query: Ovatko Tšekkoslovakia yksi maa?

title: Tšekki

text: Tšekin tasavalta () eli Tšekki (), joskus myös Tšekinmaa, on sisämaavaltio Keski-Euroopassa. Sen naapurivaltioita ovat Saksa, Itävalta, Slovakia ja Puola. Tšekin 10,6 miljoonasta asukkaasta suuren enemmistön muodostavat slaaveihin lukeutuvat tšekit. Maan pääkaupunki on Vltavajoen varrella sijaitseva Praha.

title: Eläinten älykkyydestä

text: Eläinten älykkyydestä (; ) on Plutarkhoksen "Moralia"-kokoelmaan (kirja XII, 66) kuuluva tutkielma, joka käsittelee nimensä mukaisesti eläinten älykkyyttä sekä sitä kysymystä, ovatko maa- vai vesieläimet älykkäämpiä.

title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1920

text: Loppuottelussa kohtasivat Belgia ja Tšekkoslovakia 35 000-päisen yleisön edessä. Turnaus päättyi skandaaliin, kun Tšekkoslovakian joukkue marssi ulos kentältä kesken loppuottelun ja tuli diskatuksi. Peli karkasi täysin brittiläisen erotuomarin John Lewisin käsistä. Ottelua luonnehdittiin kovaksi, jossa pelattiin enemmän miestä kuin palloa. Belgialaishyökkääjä runnoi Tšekkoslovakian maalivahdin Klapkan tajuttomaksi, mutta tuomari ei katkaissut peliä ennen kuin tšekkoslovakialaispuolustaja tarttui käsin palloon, jolloin tuomiona oli rangaistuspotku ja 1–0-johtomaali Belgialle. Belgian toinen maali puolestaan syntyi paitsiotilanteesta, ja kun erotuomari vielä ajoi kentältä tästä huomauttaneen tšekkipelaajan, kuohahtivat tunteet kunnolla ja joukkue lähti pois kentältä. Belgian lippu nostettiin voittosalkoon ja raakalaismaisesti käyttäytynyt yleisö repi Tšekkoslovakian lipun palasiksi. Tšekkoslovakia teki ottelusta protestin, mutta se hylättiin ja maa tuli diskatuksi turnauksesta kentältä poistumisen vuoksi. Hopealle sijoittui Espanja.

title: Irlannin historia

text: Vaikka suhteet Isoon-Britanniaan ovatkin parantuneet, Irlannin kehitykseen on enemmän vaikuttanut maan liittyminen Euroopan unioniin vuonna 1973. Jäsenyyden myötä irlantilaiset ovat tulleet entistä selvemmin tietoisiksi siitä, että on olemassa muutakin maailmaa kuin englanninkielinen maailma, ja nuoret irlantilaiset osaavat yhä useammin sekä omaa iiriään että saksaa ja ranskaa. Euroopan unionin tasaveroinen jäsenyys on tehnyt irlantilaisista kansallistietoisempia uudella tavalla: kansallismielisyyttä ei nähdä enää pelkkänä englantilaisvastaisuutena, vaan oman maan kulttuuria arvostetaan yhä enemmän. Tämä näkyy myös iirin kielen aseman vahvistumisena. Vuosituhannen vaihduttua tarmokas iirinkielisyysasioiden ministeri Éamon Ó Cuív onkin tarttunut innokkaasti toimeen parantaakseen maan kansalliskielen asemaa juhlapuheiden lisäksi myös käytännössä: vuonna 2003 maa sai uuden kielilain. Vuonna 2005 iiristä tuli yksi EU:n virallisista työkielistä.[22]

title: Tšekkoslovakia

text: Menetetyt alueet olivat olleet Tšekkoslovakialle sekä taloudellisesti että sotilaallisesti erittäin tärkeitä, sillä siellä oli noin maan 60 % kivihiili- ja 80 % ruskohiilivaroista, 86 % kemikaali- ja 80 % sementtiteollisuudesta, 70 % rauta- ja terästeollisuudesta, 70 % sähköntuotannosta ja 50 % metsävaroista.[5] Uusi raja pirstoi pahasti myös maan rautatie-, maantie- ja puhelinlennätinverkoston.[5] Lisäksi maa tuli käytännössä puolustuskyvyttömäksi, sillä menetetyllä alueella olivat kaikki maan kaikki linnoituslaitteet.[5]

title: Tšekkoslovakia kesäolympialaisissa 1936

text: Tšekkoslovakia osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 saavuttaen urheilulajeissa kahdeksan mitalia, joista kolme oli kultaisia ja viisi hopeisia. Kisojen mitalitilastossa Tšekkoslovakia sijoittui 12. sijalle.

title: Varsovan liitto

text: Liittosopimuksen allekirjoittivat Albania, Bulgaria, Saksan demokraattinen tasavalta, Neuvostoliitto, Puola, Romania, Tšekkoslovakia ja Unkari. Jugoslaviaa lukuun ottamatta siis kaikki Euroopan sosialistiset maat liittyivät sopimukseen. Tšekkoslovakian miehitys 1968 sai Albanian luopumaan lopullisesti Varsovan liiton jäsenyydestä, joskin maa oli vetäytynyt ideologisten erimielisyyksien vuoksi toiminnasta käytännössä jo vuonna 1961.

title: Kidō senshi Gundam – dai 08 MS-shōtai

text:
OVA kirjoittaa uudelleen Gundam-historiaa robottien käyttöönoton osalta; Kidō senshi Gundam -televisiosarjassa GM:t tulivat mukaan sarjan loppupuolella (jaksot 29 ja 30), mutta OVAssa, joka sijoittuu noin televisiosarjan jakson 10 tietämille, ne ovat jo käytössä avaruudessa. Lisäksi Lähi-Idässä on jo liittovaltion sarjatuotanto- mobile suit -pataljoona. Vaikka Sunrisen virallinen kanta on, että kaikki, mikä on filmattu on virallista, on tuottajillakin ollut vaikeuksia tämän ristiriidan selvittämisessä. Lopullinen virallinen tulkinta on, että maajoukkojen RX-79[G] ja RGM-79[G] olivat saatavilla vain hyvin rajoitetussa määrin ja siksi vain harvojen joukkojen käytettävissä, ja avaruuskäyttöön tarkoitettua RGM-79E:tä valmistettiin muuallakin kuin Jaburossa avaruustehtaissa ja niitä käytettiin vain silloin tällöin käytettiin tiedustelutehtäviin, minkä vuoksi niitä ei nähty alkuperäisessä televisiosarjassa. Tähän selitykseen päätyminen vei kuitenkin aikansa, minkä vuoksi eri medioissa päähahmon RX-79[G]-robotin kutsumanimi vaihtelee. Tarkemmin asiaa on käsitelty artikkelissa maa-Gundam. Asiaa on sekoittanut vielä se, että maa-GM:n tyyppinumero RGM-79[G] on sama kuin GM Commandin.
Suluissa on VHS-videon julkaisupäivä Japanissa (ensimmäisellä kasetilla oli kaksi jaksoa, muut julkaistiin yksittäin). DVD-julkaisulla yhdellä levyllä oli kolme jaksoa.Kidō senshi Gundam – dai 08 MS-shōtai: Miller’s Report on 1. elokuuta 1998 ensi-iltansa Shōchikun elokuvateattereissa saanut animaatioelokuva. Se pyöri valkokankailla samaan aikaan kuin Kidō senki Gundam W – Endless Waltz tokubetsuhen. Elokuva kostuu OVAn kahdeksasta ensimmäisestä osasta (erityisesti osista 6–8) kootuista kohtauksista. Elokuvassa tarkastellaan Amadan armeijahistoriaa uuden hahmon, liittovaltion tiedustelu-upseeri Alice Millerin näkökulmasta.

title: Belgia olympialaisissa

text: Belgia on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1900 alkaen. Belgialaiskaupunki Antwerpen toimi kesäolympialaisten isäntänä vuonna 1920, ja nuo kotikisat ovatkin mitalimäärän perusteella Belgian kiistatta menestyksekkäimmät yksittäiset olympialaiset. Maa keräsi kotikisoistaan yhteensä 35 mitalia ja sijoittui mitalitilastossa viidenneksi. Pariisin 1900 kesäolympialaisissa Belgia keräsi 16 mitalia ja sijoittui mitalitilastossa neljänneksi.

title: Tšekkoslovakia

text: Tšekkoslovakia (tšekiksi ja aiemmin myös slovakiksi Československo; vuodesta 1990 slovakinkielinen kirjoitusasu on ollut Česko-Slovensko) oli valtio Keski-Euroopassa. Valtio perustettiin vuonna 1918 ensimmäisen maailmansodan jälkiselvittelyissä, jolloin se itsenäistyi hajoavasta Itävalta-Unkarista. Sotien välisenä aikana Tšekkoslovakia oli Euroopan vauraimpia ja demokraattisimpia maita. Natsi-Saksa hajoitti maan 1938–1939 ja piti sille kuuluneita alueita vallassaan toisen maailmansodan aikana. Sodan lopussa Tšekkoslovakia muodostettiin uudestaan. Kommunistit kaappasivat vallan 1948 ja liittivät maan sosialistiseen leiriin. Kommunistivalta sortui vuonna 1989 ja vuodenvaihteessa 1992–1993 Tšekkoslovakia jakautui rauhanomaisesti Tšekin ja Slovakian valtioiksi.[1]

title: Tšekkoslovakian koripallomaajoukkue

text: Tšekkoslovakia pääsi seitsemän kertaa olympialaisiin muttei saavuttanut kertaakaan mitalia. Lähimpänä mitalia joukkue oli Rooman olympialaisissa 1960, kun maa sijoittui viidenneksi. Myöskään MM-kisoista maa ei saavuttanut mitalia.

title: L. Ron Hubbard

text: Vuosikymmenien tauon jälkeen Hubbard palasi kaunokirjallisuuden ja science fictionin pariin kirjalla Battlefield Earth (1980). Tarina kertoo vihamielisen psychlos-nimisen muukalaisrodun valtaamasta Maa-planeetasta. Sen on helppo nähdä heijastavan Hubbardin kielteistä käsitystä psykiatrian alasta. Muukalaisista ilkeimpiä ovatkin puoskareiksi kuvatut ”katristit”, jotka kohtelevat ihmisiä tavalla, josta Hubbard syytti psykiatreja: eläiminä. Vuonna 2000 Battlefield Earthistä ilmestyi elokuvasovitus Taistelukenttä Maa.

title: Tšekkoslovakia yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

text: Tšekkoslovakia osallistui yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 1934 ja viimeisen kerran vuonna 1990, jonka jälkeen maa jakaantui Tšekiksi ja Slovakiaksi. Tšekkoslovakian urheilijat saavuttivat yhteensä 59 EM-mitalia, joista 16 on kultaa. Maa on EM-kisojen kaikkien aikojen mitalitilastossa 15. sijalla. Tšekkoslovakian pääkaupunki Praha isännöi vuoden 1978 EM-kilpailuja.

title: Suur-Suomi

text: Heikki Nurmion sanoittamassa Jääkärimarssissa (1917) ”Vienan rannat ja maa” määriteltiin kuuluvaksi Suomeen: ”Viro, Aunus, Karjalan kaunis maa, yks’ suuri on Suomen valta.” Myöhemmin sanat muutettiin uutta tilannetta vastaaviksi: ”Häme, Karjala, Vienan rannat ja maa, yks’ suuri on Suomen valta.”

title: Marshall-apu

text: Lyhyen aikaa myös Neuvostoliitto oli kiinnostunut Marshallin avusta. Neuvostoliitto muutti kantaansa kesken Pariisin kokouksen. Neuvostoliitto perusteli kantaansa sillä, että Yhdysvallat sekaantui Euroopan maiden asioihin ja apu merkitsisi Euroopan joutumista Yhdysvaltain hallinnon alaiseksi. Neuvostoliitto vetäytyi yhteistyöstä, mikä oli yksi osoitus Euroopan pitkällisen kahtiajaon, kylmän sodan alkamisesta.[4] Neuvostohallitus kieltäytyi taloudellisesta avusta. Se ei myöskään hyväksynyt avun antamista vaikutuspiirissä oleville maillekaan. Niinpä avusta kiinnostuneet Neuvostoliiton liittolaismaat Tšekkoslovakia, Puola ja Unkari joutuivat luopumaan houkuttelevasta tarjouksesta. Tšekkoslovakia oli jopa jo suostunut, mutta siis perui kutsun apua koskeviin neuvotteluihin. Asian karuus selvisi tšekeille heinäkuun alussa 1947 Moskovassa käydyissä kauppaneuvotteluissa. Stalin ilmoitti tšekeille[5]:

title: Boëthius

text: Boëthius kirjoitti myös kommentaarion Porfyrioksen teokseen "Isagoge", jossa hän käsittelee lajien luonnetta – ovatko ne olemassa itsessään, vaikka kukaan ei ajattelisikaan niitä, vai ovatko ne olemassa ainoastaan ideoina. Tästä kysymyksenasettelusta seurasi myöhemmin yksi keskiaikaisen filosofian äänekkäimpiä kiistoja. Yleisemmin ajateltuna kysymys universaalien ideoiden luonteesta tuli tunnetuksi universaalien ongelmana.

title: Tšekkoslovakian elokuva

text: Kun Tšekkoslovakia itsenäistyi vuonna 1918, elokuva koettiin tärkeäksi kansallisen identiteetin tekijäksi. Niinpä valtio päätti tukea elokuvaa erinäisin toimin, joissa jopa painostettiin laatuelokuvaa. Elokuvateatterit (joita oli hiukan yli tuhat) määrättiin esimerkiksi esittämään ainakin kahdeksan kotimaista elokuvaa vuodessa. Tšekkoslovakia olikin teatterien suhteen Euroopan kehittyneimpiä maita 1930-luvulla: niitä oli yksi jokaista 8 000 kansalaista kohden, kun esimerkiksi Puolassa niitä oli yksi jokaista 70 000 kansalaista kohden. Tuotanto kasvoi 1930-luvulla kahdeksasta elokuvasta 54:ään vuodessa. Kun kilpailu ulkomaisia elokuvia vastaan oli aluksi täysin epätasaista, omavaraisuuden aste kasvoi koko ajan. Americana- ja Biographia-yhtiöt muodostivat A + B-studion 1921, Karel Lamac taas Kavalírka-studion vuonna 1924, ja nimenomaan ensiksi mainittu teki 1920-luvun arvostetuimpia elokuvia). Vuonna 1933 perustettiin Barrandovin studiot.

title: Kesäolympialaiset 1952

text: Yleisurheilussa kilpailtiin 33 lajissa, joista 24 oli miehille ja 9 naisille. Ylivoimaisesti menestynein valtio oli Yhdysvallat, joka voitti 31 mitalia, joista yhdeksän oli kultaista. Neuvostoliitto ylsi 17 mitaliin, mutta sai vain kaksi mestaruutta, ja kahdeksan mitalin maa Saksa jäi ilman ykkössijoja. Mitalitilaston toinen oli Tšekkoslovakia, jonka viidestä mitalista neljä oli kirkkainta.

title: Tšekin avaruustoimisto

text: Tšekkoslovakian ensimmäiset avaruuslaitteet lensivät INTERKOSMOS 1-satelliitilla, joka laukaistiin 14. lokakuuta 1969. Tšekkiläisiä avaruuslaitteita tehtiin useita kymmeniä sen jälkeen muille INTERKOSMOS-satelliiteille ja Neuvostoliiton avaruusluotaimille. Vladimir Remek vietti kuusi päivää Saljut 6 -avaruusasemalla – Tšekkoslovakia oli kolmas maa maailmassa, jonka ihminen lensi avaruudessa.

title: Rostislav Klesla

text: Rostislav Klesla (s. 21. maaliskuuta 1982 Novy Jicin Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Hän on yksi tunnetuimmista niin sanotun uudemman aallon tšekkiläisistä pelaajista.

title: Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus

text: Julistus hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 10. joulukuuta 1948 yksimielisesti. Sen puolesta äänesti 48 maata, eikä yksikään maa äänestänyt vastaan. Äänestämästä pidättäytyivät Etelä-Afrikka, Saudi-Arabia, Neuvostoliitto, Valko-Venäjä, Ukraina, Jugoslavia, Tšekkoslovakia ja Puola.

title: Corpse Party

text: Pelistä on tehty myös neljä mangasarjaa, yksi OVA nimeltä "Missing Footage", neljäjaksoinen OVA "Tortured Souls", joka julkaistiin kesällä 2013.

title: Roman Turek

text: Roman Turek (s. 21. toukokuuta 1970 Strakonice, Tšekkoslovakia) on entinen jääkiekkomaalivahti. Turek oli aikoinaan yksi NHL:n parhaista maalivahdeista.

title: Tšekin talous

text: Toisen maailmansodan jälkeen sosialistimaat olivat tiiviisti riippuvaisia Neuvostoliitosta. Tšekkoslovakia oli itäblokin vaurain maa, mutta se jäi jälkeen muusta maailmasta. Kommunistimaiden talousyhteistyön purkautuessa vuonna 1991 Tšekin teollisuus menetti perinteiset markkinansa kommunistimaissa.

title: Mahō sensei Negima!

text: GANSIS ja Shaft ovat myös tekemässä kaksi Negima-OVAa, Negima Spring OVA ja Negima Summer OVA. Spring OVA näytettiin yksityisnäytöksenä Japanissa huhtikuussa 2006 ja DVD:n julkaisuajaksi on suunniteltu lokakuuta 2006. Rajoitetun japanilaisen Negima-mangan 15. kirjan mukana tulee myös DVD, jolla on kyseisen OVAn traileri. Summer OVAsta ei ole tarkempaa tietoa.

title: Kääntämisen mahdottomuus

text:
Vaikeimpia, toisinaan lähes mahdottomia käännettäviä ovat runot ja sanaleikit. Runollisen kielen muoto on käännettäessä vähintään yhtä tärkeä kuin sisältö. Runouden kääntäjälle ei aina ole helppoa säilyttää runon muotoa ja kääntää samalla esimerkiksi sanaleikkejä ja reaalioita puhumattakaan murteista. Taidekirjallisuus ja runokieli ovatkin kääntäjän suurimpia haasteita. Sanaleikit ja sutkaukset ovat haastavia, koska ne ovat erityisen tiiviisti sidoksissa alkuperäiskieleen. Raamatusta löytyy tunnettu esimerkki alkuperäiskielen vaikutuksesta teoksen nimistöön: ensimmäisessä Mooseksen kirjassa ”Jumala muovasi maan tomusta ihmisen”, Aadamin, jonka nimi viittaa heprean kielen sanoihin adama, ’maa’ ja adam, ’ihminen’. Muille kielille käännettäessä tämä nimen merkitys katoaa.
Sanaleikkejä sisältävän tekstin kääntäjän yksi toimintamalli voi olla esimerkiksi, että hän jättää lähdekielisen sanaleikin kääntämättä ja lisää kohdekielisen sanaleikin joko samaan kohtaan tai myöhemmin tekstiin.

title: Hondurasin historia

text: Hondurasin itsenäisyyden ensimmäiset vuosikymmenet olivat vaikeita. Se oli ainoa Keski-Amerikan maa, jolla on kolme rajanaapuria, joten sillä oli myös useampia kilpailijoita alueellisen vallan hallinnasta. Hondurasin naapurimaat ovatkin puuttuneet useasti maan sisäisiin oloihin. Hondurasissa toimivan valtion luominen oli itsenäistymisen jälkeen hankalaa, sillä maa oli kuulunut liittotasavaltaan eikä sinne ollut syntynyt kunnollista hallintokulttuuria. Lisäksi Hondurasille jäi huomattavasti ulkomaanvelkaa, jonka maksamiseen noin 300 000 ihmisen väestöllä oli huonot edellytykset. Britit valtasivatkin Islas de la Bahían saataviensa pantiksi.

title: Tšekkoslovakia

text: Tšekkoslovakia saavutti menestystä myös talviurheilun saralla. Jääkiekossa maa voitti useita mitaleita olympialaisissa ja MM-kilpailuissa. Sittemmin molemmat seuraajavaltiot ovat jatkaneet jääkiekossa maailman huipputasolla, Tšekki on voittanut yhden olympiakullan ja kuusi maailmanmestaruutta, Slovakia yhden maailmanmestaruuden. Mäkihypyssä olympiakultaa voitti Jiří Raška 1960-luvulla.

title: Kappale (fysiikka)

text: Kvanttimekaniikassa keskustellaan siitä, ovatko jotkut alkeishiukkaset sellaisia, etteivät ne ole kappaleita vaan pelkkiä pisteitä ilman aika-avaruudellista ulottuvuutta, vai ovatko ne sellaisia, että niillä on aina vähintään yksi avaruudellinen ulottuvuus (kuten säieteoriassa ja M-teoriassa).

title: Tšekkoslovakia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Tšekkoslovakia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1983, 1987 ja 1991. Maa saavutti MM-kisahistoriansa aikana yhteensä 11 mitalia, joista neljä oli kultaisia. Helsingin MM-kisoissa 1983 Tšekkoslovakia saavutti yhdeksän mitalia ja sijoittui mitalitilastossa neljänneksi. Roomassa 1987 se jäi ilman kultamitalia ja Tokiossa 1991 kokonaan ilman mitalia. Vuoden 1991 jälkeen maan urheilijat ovat edustaneet Tšekkiä ja Slovakiaa.

title: Jääkiekon Euroopan cup

text: Eniten cupin mestaruuksia on voittanut neuvostoliittolainen Moskovan TsSKA, joka hallitsi cupia ylivoimaisesti 1970- ja 1980 luvuilla. Toiseksi menestynein maa cupissa oli Tšekkoslovakia. Vasta 1990-luvulla mestaruus meni Tšekkoslovakian ja Neuvostoliiton ulkopuolelle, kun ruotsalais- ja suomalaisseurat saavuttivat cupin mestaruuden. Kilpailu lakkautettiin vuonna 1997.


query: Minä vuonna ALV-vero otettiin käyttöön Suomessa?

title: Arvonlisävero

text: Suomessa arvonlisävero otettiin käyttöön kesällä 1994 seuraavan vuoden alusta alkaneen EU-jäsenyyden vuoksi, jolloin se korvasi liikevaihtoveron, jota ei ollut palveluissa. Suomen yleinen arvonlisäveroprosentti on vuoden 2013 alusta 24%, mutta joillakin hyödykkeillä on alennettu verokanta kuten 14% (ruoat ja rehut) tai 10% (lääkkeet, kulttuuripalvelut sekä tilatut lehdet).[3][4]

title: Autokumirenkaiden valmistevero

text: Autokumirenkaiden valmistevero on Suomessa 1939–1964 käytössä ollut vero, jota valtio keräsi moottoriajoneuvojen päällys- ja sisärenkaista. Valmisteveron maksoi Suomessa tehdyistä renkaista valmistaja ja ulkomailta tuoduista renkaista maahantuoja. Vuonna 1939 veron suuruus oli 8 markkaa kilogrammalta. Veroa oli suoritettava myös maahan tuotavien autojen vararenkaista, jos ajoneuvoissa sellaiset olivat mukana.

title: Saksan talous

text: Saksassa otettiin 1991 käyttöön ylimääräinen "solidaarisuusvero" (Solidaritätszuschlag) Itä-Saksan kehittämiseksi. Vuonna 1991 sitä perittiin 7,5% palkka- ja yhtiöveron päälle, tämän jälkeen vero otettiin uudelleen käyttöön 1995 ja 1998 sitä leikattiin 5,5%:iin.[13]

title: Huvivero

text: Vuonna 1920 käyttöön tulivat tuolloin ilmestyneet pienikokoiset leimamerkit. Vuoden 1922 alusta tulivat käyttöön huviveroliput, joita käytettiin veron perinnässä aina veron poistumiseen asti 1981. Lippu muodostui kolmesta osasta: kannasta, keskiosasta ja kuittiosasta. Kuittiosalla pääsi tilaisuuteen, keskiosa jäi ostajalle ja kantaosa oli myyjälle jäävä tarkastusosa. Liput painoi Suomen Pankin kirjapaino. Veroluokkia ja huviverolippuja on valmistettu ainakin seuraavia veroluokkia: 5, 10, 15, 20, 25, 30, 35, 45 ja 50 %. Lippuihin oli painettu pääsymaksun ja veron yhteishinta. Elokuvien verotus tapahtui vuoteen 1948 asti huviveron kautta. Tämän jälkeen käyttöön tulivat elokuvaveroliput. Suurimmillaan 1960-luvulla huvivero oli 40 % pääsylipputuotoista.

title: Varallisuusvero

text: Varallisuusvero otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1919 annetulla tilapäisellä lailla. Vuonna 1920 säädettiin ensimmäinen pysyvä laki tulo- ja omaisuusverosta. Omaisuusvero oli progressiivinen vero, jonka verokanta vaihteli aluksi yleensä 0,5 ja 2,5 prosentin välillä, tosin vuonna 1919 korkein veroprosentti oli 6.

title: Oluen verotus

text: Tehdasmaisesti Suomessa valmistetusta ja Suomeen tuodusta I veroluokan oluesta alettiin vuoden 1969 alussa maksaa virvoitusjuomaveroa ja II–IV veroluokan oluista valmisteveroa. Veron maksoi oluen valmistaja tai maahantuoja. Sen lisäksi että otettiin käyttöön uusi IV veroluokka myös veron peruste muuttui. Vero oli II veroluokan oluesta 13 prosenttia, III veroluokan oluesta 25 prosenttia ja IV veroluokan oluesta 35 prosenttia alkoholiyhtiön vahvistamasta oluen vähittäismyyntihinnasta.

text: Suomen valtio rahoitti sotamenojaan myös kansalaisten verotaakkaa lisäämällä. Jo käytössä olevien verojen korotusten ohessa otettiin käyttöön myös täysin uusia veromuotoja, joista tärkein oli liikevaihtoveron käyttöönotto helmikuussa 1941. Liikevaihtovero otettiin käyttöön mm. korvaamaan ns. ylellisyystuotteista perittyjä tullimaksuja. Liikevaihtoveron määrä oli aluksi 4–10 prosenttia, mutta jo vuoden 1941 lopussa se korotettiin 4–13 prosenttiin ja vuoden 1944 heinäkuussa 20:en prosenttiin. Liikevaihtovero perittiin kaupan tukkuportaassa, mutta se ei koskenut ns. peruselintarvikkeita.Verotusmuoto jäi pysyväksi ja myöhemmin sitä laajennettiin koskemaan myös palveluita, jolloin nimi muuttui arvonlisäveroksi. Valmisteverojen tuotto valtion kassaan oli suurin tupakkatuotteista, mutta myös uusia tuotteita otettiin valmisteverotuksen piiriin (mm. makeiset, kahvi, autonrenkaat, tulitikut, sokeri, virvoitus- sekä mallasjuomat)

title: Kahvivero

text: Kahviveron tuotto oli 1941 vähäinen ja vuonna 1942 sitä ei ollut ollenkaan, koska saatavuuden heikkennyttyä kahvia ei enää laskettu vapaaseen kauppaan. Kahvia saatiin Suomeen uudestaan vasta 1940-luvun puolivälissä, ja vero otettiin käyttöön uudelleen 1948, jolloin kahvia oli taas enemmän saatavilla. Verolla haluttiin tasapainottaa valtion budjettia. Lakia jatkettiin vuosittain, vaikka siitä ensin suunniteltiin pysyvää. Veron tuotto oli suurimmillaan vuonna 1949, jolloin se oli 2,02 prosenttia valtion verotuloista. Verokahvin vapaa myynti päättyi 1950, ja sitä alettiin jakaa korttia vastaan. Kahvin säännöstely päättyi ja kahviverolaki kumottiin maaliskuussa 1954, mutta tullia ja liikevaihtoveroa kannettiin edelleen senkin jälkeen.

title: Progressiivinen vero

text: Progressiivinen tulo- ja omaisuusvero otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1920.

title: Ajoneuvovero

text: Vuotuinen ajoneuvovero eli "auton käyttömaksu" otettiin käyttöön vuonna 1994. Uuden veron perusteluna käytettiin, että sillä korvataan edellä mainitusta veromuutoksesta ja myös alentuneesta uusien autojen myynnistä johtuva verotuoton menetys. Vuotuisen veron määräksi säädettiin 500 markkaa ennen vuoden 1994 alkua rekisteriin merkityille ajoneuvoille ja 700 markkaa tätä uudemmille ajoneuvoille. Auton käyttömaksun tuotto valtiolle oli tuolloin noin 1,3 miljardia markkaa eli 218 miljoonaa euroa vuodessa.

title: Verorupla

text: Verorupla oli Suomessa 1849–1924 käytössä ollut maaveron veroyksikkö. Se otettiin käyttöön vanhojen veronosoitusten sijaan koko maassa Viipurin lääniä ja entistä Tornion kihlakuntaa lukuun ottamatta. Vanhojen verolukujen sijaan tuli siten yksi ainoa veroluku. Ruplissa laskettava vero saatiin, kun määritettiin talon kullekin veroparselille 15 viimeisen vuoden keskimääräinen taksahinta. Näin saatu vero jaettiin raha-, vilja-, kaura-, voi- ja taliveroon eli vero suoritettiin osaksi rahana, osaksi luonnontuotteina.

title: Aikakauslehti

text: Suomessa aikakaus- ja sanomalehtien tilausmaksun arvonlisävero oli vuoden 2011 loppuun asti nolla prosenttia. Menettely oli peräisin 1960-luvulta ja perusteena olivat lehtien merkitys uutisten välittäjinä ja kansansivistykselliset seikat. Euroopan unioniin liittyessään Suomi sai oikeuden jatkaa verovapautta.[8] Aikakauslehtien tultua arvonlisäveron alaisiksi vuoden 2012 alusta niiden kustantajat alkoivat pian postittaa lehtiä Ahvenanmaalta veron välttämiseksi, jolloin veron tuotto putosi kymmenesosaan. Kun Ahvenanmaan käyttö tehtiin lainmuutoksella mahdottomaksi 2015, kustantajat siirtyivät postittamaan lehtiä alv-vapaasti lähimmästä EU:n ulkopuolisesta maasta, Norjasta.[9]

title: Verotuksen historia Suomessa

text: Ensimmäiset Tyvi-tiedonsiirrot toteutettiin alkuvuonna 1997 verohallinnon vastaanottamilla alv- ja työnantajailmoituksilla. Vuonna 1997 otettiin käyttöön varainsiirtovero, joka korvasi vanhan leimaveron. Lääninverovirastot muuttuivat 1.9.1997 verovirastoiksi lääniuudistuksen vuoksi. Vuoden 1998 alussa perustettiin suuryritysten verotuksesta vastaava Konserniverokeskus. Verohallinnon Internet-palvelu www.vero.fi avattiin kesäkuun alussa vuonna 1998.

title: Arvonlisävero

text: Arvonlisävero (lyhenne alv., alv tai ALV[1]) on tuotteen tai palveluksen arvonlisää verottava vero, joka lisätään tuotteen myyntihintaan. Arvonlisävero on käytössä yli 150 maassa, muun muassa Suomessa ja muissa EU-maissa.[2] Eri maissa käytetään erisuuruisia veroprosentteja.

title: Kotitalousvähennys

text: Kotitalousvähennys otettiin käyttöön vuonna 1997 tukikokeiluna Etelä-Suomen, Oulun ja Lapin lääneissä. Verosta tehtävän vähennyksen rinnalla muualla Suomessa kokeiltiin suoran yritystuen mallia. Kokeilun jälkeen päädyttiin verovähennysmallin käyttöönottoon. Verovähennys laajennettiin vuoden 2001 alusta koko maahan, ja suorasta tuesta luovuttiin.

title: Maaretkenvero

text: Maaretkenvero on Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut historiallinen vero. Sen alkumuotoja olivat 1500-luvulla kannetut ylimääräiset sotaverot. Maaretkenvero otettiin käyttöön Eerik XIV:n ollessa kuninkaana (1560–1568) ja sitä uudistettiin usein. Vuodesta 1611 lähtien vero kannettiin joka vuosi ja se muuttui lopulta vakinaiseksi osaksi manttaaliveroa.

title: Suomen autovero

text: Autovero otettiin Suomessa käyttöön 1. tammikuuta 1958 voimaan tulleella lailla. Lakia säädettäessä eduskunta ilmoitti ”edellyttävänsä, että vero on vain tilapäinen ja valtion senhetkisestä poikkeuksellisen kireästä rahatilanteesta johtuva ja että verosta pyritään luopumaan etenkin halvemman hintaluokan ajoneuvojen osalta heti, kun valtiontalous antaa siihen mahdollisuuden”.

title: Tukholman raitiotieliikenne

text: Vuonna 1991 otettiin uudestaan käyttöön Djurgårdslinjen (Nro 7N), joka oli aikoinaan lakkautettu muun raitioliikenteen myötä. Linjalla ajoivat aluksi museoraitiovaunut. Vuonna 2000 Tukholmassa avattiin kokonaan uusi pikaraitiotielinja Tvärbanan ("Poikittaisrata", Nro 22), joka aluksi kulki Gullmarsplanin ja Liljeholmenin, myöhemmin Sickla udden ja Alvikin välillä. Viime aikojen suunnitelmissa on ollut esillä Poikittaisradan ja Nackaan liikennöivän Saltsjöbanan yhdistäminen, jolloin jälkimmäisellä nykyisin käytettävä metrotyyppinen junakalusto korvattaisiin pikaraitiovaunuilla.

title: Alvesta

text: Rautateiden rakentamisen jälkeen Aringsåsin ja Alfvestan kylistä tuli tärkeä solmukohta. Sittemmin Aringsåsin maalaiskuntaan perustettiin taajaväkinen yhdyskunta (ruots. "municipalsamhälle"). Aringsåsin maalaiskunta muutettiin kauppalaksi 1.1.1945 ja sille annettiin asemapaikan perusteella nimeksi Alvesta. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön yhtenäinen kuntamuoto ja muodostettiin nykyinen Alvestan kunta. Alvestan kunnan nykyinen vaakuna on vanha Alvestan kauppalan vaakuna.

title: William Pitt nuorempi

text: Valtion velka oli kasvanut valtaviin mittasuhteisiin Amerikan sodan aikana. Pitt yritti helpottaa velkataakkaa ottamalla käyttöön uusia veroja, sekä yritti hillitä salakuljetusta ja veropetoksia. Vuonna 1786 otettiin käyttöön rahasto (Sinking Fund), johon koottiin miljoona puntaa joka vuosi keräämää korkoa ja sen valvonta komission haltuun. Rahasto keräsikin ennen seuraavaa sotaa kahdeksan miljoonaa, joilla vähennettiin velkaa kymmenen.

title: Veroyksikkö

text: Uudesta verosta määrättäessä otettiin käyttöön uusi veroyksikkö, joka tarkoitti sen hetkistä täystilaa. Näin syntyi monta kerrostumaa veroyksiköitä ja verolukuja. Suomen eri maakunnissa oli uudelle ajalle tultaessa käytössä erinimisiä veroyksiköitä. Samassakin maakunnassa eri verot saattoivat perustua eri veroyksikköön. Manttaalista kehittyi 1600-luvulta lähtien muita tärkeämpi veroyksikkö. Sen mukaan suoritettiin suurin osa manttaaliverosta ja tilalukuverosta sekä yleisistä rasituksista. Se oli myös kyläosuuden jakoperuste. Suomessa maavero lakkautettiin 1925 ja sen jälkeen enää manttaalilla on ollut merkitystä.

title: Alvikin metroasema

text: Varsinaiseksi metroasemaksi Alvik kehittyi lokakuuhun 1952 mennessä, jolloin osuus Hötorget–Vällingby vihittiin liikenteelle. Samalla Nockebynradalla otettiin käyttöön nykyäänkin käytössä oleva ratkaisu, jossa radalta on vaihtoyhteys metroon samalta laiturilta.

title: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja

text: Nykyisin käytössä olevat suomenkielisen ja ruotsinkielisen virsikirjan on kirkolliskokous hyväksynyt vuonna 1986. Virsikirjat otettiin käyttöön ensimmäisenä adventtina 29. marraskuuta 1987. Vuonna 1993 kirkolliskokous hyväksyi käyttöön Suomen saamenkielisen virsikirjan "Suoma samii salbmakirji". Virsikirjaan lisättiin vuonna 2000 liturginen liite, sekä 2004 toimitusten kirjan laulujen osasto. Virsikirjan lisävihko valmistui vuonna 2015 ja se otettiin käyttöön 2016.

title: Arvonlisävero

text: EU:ssa elintarvikkeiden ALV vaihtelee eri maissa välillä 0–25%. Suomen elintarvikkeiden verokanta on 14%. Ruotsin vastaava verokanta on 12%. Useimmissa maissa on käytössä useampi verokanta, siten että ALV voi olla korkeampi seuraaville tuotteille: alkoholijuomat, teollisuusjuomat, jäätelö, makeiset, suklaa, keksit, jälkiruoat, valmiiksi keitetyt tai pitkälle jalostetut ruoat ja lemmikkieläinten ruoat. Edellä mainituin rajoituksin Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Kyproksella ja Maltalla elintarvikkeiden ja alkoholittomien juomien ALV on nolla.[23]

title: Myllytulli (vero)

text: Myllytulli () on aiemmin käytössä ollut myllyn omistajan saama palkkio viljan jauhatuksesta. Myllytulliksi nimitettiin myös Ruotsissa ja Suomessa 1625–1634 käytössä ollutta välillistä veroa, jota suoritettiin myllyyn jauhettavaksi viedystä viljasta. Veron vuoksi talonpojat alkoivat jauhaa viljansa kotona ja vuoden 1634 valtiopäivät muutti myllytullin välittömäksi veroksi, jota kutsuttiin henkirahaksi eli henkiveroksi. Tämän rahana maksetun veron suuruus oli kolme markkaa jokaisesta 12 vuotta täyttäneestä ihmisestä. Myllytulli otettiin uudelleen käyttöön 1655 Ruotsin suurissa kaupungeissa ja se lakkautettiin vasta 1815. Henkikirjoja edeltäneitä myllytulliluetteloita on säilynyt ja ne ovat tärkeä lähde historian- ja sukututkimuksessa.

title: Henkiraha

text: Henkiraha otettiin Ruotsissa ja Suomessa käyttöön vuonna 1634, kun 1625 maksettavaksi määrätyn leipäviljan myllytulli-nimisen kulutusveron periminen ei käytännössä onnistunut. Jokaisen aatelittoman täysi-ikäisen kruunun alamaisen tuli maksaa henkirahaa vuosittain kruunulle tuloistaan ja omaisuudestaan riippumatta. Vähitellen tästä verosta vapautettiin monia väestöryhmiä.

title: Yleisradiovero

text: Yleisradiovero (lyhyesti Yle-vero) on Yleisradion rahoittamiseen Suomessa vuosittain kerättävä vero. Sen kerääminen aloitettiin vuonna 2013 korvaamaan aiemmin käytössä ollutta, niin ikään Ylen rahoitusta varten kerättyä televisiomaksua. Yle-veroa maksetaan sekä henkilö- että yritysverotuksessa. Veroa tulee maksaa, vaikka ei käyttäisi Ylen palveluita lainkaan.

text: Sotatalouden rahoittaminen Suomessa toisen maailmansodan aikana perustui valtion lainanottoon ja erilaisten verojen korottamiseen. Merkittävimpinä lainanoton muotoina olivat valtion ottamat lainat Suomen pankilta kassavajeen täyttämiseksi (eli ns. setelirahoitus), lainat ulkomailta ja lainat kotimaisilta rahoituslaitoksilta sekä kansalaisilta, joista osa toteutettiin mm. myymällä valtion oblikaatioita tai jopa ns. pakkolainoina. Valtion keskuspankiltaan ottamien lainojen seurauksena kuluttajahintojen nousu (eli inflaatio) kiihtyi sotavuosina merkittävästi. Lähes kaikkia jo olemassa olevia veroja kiristettiin ja uusia verotusmuotoja otettiin käyttöön. Merkittävimpänä uutena verotusmuotona jatkosodan aikana otettiin käyttöön liikevaihtovero, joka jäikin sitten pysyväksi.

title: Alpi (nimi)

text: Alpi on suomalainen miehen etunimi. Nimestä on käytössä myös muunnos "Alvi", jota on käytetty naistenkin etunimenä. Alpin ja Alvin nimipäivä on 1. maaliskuuta, joka on myös Alpon nimipäivä. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Alpi on annettu Suomessa 326 henkilölle, joista yksi on 1800-luvulla syntynyt nainen. Nimi Alvi on annettu 695 henkilölle, joista 608 on miehiä ja 78 naisia.

title: Tasavero

text: Slovakiassa otettiin käyttöön tasavero vuonna 2004, mutta siitä luovuttiin vuonna 2013 siirtymällä progressiiviseen veroon. Tasaveron käyttöönotossa seurattiin Baltian maita ja Venäjää. Itä-Euroopan maat käyttivät tasaveroa uuden kauden signaalina. Tasaveron käyttöönottoa Slovakiassa perusteltiin sen vetoavulla, mutta empiiristä todistusaineistoa siitä ei ole kertynyt.

title: Varallisuusvero

text: Varallisuusvero, aikaisemmin omaisuusvero, oli Suomessa vero, jota maksettiin varallisuuden perusteella vuoteen 2005 asti. Varallisuusvero otettiin ensimmäisen kerran käyttöön vuonna 1919 annetulla tilapäisellä lailla. Vuonna 1920 säädettiin ensimmäinen pysyvä laki tulo- ja omaisuusverosta. Omaisuusveron nimi muutettiin varallisuusveroksi 1974 verolakeja uudistettaessa.


query: Kuka keksi lämpömittarin?

title: Lämpömittari

text: Lämpömittari on laite, jota käytetään aineen lämpötilan mittaamiseen. Mittareita on monenlaisia eri käyttötarkoituksiin. Lämpömittarin keksijänä pidetään Galileo Galileita, joka keksi alkeellisen lämpömittarin v.1592.[1]

title: Kostea lämpömittari

text: Kostean lämpömittarin lukemaa voidaan käyttää myös suoraan esimerkiksi ihmisen kokeman lämpöstressin mittana, sillä siihen vaikuttaa sekä ilman kosteus että lämpötila.

title: Kostea lämpömittari

text: Kostea lämpömittari muodostaa yhdessä tavallisen, "kuivan" lämpömittarin kanssa psykrometriksi kutsutun kosteusmittarin. Kostea lämpömittari koostuu tavanomaisesta lämpömittarista sekä mittarin nestesäiliön ympärille sidotusta kankaasta, sukasta.

title: Lämpömittari

text: Vastuslämpötila-anturi Termopari Kostea lämpömittari

title: Lämpömittari

text: Lämpömittareissa on käytössä erilaisia asteikkoja, joista yleisin on Suomessakin käytössä oleva Celsius-asteikko. Tieteellisessä käytössä käytetään absoluuttisesta nollapisteestä alkavaa Kelvin-asteikkoa.

title: John Flamsteed

text: Helmikuussa vuonna 1675 Flamsteed matkusti Lontooseen, missä hän asui Mooren luona. Moore järjesti Flamsteedille tapaamisen kuninkaan kanssa Kuninkaallisen observatorion perustamisesta. Flamsteed oli itse asiassa päässyt jonkinlaiseen kuninkaan suosioon, sillä hän oli tehnyt tälle ja Yorkin herttualle vuotta aiemmin barometrin ja lämpömittarin. Flamsteed nimitettiin 4. maaliskuuta vuonna 1675 observatorion johtajaksi. Hän nautti sadan punnan vuosittaista tuloa, mistä hän joutui maksamaan kymmenen puntaa veroa. Flamsteed joutui myös itse kustantamaan tarvittavat instrumentit. Observatoriossa aloitettiin havaintojen teko vuonna 1676. Vuosi myöhemmin hänet äänestettiin Royal Societyn jäseneksi. Flamsteed oli hyvin tarkka havainnoitsija ja hänellä oli uransa aikana useita havainto-ohjelmia, joilla haettiin vastauksia tuon ajan keskeisiin ongelmiin. Tutkimusten tuloksena Flamsteed keksi kartoissa käytetyn kartioprojektion.

title: Lämpötila

text: Lämpömittarin asteikosta ei voida päätellä mitattavan kohteen energian määrästä tai lämpöliikkeen suuruudesta, mutta lämpötilan avulla voidaan epäsuorasti päätellä edellä mainitut, ja monet muutkin, suureet. Mittarin lukemisen vaivattomuus on tehnyt lämpömittarista suositun mittausvälineen, jolla on vahva asema myös tieteessä.

title: Uudet kujeet

text: 8. Lämpömittari (Pii-paa)

title: Lämpömittari

text: Sähköinen lämpömittari voi perustua esimerkiksi joidenkin materiaalien sähkövastuksen suureen lämpötilariippuvuuteen. Lämpötila voidaan määrittää mittaamalla niiden vastusarvo. Tyypillisiä vastuslämpöantureita ovat platinasta valmistetut PT100- ja PT1000-anturit. On myös epätarkempia ja halpoja NTC-vastusantureita (Negative Temperature Coefficient), joiden vastuksen lämpötilariippuvuus on hyvin suuri ja voimakkaasti epälineaarinen.

title: Sää

text:
Babylonialaisten ennustukset perustuivat astronomisiin havaintoihin, pilvien muotoon ja optisiin ilmiöihin kuten haloilmiöihin. Kiinalaiset kehittivät vuoden 300 eaa. tienoilla kalenterin, jonka avulla he pystyivät ennakoimaan säiden kausittaisen vaihtelun. Ensimmäiset viittaukset sademittarin käyttöön ovat löytyneet Intiasta ajalta noin 300 eaa. Sääntutkimusta tarkoittava sana "meteorologia" on peräisin kreikkalaisfilosofi Aristoteleeltä, joka kuvaili tutkielmassaan "Meteorologia" tunnettuja sääilmiöitä, vaikkakin joitain niistä virheellisesti. Aristoteleen oppilas Theofrastos esitti omissa sääteoksissaan sääenteitä ja huomioita.
Keskiajalla säätä ennustettiin Aristoteleen oppien sekä Arabiasta tulleen, tähtien ja planeettojen asemiin perustuneen astrometeorologian pohjalta. Suosituissa almanakoissa oli sääennusteita etenkin maanviljelijöille. Renessanssin aikana 1400-luvulta alkaen meteorologia kehittyi tieteellisten havaintojen myötä. Italialainen keksijä Leonardo da Vinci kuvasi sääilmiöitä päiväkirjoissaan ja keksi meteorologisia kojeita kuten kosteusmittarin. Galileo Galilei kehitti ensimmäisen lämpömittarin ja hänen oppilaansa Evangelista Torricelli 1600-luvun alussa ensimmäisen ilmapuntarin. Ranskalainen Blaise Pascal oli ensimmäisiä, joka keksi ilmanpaineen muutosten olevan säästä johtuvia ja osoitti että ilmanpaine laskee ylemmäs mentäessä. Firenzen Accademia del Cimentossa (1657–1667) keksittiin useita sääkojeita, kuten tiivistyskosteusmittari. Toscanan suurherttua perusti vuonna 1654 sääasemien verkoston eri puolille Eurooppaa.

title: Lämpömittari

text: Nestepohjainen lämpömittari on yksinkertaisimpia lämpömittarimalleja. Se koostuu nestesäiliöstä, säiliöön liitetystä putkesta ja putken viereen asetetusta asteikosta. Nestesäiliö on täytetty aivan täyteen ja myös putki on osaksi nesteen täyttämä. Mittarin toiminta perustuu nesteen lämpölaajenemiseen: lämpötilan noustessa nesteen tilavuus kasvaa ja neste laajenee putkeen. Mittarin asteikko on kalibroitu niin, että nestepinnan korkeus suoraan osoittaa lämpötilan. Mittarin asteväli määräytyy nesteen lämpölaajenemiskertoimesta sekä säiliön tilavuuden ja putken poikkipinta-alan suhteesta. Tehtaalla nestettä täytetään niin paljon, että nesteen pinta asettuu putkessa oikealle kohdalle kalibrointilämpötilassa. Nesteenä käytetään yleisesti värjättyä petrolia sen laajan lämpötilojen siedon ja tasaisen lämpölaajenemisen vuoksi. Myös etanolia eli spriitä käytetään varsinkin sellaisissa lämpömittareissa, joilla on mitattava hyvin alhaisia lämpötiloja. Värjättynä alkoholi näkyy paremmin lasin läpi. Myrkyllinen elohopea on perinteinen mittaneste. Sitä on käytössä edelleen vanhoissa ruumiinlämpömittareissa eli kuumemittareissa. Nykyään ruumiinlämpömittareissa käytetään muuta nestemetallia, esimerkiksi galliumista, indiumista, tinasta ja sinkistä tehtyä seosta.

title: Ferdinand II (Toscana)

text: Ferdinand II tunnettiin myös tieteiden suosijana. Hän kannusti veljeään, kardinaali Leopoldo de’ Mediciä perustamaan vuonna 1657 tieteellisen seuran Accademia del Cimenton. Ferdinandia pidetään yhtenä lämpömittarin keksijöistä, sillä hänen johdollaan kehitettiin vuonna 1654 ensimmäinen umpinainen nestelämpömittari, joka tunnetaan virheellisesti myös Galilein lämpömittarina. Hän mahdollisesti kehitti myös ensimmäisen lauhduttamiseen perustuneen kosteusmittarin.

title: Fahrenheit-asteikko

text: Fahrenheit vieraili tanskalaisen lämpömittarin kehittäjän Ole Rømerin luona Kööpenhaminassa vuonna 1708. Rømer näytti hänelle kotonaan erikoisen lämpömittarin, josta ei ole säilynyt Rømerin omia muistiinpanoja. Mittarilla oli kaksi referenssipistettä: jään sulamispiste ja ruumiinlämpö. Näiden välin Rømer jakoi kahtia ja sijoitti asteikon nollapisteen yhden tällaisen välin verran kylmemmäksi. Jään sulamispisteeksi tuli 7,5 °Rø ja ruumiinlämmöksi 22,5 °Rø. Fahrenheit käytti ilmeisesti Rømerin ideaa hyväkseen, mutta on jäänyt arvoitukseksi, miten hän päätyi tunnettuihin astelukuihin. Erään selityksen mukaan hän otti käyttöön Rømerin asteikon jakaen sen asteet neljään osaan saaden vastaavuudet 7,5 °Rø = 30 °F ja 22,5 °Rø = 90 °F. Myöhemmin hän muutti asteikon referenssipisteiden asteluvuiksi 32 °F ja 96 °F helpomman asteikon vuoksi. Näille Fahrenheitin valitsemille asteluvuille on muitakin arvailuja.

title: Lämpömittari

text: Akustisessa lämpömittarissa hyödynnetään äänen nopeuden riippuvuutta lämpötilasta.

title: William Herschel

text: Herschel löysi infrapunasäteilyn noin vuonna 1800. Hän antoi auringonvalon kulkea prisman läpi, jolloin muodostuneen spektrin punaisen pään alle hän asetti lämpömittarin. Mittarin ilmoittamasta lämpötilan noususta hän päätteli, että on olemassa näkymätöntä valon kaltaista säteilyä. Herschel keksi käsitteen asteroidi (kreikan sanoista "aster" ’tähti’ ja "-eidos" ’muotoinen, kaltainen’) kuvaamaan pikkuplaneettoja sekä myös jättiläisplaneettojen pieniä kuita vuonna 1802 sen jälkeen, kun toinen asteroidi Pallas oli löydetty.

title: Newton-asteikko

text: Newtonin lämpömittarin mitta-alue on poikkeuksellisen laaja. Hän käytti sen luomiseksi apuna muitakin referenssipisteitä, jotka hän skaalasi ensimmäisten 12 °N mukaan lineaarisesti. Hän käytti näiden pisteiden luomiseksi lyijyä (Pb), tinaa (Sn), vismuttia (Bi) ja antimonia (Sb). Osa pisteistä hän loi sekoittamalla käyttämistään metalleista erilaisia lejeerinkejä. Näiden avulla hän laajensi asteikkoa lähtien liikkeelle veden kiehumispisteestä (33 °N) ja jatkaen vielä 18 muulla sulamispisteellä lämpötilaan, joka nykytietämyksen mukaan on ollut 631 °C. Vaikka lämpömittari näytti korkeissa lämpötiloissa toistasataa astetta väärin, on standardin luominen vaikuttava ja selvästi omaperäinen idea moniin seuraajiinsa verrattuna.

title: Kostea lämpömittari

text: Tarvittavan energian määrä on suoraan verrannollinen veden höyrystymisen nopeuteen, joka puolestaan riippuu ilman kosteudesta. Siten ilman suhteellinen kosteus tai vesihöyryn osapaine voidaan laskennallisesti määrittää, kun tiedetään ilman lämpötila ja kostean lämpömittarin näyttämä lukema.

title: Majakkalaiva

text: Samoin vesinäytteitä eri syvyyksiltä otettiin runsaasti: laitteena oli Nansenin pullo, johon liittyi merkkineulalla varustettu lämpömittari. Kun pullo kääntyi ympäri halutussa syvyydessä ottaakseen vesinäytteen, myös siihen kiinnitetty lämpömittari kääntyi eikä merkkineula päässyt enää liikkumaan. Pinnalla näytteiden ottopaikat ja lämpömittarin muistilukemat kirjattiin erityiseen kaavakkeeseen ja vesinäyte kaadettiin näytepulloon, joka varastoitiin omaan lokeroituun laatikkoonsa. Kerran kuukaudessa, yleensä hiilestyksen yhteydessä, näytelaatikko pöytäkirjoineen sekä virtakartat postitettiin Merentutkimuslaitokselle.

title: Målilla

text: Målilla tunnetaan hyvin sen ääripäisistä lämpötiloista. 29. kesäkuuta 1947 Målillassa mitattiin koko Ruotsin korkein lämpötila, +38 astetta. Tämä luku on sama kuin mitä on mitattu Ultunassa Uplannissa. Ääripäisten lämpötilamittausten takia paikkakunnassa sijaitsevaan erääseen liikenneympyrään on asennettu 15 metriä korkea lämpömittari. Aika pian sen vihkiäisten jälkeen joulukuussa 2000 siihen kuitenkin törmäsi auto ja lämpömittarin alapäässä oleva metallipallo jouduttiin korjaamaan.

title: Fahrenheit-asteikko

text: Saksalainen Gabriel Fahrenheit jäi 15-vuotiaana orvoksi, minkä jälkeen hänet lähetettiin Amsterdamiin käymään koulunsa loppuun. Kiinnostuttuaan meteorologiasta ja lämpömittareiden valmistamisesta hän vieraili lasimestareiden luona Berliinissä ja Dresdenissä oppiakseen lasiputkien valmistuksen. Hän valmisti ilmeisesti ensimmäiset alkoholia käyttävät meteorologiset lämpömittarinsa vuonna 1706. Ensimmäisessä mallissaan hän käytti asteikkona "Firenzen lämpömittarin" asteikkoa, jossa tuleva 0 °F oli −90 astetta, veden sulamispiste oli −30 astetta ja ruumiinlämpö +90 astetta. Hänestä tuli myöhemmin kuuluisa ja arvostettu lämpömittarien valmistaja, kun hänen elohopeamittarinsa osoittautuivat parhaimmiksi. Ensimmäinen elohopeamittari julkaistiin 1714.

title: Suomen kieli

text: 1800-luvun alkupuolella luotiin myös suuri määrä suomenkielistä hallinto- ja kulttuurisanastoa. Erityisesti niitä loi Lönnrot, joka keksi tuhansia uusia sanoja eri oppialoille. Uusia sanoja luotiin usein vanhoista sanoista johtamalla ja yhdyssanoja muodostamalla. Johdoksia ovat esimerkiksi tiede (sanasta tietää), lukio (< lukea) ja kirjain (< kirja), yhdyssanoja taas lämpömittari, tasavalta ja puheenjohtaja. Myös murteista otettiin käyttöön sanoja, joiden merkitystä muutettiin tai täsmennettiin: esimerkiksi juna on merkinnyt alun perin ’jonoa’ ja kaasu ’kylmää sumua’.[229]

title: Lämpömittari

text: Bimetallisella metallikierukalla toimiva mittari on toinen hyvin yksinkertainen malli. Se perustuu metallien lämpölaajenemiseen. Metallikierukkaan on toisiinsa kiinnitetty kaksi eri metalleista, tavallisimmin teräksestä ja kuparista, valmistettua kierukkaa, jotka näin yhdistettyinä näyttävät yhdeltä kappaleelta, ja koska eri metalleilla on erisuuri lämpölaajenemiskerroin, kierukka vääntyy eri lämpötiloissa eri asentoihin ja kääntää viisaria. Tyypillisiä kuluttajakäytössä olevia bimetallilämpömittareita ovat saunojen lämpömittarit. Koska mittareissa ei ole lasia, ei niiden rikkoontumisesta tule lasinsiruja saunojille. Koska toisaalta taas saunassa voi olla jopa 120 C -asteen lämpö, lasinen lämpömittari edellyttäisi erikoislasia, jotta lämpölaajeneminen ei särkisi mittalasia. Bimetallilämpömittareita käytetään myös erilaisissa mainoslahjalämpömittareissa, joiden valmistuskustannusten tulee olla halpoja.

title: Celsiusaste

text: Ranskalainen Jean-Pierre Christin kehitti myös lämpömittarin, jonka referenssipisteet olivat jään sulamispiste (0 astetta) ja veden kiehumispiste (100 astetta), mutta hän ei huomioinut ilmanpaineen vaikutusta kiehumispisteen valinnassa. Christin julkaisi asteikkonsa paikallisessa lehdessä vuonna 1743. Cristinin asteita kutsuttiin ”centigradeiksi” ja mittareita ”Lyonin lämpömittareiksi”. Carl von Linné tilasi Uppsalan kasvitieteelliseen puutarhaan oman mittarin, joka toimitettiin sinne vuonna 1745 vuoden myöhässä. Sillä mitattiin jo loppuvuodesta lämpötiloja, joiden kirjaukset ovat säilyneet nykypäiviin asti. Myös Linnén mittarissa asteikko oli käännetty nykyiselleen, kuten Strömmer teki 5 vuotta myöhemmin. Erotukseksi Celsiuksen asteista näitä uusia asteita kutsuttiin aluksi nimillä ”Celsius Novum”, ”Ekström” (valmistajan mukaan) tai ”Strömm”. Linnétä ja Christiniä voidaan molempia pitää nykyasteikon keksijöinä ennemmin kuin Celsiusta, joka käytti käänteistä asteikkoa.

title: Louis Daguerre

text: Niépcen poika Isidore auttoi Daguerrea isänsä kuoleman jälkeen. Pari vuotta myöhemmin Daguerre keksi, miten valokuvauslevyille pystyi paremmin elohopean avulla tallettamaan kuvia. Historioitsijat eivät tiedä tarkalleen, miten Daguerre keksi elohopean merkityksen, mutta tunnetun tarinan mukaan kaapissa rikkoutuneesta lämpömittarista höyrystynyt elohopea olisi saanut aikaan kuvia levyille. Daguerren kuvanvalmistusmenetelmä oli moniosainen. Ensin hän otti kuparilevyn, päällysti sen hopealla ja käsitteli sitä jodihöyryllä, mikä sai aikaan valolle herkän hopeajodidin muodostumisen. Sitten hän otti kuvan, antoi valotetun levyn altistua kuumalle elohopeahöyrylle ja lopuksi käsitteli kuvan suolalla.

title: Newton-asteikko

text: Tämän lämpömittarin avulla Newton keksi Newtonin jäähtymislain. Tarkat mittaukset paljastivat ilmiön logaritmisen luonteen.

title: Suomen kielen historia

text: 1800-luvun alkupuolella luotiin myös suuri määrä suomenkielistä hallinto- ja kulttuurisanastoa. Erityisesti niitä loi Lönnrot, joka keksi tuhansia uusia sanoja eri oppialoille. Muita sanastonkehittäjiä olivat Samuel Roos, Volmari Kilpinen, Pietari Hannikainen ja Antero Varelius. Uusia sanoja luotiin usein vanhoista sanoista johtamalla ja yhdyssanoja muodostamalla. Johdoksia ovat esimerkiksi tiede (< sanasta tietää), lukio (< lukea) ja kirjain (< kirja), yhdyssanoja taas lämpömittari, tasavalta ja puheenjohtaja. Myös murteista otettiin käyttöön uusia sanoja, joiden merkitystä usein muutettiin tai täsmennettiin: esimerkiksi juna on merkinnyt alun perin ’jonoa’ ja kaasu ’kylmää sumua’.[40]

title: Ilmanlämpötila

text: Käsitteellä "lämpötila auringossa" viitataan usein virheellisesti auringon säteilylle alttiina olevan lämpömittarin lukemaan. Väärinkäsityksiä on omiaan aiheuttamaan toisaalta se, että lämpömittari näyttää tällöin korkeampaa lämpötilaa kuin varjossa, toisaalta se, että auringon paisteessa myös tuntuu lämpimämmältä.

title: Lämpömittari

text: Lämpömittari keksittiin 1600-luvun alussa. Ensimmäisen nestelämpömittarin keksi Jean Rey.[1] Hänen keksintöään paranteli Toscanan suurherttua Ferdinand II tekemällä mittarista ilmatiiviin, jolloin ilmanpaineen muutokset eivät haitanneet mittauksia. Hän kokeili eri nesteitä ja päätyi alkoholiin, mutta myöhemmin se korvattiin elohopealla, jonka lämpölaajeneminen osoittautui lineaarisemmaksi.

title: Robert Nozick

text: Nozickin tietoteoreettisen ajattelun perustana on ajatus, että tietoa olevat uskomukset eroavat muista uskomuksista siinä, että ne ovat ikään kuin herkkiä totuudelle; jos arkipäiväinen maailmamme olisi hiukan erilainen, uskoisimme tietoa olevat uskomuksemme vain, jos ne olisivat tosia. Tässä kohdin esimerkiksi otetaan usein lämpömittarin toiminta. Voidaan sanoa, että lämpömittari on herkkä lämmönvaihteluille sikäli kuin sen näyttämä lämpötilan numeroarvo heijastaa normaaliolosuhteissa todellista lämpötilaa.

title: Lämpötila

text: Jos esineen lämpötilaa mitataan nestetoimisella lämpölaajenemismittarilla, on kyseessä kahden eri lämpötilaisen esineen kosketuksesta. Esineen ja lämpömittarin lämpöenergiat tasoittuvat kosketuksessa, jolloin lämpömittari viilenee tai lämpenee ja siten mittarin nestepatsas lyhenee tai pitenee. Muutos johtuu mittarin nesteen lämpölaajenemisesta, joka pidentää nestepatsasta lämpöliikkeen kasvaessa ja lyhentää sitä lämpöliikkeen vähentyessä. Kun lämpöliikkeen energiamäärä on tasoittunut lämpömittarissa ja esineessä, ovat niiden lämpötilat samat ja kyseinen lämpötila voidaan lukea mittarin asteikolta.


query: Mistä Elefantine -saaren nimi johtuu?

title: Elefantine

text: Saaren nimi johtuu kreikan kielen sanasta eléfas (ελέφας), joka merkitsee norsunluuta. Saarella on mahdollisesti käyty norsunluun kauppaa,[2] mutta todennäköisemmin nimen aiheena on se, että saari muistuttaa muodoltaan norsun syöksyhammasta, mikä on helposti todettavissa läheisiltä kukkuloilta katsottaessa.

title: Elefantine

text: Toinen nilometri on suorakulmainen allas saaren eteläkärjessä lähellä Khnumin temppeliä vastapäätä Old Cataract -hotellia. Se on todennäköisesti näistä vanhempi. Kreikkalainen historioitsija Strabon mainitsi yhden nilometrin, mutta ei ole varmaa, kumpaa hän tarkoitti.

title: Elefantti (farao)

text: Elefantti kuninkaan ehdotettu olemassaolo perustuu Günter Dreyerin ja Ludwig David Morenzin lausuntoihin. He ovat vakuuttuneita siitä, että Elefantti oli paikallinen kuningas, joka hallitsi Qustulin alueella. Dreyerin mukaan, Elefantin nimi näkyy viillettynä kivikirjoitukssen Qustulissa ja Gebel Sheikh-Suleimanissa , jossa hieroglyfit laitetaan osaksi kuninkaan serekh-nimeä. Dreyer näkee hieroglyfissä kuution muotoisen valtaistuin istuimen ja kävelevän Elefantin alla ja lukee "Pen-Abu" ("Ainoa suuri (valtias) istuimella"). Morenz on samoilla linjoilla, mutta on erittäin epävarma nimen käsittelyssä. Hän haluaa käyttää neutraalia väliaikaista nimeä "Kuningas Elefantti". Vaihtoehtoisesti hän ehdottaa sarvikuonoa kuninkaalliseksi eläimeksi.

title: Trois-Rivières

text: Kaupungin nimi johtuu Saint-Maurice -joen suuaukon deltaan syntyneen saaren "kolmijalkaisesta" muodosta. Kaupunki sijaitsee joen länsirannalla suurin piirtein Québecin kaupungin ja Montréalin puolimatkassa.

title: Tembo the Badass Elephant

text: Pelissä ohjataan hahmoa, jonka nimi on Tembo. Puoliksi kommando, kokonaan elefantti, sillä on monia erilaisia kykyjä/tapoja rynniä seinien ja muiden esteiden läpi.

title: Elefantine

text: Elefantine () on saari Niilissä välittömästi ensimmäisen kataraktin alapuolella[1] lähellä Assuania Egyptissä. Tämä seutu tunnetaan Ylä-Egyptinä, koska maanpinta on siellä korkeammalla kuin Ala-Egyptissä lähempänä Välimerta. Saarella sijaitsevat muinaisen samannimisen kaupungin rauniot.[1]

title: Elefanttisaari

text: Elefanttisaari () on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee 890 kilometriä kaakkoon Kap Hornista ja sen pinta-ala on noin 558 neliökilometriä. Saaren nimi juontuu sen elefantin päätä muistuttavasta ulkomuodosta ja saaren rannoilla nähdyistä merinorsuista.

title: Elefantine

text: Nykyisin Elefantinen saaressa on arkeologisten kohteiden lisäksi Assuanin museo saaren eteläkärjessä[6] sekä suuri ylellinen Mövenpickin hotelli pohjoiskärjessä.[7] Saaren keskiosissa on kolme kylää, jossa asuu runsas nubialaisväestö.[6]

title: Vanamo (nimi)

text: Vanamo on Suomessa käytössä sekä sukunimenä että naisen ja varsinkin aikaisemmin myös miehen etunimenä. Nimi johtuu kasvin nimestä vanamo. Vanamon nimipäivä on 3. elokuuta, samana päivänä kuin Linneankin, sillä kasvin tieteellinen nimi on "Linnaea borealis", joka johtuu Carl von Linnén nimestä.

title: Elefantin matka

text: Elefantin matka ("A viagem do elefante") on José Saramagon kirjoittama teos, joka ilmestyi alkujaan portugalin kielellä 2008. Teoksen on suomentanut Sanna Pernu, ja suomennoksen on vuonna 2011 julkaissut Tammi.

title: Elefant

text: 653. raskaan panssarintorjuntapataljoonan 1. komppania taisteli keväällä 1944 Italiassa, esimerkiksi Nettunossa. Elefantien huono maastoliikkuvuus korostui entisestään Italian vaihtelevassa maastossa verrattuna Ukrainan aroihin. Vaunuja piinasi edelleen tekninen epäluotettavuus ja monia Elefanteja menetettiin teknisten vikojen takia. Osaa näistä vaunuista käytettiin panssarintorjuntatykkeinä maahan kaivetuista tuliasemista. Pataljoonan 2. ja 3. komppaniat puolestaan taistelivat itärintamalla. Jäljelle jääneistä Elefanteista muodostettiin loppuvuodesta 1944 614. raskas panssarintorjuntakomppania, jonka vahvuus oli 14 vaunua 30. joulukuuta 1944. Komppanian viimeiset neljä Elefantia olivat taistelussa Zossenissa Berliinin eteläpuolella 22. huhtikuuta 1945.

title: Kansas (yhtye)

text: Jäljelle jääneet Kansas-yhtyeen jäsenet: Elefante, Ehart ja Williams saivat vielä levytettyä yhden kappaleen, joka ilmestyi "The Best of Kansas" -kokoelmalla (1984). John Elefante oli tullut Kansas-yhtyeeseen Livgrenin takia. Koska Livgren ei enää ollut yhtyeessä, päätti Elefantekin lopulta lähteä. Sittemmin Elefante on tullut kuuluisaksi veljensä Dinon kanssa vaihtoehtoisen kristillisen rockin saralla. Kansasista lähtönsä jälkeen Elefante ei ole kuulunut yhtyeen myöhempiin kokoonpanoihin, eikä hän myöskään ole enää esiintynyt Kansasin kanssa.

title: Tarvo (saari)

text: Saaren nimenä Tarvo on, hieman vaihtelevin kirjoitusasuin, ollut käytössä viimeistään 1700-luvun alusta, mahdollisesti jo keskiajalta saakka. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Vaikka Helsingin seudun asutus on vanhastaan ruotsinkielistä, pidetään kuitenkin todennäköisimpänä, että nimi on suomenkielistä alkuperää ja johtuu alun perin härkää, hirveä tai muuta suurta eläintä tarkoittavasta, lähinnä kansanrunoista tunnetusta sanasta tarvas. Aiheena nimeen on mahdollisesti ollut saaren sijainti kapeahkossa salmessa, jolloin hirvet ovat voineet ylittää lahden Tarvon saaren kautta.

title: Delirium Tremens (olut)

text: Oluen nimi merkitsee juoppohulluutta. Vaikka yleisesti uskotaan siitä kärsivien näkevän pikku-ukkoja tai vaaleanpunaisia elefantteja, kissat, koirat ja käärmeet ovat yleisimmät näköharhat, joita myös olutpullon etiketissä kuvataan.

title: Tenedos (saari)

text: Saaren vanha kreikkalainen nimi on Tenedos (Τένεδος), turkkilainen nimi Bozcaada, joka sekin on ollut käytössä jo satoja vuosia. Antiikin aikana siitä tiedetään käytetyn myös nimiä Calydna, Phoenice ja Lyrnessus. Saaren virallinen turkkilainen nimi on Bozcaada, joka johtuu turkin sanoista "boz", joka merkitsee sekä hedelmätöntä maata että ruskeanharmaata väriä, ja ”aza”, joka merkitsee saarta. Apollodoros Ateenalainen selitti Tenedos-nimen johtuvan kreikkalaisesta sankari Teneestä, joka hallitsi saarta Troijan sodan aikana ja jonka Akhilleus surmasi. Apollodoroksen mukaan saaren nimi oli alkujaan ollut Leukofrys, kunnes Tenes nousi siellä maihin ja tuli saaren hallitsijaksi. Nimi Bozcaada tuli käyttöön, kun osmanit olivat valloittaneet saaren. Nimi Tenedos pysyi sen ohella yleisesti käytössä vielä sen jälkeenkin; useimmiten saaren kreikkalaiset käyttivät siitä eri nimeä kuin turkkilaiset.

title: Motti (tilavuusmitta)

text: Yksikön kansainvälinen nimi stere (ranskaksi stère) johtuu kreikan kielen sanasta στερεός ("stereos"), joka merkitsee kiinteätä. Yksikkö otettiin käyttöön Ranskassa vuonna 1793 aikaisemman corde-nimisen yksikön metrijärjestelmän mukaisena vastineena. Yksikön suomenkielinen nimi johtuu ruotsin sanasta "mått", joka merkitsee mittaa.

title: Elefantine

text: Vuoteen 1822 saakka saarella olivat myös Thutmosis III:n ja Amenhotep III:n rakennuttamat temppelit. Ne olivat säilyneet lähes koskemattomina, mutta tuolloin Ottomaanien hallitus määräsi ne hävitettäviksi.

title: Haulbowline

text: Saaren nimi voi johtua muinaisnorjan sanasta "ál-boling" ('ankeriaspaikka').

title: Elefantine

text: Säilyneiden tietojen mukaan Elefantinessa on ollut Khnumin temppeli jo kolmannen dynastian faarao Djoserin aikana.[5] Myöhemmin paikalle rakennettiin toinenkin temppeli, jonka rauniot vievät suuren osan saaren eteläkärjestä. Tämä temppeli rakennettiin 30. dynastian faarao Nektanebon aikana[2] vähän ennen kuin Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin. Saarella on myös Hatšepsutin rakennuttama Satisin temppeli.[6]

title: Mulliitti

text: Nimi johtuu Mullin saaresta.

title: Hov (Färsaaret)

text: Hov (IPA: , tanskaksi: "Hove") on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee eteläisimmällä saarella Suðuroylla. Hov on Hovin kunnan ainoa kylä ja sijaitsee saaren itärannalla Hovsfjørðurin vuonon rannalla, jossa on 1,7 hehtaarin kokoinen Hovshólmurin saari. Hov on Färsaarten vanhimpia kyliä, ja se mainitaan Färsaarelaisten saagassa. Saaga kertoo viikinkipäällikkö Havgrímurista, joka asui Hovissa 900-luvulla. Hän palveli pakanajumalia (esikristillisiä) gudahovissa, josta paikkakunnan nimikin johtuu. Vuoden 2015 väestönlaskennassa Hovissa oli 110 asukasta..

title: Martinlaakso

text: Martinlaaksossa on kolme suurta mäkeä: Raappavuori, korkealle kohoava Laajavuori ja Kivivuori. Ne ovat pohjana valtaosalle alueen kadunnimistä. Vihertien nimi johtuu talosta, jonka maista tontit lohkottiin; Grönkullan talo sijaitsee Lyhtykujalla. Kivimäen nimi johtuu vastaavasti Stenbackan talosta, joka sijaitsee Ylästöntien länsipäässä.

title: Saari (Kiikala)

text: Nimi "Saari" saattaa johtua joko itse kylän sijainnista Kurajärven ja siihen liittyvien alavien soiden ympäröimänä tai mahdollisesti kylän edustalla Kurajärvessä olleesta saaresta, jolla sijaitsivat jo varhain viljelykseen otettu Nokkapelto ja Kiikalan keskiaikaisen kappelin sijaintipaikaksi perimätiedon nojalla joskus arveltu Tirpannokka. Kun järvi ja sitä ympäröivät suot 1900-luvun aikana kuivatettiin, on Saaren vanha kylänpaikka 1960-luvulta alkaen ollut kokonaan viljelysten ympäröimä.

title: Elefantine

text: Saksan arkeologinen instituutti on suorittanut saarella kaivauksia. Monet siellä sijainneesta kaupungista löydetyt esineet ovat nykyisin näytteillä saarella sijaitsevassa museossa, muun muassa muumioitu Khnumia esittävä pässi. Saarelta on löydetty runsaasti myös esidynastisella kaudella tehtyjä esineitä.

title: Elefant

text: Kaksi vaunua on säilynyt jälkipolville (yksi Ferdinand ja yksi Elefant), joista Ferdinand on Kubinkan panssarimuseossa Venäjällä ja Elefant Aberdeenissa USA:n Marylandissa.

title: Bohol

text:
Saarella sijaitsevat Suklaakukkulat, joita pidetään yhtenä Filippiinien luonnonihmeistä. Boholiin viitataankin usein nimellä "Filippiinien jalokivet". Kukkulat koostuvat kalkkikivestä, joka on muodostunut jääkauden jälkeen paikalle jääneistä koralleista. Kukkuloiden nimi johtuu siitä, että ne muuttuvat kesäisin
ruskeiksi.

title: Albuquerque

text: Iberian niemimaalla Portugalin rajan läheisyydessä sijaitseva Alburquerque kuuluu nykyään Espanjan Badajozin provinssiin. Nimi Albu(r)querque johtuu todennäköisesti arabian kielen sanasta Abu al-Qurq, joka tarkoittaa "korkkitammen maata". Nimi saattaa johtua myös sanasta al-burquq, joka tarkoittaa "luumua".

title: Assuan

text: Assuan tunnettiin antiikin aikana nimellä Swenet, ja se oli muinaisen Egyptin eteläinen rajakaupunki. Swenetin nimi johtuu todennäköisesti samannimisestä egyptiläisestä jumalattaresta, jonka kreikkalaiset myöhemmin samastivat synnytyksen jumalatar Eileithyiaan ja roomalaiset Lucinaan. On kuitenkin mahdollista, että nimi johtuu egyptin kielen "kauppaa" tarkoittavasta sanasta.

title: Elefant

text: Rykmentti osallistui Kurskin taisteluun osana LI (51.) panssariarmeijakuntaa pohjoisessa. 27. heinäkuuta 1943 mennessä Elefantit olivat tuhonneet 502 vihollisen vaunua, 20 panssaritorjuntatykkiä ja 100 muuta tykkiä. Myös omat tappiot olivat korkeat. Huono liikkuvuus ja kiinteän konekiväärin puute osoittautuivat ongelmiksi. Jos vaunu menetti kosketuksen jalkaväkeen, se oli helppo saalis vihollisen panssaritorjuntamiehille. Osa vaunuista juuttui kiinni ja jouduttiin hylkäämään. Vuoden 1943 loppuun rykmentin jäänteet taistelivat Nikopolin sillanpäässä ja Dnjeprin mutkassa ja tuhosivat yli 200 tankkia. Parhaimmillaan vaunu oli liikkuvana panssarintorjuntatykkinä. Talvella 1943–1944 taisteluista selvinneet 52 Ferdinandia lähetettiin Itävaltaan tehdaskunnostukseen. Nibelungenwerke kunnosti 47 vaunua ja maavoimien ajoneuvopaja (Heeres-Kraftfahrzeug-Werkstatt) viisi pahemmin vaurioitunutta vaunua Wienissä. Vaunuihin asennettiin muun muassa kaivattu radistin runkokonekivääri ja prismoilla varustettu vaununjohtajan kupu. Työt saatettiin loppuun keväällä 1944. Vaunun nimi muutettiin Elefantiksi Führerin käskyillä 1. helmikuuta 1944 ja 27. helmikuuta 1944, joten näistä 52:sta modifioidusta vaunusta käytettiin nimeä Elefant, mutta vielä Kurskin taistelussa ne tunnettiin Ferdinandeina.

title: Elefantti (farao)

text: Elefantti (ehkä muodossa Pen-abw) on väliaikainen nimi esi-dynastiselle hallitsijalle. Mutta koska kiveen veistetty kirjoitus ja norsunluiset tunnisteet osoittavat, että hänen nimensä on joko piirretty huolimattomasti tai joilla ei ole mitään kuninkaallista tunnistetta, sen lukeminen ja siten koko "Elefantti" faraon olemassaolo on kiistanalainen.


query: Kuka hallitsi Norjaa ennen Eidsvollin kansalliskokousta?

title: Norjan historia

text: Tanska liittyi Napoleonin puolelle sen sodissa muita Euroopan suurvaltoja vastaan. Voittajat päättivät ottaa Tanskalta Norjan ja antaa sen Ruotsin kuninkaalle Kielin rauhassa tammikuussa 1814. Ruotsi puolestaan oli menettänyt Suomen 1809 Haminan rauhassa Venäjälle. Norja kuitenkin julistautui itsenäiseksi Eidsvollin kansalliskokouksessa 17. toukokuuta 1814, jolloin maalle vahvistettiin myös perustuslaki. Norjan kuninkaaksi valittiin Norjan käskynhaltijana toiminut Tanskan kruununprinssi Kristian Fredrik. Ruotsi kuitenkin pakotti Norjan personaaliunioniin maiden oltua kahden viikon ajan sotatilassa, mutta maa säilytti kokouksessa määritellyn perustuslakinsa. Kuninkaaksi valittiin Ruotsin kuningas Kaarle XIII.[1]

title: Gustav Peter Blom

text: Gustav Peter Blom (4. heinäkuuta 1785 Hurum, Norja – 29. lokakuuta 1869 Drammen, Norja) oli norjalainen juristi, virkamies, kirjailija, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja poliitikko.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Eidsvollin kansalliskokouksessa () luotiin Norjan perustuslaki ja valittiin maalle kuningas 10. huhtikuuta – 20. toukokuuta 1814. Kokoukseen osallistui edustajia, itsenäisyysmiehiä (), maan keski- ja eteläosista. Perustuslaki hyväksyttiin 16. toukokuuta ja allekirjoitettiin 17. toukokuuta, mistä tuli sittemmin Norjan kansallispäivä. Perustuslaki loi osaltaan tärkeän perustan Norjan myöhemmälle valtiolliselle itsenäisyydelle.

title: Even Thorsen

text: Even Thorsen (1778 Austre Moland, Norja – 1867 Flosta, Norja) oli norjalainen matruusi, talonpoika ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja 1814.

title: Hans Christian Ulrik Midelfart

text: Hans Christian Ulrik Midelfart (22. heinäkuuta 1772 Byneset, Norja – 1. joulukuuta 1823 Skogn, Norja) oli norjalainen pappi, koulumies ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja sen perustuslakikomitean jäsen.

title: Frederik Wilhelm Stabell

text: Frederik Wilhelm Bruenech Stabell (25. toukokuuta 1763 Ringerike, Norja – 2. kesäkuuta 1836 Kristiania, Norja) oli norjalainen kenraali ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.

title: Wilhelm Frimann Koren Christie

text: Wilhelm Frimann Koren Christie (7. joulukuuta 1778 Kristiansund, Norja – 10. lokakuuta 1849 Bergen, Norja) oli norjalainen juristi, Eidsvollin kansalliskokousedustaja, poliitikko ja maan parlamentin, Stortingin, ensimmäinen puheenjohtaja.

title: Diderich Hegermann

text: Vuonna 1790 hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Norjaan, missä hänestä tuli kakkosupseeri Kristianian matemaattisessa koulussa, mistä myöhemmin tuli Norjan sotakorkeakoulu. Hänestä tuli myöhemmin koulun päällikkö majurinarvoisena. 1812 hänet ylennettiin everstiksi ja hänestä tuli Oplandin jalkaväkirykmentin komentaja. Siinä ominaisuudessa hänet myös valittiin armeijan edustajaksi Eidsvollin kansalliskokoukseen 1814.

title: Oscar Wergeland (taidemaalari)

text: Wergelandin tunnetuin maalaus on Eidsvollin kansalliskokousta kuvaava "Eidsvold 1814" vuodelta 1885. Se on esillä Norjan Stortingin istuntosalissa. Taulu on myös aiheena kansalliskokouksen 100-vuotisjuhlapostimerkkisarjassa vuodelta 1914.

title: Luettelo Norjan entisistä kunnista

text: Tämä artikkeli on luettelo Norjan entisistä kunnista. Luettelossa olevat Norjan kunnat ovat voineet lakata olemasta, koska ne ovat yhdistyneet, liitetty johonkin toiseen kuntaan tai jaettu osiin. Luettelossa ei ole mukana kokonaisia kuntia pienempiä osakuntaliitoksia. Lähes kaikki luettelon kunnat ovat kadonneet kuntaliitoksen myötä. ||Liitetty kuntaan Eidsvoll|| Eidsvoll

title: Nicolai Wergeland

text: Nicolai Wergeland ("Niels Lassesen", 9. marraskuuta 1780 Hosanger, Norja – 1848 Eidsvoll, Norja) oli norjalainen teologi, kirjoittaja ja poliitikko. Hän oli Eidsvollin kansalliskokouksen yksi 14 pappisosanottajasta ja hän näytteli merkittävää roolia Norjan perustuslain muokkaamisessa.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text:
Maat olivat sotatilassa kaksi viikkoa. Kaarle Juhanan aloitteesta aloitettiin kuitenkin jo elokuun alussa aseleponeuvottelut ja Norjan hallituksen ja Ruotsin kuninkaan välille solmittiin aselepo Mossissa 14. elokuuta 1814. Aseleposopimuksen mukaan Norjan kuninkaaksi valitun Kristian Frederikin, jota tuolloin kutsuttiin prinssi Kristianiksi, tuli kutsua koolle ylimääräinen Stortingin kokous, johon Ruotsin kuningas olisi yhteydessä erityisen komissaarin välityksellä.
Ruotsin kuningas tunnusti Eidsvollin perustuslain ja maiden suhteet järjestettiin erityisellä, jopa juhlalliseksi mainitulla, sopimuksella (). Sopimuksen mukaan Norja oli omissa asioissaan itsenäinen valtio ja ainoastaan kuninkaan persoona yhdisti maat toisiinsa Ruotsi-Norja-personaaliunioniksi. Sopimuksen lisäkohdan mukaan Kristian Frederikin oli jätettävä kuninkaanvaltansa kansan haltuun ja lähdettävä maasta. Ruotsin joukkojen tuli pysytellä aselevon ajan, kolme viikkoa Stortingin kokouksen jälkeen, Glommajoen itäpuolella ja Ruotsin julistama maa- ja merisaarto lakkautettiin. Kristian Frederikin tuli luopua kruunustaan Stortingetin kokouksessa 8. lokakuuta. 10. lokakuuta näin tapahtuikin. Hän astui "Bornholm"-nimiseen laivaan ja matkusti Tanskaan. Vielä hänen ollessaan matkalla oli Kaarle XIII valittu uudeksi Norjan kuninkaaksi nimellä Kaarle II..

title: Niels Henrik Abel

text: Vuonna 1814 suurvallat selvittelivät Euroopan tilannetta Napoleonin tappion jälkeen. Samaan aikaan Norjassa pidettiin Eidsvollin kansalliskokous, jossa maa sai oman perustuslain ja parlamentin. Kuninkaan paikalle tuli kuitenkin erilaisten poliittisten operaatioiden jälkeen Ruotsin kuningas Kaarle XIV (Norjan kuninkaana Kaarle II), ja Norja yhdistyi personaaliunionilla Ruotsiin. Näillä valtiollisilla asioilla oli vaikutusta myös matemaatikko Abelin elämänvaiheisiin: ilman valtiollista itsenäisyyttä Norja oli ikään kuin jokin syrjäinen takamaa, ja sieltä kotoisin oleva tieteilijä tahtoi jäädä tiedemaailmassa sivuraiteelle, olipa hän miten pystyvä tahansa.

title: Norja

text: Suurvallat antoivat Norjan Ruotsille Kielin rauhassa tammikuussa 1814, kun Tanska oli päätynyt Napoleonin puolelle. Ruotsi puolestaan oli menettänyt Suomen 1809 Haminan rauhassa Venäjälle. Norja julistautui itsenäiseksi Eidsvollin kansalliskokouksessa 17. toukokuuta 1814, jolloin Norjalle vahvistettiin myös perustuslaki. Norjan kuninkaaksi valittiin Tanskan kruununprinssi Kristian Fredrik. Norjan kansallispäivää vietetään edelleen 17. toukokuuta. Lyhyen sodan jälkeen Ruotsi pakotti Norjan personaaliunioniin ja kuninkaaksi tuli Ruotsin valitsema Kaarle XIV Juhana. Norjalla oli kuitenkin oma perustuslaki, parlamentti ja itsenäiset hallinto-, talous- ja oikeusjärjestelmät.

title: Christopher Frimann Omsen

text: Christopher Frimann Omsen (11. joulukuuta 1761 Bergen, Norja – 25. huhtikuuta 1829 Kristiania, Norja) oli norjalainen juristi, korkeimman oikeuden asessori ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Kielin rauhansopimus katkaisi 434 vuotta kestäneen yhteyden Tanskan ja Norjan välillä. Vuodesta 1536 Norja oli katsottu kiinteäksi osaksi Tanskaa yhdessä Jyllannin, Fynin, Sjællannin ja Skånen kanssa. Sopimuksessa määriteltiin myös, että Norjasta tulisi itsenäinen valtio unionissa Ruotsin kanssa. Ruotsin kuningas Kaarle XIII julisti 8. helmikuuta uudelleen, että Norja säilyisi omana valtionaan, jolla olisi oma kansallinen edustuksellinen päätäntävalta ja verotusoikeus. Historioitsijat pitävät kruununprinssi Kaarle Juhanaa julistuksen arkkitehtina.

title: Norjan kansallispäivä

text: Norjan kansallispäivää eli perustuslain päivää (), tai paremmin Norjassa tunnettu sen päivämäärän mukaan nimellä syttende mai, vietetään vuosittain 17. toukokuuta. Kansallispäivää vietetään sen muistoksi, että 17. toukokuuta vuonna 1814 vahvistettiin Eidsvollin kansalliskokouksen hyväksymä, suurelta osin vielä nykyisinkin voimassa oleva Norjan perustuslaki.[1][2] Samassa yhteydessä Norja julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan 1300-luvun lopulta saakka Tanskan yhteyteen. Jo samana vuonna Norja joutui kuitenkin luopumaan täydellisestä itsenäisyydestään ja liittymään Ruotsin kanssa personaaliunioniin, mutta sai pitää oman perustuslakinsa.[3] Ruotsi-Norjan personaaliunioni purkautui vuonna 1905.[4]

title: Kielin rauha

text: Rauhansopimus ei koskaan toteutunut suunnitellusti. Preussi miehitti Pommerin, ja Norja julistautui ensin itsenäiseksi Kristian Fredrikin johdolla sekä määritteli itselleen oman perustuslain Eidsvollin kansalliskokouksessa. Lyhyen kesäsodan jälkeen Norjan oli kuitenkin taivuttava personaaliunioniin Ruotsin kanssa.

title: Christian Magnus Falsen

text: Christian Magnus Falsen (14. syyskuuta 1782 Kristiania, Norja – 13. tammikuuta 1830 Kristiania) oli Norjan korkeimman oikeuden puheenjohtaja, Eidsvollin kansalliskokousedustaja ja lakimies, jota sanottiin "Norjan perustuslain isäksi".

title: Jonas Rein

text: Jonas Rein (30. tammikuuta 1760 Sundal, Norja – 21. marraskuuta 1821 Bergen, Norja) oli norjalainen pappi, runoilija ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Napoleonin sodissa silloinen Norjan emämaa Tanska oli liittynyt Napoleoniin ja Britannia oli katkaissut Norjan meriyhteydet valtakunnan pääkaupunkiin.

title: Norjan perustuslaki

text: Norjan perustuslaki () hyväksyttiin Eidsvollin kansalliskokouksessa Eidsvollissa 16. toukokuuta 1814. Se allekirjoitettiin 17. toukokuuta 1814, minkä muistoksi päivä on nykyäänkin Norjan kansallispäivä.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Helmikuussa Kristian Frederik kutsui Eidsvolliin koolle niin sanotun ”suurmieskokouksen”. Kokouksessa muun muassa professori Georg Sverdrup sai hänet vakuuttuneeksi, että kansan tuli valita hänet hallitsijaksi. Ennen tätä hän oli ajatellut julistautuvansa Norjan kuninkaaksi vain perintöoikeuteensa nojautuen. Kokouksen jälkeen tuolloin sijaishallitsijan () titteliä käyttänyt Kristian Fredrik kutsui koolle perustuslainsäätämiskokouksen Eidsvolliin. Edustajavaaleja kokouksiin pidettiin ympäri maan ja samalla vannottiin valoja Norjan itsenäisyystaistelua varten. Maan pohjoisosissa vaaleja ei ehditty pitää ajoissa. Kansalliskokous pidettiin Carsten Ankerin omistamassa kartanossa, jonka päärakennus on nykyisin museona ja tunnetaan nimellä "Eidsvollbygningen". Kokouksen ajan Kristian Frederik asui kartanossa ja piti illallisia joka ilta 12 kokousedustajalle.

title: Eidsvoll

text:
Eidsvoll on Norjan kunta. Se sijaitsee Akershusin läänissä, ja sen hallinnollinen keskus on Eidsvoll. Alueella harjoitetaan maataloutta ja metsäteollisuutta. Kunnasta käydään myös töissä pääkaupunki Oslossa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Eidsvollin kunnassa oli 22 142 asukasta.
Keväällä 1814 paikkakunnalla oli Eidsvollin kansalliskokous, jossa luotiin Norjan perustuslaki.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Samaan aikaan Norjan käskynhaltijana toimi prinssi Kristian Frederik, Tanskan kuninkaan Fredrik VI:n serkku ja tätä edeltäneen kuningas Kristian VII:n velipuolen poika. Ystävänsä, norjalaisen liikemies ja virkamies Carsten Ankerin rohkaisemana hän pani alulle norjalaista vastarintaa estääkseen Ruotsin ylivaltaa alueella ja edistääkseen Tanskan ja Norjan mahdollista uudelleenyhdistymistä tulevaisuudessa. Fredrik VI oli heti rauhansopimuksen solmimisen jälkeen käynnistänyt ison operaation lähettääkseen viljaa kauan emämaastaan eristyksissä olleeseen Norjaan. Fredrik VI:n aloitteesta Kristian Frederik käynnisti myös maanlaajuisen propagandakampanjan Norjan itsenäisyyden puolesta sekä harrasti aktiivista diplomatiaa suurvaltoihin päin edistääkseen Norjan mahdollisimman suurta riippumattomuutta Ruotsista.

title: Georg Sverdrup

text: Georg Sverdrup ("Jørgen Sverdrup", 25. huhtikuuta 1770 Namdalen, Norja – 1850 Kristiania, Norja) oli norjalainen filologi, professori ja Eidsvollin kansalliskokousedustaja. Hän perusti Norjan ensimmäisen yliopistokirjaston nykyiseen Oslon yliopistoon.

title: Peter Motzfeldt

text: Peter Motzfeldt (3. elokuuta 1777 Orkdal, Norja – 1. huhtikuuta 1854 Kristiania, Norja) oli norjalainen kapteeni, Eidsvollin kansalliskokouksen osanottaja ja poliitikko. Hän oli kansalliskokousedustaja Frederik Motzfeldtin serkku.

title: Severin Løvenskiold

text: Severin Løvenskiold oli norjalainen kamariherra, Eidsvollin kansalliskokousedustaja, Norjan pääministeri Tukholmassa ja viimeinen Norjan valtionhoitaja.

title: Eidsvollin kansalliskokous

text: Vaikka Norjan itsenäisyysajatus oli loppunut alkuunsa, oli norjalaisten valtiollinen asema muuttunut vuodessa huomattavasti. Ruotsin kuninkaan tunnustama perustuslaki institutionalisoi nyt kansalliset oikeudet, joilla tuli myöhemmin olemaan tärkeä rooli Ruotsi-Norja-unionin lakkauttamisessa ja maan demokratian kehittymisessä. Se myös erotti lainsäädäntövallan kansan valitsemalle Stortingille, vaikka kuninkaalla oli edelleen toimeenpanovaltaa. Melkein puolet norjalaisista miehistä oli saanut äänioikeuden ja perustuslaki oli aikaansa nähden hyvin edistyksellinen ja radikaali. Ajan myötä Ruotsin alistavaksi koetun unionipolitiikan vuoksi itsenäisyysajatukset saivat enenevästi alaa Norjassa ja johtivat lopulta osaltaan Norjan itsenäistymiseen 1905.

title: Jääpallo

text: Norjan Hamarissa sijaitsee pohjoismaiden ensimmäinen jääpallohalli Vikingskipet. Halli oli myös pitkään pohjoismaiden ainoa jääpallohalli, ennen Ruotsissa alkanutta rakennusbuumia. Halli toimi vuoden 1993 MM-kilpailujen peliareenana. Norja saavutti turnauksessa pronssimitalit.[95] Jääpallokäytössä olevia tekojääratoja on Norjassa Vikingskipet mukaan lukien 19.[96]


query: Mihin roturyhmään karjalankarhukoira kuuluu?

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira on pääasiassa hirven ja karhun metsästykseen käytettävä suomalainen pystykorvarotu. Rodun kantakoirat ovat kotoisin Karjalasta, jossa niitä käytettiin erilaisten riistaeläinten metsästykseen. Karjalankarhukoira on Suomessa yleinen. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 5 (Pystykorvat ja alkukantaiset koirat).

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira on riistaa haukkuva ja sen pysäyttävä suurriistanmetsästyskoira, joka pystyy työskentelemään laajalla alueella itsenäisesti. Suuntavaisto ja hajuaisti ovat erittäin hyvät ja refleksit hyvin nopeat. Karjalankarhukoira on metsästäessään peloton. Jotkin yksilöt soveltuvat myös pienriistan metsästykseen. Rodun karjalaisia kantakoiria käytettiinkin varsin monenlaisen riistan metsästämisessä.

title: Unkarinvinttikoira

text: Unkarinvinttikoira () on peräisin Unkarista ja sen lähialueilta. FCI hyväksyi rodun vuonna 1966. Se kuuluu roturyhmään 10.

title: Clumberinspanieli

text: Clumberinspanieli on brittiläinen koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 8.

title: Portugalinseisoja

text: Portugalinseisoja () on Portugalista kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 7.

title: Venäjänmustaterrieri

text: Venäjänmustaterrieri on isokokoinen alkujaan venäläinen palvelus- ja vahtikoirarotu, joka on saavuttanut suosiota myös kotimaansa ulkopuolella. Venäjänmustaterrieri kuuluu FCI:n roturyhmään 2. Nimestään huolimatta venäjänmustaterrieri ei kuulu terriereihin.

title: Karjalankarhukoira

text: Perhekoirana karjalankarhukoira on uskollinen ja rakastava. Se on valmis suojelemaan perhettään ja on myös hyvin nöyrä koira. Se on leikkisä ja tulee myös toimeen lasten kanssa. Tästä syystä sitä ei tulisikaan jättää yksin tarhaan tai pihalle narun päähän. Toisaalta karjalankarhukoira ei lainkaan sovellu pelkäksi sohvakoiraksi sisätiloihin – se on ulkoilma- ja metsästyskoira, joka tarvitsee paljon tilaa ja tekemistä sekä omaa rauhaa. Myöskään pelkäksi seurakoiraksi karjalankarhukoiraa ei suositella: jalostuksessa metsästysominaisuuksien vaaliminen on keskeisellä sijalla. Pitkästyessään koira saattaa kaivaa pihamaan uuteen uskoon tai karata.

title: Saksanmetsästysterrieri

text: Saksanmetsästysterrieri (saks. "Deutscher Jagdterrier") on monenlaiseen metsästykseen käytetty terrierirotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 3.

title: Karjalankarhukoira

text: Karhukoirien metsästysominaisuuksia testataan karhunhaukkutaipumuskokeissa ja hirvenhaukkukokeissa. Karjalankarhukoiran kanssa voi osallistua myös metsästyskoirien jäljestämiskokeisiin ja linnunhaukkukokeisiin.

title: Ceskyterrieri

text: Ceskyterrieri on tšekkiläinen koirarotu, jonka alkuperäinen nimi oli "bohemianterrieri". Ceskyterrieri kuuluu FCI:n roturyhmään 3.

title: Schillerinajokoira

text:
Schillerinajokoira () on Ruotsista kotoisin oleva koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 6.
__notoc__

title: Englanninbulldoggi

text: Englanninbulldoggi on hyvin vanha melko pieni ja tukevarakenteinen koirarotu. Se kuuluu FCI-roturyhmään 2 – Pinserit, snautserit, molossityyppiset ja sveitsinpaimenkoirat. Se kuuluu myös mastiffeihin. Englanninbulldoggia pidetään Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisena ikonina.

title: Puolanvinttikoira

text: Puolanvinttikoira ("Chart Polski") on Puolasta kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 10.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira on yleisesti terve rotu. Se kuuluu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan, jolla pyritään ehkäisemään perinnöllisiä sairauksia. Koirilta tutkitaan silmät ja lonkat ennen niiden käyttämistä jalostukseen.[1] Terveys on asetettu jalostustoiminnan tavoitteista ensimmäiseksi, joten jalostukseen käytetään vain terveitä, käyttöominaisuuksiltaan hyviä ja keskenään riittävän vierassukuisia koiria[2]. Lonkkavikoja ja silmäsairauksia esiintyy jonkin verran, mutta ne ovat huolellisen jalostuksen ansiosta harvinaisia[3]. Karjalankarhukoira on kohtalaisen pitkäikäinen rotu: Useat yksilöt ovat saavuttaneet 15-18 vuoden iän.

title: Vinttikoira

text: Vinttikoirat kuuluvat FCI:n roturyhmään 10. Vinttikoirien roturyhmään kuuluu FCI:n luokittelun mukaan 13 koirarotua, mutta yleensä vinttikoiriin luetaan kuuluvan myös ryhmään FCI 5 (pystykorvat ja alkukantaiset koirat) kuuluvat vinttikoirat. Vinttikoirien ulkonäkö vaihtelee sileäturkkisesta karheaan ja painon mukaan muutamasta kilosta jopa kuuteenkymmeneen.

title: Fila brasileiro

text: Fila brasileiro on Brasiliasta kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 2.

title: Italianvinttikoira

text: Italianvinttikoira on pienikokoinen vinttikoira joka kuuluu FCI:n roturyhmään 10.

title: Karjalankarhukoira

text: Rodun nimeksi tuli karjalankarhukoira vuonna 1936, jolloin aloitettiin määrätietoinen jalostus suurriistan metsästykseen sopivan, riistaa haukkuvan koiran saamiseksi. Erityisesti Pitkäranta Oy:n tilanhoitaja agrologi Olof Z. Berg kulki paljon Karjalassa keräten jalostuspohjaa rodun kasvattamiseen. Maanviljelijä Antti Herrala oli toinen merkittävä kantakoirien haalija ja rodun kehittäjä. Ensimmäiset koirat rekisteröitiin vuonna 1946. Missään vaiheessa jalostukseen ei käytetty muunrotuisia koiria. Talvisodan aikana koirakanta tuhoutui miltei tyystin, mutta jatkosodan vuosina koiria saatiin lisää valloitetuilta alueilta. Suomessa karjalankarhukoiria rekisteröidään Suomessa vuosittain yleensä vajaa tuhat.

title: Pyreneittenkoira

text: Pyreneittenkoira () on koirarotu, joka on kotoisin Ranskasta, Pyreneitten vuoristosta. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 2.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira on tyypillinen pohjoinen pystykorvarotu. Ruumiinrakenteeltaan se on keskikokoinen, jäntevä ja melkein neliömäinen: rungon pituus on vain hieman korkeutta suurempi. Turkki on tuuhea ja kaksikerroksinen, kuten pohjoiselle pystykorvalle sopii: pehmeää pohjavillaa peittää karkeahko ja suora päällyskarva. Karva on pidempää kaulassa, selässä ja reisien takaosassa. Karjalankarhukoiran hallitseva väri on yleensä musta, mutta myös niin sanottu karhunruskea sallitaan karvapeitteessä. Toisinaan syntyy myös täysin valkoisia karjalankarhukoiria, vaikkakin harvakseltaan. Koiralla on yleensä selvärajaisia valkoisia merkkejä kaulassa, päässä, rinnassa, vatsassa ja raajoissa. Valkoinen ei saa olla vallitseva väri. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla 57 ja nartuilla 52 cm; korkeintaan kolmen senttimetrin poikkeama tästä sallitaan.

title: Venäjänajokoira

text: Venäjänajokoira ("Russkaja Gontšaja") on alkujaan venäläinen rotu, joka kuuluu Suomen kennelliiton roturyhmään 6.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira on hyvin rohkea ja peräänantamaton koira. Se tunnetaan sitkeänä, sisukkaana, valppaana, urheana ja omalla tavallaan myös hyvin älykkäänä ja oppivana koirana. Se on itsevarma ja saattaa käyttäytyä aggressiivisesti toisia koiria kohtaan. Ihmisiin sen tulee suhtautua kuitenkin aina ystävällisesti, joskin vieraita kohtaan se voi aluksi olla hieman varautunut. Karjalankarhukoira on muuttunut alkuperäistä avoimemmaksi ja sosiaalisemmaksi, mutta kuten kaikki koirat, sekin tarvitsee kunnollisen sosiaalistamisen ja peruskoulutuksen pystyäkseen työskentelemään hyvin yhdessä omistajansa ja muiden eläinten kanssa. Koulutuksessa on oltava päättäväinen, mutta ei ankara, koska kovakourainen omistaja menettää koiran luottamuksen. Koira on myös fyysisesti voimakas, ja omistajan on kyettävä pitämään se hallinnassaan. Rotu on jalostettu toimimaan hyvin itsenäisesti. Karjalankarhukoiraa on perinteisesti pidetty rotuna, joka pitää metsässä kohtalaisen hyvin yhteyttä isäntäänsä. Nykyisin tavataan kuitenkin yhä enemmän "ylisitkeitä" yksilöitä, jotka hakevat ja haukkuvat riistaa lukuisia tunteja ilman yhteyttä omistajaansa.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira ilmoittaa riistan haukkumalla, mutta ei hauku turhaan metsästäessään. Koira pitää riistan paikoillaan haukkumalla ja juoksemalla edestakaisin eläimen ympärillä, kunnes omistaja ehättää paikalle. Karjalankarhukoira voi pitää riistan aloillaan hyvinkin pitkiä aikoja. Jos esimerkiksi karhu yrittää lähteä tiehensä koiran piirityksestä, koira voi yrittää pitää sitä paikoillaan näykkimällä. Jos karhu karkaa, ottaa hyvä karhukoira sen uuteen haukkuun pitkänkin seuraamisen jälkeen.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoiran uskotaan polveutuvan alun perin komien eli syrjäänien koirasta, mutta nykyisen rodun kantakoirat ovat lähtöisin Laatokan-Karjalasta, Aunukselta ja Vienasta.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoiralla on voimakkaan metsästysvaiston lisäksi myös vahva vahtimisvietti. Joillakin yksilöillä voi esiintyä myös puolustusviettiä. Karjalankarhukoiran kanssa voi metsästyksen ohella käydä vetokoirakokeissa, tottelevaisuuskokeissa (TOKO) tai pelastuskoirakokeissa. Myös agilityn harrastaminen on mahdollista.

title: Karjalankarhukoira

text: Karjalankarhukoira muistuttaa ulkonäöllisesti venäläis-eurooppalaista laikaa, joka polveutuu myös muun muassa syrjäänien koirista.

title: Lakelandinterrieri

text: Lakelandinterrieri on hyvin vanha koirarotu, joka kuuluu FCI-roturyhmään 3 - Terrierit.

title: Tiibetinspanieli

text: Tiibetinspanieli on Himalajalta peräisin oleva pienikokoinen koirarotu. Se kuuluu seura- ja kääpiökoirien FCI-roturyhmään 9.

title: Saukkokoira

text: Saukkokoira ("Otterhound") on Isosta-Britanniasta kotoisin oleva koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 6.

title: Portugalinpodengo

text: Portugalinpodengo () on Portugalista kotoisin oleva koirarotu. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 5.