonna 218 eaa.

title: Toinen puunilaissota

text: Goldsworthy, Adrian: The Punic Wars

title: Toinen puunilaissota

text: Keväällä 216 eaa. suuri roomalaisten armeija saapui Apuliaan murskaamaan Hannibalin. Tätä johtivat konsulit Gaius Terentius Varro ja Lucius Aemilius Paullus. Seurasi Cannaen taistelu, jossa Hannibalin onnistui saarrostustaktiikalla tuhota ylivoimainen vastustaja, ainakin kahdeksan legioonaa. Arvioiden mukaan roomalaisten tappiot nousivat kymmeniin tuhansiin, tappio oli Rooman tasavallan historian pahin.

title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Ensimmäinen makedonialaissota käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian välillä vuosina 215 eaa. – 205 eaa., samaan aikaan kuin toinen puunilaissota. Rooman liittolaisina olivat Pergamon Vähässä-Aasiassa ja Aitolian liitto Kreikassa.

title: Zankle

text: Tämän jälkeen mamertiinit saivat vihollisen Syrakusan tyranniksi Pyrrhoksen lähdön jälkeen nousseesta Hieron II:sta. Roomalaisten vallattua Rhegionin vuonna 271 eaa. Hieron valtasi mamertiinien alueita ja muun muassa Mylain linnoituksen, ja voitti mamertiinit Longanos-joella. Messene itse pelastui vain karthagolaisten väliintulon ansiosta. Tämän jälkeen Messenen mamertiinien parissa oli erimielisyyksiä siitä, mihin apuun tuli turvautua: toinen puoli kannatti karthagolaisia, kun taas toinen puoli halusi turvautua roomalaisiin. Viimeksi mainittu puolue esittikin roomalaisille avunpyynnön, joka sai nämä ensimmäisen kerran sekaantumaan saaren asioihn, mikä johti ensimmäiseen puunilaissotaan vuonna 264 eaa.

title: Toinen puunilaissota

text: Rooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin voitoista, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan ja rakennutti laivaston, joka saatiin valmiiksi vuonna 216 eaa. ja purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla uutiset Cannaesta, hän lähetti Hannibalille liittolaistarjouksen. Roomalaiset saivat kuitenkin kiinni lähettiläät ja saivat vihiä Filippoksen aikeista.

title: Toinen puunilaissota

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Adrian Goldsworthy| title = Rooman sotilasmahti| publisher = Karisto| year = 2005| id = ISBN 951-23-4590-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Adrian Goldsworthy| title = Rooman puolesta: Sotilaat, jotka loivat Rooman valtakunnan| publisher = Gummerus| year = 2009| id = ISBN 978-951-20-8232-2}} Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Metauruksen taistelu

text: Metauruksen taistelu oli toiseen puunilaissotaan kuuluva taistelu Karthagon ja Rooman välillä, joka käytiin vuonna 207 eaa. Metaurus-joen läheisyydessä Italiassa.

title: Puunilaissodat

text: Ensimmäinen puunilaissota alkoi paikallisena yhteenottona Sisiliassa. Taisteluja käytiin Afrikassa ja merellä.

title: Toinen puunilaissota

text: Vuonna 207 eaa. sodan ainut suuri taistelu Mantineiassa oli aitolialaisten häviö ja vuotta myöhemmin he solmivat rauhan. Roomalaiset lähettivät lisäjoukkoja prokonsuli Publius Sempronius Tuditanuksen johdolla Illyriaan 205 eaa. mutta ne eivät saaneet aikaiseksi mitään ilman liittolaisia. Rauha solmittiin samana vuonna, ja roomalaisilta se oli epätavallisen anteeksiantava. Filippos palautti joitain kaupunkeja, mutta sai pitää suurimman osan kaappauksistaan.

title: Grenoble

text: Tähän liittyvä artikkeli: Toinen puunilaissota

title: Puunilaissodat

text: 218 eaa. – 202 eaa. Toinen puunilaissota

title: Toinen puunilaissota

text: Cannaen taistelun jälkeen Syrakusa oli vaihtanut puolta. Kaupungin johtoon nousi lopulta Epikydes,[1] joka oli roomalaisvastainen. Roomalaiset lähettivät paikalle kokeneen veteraanin Marcelluksen, joka hyökkäsi Leontinoin ja valtasi Syrakusan kahden vuoden piirityksen jälkeen.

title: Toinen puunilaissota

text: Luokka:Karthago Luokka:Rooman sodat Luokka:200-luvun eaa. sodat

title: Toinen puunilaissota

text: Karthago menetti käytännössä kaikki Afrikan ulkopuoliset alueensa ja joutui myöntymään Rooman rauhanehtoihin. Toisaalla roomalaisiin turvautunut ja Zamassa kunnostautunut numidialainen prinssi Masinissa syrjäytti kilpailijansa Syfaksin.

title: Toinen puunilaissota

text: Marcellus ryösti kaupungin ja toi sen aarteet Roomaan, jossa kreikkalainen taide oli tätä ennen ollut harvinaista. Hän ei kuitenkaan saanut triumfia, sillä hänen poliittiset vastustajansa väittivät sotaretken jääneen kesken. Sen sijaan hänelle myönnettiin ovatio.

title: Toinen puunilaissota

text: Vuonna 215 eaa. makedonialaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Apollonian kaupunkiin ja valtasivat myöhemmin Oricumin öisessä yllätyshyökkäyksessä. Kuullessaan tästä preettori Marcus Valerius Laevinus, jonka hallittavana oli Brundisium Adrianmeren vastarannalla, purjehti meren yli legioonansa kanssa ja löi makedonialaiset. Vuonna 211 eaa. roomalaiset tekivät liittosopimuksen Aitolian liiton kanssa ja 210 eaa. myös Elis, Sparta ja Pergamon liittoutuivat Rooman kanssa Makedoniaa vastaan. Filippos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja löi vastustajansa uudestaan.

title: Toinen puunilaissota

text: Rooman ja Karthagon vihankierre jatkui kolmannessa puunilaissodassa. Makedonialaissodatkin jatkuivat. Rooma harvoin sieti rauhaa, jota se ei itse sanellut. Filippos oli selvinnyt turhan vähällä.

title: Naevius

text: Gnaeus Naevius (n. 264 - 194 eaa.) oli roomalainen runoilija ja dramatisti. Hän osallistui ensimmäiseen puunilaissotaan (264-241 eaa.), mutta omistautui sittemmin runojen kirjoittamiselle. Hänen merkittävin teoksensa on kertomaruno "De bello punico" ("Puunilaissota"). Hän kirjoitti myös murhe- ja huvinäytelmiä.

title: Toinen puunilaissota

text: Seuraavina vuosina Hannibalin asema kuitenkin jatkoi heikentymistään. Hän menetti yksi toisensa jälkeen aikaisemmat valloituksensa. Hänen liittolaisensa ja maamiehensä kärsivät pahoja tappioita. Lopulta vuonna 203 eaa. hänet kutsuttiin takaisin Afrikkaan, jossa seurasi sodan loppunäytös.

title: Toinen puunilaissota

text: Hannibal otti mukaansa libyalaisista ja iberialaisista palkkasotureista koostuvasta armeijastaan kaikkein luotettavimmat ja karaistuneimmat. Keväällä 218 eaa. hän saavutti Pyreneet, ja Galliassa hän onnistui välttämään paikallisten heimojen sekä roomalaisten hyökkäysyritykset. Syksyllä hän saapui Alpeille, jotka ylitti huolimatta vuoristoheimojen väijytyksistä. Reitti toi Hannibalin suoraan roomalaisten takapihalle, mutta yli 40000 sotilaan vahvuisesta armeijasta selvisi perille vain 26000 sekä yksi norsu.

title: Toinen puunilaissota

text: Valtauksen yhteydessä hänen joukkonsa surmasivat kuuluisan matemaatikko Arkhimedeen. Tämän kerrotaan kehittäneen monenlaisia teknisiä laitteita ja käyttäneen niitä menestyksellä roomalaisia vastaan. Näistä mainittakoon ainakin polttopeilit ja Arkhimedeen kynsi, eräänlainen suunnaton koukku, jota käytettiin mereltä tulevaa laivuetta vastaan. Tarinat kuitenkin ovat varmasti liioiteltuja.

title: Kolmas puunilaissota

text: Kolmas puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 149 eaa.–146 eaa. Vaikka Rooma oli kukistanut Karthagon toisessa puunilaissodassa, Karthago elpyi seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana.

title: Toinen puunilaissota

text: Vuonna 205 eaa. Roomaan riemusaatossa palannut Scipio valittiin konsuliksi. Hän nousi maihin Afrikassa 203 eaa. Fabiuksen poliittisesta vastustuksesta huolimatta. Karthagolaiset kärsivät tappioita ja hakivat lopulta Hannibalin kotiin. Seurasi Zaman taistelu, jonka roomalaiset voittivat osaksi selvästi vahvemman numidialaisen ratsuväkensä ansiosta. Tästä hyvästä Scipio sai lisänimen Africanus. Hannibal pakeni Karthagoon, jossa hän suositti välitöntä rauhansolmintaa.

title: Toinen puunilaissota

text: Roomalaisten lähettiläiden protesteista huolimatta hän valloitti kaupungin kahdeksan kuukauden piirityksen jälkeen. Karthagon hallitus olisi vielä tässä vaiheessa ehkä voinut estää sodan irtisanoutumalla suositun sotapäällikön toimista, mutta ei puuttunut asiaan. Sodanjulistukset annettiin vuoden lopulla.

title: Toinen puunilaissota

text: Hannibal eteni Etruriaan, jossa hän väijytti Rooman armeijan pääjoukon Trasimenusjärvellä. Hannibal murskasi roomalaisten joukot veteen ja läheisille rinteille. Reitti kohti Roomaa oli nyt vapaa, mutta Hannibal jatkoikin suoraan Rooman ohi kohti etelää. Syytä tälle liikkeelle on pohdittu pitkään. Eräs mahdollisuus on, että Hannibal arvioi Rooman piirityksen liian raskaaksi, koska hänellä ei ollut piirityskoneita. Toisaalta on epäilty, että Hannibalin joukot olivat jo kyllästyneet jatkuvaan sotimiseen. Rooman piiritys olisi saattanut merkitä kuukausien paikallaanoloa huonolla ruoalla ilman toivoakaan saaliista. Hannibal ei ehkä luottanut palkkasoturiensa uskollisuuteen, vaan päätti suunnata helpommin ryövättäville seuduille.


query: Kuka oli uusplatonismin oppi-isä?

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi syntyi aikakautena, jolloin neljän suuren filosofisen koulukunnan, platonismin, aristotelismin, stoalaisuuden ja epikurolaisuuden, filosofista elämäntapaa opetettiin laajasti Rooman valtakunnassa. Uusplatonismi kehittyi keskiplatonismista ja sen tavoitteena oli harmonisoida kaikki filosofinen tieto yhdeksi Totuudeksi. Uusplatonismin alkuunpanijana pidetään aleksandrialaista Ammonios Sakkasta, ja sen merkittävimpänä edustajana ja varsinaisena oppi-isänä Plotinosta, joka sanoi saaneensa oppinsa Ammoniokselta. Merkittäviä myöhempiä uusplatonikkoja olivat muun muassa Porfyrios, Proklos, Iamblikhos, Hypatia sekä Damaskios, joka oli uusplatonismin viimeinen opettaja Ateenassa.

title: Uusplatonismi

text: Nicolaus Cusanus laajensi platonilaista ajatusta siitä, että matematiikka oli täydellisen varmuuden muoto, radikaaliksi teesiksi, jonka mukaan matematiikka edusti jumalallisia ideoita. Tämä uusplatonilaisten laajalti omaksuma kanta muodostui kokonaisen uuden tieteen pohjaksi. Sydänkeskiajalla tieteellistä tutkimusta hallitsi kvalitatiivinen, empiirinen aristoteelinen tiede, johon oli yhdistynyt arabifilosofi Averroeksen oppi siitä, että fyysisen maailman tutkimuksen ei tulisi koskaan sisältää Jumalaa tai muuta metafysiikkaa koskevia pohdiskeluita. Vastakohtana tälle, uusplatonilaiset uskoivat, että fyysinen maailma oli perusteiltaan matemaattinen ja että tieto tästä matematiikasta tarjoaisi pääsyn jumalalliseen mieleen.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi perustui Platonin, Aristoteleen ja muiden antiikin filosofisten koulukuntien ajatuksiin, mutta koska filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan, se sisälsi niin paljon omaperäisiä tulkintoja Platonin opeista, että uusplatonismi oli filosofialtaan merkittävästi erilaista kuin mitä Platon kirjoitti ja uskoi. Uusplatonilaiset halusivat usein sanoa harjoittavansa filosofiaa, jotka Platon oli aiemmin opettanut. Etuliitteen uus- (kreikan neo-) liittivät koulukunnan nimen alkuun nykyaikaiset tutkijat, jotka halusivat tehdä eron näiden kahden filosofian välille. Antiikin uusplatonilaiset pitivät itseään kuitenkin platonilaisina.

title: Avicenna

text: Monet pitävät Avicennaa nykyaikaisen lääketieteen isänä. Hän oli tunnettu Aristoteleen kommentaattori, ja hän pyrki ajattelussaan yhdistämään uusplatonismin ja aristotelismin. Hänen pääteoksellaan "Al-Shifa" ("Sielun tervehtymisen kirja") oli suuri vaikutus myös keskiajan länsimaisiin filosofeihin, kuten Tuomas Akvinolaiseen.

title: Plutarkhos Ateenalainen

text: Plutarkhos oli Nestorioksen poika ja Hierioksen ja Asklepigenian isä. Ateenan uusplatonismin alkuperää ei tunneta, mutta Plutarkhos nähdään yleensä sinä henkilönä, joka perusti Akatemian uudelleen sen uusplatonilaisessa muodossa. Plutarkhos ja hänen seuraajansa esittivät itsensä Iamblikhoksen oppilaina, ja hänen kauttaan Porfyrioksen ja Plotinoksen oppilaina. Plutarkhoksen omiin oppilaisiin kuuluivat Syrianos, joka seurasi häntä koulun johdossa, sekä Proklos. Hänen lapsensa opiskelivat myös Akatemiassa.

title: Keskiplatonismi

text: Keskiplatonismiksi kutsutaan platonismin kehitysvaihetta noin vuodesta 130 eaa., Antiokhos Askalonlaisen syntymästä, 200-luvun alkuun Numeniokseen ja uusplatonismin syntyyn. Alkuperäisten Platonin oppien lisäksi se sai vaikutteita muun muassa uuspythagoralaisuudesta, aristotelismista ja stoalaisuudesta.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismin opetukset auttoivat kirkkoisä Augustinusta tämän oman kertoman mukaan hylkäämään dualistisen manikealaisuuden ja kääntymään kristinuskoon. Kun hän kolme tai neljä vuotta vuonna 387 suoritetun kasteensa jälkeen kirjoitti tutkielmansa Tosi uskonnosta, hän tulkitsi kristinuskoa edelleen uusplatonilaisesta näkökulmasta. Kun hänet vihittiin papiksi ja piispaksi ja hän hankki enemmän tuntemusta Raamatusta, hän oppi näkemään eroja uusplatonilaisuuden ja kristinuskon välillä. Hänen myöhemmän ajattelunsa alisteisuus Raamatulle on täysi vastakohta ei-kristillisen filosofian ajattelulle. Uusplatonismin lisäksi hän sai vaikutteita kuitenkin myös keskiplatonisteilta, kuten Cicerolta.

title: Uusplatonismi

text: Islamilaiset uusplatonikot painottivat yhtä Koraanin Jumalan aspektia, ylimaallisuutta, ja unohtivat toisen, luovan aspektin. Uusplatonisteille kaikki asiat emanoituivat jumaluudesta. Islamilaiset filosofit olivat enemmän tai vähemmän kyllästettyjä aristotelismilla tai uusplatonilaisuudella, ja usein molemmilla. Al-Kindi, islamilaisen filosofian isä, oli uusplatonilainen, mutta islamilainen uusplatonismi huipentui al-Farabin ja Ibn Sinan kehittämissä monimutkaisissa emanaatiohierarkioissa. Heidän näkemyksensä ovat myöhemmin kehittyneet myöhempien ajattelijoiden valojen emanaatiohierarkiaksi, jota esitti muun muassa Shihab al-Din al-Suhrawardi, ja Olemisen Ykseyden opiksi, jota esitti Ibn al-'Arabi. Al-Ghazali ja Ibn Rushd vastustivat uusplatonilaisia näkemyksiä voimakkaasti, mutta viimeksi mainittu hyökkäsi myös ensin mainittua vastaan, koska tämä vastusti kaikkea filosofiaa.

title: Uusplatonismi ja gnostilaisuus

text: Uusplatonismi sai muotonsa ennen kaikkea Plotinoksen vaikutuksesta. Tämä esitti saaneensa oppinsa aleksandrialaiselta Ammonios Sakkakselta. Uusplatonistit katsoivat olevansa yksinkertaisesti ”platonilaisia”, mutta halusivat toisaalta erottua joistakin heitä edeltäneistä platonilaisista, kuten Arkesilaoksesta ja Uudesta Akatemiasta.

title: Plotinos

text: Plotinos (, n. 204/205 – 270) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Häntä pidetään laajalti uusplatonismin oppi-isänä ja perustajana opettajansa Ammonios Sakkaksen ohella.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on vaikuttanut länsimaiseen kulttuuriin erityisesti kahden aspektin kautta: toisaalta painottaessaan matematiikan ensisijaisuutta ja varmaa totuutta, toisaalta Ficinon platonista rakkautta koskevien ajatusten kautta. Siinä missä renessanssiajan taiteilijat, ajattelijat ja muut kulttuurintuottajat omaksuivat uusplatonismista vain osia, platonisen rakkauden ajatus vaikutti laajalle kaikkeen kulttuuriin.

title: Laura Cereta

text: Cereta lähetettiin luostariin saamaan oppia. Hän oppi uskonnon periaatteet ja niiden lisäksi lukemaan ja kirjoittamaan. Isä haki hänet kotiin huolehtimaan nuoremmista sisaruksista. Hän on saattanut kärsiä unettomuudesta, ja muun perheen nukkuessa hän keskittyi omiin töihinsä. Isältään hän oppi latinaa ja kreikaa.

title: Uusplatonismi

text: Varhaiskristillisinä aikoina uusplatonilaisuus vaikutti huomattavasti myös gnostilaisuuteen, myöhemmin harhaopiksi julistettuun kristilliseen mystiikkaoppiin. Plotinos kuitenkin torjui gnostilaisuuden toisen Enneadin yhdeksännessä traktaatissa, nimeltään Niitä vastaan, jotka katsovat maailmankaikkeuden luojan ja maailmankaikkeuden itsensä olevan pahoja, yleisesti tunnettu nimellä Gnostilaisia vastaan. Oppinsa Platonin ajatuksiin perustavina uusplatonilaiset paheksuivat erityisesti gnostilaista käsitystä demiurgista, jumaluudesta, jota Platon käsitteli Timaioksessa. Jotkut tutkijat ovat katsoneet, että myös uusplatonismi olisi saanut vaikutteita kristinuskolta. Tämä saattoi tapahtua gnostilaisuuden välityksellä.

title: Kolminaisuusoppi

text: Keisari Konstantinus Suuren kokoon kutsumassa Nikean kirkolliskokouksessa, johon osallistui yli 220 piispaa päästiin yhteisymmärrykseen siitä, että Isän ja pojan olemus on yhteinen. Poika ei ole Isää alempi tai hänestä erillään olevan jumalallinen sanansaattaja, vaan he yhdessä ja samalla myös erillään edustavat yhden Jumalan yhtäaikaista transsendenssia ja immanenssia. Tätä oppia vastaan asettui areiolainen oppi, joka opetti Isän ja Pojan olevan eriarvoisia jumalia, joista Jumala (Isä) on korkeampi ja Poika on Isän luoma. Nikean konsiilin lopputulos oli, että ainosyntyinen Poika on samaa olemusta kuin Isä; ”tosi Jumala tosi Jumalasta”.

title: Uusplatonismi

text: Renessanssin uusplatonismia ei voida varsinaisesti pitää koulukuntana tai edes selkeänä liikkeenä. Päinvastoin kuin humanismi tai aristotelismi, sillä ei ollut koulutusohjelmia eikä se näin ollen ollut osa koulutusta. Marsilio Ficinon ja Cosimo de'Medicin perustaman akatemian ohella se sai vain vähän institutionaalista tukea. Vain muutamat filosofit, kuten Ficino, Johannes Bessarion, Nicolaus Cusanus ja Pico della Mirandola voidaan lukea selkeästi uusplatonilaisiksi. Aatehistoriassa renessanssin uusplatonismi on merkittävintä siinä, että se vaikutti useisiin muihin filosofioihin, sekä kulttuuriin, kuten kirjallisuuteen, maalaustaiteeseen ja musiikkiin.

title: Uusplatonismi

text: Kristinuskon saavutettua merkittävän aseman uusplatonismia käytettiin pakanuuden puolustamiseen kristinuskoa vastaan. Kuitenkin myös monet kristityt saivat paljon vaikutteita uusplatonismista. Uusplatonismin kristityissä tulkinnoissa Ykseys on tulkittu Jumalaksi. Kristinuskon ja uusplatonismin yhteensulautumista edesauttoivat muun muassa näkemykset ykseydestä korkeimpana hyvänä, korkeimman olennon eri hypostaaseista eli olemuksista (vertaa kolminaisuusoppiin), sielusta sekä rakkauden merkityksestä.

title: Ympäristötieteiden historia

text: Keskiajalla luonnontutkimus oli miltei määritelmällisesti alistettu Jumalan palvelemiselle ja varhaiset kirkkoisät suhtautuivat varauksella antiikin oppeihin, jotka saattoivat kohdistaa kansan ajatukset pois pelastuksesta. Augustinuksen suosima uusplatonismi vaikutti varhaisen kirkon asenteeseen luonnontutkimusta kohtaan. Varsinkin Platonin "Timaiosta" käytettiin kehittämään teemaa aineellisesta maailmasta luojan suunnitteleman ideaalisen arkkityypin kopiona. Filosofian tarkoitus oli viedä ajattelua lähemmäksi Jumalaa, ja luonnontutkimus oli arvokasta vain sikäli kun se edisti tämän tavoitteen toteutumista.

title: Keskiajan filosofia

text: Keskeiset filosofiset ongelmat liittyivät platonismin ja uusplatonismin tulkintoihin kristilliseen ajatteluun sopivasti. "Timaioksen" mukaan maailman oli luonut alempi luojajumala, demiurgi, ja uusplatonismi taas oli laajentanut luomisen kosmogoniaa useammilla alemmilla jumalhahmoilla, joiden vastuulla oli yhä alempien ja materiaalisempien maailmankaikkeuden tasojen luominen. Tällaiset ajatukset eivät luonnollisesti sopineet yksijumaliseen kristinuskoon. Toinen ongelmallinen seikka oli sekä Platonin että Boethiuksen esittämä ajatus maailmansielusta. Uusplatonismin tulkinta "ykseydestä" emanoituneista todellisuustasoista, "logos" (järki, sana) ja "psykhe" (sielu, henki), sopi kuitenkin kolminaisuusoppiin. Esimerkiksi Willelmus Concheslainen yhdisti maailmansielun Pyhään Henkeen.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismin voikin katsoa edustavan platonismin luonnollista jatkumoa vanhasta platonismista ja keskiplatonismista, eikä radikaalisti syntynyttä uutta haaraa. Jo keskiplatonismi sisälsi monia uusplatonismin varsinaisesti tunnetuksi tekemiä painotuksia. Uusplatonismi sai keskiplatonismin tavoin vaikutteita aristotelismista ja stoalaisuudesta. Nämä vaikutteet johtivat lisääntyneeseen dogmaattisuuteen. Plotinos myös hyödynsi aristotelista ja stoalaista käsitteistöä filosofiassaan.

title: Avicebron

text: Avicebron pyrki yhdistämään uusplatonismin juutalaiseen oppiin ja Tooraan. Hän kirjoitti muun muassa teoksen "Fons vitae" ("Elämän lähde").

title: Keskiplatonismi

text: Plotinoksen katsotaan panneen alulle keskiplatonismia seuranneen platonistisen koulukunnan, uusplatonismin. Keskiplatonismi oli monella tavalla uusplatonismin esimuoto, ja on filosofisesti kiinnostava erityisesti tästä syystä. Terminä ”keskiplatonismi” on ”uusplatonismin” tavoin ennen kaikkea filosofian historiankirjoituksellinen. Se ei rajaa selkeää filosofista oppia, eikä kukaan filosofi itse katsonut olevansa ”keskiplatonilainen”. Keskiplatonistit itse katsoivat olevansa platonilaisia tai akatemialaisia.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonilaiset eivät uskoneet pahan itsenäiseen olemassaoloon. He vertasivat sitä pimeyteen, joka ei ole olemassa itsessään vaan ainoastaan valon puuttumisena. Samoin paha oli yksinkertaisesti hyvän puuttumista. Asiat ovat hyviä niin kauan kuin ne ovat olemassa. Ne ovat pahoja ainoastaan sikäli mikäli ne ovat epätäydellisiä ja niistä puuttuu jotain hyvää mitä niissä tulisi olla. Uusplatonismin keskeisiin oppeihin kuuluu myös ajatus siitä, että kaikki ihmiset palaavat sinne mistä ovat lähtöisin. Lähde, absoluutti eli Yksi, on se mistä kaikki on saanut alkunsa ja virrannut ja minne kaikki tulevat palaamaan. Voidaan sanoa, että kaikki tietoisuus tullaan pyyhkimään tyhjäksi ja palauttamaan tyhjään tilaan lähteeseen palattaessa.

title: Uusplatonismi

text: Vaikka Galilein suhde uusplatonismiin on paljon kiistanalaisempi, hän vaikuttaa perineen uusplatonismista ainakin tämän saman suhtautumisen matematiikkaan. Hän katsoi, että maailmankaikkeuden perimmäinen totuus oli matemaattinen. Vasta kun ymmärryksemme maailmankaikkeudesta vastasi maailmankaikkeuden matematiikkaa, voimme sanoa ymmärtävämme maailmankaikkeutta. Vastauskonpuhdistuksen jälkimainingeissa kirkko ei ollut valmis hyväksymään kaikkia johtopäätöksiä, joita tästä näkökulmasta seurasi, kuten ajatusta siitä, että aurinko on aurinkokunnan keskipisteessä. Tämä matemaattinen näkemys maailmankaikkeudesta sai pysyvän jalansijan vasta Newtonin aikana ja muutti eurooppalaisen tieteen pysyvästi.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi jatkui itäisessä kirkossa itsenäisenä perinteenä, ja lännessä sen esitteli uudelleen Plethon. Renessanssin ajan Italiassa sen herättivät henkiin muun muassa Marsilio Ficino, Medicit ja Sandro Botticelli. Thomas Taylor kirjoitti laajalti platonismista ja käänsi englanniksi lähes koko Platonin tuotannon. Uusplatonismi on vaikuttanut myös joihinkin nykyisiin kristittyihin teologeihin.

title: Johannes Scotus Eriugena

text: Eriugena asui Ranskassa ainakin kolmekymmentä vuotta. Bysantin keisarin Mikael III:n kutsusta hän otti noin vuonna 858 hoitaakseen Pseudo-Dionysioksen teosten kääntämisen kreikasta latinan kielelle. Hän lisäsi käännöksiin myös omat kommentaarinsa. Näin hän oli ensimmäinen joka esitteli uusplatonismin ajatuksia kreikan kielestä Länsi-Euroopassa, missä ne tulivat vaikuttamaan suuresti kristilliseen teologiaan. Hän kehitteli predestinaatio-oppia, joka kuitenkin tuomittiin Valencian kirkolliskokouksessa.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi on vaikuttanut merkittävästi sekä kristinuskon filosofisiin kantoihin että koko keskiaikaisen ja modernin filosofian itseymmärrykseen että nykyaikaisen luonnontieteen, erityisesti matematiikan, filosofiaan.

title: Uusplatonismi ja gnostilaisuus

text: Platonismi kävi läpi neljä pääkehitysvaihetta antiikin aikana. Nämä olivat Vanha Akatemia, Uusi Akatemia, keskiplatonismi ja uusplatonismi. Antiokhos Askalonlainen, joka toimi Platonin Akatemian johdossa vuodesta 79/78 eaa., palasi Uuden Akatemian akatemialaisesta skeptisismistä takaisin Vanhan Akatemian dogmaattisempaan Platonin tulkintaan. Hän katsoi, etteivät platonilaiset "ideat" olleet transsendentteja vaan läsnä olevia ajatteleville mielille (mukaan lukien Jumalan mieli). Tällainen näkemys ja siihen liittyvät tulkinnat demiurgista ("Timaios"-dialogin luojajumala) ja maailmansielusta ("Timaioksen" ajatus siitä, että aineellinen maailma on elävä sielullinen olento) tarjosivat pohjan myöhemmille keskiplatonisteille, kuten Filonille, ja muille platonisteille, kuten Plutarkhokselle, Numeniokselle ja Albinokselle ja vaikuttivat merkittävästi uusplatonismin ja gnostilaisuuden tulkintoihin platonilaisuudesta. Tämän lisäksi myös uuspythagoralaisuus näyttää vaikuttaneen sekä uusplatonismiin että gnostilaisuuteen.

title: Uusplatonismi

text: 1600-luvulla Cambridgen platonistit kannattivat uusplatonismia toisaalta puritanistien dogmatismia ja toisaalta ajan muita filosofisia näkemyksiä, kuten René Descartesin kartesiolaisuutta ja Thomas Hobbesin materialismia, vastaan.

title: Uusplatonismi

text: Uusplatonismi vaikutti suuresti šiamuslimeihin jotka tunnetaan isma'ileina ja siitä tuli heidän teologiansa osa. Vaikka uusplatonismi menetti suurimman merkityksensä, se jätti pysyvän jäljen islamilaisen maailman uskonnolliseen, historialliseen ja kulttuurilliseen perintöön, ja vaikuttaa isma'ilien kautta nykyäänkin.

title: Platonismi

text: Uusplatonismi syntyi 200-luvulla keskiplatonismista. Aikakaudelle oli ominaista yhden Totuuden etsiminen ja hahmottaminen. Siksi eri filosofisia ajatuksia pyrittiin harmonisoimaan. Voidaan sanoa, että uusplatonismiin ovat vaikuttaneet kaikki antiikin suuret filosofiset koulukunnat, erityisesti platonismi, aristotelismi ja stoalaisuus. Uusplatonismin alkuunpanijana voidaan pitää Ammonios Sakkasta, ja sen merkittävimpänä edustajana ja varsinaisena oppi-isänä Plotinosta.


query: Milloin Dallara Automobili on perustettu?

title: Dallara

text: Vuonna 1972 Gian Paolo Dallara perusti oman yrityksensä Dallara Automobilin Varano Melegariin, Italiaan. Aluksi tehdas valmisti pienimoottorisia prototyyppejä joita käytettiin urheiluauto- ja mäkikilpailuissa. Dallara toimi myös konsulttitehtävissä muille autotehtaille, muun muassa Lancialle Stratos-projektissa ja avusti myös Frank Williamsin F1-tallia sen ensimmäisten mallien suunnittelussa.

title: Dallara GP3/10

text: Dallara GP3/10 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto. Autolla kilpailtiin GP3 -sarjassa vuosina 2010–2012.

title: Dallara

text: 1959 insinööriksi valmistunut Gian Paolo Dallara työskenteli valmistuttuaan lyhyitä aikoja Ferrarilla ja Maseratilla, ja vuonna 1961 siirtyi vasta perustetun Lamborghinin palvelukseen. Lamborghinilla ollessaan Dallara oli mukana suunnittelemassa muun muassa erästä kaikkien aikojen tunnetuinta urheiluautoa, Miuraa. Yhteistyö päättyi 1968 jolloin Dallara siirtyi De Tomasolle jolle suunnittelu kaudeksi 1969 Formula 2-auton, mallinumeroltaan 103. Dallara suunnitteli myös Frank Williamsin tilauksesta toteutetun De Tomaso F1-auton kaudelle 1970 mutta Piers Couragen menehdyttyä onnettomuudessa De Tomaso vetäytyi sarjasta kauden päätteeksi.

title: Dallara GP2/11

text: Dallara GP2/11 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, joka korvasi edeltäjänsä Dallara GP2/08:n. Auto teki debyyttinsä GP2:sten pääsarjassa Turkin osakilpailussa 2011, jossa voittoon ajoi DAMS-tallin kuljettaja Romain Grosjean.

title: Dallara T05

text: Dallara T05 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin World Series by Renault -sarjassa vuosina 2005–2007. Autolla tehtiin debyytti Belgian Circuit Zolderin moottoriradalla 2005.

title: Dallara SF14

text: Dallara SF14 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla on kilpailtu Super Formula -sarjassa vuodesta 2014 lähtien. Autolla tehtiin debyytti Japanin Suzuka Circuitin moottoriradalla 2014.

title: Automobile Club de l’Ouest

text: Automobile Club de l'Ouest (lyhenteeltään ACO) on vuonna 1906 perustettu suurin autoalan ryhmä Ranskassa. Se järjestää muun muassa Le Mansin 24 tunnin ajot.

title: Dallara T08

text: Dallara T08 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin World Series by Renault -sarjassa vuosina 2008–2011. Autolla tehtiin debyytti Italian Autodromo Nazionale Monzan moottoriradalla 2008.

title: Dallara

text: Dallara liittyi Indy Racing League-sarjaan heti sarjan siirryttyä omaan autotyyppiinsä vuonna 1997, ja on mukana edelleen. Kaudella 2006 sarjan 20 autosta lähes kaikki olivat Dallaran valmistamia. Kauden 2006 loppuun mennessä tehtaan autoilla on saavutettu sarjassa 93 paalupaikkaa ja 96 kilpailuvoittoa. Kuljettajien mestaruus on otettu Dallaran autoilla 7 kertaa ja autonvalmistajien mestaruuden merkki on voittanut kahdeksan kertaa. Lisäksi Dallara on voittanut kuusi kertaa sarjaan kuuluvan Indianapolis 500-kilpailun.

title: Dallara

text: Vuonna 1993 esitelty Dallara F393 osoittautui ylivoimaiseksi muihin kilpailijoihin nähden ja siitä lähtien Dallaran autot ovat hallinneet F3-ratoja sekä kansallisissa että kansainvälisissä sarjoissa ympäri maailman. Nykyään useat sarjat (esimerkiksi Espanjan kansallinen F3-sarja) sallivat ainoastaan Dallaran autojen käytön.

title: Chery

text: Chery Automobile (Chery Automobile Co., Ltd.) on kiinalainen autovalmistaja, joka on perustettu vuonna 1997. Yhtiön kotipaikka on Wuhu. Chery Automobilen ensimmäiset autonmoottorit ja autot valmistuivat vuonna 1999. Yhtiö raportoi valmistaneensa vuonna 2015 kaikkiaan 550 100 autoa (nousua edellisvuodesta). Loppuvuodesta 2015 yhtiö kertoi valmistaneensa toimintansa aikana yhteensä viisi miljoonaa henkilöautoa. Helmikuussa 2016 yhtiö aloitti 60 000 sähköauton vuosituotantoon tähtäävän autotehtaan rakentamisen.

title: Plain Jane Automobile

text: Plain Jane Automobile on vuonna 2001 perustettu floridalainen indie rock -yhtye.

title: Changan Automobile

text: Konsernin tytäryrityksistä vuonna 1996 perustetun, Chongqingissa pääkonttoriaa pitävän Chongqing Changan Automobile Co. Ltd:n (CHANA) osake noteerataan pörssissä (SXSE: 000625.SZ). Vuonna 2015 se ylisi maailman suurimpia pörssiyhtiöitä vertailevalla Forbes Global 2000 -yrityslistalla sijalle 885. Tytäryhtiön markkina-arvoksi arvioitiin tuolloin 14,8 miljardia dollaria. Sillä oli töissä 30 877 henkeä ja myynnin arvo oli 7,39 miljardia USD (2014).

title: GAIG

text: GAIG Stock Co., Ltd. (GAIG; ennen vuotta 2005 nimeltään "Guangzhou Automobile Industry Group") on vuonna 2000 perustettu kiinalainen autoteollisuuskonserni. Yhtiön kotipaikka on Kanton.

title: Dallara F312

text: Dallara F312 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla on kilpailtu useissa Formula 3 -sarjoissa vuodesta 2012 lähtien.

title: Dallara T12

text: Dallara T12 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla kilpailtiin World Series by Renault -sarjassa vuosina 2012–2015. Auto esiteltiin 24. elokuuta 2011 Englannin Silverstonessa. Autolla tehtiin debyytti Espanjan Ciudad del Motor de Aragónin moottoriradalla 2012.

title: Dallara GP2/05

text: Dallara GP2/05 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto. Autolla kilpailtiin GP2-sarjassa kaudet 2005–2007. Sekä myöhemmin Aasian GP2-sarjassa kaudet 2008–2010. Autoa testasi ensimmäinen kerran 16. heinäkuuta 2004 Franck Montagny Paul Ricardin moottoriradalla Ranskassa.

title: Changan Automobile

text: Changan Automobile (täydellisemmin China Changan Automobile Group Company Limited) on vuonna 2005 perustettu kiinalainen autoteollisuuskonserni. Se on kiinalainen valtionyhtiö. Konserniyhtiön pääkonttori on Pekingissä. Yhtiö katsoo olevansa Kiinan neljänneksi suurin autonvalmistaja.

title: Dallara GP2/11

text: Autolla kilpailtiin vuosina 2011–2016 GP2-sarjassa ja vuonna 2017 FIA Formula 2 Championship -sarjassa, jolloin kyseessä on viimeinen kausi Dallara GP2/11 -autoilla, sekä Mecachromen vapaasti hengittävillä V8-moottoreilla. Kaudesta 2018 lähtien ajetaan Dallaran valmistamalla Dallara F2/18 -autolla.

title: Dallara GP3/13

text: Dallara GP3/13 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, joka korvasi edeltäjänsä Dallara GP3/10:n. Autolla kilpailtiin GP3 -sarjassa vuosina 2013–2015.

title: Changan Automobile

text: Changan-konsernin yhteisyrityksiä ovat Changan Suzuki Automobile Co. Ltd (vuodesta 1993), Changan Ford Automobile Co. Ltd (vuodesta 2001), Changan Mazda Automobile Co. Ltd, ja Changan PSA Automobiles Co. Ltd (CAPSA, vuodesta 2011).

title: Dallara

text: Dallara valmisti ensimmäisen Formula 3-luokan kilpa-autonsa vuonna 1978 Walter Wolfin tilauksesta. Parin vuoden kehitystyön jälkeen Guido Pardini toi merkille sen ensimmäisen mestaruuden voitettuaan Italian kansallinen F3-mestaruussarjan vuonna 1980. Taistelu muita eurooppalaisia valmistajia, muun muassa Raltia, Reynardia ja Martinia vastaan oli kovaa, ja Dallaralla ajettiin useisiin kansallisiin mestaruuksiin Italiassa, Ranskassa ja Saksassa.

title: Dallara F2 2018

text: Dallara F2 2018 (aiemmin nimellä Dallara F2/18) on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla kilpaillaan FIA Formula 2 Championship -sarjassa kaudesta 2018 lähtien. Auto esiteltiin 31. elokuuta 2017 Italian Monzassa.

title: Dallara

text: Kaudeksi 2001 Dallara oli suunnittelemassa omaa prototyyppiään urheiluautokilpailuihin, ja Chryslerin lähestyttyä Dallaraa malli tarjottiin heidän käyttöönsä. Chrysler käytti autoa vuoden 2001 Le Mansin 24 tunnin ajossa, sijoittuen neljänneksi, mutta vetäytyi vuoden lopussa yhteistyöstä. Vuonna 2002 Oreca-talli ajatti kahta edelleen kehitettyä autoa Le Mansissa, tuloksena sijat 5 ja 6. Myöhemmin Rollcentre Racing osti autot Orecalta ja ajatti niitä kausilla 2004 ja 2005 saavuttaen useita palkintopallisijoituksia.

title: Dallara

text: Dallara Automobili on italialainen kilpa-autovalmistaja, joka on valmistanut autoja useisiin eri kilpasarjoihin. Nykyään valmistaja tunnetaan vahvasta roolistaan amerikkalaisessa Indy Racing League -sarjassa sekä todella menestyksekkäistä Formula 3 -autoistaan joita käytetään ympäri maailmaa.

title: Nanjing Automobile

text: Nanjing Automobile on 1947 perustettu Kiinan vanhin autonvalmistaja Jiangshun maakunnassa. Sen omistajiin kuuluvat Yuejin Automobile Group (52,99%), Jiangsu Provincial Guoxin Asset Management Co. ja Jiangsu Communication Industry Co., jolle se siirtyi 2003 Yuejin Automobile Group in Jiangsu, and China Huarong Asset Management Companyn, China Cinda Asset Management Co:n osuuksin pääomien uudelleen järjestelyssä. Omistuksestaan luopuneet yhtiöt ovat hoitamattomien lainojen hallitsemiseen perustettuja valtionyhtiöitä.

title: Dallara GP2/08

text: Dallara GP2/08 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, joka korvasi edeltäjänsä Dallara GP2/05:n. Autolla kilpailtiin GP2 -sarjassa kaudet 2008–2010.

title: Dallara GP3/16

text: Dallara GP3/16 on italialaisen Dallaran valmistama kilpa-auto, jolla on kilpailtu GP3 -sarjassa vuodesta 2016 lähtien. Auto julkistettiin 3. syyskuuta 2015 Italian Monzassa. Autolla tehtiin debyytti Espanjan GP:ssä 2016, jonka ensimmäisen kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Charles Leclerc.

title: GP2

text: Ensimmäiset kolme vuotta, 2005–2007 sarjassa käytettiin Dallara GP2/05 -autoa. Kolmeksi seuraavaa kautta käytettiin Dallara GP2/08 mallia vanhan auton siirtyessä Aasian GP2-sarjan käyttöön. Vuonna 2011 luokan kummassakin sarjassa otettiin käyttöön uusi Dallara GP2/11. Uusi auto muistuttaa ulkoisesti nykyisiä F1-autoja, mutta sen runko ja moottori ovat käytännössä identtiset GP2/08:n kanssa.

title: Dallara

text: Kilpailuihin asti Dallara ei ole Formula 1-sarjassa kauden 1992 jälkeen osallistunut, mutta tehtaalla on ollut sormensa pelissä muiden tallien projekteissa. Vuonna 1999 Dallara suunnitteli ja rakensi testiauton paluuta sarjaan suunnitelleelle Hondalle, joka kuitenkin vetäytyi talliprojektista sitä vetäneen Harvey Postlethwaiten kuoleman jälkeen ja keskittyi pelkkään moottorien valmistamiseen. Vuosina 2004 ja 2005 Dallara työskenteli yhteistyössä Midland F1-tallin kanssa ennen kuin Midland osti Jordanin F1-tallin, jonka jälkeen yhteistyö hiipui.


query: Milloin Hankasalmi on perustettu?

title: Hankasalmi

text: Pysyvä asutus on muodostunut Hankasalmen alueelle jo 1500-luvulla. Hankasalmelaisuuden juuret ovat itäisen ja läntisen kansankulttuurin kohtaamisessa. Hankasalmen kunta on perustettu vuonna 1872.[7] Kunnan väkiluku vuonna 1805 oli 889 henkeä (ennen kunnan perustamista, nykyistä pienemmän alueen sisäpuolella), vuonna 1860: 2846, vuonna 1900: 6702 ja 1964: 8823 henkeä.[5] Jyväskylän-Pieksämäen radan valmistuminen vuonna 1918 oli pitäjän kehityksen tärkeä askel.[8] Samalla syntyi asemakylä noin 9 kilometriä kirkonkylän eteläpuolelle, koska rataa ei rakennettu kirkonkylän kautta.

title: KiiltoClean

text: KiiltoClean Oy on vuonna 2003 perustettu suomalainen kemian teollisuuden yritys, joka valmistaa ja markkinoi pesu-, puhdistus- ja hoitoaineita, hygieniatuotteita ja teollisuuskemikaaleja. Sillä on tuotantolaitokset Turussa, Hankasalmella sekä Venäjällä Sertolovossa. KiiltoClean kuuluu suomalaiseen Kiilto Family -konserniin, ja sen taustalla on pitkä perheyrittäjyyshistoria.

title: Hankasalmen Hanka

text: Hankasalmen Hanka on Keski-Suomessa Hankasalmella toimiva urheilun yleisseura. Sen alla toimivat hiihto-, yleisurheilu-, suunnistus- ja harrasteliikuntajaostot.

title: Hankasalmen vanha kirkko

text: Hankasalmen vanha kirkko oli 1798–1892 käytössä ollut evankelis-luterilainen, hirsistä rakennettu ristikirkko, joka alun perin tehtiin rukoushuoneeksi hankasalmelaisille. Kirkko oli alun perin suoranurkkainen ristikirkko, joka 1836 purettiin ja vanhan perustuksen varaan rakennettiin uusi sisäviisteinen ristikirkko. Se oli seurakuntalaisten käytössä vuoteen 1892, jolloin jumalanpalvelusten pito aloitettiin Hankasalmen nykyisessä kirkossa.

title: Hankasalmen asemanseutu

text: Asemanseudulla on Hankasalmen rautatieasema, joka kuuluu Jyväskylä–Pieksämäki-rataan. Asemanseudun halki kulkee valtatie 9, kaakosta taajamaan tulee seututie 446 ja etelästä yhdystie 6416. Seututie 641 vie pohjoiseen Hankasalmen kirkonkylään, jonne on matkaa noin 10 kilometriä.

title: Hankasalmen junaonnettomuus

text: Hankasalmen junaonnettomuus tapahtui Hankasalmen asemalla rataosalla Jyväskylä–Pieksämäki jatkosodan aikana 21. heinäkuuta 1941.

title: Hankasalmen kunnanvaltuusto

text: Hankasalmen kunnanvaltuusto on nykyisin 27-jäseninen.

title: Hankasalmi

text: Hankasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa, vanhan Savon ja Hämeen rajamailla. Hankasalmen kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kunnan alueella on 97 järveä, joista suurimmat ovat Kynsivesi-Leivonvesi, Armisvesi ja Kuuhankavesi. Kirkonkylä sijaitsee Kuuhankaveden ja Hankaveden välisellä kannaksella.[1] Kynsivesi muodostaa vesirajan naapurikunta Laukaan kanssa. Järvien ansiosta Hankasalmella on runsaasti vapaa-ajan asuntoja (1549 mökkiä)[2], josta johtuen asukkaiden määrä suurenee kesäisin huomattavasti.

title: Hankasalmen asemanseutu

text: Hankasalmen asemanseutu (myös Hankasalmen asema) on taajama Hankasalmen kunnassa Keski-Suomessa. Siellä oli 883 asukasta vuoden 2014 lopussa.

title: Hankasalmi

text: Hankasalmen naapurikunnat ovat Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksämäki, Rautalampi ja Toivakka.

title: Hankasalmi

title: Hankasalmen kirjasto

text: Hankasalmella on ollut kirjastotoimintaa vuodesta 1864 lähtien. Hankasalmen lainakirjasto perustettiin kappalainen Johan Fredrik Nilónin aloitteesta pitäjänkokouksessa. Nilónin lahjoittaman pääoman turvin hankittiin ensimmäinen kirjaston kokoelma: 75 nidettä. Hankasalmen pappilassa sijainneen kirjaston kokoelmaan kuului enimmäkseen hengellistä kirjallisuutta, kuten Martti Lutherin kirjoittamia tai hänestä kertovia kirjoja, mutta myös historiaa ja lääketiedettä käsitteleviä kirjoja.1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Hankasalmella toimi myös muutamia yhdistysten ylläpitämiä kirjastoja.

title: Hankasalmen vaakuna

text: Hankasalmen vaakuna on Hankasalmen kunnan tunnus ja puhuva vaakuna. Aiheen hankain on sijoitettu salmeen viittaavan aaltokoroisen hirren päälle.

title: Hankasalmen kirkonkylä

text: Hankasalmen kirkonkylä on Hankasalmen kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Kuuhankaveden itärannalla. Kirkonkylän muodostamassa taajamassa oli 1 301 asukasta vuoden 2014 lopussa. Kirkonkylän halki kulkee seututie 641 etelästä valtatieltä 9 pohjoiseen kantatielle 69. Kirkonkylästä etelän suuntaan noin 10 kilometrin päässä on kunnan toinen taajama Hankasalmen asemanseutu.

title: Hankasalmen kirjasto

text: Kirjastoautotoiminta alkoi Hankasalmella vuonna 1971, toisena kuntana Keski-Suomen läänissä. Kirjastoauto kiertää Hankasalmen kunnan alueella arkipäivisin: reitillä on yhteensä noin 90 pysäkkiä. Kirjastoauton kokoelmaan kuuluu noin 5000 kirjaa, aikakauslehtiä sekä muuta lainattavaa aineistoa. Asiakkaiden käytössä on internet-pääte. Kirjastoauto hoitaa myös aineistokuljetuksia Hankasalmen eri kirjastopisteiden välillä.

title: Hankasalmi

text: Hankasalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihasta, ohraryyneistä, lantusta ja perunasta keitetyt makuperunat ja hillapuuro.[15]

title: Hankasalmen rautatieasema

text: Hankasalmen rautatieasema () sijaitsee Hankasalmella Pieksämäen ja Jyväskylän välisellä rataosuudella noin 40 kilometriä Pieksämäeltä länteen ja lähes saman verran Jyväskylästä itään. Hankasalmen kirkonkylältä on noin kymmenen kilometrin matka Hankasalmen asemanseudulle, joka sijaitsee valtatie 9:n ja valtatie 23:n yhteisen väylän varrella. Rautatieaseman pikavuoropysäkin kautta ajetaan Jyväskylän, Suonenjoen ja Kuopion välisiä linja-autovuoroja sekä vakiovuoroja Hankasalmen kirkonkylälle.

title: Hankasalmi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hankasalmen alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.[13]

title: Matti Makkonen (poliitikko)

text: Matti Makkonen (11. toukokuuta 1879 Hankasalmi – 30. joulukuuta 1935 Hankasalmi) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Maalaisliitto.

title: Hankasalmi

text: Rautalammin pitäjään kuuluneet Hankamäen, Kuuhankaveden ja Kynsiveden kylät muodostivat oman rukoushuonekunnan vuonna 1798 ja sille valmistui pieni rukoushuone. Hankasalmen kappeliseurakunta on perustettu 7. huhtikuuta 1802. Aikaisemmin Pieksämäen ja Rautalammen pitäjiin kuuluneet Armisveden, Niininiemen ja Suoliveden kylät liitettiin siihen 1831 ja lisäksi alueita Kangasniemen ja Laukaan pitäjistä. Seurakunta itsenäistyi 1860.[4][5]

title: Seututie 641

text: Seututie 641 kulkee Hankasalmen ja Konneveden kunnissa, ja on pituudeltaan 40 kilometriä. Tie alkaa etelässä Hankasalmen asemalta valtatien 9 varresta ja päättyy pohjoisessa Hytölään kantatielle 69. Paikat, joiden halki tie kulkee ovat Hankasalmen asemanseutu, Kallioaho, Hankasalmen kirkonkylä, Ristimäki, Kärkkäälä ja Hytölä.

title: Hankasalmi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hankasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[12]

title: Hankasalmen saha

text: Hankasalmen saha on Hankasalmella sijaitseva Versowoodin mänty- ja kuusisaha. Vuonna 1916 perustettu saha toimii Hankasalmen rautatieaseman läheisyydessä. Saha käyttää 75 prosenttiä mäntyä ja 25 prosenttia kuusta. Sahan pääkone on pelkkahakkuri-pyörösahalinja. Sen tuotantokapasiteetti on 260 000 kuutiometriä vuodessa, josta 70 000 kuutiometriä jalosteita. Viennin osuus on 75 prosenttia. Saha työllistää 100 henkeä, ja se on Hankasalmen suurin teollinen työllistäjä.

title: Hankasalmi

text: Jyväskylän Sirius r.y:n tähtiobservatorio. Observatorio sijaitsee Murtoisten kyläkoululla. Niemisjärvellä toimii Pienmäen talomuseo, kirkonkylässä on kotiseutuyhdistyksen museokylä ja esinemuseo Paanalassa on keramiikkayritys Sepän Galleria Hankasalmen elävänmusiikinyhdistys Helmu Ry Hankavedellä on näyttelytilaksi soveltuva entisestä koulusta muokattu Peuranlinna Sauvamäessä on Villa Mathilda, jossa järjestetään myös taidenäyttelyitä Kirkonkylän monitoimitalossa on myös näyttely- ja esiintymismahdollisuudet Venekoskella toimii kesäteatteri[14] Hankasalmen Kihveli Soikoon -skifflemusiikkitapahtuma vetää tuhansittain kävijöitä Toimivia kulttuuriryhmiä ovat muun muassa kuvataideyhdistys Hantai r.y. Hankasalmen kirjasto

title: Mustankorkea

text:
Mustankorkea Oy on perustettu vuonna 1998 ja sen omistajia ovat Jyväskylän kaupunki (91,6 %),Laukaan kunta (5,8 %) ja Muuramen kunta (2,6 %).
Omistajakuntien lisäksi asiakkaina on seitsemän keskisuomalaista kuntaa (Hankasalmi, Hartola, Jämsä, Petäjävesi, Toivakka, Uurainen ja Kangasniemi). Lisäksi yhtiö tarjoaa jätehuollonpalveluja elinkeinoelämälle.

title: Hankasalmen kirjasto

text: Hankasalmen kunnankirjasto on Hankasalmella toimiva itsenäinen, yleinen kirjasto. Hankasalmen kirjastoverkkoon kuuluu pääkirjasto, Aseman ja Niemisjärven lähikirjastot sekä kirjastoauto Lainakka. Kirjastoista voi lainata monipuolisesti erilaista aineistoa: kirjoja, lehtiä, musiikkia, nuotteja, elokuvia jne. Kaikissa kirjastopisteissä on asiakkaiden käyttöön tarkoitettuja internet-päätteitä verkossa asiointia varten. Hankasalmen kirjaston kokoelman suuruus on noin 76 000 kappaletta, joista noin 70 000 kappaletta on kirja-aineistoa.

text: Luettelo Hankasalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Hankasalmen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

title: Pioneeripataljoona 23 (jatkosota)

text:
Pioneeripataljoona 23 perustettiin Hankasalmella 17. - 20. kesäkuuta 1941 Hankasalmen reserviläisistä.
Pataljoona keskitettiin junakuljetuksena Hankasalmelta Kallislahteen 20. kesäkuuta 1941 alkaen, mistä matka jatkui autokuljetuksella Pihlajalahteen, jossa pataljoona siirtyi proomukuljetuksella Likastenlahteen.

title: Jyväskylän kesäyliopisto

text: Kesäyliopistoa ylläpitää vuonna 1997 perustettu Jyväskylän kesäyliopistoyhdistys, jonka jäseniä ovat Jyväskylän yliopisto, Jyväskylän yliopistosäätiö, Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta, Keski-Suomen Liitto, Jyväskylän, Keuruun, Saarijärven, Suolahden, Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Laukaan, Hankasalmen, Kyyjärven ja Leivonmäen kunnat.

title: Hankasalmi

text: Vuoden 2017 lopussa Hankasalmella oli 5 019 asukasta, joista 2 409 asui taajamissa, 2 550 haja-asutusalueilla ja 60 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hankasalmen taajama-aste on 48,6 %.[10] Hankasalmen taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:[11]


query: Mihin chamaecyparis hodginsiin tieteellinen lajinimi viittaa?

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Puun tieteellinen lajinimi hodginsii viittaa kapteeniin nimeltä A. E. N. Hodgins, joka keräsi lajista ensimmäiset näytteet tieteelle vuonna 1908.[1][3] Lajista kuvatun suvun tieteellinen nimi Fokienia viittaa Kiinan Fujianin maakuntaan.[3] Puun luontaisella esiintymisalueella siitä käytetään kiinankielistä nimeä 福建柏 (fú jiàn bǎi, suom. Fujianin sypressi)[3][4] ja vietnaminkielistä nimeä pơ mu.[1]

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii kasvaa luonnonvaraisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristoissa 300 metrin korkeudelta aina 2300 metriin.[5] Lajia esiintyy laajalti Kiinassa Chongqingin, Fujianin, Guangdongin, Guangxin, Guizhoun, Hunanin, Jiangxin, Sichuanin, Yunnanin ja Zhejiangin maakunnissa sekä Vietnamissa ja Laosin pohjoisosissa.[5][3][4]

title: Suohirvi

text: Suohirvi on Blastocerus-suvun ainoa laji. Lajinimestä käytetään etenkin saksalaisessa kirjallisuudessa satunnaisesti virheellistä nimitystä Blastoceros.[1] Tieteellinen nimi tulee kreikasta. Blastos tarkoittaa versoa tai nuppua ja keras eläimen sarvea.[2] Lajinimi tulee sanoista Dikhe (kaksi tietä) ja tome (terävä). Lajinimi liittyy myös sarviin, sillä dichotomus viittaa dikotomiseen eli halkihaaraiseen haaromistapaan, jossa sarvirungosta erkanee kerralla kaksi samanpituista piikkiä.[2][3] Lajin espanjan kielisiä nimiä ovat Ciervo De Los Pantanos ja Ciervo Marismeño,[4] ja paikallisen guaranin kielen nimitys on güazu-pukú. kayapojen nimitys lajille on adioti, ja toinen alkuperäisnimitys suaçuete. Muita yleisiä paikallisia nimiä ovat mm. veado calveiro, cervo-do-pantanal ja ciervo.[5] Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta suomenkielistä nimeä "suokauris".[6]

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan Chamacyparis hodginsiin vaarantuneeksi lajiksi.[5] Lajin levinneisyysalue on suhteellisen laaja, mutta erittäin pirstoutunut. Hakkuut ja elinympäristön tuhoutuminen jatkuvat yhä, vaikka laji on suojeltu lailla Kiinassa ja Vietnamissa.[5]

title: Juudaksenpuu

text: Suvun nimi "Cercis" tulee kreikan kielen sanasta "Kerkis" eli sukkula, jota kreikkalaisen Theofrastoksen mukaan juudaksenpuiden litteät palkohedelmät muistuttivat. Juudaksenpuun tieteellinen lajinimi "siliquastrum" tulee latinan kielen sanasta "siliqua", joka viittaa sen siemenkodan suureen kokoon.

title: Venuksenpeili

text: Venuksenpeili ("Legousia speculum-veneris") on Välimeren alueella kasvava yksivuotinen kellokasvi. Lajin tieteellinen lajinimi "speculum-veneris" tarkoittaa venuksen peiliä ja viittaa roomalaisten rakkauden jumala Venukseen. Venuksenpeilin kukan verhiön on ajateltu muistuttavan muodoltaan käsipeilin kädensijaa.

title: Lehmänpapu

text: Lehmänpapu kuuluu pitkäpapujen sukuun ("Vigna"). Sen tieteellinen lajinimi "unguiculata" johtuu latinan sanasta, joka tarkoittaa "pienikyntistä" ja viittaa kasvin kukan terälehtien pieniin varsimaisiin osiin.

title: Valesypressit

text: Valesypressit ovat havupuita, jotka kuuluvat sypressikasvien heimon alaheimoon Cupressoideae. Geneettisten tutkimusten perusteella valesypressit eivät ole erityisen läheistä sukua yhdellekään alaheimon muista suvuista, vaan muodostavat kauan sitten muista eriytyneen basaalisen sisarryhmän kaikki muut alaheimon suvut sisältävälle ryhmälle. Toisinaan valesypressilaji "Chamaecyparis hodginsii" luokitellaan erilliseen yksilajiseen sukuunsa "Fokienia" nimellä "Fokienia hodginsii", jolloin Valesypressit ja suku "Fokienia" olisivat toistensa lähimmät sukulaisryhmät. Valesypressien suvun tyyppilaji on pallosypressi ("Chamaecyparis thyoides").

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Luokka:Valesypressit Luokka:Uhanalaiset kasvit

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Monirunkoisen puun kuorta. Nuoren puun oksanhaarat ovat litteitä ja sulkamaisia. Vanhemmalla puulla oksanhaarat ovat lyhyempiä.

title: Kynäkataja

text: Kynäkatajan tieteellinen lajinimi "virginiana" viittaa Yhdysvaltain Virginiaan. Lajia nimettäessä 1700-luvulla nimi Virginia tarkoitti nykyisen osavaltion sijaan suurta osaa nykyisten Yhdysvaltojen kaakkoisosista.

title: Merisara

text: Merisara on ruotsiksi "norskstarr" ja englanniksi "Norway sedge", mutta tieteellinen nimi "Carex norvegica" on kuitenkin kirjosaran varsinainen tieteellinen nimi. "Carex norvegica" on kuitenkin myös merisaran tieteellisen nimen ("Carex mackenziei") synonyymi, joskin tällöin sillä on eri auktorit kuin kirjosaran tieteellisellä nimellä. Merisaran tieteellisen nimen lajinimi ("mackenziei") viittaa amerikkalaiseen kasvitieteilijään Kenneth Mackenzieen.

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii[1][2] eli Fokienia hodginsii[3] on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Lajin edustajat ovat itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsien ainavihantia puita. Puu on perinteisesti luokiteltu omaan yksilajiseen sukuunsa Fokienia. Useiden 2000-luvulla ja 2010-luvulla tehtyjen geneettisten tutkimusten perusteella kuitenkin valesypressien sukuun (Chamaecyparis) kuuluvat lawsoninsypressi ja japaninsypressi ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypresseille,[1][2] mikä puoltaa vahvasti lajin luokittelua valesypresseihin. Puulaji kuvattiin vuonna 2007 valesypressien suvun lajina nimellä Chamaecyparis hodginsii.[1]

title: Capsicum lanceolatum

text: Lajin tieteellinen lajinimi ("lanceolatum") viittaa sen kapeisiin lehtiin. Mayankielinen nimi lajille on "IC", johon kuuluu naksautusäänne. Espanjankielisiä yleisnimiä lajille ovat "yerba de pajarito" (kirj. "pikkulinnun yrtti") ja "pajarito del rio" (kirj. "joen pikkulintu").

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Laji kasvaa tyypillisesti happamilla ja hyvin vettä läpäisevillä hiekkapitoisilla mailla. Lajin luontaisten elinalueiden keskimääräinen vuosittainen sadanta on vähintään 1200 millimetriä.[5][3]

title: Neocallitropsis pancheri

text: Suvun tieteellinen nimi koostuu etuliitteestä "neo-", joka tarkoittaa uutta, sekä nimestä "Callitropsis", joka tarkoittaa ”"Callitrisin" kaltaista”, mikä viittaa lähisukuisiin sädesypresseihin ("Callitris"). Lajinimi "pancheri" kunnioittaa 1800-luvulla elänyttä ranskalaista kasvitieteilijää Jean Pancheria.

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii kestää huonosti varjostusta erityisesti nuorena. Se lisääntyy luonnossa parhaiten metsien reunoilla, veden äärellä ja metsätuhojen aiheuttamilla aukeilla. Vanhemmat ja korkeammat puut menestyvät tiheänkin metsän keskellä ja lajin tiedetään voivan elää ainakin noin 1500 vuotta vanhaksi.[1]

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii kasvaa luonnossa subtrooppisen tai lämpimänlauhkean ilmaston ainavihannissa metsissä.[3] Sitä esiintyy luonnontilassa usein lehtipuuvaltaisissa metsissä, joiden tyypillisiä valtalajeja ovat erityisesti Kiinassa pyökkikasvien (Fagaceae) puut, kuten tammet (Quercus) sekä sukujen Lithocarpus ja Castanopsis puut[5] sekä varsinkin Vietnamissa myös laakerikasvien (Lauraceae) ja magnoliakasvien (Magnoliaceae) puut.[1] Chamaecyparis hodginsii voi kuitenkin myös paikoin olla metsän valtalajina ja muodostaa puhtaita metsiköitäkin.[5][3][1]

title: Valesypressit

text: Monet valesypresseistä ovat nykyisin uhanalaisia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt formosansypressin erittäin uhanalaiseksi sekä lajit "Chamaecyparis taiwanensis" ja "Chamaecyparis hodginsii" vaarantuneiksi. Lisäksi myös silmälläpidettäviksi lajeiksi määriteltyjen lawsoninsypressin ja japaninsypressin luonnonkannat ovat huomattavasti kärsineet nykyaikaisen metsäteollisuuden myötä.

title: Sudenmarja

text: Sudenmarja kasvaa 10–35 cm korkeaksi. Sillä on neljä soikeaa, ehytreunaista lehteä kiehkurana varren yläosassa. Kasvin tieteellinen lajinimi "quadrifolia" viittaa nelilehtisyyteen. Joskus lehtiä on kuitenkin viisi tai useampia.

title: Valkopilkkahai

text: Valkopilkkahain ruumis on roteva ja sillä on luonteenomaisen pitkät rintaevät ja pitkä, pyöreäkärkinen selkäevä. Evien päät ovat lajinimen mukaisesti valkoiset. Lajin tieteellinen nimi "longimanus" taas viittaa evien pituuteen. Kala tulee sukukypsäksi vajaan parin metrin mittaisena ja kasvaa yleensä kolmimetriseksi, suurimmat tavatut ovat olleet lähes nelimetrisiä.

title: Ruostenopsasiipi

text: Lajin tieteellinen lajinimi "betulae" viittaa koivuun ja on ilmeisesti Linnén tekemä virhe ravintokasvia ajatellessa, sillä ruostenopsasiipi ei elä koskaan koivuilla. Samaan perustuu myös vanha suomenkielinen nimi koivunopsasiipi.

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu muistuttaa ulkoisesti kesävihantia suosypressejä (Taxodium) ja deltasypressiä (Glyptostobus pensilis).[12][4] Tieteellinen lajinimi glyptostroboides viittaa deltasypressien sukuun ja puiden samankaltaisuuteen.[13][4]

title: Metsänemä

text: Metsänemä ("Epipogium aphyllum") on Euroopassa ja Aasiassa kasvava kämmekkälaji. Se on lehtivihreätön kasvi, joka elää yhteyttämisen sijaan sienijuuren varassa. Metsänemän tieteellinen sukunimi "Epipogium" (, "parran päällä") viittaa kukan muotoon, sen huulen alapuolelle kääntyneisiin kehälehtiin, ja lajinimi "aphyllum" viittaa varren lehdettömyyteen.

title: Valesypressit

text: Suvun tieteellinen nimi "Chamaecyparis" on muodostettu muinaiskreikasta johdetuista kasvitieteellisen latinan matalaa tai suikertavaa tarkoittavasta etuliitteestä "chamae-" ja sypressiä tarkoittavasta sanasta "cyparis". Suvun suomenkielinen nimi viittaa puiden huomattavaan ulkoiseen yhdennäköisyyteen monien varsinaisten sypressien ("Cupressus") kanssa.

title: Kiinanpunapuu

text: Suvun tieteellinen nimi Metasequoia on muodostettu lähisukuisten punapuiden tieteellisestä nimestä Sequoia sekä kreikan kielen etuliitteestä meta.[7] Tieteellinen lajinimi glyptostroboides viittaa deltasypresseihin (Glyptostrobus), joita laji ulkoisesti muistuttaa suuresti.[7]

title: Amerikanginseng

text: Sana ginseng tulee kiinan kielen sanasta "jin-chen" ja tarkoittaa ihmishahmoista. Useat Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista käyttivät amerikanginsengistä samamerkityksistä nimitystä "garantoquen". Suvun tieteellinen nimi "Panax" tulee kreikan kielen sanasta "panakes", joka tarkoittaa kaikkiparantavaa ja viittaa ginsengjuurien käyttöön yleiskuntoa kohottavana rohtona. Lajinimi "quinquefolius" tulee latinasta ja tarkoittaa viisilehtistä – se ei kuitenkaan viittaa lehtien vaan yhden lehden sisältämien lehdyköiden lukumäärään.

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii on sypressikasvien heimon (Cupressoideae) alaheimoon Cupressoideae kuuluva havupuulaji. Se luokiteltiin yleisesti suvun Fokienia ainoaksi lajiksi nimellä Fokienia hodginsii 1910-luvulta 2000-luvulle asti.[1] 2000-luvulla suoritetut molekyylibiologiset genetiikan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että valesypressien suvun (Chamaecyparis) lajit lawsoninsypressi (Chamaecyparis lawsoniana) ja japaninsypressi (Chamaecyparis obtusa) ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypressilajeille.[2] Siten valesypressien suku on kladistisena ryhmänä parafyleettinen ilman tätä lajia. Modernissa luokittelussa kaikkien taksonomisten ryhmien tulisi kuitenkin olla monofyleettisia eli sisältää kaikki yhteisen kantamuodon jälkeläiset, joten luokitusta on ehdotettu korjattavaksi siirtämällä laji valesypressien sukuun. Puulaji kuvattiinkin valesypressinä nimellä Chamaecyparis hodginsii vuonna 2007.[1]

title: Chamaecyparis hodginsii

text: Chamaecyparis hodginsii on keskisuuri ainavihanta puu. Se tulee tavallisesti noin 30 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan noin metrin paksuiseksi.[3][4] Puun runko on yleensä suora ja alaosastaan oksaton.[1][3] Rungon purppuranruskea tai ruskean harmahtava kuori on aluksi melko sileää, mutta tulee myöhemmin hilseileväksi ja lopulta vanhemmiten epäsäännöllisen uurteiseksi.[1][3][4] Tiheä latvus on aluksi muodoltaan kartiomainen, mutta vanhemmilla puilla pyöristynyt.[3] Oksat voivat olla vaakasuuntaisesti siirottavia tai alaspäin kaartuvia. Sivuttaiset versot haarautuvat tasossa muodostaen litteitä oksanhaaroja, jotka ovat nuorilla puilla muodoltaan sulkamaisia, mutta vanhemmilla puilla usein lyhyempiä ja epäsäännöllisempiä.[1][3] Uloimmat sivuttaiset versot ovat rangaltaan litteitä.[3]

title: Pajunirkko

text: Pajunirkko ("Notodonta ziczac") on varsin yleinen ja kohtalaisen kookas yöperhoslaji. Perhosen hieman erikoinen tieteellinen lajinimi on Linnén antama ja viittaa oksalla oleskelevan toukan erikoiseen asentoon.


query: Kuinka leveä Varesjärvi on?

title: Varesjärvi

text: Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari.[2][1]

title: Saari (Kiikala)

text: Idässä kylän takamaat ulottuvat Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalle Kiikalannummen harjualueelle, missä kylän rajana kiikalan Yltäkyläää vastaan on Varesjärvestä entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla alkunsa saava Varesjoki. Varesjoen varsi Saaren kylässä on osa Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualuetta.

title: Kumanomaru

text: Muutostöiden jälkeen alus kykeni kuljettamaan jopa kaksitoista 17,1 metrin (56 jalan) tai kolmetoista 14 metrin maihinnousualusta. Ne laskettiin veteen kiskoja pitkin perästä kahden suuren oven kautta. Alus kykeni myös kuljettamaan kahdeksasta 37:ään lentokonetta sen mukaan kuinka monta maihinnousualusta aluksella oli. Alukselle oli rakennettu 110 metriä pitkä ja 21,3 metriä leveä lentokansi, jolle lentokoneet voitiin siirtää ruumasta takaosaan sijoitetun hissin avulla. Lentokoneet kykenivät nousemaan alukselta, mutta lasketutuminen ei ollut lyhyyden vuoksi mahdollista.

title: The Boring Company

text: The Boring Company on Elon Muskin vuoden 2016 lopulla perustama SpaceX:n tytäryhtiö, joka omistaa porauskalustoa ja jonka tarkoituksena on porata maanalaisia tunneleita. Musk on kertonut perustamisen syyksi Los Angelesin suurkaupungin ruuhkat ja tunneleiden olevan ratkaisu liikenneruuhkiin. Muskin mukaan maan alle voidaan porata tunneleita päällekkäin, ja tämän riittävän vaikka kuinka suuren kaupungin liikennetarpeisiin. Yritys aloitti koetunnelin poraamisen SpaceX:n tontilla Hawthornessa, Kaliforniassa. Tontti soveltui koetunnelin poraukseen koska tontilla ei tarvittu rakennuslupaa. Koetunneli oli 10 metriä leveä, 15 metriä pitkä ja 5 metriä syvä.

title: Varesjärvi

text: Varesjärvi [1][2] on Varsinais-Suomessa Salossa, entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla neljä kilometriä Suomusjärven Kitulan taajamasta koilliseen, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.[2][1][3]

title: Saari (Kiikala)

text: Kylä sijaitsee Kiikalasta Suomusjärvelle johtavan yhdystien 2410 varrella, ja se on ollut yksi 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatetun Kiikalan Kurajärven rantakylistä. Kylän lähimpiä naapurikyliä ovat Kiikalan Pappila ja Komisuo pohjoisessa sekä Kiikalan Silva etelässä. Ennen Kiikalan pappilan erottamista omaksi kyläkseen vuonna 1840 rajanaapurina pohjoisessa oli myös Hidoisenpyöli (vuodesta 1963 Lasikylä). Muita naapurikyliä ovat Kiikalan Yltäkylä, jonka takamaat rajoittuvat Saarenkylän takamaihin Varesjoen ja Varesjärven rannoilla idässä, sekä niin ikään Varesjärven luona Saarenkylän takamaihin rajoittuvat Suomusjärven Kettula, Vareksenböle ja Lahnajärvi. Kurajärven vastarannalla lännessä on Kiikalan Vanhakylä.

title: Ei kai eilisestä jäänyt vammoja

text: Suomenmaan kriitikko Pekka Pohjolainen kiinnittää huomionsa siihen, kuinka Tuomiojan ura ei päässyt nousuun parhaina poliitikkovuosina, sillä edessä oli Paavo Lipposen leveä selkä. Pohjolainen kiittää päiväkirjoja arvokkaiksi poliittiselle historiankirjoitukselle: ne valaisevat peliä, jota Lipposen selän takana ja häntä vastaan käytiin. Pohjolainen toteaa, että Tuomiojan kirjaukset eivät vahvista Lipposesta kuvaa määrätietoisena ja vahvana johtajana viitaten Nizzan huippukokoukseen. Tukijoukotkin alkoivat hermostua lepsuiluun.

title: Varesjärvi

text: Ravinteiden pitoisuudet vaihtelevat siis vuodenajoittain. Veden fosforipitoisuudet ovat kohonneet kesäisin 50 mikrogrammaan litrassa vettä (μg/l). Levien a-klorofyllipitoisuudet ovat silloin 10 milligrammaan litrassa vettä (mg/l). Typpipitoisuudet ovat nykyään 500 μg/l, mikä on alle puolet 1980-luvun tasosta. Myös a-klorofyllipitoisuudet ja fosforipitoisuudet ovat laskeneet 1980-luvun arvoista. Nykyiset arvot ovat kuitenkin suomalaisiin järvin nähden korkeammalla ja järvi luotitellaankin niiden takia rehevöityneeksi järveksi. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia eli pH 7,0.[8]

title: Hyyppärän harjualue

text: Monet alueen lähteet ja lähteiköt, puronotkot ja paikoin vanhat metsät ovat luonnonarvoiltaan merkittäviä. Näihin kuuluu muiden muassa Varesjärvestä alkunsa saavan Varesjoen notko sekä alueen useista lähteistä alkunsa saavat eri vesistöihin laskevat puronotkot. Harvinaisempia luontotyyppejä ovat lehto-, harmaaleppä- ja lähdekorvet. Harvinaista kasvillisuutta liittyy myös Särämäen kalliojaksoon ja Hyyppärän harjualueen reunamuodostuman harjumaastoon. Samoin linnusto on luonnon monipuolisuudesta johtuen edustavaa.

title: Yltäkylä

text: Kylän sivuitse virtaa Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluva, Suomusjärven Aneriojärveen laskeva, Kiikalan ja Suomusjärven rajalla sijaitsevasta Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki. Etelässä joki virtaa kylän sivuitse halki peltojen avarassa laaksossa. Pohjoisessa se muodostaa paikoin syvän rotkolaakson Kolmanteen Salpausselkään kuuluvaan Kiikalannummeen ja on pohjoisrajana Kiikalan Silvan ja Saaren kyliä vastaan. Täällä kylän alueelle ulottuu Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualue. Entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla kylän takamaiden itäisimmässä kulmassa Varesjokeen laskee Varesjärvi, jonka rannoille ulottuvat Kiikalan Yltäkylän ja Saaren sekä Suomusjärven Lahnajärven, Vareksenbölen ja Kettulan kylien maat. Luoteessa kylän alueelle jää pieni kaista Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Omenojärven rantaa. Omenojärven muita rantakyliä ovat Kiikalan Vanhakylä ja Peltola sekä Suomusjärven Härmälänböle ja Laperla. Kokonaan Yltäkylän alueelle jäävä pieni järvi on Varesjoen valuma-alueeseen kuuluva Riidus.

title: Varesjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan. Varesjoen valuma-alueella on vain yksi lampi Kakarlampi, joka laskee suoraan tai välillisesti Varesjärveen. Harjujakson ympäristössä on toki suppia, joiden ojat päättyvät myös järveen. Näitä ovat Rautalampi, Lumukkanjärvi, Lumukkaansilmä ja Takustansuon suolampare. Järven laskujoki on Varesjoki, joka on noin 13 kilometriä pitkä, ja joka laskee Aneriojärveen.[9][13][11][12]

title: Suoritin

text: kuinka leveitä prosessorin lukuja käsittelevät yksiköt ja liityntäväylät ovat (yleensä 4, 8, 16, 32 tai 64 bittiä), kuinka monta ja minkä tyyppisiä käskyjä suoritin kykenee suorittamaan samanaikaisesti (liukuhihna), kuinka suuria välimuisteja suorittimessa on, miten tehokkaasti edelliset on toteutettu ja niihin liittyvät ongelmatilanteet on arkkitehtuurissa ratkaistu.

title: Varesjärvi (Rovaniemi)

text: Varesjärvi on järvi Rovaniemen eteläosissa. Sinne on istutettu harjusta, planktonsiikaa sekä pohjasiikaa.

title: Varesjärvi

text: Järvellä on tehty vuonna 2004 kalastotutkimus. Sen mukaan kalastetusta biomassasta 54% on särkeä, 40,5% ahventa, ja 5,5% haukea. Myös särkien suuri osuus biomassasta on rehevöityneen järven merkki. Järvessä on myös hieman rapuja.[8]

title: Varesjärvi

text: Järvessä on toteutettu pieni järvenlasku vuonna 1946, jolloin vedenpinta aleni keskimäärin 89 senttimetriä. Pajastunutta vesijättömaata ei olla liitetty entisten rantojen tontteihin, mutta järvenlaskun jälkeen on monet vapaa-ajan asunnot rakennettu lähemmäksi nykyrantaa. Järvenlaskun jäljeen vedenpinta on alkanut taas nousta, koska Jokilahti on alkanut kasvaa umpeen. Luusuaan on rakennettu luvaton pato vuonna 1971, mutta se purettiin vesioikeuden päätöksellä. Järven vedenpinnannostolle on kuitenkin ollut selvästi halukkuutta. Järven tilasta huolestuneet ovat perustaneet järven hoitoa edistämään yhdistyksen Varesjärven hoito ry [6]. Se on hakenut 1990-luvun lopulla lupaa nostaa vedenpintaa korkeammalle, joka on myönnetty vuonna 2009. Sen mukaan vedenkorkeus nousisi keskimäärin viisi senttimetriä.[7]

title: Ruonanlampi (Parkano)

text: Jokiuomaa on yli sadan vuoden aikana perattu ja joessa olevien lampien vedenpintaa samalla alennettu. Kun joessa oleva lampia arvioidaan, tulisi Niemenlampea kohdella historiallisista syistä omana lampenaan ja Linnanlahti tulisi samasta syystä katsoa kuuluvan Ruonanlampeen. Vanhoista Parkanon ja Kihniön pitäjänkartoista näkee, kuinka Niemenlammen luusua on kapea ja kuinka Linnanlahden ja Ruonanlammen väli on lähes yhtä leveä kuin Ruonanlampi koko matkaltaan.

title: Kirkkojärvi (Kisko)

text: Järvi saa pääosan vedestään muilta valuma-alueilta. Luoteesta laskee Metolanjoki järven lounaispäähän ja se tuo Metolanjoen valuma-alueen vedet. Kaakosta päin laskee järven keskivaiheilla sen kaakkoisrantaan lyhyt Myllyoja, joka tuo Iso-Kiskon ja sen valuma-alueen vesiä. Uitmuksenlahteen laskeva Kurkelanjoki tuo syhteellisen suuren valuma-alueen vesi. Sen varrella sijaitsevat muun muassa Enäjärvi, Nummijärvi, Kurkelanjärvi, Aneriojärvi ja Varesjärvi. Edellisen lähelle laskee Mommolanjoki, jolla on myös laaja valuma-alue. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Omenojärvi, Hirsijärvi ja Ylisjärvi.

title: Rurikinlinna

text: Alue on osittain tuhoutunut, koska toisen maailmansodan aikana alueen halki kulki puna-armeijan puolustuslinja. Ilmajärvestä pohjoiseen on rakennettu 1700-luvun lopulla Siversovin kanava, joka halkaisee Rurikinlinnan alueen. Tätä aluetta ei ehditty koskaan kunnolla tutkia, joten ei ole tiedossa, kuinka paljon viikinkiajan esineistöä on ikuisesti menetetty. Eroosion vuoksi Siversovin kanava on nykyään 90–100 metriä leveä. Siversovin kanava on osa Vyšni Volotšokin vesitietä, joka rakennettiin 1700-luvulla varjagien vanhalle Volgan reitille.

title: Johannislundin lasitehdas

text: Tehtaan yhteydessä toimi Johannislundin kansakoulu vuosina 1910–1960 ja tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa. Johannislundin koulupiiri käsitti Hidoisenpyölin ulkoveromaalla sijainneen vireisen tehdasalueen ohella viereisen Säräjärven kylän sekä Kiikalan puoleisten lähikylien Saaren ja Yltäkylän takamaita Varesjärven ja Varesjoen suunnassa Johannislundista etelään, missä toisena pitkän historian omanneena teollisuuslaitoksena toimi Varesjoen saha vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmenille asti.[5]

title: Kuningas Fahdin pengertie

text: Pengertien rakennus maksoi noin 800 miljoonaa dollaria (kolme miljardia Saudi-Arabian rialia). Se oli aikansa suurimpia rakennustyömaita jonka hollantilainen rakennusyhtiö Ballast Nedam oli rakentanut. On epäselvää kuinka monta ihmistä työmaalla työskenteli. Pengertien nelikaistainen moottoritie on noin 25 km ja 23 metriä leveä.

title: Varesjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Mäkisaaren vieressä sen pohjoispuolella. Järven itäpuolen allas on syvempi kuin muu osa järveä.[2][1]

title: Varesjoki

text: Noin 13 kilometrin pituinen joki saa alkunsa Varesjärvestä Kiikalassa ja laskee Aneriojärveen Suomusjärvellä. Yläjuoksullaan joki on Kiikalan Saaren ja Yltäkylän, sitten Kiikalan Silvan ja Yltäkylän kylien rajajokena, virtaa keskijuoksullaan Kiikalan Yltäkylän ja alajuoksullaan Suomusjärven Kitulan kylien alueilla ja laskee Aneriojärveen Suomusjärven Laperlan ja Kitulan kylien rajalla.

title: Varesjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven pohjoisrannalla ulottuvat neljän maatilan pellot lähelle järven rantaa. Järven länsipäässä ovat alavat metsäalueet soistuneet myös laskujoen ympäriltä. Asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu yli 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kiikalan ja Suomusjärven kirkonkyliltä sekä valtatieltä 1. Järvi jakautuu Kiikalan Saaren ja Yltäkylän sekä Suomusjärven Lahnajärven, Kettulan ja Vareksenbölen kylien kesken.[4] [2][1][5]

title: Johannislund

text: Lukuun ottamatta rajapaikkoina vedenjakajilla pohjoisessa, koillisessa ja lännessä olevia lähteitä Johannislundin ympäristö kuuluu pääosin Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön laskevan Varesjoen valuma-alueeseen. Suurimpia järviä ovat Säräjärvi ja Ruukinjärvi Johannislundin lasitehtaan luona sekä etelässä Suomusjärven rajalla sijaitseva Varesjärvi. Säräjärveä ja Ruukinjärveä ympäröiviä lampia ovat alueen pohjoisosassa Tervakas, Kolmperänen ja Suolammi. Lähellä Ruukinjärveä alueen eteläosassa sijaitsevat Iso-, Pikku- ja Musta Kolosin, Sakarjärvi, Mustalammi, Iso-Jouhtena, Kakarlammi, Immenjärvi ja Tasku. Huomattavin jokiuoma on Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki, johon yhtyy pohjoisesta Ruukinjärven ja Säräjärven lasku-uomana oleva Huhdanoja eli Tampinjoki. Muut purouomat suuntautuvat alueen länsi- ja pohjoisrajojen lähteiltä naapurivesistöjen suuntiin.

title: Johannislund

text: Kiikalan Saaren ja Yltäkylän kylistä on Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä 1900-luvulla luettu vain kylien takamaita Varesjoen ja Varesjärven suunnalla. Varesjoen varressa toimi 1700-luvulta 1900-luvun loppuvuosikymmeniin Varesjoen saha, jonka läheisyydessä oli jonkin verran myös muuta asutusta. Varesjärven suunnassa vanhin asutus on muodostunut torpista, joista 1900-luvulla muodostui itsenäisiä pientiloja.

title: Varesjärvi

text: pienoiskuva|Varesjokea Vareskosken yläpuolella Varesjoen sahan luona Kiikalassa Salossa. Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Aneriojoen valuma-alueella (24.07), jonka Varesjoen valuma-alueeseen (24.073) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.[1][9][10][11][12]

title: Kiikala

text: Kiikalan järvistä Pernjärvi ja Kyynäräjärvi Perttelin rajalla ovat Perniönjoen latvajärviä. Etelässä Kiikalan alueelle ulottuu Kiskon Hirsijärvi, johon laskee pohjoisesta lintujärvenä tunnettu Omenojärvi eli Omenajärvi entiseltä Kiikalan ja Suomusjärven rajalta. Entisellä Suomusjärven ja Kiikalan rajalla sijaitsee Kiikalan kaakkoisosan halki niin ikään Kiskonjoen latvasvesiin kuuluvaa Varesjokea pitkin Suomusjärven Aneriojärveen laskeva Varesjärvi. Muita Varesjokeen laskevia järviä Kiikalassa ovat Ruukinjärvi ja Säräjärvi Johannislundissa nykyisellä Lohjan rajalla sekä joukko pikkujärviä ja lampia näiden ympärillä. Lähellä Kiikalan kirkonkylää Silvan kylässä Varesjokeen laskee Härjänvatsan lampi, jonka rannassa on Kiikalan kunnan perustama uimala.

title: Varesjärvi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Rauhala, Mikko| title = Varesjärven valuma-aluekartoitus| publisher = Turun ammattikorkeakoulu| year = 2005| format = [ julkaisun verkkoversio Varesjärven hoito ry:n sivustolla]| accessdate = 2.2.2014}}

title: Niemenlampi (Parkano)

title: Varesjärvi

text: Luokka:Aneriojoen valuma-alue Luokka:Kiikalan järvet Luokka:Suomusjärven järvet