query: Mikä Eldorado on tarujen mukaan?

title: Eldorado

text: Eldorado on tarujen mukaan Etelä-Amerikan pohjoisosassa sijaitseva kultainen kaupunki. Alun perin El Dorado tarkoitti kullattua miestä ja Manoa hänen kullattua kaupunkiaan. Aikojen saatossa tarut yhdistyivät kertomaan Eldoradon kaupungista. Eldoradoa on etsitty siitä lähtien, kun espanjalaiset konkistadorit 1500-luvulla etsivät aarteita ja kuulivat seremoniasta, johon kuului kullattu mies ja jossa uhrattiin kultaa. Eldoradoa ei ole löytynyt, mutta sen etsintä on maksanut lukuisia ihmishenkiä.

title: Don Rosa

text: Rosalla on tapana sijoittaa tarinoihinsa monia viittauksia historiallisiin tapahtumiin. Joidenkin seikkailujen taustatarinat perustuvat kokonaan historiallisiin tositapahtumiin tai kuuluisiin taruihin, esimerkiksi ”Kadonneen kirjaston vartijat” käsittelee Aleksandrian kirjaston historiaa, ”Ankka kuningas Arthurin hovissa” tarinoita kuningas Arthurista ja ”El Doradon viimeisessä valtiaassa” myyttiä Eldoradosta. Rosalla on myös tapana piilottaa tarinoihin suuret määrät tarinan etenemisen kannalta epäolennaisia tiedonjyväsiä, joiden ainoana tarkoituksena on Rosan mukaan viihdyttää häntä ja tehdä tarinasta entistä mielenkiintoisempi.

title: Eldorado at Santa Fe

text: Eldorado at Santa Fe sijaitsee maanteitse noin 24,5 kilometrin päässä Santa Fen kaupungista. Eldorado at Santa Fe on väestönlaskennallinen asuinpaikka.

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Vuonna 2007 Eldorado-pizzapohja voitti Yle TV1:n Kuningaskuluttaja-ohjelman "kolmen kovan testin". Vuonna 2010 Eldorado-kalapuikot tulivat samassa testissä toiseksi.

title: Eldorado

text: Vuonna 1595 englantilainen Walter Raleigh ryösti Trinidadin ja saapui Guyanaan, missä hänet otettiin vastaan vapauttajana. Hänelle kerrottiin tarinoita Parimejärven saaressa sijaitsevasta Eldoradosta, mutta varsinaisesti hän kiinnostui, kun hänelle kerrottiin rikkaasta kultakaivoksesta ja kaukaisesta jalokiviesiintymästä. Raleigh palasi Englantiin, keräsi lisää miehiä ja valmistautui toiseen Etelä-Amerikan-retkeen.[2] Hän kertoi, että intiaanit olivat valmiita liittoutumaan Englannin kanssa, että Eldorado oli olemassa ja että Orinocon seudulta löytyisi paljon kultaa.[1]

title: Eldorado (EP)

text: Eldorado on Neil Youngin ja The Restlessin EP, joka julkaistiin vuonna 1989 ainoastaan Japanissa ja Australiassa. The Restlessiin kuuluivat rumpali Chad Cromwell ja basisti Rick Rosas. EP:n grunge-vaikutteiset kappaleet eroavat tyyliltään suuresti Youngin edellisenä vuotena ilmestyneestä albumista "American Dream", joka syntyi Youngin ja Crosby, Stills & Nashin uudelleenyhdistymisen seurauksena. Kappaleet "Don't Cry", "On Broadway" ja "Eldorado" ilmestyivät erilaisina sovituksina myöhemmin samana vuonna albumilla "Freedom". Kappaleita "Cocaine Eyes" ja "Heavy Love" ei ole julkaistu millään muulla levyllä.

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Eldorado-tuotteet ovat niin kuluttajille kuin suurkeittiöihin suunnattu tuotesarja. Eldorado-valikoimassa oli vuoden 2012 puolivälissä noin 500 tuotetta. Tuko Logistics kertoo kaikkien tuotteiden käyvän läpi tarkat laatutarkastukset sekä valmistusmaassaan että Suomessa. Laaduntarkkailuun käytetään puolueettomia Euroopan unionissa hyväksyttyjä laboratorioita Suomessa, Pohjoismaissa ja muualla Euroopassa.

title: Eldorado

text: Espanjalaiset olivat kuulleet muitakin huhuja ja tarinoita kullatusta kaupungista, kun Sepulveda löysi Guatavitajärven pohjasta aarteita. Guatavitan esineet eivät muistuttaneet tarumaista Eldoradoa, jota 1580-luvulla etsittiin jo idempää. Kolumbian vuorilla kulkeminen oli kuitenkin vaivalloista: retkikunnat joutuivat kääntymään takaisin joko vihamielisten intiaanien, liian suuren mieshukan tai ruoan loppumisen vuoksi. Tämän vuoksi Eldoradoa päätettiin etsiä tutkimattomasta Amazonin sademetsästä. Sitä mukaa kun alueita tutkittiin, Eldoradon paikka siirtyi. Sen uskottiin aina olevan jollakin toisella, yhä tutkimattomalla alueella.[2]

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Finnwatch julkaisi tammikuussa 2013 kauppojen omien merkkien vastuullisuutta koskevan raportin, jonka osana selvisi Eldorado-ananasmehuun käytettyä ananasmehutiivistettä valmistaneen thaimaalaistehtaan syyllistyneen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin. Ongelmia löytyi myös Eldorado-tuotemerkillä myydyistä tonnikalatuotteista.

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Eldorado on käytössä edullisena elintarvikemerkkinä myös Ruotsissa Axfoodin ja Norjassa NorgesGruppenin kauppaketjuissa.

title: Eldorado

text: Edgar Allan Poe julkaisi vuonna 1849 runon Eldorado.[3] Se kertoo ritarista, joka etsii koko elämänsä Eldoradoa sitä löytämättä ja kyselee vielä kuolinvuoteellaan tietä sinne. Eldorado on runossa saavuttamattomuuden ja elämän kulumisen vertauskuva.[4]

title: Eldorado (albumi)

text: Eldorado on Electric Light Orchestran rock-sinfonia vuodelta 1974. Albumin on julkaissut Epic-levy-yhtiö sarjanumerolla 32397 Jeff Lynnen tuottamana sekä JET Records (JET LP 203).

title: Eldorado

text: Vuosisatojen etsintä on maksanut satoja tai tuhansia ihmishenkiä, mutta Eldoradoa ei ole löydetty.[2][1]

title: Vuohi kaipaa Kalahariin

text: Albumin avausraidalla kamelit juoksevat kilpaa Saharassa. Kuolleita herätellään vainajien vuosijuhlassa Meksikossa. Grönlannissa eskimot pelastavat jäälautalle juuttuneen Vuohen. Japanissa Vuohi rentoutuu kuumissa lähteissä. Kalaharin aavikolla Vuohi osallistuu valokuvasafarille. Kolumbiasa etsitään kadonnutta kultaista kaupunkia, tarujen Eldoradoa. Nepalissa vuohi kerää hunajaa. Uzbekistanin torilla Vuohi osallistuu akrobaattikilpailuihin. Australiassa Vuohi kuuntelee muinaishenkien tarinoita Ulurun luolissa. Haitilla Vuohi tutustuu voodoohon. Vuohi osallistuu Stonehengessä juhannusvalvojaisiin ja miettii, ovatko suuret kivipaadet muinaisen jättiläisen hampaat. Vuoden vaihtumista Vuohi juhlii Balilla.

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Vuonna 2009 Tuko Logistics joutui vetämään markkinoilta erän Eldorado vadelma- ja sekahilloa mahdollisten muovinpalojen takia sekä Eldorado-maapähkinänsydämiä liian hometoksiinipitoisuuden takia.

title: Eldorado (täsmennyssivu)

text: Eldorado tai El Dorado voi tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Cadillac Eldorado

text: Cadillac lanseerasi Eldoradon mallistonsa huipulle ja esitteli sen mallivuodelle 1953. Eldoradon tarkoitus oli erottua kaikista muista autoista kaikkinaisella loistokkuudellaan ja suurilla tehoillaan. Eldoradoa oli kuitenkin saatavana ainoastaan 2-ovisena convertiblenä ja lisäksi se ylihinnoiteltiin lähes puolet kalliimmaksi kuin muut Cadillacit. Eldoradon kysyntä ei vastannut odotuksia ja vuoden 1953 mallia valmistettiin vain 532 kappaletta.

title: Eldorado

text: Tarinat El Doradosta, kullatusta miehestä, ja hänen kullatusta kaupungistaan, Manoasta, yhdistyivät taruksi Eldoradosta, kultaisesta kaupungista. Etsintöjen jatkuessa tarinat muuttuivat myös yksityiskohtaisemmiksi: sanottiin, että eldoradolaisten keittoastiat ja lestitkin olivat kultaa. Kerrottiin myös Meksikon omasta Eldoradosta, johon kuului seitsemän kultaista kaupunkia.[2]

title: Eldorado

text: Werner Herzog ohjasi 1972 elokuvan Aguirre – jumalan viha, joka kuvaa konkistadoreja, kullanhimoa ja hulluutta.[5] Carlos Sauran elokuva El Dorado (1988) kertoo espanjalaisten retkikunnasta, joka etsii Eldoradoa Perusta vuonna 1560.[6]

title: Cadillac Eldorado

text: Vuosi 1976 merkitsi Eldoradolle ja koko Cadillacille erään aikakauden vääjäämätöntä loppua, sillä tuona vuonna Cadillac poisti viimeisenä amerikkalaisena autonvalmistajana kangaskaton autoistaan. Viimeisen kahdensadan valmistetun avo-Eldoradon ostamista jonotettiin, ja niistä pyydettiin jopa 20 000 dollaria, joka merkitsi kaksinkertaista listahintaa.

title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Eldoradon viimeinen valtias on Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä ankkasarjakuva vuodelta 1996, jossa Roope, Aku ja pojat etsivät Eldoradon kadonnutta kultakaupunkia Kulta-Into Pii kannoillaan.

title: Eldorado

text: Guyanan ja Trinidadin kuvernööri Antonio de Berrío saapui hallintoalueelleen vuonna 1580 ja pyrki löytämään Eldoradon. Hänen vaimonsa setä Gonzalo Jiménez de Quesada oli ryöstänyt alueen intiaaneja, perustanut smaragdikaivoksen ja etsinyt Eldoradon kultaista kaupunkia. Quesada testamenttasi omaisuutensa veljentyttärelleen ja siten Berríon haltuun. Testamentti myös velvoitti Berríon jatkamaan Eldoradon etsimistä. Berrío oletti, että Eldorado sijaitsi Guyanan vuorten takana. Berríon oletusta vahvisti tarinat Juan Martínezista.[2]

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Eldorado on Tuko Logisticsin kehittämä ja ylläpitämä niin sanottu kaupan oma merkki. Eldorado-tuotteita myyvät muun muassa Stockmann, Tarmo ja M-ketju, aiemmin myös Spar, Wihurin Ruokavarasto, Sesto ja Etujätti sekä Suomen Lähikaupan Siwa, Valintatalo ja Euromarket.

title: Eldorado Business Tower

text: Eldorado Business Tower on vuonna 2007 valmistunut pilvenpiirtäjä São Paulossa Brasiliassa. 36-kerroksinen pilvenpiirtäjä on 141 metriä korkea.

title: Cadillac Eldorado

text: Kaksi seuraavaa vuotta kasvattivat Eldoradon menestystä ja sen hinnat lähtivät uuteen nousuun. Mallistoon tuli convertiblen lisäksi hardtop-korimalli, joka sai nimekseen Eldorado Seville. Vuosina 1967–1958 Cadillac kokeili Eldorado Brouhgham -malleissaan ilmajousitusta, mutta amerikkalaiset pitivät enemmän tutuista ja turvallisista ratkaisuista, eivätkä suostuneet maksamaan kovaa lisähintaa Broughamien teknisistä kokeiluista.

title: Eldorado

text: Vuonna 1684 viisi ranskalaista merirosvolaivakuntaa etsi Eldoradoa.[2] Vuonna 1922 brittiläinen Percy Fawcett lähti poikansa kanssa etsimään Eldoradoa Brasilian Mato Grossolta. Heistä kuultiin viimeisen kerran vuonna 1925. Neljännesvuosisata myöhemmin kalapos-intiaanit tunnustivat brasilialaiselle retkikunnalle, että he olivat tappaneet Fawcettin ja haudanneet hänet Kuluene- ja Tanuriojokien välissä sijaitsevan järven lähistölle. Todistaakseen, että Fawcett oli tosiaan kuollut, retkikunnan johtaja Orlando Villas Bôas toi mukanaan hänen pääkallonsa.[1]

title: Cadillac Eldorado

text: Seuraavana vuonna Cadillac alensi tuntuvasti Eldoradon hintoja (vuosimalli 1953 maksoi 7750 dollaria, 1954 puolestaan 5738 $. Maltillisempi hinnoittelu lisäsi myyntiä ja vuoden 1954 aikana Eldoradosta tuli filmitähtien ja poliitikkojen auto Marilyn Monroesta Dwight Eisenhoweriin. Vuoden myynti oli 2150 kappaletta.

title: Eldorado at Santa Fe

text: Eldorado at Santa Fe on yhdysvaltalainen paikkakunta Santa Fen piirikunnassa New Mexicon osavaltiossa.

title: Cadillac Eldorado

text: Cadillac Eldorado on yhdysvaltalaisen Cadillacin valmistama luksusauto, jota valmistettiin vuodesta 1953 vuoteen 2002 kahdeksassa sukupolvessa.

title: Eldorado (tavaramerkki)

text: Eldorado-päivittäistavarasarjaan kuuluu tuotteita miltei kaikista elintarvikeryhmistä, mukaan lukien tuoreet kasvikset, hedelmät, marjat ja leivontatuotteet, sekä kosmetiikkatuotteita, siivous- ja ruoanlaittovälineitä ja -tarvikkeita sekä kattaustarvikkeita.


query: Mitkä ovat Kyproksen tasavallan viralliset kielet?

title: Kyproksen tasavalta

text: Koko Kyproksen väestö voidaan karkeasti jakaa kielellisesti ja uskonnollisesti kreikkaa puhuviin ortodokseihin ja turkkia puhuviin muslimeihin. Kyproksen tasavallan hallinnoiman alueen väestöstä noin 98,8% on etnisiä kreikkalaisia, ja kreikkaa puhuu ensimmäisenä kielenään noin väestöstä.[1] Kreikkalaisella puolella on lisäksi tuhatkunta arabiaa puhuvaa, kreikkalaisiksi identifioituvaa maroniittia, jotka vuoteen 1974 asti asuivat yhdessä ainoassa kylässä. Kyproksen arabia on yksinomaan puhuttu kieli; se on läheisintä sukua syyrialais-palestiinalaisille sedentaarimurteille. Lisäksi Kyproksella asuu joitakin tuhansia armeniankielisiä.[15] Muita yleisiä kieliä väestössä ovat englanti, romania, venäjä ja bulgaria.[1]

title: Kypros

text: Kypros on jaettu hallinnollisesti kuuteen alueeseen ("eparchía"), joista kaksi sijaitsee kokonaan Kyproksen tasavallan puolella, kolme osittain sen ja osittain Pohjois-Kyproksen puolella, ja yksi kokonaan Pohjois-Kyproksen puolella. Alueet on jaettu kuntiin ("dímos") ja yhdyskuntiin ("koinótita"). Pohjois-Kyproksella on oma aluehallintonsa, joka ei noudata täysin tätä Kyproksen tasavallan jakoa. Kyproksenkreikkalaisilla on oma pakolaishallintonsa myös Pohjois-Kyproksen puolelle jääneille alueille ja kunnille.

title: Kyrenian alue

text: Kyrenian alue on "de jure" osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" kokonaisuudessaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyrenian alue on Kyproksen alueista pienin ja ainoa kokonaan turkkilaismiehityksen alla oleva alue. Pohjois-Kyproksen hallinnossa se muodostaa Girnen alueen, jonka väkiluku on (2011). Myös Kyproksen tasavallalla on aluehallintonsa Kyrenian alueesta, ja se toimii pakolaishallintona Etelä-Kyproksen puolella.

title: Kyproksen tasavallan lippu

text: Kyproksen tasavallan lippu on Kyproksen symboli vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin 16. elokuuta 1960.

title: Kyproksen tasavallan vaakuna

text: Kyproksen tasavallan vaakuna on kreikkalaisenemmistöisen Kyproksen tasavallan tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Vaakunassa on kuvattu valkoinen kesykyyhky, joka pitää nokassaan rauhan symbolia, oliivinoksaa. Vuosiluku 1960 viittaa itsenäistymisvuoteen Britanniasta. Vaakunan ensimmäinen versio toimi esikuvana suunniteltaessa Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan vaakunaa.

title: Luettelo Kyproksen kunnista

text: Kyproksen tasavallan tunnustamat kunnat on perustettu Kyprokselle ennen saaren jakaantumista vuonna 1974 tai Kyproksen tasavallan hallinnassa olevalle alueelle tämän jälkeen. Kaikki nämä kunnat ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kuntia, mutta osa niistä sijaitsee "de facto" Pohjois-Kyproksen alueella. Pohjois-Kyproksen hallinnassa olevien kuntien väkilukua ei ole laskettu mukaan Kyproksen tasavallan väestötilastoihin, vaikka ne kuuluvat virallisesti tasavaltaan.

title: Karpasía

text: Karpasían pinta-ala on noin . Se on suhteellisen harvaan asuttua aluetta. Niemimaa kuuluu virallisesti Kyproksen tasavallan Famagustan alueeseen. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja kuuluu sen aluehallinnossa İskelen alueeseen. Niemimaalla on 39 kylää, joista suurimmat ovat Rizokárpaso (Dipkarpaz) ja Tríkomo (İskele).

title: Acherítou

text: Acherítou (, ) on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Gazimağusan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Kylän väkiluku Pohjois-Kyproksen tilastoissa on 911 ja Kyproksen tasavallan tilastoissa (2011).

title: Kreikan kieli

text: Kreikkaa puhutaan nykyisin pääosin Kreikassa ja Kyproksella sekä jonkin verran muun muassa Albaniassa, Italiassa ja Turkissa sekä kreikkalaisissa maahanmuuttajayhteisöissä Yhdysvalloissa, Australiassa ja muissa maissa. Kreikan kieli on Kreikan ja Kyproksen tasavallan virallinen kieli ja myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Kreikan puhujia on maailmassa noin .[2]

title: Rizokárpaso

text:
Rizokárpaso (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa İskelen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen Dipkarpaz muodostaa Dipkarpazin kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Rizokárpason kylän väkiluku (2011).
Rizokárpason kylä sijaitsee Kyproksen koilliosan pitkällä Karpasían niemimaalla noin 20 kilometriä sen kärjestä. Antiikin aikana kylän lähellä sijaitsi Karpasian kaupunki.

title: Gerólakkos

text: Gerólakkos (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Alayköy muodostaa Alayköyn kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Gerólakkoksen kylän väkiluku (2011).

title: Kyproksen alueet

text: Kyproksen alueet () muodostavat korkeimman tason hallinnollisen jaon Kyproksen saarella. Koko Kypros on jaettu kuuteen alueeseen, jotka on nimetty pääkaupunkinsa mukaan. Aluejako on alun perin koskenut koko saarta eli sekä Kyproksen tasavallan että Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnoimia osia. Nykyisin Pohjois-Kyproksen aluejako kuitenkin poikkeaa alkuperäisestä jaosta joiltakin osin.

title: Nykykreikka

text: Nykyisin kreikan puhujia on maailmassa noin . Kieltä puhuu Kreikassa noin 10,7 miljoonaa ihmistä ja Kyproksella noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Sekä Kreikassa että Kyproksen tasavallassa kreikka on virallinen kieli. Lisäksi kreikkaa puhutaan jonkin verran muun muassa Albaniassa (noin ihmistä), Italiassa ja Turkissa sekä kreikkalaisissa maahanmuuttajayhteisöissä (nk. kreikkalaisten diaspora) Yhdysvalloissa, Australiassa ja muissa maissa. Kreikka on myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.

title: Kyproksen miehitys

text: Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan itsenäisyyden on tunnustanut ainoastaan Turkki. Vuonna 2008 Dimítris Christófias voitti Kyproksen tasavallan vaalit. Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan johtaja Mehmet Ali Talat otti heti presidentinvaalin jälkeen yhteyttä Christófiakseen ja esitti tapaamista. Tämän jälkeen monia rajanylityspaikkoja on avattu saaren eri kohtiin. Toiveita saaren yhdistämisestä on vireillä.

title: Vrysoúles

text: Vrysoúles (, myös "Vrysoúlles", Βρυσούλλες) on kylä Famagustan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Se kuuluu Acherítoun kyläyhdyskuntaan ja sijaitsee noin 10 kilometriä Paralímnista luoteeseen. Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan erottava demarkaatiolinja kulkee Vrysoúlesin pohjoispuolelta. Vrysoúles sijaitsee noin 1,5 kilometrin päässä Ison-Britannian Ágios Nikólaoksen (Ayios Nikolaos) sotilastukikohdasta, joka on osa Dekéleian (Dhekelia) tukikohtaa.

title: Kyproksen tasavalta

text: Kyproksen tasavallan virallinen, koko saaren käsittävä pinta-ala on ja väkiluku arviolta noin (2017). Kyproksen tasavallan hallussa olevan saaren eteläosan pinta-ala on ja väkiluku (2011).[1][2] Kyproksen tasavallan pääkaupunki on Nikosia ja suurin kokonaan tasavallan alueella oleva kaupunki Limassol.[3]

title: Tríkomo

text:
Tríkomo (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa İskelen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen İskele muodostaa İskelen kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama, ja toimii İskelen alueen keskuksena. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Tríkomon kylän väkiluku (2011).
Tríkomon kylä sijaitsee Kyproksen koillisosassa Karpasían niemimaan juuressa, noin 22 kilometriä pohjoiseen Famagustan kaupungista ja noin 50 kilometriä itäkoilliseen Nikosiasta.

title: Kyproksen tasavalta

text: Kyproksen tasavallan viralliseen väkilukuun (arvio heinäkuussa 2017) sisältyvät myös Turkin miehittämän alueen asukkaat. Kyproksen tasavallan viimeisimmän virallisen, vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan tasavallan hallussa olleen alueen väkiluku oli .[2]

title: Akrotíri ja Dekéleia

text:
Akrotíri () ja Dekéleia (, ), virallisesti "Suvereenit tukikohta-alueet Akrotíri ja Dekéleia" (, ) ovat Yhdistyneen kuningaskunnan tukikohtia (SBA, "Sovereign Base Area") Kyproksen saarella. Tukikohtien yhteenlaskettu pinta-ala on noin 253,8 km² eli noin 2,7 % saaren pinta-alasta, ja väkiluku noin . Akrotírin alueen pinta-ala on 123 km² ja Dekéleian pinta-ala 130,8 km².
Tukikohta-alueet on erotettu sopimuksella Kyproksen tasavallan alueesta. Akrotíri sijaitsee Akrotírin niemimaalla saaren eteläosassa Limassolin kaupungin lähellä ja Dekéleia kaakossa Lárnakan lähellä. Akrotírissa toimii Britannian kuninkaallisten ilmavoimien lentotukikohta. Molemmilla alueilla on sotilastukikohtien lisäksi myös asunto- ja maanviljelyalueita; Akrotírin alueella sijaitsee muun muassa Akrotírin kylä. Akrotíri on kokonaan Kyproksen tasavallan hallitseman alueen ympäröimä ja sillä on rajaa sen kanssa 48 kilometriä, mutta Dekéleialla on rajaa myös YK:n valvomalle vyöhykkeelle ja turkkilaisten itsenäiseksi julistaman pohjoisosan eli Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan kanssa, yhteensä 108 kilometriä.

title: Luettelo Kyproksen kunnista

text: Tämä on luettelo Kyproksen kunnista (, ). Vain osa kunnista on Kyproksen tasavallan tunnustamia ja niistäkin vain osa sen hallinnassa. Osa kunnista on puolestaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa, ja niistä osa vain sen omaa hallintoaan varten perustamia.

title: Luettelo Kyproksen kaupungeista

text: Kaikki Kyproksen kaupungit ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kaupunkeja, mutta osa kaupungeista on Turkin miehittämiä ja "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa.

title: Limassol

text: Limassol on Kyproksen toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Nikosian jälkeen. Kyproksen tasavallan alueella olevista kaupungeista se on suurin, jos Pohjois-Kyproksen puolella olevaa aluetta ei lasketa mukaan Nikosian väkilukuun. Limassol on Kyproksen suurimpia ja Kyproksen tasavallan suurin satamakaupunki.

title: Léfka

text:
Léfka (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefken alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Lefke muodostaa Lefken kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama, ja toimii Lefken alueen keskuksena. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Léfkan kylän väkiluku (2011).
Léfka sijaitsee Kyproksen luoteisosassa lähellä Mórfounlahden rantaa ja Kyproksen jakavaa vihreää linjaa.

text: Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan vaakuna on suunniteltu esikuvanaan Kyproksen tasavallan vaakuna, mutta muun muassa vuosiluku 1960 korvattiin vuosiluvulla 1983, jolloin Pohjois-Kyproksen alueen oma hallinto perustettiin. Vaakunan yläosassa on lisäksi tähti ja kuunsirppi viitaten turkkilaisuuteen.

title: Kyproksenkreikkalaiset

text: Kyproksen jaon myötä kyproksenkreikkalaiset muodostavat tällä hetkellä Kyproksen tasavallan ja edustavat kansainvälisissä yhteyksissä koko saarta. Kyproksen turkkilaiset asuttavat saaren pohjoisosaa muodostaen Turkin suojeluksessa olevan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan.

title: Ágios Epíktitos

text:
Ágios Epíktitos (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Turkkilainen Çatalköy muodostaa Çatalköyn kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Ágios Epíktitoksen kylän väkiluku (2011).
Ágios Epíktitoksen kylä sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla noin 11 kilometriä itään Kyrenian kaupungista.

title: Vatilí

text: Vatilí (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Gazimağusan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen Vadili muodostaa Vadilin kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Vatilín kylän väkiluku (2011).

title: Anthoúpoli (Nikosia)

text: Anthoúpoli (, , virallisesti Συνοικισμός Ανθούπολης, "Synoikismós Anthoúpolis") on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).

title: Ágios Sérgios

text: Ágios Sérgios (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Gazimağusan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen Yeni Boğaziçi muodostaa Yeni Boğaziçin kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Ágios Sérgioksen kylän väkiluku (2011).

title: Kióneli

text: Kióneli (, ) on kaupunki Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Gönyeli muodostaa Gönyelin kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kiónelin kaupungin väkiluku (2011).


query: Onko massa sama asia kuin painovoima?

title: Paino

text: Kappaleen paino on suoraan verrannollinen sen massaan, ja se on samalla kappaleella likipitäen yhtä suuri kaikkialla Maan pinnalla. Tämän vuoksi arkielämässä massan ja painon välillä ei aina tehdä eroa, vaan usein kappaleen painosta puhuttaessa tarkoitetaan sen massaa[3]. Fysikaalisesti massa ja paino ovat kuitenkin kaksi eri käsitettä. Kappaleen massa on riippumaton sen sijainnista ja sen voidaan katsoa kuvaavan aineen määrää kappaleessa, paino kuvaa gravitaation kappaleeseen aiheuttamaa voimaa.

title: Massa

text: Newtonin gravitaatiolain mukaisesti kappaleet vaikuttavat toisiinsa gravitaatiovoimalla, joka on suoraan verrannollinen keskenään vaikuttavien kappaleiden massojen tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliöön.. Tässä mielessä massa sanotaan "painavaksi massaksi". Samassa paikassa, esimerkiksi tietyllä paikalla maan pinnalla, kappaleen paino ja (painava) massa ovat suoraan toisiinsa verrannollisia. Kappaleen painava massa on kuitenkin sen paikasta riippumaton, kun taas sen paino muuttuu, jos se viedään paikkaan, jossa painovoima on eri suuruinen, esimerkiksi toiselle taivaankappaleelle. Arkikielessä käsitteitä massa ja paino käytetään usein synonyymeinä. Arkielämässä tästä sekaannuksesta ei yleensä ole sanottavasti haittaa, mutta esimerkiksi fysiikassa, tähtitieteessä ja avaruustekniikassa ero massa- ja paino-käsitteiden välillä on oleellisen tärkeä.

title: Pintagravitaatio

text:
Nämä verrannollisuudet voidaan ilmaista kaavalla formula_1, missä "g" on planeetan pintagravitaatio, "G" gravitaatiovakio, "m" sen massa ja "r" sen säde. Jos kiihtyvyyden yksikkönä käytetään painovoiman kiihtyvyyttä Maan pinnalla (9,81 m/s²), massan yksikkönä Maan massaa (5,976·10kg) ja pituusyksikkönä Maan sädettä (6371 km), saadaan kaava muotoon formula_2. Esimerkiksi Marsin massa on 6.4185·10 kg = 0,107 Maan massaa ja säde 3390 km = 0,532 Maan sädettä. Niinpä Marsin pintagravitaatio on likimäärin
kertaa Maan pintagravitaatio.

title: Painovoima (sarjakuvahahmo)

text: Painovoima omaa ikäisensä, aktiivisesti harjoittelevan miehen fyysiset voimat. Hän kykenee kuitenkin lisäämään fyysistä voimaansa. Painovoima kykenee myös manipuloimaan esineiden tiheyttä ja tämän kautta luomaan itselleen yli-inhimilliset fyysiset voimat. Painovoiman todellinen kyky onkin juuri hänen taitonsa manipuloida painovoimaa.

title: Neutriino

text: SNO:n tulokset osoittivat että neutriinoilla on massa, joka muodostaa lukumäärän huomioon ottaen merkittävän osuuden maailmankaikkeuden massasta. Jo tätä ennen neutriinojen kriittiseksi massaksi oli arvioitu 50 elektronivolttia, sillä tätä suuremmilla massoilla maailmankaikkeus olisi jo romahtanut kasaan painovoimansa vaikutuksesta. Kosmologisten havaintojen ja laboratoriomittausten avulla massa-arvio on tarkentunut muutaman elektronivoltin tai sen murto-osan tienoille. Vuonna 2012 käynnistyvä KATRIN-testilaitteisto pyrkii selvittämään neutriinon massan tehden mittauksia väliltä 0,2–2 elektronivolttia.

title: Ratkaisemattomat tähtitieteen ongelmat

text:
Alkeishiukkasten massa
Suhteellisuusteorian ekvivalenssiperiaatteen mukaan kaikkien alkeishiukkasten inertian ja painovoiman suhde on sama. Ei kuitenkaan ole olemassa kokeellisia todisteita. Emme siis voi tietää makroskooppisen pienen antimateriakappaleen massaa.

title: Painopiste

text:
Kappaleen eri osiin kohdistuvat painovoiman vetovoimat aiheuttavat samansuuruisen momentin referenssipisteen suhteen kuin painopisteeseen vaikuttava koko kappaleen paino. Asettamalla referenssipiste origoon, merkitsemällä kappaleen painopistettä formula_1 ja kappaleen muiden osien pisteitä formula_2 sekä kappaleen painovoimaa formula_3 ja muiden osien painoja formula_4, voidaan momenttien avulla laskea koordinaatit
Jos painovoima on suoraan verrannollinen massaan eri kohdissa, voidaan supistaa putoamiskiihtyvyydet pois ja saadaan painopisteen koordinaateiksi samat koordinaatit kuin massakeskipisteelläkin
Yleisempi määritelmä painopisteelle saadaan integroimalla massajakaumaa

title: Vaaka

text: Painovoima ei kuitenkaan ole tarkalleen yhtä suuri edes kaikkialla maan pinnalla, vielä vähemmän muilla taivaankappaleilla. Tasapainovaaka kuitenkin antaa kappaleen massalle kaikkialla saman arvon, sillä myös punnusten paino vaihtelee sijainnin mukaan samassa suhteessa. Sitä vastoin jousivaa’an antama tulos riippuu painovoiman paikallisista vaihteluista. Tällä perusteella voidaan sanoa, että tasapainovaaka mittaa massaa, jousivaaka painoa.

title: Neutronitähti

text: Neutronitähti on painovoiman vaikutuksesta kokoon luhistunut tähti, joka koostuu pääasiassa neutroneista. Neutronitähtien läpimitta on yleensä muutamien kymmenien kilometrien luokkaa ja massan alaraja 1,4 Auringon massaa. Mikäli massa on tätä pienempi, tähdestä tulee valkoinen kääpiö. Massan ylärajaa ei tiedetä kovin tarkkaan, mutta sen uskotaan olevan korkeintaan 2–3 Auringon massaa. Tätä suurempimassainen tähti luhistuisi mustaksi aukoksi tai teoreettiseksi kvarkkitähdeksi.

title: Painopiste

text: Painovoima vaikuttaa kappaleeseen kuin sen koko massa olisi keskittynyt sen painopisteeseen. Siksi sitä kutsutaan myös massakeskipisteeksi. Massakeskipiste on kuitenkin eri asia kuin painopiste, sillä niiden paikat eroavat, jos painovoimakenttä ei ole homogeeninen. Massakeskipiste on kappaleen sisäinen ominaisuus, joka riippuu vain atomien painoista ja sijainneista eli massajakaumasta. Painovoima riippuu massajakauman lisäksi ulkopuolisen gravitaatiokentän rakenteesta.

title: Kaasukehän pako

text: Lämmöstä johtuvassa paossa on otettava huomioon pakenevan partikkelin massa. Raskaammalla partikkelilla on piempi nopeus, kun kevyemmällä partikkelilla lämpötilan ollessa sama. Tästä johtuu, että vetymolekyyli karkaa kaasukehästä happea helpommin. Planeetan massalla on myös väliä: Suurempi massa antaa suuremman painovoiman, joka johtaa suurempaan pakonopeuteen. Sen takia Jupiterin kaltaisilla jättiläisplaneetoilla on heliumia ja vetyä kaasukehässään toisin kuin maan kaltaisilla planeetoilla. Oman osansa tuo myös kappaleen etäisyys tähdestään. Lämpö lisää partikkelin värähtelynopeutta kaasukehässä. Maapalloa pienemmällä Titanilla on Maata paksumpi kaasukehä johtuen sen valtavasta etäisyydestä Aurinkoon.

title: Kepler-452b

text:
Kepler-452b:n pinta voi olla Maan tyyppinen, tai kokonaan veden peitossa, tai kaasua.
Planeetan säde on noin 1,6 Maan sädettä ja massa noin 5 Maan massaa. Niinpä painovoima planeetan pinnalla on keskimäärin 1,9 g (Maan painovoimaa), virherajat huomioon ottaen 1 g - 3,6 g.

title: Painovoima

text: Tätä ennen oli pitkään fysiikan suuria mysteerejä, miksi massan hitaus on yhteydessä painovoimaan vieläpä aivan suorassa suhteessa.

title: Paino

text: Muuttumattoman kappaleen massa on vakio riippumatta siitä, missä se sijaitsee, Maan pinnalla tai missä tahansa avaruudessa (olettaen, että kappale ei liiku suhteessa tarkkailijaan − katso tarkemmin suhteellisuusteoria). Sen paino sen sijaan vaihtelee, jonkin verran jo eri puolilla maapalloakin. Jos kappale siirretään päiväntasaajalta pohjoisnavalle, sen paino kasvaa noin 0,5% Maan gravitaatiokentän erojen ja Maan pyörimisliikkeestä aiheutuvien erojen vuoksi. Saman kappaleen paino eri puolilla maapallon pintaa vaihtelee jonkin verran myös Maan sisäosien paikallisten tiheysvaihtelujen myötä sekä sen mukaan, millä korkeudella maanpinta on (mitä korkeammalla, sitä vähäisempi painovoima). Jos kappale viedään esimerkiksi Kuuhun tai vieraalle planeetalle, sen massa on yhä sama kuin Maassakin, mutta sen paino on kyseisen taivaankappaleen massasta ja läpimitasta riippuen hyvinkin eri suuri, esimerkiksi Kuussa vain noin kuudesosa siitä, mikä se on Maassa, johtuen Kuun noin kuusi kertaa heikommasta painovoimasta.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmin yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti suhteellisuuden ei-inertiaalisiin viitekehyksiin. Tämän mahdollisti ekvivalenssiperiaatteen olettaminen. Sen mukaan gravitaation aiheuttama voima ja kiihtyvyyden seurauksena tunnetut hitausvoimat ovat periaatteessa sama asia. Einsteinin esittämän ajatuskokeen (”Einsteinin hissi” tai avaruusalus) mukaan suljetussa tilassa oleva havaitsija, joka ei näe tämän tilan ulkopuolelle, ei voi millään keinolla ratkaista, onko tämä kiihtyvässä liikkeessä vai vaikuttaako siellä jonkin ulkopuolella olevan kappaleen aiheuttama gravitaatiovoima. Tämä johti johtopäätökseen, jonka mukaan olion massa kaareuttaa sen ympärillä olevan aika-avaruuden, niin kuin Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat.

title: Half-Life-universumin paikat

text: Jos Xenin painovoimaa verrataan Maan painovoimaan, Xenissä on huomattavasti vähemmän painovoimaa kuin maassa. Joka tapauksessa, Xenin ollessa muodostunut leijuvista asteroidesta, on yllättävää, että siellä on painovoimaa ja hengitettävää ilmaa ollenkaan. Toinen huomattava asia on, että painovoima vetää aina alaspäin, eikä toista asteroidia kohti, joten tosiasiassa asteroidista hypättäessä pitäisi pudota alla olevaan tyhjyyteen. Jos onkin, että asteroidit ovat suuremmasta ja näkemättömästä planeetasta irronneita kimpaleita, nämä epätavalliset fysiikat ehdottavat vahvasti, että Xen sisältää rinnakkaisen universumin johon tunnetut fysiikat eivät täysin sovellu. Tämä myös vihjaa, miksi Xeniä kutsutaan myös nimellä border world - rinnakkaismaailma.

title: Tekninen mittajärjestelmä

text: Tekninen mittajärjestelmä oli useilla teknisillä aloilla 1800-luvulta 1970-luvulle saakka käytössä ollut, metrijärjestelmään pohjautuva mittajärjestelmä. Se erosi sekä nykyisestä SI-järjestelmästä että fysiikassa samaan aikaan käytetystä cgs-järjestelmästä oleellisimmin siten, että siinä kilogrammaa ei käsitetty massan vaan voiman yksiköksi. Metrin ja sekunnin ohella järjestelmän kolmantena perusyksikkönä olikin "kilogramman voima" (1 kgf), jolle sekaannuksen välttämiseksi annettiin vuonna 1948 myös nimi kilopondi (1 kp). Sillä tarkoitettiin voimaa, jolla Maa vetää puoleensa yhden kilogramman massaa siellä, missä painovoiman kiihtyvyydellä on sen ns. normaaliarvo, 9,806 65 m/s. Tämä vastaa painovoimaa merenpinnan tasolla 45. leveysasteella.

title: Jeansin massa

text:
Jeansin massaa M suurempi kaasupilvi kutistuu kokoon oman painovoimansa ansiosta.
Kaasupilvessä kaasun lämmöstä johtuva paine, magneettikentät jne pyrkivät hajottamaan pilveä.
Painovoima pyrkii kutistamaan pilveä. Kun
painovoima on hajottavia voimia suurempi, kaasupilvi kutistuu kasaan. Jeansin massaa vastaa myös Jeansin pituus tietyn massaiselle kaasupilvelle, sekä Janensin tiheys tietyn kokoiselle kaasupilvelle.

title: Kaasukehän pako

text: Ei-lämmöstä johtuvat pakoprosessit riippuvat karkaavan partikkelin massasta, pakopaikan massan aiheuttamasta painovoimasta, kaasukehän koostumuksesta ja etäisyydestä tähteen. Marsin kaasukehä karkaa eri syistä kuin Venuksen. Marsin ohuessa kaasukehässä yläilmakehän ionisoituminen ei riitä estämään aurinkotuulen vaikutusta sen ollessa voimakkaimmillaan. Aurinkotuulen vaikutus onkin vahvin juuri kappaleilla, joiden massa ja sitä myötä painovoima eivät ole kovin suuria.

title: Kilogramma

text: Arkikielessä voidaan käyttää ilmaisua "esineen paino" vaikka tarkoitetaan "esineen massaa". Sanat "massa" ja "paino" ovat käytössä tieteellisissä teksteissä kahden eri käsitteen niminä. Paino tarkoittaa massan aiheuttamaa painon tunnetta esimerkiksi kädellä, kun maan painovoima vetää esinettä alaspäin. Painon yksikkönä on "newton", kun massan yksikkönä on kilogramma. Arkikielessä näitä nimityksiä käytetään sekaisin ja se, kumpaa milloinkin tarkoitetaan, selviää vasta asiayhteydestä.

title: Painovoima

text: Putoamiskiihtyvyys ilmoittaa massiivista keskuskappaletta kohden putoavan kappaleen kiihtyvyyden. Puhutaan ”painovoiman kiihtyvyydestä g”. Eri taivaankappaleille on erilaisia g:n arvoja, koska kappaleiden massat ja säteet poikkeavat suuresti toisistaan.

title: Massa

text: Kappaleen massaa voidaan mitata erilaisilla vaaoilla - sanotaan että kappale punnitaan. Vaa'at perustuvat kappaleen massan ja painon verrannollisuuteen. Kappaleen paino (mutta ei massa) tosin riippuu myös sen sijainnista, sillä painovoima ei ole kaikkialla aivan yhtä suuri. Kuitenkin tasapainovaaka antaa kappaleen massalle kaikkialla saman arvon, sillä paikasta toiseen siirrettäessä myös toiseen vaakakuppiin sijoitettavien punnusten paino muuttuu samassa suhteessa. Sitä vastoin jousivaa'alla punnittaessa tulos riippuu painovoiman paikallisesta suuruudesta. Tällä perusteella voidaan sanoa, että tasapainovaaka mittaa massaa (painavaa massaa), jousivaaka painoa. Ilman painovoimaa massaa voi mitata kiihdyttämällä sitä tunnetulla voimalla.

title: Jousivakio

text: Jousivakion mittaaminen ja laskeminen onnistuu melko helposti, kun jousen aiheuttama voima tunnetaan. Esimerkiksi kun kappale asetetaan roikkumaan jousesta, uudessa tasapainoasemassa jousen aiheuttama voima on sama kuin painovoima, ts. F = mg, jossa m on kappaleen tunnettu massa ja g on painovoiman aiheuttama kiihtyvyys. Tämän ja yhtälön F = -kx avulla saadaan yhtälö mg = -kx. x eli jousen venymä tulee mitata. Näin jousivakio on k = -mg/x. Tämä testi olettaa itse jousen olevan täysin painoton, joten se soveltuu tilanteeseen, jossa kappaleen massa on suuri jousen massaan nähden.

title: Konsentraatio

text: Aineen massaprosenttisuus seoksessa tarkoittaa aineen massan osuutta koko seoksen massasta. Massaprosenttiosuus lasketaan jakamalla tutkitun aineen massa koko systeemin massalla. Painoprosentti ei ole kuitenkaan sama asia kuin massaprosentti.

title: Painovoima

text: Vakion G määrittämistä hankaloittaa se, että kappaleet, jotka aiheuttavat merkittävää painovoimaa, ovat tavallisesti planeetan kokoisia ja niiden massat eivät ole tarkasti tiedossa. Lordi Henry Cavendish onnistui ensimmäisenä mittaamaan tämän vakion arvon erittäin herkän torsiovaa'an avulla.[3][4]

title: Supermaapallo

text:
2,3 Maan massaista kohdetta Kepler-11f pidetään monesti kaasukääpiönä. Pienimassainen kaasukääpiö ei kykene säilyttämään kaasukehäänsä pitkiä ajanjaksoja, jos se ajautuu liian lähelle tähteä, koska kuumassa planeetan kaasukehä karkaa nopeammin pois.
Supermaan massa on 1–10 Maan massaa. Painovoima on alle kolme g. Jos massa on yli 10 Maan massaa, planeetalla on melko varmasti vetyvaippa ja silloin se on luultavimmin Neptunuksen kaltainen jättiläisplaneetta.

title: Valkoinen kääpiö

text: Tyypillisen valkoisen kääpiön massa on noin 0,5–1,0 Auringon massaa ja säde noin 0,01 Auringon sädettä. Sen tiheys on silloin 109kg/m3. Valkean kääpiön sisällä vaikuttaa ns. degeneroituneen eli luhistuneen elektronikaasun paine. Suurissa tiheyksissä atomien elektroniverho painuu kasaan, mikä mahdollistaa aineen pakkautumisen hyvin tiheäksi. Tiedetäänhän, että atomeista suurin osa on tyhjää atomin ydinten ja elektronien välillä. Degeneroituneessa aineessa atomien ytimet ja elektronit ovat pakkautuneet puuroksi. Valkeassa kääpiössä eivät vaikuta ionien paine ja säteilypaine niin kuin normaaleissa tähdissä. Valkoiset kääpiöt eivät tuota energiaa, mutta jos ne tuottavat, silloin niissä tapahtuu räjähdys tai ne räjähtävät. Massan kasvaessa valkoisen kääpiön säde pienenee, niin että degeneroituneen tähden koko on kääntäen verrannollinen massan kuutiojuureen. Suurempi massa puristaa degeneroitunutta aihetta painovoimallaan enemmän kasaan. Valkeiden kääpiöiden spektriviivat ovat leventyneet voimakkaan painovoiman takia ja joskus myös nopean pyörimisen vuoksi. Joissain valkeissa kääpiöissä on miljoonien gaussien suuruisia, hyvin voimakkaita magneettikenttiä.

title: Gliese 581 c

text: Olettaen, että minimimassa on oikea massa, säde voidaan laskea erilaisilla tavoilla. Esimerkiksi, jos Gliese 581 c on kivinen planeetta jolla on suuri rautaydin, se olisi Urdyn ryhmän mukaan noin 50% Maata suurempi. Tällöin painovoima planeetan pinnalla olisi noin 2,24 kertaa voimakkaampi kuin Maan pinnalla. Jos Gliese 581 c onkin vetinen tai jäinen planeetta, sen säde olisi vähemmän kuin 2 kertaa maan säde, vaikka sillä olisikin todella suuri ulkoinen vesikehä. Tämän on laskenut Diana Valencian ryhmä. Tällöin painovoima planeetan pinnalla olisi 1,25 kertaa voimakkaampi kuin Maan pinnalla.

title: Valkoinen kääpiö

text: Valkoinen kääpiö saa alkunsa tähdestä, jonka massa on alle 8 (5–9) Auringon massaa. Ydinreaktioiden päättyessä tähden ytimessä kaasun paine laskee, jolloin painovoima vetää ytimen kasaan ja tiheys nousee. Lopulta tiheys on niin suuri (miljoonia kiloja kuutiometriä kohti), että atomien elektroniverhot valkoisen kääpiön sisäosissa särkyvät eli aine degeneroituu. Tunnettuja valkoisia kääpiöitä ovat muun muassa Sirius B, joka on läpimitaltaan noin 10000km ja Procyon B. Raskaammissa, yli 1,44 Auringon massaisissa tähdissä degeneraatiosta aiheutuva paine ei riitä vastustamaan painovoimaa, vaan ne luhistuvat joko neutronitähdiksi tai mustiksi aukoiksi. 1,44 auringon massaa sanotaan Chandrasekharin massaksi (tai rajaksi). Tämä massa, joka on valkoisen kääpiön massan maksimiraja, vaihtelee tähden kemiallisen koostumuksen mukaan ja voi olla niinkin alhainen kuin 1,2 Auringon massaa. Aurinko tulee muuttumaan valkoiseksi kääpiöksi noin 5–7 miljardin vuoden kuluttua.

title: Painovoima

text: Tässä muodossa laki pätee, jos kappaleiden välinen etäisyys on niiden läpimittaan verrattuna niin suuri, että kappaleita voidaan pitää pistemäisinä. Ellei näin ole laita, kappaleet voidaan ajatella jaettavaksi pieniin osiin, jolloin kummankin kappaleen jokainen osa vaikuttaa toisen kappaleen jokaiseen osaan tämän lain mukaisesti. Tämän vuoksi kappaleiden välinen painovoima on yleensä tarkasti laskettavissa vain integraalilaskennan avulla. Jos kappaleet ovat pallosymmetrisiä, niiden välinen painovoima on yhtä suuri kuin jos kummankin massa olisi kokonaan keskittynyt kappaleen keskipisteeseen.

title: Kalteva taso

text: Kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen kohdistuva painovoima "mg" voidaan jakaa pinnan suuntaiseen ja sitä vastaan kohtisuoraan komponenttiin. Pintaa vastaan kohtisuora komponentti on suuruudeltaan "mg" cos α, missä m on kappaleen massa, g painovoiman kiihtyvyys ja α pinnan kaltevuuskulma. Tämän komponentin vaikutuksen kuitenkin kumoaa pinnan antama tukivoima, minkä vuoksi painovoimasta jää vaikuttamaan vain sen pinnan suuntainen komponentti, suuruudeltaan "mg" sin α.


query: Mikä on Hanty-Mansijskin asukasluku?

title: Hanty-Mansijsk

text: Aluehallinnossa piirikunnan pääkaupunki muodostaa oman Hanty-Mansijskin kaupunkipiirin, mutta kaupunki toimii myös ympäröivän Hanty-Mansijskin piirin hallintokeskuksena. Kaupunki on kasvanut nopeasti 2000-luvulla. Vuonna 2002 siellä oli noin 53000 asukasta.[6] Vuoden 2010 väestönlaskenta antoi kaupungin asukasluvuksi jo 80151 asukasta. Ympäröivässä Hanty-Mansijskin piirissä asui tuolloin 19 362 henkeä.[7]

title: Hanty-Mansijsk

text: Kaupunki sijaitsee Obin mahtavan Irtyš-haaran suulla. Joet toimivat yhä tärkeänä liikenneväylänä piirikunnassa. Kaupungissa on keskeinen matkustajasatama ja useita tavaraliikenteen laitureita. Kaupunkiin johtaa maantie Tobolskista Pyt-Jahin kautta. Rautatieyhteyttä ei ole; lähin rautatieasema on idässä Pyt-Jahissa noin 250 kilometrin päässä.[13] Vuonna 2004 Hanty-Mansijskin kohdalle valmistui Irtyšin ylittävä 1315,9 metriä pitkä silta.[14] Kaupungista on tieyhteys myös Njaganiin lännessä, mistä voi jatkaa maanteitse miljoonakaupunki Jekaterinburgiin. Hanty-Mansijskin lentoasema kuuluu piirikunnan keskeisimpiin lentokenttiin.[13]

title: Hanty-Mansijsk

text: Korkea-asteen opetusta antaa Hanty-Mansijskissa toimiva Jugran valtionyliopisto.[16]

title: Dominik Landertinger

text: Kaudella 2009–2010 Landertinger voitti yhteislähtökilpailun Hanty-Mansijskissa. Lisäksi hän oli toinen pikamatkan kilpailuissa Pokljukassa ja Anterselvassa sekä kolmas Anterselvan takaa-ajokilpailussa. Hän oli myös voittamassa viestiä Hochfilzenissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi, pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön cupeissa viides. Kaudella 2010–2011 hän oli kolmas Ruhpoldingin normaalimatkan kilpailussa. Kaudella 2012–2013 Landertinger oli toinen Östersundin normaalimatkan kilpailussa ja Hanty-Mansijskin yhteislähtökilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas ja normaalimatkan cupissa neljäs. Kaudella 2013–2014 hän sijoittui Oslon yhteislähtökilpailussa toiseksi ja maailmancupin kokonaispisteissä neljänneksi. Yhteislähtöcupissa hän oli toinen ja pikakilpailucupissa viides. Hän oli toinen Pokljukan pikakilpailussa kaudella 2014–2015. Kaudella 2015–2016 hän oli toinen Oslon MM-normaalimatkalla. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi ja normaalimatkan cupissa kolmanneksi.

title: Hanty-Mansijskin piiri

text:
Hanty-Mansijskin piiri () on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan keskiosassa Venäjällä sijaitseva paikallishallinnon ylemmän tason alue.
Kunnallispiirissä asui Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 19 362 henkeä. Piirin hallinnollinen keskus Hanty-Mansijsk (80 151 asukasta vuonna 2010) on myös koko Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupunki. Paikallishallinnossa Hanty-Mansijsk muodostaa ympäröivästä kunnallispiiristä erillisen kaupunkipiirikunnan.

title: Hanty-Mansijskin lentoasema

text: Hanty-Mansijskin lentoasema eli Hanty-Mansijskin kansainvälinen lentoasema (, ) on Länsi-Siperiassa sijaitsevan Venäjän federaation Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan pääkaupungin Hanty-Mansijskin kansainväliseen liikenteeseen hyväksytty lentoasema. Lentoasema sijaitsee maanteitse 5 kilometriä pääkaupungin ydinkeskustan koillispuolella.

title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijskin ilmasto on mantereinen ja sitä kuvaa pitkä, ankara talvi. Tammikuun keskilämpötila on −18 – −23 °C, ja heinäkuun 16–19 celsiusastetta. Sadetta saadaan keskimäärin noin 500 mm vuodessa.[1]

title: Marie Dorin Habert

text: Kaudella 2014–2015 Dorin Habert oli Holmenkollenin pikakilpailussa kolmas ja otti Kontiolahden MM-voitoillaan kaksi ensimmäistä maailmancupin osakilpailuvoittoa. Hanty-Mansijskissa hän oli yhteislähdön kolmas. Kaudella 2015–2016 Dorin Habert oli toinen Östersundin normaalimatkalla. Pokljukassa hän voitti pikakilpailun ja tuli takaa-ajossa toiseksi. Ruhpoldingin ja Canmoren yhteislähtökilpailuissa Dorin Habert oli toinen ja Presque Islen takaa-ajokilpailussa kolmas. Oslon MM-kilpailuissa hän voitti normaalimatkan ja yhteislähdön, oli toinen pikakilpailussa ja kolmas takaa-ajossa. Hanty-Mansijskissa hän sijoittui takaa-ajossa toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli toinen, samoin normaalimatkan, pikakilpailun ja yhteislähdön cupeissa. Takaa-ajocupissa hän sijoittui kolmanneksi.

title: Hanty-Mansijsk

text: VuosiHanty-Mansijskin asukasluku1939[1]75001959[8]206771970[9]248151979[10]282661989[11]344622002[12]539532010[7]80151

title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijskissa käydään ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja, ja siellä on järjestetty lajin MM-kilpailut vuosina 2003 ja 2011.[17]

title: Hanty-Mansijsk

text: Vuonna 2008 hyväksytyn Venäjän rautateiden pitkänajan strategiaohjelman mukaan uusi, sosiaalisesti tärkeänä pidetty rautatieyhteys pyritään aikavälillä 2016–2030 rakentamaan Hanty-Mansijskiin kaakosta, Neftejuganskin piirin Salymin rautatieasemalta lähtien.[15]

title: Hanty-Mansijskin lentoasema

text: Lentoasema on Hanti-Mansian tärkeimpiä, joskin piirikunnan kahden suurimman öljyteollisuuskaupungin lentoasemien matkustajamäärät ovat 2010-luvulla olleet piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijskin lentoasemaa suurempia (Surgutin ja Nižnevartovskin lentoasema). Vuonna 2011 Hanty-Mansijskin lentoaseman kautta kulki kaikkiaan 240 298 lentomatkustajaa.

title: Hanty-Mansijsk

text: {{Country data {{{1}}}

title: Ole Einar Bjørndalen

text: Hanty-Mansijskin MM-kisoista 2010 Bjørndalen voitti sekaviestistä hopeaa. Hanty-Mansijskin MM-kisoista 2011 Bjørndalen voitti kultaa viestistä ja sekaviestistä. Ruhpoldingin MM-kisoista 2012 Bjørndalen voitti kultaa viestistä ja sekaviestistä. Nové Měston MM-kisoista 2013 Bjørndalen voitti kultaa viestissä.

title: Hanty-Mansijsk

text: Merkittävimpiä urheilun suorituspaikkoja Hanty-Mansijskissa ovat 2–3 kilometriä ydinkeskustan eteläpuolella sijaitsevat yleisurheiluareena Jugra-atletiks, ampumahiihtokeskus ja Jugra-jäähalli. Kaupungin jääkiekkojoukkue Jugra pelaa KHL:ssä. Ampumahiihtäjä Svetlana Sleptsova on syntynyt ja varttunut Hanty-Mansijskissa.

title: Hanty-Mansijskin piiri

text: Paikallishallinnon yksityiskohtaisemmalla tasolla Hanty-Mansijskin kunnallispiiri jakautuu 12 maalaiskuntaan (selskoje poselenije). Maalaiskunnat ovat:

title: Mansin kieli

text:
"Mansin kirjaimisto"
Mansiksi julkaistaan äidinkielen oppikirjoja, lastenkirjoja, kansanperinnekokoelmia sekä jonkin verran alkuperäistä kaunokirjallisuutta. Kansainvälisesti tunnetun mansikirjailijan Juvan Šestalovin proosateokset ovat ilmestyneet vain venäjäksi. Kouluissa kieltä opetetaan aineena. Opettajia koulutetaan Hanty-Mansijskin opettajaopistossa ja yliopistossa sekä Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Hanty-Mansijskissa ilmestyy mansinkielinen lehti "Lūimā sēripos" (”Pohjantähti”). Kieltä käytetään jonkin verran myös radiossa ja televisiossa sekä kansanperinneryhmien esiintymisissä.

title: Emil Hegle Svendsen

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Svendsen saavutti kultaa normaalimatkalla ammuttuaan ainoan ohilaukauksensa viimeisellä ampumapaikalla. Viestissä Svendsen hiihti kolmannen osuuden Norjan kultaa voittaneessa joukkueessa. Sprintissä hän sai Vincent Jayn jälkeen hopeaa. Lisäksi hän oli kahdeksas takaa-ajossa ja kolmastoista yhteislähdössä. Saman vuoden sekaviestin MM-kilpailuissa Hanty-Mansijskissa hän hiihti kolmannen osuuden Norjan hopeajoukkueessa. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän voitti yhteislähdön maailmanmestaruuden viiden sekunnin erolla Jevgeni Ustjugoviin ja hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui hopealle takaa-ajossa, neljänneksi normaalimatkalla ja viidenneksi pikakilpailussa.

title: Simone Hauswald

text: Hauswald hiihti Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2003 avausosuuden Saksan viestijoukkueessa, joka saavutti pronssia Venäjän ja Ukrainan jälkeen. Normaalimatkalla hän sijoittui neljänneksi. Seuraavissa MM-kilpailuissa Oberhofissa 2004 hän saavutti jälleen viestistä pronssia ja oli lisäksi yhteislähdössä neljäs. Pyeongchangin MM-kilpailuissa hän saavutti Kati Wilhelmin jälkeen hopeaa sprinttikilpailussa. Sekaviestissä hän hiihti toisen osuuden Saksan pronssijoukkueessa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sai pronssia yhteislähtökilpailussa sekä viestissä. Hän hiihti avausosuuden Saksan voittaessa sekaviestin maailmanmestaruuden Hanty-Mansijskissa 2010.

title: Hanty-Mansijsk

text: {{Country data {{{1}}}

title: Ann Kristin Aafedt Flatland

text: Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa Flatland voitti pronssia viestissä vuonna 2007. Hän oli samojen kisojen pikamatkan viides. Sekaviestissä hän sai hopeaa Hanty-Mansijskissa 2010 ja kultaa Hanty-Mansijskissa 2011. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän sai kultaa naisten viestissä, oli pikamatkalla kahdeksas ja takaa-ajossa seitsemäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli pikakilpailussa kymmenes ja takaa-ajossa kahdeksas. Sotšin olympialaisissa 2014 Flatland oli mukana Norjan naisten pronssia saavuttaneessa viestijoukkueessa. Takaa-ajokilpailussa hän oli yhdeksäs.

title: Hanty-Mansijsk

text: {{Country data {{{1}}}

title: Hanty-Mansijsk

text: Hanty-Mansijsk (, hantiksi Ёмвош, Ёмвоҷ, mansiksi Абга) on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupunki Länsi-Siperian alangolla Venäjällä. Kaupunki sijaitsee Irtyšin varrella 15 kilometriä Irtyšin ja Obin yhtymäkohdasta,[1] noin 2900 kilometriä Moskovasta itään. Hanty-Mansijsk on Venäjän öljyntuotannolle keskeisimmän piirikunnan vauras hallintokeskus. Kaupunkia on rakennettu ja sen asukasluku kasvanut merkittävästi 2000-luvulla. Se pyrkii kehittymään erääksi Länsi-Siperian talous-, kulttuuri- ja urheilukeskuksista.[2]

title: KHL:n laajeneminen

text: Kaudelle 2010–2011 kuusi seuraa haki laajennuspaikkaa: Jugra Hanty-Mansijsk, HK Krylja Sovetov Moskova, Gazovik Tjumen, HK Budivelnik, Lev Poprad ja Vėtra Vilnius. Näistä Jugra ja Budivelnik saivat luvan liittyä KHL:ään. Budivelnik joutui jättämään paikkansa, sillä seuran jäähalli ei valmistunut ajoissa. Budivelnikin paikka annettiin Lev Popradille, joka ei saanut Slovakian jääkiekkoliitolta ajoissa lupaa, joten alkavan kauden ainoa uusi joukkue on Jugra Hanty-Mansijsk. Lada Toljatti jätti sarjan taloudellisten vaikeuksien vuoksi ja HK MVD ja HK Dynamo Moskova yhdistyivät OHK Dynamoksi.

title: Arnd Peiffer

text: Maailmancupissa Peiffer kilpaili ensimmäisen kerran Oberhofissa kaudella 2008–2009: hän oli mukana toiseksi sijoittuneessa Saksan viestijoukkueessa ja sijoittui pikakilpailussa seitsemänneksi. Ensimmäisen voittonsa – ja palkintokorokepaikkansa – hän saavutti myöhemmin samalla kaudella Hanty-Mansijskin pikakilpailussa. Kaudella 2009–2010 hän voitti Antholzissa pikakilpailun ja sijoittui takaa-ajossa toiseksi. Hän oli toinen myös Hanty-Mansijskin yhteislähtökilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs ja yhteislähtöcupissa kolmas.

title: Eija Salonen

text: Salonen kilpaili maailmancupissa 1993–2006. Hanty-Mansijskin MM-normaalimatkan seitsemäs sija kaudella 2002–2003 oli hänen uransa paras maailmancupsijoitus. Lisäksi hän oli kolmastoista Östersundin pikakilpailussa kaudella 1996–1997 sekä kahdeksastoista Breznon pikakilpailussa kaudella 1995–1996 ja Hanty Mansijskin MM-yhteislähdössä 2003. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli parhaimmillaan 42:s kaudella 2002–2003.

title: Jugra Hanty-Mansijsk

text: Jugra Hanty-Mansijsk perustettiin vuonna 2006 Venäjän kolmannelle sarjatasolle Vtoraja Ligaan. Seura voitti ensimmäisellä kaudellaan Vtoraja Ligan mestaruuden ja nousi Pervaja Ligaan kaudeksi 2007–2008, josta se nousi edelleen Vysšaja Ligaan. Seuran uusi jäähalli Arena Jugra valmistui syksyllä 2008. Jugra voitti Vysšaja Ligan mestaruuden kahdesti 2009 ja 2010.[1]

title: A. V. Filipenkon talviurheilukeskus

text: Siellä on järjestetty ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 2003 ja 2011. Lisäksi stadion on isännöinyt ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja 2000-luvulla liki vuosittain. Yleensä Hanty-Mansijsk sai lumivarmuutensa vuoksi toimia maailmancupin finaalien isäntänä maaliskuussa. Vuonna 2016 Tjumenin uusi ampumahiihtokeskus syrjäytti Hanty-Mansijskin Venäjän merkittävimpänä ampumahiihtokeskuksena, ja Hanty-Mansijsk siirrettiin hakemaan IBU-Cupin kilpailuja. Stadionin ensimmäiset IBU-Cupin kilpailut järjestettiin kaudella 2017–2018.

title: Jugra Hanty-Mansijsk

text: Jugra Hanty-Mansijsk () on venäläinen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Hanty-Mansijskista, Hanti-Mansian autonomisesta piirikunnasta Länsi-Siperiasta. Seura siirtyi kaudeksi 2010–2011 KHL:ään. Kauden 2017-2018 päätteeksi seura tiputettiin KHL:stä pois. Tällä hetkellä seurta pelaa VHL-liigassa ja toimii KHL-joukkue Avangard Omskin yhteistyöseurana.

title: Helena Ekholm

text: Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 Ekholm voitti kultaa takaa-ajokilpailusta, johon hän lähti sprinttikilpailun jälkeiseltä viidenneltä sijalta. Sekaviestissä hän hiihti avausosuuden Ruotsin hopeajoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän saavutti pronssia, oli normaalimatkalla kahdeksas ja viestijoukkueen jäsenenä viides. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli yhteislähdössä kymmenes, sprinttikilpailussa kahdestoista ja takaa-ajossa neljästoista. Saman vuoden sekaviestin MM-kilpailuissa Hanty-Mansijskissa hän hiihti avausosuuden Ruotsin pronssijoukkueessa. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän voitti normaalimatkan maailmanmestaruuden kahden minuutin ja 15 sekunnin erolla Tina Bachmanniin. Lisäksi hän saavutti takaa-ajossa pronssia sekä oli sprintissä viides ja yhteislähdössä seitsemäs. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän sai normaalimatkalla pronssia, sijoittui sprintissä neljänneksi, takaa-ajossa viidenneksi ja yhteislähdössä 15:nneksi.


query: Kuinka suuria kiinanpunapuut ovat?

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on suurehko puu. Se kasvaa noin 45–50 metriä korkeaksi.[8][5] Puun runko voi kasvaa rinnankorkeusläpimitaltaan noin 2,5 metriä leveäksi. Runko tavallisesti levenee tyveä kohti ja on vanhemmilla puilla usein lankkujuurinen.[8] Latvus on nuorilla puilla kapean kartiomainen ja vanhemmilla puilla leveän kartiomainen tai pyöristynyt.[8][5] Nuorten puiden kaarna on oranssin- tai punaisenruskeaa ja hilseilevää. Vanhemmilla puilla kaarna on punertavan ruskeaa tai harmahtavaa ja uurteista.[8]

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuiden suvun kuvasi tieteellisesti ensimmäisen kerran kasvitieteilijä Shigeru Miki sijoittaessaan aiemmin punapuiksi ("Sequoia") luokiteltuja fossiileja omaan sukuunsa vuonna 1941. Suvun ainoa elävä laji löydettiin vasta tämän jälkeen. Se kuvattiin tieteellisesti vuonna 1948 ja luokiteltiin yhdennäköisyytensä perusteella kuuluvaksi aiemmin vain fossiileista tunnettuun sukuun.

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuut ovat sopeutuneet kasvamaan kosteilla alueilla. Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa yleensä kosteissa jokilaaksoissa ja rotkoissa. Tunnetut esihistorialliset lajit ovat usein kasvaneet alavilla alueilla, jotka ovat puiden eläessä olleet tulvatasankoja, soita tai vesistöjen rantoja.

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu oli tieteelle tuntematon ennen 1940-lukua, mutta se tunnettiin elinalueellaan paikallisesti. Laji sai tieteellistä huomiota ensimmäisen kerran, kun Nanjingin yliopiston professori huomasi yhden puun Modaoqin kylässä Sichuanissa vuonna 1941. Lajista kerättiin näytteitä ensimmäisen kerran vasta vuonna 1944. Aluksi näytteiden luultiin edustavan mahdollisesti uutta deltasypressilajia (Glyptostrobus), mutta vuonna 1945 lajin todettiin edustavan jotakin ennestään Kiinan luonnosta tuntematonta sukua. Vuonna 1946 lähtetettiin retkikunta keräämään lisää näytteitä. Samana vuonna laji tunnistettiin kuuluvaksi aiemmin vain fossiileista tunnettuun kiinanpunapuiden sukuun Metasequoia.[3][5]

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuut ("Metasequoia") on havupuusuku sypressikasvien ("Cupressaceae") heimon alaheimossa "Sequoioideae". Sukuun kuuluu yksi nykyisin elävä laji ja useita esihistoriallisia lajeja, joista vanhimmat ovat liitukaudelta. Kiinanpunapuut ovat suurikokoisia kausivihantia puita. Havupuille suhteellisen harvinaisen kausivihannan kasvutavan uskotaan kehittyneen varhain suvun historiassa, sillä suvun edustajien on päätelty fossiilikerrostumissa esiintyvien suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella talvehtineen lehdettöminä jo paleoseenikaudella. Suvun levinneisyys oli myöhäisellä liitukaudella sekä sitä seuranneilla paleoseeni- ja eoseenikaudella huomattavasti nykyistä laajempi. Tällöin suvun lajeja esiintyi laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Nykyään suvun ainoa elävä laji kasvaa ainoastaan suppealla alueella Kiinassa.

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuihin on useissa erillisissä julkaisuissa luokiteltu kuuluvaksi yhden nykyisen lajin lisäksi yli 20 esihistoriallista lajia. Vuonna 1999 Liu et al. luokitteli useat aiemmin kuvatut lajit lajin "Metasequoia occidentalis" synonyymeiksi ja tunnisti lisäksi vain yhden toisen esihistoriallisen lajin "Metasequoia milleri". Näiden kahden yleisesti hyväksytyn esihistoriallisen lajin lisäksi vuonna 2001 kuvattiin laji "Metasequoia foxii".Kiinanpunapuiden suvun tunnettu historia ulottuu liitukaudelle. Suvun fossiileja esiintyy runsaasti pohjoisen pallonpuoliskon myöhäisliitu-, paleoseeni- ja eoseenikautisissa fossiilikerrostumissa. Suku on säilynyt liitukauden lopulta nykyaikaan ulkoisilta ominaisuuksiltaan pitkälti muuttumattomana.

title: Sypressikasvit

text: Suurin osa suvuista on ainavihantia. Yksittäiset lehdet säilyvät tavallisesti oksilla 3–5 vuotta, mutta joissakin tapauksissa jopa 12 vuotta. Kiinanpunapuut, suosypressit ja deltasypressit ovat tavallisesti kausivihantia ja pudottavat sivuversonsa ja lehtensä vuosittain.[3]

title: Kiinanpunapuu

text: Lehdet ovat litteitä ja muodoltaan tasasoukkia. Vanhempien puiden lehdet ovat tavallisesti 0,8–1,5 senttimetriä pitkiä ja 1,2–2 millimetriä leveitä.[8][5] Nuorten puiden lehdet ovat pidempiä, usein 24–32 millimetriä pitkiä ja joskus jopa 64 millimetriä pitkiä.[5] Lehtilavan kärki on usein tylppä, mutta latvaversojen lehdissä terävä.[8] Lehdissä on keskisuoni, joka on lehden yläpinnalla painautunut ja alapinnalla kohonnut. Ilmaraot sijaitsevat lehden alapinnalla.[5] Lehdet kasvavat tavallisesti 2–5 millimetrin etäisyydellä toisistaan 45–60 asteen kulmassa verson rankaan.[8] Kiinanpunapuu on kesävihanta ja pudottaa lehtensä ja karisevat kasvuversonsa talveksi. Lehtien syysväritys vaihtelee oranssista punaiseen.[8]

title: Kiinanpunapuu

text: Puuta lisätään usein pistokkaista, mutta sitä voidaan kasvattaa myös siemenistä. Koristepuina kasvatettujen kiinanpunapuiden kanta on pitkään kärsinyt vähäisestä geeniperimän muuntelusta, koska useimmat puut ovat periytyneet 1940-luvulla Kiinasta tuodusta siemenerästä.[5]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on suurehko kesävihanta havupuu. Se kasvaa luonnonvaraisena ainoastaan pienellä alueella Kiinassa.[5] Lajia uhkaa sen elinympäristön tuhoutuminen ja se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.[6]

title: Suoritin

text: kuinka leveitä prosessorin lukuja käsittelevät yksiköt ja liityntäväylät ovat (yleensä 4, 8, 16, 32 tai 64 bittiä), kuinka monta ja minkä tyyppisiä käskyjä suoritin kykenee suorittamaan samanaikaisesti (liukuhihna), kuinka suuria välimuisteja suorittimessa on, miten tehokkaasti edelliset on toteutettu ja niihin liittyvät ongelmatilanteet on arkkitehtuurissa ratkaistu.

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on nuorena hyvinkin nopeakasvuinen puu. Kasvunopeus hidastuu huomattavasti vanhemmiten varsinkin epäsuotuisissa kasvuolosuhteissa.[10] Koska puu on hyvin harvinainen luonnossa eikä vanhoja puuyksilöitä tunneta, ei tiedetä miten vanhaksi kiinanpunapuu voi elää. Sen uskotaan kuitenkin voivan elää vähintään sata vuotta vanhaksi.[5]

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuut ovat yksikotisia, joten erilliset hede- ja emikukinnot kasvavat samoissa puuyksilöissä. Kukinnot ovat käpyjä. Lyhytperäiset hedekukinnot eli hedekävyt kasvavat ryhmissä lähellä versojen kärkiä. Ne koostuvat useista ristikkäisesti asettuneista hedelehdistä. Emikävyt kasvavat yksittäin edellisen vuoden versojen kärjissä tai lähellä kärkeä. Niiden muoto vaihtelee lähes pallomaisesta pitkänomaiseen. Kävyillä on pölytysvaiheessa lyhyt perä, joka kasvaa huomattavasti siementen kypsyessä. Käpysuomut ovat puutuneita ja tavallisesti asettuneet ristikkäisesti. Lajilla "Metasequoia foxii" käpysuomut olivat kuitenkin yleensä asettuneet kierteisesti.

title: Kiinanpunapuu

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan kiinanpunapuun erittäin uhanalaiseksi lajiksi.[6] Kiinanpunapuun luontainen levinneisyysalue on pitkään ollut hyvin suppea ja pirstoutunut. Suuria puuyksilöitä laskettiin olevan luonnossa 2000-luvun alussa 5393 kappaletta. Lajin luonnonkannan uskotaan suurikokoisten puiden suojelusta huolimatta edelleen heikkenevän, sillä lajin elinympäristön tuhoutuminen jatkuu, eikä puiden ole havaittu onnistuneesti lisääntyvän luonnossa.[6][5]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuuta käytetään laajalti koristepuuna maailman lauhkean vyöhykkeen alueilla. Se on erityisen suosittu Kiinassa, jossa istutetaan vuosittain useita miljoonia kiinanpunapuita.[5] Lajia käytetään lähinnä Kiinassa myös uudelleenmetsityksessä.[8] Kiinanpunapuuta pidetään kasvupaikkansa suhteen liian vaativana ja sen puuainesta liian hauraana, että lajin puuta voisi kaupallisesti hyödyntää.[5]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on suojeltu Kiinassa, ja suurempien luonnonvaraisten puiden vahingoittaminen on lailla kielletty. Kielto ei kuitenkaan suojele puita elinympäristön tuhoutumiselta, ja useasti lajin kasvupaikoilta kaadetaan pois muut puulajit, jolloin kiinanpunapuut jäävät luonnontilaisen metsän sijaan maatalousmaan ympäröimiksi.[6]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu (Metasequoia glyptostroboides)[1][2] on havupuulaji sypressikasveihin (Cupressaceae) lukeutuvassa kiinanpunapuiden (Metasequoia) suvussa. Se on sukunsa ainoa nykyisin elävä laji. Suku kuvattiin alun perin fossiileista, ja Kiinasta 1940-luvulla elävänä löydettyä kiinanpunapuuta on usein pidetty elävänä fossiilina.[3][4]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on jo liitukautisista fossiileista tunnetun kiinanpunapuiden suvun ainoa nykyisin elävä laji.[9] Sen lähimmät elävät sukulaiset ovat punapuu (Sequoia sempervirens) ja mammuttipetäjä (Sequoiadendron giganteum).[11]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu kasvaa tavallisesti kosteilla paikoilla kuten rotkoissa ja purojen rannoilla.[5] Se voi kasvaa ajoittain veden peittämällä maalla, mutta kestää jonkin verran myös kuivaa maaperää.[10] Laji kasvaa usein hyvin happamassa maaperässä.[8] Kiinanpunapuu on lauhkean ilmaston puu ja kestää enimmillään noin −29 – −23 celsiusasteen pakkasta.[5] Kevätpakkaset saattavat kuitenkin herkästi vahingoittaa nuoria versoja.[10] Laji tarvitsee pitkän, lämpimän kesäkauden menestyäkseen.[12]

title: Kiinanpunapuut

text: Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa luontaisena vain suppealla alueella Kiinassa. Lajia kasvatetaan kuitenkin nykyään koristepuuna laajalti maailmalla. Sitä käytetään myös metsityspuuna varsinkin Kiinassa.

title: Kiinanpunapuut

text: Suuret oksat haarautuvat rungosta epäsäännöllisesti. Versot ovat monimuotoisia. Osa versoista on pysyviä ja osa karisevia. Versoja ei kuitenkaan voida yksiselitteisesti jakaa pitkäversoihin ja lyhytversoihin, kuten monilla muilla havupuilla, vaikka näitä termejä joskus käytetäänkin. Versot ovat yleensä asettuneet vastakkaisesti tai lähes vastakkaisesti. Kiinanpunapuut ovat kausivihantia ja karistavat kasvukauden lopulla kaikki lehtensä ja lateraaliset kasvuversonsa kokonaisina lehtineen.

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu muistuttaa ulkoisesti kesävihantia suosypressejä (Taxodium) ja deltasypressiä (Glyptostobus pensilis).[12][4] Tieteellinen lajinimi glyptostroboides viittaa deltasypressien sukuun ja puiden samankaltaisuuteen.[13][4]

title: Kiinanpunapuut

text: Suvun levinneisyys on ollut esihistoriallisina aikoina huomattavasti nykyistä laajempi. Noin 71–34 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukauden loppupuolelta eoseenikauden loppuun kiinanpunapuita kasvoi erittäin laajalla alueella pohjoisella pallonpuoliskolla Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Suvun edustajia kasvoi myös niinkin pohjoisessa kuin Grönlannissa ja Axel Heibergin saarella nykyisessä Kanadassa. Alueet olivat puiden elinaikana napapiirin pohjoispuolella, mutta niiden ilmasto oli huomattavasti nykyistä lämpimämpi. Eoseenikauden jälkeen kiinanpunapuut vähitellen harvinaistuivat ja lopulta kuolivat sukupuuttoon kaikkialta paitsi Kiinasta.

title: Kiinanpunapuut

text: Fossiililöydöissä esiintyvien kerralla suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella kiinanpunapuiden on päätelty olleen kausivihantia suurimman osan tunnetusta historiastaan. Kesävihannan kasvutavan on pitkään arveltu olleen sopeuma arktisten talvien monta kuukautta kestävään pimeyteen, sillä suurimman osan tunnetuista arktisten alueiden muinaisten metsien puulajeista uskotaan olleen kesävihantia.

title: Kiinanpunapuut

text: Kiinanpunapuut ovat suurehkoja puita. Nykyisin elävä kiinanpunapuu ("Metasequoia glyptostroboides") kasvaa noin 50 metriä korkeaksi. Esihistoriallinen laji "Metasequoia foxii" on mahdollisesti kasvanut suuremmaksi.

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu kasvaa luonnonvaraisena vain pienellä alueella Sichuanin ja Hubein maakuntien rajalla sekä erillisenä esiintymänä Hunanissa.[5][6] Laji kasvaa vuoristolaaksoissa 750–1500 metrin korkeudella merenpinnasta.[5]

title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Sequoioideae on kolme nykyisin elävää sukua. Lajeja esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita. Lehdet ovat asettuneet yleensä vastakkaisesti kiinanpunapuilla ja kierteisesti muilla suvuilla. Käpysuomuissa on 2–12 siemenaihetta. Sirkkalehtiä on 2–5.[27] Kiinanpunapuut ovat kesävihantia, muut suvut ainavihantia.[29][30][31]

title: Kiinanpunapuu

text: Kiinanpunapuu on yksikotinen.[5] Erilliset hede- ja emikävyt kasvavat samoissa puuyksilöissä. Pölytys tapahtuu helmi-maaliskuussa ennen lehtien puhkeamista. Siemenet kypsyvät samana vuonna. Hedekävyt ovat munanmuotoisia, 2,5–5,5 millimetriä pitkiä ja 2–3,8 millimetriä leveitä.[8] Ne ovat asettuneet ristikkäisesti.[5] Hedekävyt koostuvat yleensä 15–20 ristikkäisestä hedelehdestä.[9] Siemeniä tuottavat emikävyt ovat pölytyksen aikana noin 9 millimetriä pitkiä ja 5,5 millimetriä leveitä. Siementen kypsyessä kävyt ovat yleensä lähes pallomaisia tai lyhyen lieriömäisiä, 1,4–2,5 senttimetriä pitkiä ja 1,6–2,3 senttimetriä leveitä.[8] Käpysuomut ovat leveänsoikeita tai kolmiomaisia. Niitä on 20–30, ja ne ovat asettuneet pareittain ristikkäisesti.[5] Siemenet ovat noin viisi millimetriä pitkiä. Niitä ympäröi kaksi lenninsiipeä.[8][5]

title: Kiinanpunapuut

text: Runsaan kivettyneen fossiiliaineiston lisäksi tunnetaan Axel Heibergin saarella nykyisessä Kanadassa eoseenikaudella kasvanut metsä, jonka valtapuulajina kasvoi kiinanpunapuita. Metsän puiden kantoja, runkoja ja latvuksen osia on säilynyt kylmissä, hapettomissa oloissa kivettymättä.

title: Kiinanpunapuu

text: Kesävihanta kiinanpunapuu talvehtii lehdettömänä. Lehtien ruskaväritys voi olla oranssinpunainen tai punertavan ruskea. Vanhemman puun runko on usein epäsäännöllisen muotoinen. Kiinanpunapuuta käytetään laajalti puisto- ja katupuuna.


query: Kuka suunnitteli ensimmäisen Macintosh 128K tietokoneen?

title: Macintosh 128K

text: Macintosh-projekti sai alkunsa Applen visionäärin Jef Raskinin luonnostellessa uutta, helppokäyttöistä tietokonetta 1970-luvun lopulla. 1980-luvun alussa projekti kasvoi Lisa -projektin varjossa ja sai lopulta Applen perustajajäsenen Steve Jobsin huomion, joka otti vuonna 1981 projektin haltuunsa ja Raskin erosi Applelta. Paineen alla työskentelevä Macintosh-tiimi onnistui saavuttamaan julkaisupäivän ja Macintosh julkaistiin suuren mainoskampanjan saattelemana.

title: Macintosh 128K

text: Finder-käyttöliittymän kehittäminen aloitettiin vuonna 1982. Lisa Filer, Lisan käyttöliittymäohjelma kirjoitettiin samoihin aikoihin uudelleen ja Lisan julkaisemisen jälkeen Macintosh-projektille tarjottiin uuden Lisan Filer-ohjelman koodia. Rajoittuneella muistilla varustettu Macintosh perustui jo kuitenkin dynaamisiin muistiosoituksiin muistin säästämiseksi ja Horn, Finderin pääkehittäjä, päätti luoda Finderin alusta alkaen Macintoshille sopivaksi[14]. Muistinhallinnan tueksi kehitettiin MFS-tiedostojärjestelmä.

title: Macintosh 128K

text: Jobsin päätettyä kokouksen Macintoshit lähetettiin jälleenmyyjille. Macintosh-tiimin jäsenet saivat Jobsilta samana päivänä oman kappaleensa laitetta kunniakirjalla varustettuna. [26]

title: Macintosh 128K

text: Macintosh sai innostuneen vastaanoton. Huhtikuun loppuun mennessä, 100 päivää julkaisunsa jälkeen Macintosheja oli myyty noin 72 000 kappaletta[34]. Kesäkuun 1984 myynti oli 60 000 Macintoshia, mutta tämän jälkeen myyntiluvut alkoivat pienetä[34]. Miljoonas Macintosh myytiin vasta 17. maaliskuuta 1987[2].

title: Macintosh 128K

text: Apple lopetti Macintosh 128K:n teknisen tuen tarjoamisen 1. syyskuuta 1998.[4]

title: Macintosh 128K

text: Macintoshin varsinainen julkaisu tapahtui 24. tammikuuta 1984 Applen yhtiökokouksessa Palo Altossa. Kokous eteni järjestyksen mukaan 2500 hengen auditoriossa, joka oli täynnä ihmisiä. Macintoshin, joka sijaitsi kassiin pakattuna puhujakorokkeella, paljastaminen jätettiin Jobsin tehtäväksi ja kokouksen viimeiseksi asiaksi. Toimitusjohtajan käytyä läpi muut asiat hän kutsui Jobsin lavalle, jonka lyhyen puheen jälkeen "1984" esitettiin uudelleen. Mainoksen jälkeen Jobs nosti Macintoshin[25] kassista, kytki siihen johdot ja syötti levykkeen taskustaan Macintoshin levykeasemaan, jättäen tietokoneen yksin lavalle. Levykkeelle tallennettu demo käynnistyi, demolla esiteltiin lyhyesti laitteen graafisia ominaisuuksia ja sovelluksia Tulivaunut-elokuvan taustamusiikin soidessa taustalla. Esittelyjakson jälkeen musiikki vaimeni ja Macintosh alkoi puhua puhesyntetisaatio-ohjelman avulla:

title: Macintosh 128K

text: Macintosh-projekti aloitettiin alkuvuodesta 1979 Jef Raskinin hahmotellessa uuden helppokäyttöisen ja edullisen tietokoneen suunnittelemista tavallisille kuluttajille. Lokakuussa 1979 Raskin sai Applen johdolta luvan työvoiman palkkaamiseen projektia varten, joskin projekti oli jatkuvan lakkauttamisuhan alla ja Raskin joutui pyytämään tiimille lisäaikaa Applen toimitusjohtajana toimineelta Mike Scottilta[9]. Bill Atkinson, joka työskenteli Applen Lisa-projektissa, esitteli Raskinille Burrell Smithin, joka toimi laitteistoinsinöörin tehtävässä. Kolmikon lisäksi Macintosh-projektin työllisti suuren joukon laitteisto- ja ohjelmistokehittäjiä, projektin parissa vaikuttaneita ihmisiä olivat muun muassa Chris Espinosa, Joanna Hoffman, George Crow, Jerry Manock, Susan Kare ja Andy Hertzfeld.

title: Macintosh

text: Macintosh julkaistiin 22. tammikuuta 1984 ja sen hinnaksi asetettiin 2495$. Tietokoneen mukana toimitettiin kaksi graafista käyttöliittymää hyväksikäyttävää ohjelmaa, MacWrite ja MacPaint. Macintosh sai osakseen kiinnostunutta huomiota, mutta ohjelmistokehittäjät vierastivat sovellusten kääntämistä järjestelmään, joka ei sisältänyt tekstinäyttöä eikä komentoriviä. Monet pitivät Applen tietokoneita leluna [5][6]. Ensimmäinen Macintosh tunnettiin pian nimellä Macintosh 128K, erotukseksi seuraavista päivityksistä.

title: Macintosh 512K

text: Vuoden 1984 tammikuussa julkaistu, ensimmäinen Macintosh osoittautui muistiltaan riittämättömäksi ja päivitetyn mallin julkaisu tapahtui jo muutaman kuukauden päästä. Päivitetty versio maksoi 3195 dollaria ja Macintosh 128K :n hinta pudotettiin 2199 dollariin. Fat Macin julkaisun jälkeen julkaistiin myös sovellukset MacDraw, MacProject ja Macintosh Pascal. Pian tuli saataville myös LaserWriter-tulostin, joka mahdollisti julkaisuohjelmien ("desktop publishing") käytön. Huhtikuussa 1986 Macintosh 512K :sta julkaistiin päivitetty versio Macintosh 512Ke, jossa oli suurikapasiteettisempi levykeasema ja isompi ROM-muisti.

title: Macintosh XL

text: Macintosh XL on Apple Computerin Lisa-projektin tuottaman tietokoneen viimeinen malli. Vuonna 1983 julkaistu Lisa menestyi huonosti ja seuraavana vuonna julkaistu Macintosh 128K ja myöhemmät Macintosh-mallit söivät Lisan markkinat täysin. Lisan päivitysversio Macintosh XL julkaistiin 1. tammikuuta 1985. Samaan aikaan myytiin Lisa 2/10-konetta, joka toimi Lisan käyttöjärjestelmällä. Macintosh XL sisälsi MacWorks XL -ohjelman, jolla Macintosh-koneiden ROM-muistia emuloitiin, mahdollistamalla Macintoshille tehtyjen sovellusten ajamisen Lisan alustalla.

title: Macintosh

text: Macintosh on Applen luoma henkilökohtaisten tietokoneiden perhe. Ensimmäinen malli Macintosh 128K julkaistiin 24. tammikuuta 1984 ja se oli ensimmäinen kaupallisesti menestynyt tietokone, jossa oli graafinen käyttöliittymä. Nykyinen Macintoshien mallisto sisältää kotikäyttöön suunniteltuja edullisia työasemia, ammattikäyttöön suunnattuja tietokoneita, kannettavia tietokoneita ja kevyeen käyttöön suunniteltuja palvelimia.

title: Macintosh Classic

text: Macintosh Classic muistuttaa paljon vuonna 1987 julkaistua Macintosh SE -tietokonetta. 9"-näyttö periytyy suoraan Macintosh 128K -mallista. SE:stä poiketen Classicissa ei ole sijaa laajennuskorteille, lukuun ottamatta SIMM-muistikampoja tukevalla piirilevyllä päivitettävää keskusmuistia. Laitteen mukana toimitettiin System 6.0.7 -käyttöjärjestelmä, jonka saattoi päivittää aina System 7.5.5 :een saakka. Macintosh Classicissa on erikoisominaisuus; painamalla käynnistyksen yhteydessä Komento+Optio+X+O kone käynnistyy ROM-muistille tallennettuun Systemin ja Finderin erityisversioon.Macintosh Classic oli viimeinen 8 megahertsin suorittimella varustettu Macintosh. Huolimatta jo julkaisuhetkenään vanhentuneesta suorittimestaan, se sai laajalti suosiota.

title: Power Macintosh

text: Power Macintosh (myöhemmin Power Mac) on joukko Applen suunnittelemia ja markkinoimia, PowerPC-suorittimella varustettuja, työpöytäkäyttöön tarkoitettuja tietokoneita. Power Macintoshit syrjäyttivät Applen aiemman Quadra-malliston. Ensimmäiset Power Macintoshit olivat Power Macintosh 6100, 7100 ja 8100, jotka käyttivät 60–110 MHz:n PowerPC 601 -suorittimia. 12 vuoden aikana Apple kehitti Power Macintosheja varten useita koteloita ja laitteissa käytettiin viiden sukupolven (603, 604, G3, G4 ja G5) PowerPC-suorittimia. Elokuussa 2006 Steve Jobs ilmoitti Power Macintosh -sarjan lakkauttamisesta Intel-pohjaisten Mac Pro -tietokoneiden tieltä. Viimeiseksi Power Macintosh -sarjan malliksi jäi lokakuussa 2005 julkaistu, kahdella tuplaytimisellä 2.5 GHz:n PowerPC G5 -suorittimella varustettu Power Macintosh G5.

title: Macintosh Centris

text: Macintosh Centris on Apple Computerin vuonna 1993 julkaisema Macintosh-tietokoneiden sarja. Sarjan ensimmäiset mallit Centris 610 ja Centris 650 julkaistiin maaliskuussa 1993. Heinäkuussa julkaistiin Centris 660AV, joka jäi sarjan viimeiseksi malliksi. Centris-nimellä viitattiin tietokoneiden asemaan Applen kuluttajille suunnattujen tietokoneiden joukossa: Centrikset olivat "keskellä", ollen edullisempia kuin ammattikäyttöön suunnatut Quadrat, mutta tehokkaampia kuin halvemmat Performat.

title: Macintosh Classic

text: Macintosh Classic (työnimet "XO" ja "Civic") on Apple Computerin 15. lokakuuta 1990 julkaisema, Macintosh-tietokoneiden sarjaan kuuluva henkilökohtainen tietokone. Se oli ensimmäinen Macintosh, jonka sai alle tuhannella dollarilla. 40 Mt:n kiintolevyllä varustettu Macintosh Classic maksoi 1500 dollaria, kiintolevytön versio 1000 dollaria. Classicissa tietokoneen näyttö ja keskusyksikkö on muiden Compact Macintosh -mallien tapaan pakattu yksiin kuoriin. Edullista tietokonetta hankittiin paljon oppilaitoskäyttöön. Koulut saivat Macintosh Classic -tietokoneita myös erilaisten kehittämishankkeiden mukana.

title: Macintosh II

text: Macintosh II on Applen 2. maaliskuuta 1987 julkaisema tietokone, joka aloitti Macintosh-tietokoneiden suurinta suorituskykyä tarjoavan malliston. Macintosh II oli ensimmäinen Macintosh, jossa näyttö ja keskusyksikkö olivat erillään (vrt. Compact Macintosh), käytti värillistä näyttöä, mahdollisti usean näytön käyttämisen yhtä aikaa ja jonka näppäimistö sisälsi nappulan koneen käynnistämiseksi . Apple julkaisi kolme uutta Macintosh II -sarjan mallia ennen kuin suositun, ensimmäisen Macintosh II:n tuotanto lakkautettiin 15. tammikuuta 1990.

title: Macintosh File System

text: Macintosh File System (MFS) on tiedostojärjestelmä, jonka Apple Computer kehitti Macintosh 128K -tietokoneen 400 kt:n levykkeitä varten. MFS julkaistiin tammikuussa 1984 ja se korvattiin Hierarchical File System -tiedostojärjestelmällä syyskuussa 1985. Mac OS tuki MFS-tiedostojärjestelmää versioon 7.5.5 saakka, vain tiedonluvun osalta versioon 7.6.1 saakka.

title: Macintosh SE

text: Macintosh SE on Apple Computerin 2. maaliskuuta 1987 julkaisema tietokone. Tietokone käytti Macintosh 128K :n mallista koteloa, jossa näyttö ja keskusyksikkö ovat samassa kotelossa. 1. elokuuta 1989 Apple korvasi Macintosh SE :n päivitetyllä mallilla Macintosh SE FDHD. Macintosh SE FDHD lakkautettiin 15. elokuuta 1990.

title: Macintosh LC (tietokonemallisto)

text: Macintosh LC on joukko Apple Computerin suunnittelemia Macintosh-tietokoneita, joita julkaistiin 90-luvun alkupuolella. LC (, edullinen ja värillinen) -sarjan tietokoneet suunnattiin kuluttaja- ja koulutusmarkkinoille ja ne olivat ensimmäisiä edullisia, värinäytöllä varustettuja Macintosheja. Ensimmäinen Macintosh LC-sarjan tietokone oli nimeltään Macintosh LC.

title: Macintosh 128K

text: Macintosh (myöhemmin Macintosh 128K) on Apple Computerin 24. tammikuuta 1984 julkaisema, maailman ensimmäinen suurta kaupallista menestystä saanut graafisella käyttöjärjestelmällä varustettu tietokone. Kone oli Applen toinen graafista käyttöliittymää käyttävä tietokone Apple Lisan jälkeen, mutta saavutti suurempaa suosiota halvemman hintansa vuoksi.

title: Macintosh Plus

text: Macintosh Plus on Apple Computerin 16. tammikuuta 1986 julkaisema tietokone. Macintosh Plus oli kolmas Macintosh-sarjaan julkaistu malli. Ensimmäiset laitteet olivat beigen värisiä, mutta vuonna 1987 mallisto muutettiin harmaaksi. Macintosh Plus sisälsi ensimmäisenä Macintoshina SCSI-liitännän, mikä helpotti lisälaitteiden kytkemistä.

title: Macintosh 128K

text: Tietokoneen hinta oli 2495 dollaria ja sitä myytiin vuoteen 1985 mennessä 500 000 kappaletta[1], joka oli odotettua vähemmän[2]. Macintosh 128K:n suuri merkitys oli uudenlaisen, henkilökohtaisen ja helppokäyttöisen tietokonetyypin esitteleminen maailmalle[3].

title: Macintosh

text: Apple julkaisi vuosina 1988 ja 1989 päivitettyjä versioita Macintosh II:sta. Macintosh IIx käytti Motorola 68030 -suoritinta, Macintosh IIcx oli kompakti versio edellisestä ja Macintosh SE:n päivitys Macintosh SE/30 toimi 16 MHz:n kellotaajuudella. 25 MHz:n Macintosh IIci oli ensimmäinen Macintosh, joka käytti 32-bittistä muistiavaruutta, mahdollistaen yli 8 MB keskusmuistin käytön. Macintoshin uusi käyttöjärjestelmä System 7 tuki 32-bittistä muistiavaruutta. Macintosh Portable oli 16 MHz:n nestekidenäytöllä varustettu kannettava tietokone. Macintosh IIfx toimi nopealla 40 MHz:n kellotaajuudella ja maksoi ilmestyessään 13000$. Laiteessa oli sovelluskohtaisia lisälaitteita, jotka nopeuttivat koneen sisäistä toimintaa. Macintosh IIx oli ensimmäinen Applen tietokone, jonka levykeasema pystyi lukemaan myös DOS-alustettuja levykkeitä. IIx:n myötä ensimmäiset virukset ilmeistyivät Macintosheille[9].

title: Macintosh Color Classic II

text: Macintosh Color Classic II on Applen 31. lokakuuta 1993 julkaisema tietokone. Laitetta myytiin vain Kanadassa, Euroopassa ja Aasiassa ja se perustui Macintosh Color Classic-tietokoneeseen. Ensimmäiseen Color Classiciin verrattuna Color Classic II sisälsi kehittyneemmän, Macintosh LC III -mallisen emolevyn ja 33 MHz:n suorittimen. Myöhemmin laitetta myytiin myös nimellä Performa 275. Laitteiden tuotanto lakkautettiin 1. syyskuuta 1995.

title: Guy Kawasaki

text: Guy Kawasaki (s. 1954) on yhdysvaltalainen riskisijoittaja. Hän työskenteli Apple Computerilla vuodesta 1984 alkaen, markkinoiden menestyksekkäästi Macintosh 128K -tietokonetta. 90-luvulla Kawasaki jätti Applen ja siirtyi ACIUS-yhtiön toimitusjohtajaksi. Myöhemmin hän perusti Fog City Software -yhtiön. Nykyään Kawasaki toimii kalifornialaisen Garage Technology Ventures -sijoitusyrityksen toimitusjohtajana.

title: Macintosh 128K

text: Macintoshin markkinointikampanja käynnistyi hyvissä ajoin vuoden 1983 puolella. Lehdistöön kohdistuvan kampanjan suunnitteli Regis McKenna[19]. Ensimmäinen haastattelu annettiin Byte-lehdelle, joka julkaisi artikkelin Macintoshista lokakuussa 1983[20]. Joulukuussa 1983 Apple sijoitti 18-sivuisen esittelylehtisen muutamien aikakauslehtien väliin (muun muassa Time ja Newsweek). Mainos on tullut myöhemmin tunnetuksi sivustaan 11, jossa Bill Gates suosittelee Macintoshia[21].

title: Jerry Manock

text: Jerry Manock on yhdysvaltalainen teollinen muotoilija, joka työskenteli Apple Computerilla vuosina 1977–1984. Manock oli mukana Apple II ja Macintosh-projekteissa. Hän muotoili Apple II, Macintosh 128K ja Apple III -tietokoneiden kotelot. Manoch valmistui Stanfordin yliopistosta muotoilukonsultiksi. Hän opettaa teollista muotoilua Vermontin yliopistossa.

title: Macintosh 128K

text: Applen suurin ja tärkein kilpailija oli IBM ja sen tuote IBM PC klooneineen. 7. lokakuuta 1983 Macintoshin markkinointitiimi otaksui Applen pystyvän kilpailemaan nykyisellä, Lisaan pohjautuvalla tekniikallaan IBM PC:n kanssa vuoden 1986 puoliväliin[30]. Vuonna 1984 Applen oma Apple II oli varteenotettava kilpailija Macintoshin kanssa ja Sculley päätti korottaa Macintoshin hintaa 500 dollarilla saadakseen marginaalia Applen kahden tietokoneen välille[33]. Vuonna 1983 julkaistua Lisaa ei enää nähty kilpailijana sen korkean hinnan ja huonon menestyksen takia, sen sijaan 1. tammikuuta 1985 Lisa muuttui Macintoshiksi Macintosh XL:n julkaisun ansiosta.

title: Macintosh

text: Apple on kehittänyt useita uusia tekniikoita, varsinkin Macintosh 128K -malliin liittyviä, jotka ovat levinneet koko tietotekniikkateollisuuteen. Näkyvin muutos on Macintoshin graafinen käyttöliittymä, joka oli ensimmäinen laajassa käytössä oleva. 90-luvulta alkaen lähes kaikkiin käyttöjärjestelmiin on saatavilla graafiset käyttöliittymät ja monet suunnittelumallit nojaavat edelleen Macintoshin ensimmäisiin käyttömalleihin (hiiren klikkaus, tiedostojen ja elementtien raahaaminen). Macintosh 128K mukana tuli tekstin- ja kuvankäsittelyohjelmistoja, jotka toimivat WYSIWYG-periaatteella. Muihin vakio-ominaisuuksiin kuuluivat pitkät tiedostonimet, 3,5-tuumainen levykeasema, 8-bittinen äänikortti, sisäänrakennetut kaiuttimet ja liitäntä äänen ulostuloa varten.

title: Power Macintosh 7600

text: Power Macintosh 7600 on Apple Computerin 22. huhtikuuta 1996 myyntiin tuoma tietokone. Laite on muuten samanlainen kuin Power Macintosh 7500 -tietokone, mutta sisältää nopeamman suorittimen. Ensimmäisissä 7600-malleissa käytettiin 120 MHz:n ja 132 MHz:n PowerPC 601 -suorittimia, 17. helmikuuta 1997 julkaistussa mallissa 200 MHz:n PowerPC 604 -suoritinta. Power Macintosh 7600 -mallien tuotanto päättyi 1. marraskuuta 1997. Laitteen seuraajaksi tuli Power Macintosh 7300, jonka mallinumero oli, toisin kuin Applella yleensä, edeltäjän numeroa pienempi.