query: Keitä ovat sufit?

title: Islam

text: Islam jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen, joiden sisällä puolestaan on erilaisia koulukuntia ja lahkoja. Lisäksi on ahmadiyyalaisia, ibadilaisia ja druuseja. Sufilaisuus on mystiikkaa korostava islamin suuntaus, jonka seuraajia löytyy niin šiialaisten kuin sunnien joukosta.

title: Age of Empires III: The Asian Dynasties

text: Ensimmäinen lisäosa on "". "The Asian Dynasties" -lisäosan myötä pelissä pääsee pelaamaan Amerikan lisäksi myös Aasiaan. Peliin tulee 10 uutta pelattavaa karttaa, jotka kaikki sijoittuvat Aasiaan. Kartat ovat: Borneo, Ceylon, Dekkanin tasanko, Himalajan vuoristo, Honshun saari, Indokiina, Mongolia, Siperia, Silkkitie ja Keltainen joki. Peliin tulee 3 uutta pelattavaa sivilisaatiota: Intialaiset, Japanilaiset ja Kiinalaiset. Pelaaminen Aasiassa on hieman erilaista, kuin Amerikassa. Aasiassa on intiaanikylien sijasta aasialaisten munkkien luostareita, joiden edustalle saa rakennettua kauppa-aseman, aivan kuten Amerikassa intiaanileirien vierelle. Luostareista saa palkattua uusia sotilaita ja hankittua parannuksia. Kun Amerikassa on eri intiaaniheimojen kyliä, samoin Aasiassa on kuuden eri uskonnon luostareita. Uskonnot ovat Bhakti, Jesuiitta, Shaolin, Sufi, Udasi ja Zen.

title: Idries Shah

text: Idries Shahin suufilaisuutta käsittelevät kirjat saivat huomattavaa kriittistä suosiota. Hän oli BBC:n dokumentin ("One Pair of Eyes") aiheena vuonna 1969 ja BBC:n "The Critics" -ohjelma valitsi kaksi hänen teostaan ("The Way of the Sufi" ja "Reflections") vuoden kirjaksi ("Outstanding Book of the Year"). Muiden kunnianosoitusten joukossa on kuusi UNESCOn "World Book Year" ensimmäistä palkintoa vuonna 1973 ja islamin tutkija James Kritzeck sanoi Shahin ""Tales of the Dervishes"" -kirjasta, että se oli "ihastuttavasti käännetty".

title: Galaksi

text: Aktiivinen galaksi on galaksi, jonka ytimen energia on peräisin supermassiiviseen mustaan aukkoon putoavasta aineesta. Aktiivisten galaksien ydin on poikkeuksellisen kirkas.Linnunradan vaalea juova taivaalla on varmasti ollut tunnettu jo esihistoriallisella ajalla. Magellanin pilvet ovat myös hyvin nähtävissä paljain silmin eteläisellä pallonpuoliskolla. Ensimmäiset muistiin merkityt havainnot muista galakseista ovat peräisin Persiasta, jossa tähtitieteilijä Al-Sufi merkitsi luetteloonsa Andromedan galaksin ja Suuren Magellanin pilven. Vuonna 1521 portugalilainen Fernão de Magalhães havaitsi ensimmäisellä maailmanympäripurjehduksella Suuren ja Pienen Magellanin pilven, jotka nimettiin hänen mukaansa.

title: Andromedan galaksi

text: Persialainen tähtitieteilijä Abd al-Rahman Al-Sufi kuvaili Andromedan galaksin "pieneksi pilveksi" kiintotähdistä kertovassa kirjassaan "Kitab al-Kawakib al-Thabit al-Musawwar" vuonna 964. Kohde oli kuitenkin persialaisten tutkijoiden tiedossa jo vuodesta 905 lähtien. Galaksi merkittiin erääseen vuodelta 1500 peräisin olevaan hollantilaiseen tähtikarttaan, ja seuraavan kerran se sai Euroopassa huomiota, kun Simon Marius havaitsi sitä alkeellisella kaukoputkellaan vuonna 1612, mutta ei ilmoittanut itseään uuden kohteen löytäjäksi. Giovanni Hodierna löysi kohteen uudelleen itsenäisesti vuonna 1654. Edmond Halley taas antoi tähtisumuista kertovassa teoksessaan 1716 kunnian kohteen löytämisestä ranskalaiselle tähtitieteilijälle Ismail Bouillaudille, joka havaitsi kohteen vuonna 1661, mutta joka oli itse maininnut kohteen löytäjäksi tuntemattoman astronomin 1500-luvun alussa. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 3. elokuuta 1764, ja merkitsi sen löytäjäksi Mariuksen.

title: Suurmogulien valtakunta

text: Humayunin aikainen kuolema jätti kruunun hänen kolmetoistavuotiaalle pojalleen Akbarille (hallitsi 1556-1605), jota pidetään suurmoguleista suurimpana. Hän laajensi valtakuntaa Kabuliin, Kashmiriin ja Bengaliin, sekä rakennutti pääkaupungin Agran lähelle. Akbar oli vapaamielinen ja oli lapsesta saakka ollut kosketuksissa Intian perinteisiin tapoihin. Hänen aikanaan vääräuskoisille langetettava vero lakkautettiin ja muslimien kuukalenteri korvattiin maanviljelyssä käyttökelpoisemmalla aurinkokalenterilla. Akbar perusti Din-i-Ilahi-uskonnon, joka oli sekoitus hindulaisuutta, sufi-islamia, zarathustralaisuutta ja kristinuskoa. Siitä tuli valtionuskonto Akbarin kuolemaan saakka. Nämä toimet aiheuttivat kiivasta vastustusta muslimioppineissa. Akbar loi virkakoneiston, joka pystyi tehokkaasti hallitsemaan laajaa aluetta ja hänen aikanaan valtakunta oli vauras ja kulttuuriltaan rikas.

title: Marokkolaiskortteli

text: 1400-luvun historioitsija Mujir al-Dinin mukaan korttelin perusti vuonna 1193 Saladinin poika Al-Afdal ibn Salah ad-Din Pohjois-Afrikasta Jerusalemiin muuttaneiden asuinalueeksi, jota ylläpiti hyväntekeväisyyssätiö, "waqf". Hän perusti sinne myös koulun nimeltä Afdaliyyah. Myöhemmin hurskaat pohjoisafrikkalaiset lahjoittajat laajensivat alueita perustavalla uusia "waqfeja". Niinpä vuonna 1303 perustettiin Umar ibn Abdullah ibn Abdun-Nabi al-Masmudi al-Mujarradin lahjoitusvaroin uskonnollinen koulu "al-Masmudia zaouia" siellä asuvia pohjoisafrikkalaisia varten, ja vuonna 1320 Shuyab ibn Muhammad ibn Shuayb, Sufi-mestari Abu Madyanin pojanpoika, perusti sinne toisen "zaouian", jota rahoitettiin hänen Ain Karimissa sijainneiden maidensa tuotoilla. Vuonna 1352 Marokon marinidisukuinen sulttaani Abu Inan Faris perusti pienemmän rahaston, "waqf-a Qur'an", jonka hän luovutti al-Aqsan moskeijalle ja lähetti sinne edustajia varmistamaan, että päätös luettiin säännöllisesti.

title: Elif Şafak

text: Şafakin esikoiskirja "Kem Gözlere Anadolu" julkaistiin 1994. Hänen romaaninsa "Pinhan" ("The Sufi") voitti Turkissa Mevlana-palkinnon vuonna 1998. Romaani "Şehrin Aynaları" ("Mirrors of the City"] saavutti laajan lukijakunnan ja toi hänelle "Union of Turkish Writers" -palkinnon vuonna 2000. Şafak voitti kaikki merkittävät kirjallisuuspalkinnot Turkissa alle 30-vuotiaana.

title: Suuri Magellanin pilvi

text: Suuri Magellanin pilvi on varmasti ollut tunnettu eteläisen pallonpuoliskon asukkaille jo esihistoriallisina aikoina, mutta siitä on jäänyt vain vähän merkintöjä. Ensimmäinen kirjallinen maininta kohteesta on vuodelta 964, jolloin persialainen tähtitieteilijä Abd Al-Rahman Al Sufi kirjoitti siitä kiintotähdistä kertovassa kirjassaan. Hän havaitsi myös, että kohde on nähtävissä ainoastaan Arabian eteläosissa, kuten Babd al Mandabin salmesta (12° 15' N), ei kuitenkaan niemimaan pohjoisosassa tai Bagdadissa.

title: Idries Shah

text: Vuonna 1965, Shah perusti yhdistyksen nimeltä Society for Understanding Fundamental Ideas (SUFI), myöhemmältä nimeltään Institute for Cultural Research (ICR). Tämä oli sivistyksellinen hyväntekeväisyysjärjestö, jonka tarkoitus oli edistää "keskustelua kaikista inhimillisen ajattelun puolista, käyttäytymisestä ja kulttuurista, näiden opiskelua, koulutusta ja tutkimusta". Myös Society for Sufi Studies (SSS) on hänen perustamansa.

title: Idries Shah

text: Toinen Shahin kumppani, tiedemies ja professori Leonard Lewin, joka opetti tuolloin televiestintää Coloradon yliopistossa, perusti suufiopintoryhmiä ja muita hankkeita edistämään suufilaisia ajatuksia, kuten Institute for Research on the Dissemination of Human Knowledge (IRDHK), sekä toimitti antologian Shahia käsitteleviä ja Shahin kirjoittamia artikkeleita nimellä "The Diffusion of Sufi Ideas in the West "(1972).

title: Idries Shah

text: Gravesin esipuhe, jonka kirjoittamisessa Shah avusti, sanoi Shahin kuuluvan "profeetta Muhammadin vanhimpaan miespuoliseen sukulinjaan" ja hänen perineen "salaisia mysteereitä" esi-isiltään kalifeilta ja että hän on tosiasiassa "a Grand Sheikh of the Sufi "Tariqa"..." Yksityisessä kirjeenvaihdossa ystävälleen Graves kuitenkin tunnusti, että tämä oli "harhaanjohtavaa: hän on yksi meistä eikä mikään muslimipersoona."

title: Tampereen fenomenologia

text: Suomen fenomenologinen instituutti, SUFI

title: Ivan Aguéli

text: Ivan Aguéli (alk. John Gustaf Agelii, 24. toukokuuta 1869 Sala, Ruotsi – 1. lokakuuta 1917 Barcelona, Espanja), tunnettu myös nimellä šeikki 'Abd al-Hadi Aqhili (شيخ عبد الهادی عقیلی), oli ruotsalaissyntyinen vaeltava sufi, taidemaalari, kirjailija ja orientalisti. Hänen erikoislaatuinen maalaustyylinsä teki hänestä erään ruotsalaisen modernin taiteen edelläkävijöistä.

title: Idries Shah

text: Kokoelma Shahin töiden positiivisia arviointeja julkaistiin 1973 nimellä "Sufi Studies: East and West" sisältäen, muiden muassa, seuraavien kirjoittajien artikkeleita: L. F. Rushbrook Williams, Rom Landau, Mohammad Hidayatullah, Gyula Germanus, sir John Glubb, sir Razik Fareed, Ishtiaq Hussain Qureshi, Ahmet Emin Yalman, Mahmoud Youssef Shawarbi ja Nasrollah S. Fatemi.

title: Idries Shah

text: Shah näki että paras tapa esitellä suufilainen viisaus lännessä ja samalla ratkaista gurujen ja kulttien aiheuttamat ongelmat oli selventää kultin ja opetusjärjestelmän välistä eroa ja tiedon lisääminen. Hän selvensi haastattelussa, että "Työskentelyn täytyy tapahtua opetusmenetelmän puitteissa - ei huuhaa-alueella." ¨Osana tätä lähestymistapaa hän toimi opintojen ohjaajana, Director of Studies, ICR:ssä. Hän myös luennoi vuonna 1966 Sussexin yliopistossa suufilaisuuden tutkimuksesta länsimaissa. Luennot julkaistiin myöhemmin monografiana "Special Problems in the Study of Sufi Ideas".

title: Mystiikka

text: Suufilaisuudessa Jumala voidaan nähdä suoraan universaalina rakkautena, joka kattaa koko universumin. 'Dhikr', eli hengityksen ja liikkeen säätelyyn perustuva rukousseremonia sufilaisuudessa merkitsee rakkauden jumalallisten tilojen muistamista, ja sufit ovat kuuluisia erityisesti taiteellisesta suunnasta, jonka he usein ottavat palvonnassaan.

title: Al-Ghazali

text: Al-Ghazali on yksi merkittävimmistä islamilaisista teologeista ja mystikoista. Hän sai opetusta kotikaupungissaan Tusissa sekä Gorgānissa ja Nešaburissa useisiin perinteisiin islamilaisiin opinaloihin. Hän oppi myös sufi-harjoituksia jo nuorella iällä. Vuonna 1091 visiiri Nizam al-Mulkin huomattua hänen kykynsä hänet nimitettiin Bagdadin Nizamiyyan yliopiston johtajaksi.


query: Milloin balettia aloitettiin harjoittamaan?

title: Baletti

text: Baletti syntyi Italian ja Ranskan hoveissa, joissa hoviväen perussivistykseen kuulunut tanssitaito oli eräs tapa erottautua tavallisesta kansasta. Edelleenkin baletissa on teknisen taituruuden ohella tärkeää tyylillinen oikeaoppisuus, joka saavutetaan vain nuorena aloitetulla tiukalla koulutuksella. Asiaan vihkityneet pystyvät tanssijan tyylistä erottamaan, minkä koulukunnan oppien mukaan hänet on koulutettu. Tärkeimpiä niistä ovat ranskalainen, italialainen, venäläinen ja englantilainen koulu. Intohimoisia baletinharrastajia kutsutaan baletomaaneiksi (balletomane).

title: Uuspakanuus

text: Taarausko () on virolainen uuspanakanallinen uskonto. Se luotiin virolaisten aikanaan harjoittaman uskon mukaiseksi suullisen perinteen pohjalta. Taarausko kehitettiin Viron ensimmäisen tasavallan aikana, kiellettiin Neuvostoliitossa ja aloitettiin jälleen uudelleen Viron itsenäistyttyä uudestaan.

title: Juhani Teräsvuori

text: Teräsvuori aloitti 1960 perustetulla Suomen kansallisoopperan ensimmäisellä baletin poikaluokalla ja sai kiinnityksen Kansallisoopperan balettiin vuonna 1966. 1968–1969 hän tanssi solistina Göteborgin baletissa, palasi välillä Suomeen ja siirtyi 1971 Leningradiin ja sieltä Moskovaan, jossa hän suoritti Bolshoin balettikoulussa pedagogin tutkinnon. Sen jälkeen hän palasi Kansallisoopperaan viideksi vuodeksi apulaisbalettimestariksi. Sitten hänet kutsuttiin Norjaan balettimestariksi ja sieltä jälleen Göteborgiin vuosiksi 1987–1991 baletin johtajaksi ja balettimestariksi. Italiassa hän toimi Arena di Veronan/ Teatro Liricon baletin apulaisjohtajana vuosina 1991–1994. Sen jälkeen hän on kiertänyt opettajana monissa baleteissa.

title: Baletti

text: Itse loistavana tanssijana Bournonville säilytti baleteissaan miestanssijoiden aseman, ja edelleenkin tanskalainen koulu tuottaa vahvoja miestanssijoita. Ranskalaisen koulun virtuositeetin lisäksi Bournonville hyödynsi vaikutteita kansantansseista, joihin hän oli matkustellessaan tutustunut. Hän oli Kuninkaallisen baletin kantava voima toimiessaan niin tanssijana, opettajana kuin ohjelmiston luojana. Hän teki yli 50 balettia, kuten oman versionsa La Sylphidestä sekä baletin Napoli, jossa näkyy hänen tapansa kuvata tavallista maalaiskansaa baletin keinoin.

title: Unkarin valtionooppera

text:
"Unkarin kuninkaallinen oopperatalo" avattiin yleisölle 27. syyskuuta vuonna 1884. Sen ensimmäinen johtaja oli Ferenc Erkel. Gustav Mahler toimi johtajana vuosina 1888–1891 ja johti itse kaksi Puccinin oopperaa. Vuosina 1947–1950 johtajana oli Otto Klemperer. Vuonna 1980 rakennus kunnostettiin ja se avattiin uudestaan yleisölle 1984, samana päivänä kun ensimmäisestä avaamisesta oli kulunut 100 vuotta.
Kaudella 2011–2012 Unkarin valtionoopperan ja kansallisbaletin ohjelmistossa on kuusi uutta oopperaa ja kolme balettiensi-iltaa. Ohjelmiston kohokohtia ovat uudet esitykset Wagnerin "Reininkullasta" ja Mozartin Don Giovannista ja Petit'n baletti "Pariisin Notre-dame". Oopperan musiikillisena johtajana toimii kapellimestari György Győriványi Ráth. Edellinen johtaja Ádám Fischer erosi vuoden 2010 lopussa vastalauseeksi Unkarin hallituksen ja pääministeri Viktor Orbánin harjoittamaa politiikkaa kohtaan.

title: Baletti

text: Ranskassa Serge Lifar, Djagilevin Baletin viimeinen miestähtitanssija, johti vuosia Pariisin Oopperan balettia. Hänen rinnalleen nousi uusia kapinallisia, jotka perustivat omia ryhmiään, kuten Roland Petit ja Maurice Béjart. Tanskan Kuninkaallinen Baletti modernisoi treenausmetodiaan ja ohjelmistoaan 1950-luvulla samalla taistellen perinteensä säilyttämisen puolesta. Ruotsissa Kurt Joossin kouluttama Birgit Cullberg perusti oman, ei niin klassisen, ryhmänsä samalla, kun sikäläinen Kuninkaallinen Baletti haki uutta intoa ulkomaisista opettajista ja koreografeista. Saksassa baletti ei ollut koskaan ollut kovin voimakas ja siellä turvauduttiin tuontikoreografeihin kuten eteläafrikkalaiseen John Crankoon Stuttgartin Baletissa. Rudolf Nurejev loikkasi Neuvostoliitosta länteen ja hänet kiinnitettiin Englantiin Royal Ballet'hin, jolle hänen tulonsa antoi pirirstysruiskeen. Englantilainen tyyli levisi myös Kanadaan, kun Celia Franca lähti sinne johtamaan Kanadan Kansallisbalettia 1951 jättäen näin Ninette de Valois'n.

title: Payola

text: Payola tarkoittaa yhdysvaltalaisessa terminologiassa musiikkiteollisuuden harjoittamaa laitonta lahjontaa tiettyjen musiikkikappaleiden esittämiseksi radiossa. Federal Communications Commissionin ja liittovaltion lain mukaan asemat saavat laillisesti vastaanottaa korvauksia soittoajasta, mutta tällöin lähetyksen yhteydessä on ilmoitettava kyseessä olevan sponsoroitu lähetys ja ilmoitettava sponsoroiva taho. Radion lisäksi määräykset koskevat myös maanpäällisiä televisioasemia ja joiltain osin myös kaapelitelevisiota. Sana "payola" on yhdistelmä sanoista "pay" () ja "Victrola", joka oli kutsumanimi RCA Victorin valmistamalle gramofonille, jonka valmistus aloitettiin 1906.

title: Cowboy

text: Yönsä cowboyt nukkuivat siellä, missä milloinkin olivat – usein siis ulkona nuotiolla, pelkän huovan kanssa. Öisin pidettiin vahtivuoroja muiden nukkuessa. Aikaisin aamulla aloitettiin puurtaminen ja joskus satulassa oltiin yhteen menoon jopa 14 tuntia. Työ jatkui aamuvarhaisesta iltamyöhään, joskus jatkettiin yölläkin.

title: Balettitekniikka

text: 1681 siellä aloitettiin tanssikoulutus oopperabaletteja varten ja 1713 tanssijoiden ammattikoulutus. Ero seuratanssiin alkoi kasvaa ja tekniikka kehittyä. Aikaisemman lattiassa tiukemmin pysyneen "danse terre à terre" -tyylin korvasi "danse haute", jossa oli hyppyjä ja loikkia. Ballerina Marie Camargo lyhensi hameenhelmaansa halutessaan näyttää hienon jalkatyöskentelynsä kunnolla. Auguste Vestris – tanssin jumalaksi kutsutun Gaëtan Vestris'n poika – esitti sekä useamman pyörähdyksen piruetteja että "entrechat-huit" -hypyn. Hänen oppilastaan Charles Didelot'ta pidetään venäläisen baletin isänä, sillä hän toimi Keisarillisen baletin päätanssimestarina ja koreografina 1816–1837. Myös Vestris'n tanssisukuun kuulunut saksalainen Anne Heinel esitti ensimmäisenä ballerinana kaksoispiruetteja Pariisissa 1766.

text: Valko-Venäjän kansallisooppera ja -baletti eli täydelliseltä nimeltään "Valko-Venäjän tasavallan kansallinen akateeminen suuri ooppera ja baletti" (, ) on vuonna 1933 toimintansa aloittanut, Valko-Venäjän pääkaupunki Minskistä kotoisin oleva kansallisooppera ja -baletti. Kansallisoopperan ja -baletin pohjana oli tuolloin toiminut Valkovenäläinen ooppera- ja balettistudio.

title: Tulilintu (baletti)

text: Baletin tilasi ja sen aiheen valitsi alun perin Djagilev, joka suunnitteli ohjelmistoa venäläisen seurueensa toiseksi esityskaudeksi. Vuoden 1909 ensimmäisen kauden aikana seurue oli esittänyt sekä venäläisiä oopperoita että baletteja, mutta oopperat olivat tulleet liian kalliiksi ja ajaneet Djagilevin lähes konkurssiin, joten hän päätti keskittyä toisella kaudella balettiin. Venäläiskansallista – ja siten ranskalaiseen yleisöön eksotiikallaan vedonnutta – musiikkia tuottaneet venäläiset säveltäjät eivät olleet juuri säveltäneet baletteja, joten Djagilevin oli tilattava uusia sävellystöitä.

title: Montenegron historia

text: Vuonna 1996 Montenegron Milo Đukanovićin hallitus katkaisi välit tuolloin Slobodan Miloševićin hallitsemaan Serbiaan, ryhtyi harjoittamaan omaa talouspolitiikkaansa ja otti valuutakseen käyttöön Saksan markan. Myöhemmin valuutta vaihtui euroon Saksan otettua sen valuutakseen. Hallitus kannatti itsenäisyysmielistä politiikkaa. Vuonna 2003 Jugoslavia muutettiin Serbia ja Montenegron valtioliitoksi ja perustuslaissa määrättiin, että osapuolet saisivat järjestää itsenäistymisestä kansanäänestyksen kolmen vuoden kuluttua.

title: Ali (elokuva)

text: Yhtäkkiä kaikki Alin ystävät ja tukijoukot hylkäävät hänet, jopa Nation of Islam -järjestö, joka kieltää häntä enää harjoittamasta islamin uskoa. Ali kuitenkin päättää määrätietoisesti palata nyrkkeilyn maailmanmestariksi eikä lopeta islamin uskon harjoittamista. Sillä aikaa raskaansarjan maailmanmestariksi nousee Joe Frazier (James Toney), jonka Ali ilmoittaa voittavansa missä vain ja milloin vain. Hän matkustaa Philadelphiaan tapaamaan Frazieria ja ehdottaa tälle sopimusta: Frazier ilmoittaa haastavansa Alin titteliotteluun heti, kun Ali on voittanut Jerry Quarryn (Robert Sale) Georgiassa, jonka lait sallivat nyrkkeilyn ilman lupaa. Näin tapahtuu. Ali voittaa Quarryn, ja yleinen mielipide pakottaa korkeimman oikeuden perumaan Alin ottelukiellon. Nation of Islam ottaa Alin jälleen osaksi järjestöään, mutta sitä ennen Ali sanoo heille suoraan, mitä ajattelee tästä.

title: Montenegro

title: Prinsessa Ruusunen (baletti)

text: Prinsessa Ruusunen () on Pjotr Tšaikovskin säveltämä kolmiosainen, prologin sisältävä baletti, joka sain ensi-iltansa Pietarin Mariinski-teatterissa vuonna 1890. Baletti on toinen Pjotr Tšaikovskin baleteista. Baletin juonen käsikirjoitti Ivan Vsevoložski ja se perustuu Charles Perrault'n satuun Prinsessa Ruusunen ("La Belle au bois dormant"). Alkuperäisen koreografian suunnitteli Marius Petipa.

title: Baletti

text: Romanttisen baletin ihanteet ja ranskalaisen koulun tyylin omaksui tanskalainen August Bournonville (s. 1805 Kööpenhaminassa) opiskellessaan uransa alkuaikoina Pariisissa kuuluisan tanssijan ja opettajan Auguste Vestris'n johdolla. Palattuaan Tanskaan hän näiden oppien pohjalta loi omaperäisen koreografisen tyylin ja harjoittelumetodin Tanskan kuninkaalliselle baletille, jonka hän otti johtoonsa 1830. Hänen tavoitteenaan oli nostaa sekä ryhmän että koko tanssiammatin arvostus uudelle tasolle. Baletti kehittyi Tanskassa syrjäisen asemansa johdosta irrallaan eurooppalaisista muotivirtauksista. Siellä on nykyäänkin säilynyt tyyli, josta parhaiten saa käsityksen, millaista romanttinen baletti aikoinaan oli.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: La Sylphide

text: La Sylphide on kaksinäytöksinen romanttinen baletti. Baletista on ollut kaksi versiota, joista säilyneen koreografian on tehnyt tanskalainen balettimestari August Bournonville (1805–1879) Tanskan kuninkaalliselle baletille vuonna 1836. Se on maailman vanhin säilynyt baletti.

title: Japanin kulttuuri

text: 1800-luvulta lähtien länsimainen tanssiperinne on omaksuttu Japaniin perinteisten tanssien rinnalle. Yläluokan salonkitanssiharrastus alkoi vuonna 1883 avatussa Rokumeikanissa. Ammattimainen baletin esittäminen aloitettiin vuonna 1911 avatussa keisarillisessa puutarhateatterissa italialaisessa ohjauksessa ja nykytanssin esittäminen seuraavien vuosikymmenien aikana. Japanilainen nykytanssi saavutti 1970-luvulla aiempaa omaperäisempiä muotoja, joihin kuuluu huomattavimpana Hijikata Tatsumin aloittama ankoku butō.[34]

title: Taarausko

text: Taarausko () on virolainen uuspakanallinen uskonto. Se luotiin virolaisten aikanaan harjoittaman uskon mukaiseksi suullisen perinteen pohjalta. Taarausko kehitettiin Viron ensimmäisen tasavallan aikana, kiellettiin Neuvostoliitossa ja aloitettiin jälleen uudelleen Viron itsenäistyttyä uudestaan.

title: Tanssitaide Suomessa

text: Suomalainen baletti on vahvasti venäläisen balettiperinteen vaikuttama, sillä 1900-luvun alussa Helsinki oli helppo vierailukohde venäläisille balettiryhmille. Toivo Niskanen oli ensimmäisiä suomalaisia tanssijoita. Hän opiskeli Pietarissa noin vuonna 1908 ja toi karakteritanssin Suomeen. Hän tanssi myös yhden kauden Ballet Suedois’ssa. Vuonna 1919 siirtyi venäläinen Aleksanterin teatteri Suomen Oopperan käyttöön ja Edvard Fazer alkoi suunnitella sille myös balettiryhmää. Vuonna 1921 Suomen Kansallisoopperaan sellainen perustettiinkin. Nykyään se käyttää nimeä Suomen Kansallisbaletti. Tanssimestariksi valittiin Pietarissa opiskellut George Gé. Vuonna 1922 aloitettiin "Joutsenlammen" esityksillä ja ensimmäinen täysimittainen suomalainen balettikoreografia oli Gén "Sininen helmi" (1931). Tanssijoiden vierailut ja kulttuurivaihto jatkuivat toisen maailmansodan jälkeen ja baletin suosio kasvoi suhteessa saksalaisvaikutteiseen vapaaseen tanssiin, jonka piirissä ei vielä ollut mahdollisuuksia ammattimaiseen toimintaan opetustyötä lukuun ottamatta.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Keskustelussa toiset tutkijat arvioivat, milloin hautauksen paadet valmistettiin, toiset mitkä ovat löydettyjen esineiden aikakaudet ja kolmannet tutkijat arvioivat löydettyjen vainajien elinaikoja. Hautaröykkiö rakennettiin tai aloitettiin rakentamaan ennen vanhimpia löydettyjä vainajia. Hautaröykkiöön on haudattu pitkän ajan kuluessa useita vainajia ja vain osa vainajista on todennäköisesti löydetty. Koska hauta on ryöstetty, on valtaosa esineistä kadonneet ja ne vähäiset kappaleet, jotka löytyivät kaivauksissa, eivät anna edustavaa kuvaa hautaröykkiön toiminnasta.

title: Baletti

text: Bolšoi-baletti (Moskova) Mariinski-teatterin baletti – Kirov-baletti (Pietari) Pariisin Oopperan baletti Royal Ballet (Lontoo) Englannin Kansallisbaletti Tanskan kuninkaallinen baletti American Ballet Theatre New York City Ballet San Francisco Ballet

title: Baletti

text: Keisarillisella baletilla oli teatterit sekä Moskovassa että Pietarissa. Kaupunkien yleisöjen mieltymykset poikkesivat toisistaan: Pietari oli tsaarin hallintokaupunki, jossa balettia arvostettiin ja vaadittiin siltä aristokraattista puhdasoppisen akateemista tyyliä. Moskovassa haluttiin dramaattisempaa otetta. Tämä sama tyyliero on edelleen nähtävissä Pietarilaisen Mariinski-baletin ja Moskovan Bolšoin välillä.

title: Béla Bartók

text: Tämän jälkeen Bartók työsti uutta balettia "Ihmeellinen mandariini", jossa oli vaikutteita Igor Stravinskin, Arnold Schönbergin ja Richard Straussin musiikista. "Ihmeellinen mandariini" aloitettiin vuonna 1918, mutta sitä ei esitetty ennen vuotta 1926 seksuaalisen sisältönsä vuoksi. Se oli rähjäisen moderni tarina prostituutiosta, murhista ja ryöstöistä.

title: Kesäparalympialaiset 1980

text: Alkujaan kisojen uskottiin järjestettävän Moskovassa, joka oli saanut saman vuoden kesäolympialaiset järjestettäväkseen. Asiasta ei kuitenkaan saatu positiivista vastausta vuonna 1976, jolloin asiasta tiedusteltiin. Etelä-Afrikan, Alankomaiden ja Tanskan kansalliset järjestöt tarjoutuivat järjestämään paralympialaiset. Lopulta Alankomaat sai kisat järjestettäväkseen. Varainkeruuta varten aloitettiin vuonna 1977 TV-ohjelma nimeltä "Telebingo". Etelä-Afrikan ei sallittu osallistua kisoihin vastalauseena maan harjoittaman apartheidian takia.

title: Pohjalanjärvi

text: Riippuen lähteestä, Pohjalanjärven kuivattaminen aloitettiin vuonna 1825 tai 1890 . Vuonna 1837 jättivät talolliset Gust. Ands. Jarko ja Matts Johs. Teerri anomuksen vesijättömaan järjestämiseksi. Vuonna 1917 kivityömies J.V.Pihlainen haki lupaa kuivattamiseen. Siitä, kuka aloitti järven kuivattamisen ja milloin se tapahtui, jää vielä auki.

title: Oda Nobunaga

text: Oda muutti japanilaisen sodankäyntitavan ja teki armeijastaan yhden maailman moderneimmista. Hän kehitti useiden aseiden ja linnoitusten käyttöä, otti Japanissa käyttöön lunttulukkokivääreihin perustuvan armeijan, ja loi kykyihin eikä yhteiskunnalliseen asemaan perustuvan uuden sotilasluokan. Hän oli myös talousmies ja kehitti linnoituskaupunkeja paikallisen talouden keskuksiksi. Kansainvälinen kauppa aloitettiin Kiinan ja Korean lisäksi Eurooppaan, Siamiin, Filippiineille ja Indonesiaan. Odan harjoittama "Rakuichi rakuza" -politiikka esti monopolien ja suljettujen kiltojen tai yhdistysten synnyn, sillä Oda piti niitä kaupankäynnin esteinä.

title: Bostonin baletti

text: Nissinen on vuodesta 2001 uudistanut menestyksekkäästi Bostonin baletin imagoa ja ohjelmistoa. The Boston Globe -lehti kirjoitti, että ”Bostonin baletin muodonmuutos on on yksi vuosikymmenen suurimmista taidejutuista”. Vuodesta 2009 Bostonin baletti on esiintynyt The Boston Opera House -oopperatalossa.

title: Ilmilinna

text: Emil Cedercreutz ei itse milloinkaan pitänyt Ilmilinnasta. Sen rakennustyöt aloitettiin taiteilijan Rooman matkan aikana syksyllä 1904. Muistelmateoksessaan "Yksinäisyyttä ja ihmisvilinää" hän kertoo olleensa järkyttynyt nähdessään keskeneräisen rakennuksen ensimmäistä kertaa. Cedercreutz kuvaa muistelmissaan sen olleen "epäkäytännöllisen ja asuttavaksi kelpaamattoman" sekä sen arkkitehtuuria ja mittasuhteita "lahjattomiksi".

title: August Bournonville

text: Nuoruuden Pariisin-opiskelujen jälkeen Bournonvillesta tuli Kööpenhaminaan Kuninkaallisen baletin tanssija. Vuosina 1830–1877 hän oli kuninkaallisen baletin koreografi, ja hän loi seurueelle yli 50 balettia, joita ihaillaan niiden elämänilon, keveyden ja kauneuden vuoksi. Hän loi tyylin, joka on täysin hänen omansa vaikka oli saanut vaikutteita pariisilaisesta baletista. Koreografina hän loi baletteja, joiden tapahtumaympäristönä oli milloin Tanska, milloin Italia tai Venäjä, jopa Etelä-Amerikka. Koreografioista on säilynyt vain pieni osa.


query: Milloin Suomusjärvi yhdistettiin Saloon?

title: Salon seudun kuntaliitos 2009

text: Salo ja yhdeksän ympäröivää kuntaa yhdistettiin uudeksi Salon kaupungiksi 1. tammikuuta 2009. Tässä Suomen suurimmassa kuntaliitoksessa olivat mukana Salon lisäksi Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Pertteli, Perniö, Suomusjärvi ja Särkisalo. Uusi Salo kattaa lähes koko Salon seutukunnan lukuun ottamatta Someroa, joka jättäytyi pois kuntaliitoshankkeesta.

title: Salo

text: Salo perustettiin kauppalaksi vuonna 1887 erottamalla se Uskelasta. Vuonna 1960 Salosta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uudesta kaupungista, ja vuonna 1967 entinen emäpitäjä Uskela liitettiin Saloon. 31. joulukuuta 2008 siihenastinen Salon kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen ja vaakunakseen siihenastisen Halikon vaakunan.

title: Kisko

text: Kiskon kunta lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Koorla

text: Koorla on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Se sijaitsee noin 7 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Koorlan lähimmät naapurikylät ovat Lemula etelässä ja Ahtiala pohjoisessa.

title: Häntälä (Suomusjärvi)

text: Häntälä on kylä Aneriojärven rannalla Suomusjärvellä Salossa. Kylä sijaitsee noin 4 kilometrin päässä Suomusjärveltä. Sen lähimmät naapurikylät ovat Suomusjärven Ahtiala ja Laperla.

title: Salo

text: Nykyinen Salon kaupunki syntyi, kun entinen Salo ja yhdeksän ympäröivää kuntaa lakkautettiin ja yhdistettiin vuoden 2009 alusta uudeksi Salon kaupungiksi. Tämä Suomen suurin kuntaliitos kasvatti Salon kaupungin väkiluvuksi 55 000 henkeä ja pinta-alaksi noin 2 000 neliökilometriä. Salon kaupunginvaltuusto sekä Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perniön, Perttelin, Suomusjärven ja Särkisalon kunnanvaltuustot päättivät kuntaliitoksesta kuntajakoselvittäjän selvitystyön perusteella. Uusi Salo otti käyttöön entisen Halikon kunnan vaakunan. Siinä esiintyvät Salon seudulla luontaisena kasvava tammi ja alueella vaikuttaneen Horn-suvun tunnus, sarvi..

title: Suomusjärven koulu

text: Suomusjärven koulu on Salon kouluverkostoon kuuluva koulu Suomusjärven Kitulassa. Se on entisen Suomusjärven kunnan alueella ainoa koulu. Koulussa on luokat 1–6, ja yläaste ja lukio käydään Salossa. Enimmillään Suomusjärvellä on ollut seitsemän koulua.

title: Perniö

text: Perniön kirkonkylässä oli ennen vuoden 2009 kuntaliitosta noin 3 000 asukasta eli puolet silloisen kunnan asukasmäärästä. Kirkonkylän kaupalliset palvelut olivat erityisen hyvät ottaen huomioon kunnan asukasluvun. Kirkonkylästä löytyy vielä nykyäänkin paljon palveluita, kuten kolme pankkia, posti, useita päivittäistavaramyymälöitä ja erikoisliikkeitä, mm. Matkahuolto, suutari, optikkoliike, kultasepänliike, rautakauppa, apteekki, useita parturikampaamoita ja kebab-pizzeria.Perniön kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Salo, Halikko, Kuusjoki, Pertteli, Muurla, Perniö, Särkisalo, Kisko, Kiikala ja Suomusjärvi lakkautettiin ja niiden tilalle perustettiin uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Särkisalo

text: Särkisalon kunta lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Suomusjärvi

text: Suomusjärven kunta lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Kuusjoki

text: Kuusjoen kunta yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittänyt uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Laidike

text: Laidike on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Suomusjärven vanhasta kuntakeskuksesta Karjalohjantien varrella. Laidiken lähimmät naapurikylät ovat Taipale ja Suomusjärven kirkonkylä.

title: Ahtiala (Suomusjärvi)

text: Ahtiala on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Se sijaitsee 4 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Sen lähimmät naapurikylät ovat Häntälä ja Koorla.

title: Suomusjärven kirkko

text: Suomusjärven kirkko sijaitsee Suomusjärven kirkonkylässä Salossa. Se on rakennettu vuosina 1847–1849. Ristinmuotoisen kirkon on suunnitellut intendentinkonttorissa arkkitehti E. B. Lohrmann, ja sen on rakentanut puuseppä I. Lindström.

title: Suomusjärvi (järvi)

text: Suomusjärvi on keskikokoinen järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Suomusjärvi kuuluu Varsinais-Suomen ELYn ympäristövastuualueeseen.

title: Taipale (Suomusjärvi)

text: Taipale on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 10 kilometrin päässä Suomusjärveltä, lähellä Uudenmaan rajaa. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salmi, Salittu, Arpalahti ja Laidike.

title: Rautsuo

text: Rautsuo on kylä Suomusjärvellä Salossa. Rautsuo sijaitsee noin 2 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Sen lähimmät naapurikylät ovat Ahtiala ja Häntälä.

title: Salmi (Suomusjärvi)

text: Salmi on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 13 kilometrin päässä Suomusjärveltä. Sen lähimmät naapurikylät ovat Salittu ja Arpalahti lännessä ja Taipale pohjoisessa.

title: Syvälampi

text: Syvälampi on melko pieni järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Lahnajärven ja Suomusjärven välissä. Siellä sijaitsee Suomusjärven motelli (Motelli Syvälampi) joka paloi 29. heinäkuuta 2014.

title: Salittu

text: Salittu on kylä Suomusjärvellä Salossa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Suomusjärveltä kaakkoon, lähellä Uudenmaan rajaa. Salitun lähimmät naapurikylät ovat Arpalahti ja Salmi Salossa ja Nummijärvi Lohjalla.

title: Kiikala

text: Kiikalan kunta yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Muurla

text: Muurlan kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Pertteli

text: Pertteli () on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa. Perttelin kunta lakkautettiin ja se yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin lakkautettiin siihenastinen Salon kaupunki sekä Halikon, Kuusjoen, Perttelin, Muurlan, Perniön, Särkisalon, Kiskon, Kiikalan ja Suomusjärven kunnat ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä nimen Salo ja kaupunki-nimityksen.

title: Lemula

text: Lemula on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee noin 8 kilometriä Suomusjärveltä etelään. Lemulan lähimmät naapurikylät ovat Koorla pohjoisessa ja Arpalahti idässä.

text: Luettelo Salon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Salon kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Salon kaupunkiin on liitetty Angelniemen, Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perttelin, Suomusjärven, Särkisalon ja Uskelan kunnat.

title: Kitula (Suomusjärvi)

text: Kitula on kylä ja taajama Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa seututie 110:n varressa. Se on entisen Suomusjärven kunnan keskus, jossa sijaitsevat paikalliset palvelut, kuten elintarvikekauppa, rautakauppa, kirjasto, ala-asteen koulu, polttoaineen jakeluun kylmäasema ja urheilukenttä. Pääosa palveluista on Urheilutien ja Helsingintien (seututie 110) välissä.

title: Halikko

text: Halikon kunta lakkautettiin ja yhdistettiin yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen.

title: Suomusjärven kirkonkylä

text: Suomusjärven kirkonkylä on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Siitä tuli kirkonkylä 1700-luvun alussa. Kylän hautausmaa, kirkko, lainamakasiini ja Ylhäisten talonpoikaistalo muodostavat valtakunnallisesti arvokkaan rakennetun kulttuuriympäristön. Kirkonkylä on samannimisen järven tuntumassa noin viiden kilometrin päässä Suomusjärven nykyisestä keskustasta Kitulasta.

title: Laperla

text: Laperla on kylä Aneriojärven rannalla Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee noin kaksi kilometriä Suomusjärveltä länteen, valtatie 1:n ja seututie 110:n välissä. Laperlan lähimmät naapurikylät ovat Suomusjärven Häntälä etelässä, Kiikalan Yltäkylä pohjoisessa ja Kiikalan Kruusila lännessä.

title: Kitula (Suomusjärvi)

text: Kitula on asukasmäärältään Suomusjärven merkittävin kylä. Kitulasta on seututietä pitkin matkaa Helsinkiin 92 kilometriä ja Turkuun 87. Suomusjärven kirkolle on matkaa Kitulasta alle kymmenen kilometriä ja lähimpään kaupunkikeskukseen Saloon 26 kilometriä. Moottoritie E 18 kulkee Suomusjärven pohjoispuolitse. Sinne on yhteys Suomusjärventien (yhdystie 2410) kautta. Kitulan lähellä sijaitsee Aneriojärven luonto-kulttuuripolku.


query: Mikä on Tuupovaaran asukasluku?

title: Tuupovaara

text: Tuupovaara (vuoteen 1913 asti Kovero) oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Nykyään Tuupovaara on osa Joensuun kaupunkia. Vuonna 2004 kunnassa asui 2217 ihmistä ja sen pinta-ala oli 661,34 km², josta 56,55 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 3,5995 asukasta/km². Tuupovaara liitettiin Joensuun kaupunkiin yhdessä Kiihtelysvaaran kanssa 1. tammikuuta 2005. Tuupovaaran kautta Joensuun kaupunki rajoittuu nykyään Venäjän Karjalan tasavaltaan.

title: Tuupovaara

text: Sotien päätyttyä liitettiin vuonna 1946 ns. Tynkä-Korpiselkä (Saarivaara, Hoilola, Mannervaara, Ruhovaara ja Syrjävaara) eli entisen Korpiselän kunnan Suomen puolelle jääneet kylät osaksi Tuupovaaraa.

title: Putkivaara (Ilomantsi)

text: Putkivaara on kylä ja vaara Ilomantsin eteläkärjessä. Asukasluku on muutamia kymmeniä. Pohjoista lukuun ottamatta kylä rajoittuu entisten Tuupovaaraan ja Korpiselän kuntien alueisiin, jotka kuuluvat nykyisin Joensuun kaupunkiin. Naapurikyliä Joensuun puolella ovat Luutalahti, Mannervaara ja Ruhovaara.

title: Tuupovaara

text: Petri Shemeikan hautamuistomerkki (1935) Pörtsämön ortodoksisessa kalmistossa Tuupovaaran puukirkko (V.J. Mäkinen, 1902, alttaritaulu Eino J. Härkönen) Hoilolan evankelis-luterilainen rajaseutukirkko (Veikko Larkas, 1950) Hoilolan ortodoksinen kirkko (1957) Koveron ja Saarivaaran tsasounat Korpiselkätalo (E. Helasvuo, 1985) Tuupovaaran kuntamuseo Tuupovaaran taidetalo. Ainutlaatuinen kokoelma tuupovaaralaislähtöisen Anna-Maija Lankisen keräämiä 1950-luvulla kuvataiteilijoiden teoksia, kuten Tapani Raittilan maalauksia, Kain Tapperin teos ja Rut Brykin keramiikkatöitä. Kulttuuritila Ullakko (taidenäyttelyitä ja käsitöiden myyntinäyttely) Koskenniskan mylly- ja kievarimuseo Haarajoen museosilta Rally Center Finland -ajoharjoittelurata Suvensaaren kalmisto Vekaruksen ulkoilualue Kotajoen koskimaisemissa

title: Korpijärvi (Jänisjoen vesistö)

text: Korpijärven rantakylistä Meriinaho, Hoilola ja Saaroinen jäivät alueluovutusten jälkeen Suomelle ja ne liitettiin Tuupovaaran kuntaan vuonna 1946 ja Tuupovaaran mukana Joensuuhun vuonna 2005. Järven itärannan kylät Tšiipakka ja Hominvaara ovat nykyisin autioina.

title: Tuupovaaran Urheilijat

text: Tuupovaaran Urheilijat ry (TuuU) on 15. heinäkuuta 1966 perustettu urheilun yleisseura, joka panostaa erityisesti naisten ja tyttöjen salibandyyn. Muina lajeina seurassa ovat hiihto, yleisurheilu, palloilu- sekä kunto- ja nuorisotoiminta. Kuntaliitoksen seurauksena seuran kotipaikka on Joensuu.

title: Tuupovaaran vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Kalevi Karlsson, ja se vahvistettiin käyttöön 17. toukokuuta 1957. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä tuohitorvea puhaltava, nouseva, hopeinen paimenpoika; tuohitorvi, kontti ja puukko kultaiset, kädet ja kasvot luonnonvärisiä”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2005 kun Tuupovaaran kunta liittyi Joensuun kaupunkiin.

title: Tuupovaara

text: Tuupovaaran pysyvä asutus on alkujaan 1400-luvulta. Vanhimmat kylät ovat Eimisjärvi, Konnunniemi ja Kovero. Ortodoksisuus on ollut pitäjälle ominaista jo uuden ajan alusta saakka. Tuupovaaran vaiheet liittyvät kiinteästi emäpitäjä Ilomantsin historiaan. Maatalous oli Tuupovaaran pääelinkeino 1980-luvulle asti. Kaskenpoltto oli yleistä vielä 1900-luvun alussa. Tuupovaaran seurakunta itsenäistyi 1902 ja kunta 1910. Nimensä Tuupovaara on saanut Konnunniemen kylässä sijaitsevasta vaaran nimestä, joka on johdettu karjalaisesta sukunimestä Tuupainen.[2] Sukunimen alkuperää on selitetty pöllöä merkitsevällä sanalla tuuppa tai tuuppo. [3]

title: Ruhovaara

text: Ruhovaara on kylä Joensuun kaupungin itäosassa Pohjois-Karjalassa valtakunnan rajan tuntumassa noin 70 kilometriä Joensuun keskustasta ja noin 25 kilometriä Tuupovaaran kirkonkylästä kaakkoon. Osa kylästä luovutettiin Neuvostoliitolle 1944. Aikaisemmin Ruhovaara kuului Korpiselän kuntaan vuoteen 1946 asti ja sitten Tuupovaaran kuntaan vuoteen 2005 asti. Ruhovaaran naapurikyliä ovat muun muassa Mannervaara ja Syrjävaara.

title: Tuupovaara

text: Tuupovaaran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalasoppa, maitokiisseli ja marjasurvos.[4]

title: Tuupovaaran Urheilijat (salibandy)

text: Tuupovaaran Urheilijat (lyh- TuuU) on joensuulainen urheiluseura, jonka alaisuudessa toimii salibandyjaosto, joka aloitti toimintansa vuonna 1991. Jaosto panostaa naisten ja tyttöjen salibandytoimintaa Pohjois-Karjalan alueella. Naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2009–2010 Suomen korkeinta sarjatasoa salibandyliigaa. Seuralla on myös toinen naisten joukkue TuuU II, joka pelaa II-divisioonassa. Juniori-ikäluokissa seuralla on joukkueet tyttöjen A- ja C-ikäluokissa.

title: Tuupovaara

text: Tuupovaaran vaakunan suunnitteli Kalevi Karlsson ja se vahvistettiin vuonna 1957.[1]

title: Veikka Gustafsson

text: Kaj ja Maria Gustafsson ostivat vuonna 1968 Tuupovaaran Pirttijärven kylästä vaatimattoman vapaa-ajan mökin jossa perhe alkoi viettää lomiaan, kunnes vuonna 1976 kauppakorkeakoulussa opettajana työskennellyt Kaj Gustafsson näki ilmoituksen, jossa Tuupovaaraan etsittiin elinkeinoasiamiestä. Kaj Gustafsson haki virkaa ja sai sen, ja perhe muutti Tuupovaaraan pieneen mökkiinsä. Pian Veikan isä valittiin Tuupovaaran kunnanjohtajaksi ja mökin lähelle rakennettiin omakotitalo. Mökki ja omakotitalo sijaitsivat Gustafssonien ostamalla maatilalla. Veikka kävi Tuupovaarassa peruskoulun toisen ja kolmannen luokan.

title: Tuupovaaran rautatieasema

text: Tuupovaaran rautatieasema (lyh. Tpv) on rautatieliikennepaikka Joensuussa, entisen Tuupovaaran kunnan alueella rataosuudella Joensuu-Ilomantsi. 1950-luvun tyyppiasema valmistui paikalle vuonna 1956. Se oli viimeisiä uunilämmitteiseksi tehtyjä asemarakennuksia Suomessa. Aseman nimi oli alkuaan Kovero (lyh. Kve), mutta nimi muutettiin kunnan nimeä vastaavaksi Tuupovaaraksi 1962. Tuupovaaraan oli henkilöliikennettä vuosina 1960–1969, minkä jälkeen laiturirakenteet on purettu. Raakapuun kuormausta jatketaan Tuupovaarassa edelleen. Aseman lähiseudulla on vain vähäistä asutusta.

title: Luutalahti

text: Luutalahti on kylä Joensuun kaupungin itäosassa Pohjois-Karjalassa noin 60 kilometriä Joensuun keskustaajamasta kaakkoon. Luutalahti oli aiemmin osa Tuupovaaran kuntaa, joka vuonna 2005 liitettiin Joensuun kaupunkiin. Tuupovaaran kirkonkylään matkaa on 16 kilometriä. Luutalahden postinumero on 82870.

title: Tuupovaara

text: Hornborgin matkaoppaassa "Vägvisaren" vuodelta 1821 luetellaan muutamia Tuupovaarankin kyliä. Ensinnäkin reitillä Tohmajärveltä Ilomantsiin mainitaan kylät Kemie, Vatala, Huhtilampi, Konnunniemi ja Kovero (varustettuna huomautuksella "Emellan Konnuniemi och Kovero går en väg till Kuopio"), sitten reitillä Kaltimosta Ilomantsiin kylät Sarvingi, Pirtivaara, Kortevaara, Kovero, Häräjärvi, Maukola ja Ilomanz.

title: Tuupovaara

text: Ennen kuntaliitosta Tuupovaara oli Pohjois-Karjalan toiseksi teollistunein paikkakunta Enon jälkeen, suhteessa asukasmäärään. Ouneva Groupin lisäksi Tuupovaarassa toimii Hukka-tuotteen tehdas ja monia pieniä yrityksiä. Kunnassa on myös suutarinliike vanhalla kansakoululla, jossa on Ullakon näyttelytilat ja käsityömyynti. Vapon turvetuotanto ja helpin kasvatus työllistää myös useita urakoitsijoita kesäisin. Tuupovaarassa karjataloutta harjoittavia tiloja on enää 14 ja maidontuotanto on koko ajan vähentynyt. Suurin osa työpaikoista on tehdastyöpaikkoja.

title: Tuupovaaran kirkko

text: Tuupovaaran kirkko on Joensuun Tuupovaarassa sijaitseva puinen päätytornillinen pitkäkirkko, joka rakennettiin 1902 J. V. Mäkisen suunnitelman mukaan. Runkohuoneesta ulkonee kuoripäädyssä matala suorakulmainen sakasti. Tornin ja runkohuoneen kulmauksissa on pienet aumakattoiset ulokkeet. Tornin yläosa on monikulmainen ja päättyy korkeaan pyramidihuippuun, kello on vuodelta 1901. Kirkon ikkunat ovat korkeat, räystäiden alapuolta kiertää koristelista. Kirkkoa on korjattu 1930 ja 1968. Istumapaikkoja kirkossa on 900. Kirkon 13-äänikertaiset urut rakensi 1878 Jens Zachariassen, ne lahjoitti 1952 talousneuvos Julius Ernvall Paimiosta. Veikko Virtanen uudisti urut 1970. Kirkon alttaritaulun "Ylösnousemus" on maalannut Eino J. Härkönen 1942.

title: Tuupovaaran Urheilijat

text: TuuU:n toiminnassa 1960-70 luvuilla näkyvimpänä ja menestykskkäimpinä lajeina olivat hiihto ja lentopallo. Lentopallossa miesten joukkue oli Itä-Suomen kärkijoukkue. 1990-luvun alussa mukaan tuli salibandytoiminta osittain uuden liikuntahallin valmistumisen vaikutuksesta. Samaan aikaan kasvoi salibandyn harrastus voimakkaasti koko Suomessa. Tästä saakka salibandy on ollut Tuupovaaran urheilijoiden näkyvin ja ylivoimaisesti eniten harrastettu laji. Parhaimmillaan Tuupovaaran liikuntahallilla pelattavaan puulaakisarjaan osallistui n. 150 salibandyn harrastajaa. Viimeiset vuodet TuuU:n keulakuvana on ollut naisten salibandyjoukkue, jonka onnistui kauden 2007-08 päätteksi nousta salibandyliigaan.

title: Tuupovaara

text: Tuupovaaran naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Eno, Ilomantsi, Kiihtelysvaara, Tohmajärvi ja Värtsilä. Vuoteen 1946 saakka naapurikuntiin kuului myös Korpiselkä, josta suurin osa jäi rauhansopimuksen nojalla Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle.

title: Pedri Shemeikka

text:
Pedri (Petri) Iivananpoika Shemeikka (1825 Suistamo – 11. huhtikuuta 1915 Tuupovaara) oli karjalainen runonlaulaja. Shemeikka tunnettiin ennen kaikkea "peuravirsien" taitajana, ja häntä sanottiin viimeiseksi suureksi runonlaulajaksi. Hän lauloi arkistojen nauhoitteille runoja. Hän syntyi Suistamolla ja asui Tuupovaaran Öllölässä, Pohjois-Karjalassa.
Shemeikalle on omistettu Sortavalassa sijaitseva Alpo Sailon veistos "Runonlaulajan patsas". Shemeikan muistomerkki on myös Öllölässä Pörtsämön erämaakalmistossa. Samuli Paulaharju valokuvasi Shemeikkaa Öllölässä.

title: Hoilolan kirkko

text: Hoilolan kirkko rakennettiin korvaamaan luovutetulle alueelle jäänyttä Korpiselän luterilaista kirkkoa. Hoilola kuului Soanlahden seurakuntaan kuuluneeseen Korpiselän rukoushuonekuntaan, joka lakkautettiin vuoden 1949 lopulla suurimman osan rukoushuonekunnan alueesta jäätyä Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle. Tämän jälkeen Hoilola ja muu Suomen puolelle jäänyt Korpiselän alue tulivat kuulumaan Tuupovaaran seurakuntaan vuoteen 2005 asti jolloin Tuupovaaran ja Kiihtelysvaaran seurakunnat yhdistyivät Vaara-Karjalan seurakunnaksi. Luovutetun alueen seurakuntien lakkauttaminen oli tiedossa Hoilolan kirkkoa rakennettaessa, jonka vuoksi 11. marraskuuta 1949 perustettiin Korpiselän rajaseutukirkkoyhdistys ry, jolle seurakunnan kiinteä- ja irtainomaisuus siirrettiin. Rajaseutukirkkoyhdistyksen omistama kirkko siirtyi Tuupovaaran seurakunnan omistukseen vuonna 1970.

title: Joensuu

text: Kiihtelysvaaran seurakunta (yhdistetty Tuupovaaran seurakunnan kanssa Vaara-Karjalan seurakunnaksi 2005) Tuupovaaran seurakunta (yhdistetty Kiihtelysvaaran seurakunnan kanssa Vaara-Karjalan seurakunnaksi 2005)

title: Mannervaara

text: Mannervaara on kylä Joensuun kaupungin itäosassa Pohjois-Karjalassa lähellä valtakunnan rajaa noin 70 kilometriä Joensuun keskustasta ja noin 25 kilometriä Tuupovaaran kirkonkylästä kaakkoon. Mannervaara kuului Korpiselän kuntaan vuoteen 1946 asti ja sitten Tuupovaaran kuntaan vuoteen 2005 asti. Mannervaaran naapurikyliä ovat Luutalahti, Ruhovaara, Saaroinen ja Hoilola sekä Korpiselän luovutetulle alueelle jäänyt nykyisin autio Korpiselän kirkonkylä. Mannervaaran postinumero on 82880.

title: Joensuun ortodoksinen seurakunta

text: Joensuun ortodoksinen seurakunta on Suomen toiseksi suurin ortodoksinen seurakunta, jonka jäsenmäärä on 6 100 ja joka on perustettu vuonna 1893. Pääkirkko, Pyhän Nikolaoksen kirkko sijaitsee Joensuussa, mutta seurakunnalla on kirkot myös Kontiolahdella, Pyhän Hannan kirkko Sonkajanrannassa Tuupovaarassa, Kiteellä ja Hoilolassa sekä tšasounat Honkavaaralla Pyhäselässä, Petravaarassa Tohmajärvellä, Saarivaarassa Tuupovaarassa, Herman Alaskalaisen tsasouna Tuupovaaran Koverossa ja Enossa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Tuomas Järvelin.

title: Veikka Gustafsson

text: Kun isä Kaj valittiin Kirkkonummen kunnanjohtajaksi perhe muutti pois Tuupovaarasta ja Veikka aloitti neljännen luokan uudessa koulussa. Gustafssonit jatkoivat Tuupovaaran tilalla metsänhoitoa.

title: Tuupovaara

text: Tuupovaarassa alettiin toteuttaa aktiivista teollistamispolitiikkaa 1970-luvulta alkaen. Kunta ajautui suuriin vaikeuksiin maatalouden muututtua kannattamattomaksi. Suuret määrät ihmisiä muutti pois kunnasta 1960- ja 1970-luvuilla. Kunnan peltoalat olivat viljelyn kehittämiselle aivan liian pieniä, eikä uutta peltoa ollut helppo saada. Maasto oli kivistä, soista ja jyrkkiä vaaroja siellä täällä. Maatalous ylipäänsä laajemminkin maailmassa kärsi ylituotannosta, eikä maanviljelijöiden saamat korvaukset riittäneet tuotantokulujen kattamiseen. Kunnan päättäjät totesivat siinä suunnassa olevan edessä umpikujan ja rohkeasti lähdettiin hakemaan teollisuusyrityksiä, jotka ryhtyisivät toimimaan Tuupovaarassa. Joitakin alkuhankaluuksia oli, mutta sitten tuli Ounevan tehdas ja sen jälkeen monia muita.

title: Tuupovaara

text: Eimisjärvi, Hartiovaara, Heinäaho, Herajärvi, Hoilola, Kinnasniemi, Kokinvaara, Konnunniemi, Kortevaara, Kovero, Luutalahti, Mannervaara, Pirttijärvi, Revonsonkaja, Saarivaara, Sonkajanranta, Tuupovaara, Öllölä.

title: Tuupovaaran vaakuna

text: Tuupovaaran vaakuna on saanut aiheensa alueen vanhoista kaskimaista ja metsistä, joihin vaakunan paimenpoika tuohitorvineen, kontteineen ja puukkoineen viittaa.

title: Kovero (kylä)

text: Kovero on entisen Tuupovaaran kunnan toiseksi suurin taajama ja yksi nykyisen Joensuun kaupungin maaseututaajamista. Kylän asukasluku on noin 350, ja siellä toimii mm. koulu ja huoltoasema. Kylällä on myös Herman Alaskalaisen tsasouna ja siellä toimii Koveron nuorisoseura.


query: Miten puoliintumisaika määritellään?

title: Radiohiiliajoitus

text: Libbyn ryhmä oli ensimmäinen, joka määritti radiohiilen puoliintumisajan mittauksistaan. Koska aika on pitkä ja tutkimuksia on tehty vasta lyhyen aikaa, siihen liittyi epävarmuutta. Vertailu muinaisen Egyptin näytteisiin osoitti kuitenkin että virhe oli varsin pieni. Libbyn käyttämää arvoa 5568±30, niin sanottua Libbyn puoliintumisaikaa käytettiin pitkään. Myöhemmin huomattiin sen olevan 3% liian pieni, ja nykyisin käytetään uutta arviota 5730±40 vuotta, jota kutsutaan Cambridgen puoliintumisajaksi.[3]

title: Radioaktiivisuus

text: Vaikka hajoamisvakio ja sen mukaisesti puoliintumisaika onkin tietyntyyppisille ytimille tunnusomainen, yksittäisen radioaktiivisen ytimen hajoaminen on aidosti satunnainen tapahtuma eikä hajoamisajankohtaa ole mitenkään mahdollista ennustaa.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Hafnium

text: Ainakin 34 hafniumin isotooppia on havaittu, massanumeroiltaan väliltä 153:sta 186:een. Viisi vakaata isotooppia ovat välillä 176:sta 180:een. Radioaktiivisten isotooppien puoliintumisaika alkaa vain 400:sta millisekunnista Hf:lle, jopa 2.0 petavuoteen (10 vuotta) vakaimmalle isotoopille, Hf. Luonnollinen hafnium (Hf) koostuu viidestä stabiilista isotoopista (Hf, Hf, Hf, Hf ja Hf) ja yhdestä hyvin pitkäikäisestä radioisotoopista, Hf, jonka puoliintumisaika on 2 × 10 vuotta. Lisäksi on 30 muuta tunnettua radionuklidia, joista stabiilein on Hf (sen puoliintumisaika on 8,9 × 10 vuotta). Ei ole olemassa muuta radioisotooppia, jonka puoliintumisaika olisi yli 1,87 vuotta. Tunnetaan myös 26 ydinisomeeriä, joista stabiilein on Hf (puoliintumisaika 31 vuotta). Ydinisomeeri Hf oli kiistojen keskipisteenä useiden vuosien ajan liittyen sen mahdolliseen asekäyttöön.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Eliminaation puoliintumisaika

text: Asia ei kuitenkaan ole suoraviivainen, sillä puoliintumisaika edellyttää niin sanottua ensimmäisen asteen kinetiikkaa, jossa eliminaationopeus on suorassa suhteessa pitoisuuteen tai määrään elimistössä. Esimerkiki alkoholi metaboloituu entsyymien vaikutuksesta, eikä metabolianopeus riipu alkoholin pitoisuudesta, vaan se on vakio, aikuisella noin 8 grammaa tunnissa. Samoin aineen varastoituminen elimistöön, esimerkiksi rasvakudokseen tai luuhun, aiheuttaa mutkikkaamman tilanteen, jossa eri prosesseilla voi olla samaan aikaan omat puoliintumisaikansa. Eliminaation puoliintumisaika on yksilöllinen riippuen hajoavasta aineesta ja elimistön iästä ja kunnosta, eikä sitä voida tarkasti määritellä eikä täysin verrata radioaktiivisten aineiden puoliintumisaikaan.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Nikkeli

text: Nikkeliltä on löydetty kymmeniä isotooppeja. Kevein on 48Ni ja raskain 79Ni. Nikkelillä on viisi stabiilia isotooppia massaluvuilla 58, 60, 61, 62 ja 64. Näistä yleisin on 58Ni, jota on 68,077 % kaikesta luonnosta löydettävästä nikkelistä. Toiseksi yleisin on 60Ni, jota on noin neljännes luonnon nikkelistä. Pitkäikäisin radioaktiivinen isotooppi on 59Ni, jonka puoliintumisaika on 7600 vuotta. 63Ni puoliintumisaika on noin sata vuotta. Muiden isotooppien puoliintumisaika on aika on alle viikon. 59Ni käytetään määrittämään meteoriittien putoamisaikoja.[11][12]

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Dysprosium

text: Dysprosiumille on syntetisoitu 29 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 138:sta 173:een. Näistä vakain on Dy, jonka puoliintumisaika on 3×10 vuotta. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Dy jonka puoliintumisaika on 144,4 päivää ja Dy (81,6 tuntia). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle 10 tuntia, useimmiten vain joitain minuutteja tai sekunteja. Vähiten vakaa isotooppi, jolle puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti määrittämään, on Dy (600±200 ms). Dysprosiumilla on myös ainakin 12 metastabiilia isomeeriä, joiden massaluvut ovat välillä 140:stä 165:een. Niistä pitkäikäisin on Dy (1,257 min).

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Eksponentiaalinen hajoaminen

text: Intuitiivisesti ymmärrettävä suure hajoamisen nopeudelle on puoliintumisaika. Puoliintumisaika on se aika, jossa suure "N" pienenee puoleen alkuperäisestä arvostaan. Puoliintumisaika "T" voidaan helposti johtaa hajoamislain integraalimuodosta asettamalla "N(T)=N(0)/2", eli ajanhetkellä "t=T" on "N":n alkuperäinen arvo laskenut puoleen alkuperäisestä. Tällöin saadaan puoliintumisajan arvoksi

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Kopernikium

text: Kopernikiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki kopernikiumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Ensimmäisenä valmistetun isotoopin Cn puoliintumisaika on vain 850 millisekuntia. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Cn, jonka puoliintumisaika on noin 32 sekuntia, ja sen ydinisomeerin puoliintumisaika on noin 15 sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden darmstadtium-281:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Cn jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 4,1 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin.

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Eliminaation puoliintumisaika

text: Eliminaation puoliintumisaika (myös biologinen puoliintumisaika) on lääketieteellinen käsite, joka viittaa siihen, miten nopeasti puolet aineesta (esimerkiksi lääkeaineet, alkoholi) on metaboloitunut elimistössä muiksi yhdisteiksi tai poistunut muuttumattomana veriplasmasta munuaisten tai sapen kautta. Käsite on läheisessä yhteydessä fysikaalis-kemialliseen puoliintumisajan käsitteeseen.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Protaktinium

text: Protaktiniumille tunnetaan 29 isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 212–240, sekä kolme isomeerista tilaa. Vain isotooppeja 231Pa ja 234Pa on löydetty luonnosta. Mikään isotoopeista ei ole pysyvä, vaan ne ovat kaikki radioaktiivisia. Kaikkien isotooppien puoliintumisaika on lyhyt, poikkeuksena 231Pa (puoliintumisaika 32760 vuotta). Tärkeimmät isotoopit ovat 231Pa ja 233Pa, jota saadaan uraanin isotoopin 233U valmistamisen sivutuotteena. 233Pa on beetasäteilijä, jonka puoliintumisaika on 26,97 päivää. Se on halvin ja eniten käytetty isotooppi protaktiniumin kemian tutkimuksessa.[2][35]

title: Plutonium

text: Plutoniumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Plutoniumin pitkäikäisin isotooppi on 244Pu, jonka puoliintumisaika on yli 80 miljoonaa vuotta. Toinen pitkäikäinen isotooppi on 242Pu, jonka puoliintumisaika on yli 370 tuhatta vuotta. Suurin kiinnostus on kuitenkin 239Pu-isotooppiin, joka hajoaa osittain spontaanin fission kautta, ja puoliintumisaika on noin 24 tuhatta vuotta.[2][31]

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Hapen isotoopit

text: Hapelle tunnetaan myös 14 radioisotooppia. Pitkäikäisimmät niistä on O, jonka puoliintumisaika on 122,24 s, ja O, jonka puoliintumisaika on 70,606 s. Hapen kaikkien muiden radioaktiivisten isotooppien puoliintumisaika on pienempi kuin 27 s ja useimpien niistä pienempi kuin 83 ms. Esimerkiksi O:n puoliintumisaika on 61 ms. Useimmat hapen vakaita isotooppeja kevyemmät isotoopit hajoavat ß-hajoamisella typen isotoopeiksi., vakaita isotooppeja raskaammat sen sijaan ß-hajoamisella fluorin isotoopeiksi.


query: Kuka oli Venäjän viimeinen keisari?

title: Nikolai II

text: Nikolai II (, 18. toukokuuta (J: 6. toukokuuta) 1868 Pietari – 17. heinäkuuta 1918 Jekaterinburg) oli Venäjän keisari, Puolanmaan kuningas ja Suomen suuriruhtinas vuosina 1894–1917. Hän oli viimeinen hallitsija Romanovien hallitsijasuvussa, joka kaatui helmikuun vallankumouksessa 1917. Suomessa hänet tunnetaan helmikuun manifestin allekirjoittajana ja venäläistämistoimenpiteiden aloittajana. Hänen johdollaan Venäjä kärsi nöyryyttäviä tappioita muun muassa Venäjän–Japanin sodassa ja ensimmäisessä maailmansodassa. Rauhanomaisten mielenosoitusten raa’an tukahduttamisen sekä Venäjän-Japanin sodan ja ensimmäisen maailmansodan runsaiden venäläistappioiden vuoksi Nikolai tunnettiin vastustajiensa keskuudessa myös nimellä Nikolai Verinen. Myöhemmin Nikolai vaimoineen ja lapsineen teloitettiin Leninin käskystä Venäjän sisällissodan aikana. Nikolai II:n isä ja edeltäjä oli Aleksanteri III.

title: Venäjän väliaikainen hallitus

text: Venäjän väliaikainen hallitus oli Venäjän tasavallan hallituksena vuonna 1917. Se syntyi helmikuun vallankumouksessa maaliskuussa 1917, kun viimeinen keisari Nikolai II painostettiin luopumaan keisariudestaan, jota hänen veljensä suuriruhtinas Mikael Aleksandrovitš Romanov kieltäytyi ottamasta vastaan. Pietarissa toimivaa väliaikaista hallitusta johti ensin ruhtinas Georgi Lvov ja suurin osa ministereistä oli liberaaleja perustuslaillisdemokraatteja (”kadettipuolue”). Heinäkuussa hallituksen johtoon nousi sosialistivallankumouksellinen (”eserrä”) Aleksandr Kerenski, joka hallitsi lopulta käytännössä diktaattorina.

title: Viimeinen keisari

text: "Viimeinen keisari" voitti useita palkintoja. Parhaana elokuvana se palkittiin Oscar-, BAFTA- ja Golden Globe -gaalassa. Yhteensä se voitti yhdeksän Oscarian (jokaisen johon se oli ehdolla), kolme BAFTAa ja neljä Golden Globea. Lisäksi elokuva ansaitsi muun muassa Grammyn parhaasta elokuvamusiikista ja yhdeksän Italian elokuva-akatemian jakamaa David di Donatello -palkintoa.

title: Luettelo Etiopian keisareista

text: Tämä on luettelo Etiopian keisareista. Etiopia on ollut todistetusti keisarikunta 1200-luvulta vuoteen 1974, jolloin viimeinen keisari Haile Selassie syöstiin vallasta.

title: Luettelo Saksan hallitsijoista

text: Tämä on luettelo hallitsijoista jotka hallitsivat Saksan alueita Keski-Euroopassa. Luettelo alkaa Verdunin sopimuksen jälkeisestä ajasta, jolloin Frankkien valtakunta jaettiin kolmeen osaan. Luettelon ensimmäinen hallitsija on Itä-Francian kuningas Ludvig Saksalainen vuodesta 843 ja viimeinen hallitsija on Keisarillisen Saksan viimeinen keisari Vilhelm II, joka toimi Saksan keisarina vuoteen 1918 asti. Luettelossa on myös eri Saksan liittojen valtion päämiehiä sekä Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan saksalaisia keisareita.

title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text: Hänen isovanhempiaan olivat keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna. Andrein setä oli Venäjän viimeinen keisari Nikolai II. Vallankumouksen jälkeen Andrei asui Englannissa.

title: Kolmen keisarin liitto

text: Vuonna 1875 puhjennut Balkanin kriisi osoittautui kohtalokkaaksi kolmen keisarin liitolle. Liitto hajosi, kun Saksan sovittelu Itävalta-Unkarin ja Venäjän välillä epäonnistui Berliinin kongressissa 1878. Venäjän Aleksanteri II katsoi, että kolmen keisarin julistus oli lakannut olemasta voimassa, sillä Saksa oli puoltanut liikaa Itävalta-Unkarin ja Englannin etuja ja osallistunut Venäjän Turkin sodassa saavuttaman menestyksen mitätöintiin.

title: Keisari

text: Bysantin viimeisen keisarin veljentytär Sofia Palaiologos nai vuonna 1472 Moskovan suuriruhtinaan Iivana III:n, joka alkoi ajaa ajatusta Venäjästä Bysantin seuraajavaltiona. Ajatus Kolmannesta Roomasta konkretisoitui munkki Filofein kirjeessä Iivanan seuraajalle Vasili III:lle. Tämän poika Iivana IV Julma kruunautti itsensä tsaariksi, joka oli slaavilainen muoto keisarista, 16. tammikuuta 1547. Tämän jälkeen Moskovan hallitsijat käyttivät jo Iivana III:n ja Vasilin ajoittain käyttämää titteliä vakituisesti. 31. lokakuuta 1721 Pietari I kruunautti itsensä länsimaalaisittain keisariksi (Vserossijski Imperator). Hän perusteli tittelin nimenvaihdoksen vuonna 1717 löydetyllä kirjeellä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarilta Maksimilian I:ltä Vasili III:lle vuodelta 1514, jossa tämä käyttää Vasilista läntistä keisarinimitystä. Venäjän hallitsijatittelin vuonna 1721 tapahtunut nimenmuutos on joskus johtanut virheelliseen käsitykseen, että tsaari olisi ollut jonkinlainen keisaria alempi titteli. Venäjä oli keisarikunta vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen asti.

title: Venäjän keisari

text: Venäjän keisareilla oli myös suuri joukko muita arvonimiä, joista osa viittasi Venäjään kuulumattomiinkin alueisiin ja paikkakuntiin. 1800-luvun lopulla keisarilla oli seuraava arvonimiluettelo:

title: Mariinskin palatsi

text: Mariinskin palatsi (; ”Marian palatsi”) on palatsimainen rakennus Venäjän toiseksi suurimmassa kaupungissa Pietarissa. Se on rakennettu vuosina 1839–1844, ja se oli viimeinen uusklassinen keisarillinen palatsi, joka Pietariin rakennettiin. Palatsin suunnittelusta vastasi hoviarkkitehti Andrei Štakenšneider. Se oli lahja keisari Nikolai I:ltä tyttärelleen Maria Nikolajevnalle.

title: Dmitri Aleksandrovitš Romanov

text: Dmitri Aleksandrovitšin isovanhempia olivat keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna, ja Venäjän viimeinen keisari Nikolai II oli hänen setänsä.

title: Bysantin keisari

text: Bysantin keisarit eli Itä-Rooman keisarit hallitsivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakuntaa. Myös eräät Bysantin keisarinnat, kuten Irene, Zoe ja Theodora, hallitsivat valtakuntaa yksinään. Tarkkaa rajaa Itä-Rooman valtakunnan ja Bysantin valtakunnalle ei voida asettaa. Ensimmäiseksi Bysantin keisariksi voidaan laskea vaikkapa Konstantinus Suuri (ensimmäinen kristitty keisari), Valens (Adrianopolin taistelua pidetään joskus keskiajan alkuna), Arcadius (Theodosius I oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari), Zenon (oli keisarina kun Länsi-Rooman Romulus Augustus syrjäytettiin) tai Herakleios (joka uudisti hallintoa merkittävästi).

title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Rostislavin isovanhemmat olivat Venäjän keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna. Hänen setänsä oli Venäjän viimeinen keisari Nikolai II.

title: Venäjän keisari

text: Venäjän hallitsijoista on syytä puhua Venäjän keisareina Pietari Suuresta alkaen. Juuri Pietari liitti Venäjän länsieurooppalaiseen kulttuuriperintöön luomalla virka-asteikon tabel o rangah ja Ruotsin mallin pohjalta mukaillun aluehallinnon. Venäläisen rahvaan näkökulmasta ”keisari” () - ja ”tsaari” () -termin välillä ei kuitenkaan ole käytännössä eroa. Venäläisessä puhekielessä keisareita nimitettiin Pietari Suuren ajan jälkeenkin tavallisimmin tsaareiksi ja nimitetään edelleenkin.

title: Ipatjevin talo

text: Ipatjevin talo () oli rakennus Jekaterinburgissa Venäjällä, jossa Romanovien hallitsijasuvun viimeinen hallitsija keisari Nikolai II perheineen ja palveluskuntineen teloitettiin heinäkuussa 1918. Talo purettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroon käskystä Boris Jeltsinin ollessa kaupungin (silloinen Sverdlovsk) puoluejohtajana 1977, koska neuvostojohtajat pelkäsivät, että paikasta tulee keisarivaltaa kannattavien muistelupaikka. Jeltsin itse ilmaisi myöhemmin pitäneensä talon purkamista vastenmielisenä historian peittelynä.

title: Venäjän hallitsijat

text: Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä julistettiin suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi "(Vserossijski Imperator)". Venäjän hallitsijoista onkin tästä eteenpäin syytä puhua Venäjän keisarina. Arvonimi "tsaari" säilyi ennallaan, mutta ei Venäjän vaan lukuisten muiden alueiden tsaarina. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari, ja "keisari"- ja "tsaari"-termin välillä ei Venäjällä ole käytännössä eroa.

title: Jekaterinburg

text:
Jekaterinburg perustettiin vuonna 1723 ja siitä kehittyi nopeasti merkittävä vuoriteollisuuskaupunki.
Venäjän viimeinen keisari Nikolai II perheineen surmattiin Ipatjevin talossa Jekaterinburgissa 16. ja 17. heinäkuuta välisenä yönä vuonna 1918. Vuodet 1924–1991 kaupungin nimi oli Sverdlovsk bolševikkijohtaja Jakov Sverdlovin mukaan.

title: Lasaretinsaari

text: Maaherrojen aikana saaressa vieraili monia kuuluisia vieraita kuten viimeinen Suomea hallinnut Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf ja Suomen ensimmäinen suuriruhtinas Venäjän keisari Aleksanteri I.

title: Pu Yi

text: Pu Yi, koko nimeltään Aisin Gioro Puyi (7. helmikuuta 1906 – 17. lokakuuta 1967), oli kymmenes ja viimeinen mantšujen Qing-dynastian keisari ja samalla Kiinan viimeinen keisari. Hänet kruunattiin keisariksi nimellä Xuantong (宣統皇帝) kaksivuotiaana vuonna 1908. Hän toimi muodollisena hallitsijana vuoteen 1912 asti ja säilytti vuoteen 1924 Kiinan keisarin arvon. Myöhemmin vuosina 1932–1945 hän hallitsi Japanin perustamaa nukkevaltiota Mantšukuon keisarikuntaa. Tällöin hän käytti hallitsijanimeä Kangde (康德皇帝, myös Kang-te).

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Viimeinen Suomen suuriruhtinas Ruotsin vallan aikana oli 1802–1805 lapsena kuollut Kustaa IV Aadolfin toinen poika Kaarle Kustaa.[48] Suomen sodan seurauksena Suomi siirtyi Venäjän valtaan ja hallinto järjestettiin autonomian pohjalle. Venäjän keisarista tuli Suomen autonomisen suuriruhtinaskunnan suuriruhtinas.

title: Venäjän keisarikunta

text: Venäjän keisarin arvonimen otti Pietari I Suuri laajennettuaan ja länsimaistettuaan Venäjää 1700-luvun alussa.[3] Viimeinen keisari oli Nikolai II.

title: Venäjän keisari

text: Matti Klingen mukaan Venäjän imperiumin keisari oli Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija nimenomaan keisarin arvonimellä. Venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari. Suomalaisessa historiankirjoituksessa on käytetty kumpaakin nimitystä. Suomalaisille nimitys suuriruhtinas oli tärkeä siksi, että sen perusteella esitettiin, ettei Venäjän keisarilla ollut Suomessa keisarin, vaan ainoastaan Ruotsin vuoden 1772 hallitusmuodon mukaiset valtuudet. Venäjän tsaari oli myös Puolassa nimellisesti vain suuriruhtinas maan kolmannen jaon jälkeen.

title: Qing-dynastian keisarit

text: Kiinan keisareilla on useita eri yhteyksissä käytettyjä nimiä. Qing-dynastian keisareista käytetään tavallisimmin heidän valitsemiaan aikakausinimiä (Nian Hao), joiden eteen usein lisätään dynastian nimi "Qing". Dynastian viimeinen keisari, Qing Xuantong tunnetaan kuitenkin paremmin syntymänimellään Pu Yi.

title: Kiinan keisari

text:
Keisari yleensä peri asemansa, jollei hän ollut ottanut kruunua väkivalloin ja näin perustanut uutta dynastiaa. Keisariksi nousi yleensä vanhin poika, mutta joskus keisari valitsi jonkin toisen poikansa seuraajakseen. Tämä johti joskus kilpailuun ja perillisten kuolemiin ja katoamisiin. Jos keisari kuoli ennen kuin vallanperijä oli aikuinen, nuori keisari sai neuvonantajia tuekseen, etenkin hovieunukkeja. Vaikka keisaria lähes aina arvostettiinkin hyvin paljon, historiasta tunnetaan muutamia keisarien kuolemia, itsemurhia ja pakotettuja vallastaluopumisia.
Kiinan keisarilla ei ollut rajoituksenaan perustuslakia. Keisarilla oli ylin toimeenpanovalta, korkein laillinen auktoriteetti ja viimeinen sana, ja hän oli asevoimien ylipäällikkö. Keisari saattoi johtaa hallituspolitiikkaa, laatia uusia lakeja ja veroja sekä päättää tapaamisista, huomionosoituksista, etuoikeuksista ja titteleistä sekä rangaistuksista ja armahduksista. Hän saattoi kumota minkä tahansa lain. Useimmat keisarit jättivät päivänpolitiikan kuitenkin ammattipoliitikoille. Keisari nähtiin yleensä isähahmona ja valtiolaivan moraalisena kapteenina.

title: Tsaari

text: Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä nousi suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri julistettiin Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi ("Vserossijski Imperator"). Arvonimi ”tsaari” säilyi ennallaan, mutta ei koko Venäjän keisarikunnan, vaan lukuisten muiden siihen kuuluneiden alueiden hallitsijannimenä. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Matti Klingen mukaan Venäjän imperiumin keisari oli Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija nimenomaan keisarin arvonimellä, kun taas venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari.

title: Aleksanteri III (Venäjä)

text: keisari Nikolai II, Venäjän viimeinen tsaari (6. toukokuuta 1868 – 17. heinäkuuta 1918) suuriruhtinas Aleksanteri Alekandrovitš Romanov (7. kesäkuuta 1869 – 2. toukokuuta 1870) suuriruhtinas Georgi Aleksandrovitš Romanov (6. toukokuuta 1871 – 9. elokuuta 1899) suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanova (6. huhtikuuta 1875 – 20. huhtikuuta 1960) suuriruhtinas Mikael Aleksandrovitš Romanov (22. marraskuuta 1878 – 12. kesäkuuta 1918) suuriruhtinatar Olga Aleksandrovna Romanova (13. kesäkuuta 1882 – 24. marraskuuta 1960)

title: Viimeinen keisari

text: Viimeinen keisari ("The Last Emperor") on Bernardo Bertoluccin ohjaama italialainen elämäkertaelokuva Kiinan viimeisestä keisarista Pu Yista. Elokuva voitti parhaan elokuvan Oscar-palkinnon.

title: Suomen suuriruhtinas

text: Suomen suuriruhtinaskunta oli osa Venäjän keisarikuntaa ja Venäjän keisari oli myös Suomen hallitsija. Siksi onkin usein käytetty nimitystä "keisari-suuriruhtinas". Suomen suuriruhtinaskunnan asiat esiteltiinkin suoraan keisari-suuriruhtinaalle, ohi Venäjän hallintokoneiston, aina vuoden 1905 valtiopäiväjärjestysuudistukseen asti. Ennen vuotta 1905 Suomen asioista päätti Venäjän puolelta ainoastaan keisari-suuriruhtinas, ei Venäjän hallitus. Aleksanteri I:n lisätessä arvonimiinsä "Suomen suuriruhtinaan", ei se sinänsä tarkoittanut vielä Suomen suuriruhtinaskunnan syntyä.

title: Venäjän keisari

text: Venäjän keisarin arvonimen otti Pietari I Suuri laajennettuaan ja länsimaistettuaan Venäjää 1700-luvun alussa. Venäjä julistettiin suurvallaksi ja hallitsija Pietari Suuri Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan keisariksi ”(Vserossijski Imperator)”. Lisäksi hänellä oli edelleen myös arvonimi ”tsaari”, mutta ei Venäjän vaan lukuisten muiden alueiden tsaarina. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa.

title: Willy–Nicky-sähkeet

text: Willy–Nicky-sähkeet on nimitys sarjalle henkilökohtaisia sähkeitä, joita Saksan keisari Vilhelm II ja Venäjän tsaari Nikolai II lähettivät toisilleen niin sanotun heinäkuun kriisin aikana juuri ennen ensimmäisen maailmansodan puhkeamista 29. heinäkuuta – 1. elokuuta 1914. Toisilleen sukua olleet hallitsijat keskustelivat lämminhenkisesti ja kunnioittavaan sävyyn siitä, miten sota voitaisiin vielä välttää. Viestien alkuperäiskieli on englanti. Vilhelm II allekirjoitti viestinsä nimellä ”Willy” ja Nikolai II nimellä ”Nicky”. Viimeinen viesti lähti Vilhelmiltä Nikolaille samana päivänä, jona Saksa julisti sodan Venäjälle. Sähkeidenvaihto on myöhemmin julkaistu.


query: Milloin Nicole Oresme syntyi?

title: Nicole Oresme

text: Nicole Oresme (Nicolas Oresme; n. 1320 – 11. heinäkuuta 1382) oli ranskalainen skolastinen filosofi ja teologi, jonka työt koskettelivat taloustiedettä, matematiikkaa, tähtitiedettä, fysiikkaa, psykologiaa ja musiikin teoriaa, ja toimi Lisieux'n piispana ja kuningas Kaarle V:n neuvonantajana. Hänen keskeisimmät saavutukset tieteelle olivat murtopotenssien käyttö sekä eksponenttien laskusääntöjen kehittäminen. Lisäksi hän tutki kenties ensimmäisenä Euroopassa nykyistä koordinaatistoa vastaavaa esitystä ja ymmärsi sen yhteyden fysiikkaan; hän johti koordinaatiston geometrisen tarkastelun avulla tasaisesti kiihtyvään liikkeseen liittyvän kaavan s = s 0 + v 0 t + 1 2 a t 2 {\displaystyle \scriptstyle s=s_{0}+v_{0}t+{\frac {1}{2}}at^{2}} . Tieteellisen työn ohessa hän oli huomattava aikansa tieteen kansantajuistaja.

title: Nicole Oresme

text: Oresmen nimi löytyy vuoden 1348 Pariisin yliopiston normannilaisten nationin jäsenluettelosta sekä teologian opiskelijoiden luettelosta. Teologian tohtoriksi Oresme väitteli vuonna 1356. Vielä saman vuoden aikana hänestä tuli Collège de Navarren suurmestari (grand-maître).[3]

title: Matematiikan historia

text: 1300-luvulla Euroopan tärkeimmiksi matematiikan tutkimuksen keskuksiksi nousivat Oxfordin ja Pariisin yliopistot. Vaikka matemaattisten menetelmien osaaminen ei ollut vielä samalla tasolla kuin antiikin Kreikassa ja Arabiassa, 1200- ja 1300-luvun Euroopassa syntyi lukuisia uusia ajatuksia ja näkökulmia. Geometrian ja algebran puutteellisen osaamisen takia tutkimus suuntautui skolastikkoja kiinnostaneisiin optiikkaan ja kinematiikkaan liittyvään matematiikkaan. Thomas Bradwardine (1290–1349) otti käyttöön liikelakeja tutkiessaan kokonaislukupotenssit ja kokonaislukujuuret, ja pariisilainen Nicole Oresme (1323–1382) laajensi tämän yleisiin murtolukupotensseihin ja esitti nykyisiä potenssien laskusääntöjä vastaavat lait. Hankalat merkinnät ja puutteellinen teoria estivät häntä kehittämästä irrationaalipotenssien käsitettä. Oresme kuvasi ensimmäisenä muuttuvaa suuretta koordinaatiston käyränä. Hän kuitenkin rajoittui lineaarisiin funktioihin kuvatessaan nopeutta ajan funktiona, mutta esitti, että kappaleen kulkema matka saadaan laskemalla kuvaajan alle jäävä pinta-ala. Hän yritti laajentaa ajatustaan myös kahden muuttujan funktioihin, mutta algebrallisen osaamisen puuttuessa joutui tyytymään kuvallisiin hahmotelmiin. Toinen uusi 1300-luvulla syntynyt ajatus oli päättymättömien sarjojen summan laskeminen. Oresme osoitti ensimmäisenä harmonisen sarjan hajaantuvan ja laski monien suppenevien sarjojen summia. Hänen voidaan katsoa olevan viimeinen merkittävä keskiajan eurooppalainen matemaatikko. 1300-luvun puolivälissä musta surma levisi Eurooppaan, satavuotinen sota alkoi rasittaa Ranskaa ja Englantia ja matematiikan tason nousu pysähtyi. Renessanssin alkaessa 1400-luvulla tutkimuksen keskus siirtyi Italiaan, Saksaan ja Puolaan.[52]

title: Nicola Abbagnano

text: Nicola Abbagnano (15. heinäkuuta 1901 – 9. syyskuuta 1990) oli italialainen eksistentialistinen filosofi. Abbagnano syntyi Salernossa, opiskeli Napolissa ja opetti Torinossa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme vaihtoi usein virkaa kuninkaan nimittäessä hänet uusiin tehtäviin. Vuonna 1361 Oresmesta tuli Bayeux'n arkkidiakoni ja 23. marraskuuta 1362 Rouenin katedraalin kaniikki. Tuohon aikaan hän opetti vielä Pariisissa säännöllisesti. Oresmen työnimike muuttui vielä useaan otteeseen, sillä hänestä tehtiin 10. helmikuuta 1363 Sainte-Chapellen kaniikki ja 18. maaliskuuta 1364 tuore kuningas nimitti Oresmen Rouenin tuomiorovastiksi.[4]

title: Johannes Filoponos

text: Noin vuoden 1200 paikkeilla Filoponoksen työt löydettiin uudelleen. Ne vaikuttivat mm. Bonaventuran, Gersonidesin, Jean Buridaniin, Nicole Oresmen ja Galileo Galilein ajatteluun.

title: Tieteenfilosofian historia

text: Aristoteelinen tiedekäsitys vallitsi keskiajan loppuun saakka. Robert Grossetesten ja Roger Baconin vaikutuksesta Englannissa kehitettiin uusia kokeellisia luonnontutkimuksen menetelmiä jo 1200-luvulla, mikä loi pohjaa empirismin nousulle. Uudenaikaiselle luonnontieteille loivat pohjaa myös Jean Buridan, Nicole Oresme, Duns Scotus ja Vilhelm Occamilainen.

title: Nicole Oresme

text: Monet Oresmen ennen vuotta 1360 kirjoittamat latinankieliset tutkielmat osoittavat, että hän oli pian arvostettu oppinut, ja hänen maineensa kantautui myös kuninkaalliseen hoviin. Hän tutustui tulevaan kuninkaaseen Kaarle V Viisaaseen vuonna 1356, jolloin Kaarlen isän Juhana II:n oli palkannut Oresmen selvittämään valtakunnan talousongelmia. Satavuotisen sodan ollessa käynnissä Juhana II joutui englantilaisten vangiksi. Kaarle toimi sijaishallitsijana vuodesta 1356, ja vuosina hän toimi 1364–1380 Ranskan kuninkaana. Päästyään tekemisiin talouden kanssa Oresme laati Tractatus de origine, natura, jure et mutationibus monetarum -nimisen teoksen, jossa hän esitti Greshamin lain. Oresmesta tuli kuninkaan sihteeri (secretaire du roi) 2. marraskuuta 1359. Hän vaikuttaa toimineen myös kuninkaallisena kappalaisena ja neuvonantajana.

title: Nicole Oresme

text: Kommentaari Aristoteleen Etiikkaan (1370) Kommentaari Aristoteleen Politiikkaan ja Taloudenhoitoon (1371) De origine, natura, jure et mutationibus monetarum Expositio et quaestiones in Aristotelis De anima Quaestiones super geometriam Euclidis Tractatus de configuratione qualitatum et motuum Algorismus proportionum De proportionibus proportionum Expositio super de anima Quaestiones de anima Quaestiones de sensu De causis mirabilium De configurationibus De commensurabilitate vel incommensurabilitate Tractatus specialis de monocordi

title: Nicole Oresme

text: Oresmesta tuli kuninkaan tuella Lisieux'n piispa 3. elokuuta 1377. Vaikuttaa siltä, että hän asettui Lisieux'hin vasta syyskuussa 1380. Hänen elämänsä viidestä viimeisestä vuodesta tiedetään vain vähän. Hän kuoli Lisiex'ssa 11. heinäkuuta 1382, kaksi vuotta kuningas Kaarlen kuoleman jälkeen, ja hänet haudattiin tuomiokirkkoon.

title: 1100-luvun renessanssi

text: 1300-luvun ensimmäinen puolisko näki monia suuria ajattelijoita. Vilhelm Occamilainen esitteli parsimonian periaatteen, jonka mukaan moninaisuutta ei pidä olettaa enempää kuin on välttämätöntä. Hänen mukaansa filosofian tuli keskittyä asioihin joista se voi saada todellista tietoa. Tämä tarkoitti loppua hedelmättömille väittelyille ja siirtymistä luonnonfilosofiassa tieteen suuntaan. Sellaiset oppineet kuin Jean Buridan ja Nicole Oresme alkoivat kyseenalaistaa Aristoteleen oppeja muun muassa mekaniikassa. Buridan kehitti esimerkiksi teorian liikevoimasta, joka oli ensimmäinen askel nykyaikaista inertian periaatetta kohti.

title: Nicole Willis

text: Nicole Willis syntyi ja kasvoi Brooklynissa, New Yorkissa. Willis oli naimisissa muusikko Jimi Tenorin kanssa vuosina 1999–2016 ja heillä on kaksi lasta. Willis oli naimisissa myös toimittaja / kirjailija / muusikko David Strahanin kanssa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme opiskeli vapaita taiteita Pariisissa yhdessä Albertus Saksilaisen ja ehkä myös Marsilius Inghenilaisen kanssa. Heitä opetti ockhamilaista logiikkaa puolustanut nominalisti Jean Buridan. Buridanilla oli lähtemätön vaikutus Oresmen luonnonfilosofisiin näkemyksiin ja kehotti häntä kyseenalaistamaan aristotelisen filosofian.[4]

title: Nicole Oresme

text: entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy . Taschow, Ulrich (toim.): Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Nicole Oresme

text: Matematiikassa Oresme muistetaan parhaiten eksponenttien laskusäännöistä ja murtopotenssien kehittämisestä. Hän pohti jo irrationaalisten potenssien olemassaoloa, mutta ajan matematiikan taso esti häntä kehittämästä asiaa pidemmälle. Oresme käytti murtopotensseja Bradwardinen verrannollisuustutkimusten seurauksena syntyneeseen liikelaissa osoittaen samalla lain yhteyden planeettojen liikkeeseen. Oresme totesi tuloksena syntyvän enemmän irrationaalisia kuin rationaalisia arvoja. Tätä hän piti todisteena pythagoralaisuutta ja astrologiaa vastaan, sillä pythagoralaiset pitävät irrationaalisia lukuja ”likaisina”. Oresme inhosi yli kaiken astrologiaa ja muita näennäistieteinä pitämiään aloja.[6] Muuttuvien suureiden esittämiseksi Oresme otti käyttöön tasokoordinaatiston, jota hän osasi myös käyttää hyväkseen fysikaalisten ongelmien ratkaisemisessa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme esitti, että Auringon näennäinen liike Maan ympäri aiheutui Maan pyörimisliikkeestä akselinsa ympäri. Täten hän tuli todenneeksi liikkeen suhteellisuuden ja aurinkokeskisen aurinkokunnan mahdollisuuden. Sittemmin Oresme kiisti ajatuksensa vetoamalla virheelliseen raamatuntulkintaansa.

title: Tieteellinen vallankumous

text: 1600-luvulle tultaessa aika oli kypsä uuden mekaniikan kehittämiselle aiemman aristotelisen liikeopin tilalle. Ranskalainen Nicole Oresme oli tosin jo 1370-luvulla rohkeasti kyseenalaistanut aristotelisen kuvan liikkeestä. Hänen näkemyksensä eivät kuitenkaan saanut riittävästi julkisuutta, jotta ne olisivat syrjäyttänyt Aristoteleen. Galileo Galilei oli aikansa tieteen eturintamassa kehittämässä mekaniikkaa. Hän korosti tutkimuksissaan kokeellisuutta, muttei vähätellyt teoreettisen tutkimuksen osuutta, hän pikemminkin vaati sitä. Galilei loi mekaniikalle perusteet, joiden pohjalta Isaac Newtonin oli helpompi täydentää teoriaa.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Jennifer Nicole Lee

text: Jennifer Nicole Siciliano syntyi Rochesterissa, New Yorkissa italialaiseen maahanmuuttajaperheeseen; perhe on sittemmin muuttanut Tennesseehen. Hän on suorittanut kandidaatintutkinnon kansainvälisistä suhteista Tennesseen yliopistosta, Knoxvillessä.

title: Nicole Oresme

text: Oresme kävi usein Pariisissa seuraten yliopiston toimintaa, sekä osittain myös käännöstöidensä vuoksi. Kuninkaan käskystä Oresme alkoi kääntää vuodesta 1369 alkaen Aristoteleen Nikomakhoksen etiikkaa latinasta ranskaksi. Työ valmistui todennäköisesti seuraavana vuonna. Aristoteleen Politiikka ja Taloudenhoidosta valmistuivat joskus vuosien 1372 ja 1374 välillä, Taivaasta ja Maailmankaikkeudesta vuonna 1377.[3] Kuningas myönsi Oresmelle eläkkeen vuodesta 1371 tämän elämäntyön ansiosta.

title: Nicole Oresme

text: Luokka:Keskiajan filosofit Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Skolastikot

title: Nicole Oresme

text: Valon luonteesta ja nopeudesta hän kirjoittaa Questiones Super Libros Aristotelis de Anima -teoksessa. Hän päätyi ajatukseen, että värit ja valo liittyisivät läheisesti toisiinsa. Hän katsoi värien olevan peräisin ”rikkoutuneesta valosta”. Isaac Newton totesi myöhemmin, että valkoinen valo hajoaa prismassa väreihin ja että toisella prismalla nämä värit voidaan koota uudelleen valkoiseksi valonsäteeksi. Oresme kyseenalaisti myös väitteen, että tähdet ovat niillä paikoilla, missä silmä ne havaitsee. Hän ymmärsi valon taittuvan Maan ilmakehässä, minkä vuoksi avaruuden kohteet eivät olleet niillä paikoilla kuin luultiin. Tähän päättelyyn vedoten hän kyseenalaisti aistihavaintoihin perustuvan tutkimuksen.[5]

title: Nicola Pietrangeli

text: Nicola Pietrangeli (s. 11. syyskuuta 1933) on italialainen tennispelaaja. Hän syntyi Tunisissa, Tunisiassa.

title: Hajaantuva sarja

text:
Sarja voi supeta vain, jos sen yksittäiset jäsenet lähestyvät nollaa. Toisin sanoen kaikki sarjat, joiden yksittäiset jäsenet eivät lähesty nollaa, hajaantuvat. Kuitenkaan eivät kaikki sellaisetkaan sarjat, joiden termit lähestyvät nollaa, suppene. Yksinkertaisin vastaesimerkki on harmoninen sarja.
Nicole Oresme todisti harmonisen sarjan hajaantumisen jo keskiajalla.

title: Nicole Oresme

text: Oresmen synnyintiedoista ei ole olemassa suoria viitteitä, mutta hänen on arveltu syntyneen joskus vuoden 1320 tienoolla, mahdollisesti Allemagnen kylässä, nykyisessä Fleury-sur-Ornessa, Normandiassa. Perhettä on pidetty talonpoikaisena, koska Oresme kävi Collège de Navarrea, joka oli tarkoitettu oppilaille, jotka olivat liian köyhiä maksaakseen opiskelunsa Pariisin yliopistossa. Tämä väite on kuitenkin kyseenalaistettu.[2] Hänellä oli mahdollisesti myös kaksi nuorempaa veljeä, Henri ja Guillaume. Ensimmäinen maininta Oresmesta on Avignonin paavin ja Pariisin yliopiston humanistisen tiedekunnan ”neljän nationin” (vrt. osakunta) väliseen kirjeenvaihtoon kuuluneessa kirjeessa, joka on päivätty 19. kesäkuuta 1342. Kirjeessä Oresmea tarjotaan papinvirkaan ja häneen viitataan maisterina, minkä vuoksi Oresmen uskotaan valmistuneen maisteriksi joskus 1330-luvulla.[3]

title: Luettelo televisiosarjan Emmerdale henkilöistä

text: Syksyllä 2011 Jimmyn seurassa pubissa humaltunut Nicola jäi kuorma-autoon lukkojen taakse miehen kanssa, ja parin välille alkoi syntyä kipinöintiä. Nicola alkoi odottaa lasta, ja Angelica-tytär syntyi (UK elokuu 2009). Hän työskentelee nykyään Kartanossa Declanin sihteerinä. Nicolan ja Jimmyn yhteiseloa ravistelivat katkerat avioriidat, kun Nicolalle selvisi Jimmyllä olevan Elliot-poika entisen prostituoidun Kellyn kanssa, eikä nainen niin vain päästänyt miestä kynsistään. Nicola on lojaali ystävilleen, ja hän oli ainoa, joka uskoi Laurelia Sally-jutussa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme käänsi useita Aristoteleen teoksia kuninkaaltaansa saamien käskyjen mukaisesti. Hän laati runsaasti Aristotelesta kritisoivia kommentaareja. Teoksessa Livre du ciel et du monde Oresme esitti ajatuksia liikkeen suhteellisuudesta ja pohti kysymystä, kiertääkö taivas päivittäin Maan ympäri vai pyöriikö Maa akselinsa ympäri. Matematiikassa hän totesi myös, että päättymätön sarja voi joko hajaantua tai lähestyä jotakin äärellistä lukua. Taloustieteessä hänet muistetaan Greshamin lain muotoilijana: ”huonommalla rahalla on taipumus syrjäyttää hyvä raha pois kierrosta.” Tämä tarkoittaa sitä, että jos kaksi eriarvoista valuuttaa on hyväksytty maksuvälineiksi, niin maksuvälineistä arvokkaampi jää säästöön ja kauppaa tehdään arvoltaan heikommalla valuutalla.[1]

title: Nicole Oresme

text: Oresme hylkäsi monelta osin aristotelisen filosofian väitteitä, mutta myös tukeutui niihin. Hän esimerkiksi hylkäsi Thomas Bradwardinen ja Johannes Filoponoksen kehittämän impetusteorian (nyk. liikemäärä), jonka mukaan kappale tarvitsee voimaa pysyäkseen tasaisessa liikkeessä. Impetusteorian mukaan liikkeen syy on siinä, että jokin antaa impetusta kappaleelle, mikä havaitaan liikkeenä, ja impetuksen kadottua kappaleesta liikekin lakkaa. Oresme ei pitäytynyt täysin kirkonkaan näkemyksessä, joknka mukaan planeetat liikkuivat, koska enkelit liikuttivat niitä. Oresme sen sijaan väitti, että Jumala oli pannut alulle planeettojen liikkeen, mutta ei enää jatkuvasti ylläpitänyt sitä. Oresmen fysiikan tutkimukset kiteytyvät kahteen ranskankieliseen teokseen: Traité de la sphère ja Traité du ciel et du monde.

title: Nicole Oresme

text: Oresme tutki myös päättymättömiä sarjoja. Hän havaitsi sarjojen olevan suppenevia tai hajaantuvia eli sarja lähestyy tiettyä ääreellistä lukua tai ääretöntä. Suppenevasta sarjasta hän käytti esimerkkinä 1 + 1 2 + 1 3 + 1 4 + . . . {\displaystyle \scriptstyle 1+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{4}}+...} ja hajaantuvasta 1 2 + 1 3 + 1 4 + . . . {\displaystyle \scriptstyle {\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{4}}+...} . Suppenevaa sarjaa hän käytti hyväkseen todistaessaan Aristoteleen olleen väärässä väittäessään, että jos kappale etenee äärettömän kauan, niin se kulkeutuu äärettömän kauas.[7]

title: Nicole Oresme

text: Vanhan tiedon mukaan Oresme olisi toiminut myös Kaarlen opettajana tämän nuoruudessa, mutta tämä ei ole varmaa. Kaarle vaikuttaa kunnioittaneen Oresmea ja noudattaneen usein tämän neuvoja. Heidän välille muodostui koko heidän elämänsä pituinen ystävyyssuhde. Oresme myös kirjoitti useita teoksia kuninkaan pyynnöstä, tarkoituksena tieteiden popularisoiminen ja opiskelun edistäminen valtakunnassa. Oresme vaikutti todennäköisesti paljon kuninkaan poliittiseen, taloudelliseen, eettiseen ja filosofiseen ajatteluun. Oresmen lisäksi hovissa vaikuttaneisiin intellektuelleihin kuuluvat muun muassa Raoul de Presle ja Philippe de Mézières.