query: Mitä tarkoittaa perustuslaillinen?

title: Perustuslailliset

text: Perustuslaillisiksi kutsuttiin Suomessa sortokausien aikana niitä polittisia ryhmiä ja henkilöitä, joiden mielestä laittomina pidettyjä Venäjän keisarin antamia lakeja ja asetuksia ei olisi tullut noudattaa lainkaan. Perustuslaillisuutta edustivat varsinkin nuorsuomalaiset ja useimmat ruotsalaiset. Perustuslailliset uskoivat, että passiivinen vastarinta olisi paras keino saada ”sorto” loppumaan ja Suomen autonomia palautetuksi täydessä mitassaan. Heidän poliittinen asennemaailmansa nojasi legalismiin. Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen johtamat vanhasuomalaiset sen sijaan valitsivat niin sanotun myöntyväisyyslinjan, sillä he uskoivat vain taipumisella vähemmän tärkeissä asioissa voitavan estää maan täydellinen venäläistäminen ja siten turvata kansakunnan tulevaisuus. Myöhemmin perustuslaillisista erkanivat väkivaltaista vastarintaa kannattaneet aktivistit.[1]

title: Perustuslaillinen konventti (Yhdysvallat)

text: Perustuslaillinen konventti () oli vuonna 1787 Philadelphiassa kokoontunut edustajakokous, joka laati Yhdysvaltain perustuslain. Perustuslaki korvasi aiemmat konfederaatioartiklat ja muutti Yhdysvallat löyhästä valtioliitosta tiiviimmäksi liittovaltioksi. Konventin myötä ensimmäisen kerran maailmassa otettiin valtionpääksi presidentti. Konventti työskenteli Pennsylvania State Housessa (nyk. Independence Hall) eli samassa rakennuksessa, jossa Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus oli hyväksytty vuonna 1776.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: POP tuki 1980-luvulla afganistanilaisten taistelua Neuvostoliiton miehitystä vastaan. Afgaanikapinallisia osallistui POP:n vuoden 1986 puoluekokoukseen.

title: Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993

text: Venäjän vuoden 1993 perustuslaillinen kriisi alkoi 21. syyskuuta, kun Venäjän federaation presidentti Boris Jeltsin hajotti maan kansanedustajien kongressin ja korkeimman neuvoston, jotka vastustivat hänen yrityksiään vahvistaa valta-asemaansa ja ajaa talousuudistuksia. Jeltsinin syyskuun 21. määräys rikkoi tuolloin voimassa ollutta perustuslakia. Kriisin päättyessä 15. lokakuuta hän järjesti äänestyksen uudesta perustuslaista.

text: Tunisian perustuslaillinen demokraattipuolue (, , lyhenne RCD) oli tunisialainen poliittinen puolue, jonka perusti Zine el-Abidine Ben Ali helmikuussa 1988. Se korvasi sosialistisen Destourian puolueen.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: POP osallistui viimeisen kerran eduskuntavaaleihin vuonna 1991. Puolue jäi paikoitta ja se poistettiin puoluerekisteristä. Toukokuussa 1992 POP päätti lopettaa toimintansa puolueena. Järjestö kuitenkin jatkoi ”poliittis-aatteellis-isänmaallisena” yhdistyksenä, ja nimeksi vaihdettiin Perustuslaillinen Oikeisto. Yhdistys osallistui lokakuun kunnallisvaaleihin.

title: Tanskan pääministeri

text: Tanskasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1849. Tanskan valtiopäämies on Tanskan monarkki.

title: Malin sotilasvallankaappaus 2012

text: Afrikan Unioni jäädytti Malin jäsenyyden aina siihen asti, kunnes "toimiva perustuslaillinen järjestys on palautettu ilman viivytyksiä".

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: Puolue perustettiin nimellä Suomen Perustuslaillinen Kansanpuolue (SPK) ("Finlands Konstitutionella Folkparti"). Nimi vaihdettiin vuonna 1976 Perustuslailliseksi Kansanpuolueeksi (PKP) ("Konstitutionella Folkpartiet") ja 1980 Perustuslailliseksi oikeistopuolueeksi. Puolueen jäseniä tai kannattajia kutsuttiin "perustuslaillisiksi". Nimitystä ei tule sekoittaa sortokausien venäläistämistoimia vastustaneisiin perustuslaillisiin.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: Puolue piti ideologisina perusarvoinaan kotia, uskontoa ja isänmaata.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: POP vaati Suomen liittymistä EY:hyn ensimmäisenä Suomen puolueista vuonna 1988.

title: Georgian perustuslaillinen kokous

text: Perustuslaillinen kokous eli parlamentti valittiin vapaissa ja suorissa maanlaajuisissa vaaleissa 14.–17. helmikuuta vuonna 1919. Sen tarkoitus oli ratifioida laki Georgian itsenäistymisestä ja ottaa käyttöön tasavallan perustuslaki. Vaaleihin osallistui 15 poliittista puoluetta, ja niiden tulos oli voitto sosiaalidemokraattiselle puolueelle (menševikit) ja sen johtajalle Noe Žordanialle. Kokouksen 130 paikasta puolue sai yhteensä 109; Georgian kansallisdemokraattinen puolue sai kahdeksan paikkaa, sosiaalifederalistit myös kahdeksan paikkaa ja sosialistinen vallankumouspuolue viisi paikkaa. Ne muodostivat parlamenttiin neljä ryhmittymää, ja kaksi muuta ryhmittymää syntyi kansallisesta puolueesta ja Armenian vallankumousliitosta. 21. maaliskuuta 1919 kokous valitsi päämiehekseen Noe Žordanian, joka muodosti uuden hallituksen.

title: Perustuslaillinen liittovaltio

text: Perustuslaillinen liittovaltio (Constitutional Union Party, tunnettiin Kaliforniassa ehdokasparinsa mukaan myös nimellä Bell-Everett Party) oli Yhdysvaltain vuoden 1860 presidentinvaaleja varten perustettu puolue. Puolue halusi estää Yhdysvaltojen hajoamisen orjuuskysymyksen edellä julistamalla, että se ei ottaisi minkäänlaista kantaa orjuuden puolesta tai sitä vastaan. Puolue perustettiin vuonna 1859 ja sen kannattajat koostuivat pääasiassa entisten Whig- ja Know Nothing -puolueiden jäsenistä.

title: Eduskunta

text: VaalitPuolueabcdefghijklmnopqrstuSTP SDPSP Kok.NSP Ed. KP LKPRKPSML ML KePu Kesk.SKrTLSSTP STPV SKDL Vas.SPP PMPSVIKLKPTPSLVLSPP SMP PSSKL KDSKYPSPK PKP POPVihreätNuors.Vihreät EPV KiPumuut1907805926249219088355262410219098448292513119108642282617119118643282616119139038292518–191610333232119119179232242126–5191980282622422192253351525452719246038172344181927603410245220192959287236023–19306642112059111933781811215331421936832072153114119398525618562–8194550289144949–1194854335135638–11951532810145143––11954542413125343––11958482981348503––1196238321313534721–119665526911494171–1197052378113636–181119725534793537–184119755435993940291111979524749363579––119835744103827173–12119875653–12401695–4519914840111551978–10–119956339–11442217921119995146–11482011011––220035340–855193714–120074550–951175715120114244935143961012015343794912385151SDPKok.RKPKesk.Vas.PSKDVihreätMuut a Suomen Työväenpuolue 1899-1903, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1903– b Suomalainen puolue 1907–1917, Kansallinen Kokoomuspuolue 1919–1951, Kansallinen Kokoomus 1951- c Nuorsuomalainen Puolue 1907–1917, Kansallinen Edistyspuolue 1917–1948, Suomen kansanpuolue 1951–1962, Liberaalinen kansanpuolue 1966–1979, 1983–1999; (Liberaalit 2003–) d Ruotsalainen kansanpuolue 1907–2010, Suomen ruotsalainen kansanpuolue 2010- e Suomen Maalaisväestön Liitto 1906-1908, Maalaisliitto 1908–1965, Keskustapuolue 1965–1988, Suomen Keskusta 1988– f Suomen Kristillisen Työväen Liitto 1906–1922 g Suomen sosialistinen työväenpuolue 1920-1923, Sosialistinen Työväen ja Pienviljelijöiden Vaaliliitto 1924–1930, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto 1944–(1990), Vasemmistoliitto 1990– h Suomen pienviljelijäin puolue 1929–1936, Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolue 1939, (Pienviljelijäin puolue 1945–1954) i Ruotsalainen vasemmisto 1931-1947, Ruotsalainen vapaamielinen liitto 1947-1951 j Isänmaallinen kansanliike 1932–1944 k Kansanpuolue l (sosialidemokraattinen oppositio 1958-1959) Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto 1959–1972, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialistinen Liitto 1972-1973 m Vapaamielisten Liitto 1951–1962 n Suomen Pientalonpoikien Puolue 1958–1966, Suomen Maaseudun Puolue 1966–(2003), Perussuomalaiset 1995– o Suomen Kristillinen Liitto 1958-2003, Suomen Kristillisdemokraatit 2003– p Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue 1972–1982, Kansalaisvallan Liitto 1982-1983 q Suomen Perustuslaillinen Kansanpuolue 1973–1976, Perustuslaillinen Kansanpuolue 1976-1980, Perustuslaillinen oikeistopuolue 1980-1992, Perustuslaillinen Oikeisto 1992-(2006) r (vihreät valitsijayhdistykset 1983–1987) Vihreä liitto 1987– s Nuorsuomalainen puolue 1994-1997, Nuorsuomalaiset 1997-1999 t Vihreät 1988-1992, Ekologinen Puolue Vihreät 1992-1999, Kirjava "puolue" – Elonkehän puolesta 1999–2003 u Kansanpuolue 1917-1918, Demokraattinen Vaihtoehto 1986-(1990), Remonttiryhmä 1998-2001, ruotsalaiseen eduskuntaryhmään kuuluva Ahvenanmaan vaalipiirin edustaja 1948– Lähde: Suomen virallinen tilasto/Tilastokeskus/Oikeusministeriö (ks. )

title: Lesotho

text: Lesotho on perustuslaillinen monarkia, jossa muodollisena valtionpäämiehenä on kuningas mutta poliittinen valta keskittyy pääministerille.

title: Ihmisoikeudet Venezuelassa

text: Venezuela on muodollisesti perustuslaillinen demokratia, jossa vallitsee monipuoluejärjestelmä, mutta yli kymmenen vuoden ajan valta on keskittynyt yhdelle puolueelle.

title: Belgialaisten kuningas

text: Belgia on perustuslaillinen monarkia, jossa kuninkaan valta on hyvin rajallinen ja hänen asemansa valtionpäämiehenä on määritelty Belgian perustuslaissa.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: Perustuslaillinen oikeistopuolue (POP) () oli vuosina 1973–1992 toiminut suomalainen kaksikielinen oikeistopuolue.

title: Georgian perustuslaillinen kokous

text: Georgian perustuslaillinen kokous () oli Georgian demokraattisen tasavallan lakiasäätävä elin. Se valittiin vaaleilla helmikuussa 1919 ratifioimaan lain Georgian itsenäisyydestä ja laatimaan maalle uuden perustuslain. Kokous toimi aktiivisesti, kunnes Neuvosto-Venäjän puna-armeijan hyökkäys teki lopun Georgian kolmivuotisesta itsenäisyydestä maaliskuussa 1921.

title: Liberaalikonservatismi

text: Kuten liberalismilla ja konservatismilla, on liberaalikonservatismillakin ollut useita merkityksiä eri aikoina ja eri alueilla. Politiikan tutkimuksessa termillä tarkoitetaan aatteita, joissa laissez-fairen talouden periaatteet (kuten kauppasopimusten arvostus, yksityisomistuksen suoja ja vapaat markkinat) yhdistetään uskoon ihmisten luonnollisesta erilaisuudesta, uskonnon tärkeyteen sekä perinteisiin arvoihin, joita rajoitettu, perustuslaillinen ja edustuksellinen valtiovalta edustaa.

title: P. E. Svinhufvud

text: Svinhufvudin perustuslaillinen idealismi muuttui voimakkaaksi maanpuolustushenkisyydeksi kaiketi juuri vuoden 1918 tapahtumien takia.

title: Ranskan perustuslakineuvosto

text: Neuvoston toimivaltaan kuuluva perustuslaillinen valvonta

title: Perustuslaillinen liittovaltio

text: Perustuslaillinen liittovaltio asetti vuoden 1860 vaaleissa presidenttiehdokkaakseen John Bellin sekä varapresidenttiehdokkaakseen Edward Everettin. Puolue sai kannatusta erityisesti Yhdysvaltain rajaseuduilla, jotka kärsivät eniten orjuuskysymyksen aiheuttamista levottomuuksista, ja keräsi vaaleissa yhteensä 39 valitsijamiesääntä 303:sta (Virginian, Kentuckyn ja Tennesseen osavaltiot). Vaalit voitti orjuutta vastustanut republikaanien Abraham Lincoln, mikä johti perustuslaillisen liittovaltion pelkojen mukaisesti etelävaltioiden eroon liittovaltiosta sekä Yhdysvaltain sisällissodan syttymiseen.

title: Abortti

text: Yhdysvalloissa korkein oikeus päätti 1973, että naisella on perustuslaillinen oikeus raskauden keskeytykseen kuuden ensimmäisen raskauskuukauden aikana.

title: Hallitusmuoto

text: Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava:

title: Perustuslaillinen liberaalipuolue (Nicaragua)

text: Perustuslaillinen liberaalipuolue (esp. "Partido Liberal Constitucionalista") on nicaragualainen puolue. Puolue erosi Liberal Internationalista 2005.

title: Georgian perustuslaillinen kokous

text: Georgian hallitus oli Venäjän sisällissodan vuosina syventynyt vaikeisiin ulkosuhteisiin ja kotimaan ongelmiin, eikä se käytännössä kyennyt täysin toteuttamaan lainsäädännön määrittelemää edistyksellistä uudistusohjelmaansa. Vuoden 1921 alkuun mennessä kokous oli laatinut Georgialle maan ensimmäisen perustuslain, joka otettiin käyttöön neuvostojoukkojen jo hyökätessä maahan 21. helmikuuta 1921, kun taistelut raivosivat maan pääkaupungin Tbilisin laitamilla. 25. helmikuuta perustuslaillinen kokous evakuoitiin Tbilisistä ensin Kutaisiin ja lopulta Batumiin, jossa se piti viimeisen istuntonsa 21. maaliskuuta 1921, kun se käski tasavallan hallitusta lähtemään maasta. 24. maaliskuuta Georgian vallankumouskomitea, jonka sodan voittaneet bolševikit olivat perustaneet väliaikaiseksi hallinnoksi, julisti perustuslaillisen kokouksen hajotetuksi.

title: Perustuslaillinen oikeistopuolue

text: Perustuslaillinen Kansanpuolueen kannatus ruotsinkielisten opiskelijoiden keskuudessa oli laajaa. Muun muassa Åbo Akademis Studentkårin vaaleissa perustuslaillisten kannatus oli 1970- ja 1980-luvun vaihteessa neljänneksen luokkaa. Valtakunnallisesti perustuslailliset opiskelijat saivat vuosina 1973–1981 0,5–3,3 prosenttia äänistä ja parhaimmillaan 26 edustajaa vuonna 1979.

text: 6. helmikuuta 2011 sisäministeriö kielsi puolueen kokoontumiset ja 9. maaliskuuta oikeus määräsi sen hajotettavaksi.

title: Konstitutionalismi

text: Konstitutionalismi ("< lat.") on perustuslaillinen hallitusjärjestelmä, valtiojärjestelmä, jossa hallitusvaltaa rajoittavat laki tai traditio. Konstitutionalismi kehittyi 1600-luvulla vastareaktiona absolutismille – mikä tarkoittaa yhden henkilön rajatonta valtaa. Konstitutionalismissa hallitusvaltaa rajoittavat kansan osallisuus valtiovaltaan ja kansalaisten perusoikeudet. Sitä toteutettiin Mainiossa vallankumouksessa Englannissa 1689, Yhdysvalloissa 1787–89 ja Ranskassa 1789–91.

title: Luxemburg

text: Luxemburg eli Luxemburgin suurherttuakunta (, , ) on noin puolen miljoonan asukkaan perustuslaillinen suurherttuakunta ja sisämaavaltio Länsi-Euroopassa. Sen naapurimaat ovat Ranska, Belgia ja Saksa.


query: Milloin Nicole Oresme kuoli?

title: Nicole Oresme

text: Nicole Oresme (Nicolas Oresme; n. 1320 – 11. heinäkuuta 1382) oli ranskalainen skolastinen filosofi ja teologi, jonka työt koskettelivat taloustiedettä, matematiikkaa, tähtitiedettä, fysiikkaa, psykologiaa ja musiikin teoriaa, ja toimi Lisieux'n piispana ja kuningas Kaarle V:n neuvonantajana. Hänen keskeisimmät saavutukset tieteelle olivat murtopotenssien käyttö sekä eksponenttien laskusääntöjen kehittäminen. Lisäksi hän tutki kenties ensimmäisenä Euroopassa nykyistä koordinaatistoa vastaavaa esitystä ja ymmärsi sen yhteyden fysiikkaan; hän johti koordinaatiston geometrisen tarkastelun avulla tasaisesti kiihtyvään liikkeseen liittyvän kaavan s = s 0 + v 0 t + 1 2 a t 2 {\displaystyle \scriptstyle s=s_{0}+v_{0}t+{\frac {1}{2}}at^{2}} . Tieteellisen työn ohessa hän oli huomattava aikansa tieteen kansantajuistaja.

title: Giuseppe Placido Maria Nicolini

text: Nicolini osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän kuoli 96-vuotiaana virassa.

title: Nicole Oresme

text: Oresmen nimi löytyy vuoden 1348 Pariisin yliopiston normannilaisten nationin jäsenluettelosta sekä teologian opiskelijoiden luettelosta. Teologian tohtoriksi Oresme väitteli vuonna 1356. Vielä saman vuoden aikana hänestä tuli Collège de Navarren suurmestari (grand-maître).[3]

title: Matematiikan historia

text: 1300-luvulla Euroopan tärkeimmiksi matematiikan tutkimuksen keskuksiksi nousivat Oxfordin ja Pariisin yliopistot. Vaikka matemaattisten menetelmien osaaminen ei ollut vielä samalla tasolla kuin antiikin Kreikassa ja Arabiassa, 1200- ja 1300-luvun Euroopassa syntyi lukuisia uusia ajatuksia ja näkökulmia. Geometrian ja algebran puutteellisen osaamisen takia tutkimus suuntautui skolastikkoja kiinnostaneisiin optiikkaan ja kinematiikkaan liittyvään matematiikkaan. Thomas Bradwardine (1290–1349) otti käyttöön liikelakeja tutkiessaan kokonaislukupotenssit ja kokonaislukujuuret, ja pariisilainen Nicole Oresme (1323–1382) laajensi tämän yleisiin murtolukupotensseihin ja esitti nykyisiä potenssien laskusääntöjä vastaavat lait. Hankalat merkinnät ja puutteellinen teoria estivät häntä kehittämästä irrationaalipotenssien käsitettä. Oresme kuvasi ensimmäisenä muuttuvaa suuretta koordinaatiston käyränä. Hän kuitenkin rajoittui lineaarisiin funktioihin kuvatessaan nopeutta ajan funktiona, mutta esitti, että kappaleen kulkema matka saadaan laskemalla kuvaajan alle jäävä pinta-ala. Hän yritti laajentaa ajatustaan myös kahden muuttujan funktioihin, mutta algebrallisen osaamisen puuttuessa joutui tyytymään kuvallisiin hahmotelmiin. Toinen uusi 1300-luvulla syntynyt ajatus oli päättymättömien sarjojen summan laskeminen. Oresme osoitti ensimmäisenä harmonisen sarjan hajaantuvan ja laski monien suppenevien sarjojen summia. Hänen voidaan katsoa olevan viimeinen merkittävä keskiajan eurooppalainen matemaatikko. 1300-luvun puolivälissä musta surma levisi Eurooppaan, satavuotinen sota alkoi rasittaa Ranskaa ja Englantia ja matematiikan tason nousu pysähtyi. Renessanssin alkaessa 1400-luvulla tutkimuksen keskus siirtyi Italiaan, Saksaan ja Puolaan.[52]

title: Giuseppe De Nicola

text: Giuseppe De Nicola (24. maaliskuuta 1876 Napoli – 16. toukokuuta 1958) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Napolin arkkihiippakuntaan 27. toukokuuta 1899 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Pergamumin titulaaripiispaksi 3. lokakuuta 1941. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alessio Ascalesi, jota avustivat Giuseppe d'Alessio ja Alfonso Ferrandina. De Nicola nimitettiin 6. syyskuuta 1955 Rhoinan titulaariarkkipiispaksi. Hän kuoli 82-vuotiaana toimiessaan yhä Napolin vihkipiispana.

title: Nicole Oresme

text: Oresme vaihtoi usein virkaa kuninkaan nimittäessä hänet uusiin tehtäviin. Vuonna 1361 Oresmesta tuli Bayeux'n arkkidiakoni ja 23. marraskuuta 1362 Rouenin katedraalin kaniikki. Tuohon aikaan hän opetti vielä Pariisissa säännöllisesti. Oresmen työnimike muuttui vielä useaan otteeseen, sillä hänestä tehtiin 10. helmikuuta 1363 Sainte-Chapellen kaniikki ja 18. maaliskuuta 1364 tuore kuningas nimitti Oresmen Rouenin tuomiorovastiksi.[4]

title: Johannes Filoponos

text: Noin vuoden 1200 paikkeilla Filoponoksen työt löydettiin uudelleen. Ne vaikuttivat mm. Bonaventuran, Gersonidesin, Jean Buridaniin, Nicole Oresmen ja Galileo Galilein ajatteluun.

title: Tieteenfilosofian historia

text: Aristoteelinen tiedekäsitys vallitsi keskiajan loppuun saakka. Robert Grossetesten ja Roger Baconin vaikutuksesta Englannissa kehitettiin uusia kokeellisia luonnontutkimuksen menetelmiä jo 1200-luvulla, mikä loi pohjaa empirismin nousulle. Uudenaikaiselle luonnontieteille loivat pohjaa myös Jean Buridan, Nicole Oresme, Duns Scotus ja Vilhelm Occamilainen.

title: Anna Nicole Smith

text: Anna Nicole Smith kuoli 8. helmikuuta 2007 Seminole Hard Rock Cafe Hotel and Casino -hotellissa Hollywoodissa, Floridassa. Silminnäkijöiden mukaan hänet löydettiin tukehtuneena omaan oksennukseensa. Sairaalaan tuotaessa hänet todettiin kuolleeksi. Smithin kerrotaan nauttineen ennen kuolemaansa runsaasti alkoholia ja lasten masennuslääkkeitä. Ruumiinavaus paljasti kuolinsyyksi useiden laillisten reseptilääkkeiden eli unilääkkeenä käytetyn kloraalihydraatin sekä useiden eri bentsodiatsepiinien pitkäaikaisen ja liiallisen sekakäytön, joiden yhteisvaikutuksena Anna Nicole Smith kuoli. Mitään viitteitä itsemurhasta tai henkirikoksesta ei löytynyt.

title: Nicole Oresme

text: Monet Oresmen ennen vuotta 1360 kirjoittamat latinankieliset tutkielmat osoittavat, että hän oli pian arvostettu oppinut, ja hänen maineensa kantautui myös kuninkaalliseen hoviin. Hän tutustui tulevaan kuninkaaseen Kaarle V Viisaaseen vuonna 1356, jolloin Kaarlen isän Juhana II:n oli palkannut Oresmen selvittämään valtakunnan talousongelmia. Satavuotisen sodan ollessa käynnissä Juhana II joutui englantilaisten vangiksi. Kaarle toimi sijaishallitsijana vuodesta 1356, ja vuosina hän toimi 1364–1380 Ranskan kuninkaana. Päästyään tekemisiin talouden kanssa Oresme laati Tractatus de origine, natura, jure et mutationibus monetarum -nimisen teoksen, jossa hän esitti Greshamin lain. Oresmesta tuli kuninkaan sihteeri (secretaire du roi) 2. marraskuuta 1359. Hän vaikuttaa toimineen myös kuninkaallisena kappalaisena ja neuvonantajana.

title: Nicole Oresme

text: Kommentaari Aristoteleen Etiikkaan (1370) Kommentaari Aristoteleen Politiikkaan ja Taloudenhoitoon (1371) De origine, natura, jure et mutationibus monetarum Expositio et quaestiones in Aristotelis De anima Quaestiones super geometriam Euclidis Tractatus de configuratione qualitatum et motuum Algorismus proportionum De proportionibus proportionum Expositio super de anima Quaestiones de anima Quaestiones de sensu De causis mirabilium De configurationibus De commensurabilitate vel incommensurabilitate Tractatus specialis de monocordi

title: Nicole Oresme

text: Oresmesta tuli kuninkaan tuella Lisieux'n piispa 3. elokuuta 1377. Vaikuttaa siltä, että hän asettui Lisieux'hin vasta syyskuussa 1380. Hänen elämänsä viidestä viimeisestä vuodesta tiedetään vain vähän. Hän kuoli Lisiex'ssa 11. heinäkuuta 1382, kaksi vuotta kuningas Kaarlen kuoleman jälkeen, ja hänet haudattiin tuomiokirkkoon.

title: 1100-luvun renessanssi

text: 1300-luvun ensimmäinen puolisko näki monia suuria ajattelijoita. Vilhelm Occamilainen esitteli parsimonian periaatteen, jonka mukaan moninaisuutta ei pidä olettaa enempää kuin on välttämätöntä. Hänen mukaansa filosofian tuli keskittyä asioihin joista se voi saada todellista tietoa. Tämä tarkoitti loppua hedelmättömille väittelyille ja siirtymistä luonnonfilosofiassa tieteen suuntaan. Sellaiset oppineet kuin Jean Buridan ja Nicole Oresme alkoivat kyseenalaistaa Aristoteleen oppeja muun muassa mekaniikassa. Buridan kehitti esimerkiksi teorian liikevoimasta, joka oli ensimmäinen askel nykyaikaista inertian periaatetta kohti.

title: Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä

text: Lopulta Nicole ja Victor menivät naimisiin uuden vuoden aattona. Se ei ollut kaikkein kaunein seremonia, koska Colin Murphy murhattiin terassilla. Victor tiesi, että Nicole oli syyllinen, mutta hän pakotti Larry Welchin ottamaan syyn murhasta. Nicole ja Victor päättivät tehdä toistensa elämästä helvettiä. Lopulta Nicole hoiti Larry ulos vankilasta tappamaan Victor.Larryn murhayritys ei onnistunut ja hän kuoli pakoyrityksensä päätteeksi.

title: Nicole Oresme

text: Oresme opiskeli vapaita taiteita Pariisissa yhdessä Albertus Saksilaisen ja ehkä myös Marsilius Inghenilaisen kanssa. Heitä opetti ockhamilaista logiikkaa puolustanut nominalisti Jean Buridan. Buridanilla oli lähtemätön vaikutus Oresmen luonnonfilosofisiin näkemyksiin ja kehotti häntä kyseenalaistamaan aristotelisen filosofian.[4]

title: Nicole Oresme

text: entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy . Taschow, Ulrich (toim.): Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Nicole Oresme

text: Matematiikassa Oresme muistetaan parhaiten eksponenttien laskusäännöistä ja murtopotenssien kehittämisestä. Hän pohti jo irrationaalisten potenssien olemassaoloa, mutta ajan matematiikan taso esti häntä kehittämästä asiaa pidemmälle. Oresme käytti murtopotensseja Bradwardinen verrannollisuustutkimusten seurauksena syntyneeseen liikelaissa osoittaen samalla lain yhteyden planeettojen liikkeeseen. Oresme totesi tuloksena syntyvän enemmän irrationaalisia kuin rationaalisia arvoja. Tätä hän piti todisteena pythagoralaisuutta ja astrologiaa vastaan, sillä pythagoralaiset pitävät irrationaalisia lukuja ”likaisina”. Oresme inhosi yli kaiken astrologiaa ja muita näennäistieteinä pitämiään aloja.[6] Muuttuvien suureiden esittämiseksi Oresme otti käyttöön tasokoordinaatiston, jota hän osasi myös käyttää hyväkseen fysikaalisten ongelmien ratkaisemisessa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme esitti, että Auringon näennäinen liike Maan ympäri aiheutui Maan pyörimisliikkeestä akselinsa ympäri. Täten hän tuli todenneeksi liikkeen suhteellisuuden ja aurinkokeskisen aurinkokunnan mahdollisuuden. Sittemmin Oresme kiisti ajatuksensa vetoamalla virheelliseen raamatuntulkintaansa.

title: Tieteellinen vallankumous

text: 1600-luvulle tultaessa aika oli kypsä uuden mekaniikan kehittämiselle aiemman aristotelisen liikeopin tilalle. Ranskalainen Nicole Oresme oli tosin jo 1370-luvulla rohkeasti kyseenalaistanut aristotelisen kuvan liikkeestä. Hänen näkemyksensä eivät kuitenkaan saanut riittävästi julkisuutta, jotta ne olisivat syrjäyttänyt Aristoteleen. Galileo Galilei oli aikansa tieteen eturintamassa kehittämässä mekaniikkaa. Hän korosti tutkimuksissaan kokeellisuutta, muttei vähätellyt teoreettisen tutkimuksen osuutta, hän pikemminkin vaati sitä. Galilei loi mekaniikalle perusteet, joiden pohjalta Isaac Newtonin oli helpompi täydentää teoriaa.

title: Nicole Oresme

text: Oresme kävi usein Pariisissa seuraten yliopiston toimintaa, sekä osittain myös käännöstöidensä vuoksi. Kuninkaan käskystä Oresme alkoi kääntää vuodesta 1369 alkaen Aristoteleen Nikomakhoksen etiikkaa latinasta ranskaksi. Työ valmistui todennäköisesti seuraavana vuonna. Aristoteleen Politiikka ja Taloudenhoidosta valmistuivat joskus vuosien 1372 ja 1374 välillä, Taivaasta ja Maailmankaikkeudesta vuonna 1377.[3] Kuningas myönsi Oresmelle eläkkeen vuodesta 1371 tämän elämäntyön ansiosta.

title: Nicole Oresme

text: Luokka:Keskiajan filosofit Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Skolastikot

title: Nicole Oresme

text: Valon luonteesta ja nopeudesta hän kirjoittaa Questiones Super Libros Aristotelis de Anima -teoksessa. Hän päätyi ajatukseen, että värit ja valo liittyisivät läheisesti toisiinsa. Hän katsoi värien olevan peräisin ”rikkoutuneesta valosta”. Isaac Newton totesi myöhemmin, että valkoinen valo hajoaa prismassa väreihin ja että toisella prismalla nämä värit voidaan koota uudelleen valkoiseksi valonsäteeksi. Oresme kyseenalaisti myös väitteen, että tähdet ovat niillä paikoilla, missä silmä ne havaitsee. Hän ymmärsi valon taittuvan Maan ilmakehässä, minkä vuoksi avaruuden kohteet eivät olleet niillä paikoilla kuin luultiin. Tähän päättelyyn vedoten hän kyseenalaisti aistihavaintoihin perustuvan tutkimuksen.[5]

title: Hajaantuva sarja

text:
Sarja voi supeta vain, jos sen yksittäiset jäsenet lähestyvät nollaa. Toisin sanoen kaikki sarjat, joiden yksittäiset jäsenet eivät lähesty nollaa, hajaantuvat. Kuitenkaan eivät kaikki sellaisetkaan sarjat, joiden termit lähestyvät nollaa, suppene. Yksinkertaisin vastaesimerkki on harmoninen sarja.
Nicole Oresme todisti harmonisen sarjan hajaantumisen jo keskiajalla.

text: Walkerin perheeseen kuuluu Fay, Nicole, Taylor ja Brandon Walker. Fay on Nicolen, Taylorin ja Brandonin äiti. Nicolen ja Taylorin isä on Paul Mendez, joka kuoli kesällä 2001. Brandonin isä on Abe Carver.

title: Nicole Oresme

text: Oresmen synnyintiedoista ei ole olemassa suoria viitteitä, mutta hänen on arveltu syntyneen joskus vuoden 1320 tienoolla, mahdollisesti Allemagnen kylässä, nykyisessä Fleury-sur-Ornessa, Normandiassa. Perhettä on pidetty talonpoikaisena, koska Oresme kävi Collège de Navarrea, joka oli tarkoitettu oppilaille, jotka olivat liian köyhiä maksaakseen opiskelunsa Pariisin yliopistossa. Tämä väite on kuitenkin kyseenalaistettu.[2] Hänellä oli mahdollisesti myös kaksi nuorempaa veljeä, Henri ja Guillaume. Ensimmäinen maininta Oresmesta on Avignonin paavin ja Pariisin yliopiston humanistisen tiedekunnan ”neljän nationin” (vrt. osakunta) väliseen kirjeenvaihtoon kuuluneessa kirjeessa, joka on päivätty 19. kesäkuuta 1342. Kirjeessä Oresmea tarjotaan papinvirkaan ja häneen viitataan maisterina, minkä vuoksi Oresmen uskotaan valmistuneen maisteriksi joskus 1330-luvulla.[3]

title: Nicole Oresme

text: Oresme käänsi useita Aristoteleen teoksia kuninkaaltaansa saamien käskyjen mukaisesti. Hän laati runsaasti Aristotelesta kritisoivia kommentaareja. Teoksessa Livre du ciel et du monde Oresme esitti ajatuksia liikkeen suhteellisuudesta ja pohti kysymystä, kiertääkö taivas päivittäin Maan ympäri vai pyöriikö Maa akselinsa ympäri. Matematiikassa hän totesi myös, että päättymätön sarja voi joko hajaantua tai lähestyä jotakin äärellistä lukua. Taloustieteessä hänet muistetaan Greshamin lain muotoilijana: ”huonommalla rahalla on taipumus syrjäyttää hyvä raha pois kierrosta.” Tämä tarkoittaa sitä, että jos kaksi eriarvoista valuuttaa on hyväksytty maksuvälineiksi, niin maksuvälineistä arvokkaampi jää säästöön ja kauppaa tehdään arvoltaan heikommalla valuutalla.[1]

title: Nicole Oresme

text: Oresme hylkäsi monelta osin aristotelisen filosofian väitteitä, mutta myös tukeutui niihin. Hän esimerkiksi hylkäsi Thomas Bradwardinen ja Johannes Filoponoksen kehittämän impetusteorian (nyk. liikemäärä), jonka mukaan kappale tarvitsee voimaa pysyäkseen tasaisessa liikkeessä. Impetusteorian mukaan liikkeen syy on siinä, että jokin antaa impetusta kappaleelle, mikä havaitaan liikkeenä, ja impetuksen kadottua kappaleesta liikekin lakkaa. Oresme ei pitäytynyt täysin kirkonkaan näkemyksessä, joknka mukaan planeetat liikkuivat, koska enkelit liikuttivat niitä. Oresme sen sijaan väitti, että Jumala oli pannut alulle planeettojen liikkeen, mutta ei enää jatkuvasti ylläpitänyt sitä. Oresmen fysiikan tutkimukset kiteytyvät kahteen ranskankieliseen teokseen: Traité de la sphère ja Traité du ciel et du monde.

text: Nicole oli Victorin vanki. Victor erotti Nicolen Titanista ja pakotti tämän pysymään kartanossa. Lisäksi Victor tarkkaili Nicolen jokaista liikettä. Nicolen elämä oli helvettiä, kunnes Victorin tyttären poika Brady muutti kartanoon. Nicole oli aluksi onneton tästä. Hän ajatteli, että Brady pilaisi hänen suunnitelmat tappaa Victor. Pian hän kuitenkin ihastui Bradyyn. Nicole suunnitteli Victorin tappoa ja siihen kuului Larry Welchin vapauttaminen vankilasta. Suunnitelma epäonnistui ja Larry kuoli auto-onnettomuudessa. Nicole pelkäsi, että Larry nimeäisi hänet rikostoverikseen kuolinvuotella, mutta näin ei käynyt.

title: Nicole Oresme

text: Oresme tutki myös päättymättömiä sarjoja. Hän havaitsi sarjojen olevan suppenevia tai hajaantuvia eli sarja lähestyy tiettyä ääreellistä lukua tai ääretöntä. Suppenevasta sarjasta hän käytti esimerkkinä 1 + 1 2 + 1 3 + 1 4 + . . . {\displaystyle \scriptstyle 1+{\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{4}}+...} ja hajaantuvasta 1 2 + 1 3 + 1 4 + . . . {\displaystyle \scriptstyle {\frac {1}{2}}+{\frac {1}{3}}+{\frac {1}{4}}+...} . Suppenevaa sarjaa hän käytti hyväkseen todistaessaan Aristoteleen olleen väärässä väittäessään, että jos kappale etenee äärettömän kauan, niin se kulkeutuu äärettömän kauas.[7]

title: Nicole Oresme

text: Vanhan tiedon mukaan Oresme olisi toiminut myös Kaarlen opettajana tämän nuoruudessa, mutta tämä ei ole varmaa. Kaarle vaikuttaa kunnioittaneen Oresmea ja noudattaneen usein tämän neuvoja. Heidän välille muodostui koko heidän elämänsä pituinen ystävyyssuhde. Oresme myös kirjoitti useita teoksia kuninkaan pyynnöstä, tarkoituksena tieteiden popularisoiminen ja opiskelun edistäminen valtakunnassa. Oresme vaikutti todennäköisesti paljon kuninkaan poliittiseen, taloudelliseen, eettiseen ja filosofiseen ajatteluun. Oresmen lisäksi hovissa vaikuttaneisiin intellektuelleihin kuuluvat muun muassa Raoul de Presle ja Philippe de Mézières.


query: Missä J. R. Danielson-Kalmari kuoli?

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Johan Richard Danielson-Kalmari (vuoteen 1906 Danielson, 7. toukokuuta 1853 Hauho – 23. toukokuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija, professori, vanhasuomalainen poliitikko ja valtioneuvos. Hänet muistetaan suomalaisen valtiollisen historian tutkimuksen uranuurtajana, autonomian puolustajana, routavuosien myöntyväisyyspoliitikkona, Suomen akateemisen ja poliittisen elämän ”grand old manina” sekä J. K. Paasikiven poliittisena oppi-isänä.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Poliittisten oppi-isiensä Yrjö-Koskisen ja J. V. Snellmanin tavoin Danielsonin historianfilosofiassa keskeisessä asemassa oli kansallinen painotus. Hän katsoi kansakunnan kehittyvän vähitellen kohti valtion muodostamista. Danielson korosti edeltäjiään enemmän kansanjoukkojen merkitystä historiallisessa kehityksessä sekä kannatti kokonaisvaltaisempaa historiankirjoitusta ja taloushistorian selkeämpää esiin nostamista. Karl Lamprechtin kehittelemää radikaalimpaa sosiaalihistoriaa hän ei enää kokonaan hyväksynyt.[1] Danielson ei kuitenkaan luonut uutta historiantutkimuksen koulukuntaa, sillä aikaa vievät yhteiskunnalliset tehtävät ja poliittinen tarkoitushakoisuus rajoittivat hänen tieteellistä työtään.[3]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: J. R. Danielson-Kalmarin puoliso vuodesta 1878 oli Jenny Mathilda Heurlin (1854–1938), varatuomari Nils Heurlinin tytär. Heillä oli kolme tytärtä.[1] Suomalaisen puolueen puoluesihteeri K. N. Rantakari ja historiantutkija U. L. Lehtonen olivat Danielson-Kalmarin vävyjä.[1][15] Danielson-Kalmari puolisoineen on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaan uudelle alueelle.[16]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Vuonna 1917 Danielson-Kalmari jarrutteli muiden vanhojen konservatiivien tavoin itsenäisyystoiveita reaalipoliitiikkaan vedoten. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän oli kuitenkin vaatimassa Suomelle itsenäisyyttä.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmarilla oli merkittävä vaikutus suomalaisen poliittisen konservatismin muotoutumiseen. Hän sopeutti Snellmanin ja Yrjö-Koskisen aatteita modernin ajan demokraattiseen järjestelmään ja lisäsi niihin sosiaalireformistisia piirteitä. J. K. Paasikivi piti myöhemmin Danielson-Kalmaria poliittisena oppi-isänään Venäjään suhtautumisen osalta ja katsoi Suomen sodanjälkeisen ulkopolitiikan edustavan samaa suhteellisen myöntyvyyden linjaa uusiin oloihin sovellettuna.[1]

title: Ina Lange

text: Kun Langen serkun J. R. Danielson-Kalmarin Suomen autonomiaa puolustava kirja 1890 ilmestyi ja sen levittäminen Venäjälle kiellettiin, heräsi kysymys, kuinka kirja saataisiin keisari Aleksanteri III:n käsiin. Silloin Langen kautta avautui mielenkiintoinen mahdollisuus: Danielson-Kalmari ja hänen avustajapiirinsä lähettivät artikkeleita ja muistioita Langen avustuksella Tanskan kruununprinssille, joka sitten toimitti niistä ainakin suurimman osan sisarelleen ja langolleen. Lange myös puhui politiikkaa eikä tyytynyt toimimaan vain lähettinä: hän toi esiin muun muassa Suomen sananvapaus- ja venäläistämistilannetta kuningas Kristian IX:lle, keskusteli asioista Itävallan suurlähettilään puolison kanssa heidän soittaessaan Chopinia ja onnistui lähettämään Mechelinin kirjan Saksan sotilasattashean kautta Kreikan kruununprinssille, joka oli keisariperheen sukulainen ja ystävä.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson toimi myös Hämäläis-Osakunnan vt. kuraattorina 1880–1881 ja inspehtorina 1886–1903 sekä Suomen historiallisen seuran sihteerinä 1883–1884 ja esimiehenä 1885–1886, 1893–1894 ja 1912–1913. Lisäksi hän oli vuonna 1903 Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana ja 1906 perustamassa Suomalaista Tiedeakatemiaa.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson omaksui varhain fennomanian mukaisen poliittisen maailmankuvan. Vuosina 1876–1877 ja 1879 Saksaan tekemillään opintomatkoilla hän sai vaikutteita historianfilosofisiin ja sosiaalipoliittisiin näkemyksiinsä, jotka tekivät hänestä jonkinlaisen uudistusmielisen konservatiivin. Merkittäviä saksalaisia esikuvia olivat kateederisosialismiksi kutsuttua konservatiivista uudistuslinjaa kannattaneet taloustieteilijät Adolph Wagner ja Gustav von Schmoller. Historioitsija Johann Gustav Droysen taas antoi Danielsonille aiheen Kaarle XII:ta käsitelleeseen lisensiaatinväitöskirjaan. Se tarkastettiin yhdessä samaa aikakautta käsitelleen dosentinväitöskirjan kanssa keväällä 1878 ja Danielson nimettiin yliopiston yleisen historian dosentiksi. Samana vuonna hänet nimitettiin myös lehtoriksi Vaasan lyseoon, mutta hän ei ottanut virkaa vastaan. Sen sijaan hän työskenteli saksankielen opettajana Helsingin ruotsalaisessä normaalilyseossa sekä historian opettajana suomalaisessa tyttökoulussa.[1]

title: Kalmari (Saarijärvi)

text: Kalmarista on löydetty Saarijärven vanhin tunnettu kivikautinen asuinpaikka Eerola, joka on ajoitettu noin vuoteen 8000 eaa. Kylän kirjoitettu historia alkaa Niilo Muhosen viimeistään vuonna 1564 perustamasta Kalmarin uudistilasta. Muita Kalmarin vanhoja tiloja ovat Sirola, Niemelä, Pirttiniemi ja Siroistenmäki, 1700-luvun lopulla syntyneitä Löytymäki, Markkula ja Korkiamäki. Kapteeni af Enehjelm asutti Kalmarin Mannilaa vuosina 1805–1811, sitten Kalmarin tilaa 1811–1819. Kruununvouti Daniel Filip Danielson omisti sen jälkeen Kalmarin ja Muholan tilat ja niiden jälkeen Isoaholan, jossa kuoli vuonna 1851. Hänen pojanpoikansa, historioitsija J. R. Danielson-Kalmari otti nimeensä kotitalon ja kylän nimen. Vuodesta 1839 aina 1860-luvulle Kalmarin talon omistajana oli varatuomari A. Forstén.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmari osti Asikkalan Vääksystä Suviniemi-nimisen huvilan vuonna 1892 ja vietti siellä kesänsä kuolemaansa saakka. Asikkalan kunta osti huvilan Danielson-Kalmarin perikunnalta vuonna 1986. Entistetty Suviniemi on nykyään kunnan ylläpitämä kotimuseo.[17][18]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Danielson-Kalmari jäi sivuun politiikan johdosta, mutta otti aktiivisesti kantaa tärkeiksi kokemiinsa asioihin. Vuoden 1918 valtiomuotokiistan aikana hän oli kuningas- sekä saksalaismielinen ja kiersi maata pitämässä monarkiaa puoltavia valtiotieteellisiä esitelmiä. Ahvenanmaan omistusta koskeneen kiistan aikana 1920 hän kirjoitti historiantutkimuksen, jossa ”todisti” saariryhmän kuuluvan Suomelle. Danielson-Kalmarin mielipiteitä pidettiin arvovaltaisina, joskin vanhoillisuutensa vuoksi ne myös usein sivuutettiin. Sisällissota muutti hänen maailmankuvaansa pysyvästi oikeistolaisemmaksi, ja hän esiintyi vuonna 1930 vahvasti Lapuan liikkeen kannattajana.[1] Puolueista hän tuki kokoomusta.[14] Jonkinlaiseksi kansakunnan ”grand old maniksi” kohotettu Danielson-Kalmari toimi myös Turun yliopiston kanslerina vuosina 1921–1926 ja oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 vaaleissa. Hänet vihittiin Turun yliopiston filosofian kunniatohtoriksi vuonna 1927.[1] Hän kokosi vielä tutkimuksellisen elämäntyönsä 11-osaiseen teossarjaan Suomen valtio- ja yhteiskuntaelämää 18:nnella ja 19:nnellä vuosisadalla, joka ilmestyi vuosina 1920–1933.

title: Suomalainen puolue

text: Puolueen oppi perustui filosofi J. V. Snellmanin (1806–1881) ajatuksiin. Koko 1800-luvun lopun puolueen johtajana oli professori Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen ja hänen kuoltuaan vuonna 1903 uudeksi johtajaksi nousi professori J. R. Danielson-Kalmari. Vanhasuomalaiset omaksuivat Yrjö-Koskisen johdolla myöntyväisyyslinjan ensimmäisen sortokauden aikana, mikä leimasi vahvasti puolueen imagoa itsehallinnon loppuaikoina.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: J. R. Danielsson-Kalmari: Helsinki 1894. Digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa. (vasemmalla U. L. Lehtosen hauta) ¨ Varola.fi

title: Historiallinen Yhdistys

text: Historiallinen Yhdistys perustettiin lokakuussa 1890. Varsinaisena perustajina olivat Helsingin yliopiston professoreja J. R. Danielson-Kalmari, M. G. Schybergson ja E. G. Palmén ja dosentit C. von Bonsdorff sekä ja Kustavi Grotenfelt. Yhdistys sai yliopiston rehtorin alaisuudessa puolivirallisen statuksen.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Suuressa nimenmuutoksessa 12. toukokuuta 1906 Danielson muutti sukunimensä Danielson-Kalmariksi. Kalmari-nimi tuli hänen isoisänsä Saarijärvellä omistaman talon nimestä.[1] Vuonna 1851 kuollut Daniel Filip Danielson toimi aikanaan Korsholman itäisen voutikunnan kruununvoutina ja omisti pari muutakin maatilaa Saarijärvellä.[11] Hän oli ostanut Kalmarin tilan vuonna 1819.[12]

title: Suomalainen Tiedeakatemia

text: Suomalaisen tiedeakatemian perustajia oli professori Taavi Laitinen, joka oli sen rahastonhoitaja 1908–1911.. Valmistavassa kokouksessa 1907 olivat hänen lisäkseen mukana Eliel Aspelin-Haapkylä, J. R. Danielson-Kalmari, J. J. Karvonen, Gustaf Komppa, Kaarle Krohn, Hjalmar Mellin, J. J. Mikkola, Heikki Paasonen, E. N. Setälä, O. E. Tudeer ja Matti Äyräpää. Suomalaisen tiedeakatemian perustava kokous pidettiin 10. lokakuuta 1908.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Sortokauden alettua Danielson kannatti Yrjö-Koskisen tavoin myöntyväisyyslinjaa, joka oli molempien mielestä ainoa keino tulla toimeen Venäjän kanssa. Yrjö-Koskisesta poiketen Danielson tosin näki kysymyksen käytännöllisempänä ja kannatti hieman joustavampaa "suhteellista" myöntyvyyttä, sillä hänen mielestään oli säilytettävä yhteistyösuhteet myös perustuslaillisuutta kannattaneisiin nuorsuomalaisiin. Vuonna 1901 julkaisemassaan pamfletissa Mihin suuntaan? hän vaati valtion toimia sosiaalisen tasa-arvon lisäämiseksi ja alempien yhteiskuntaluokkien aseman parantamiseksi.[1] Samassa teoksessa hän hahmotteli myös perustelut maltilliselle myöntyväisyyspolitiikalle Venäjän suuntaan.[3] Tämän vuoksi Danielson menetti kirjan julkaisemisen myötä pääosan aiemmasta ”kansallissankarin” maineestaan perustuslaillisten silmissä, mutta teos teki hänestä vastaavasti venäläisten kannalta hyväksyttävämmän henkilön.[9]

title: Eduskuntavaalit 1916

text: Uusia kansanedustajia olivat mm. SDP:n Olli Hiltunen, Evert Huttunen ja Otto Toivonen, Maalaisliiton Juho Niukkanen, Suomalaisen puolueen Toivo Ikonen ja Elias Tukia, sekä Ruotsalaisten Alexander Frey ja Kristian Åkerblom. Eduskunnan jätti mm. Suomalaisen puolueen J. R. Danielson-Kalmari.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson valittiin säätyvaltiopäivien pappissäätyyn toisena yliopiston kahdesta edustajasta vuosina 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Vuosien 1904 ja 1905 valtiopäiville hänet valittiin Porvoon hiippakunnan edustajana.[8] Danielson oli myös vuosina 1885–1886 Suomen perustuslakien kodofioimiseksi perustetun niin sanotun Weissenbergin komitean sihteerinä.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Jukka Tervonen: J. R. Danielson-Kalmari: historiantutkija ja -opettaja. Suomen historiallinen seura 1991. Taimi Torvinen: J. R. Danielson-Kalmari Suomen autonomian puolustajana. WSOY 1965.

title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Monarkistien mielestä tasavalta olisi merkinnyt valtiollista sekasortoa ja presidentiksi olisi mahdotonta saada sopivaa henkilöä. J. R. Danielson-Kalmarin mukaan valtiosääntökiistassa oli kyse valinnasta monarkian ja anarkian välillä. Volter Kilven mukaan taas ”"Kansamme verissä on välitön monarkinen vaisto"”.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson oli 1881 perustamassa Valvoja-lehteä ja toimi sen ensimmäinen päätoimittajana kolmen vuoden ajan.[1] Niin sanottu Valvoja-ryhmä pyrki ajamaan maltillista politiikkaa jossain konservatiivisten ”vanhojen” ja radikaalien ”nuorten” fennomaanien välissä.[7] He näkivät itsensä välittäjän roolissa. Vanhan polven fennomaaneihin verrattuna valvojalaiset korostivat enemmän yksilön merkitystä ja olivat kielikysymyksessä maltillisempia mutta sosiaalisesti edistyksellisempiä.[1] Radikaaliin K.P.T.-ryhmään suhtauduttiin Valvojan piirissä varauksellisesti ja Danielsonin välit Lauri Kivekkääseen rikkoontuivat kokonaan. Valvoja-ryhmä arvosteli toisaalta myös ruotsinkielistä Liberaalista puoluetta, jonka ohjelman Danielson tyrmäsi jo Valvojan ensimmäisessä numerossa.[7] Myöhemmin Danielson juurtui Suomalaiseen puolueeseen, jonka ohjelmaa hän 1900-luvun alussa uudisti sosiaalisissa kysymyksissä edistysmielisemmäksi.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmari oli vuosina 1907–1917 Suomalaisen puolueen kansanedustajana Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä.[13] Hän tuli 1908 salkuttomaksi senaattoriksi nuor- ja vanhasuomalaisten yhteiseen Hjeltin senaattiin. Nuorsuomalaiset erosivat senaatista jo seuraavana keväänä ja yksinään vastuuseen jääneet vanhasuomalaiset kokivat vaalitappion. Tämän seurauksena hekin päättivät erota syksyllä 1909. Tarkoituksena oli välttää ensimmäisellä sortokaudella tapahtunut muista puolueista eristäytyminen ja venäläismielisiksi leimaantuminen. Danielson-Kalmari oli puolueessa linjanmuutoksen keskeisimpiä tukijoita. Nyt hän katsoi myöntyväisyyslinjan epäonnistuneen ja näki perustuslaillisuuden ainoana vaihtoehtona. Toisen sortokauden aikana hän ajoikin vähä vähältä myös Suomalaisen puolueen perustuslaillisuuden ja passiivisen vastarinnan kannalle. Edesmenneen Yrjö-Koskisen ja tämän poikien kannattaman linjan rikkominen johti Danielson-Kalmarin vastaisiin hyökkäksiin puolueen sisällä, mutta vuoteen 1913 mennessä hän sai vanhan linjan kannattajat syrjäytettyä puolueesta.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson kävi aluksi Hämeenlinnan yläalkeiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän suomalaisesta alkeisopistosta vuonna 1870. Yliopistolla hän opiskeli aluksi kreikkalaista ja roomalaista kirjallisuutta, mutta vaihtoi pian pääaineekseen historian. Ensimmäisen historiallisen tutkielmansa hän kirjoitti A. I. Arwidssonista. Danielson valmistui filosofian kandidaatiksi 1876, lisensiaatiksi 1878 ja tohtoriksi 1880.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Viimeisinä vuosinaan Danielson-Kalmari muutti Vääksyn huvilalleen ja sokeutui, mutta jatkoi tiettävästi työskentelyä loppuun saakka. Hänen kuolemaansa vuonna 1933 pidettiin merkittävän suurmiehen poistumisena.[1]

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: (sama teksti luettavissa myös ) Matti Klinge (toim.): Helsingin yliopisto 1640–1990: Keisarillinen Aleksanterin yliopisto 1808–1917. Otava, Helsinki 1989.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Danielson-Kalmarille pystytettiin vuonna 1954 Aimo Tukiaisen veistämä pronssinen rintakuva Lahden Vapaudenkadun alkupäähän. Kansallisarkiston vanhassa tutkijasalissa Helsingissä on puolestaan Wäinö Aaltosen hänestä 1930 tekemä kipsinen rintakuva.

title: J. R. Danielson-Kalmari

text: Johan Richard Danielsonin isä oli Hauhon kappalainen ja myöhempi Hartolan kirkkoherra Johan Philip Danielson, jonka suku oli alkujaan lähtöisin Ruotsin Smålandista ja tuli Suomeen 1700-luvun jälkipuoliskolla. Äiti Amanda Lovisa oli tunnettua Palanderin sukua.[1]

title: U. L. Lehtonen

text: Lehtosen puoliso oli Katri Danielson-Kalmari, jonka isä oli valtioneuvos J. R. Danielson-Kalmari, yksi Lehtosen opettajista. Lehtonen kuoli isänsä tavoin sokeritautiin.

title: E. N. Setälä

text: Setälä valittiin 1926 J. R. Danielson-Kalmarin seuraajana yksityisen suomenkielisen Turun yliopiston kansleriksi, missä tehtävässä jatkoi kuolemaansa asti. Vielä 1930-luvulla häntä konsultoitiin asiantuntijana Helsingin yliopiston kielisuhteita uudistettaessa.


query: Mikä on Uuden-Seelannin pinta-ala?

title: Uusi-Seelanti

text: Uusi-Seelanti () on Tyynen valtameren lounaisosassa sijaitseva saarivaltio, joka koostuu kahdesta pääsaaresta – Etelä- ja Pohjoissaaresta – sekä lukuisista pienemmistä saarista. Lähin naapurivaltio, Australia, sijaitsee noin 1500 kilometrin päässä luoteessa. Etelässä sijaitsee Etelämanner ja pohjoisessa Uusi-Kaledonia, Fidži ja Tonga. Uuden-Seelannin pinta-ala on noin 270000 neliökilometriä, asukasluku noin 4,4 miljoonaa, ja sen pääkaupunki on Wellington.

title: Chathamsaaret

text: Chathamsaaret ovat Uudelle-Seelannille kuuluva noin kymmenestä saaresta koostuva saariryhmä noin 800 kilometriä Eteläsaarella sijaitsevasta Christchurchin kaupungista itään. Saaret ovat kuuluneet virallisesti Uudelle-Seelannille vuodesta 1842 lähtien. Chathamsaarten pinta-ala yhteensä on 966 neliökilometriä. Kaikki asutus on ryhmän kahdella suurimmalla saarella, Chathamilla ja Pittillä. Saaret on nimetty HMS Chatham -laivan mukaan.

title: Kapiti (saari)

text: Kapiti (maorikielellä "motu rongonui") on saari Uudessa-Seelannissa noin kahdeksan kilometriä Pohjoissaaren eteläosan länsipuolella. Saari on noin kymmenen kilometrin pituinen lounas-koillissuunnassa ja noin kahden kilometrin levyinen. Sen pinta-ala on 19,65 km².

title: Ballenysaaret

text: Saariryhmä kuuluu Uuden-Seelannin vaatimaan alueeseen. Pinta-alaa on vajaa 800 km².

title: Kim Dotcom

text: Hänen kartanonsa asuinpinta-ala on 2 300 neliömetriä. Pidätyksensä aikoihin Dotcom asui kartanossa vuokralla ja kuukausivuokran arvioitiin olevan 30 000-40 000 Uuden-Seelannin dollaria ja talon arvioitiin olevan Uuden-Seelannin arvokkain (arviolta 30 miljoonaa dollaria). Kiinteistön pinta-ala on 12 hehtaaria.

title: Uuden-Seelannin talous

text: Uuden-Seelannin talous on kehittynyt, nykyaikainen ja avoin markkinatalous. Vuonna 2005 Uuden-Seelannin bruttokansantuote oli noin 149 miljardia Uuden-Seelannin dollaria, eli noin 107 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Asukasta kohden Uuden-Seelanin bruttokansantuote vuonna 2005 oli 26 000 Yhdysvaltain dollaria.[1] [2] Uudella-Seelannilla on moderni, kehittynyt talous, joka on kehittynyt maataloudesta jalostukseen ja siitä palveluvaltaiseen tuotantoon. Maatalouden merkitys on kuitenkin edelleen merkittävä erityisesti jatkojalostuksen ja viennin (70%) kannalta. Uuden-Seelannin elintaso on korkea ja maa oli inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna 19. vuonna 2005 ja 15. vuoden 2005 The Economist-lehden Worldwide quality-of-life index</i>sissä. Maan talous on erittäin riippuvainen viennistä. Uusi-Seelanti oli vuonna 2004 ensimmäisiä maita, jotka sopivat vapaakaupasta Kiinan kanssa.

title: Rainbow Warrior (1955)

text: Suurin osa DGSE:n agenteista pakeni Uudesta-Seelannista, mutta agentit Dominique Prieur ja Alain Mafart jäivät kiinni. Kolme muuta agenttia – Roland Verge, Gérard Andries ja Bartelo – pakenivat Uudesta-Seelannista "Ouvéa"-nimisellä purjeveneellä, jonka Australian poliisi sai kiinni Norfolkinsaarella. Australian laki ei kuitenkaan sallinut pidätystä todisteiden puutteessa. Ranskalainen "Rubis"-sukellusvene oli alueella ja poimi vapautetut agentit ennen kuin Uusi-Seelanti ehti vaatia luovutuspyyntöä. Ouvéa upotettiin.

title: Isovilistäjä

text: Laji löydettiin eristäytyneenä Uuden-Seelannin Etelä- ja Pohjoissaaren väliseltä pieneltä Stephen-saarelta, jonka pinta-ala on vain 2,6 km². Saaren majakanvartijalla nimeltään "David Lyall" oli kissa, jonka nimi oli "Tibbles". Tämä kissa kantoi useammissa erissä isännälleen linnun 17 viimeistä yksilöä. Viimeinen yksilö kuoli vuonna 1894. Fossiilisten löytöjen perusteella on voitu päätellä, että laji on aikaisemmin asuttanut myös Uuden-Seelannin pääsaarta. Tämä asettaisi kyseenalaiseksi tiedon sen endeemisyydestä juuri mainitulla saarella. Lintu on yksi niistä 33:sta lintulajista, joiden kotikissan tiedetään tappaneen sukupuuttoon.

title: Rotorua

text: Rotorua (/ˌroʊtəˈruːə/, maoriksi "Te Rotorua-nui-a-Kahumatamomoe") on kaupunki Uudessa-Seelannissa. Se sijaitsee Lake Rotorua nimisen järven etelärannalla Pohjoissaarella 230 kilometriä Aucklandista kaakkoon. Kaupungin pinta-ala 2 614,9 on km², josta kuitenkin vain pieni osa on kaupunkialuetta. Kaupungissa asuu 69 200 asukasta, joista varsinaisella kaupunkialueella asuu 56 800 asukasta. Rotorua on suosittu matkailukohde, koska sen läheisyydessä on geysereitä ym. geotermistä toimintaa.

title: Uuden-Seelannin parlamentti

text: Uuden-Seelannin parlamentti on Uuden-Seelannin lainsäädäntöelin, joka koostuu kuningatar Elisabet II:sta ja Uuden-Seelannin edustajainhuoneesta.

title: Eteläsaari

text: Eteläsaari (maoriksi "Te Wai Pounamu" tai "Te Waka a Māui") on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen toisesta pääsaaresta, Pohjoissaaresta. Eteläsaaren pinta-ala on 151 757 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 12. suurimman saaren.

title: Rakiuran kansallispuisto

text: Rakiuran kansallispuisto on Uuden-Seelannin Stewartinsaarella sijaitseva kansallispuisto, joka on perustettu vuonna 2002. Kansallispuiston pinta-ala on 1 570 neliökilometriä ja se kattaa 85 prosenttia koko saaresta. Stewartinsaari sijaitsee lähellä Uuden-Seelannin Eteläsaarta, josta sen erottaa Foveaux’nsalmi.

title: Uuden-Seelannin jalkapalloliiga

text: Uuden-Seelannin jalkapalloliiga (, lyh. NZFC) on kansallinen jalkapalloliiga Uudessa-Seelannissa. Sitä ylläpitää Uuden-Seelannin jalkapalloliitto New Zealand Football. Se on järjestetty vuodesta 2004 lähtien, aiemmin sarjan nimi oli New Zealand National Soccer League. Sarjassa on kahdeksan joukkuetta. Yksi Uuden-Seelannin suurimmista jalkapalloseuroista, Wellington Phoenix FC, pelaa kuitenkin Australian A-Leaguessa.

title: Lake Monowai

text: Lake Monowai on järvi Fiorlandin kansallispuiston pohjoisosassa Uuden-Seelannin Eteläsaarella, noin 120 kilometriä Invercargillin kaupungista koilliseen. Lake Monowain pinta-ala on 31 neliökilometriä.

title: Antipodisaaret

text: Antipodisaaret () ovat Uudelle-Seelannille kuuluva asumaton saariryhmä Uuden-Seelannin pääsaarten eteläpuolella. Ne sijaitsevat 650 kilometriä Stewartinsaaresta kaakkoon. Saariryhmän pääsaari on pinta-alaltaan 60 neliökilometriä. Lisäksi Antipodisaariin kuuluu kahden neliökilometrin Bollons Island, joka sijaitsee pääsaaresta pohjoiseen, sekä useita pienempiä luotoja.

title: Department of Conservation

text: Department of Conservation vastaa Uuden-Seelannin 14 kansallispuiston sekä muiden suojelualueiden suojelutoimista ja logistiikasta, muun muassa vaellusreittien kunnossapidosta. Eriasteisia suojelualueita, historiallisista ja luontoarvoisista syistä, on Uuden-Seelannin pinta-alasta noin 30 prosenttia. Suojelutoimien osalta toimintoihin sisältyvät tärkeänä osana myös vieraslajien torjunta. Lisäksi laitos vastaa joidenkin erittäin uhanalaisten alkuperäislajien, kuten kakapon, kantojen elvytystoimista.

title: Banksin niemimaa

text: Banksin niemimaa on Uuden-Seelannin Eteläsaaren itärannikolla Tyynenmereen työntyvä, pallomaisen muotoinen maa-alue. Sen pinta-ala on hieman yli 1 000 km².

title: Pohjoissaari

text: Pohjoissaari, myös Te Ika-a-Maui, on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen Uuden-Seelannin toisesta pääsaaresta, Eteläsaaresta. Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa Uuden-Seelannin suurin kaupunki Auckland ja Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington. Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella noin 76 prosenttia. Pohjoissaari on pinta-alaltaan maailman 14. suurin saari.

title: Hobitti (elokuvatrilogia)

text: Ennen elokuvan kuvausten alkua Uuden-Seelannin näyttelijäliitto ilmoitti yllättäen boikotoivansa sen kuvauksia. Tämän vuoksi tuotantoyhtiö Warner Bros ilmoitti harkitsevansa muita maita elokuvan kuvauspaikoiksi, jolloin Uudessa-Seelannissa käynnistyi kuvauspaikkojen vaihtoa vastustaneiden mielenosoitusten sarja. Lopulta kuvaukset päätettiin pitää Uudessa-Seelannissa ja jotta vastaavaa ei enää pääsisi tapahtumaan, Uuden-Seelannin hallitus päätti muuttaa paikallista työlainsäädäntöä. Tuotannon siirto pois maasta olisi merkinnyt Uudelle-Seelannille 1,5 miljardin dollarin välillisiä menetyksiä. Myöhemmin Uuden-Seelannin hallitus muutti nopeassa tahdissa maan työlainsäädäntöä Warner Brothersin vaatimuksesta, jotta vastaavaa työboikottia ei enää tapahtuisi.

title: Te Wahipounamu

text: Te Wahipounamun pinta-ala on 2,6 miljoonaa hehtaaria, eli kymmenesosa Uuden-Seelannin maa-alasta. Sen korkeimmat huiput kohoavat neljän kilometrin korkeuteen. Alueen alkuperäisasukkaat ovat etsineet sieltä nefriittiä.

title: Uuden-Seelannin kansalliskirjasto

text: Uuden-Seelannin kansalliskirjasto (, ) on Wellingtonin kaupungissa toimiva Uuden-Seelannin kansalliskirjasto. Se toimii Uuden-Seelannin sisäasiainministeriön alaisuudessa. Kirjastoa johtaa kansalliskirjastonhoitaja Bill Macnaught.

title: Uuden-Seelannin dollari

text: Uuden-Seelannin dollari (virallinen koodi NZD) on Uuden-Seelannin rahayksikkö. Sitä käytetään myös Cookinsaarilla, Niuella, Tokelaulla ja Pitcairnilla. Uuden-Seelannin dollari jakaantuu 100 centiin. Uuden-Seelannin dollari korvasi aikaisemman rahayksikön Uuden-Seelannin punnan 1960-luvun lopussa.

title: Uuden-Seelannin maantiede

text: Uuden-Seelannin kasvillisuus vaihtelee sekä itä-länsisuunnassa, pohjois-eteläsuunnassa, että korkeuserojen mukaan. Pohjoissaarella kasvillisuus on ainavihantaa subtrooppista lehtimetsää ja tyypillinen puulaji on kauripuu. Eteläsaaren kostean länsiosan alangoilla kasvillisuus on subtrooppisen lehtimetsän ja lauhkean lehtimetsän välimuotoa. Toisin kuin pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeissa metsissä, Uudessa-Seelannissa lauhkean alueen lehtipuut eivät pudota lehtiään viileäksi kaudeksi muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta. Tyypillisimpiä eteläsaarelaisia puita ovat etelänpyökit. Australian ja Uuden-Seelannin puu- ja kasvilajistolla ei ole juuri mitään tekemistä keskenään. Uudessa-Seelannissa ei esimerkiksi kasva eukalyptuspuita, jotka ovat tyypillisimpiä puita Australiassa. Kasvillisuuden ja erityisesti puulajien lajirunsaus on Uudessa-Seelannissa häkellyttävä. Yhdellä metsäalueella voi kasvaa jopa yli 200 puulajia. Muualla maailmassa vastaavissa olosuhteissa puiden lajimäärä rajautuisi muutamaan tiettyä metsätyyppiä dominoivaan lajiin. Uuden-Seelannin metsät ovat monimuotoisia kaikilla leveyspiireillä ja kaikissa metsille edullisissa ilmasto-olosuhteissa.

text: Uuden-Seelannin kuninkaalliset ilmavoimat (, RNZAF) vastaavat Uuden-Seelannin valtion puolustuksesta osana Uuden-Seelannin puolustusvoimia. Ilmavoimat muodostettiin aikoinaan Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien yksiköistä. Pysyvät Uuden-Seelannin ilmavoimat (NZPAF) perustettiin vuonna 1923, ja nille myönnettiin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimista erillinen, itsenäinen asema 1. huhtikuuta 1930.

title: Cookinsaaret

text: Cookinsaarten maapinta-ala on yhteensä noin 236km²[2] ja meripinta-alaa on noin kaksi miljoonaa neliökilometriä. Sijainniltaan ne ovat suurin piirtein Tahitin ja Amerikan Samoan puolivälissä. Rarotongan saari on noin 1260 kilometrin päässä Tahitista ja noin 3450 kilometrin päässä Uuden-Seelannin Aucklandista. Cookinsaaret jaetaan eteläisiin ja pohjoisiin saariin, joita erottaa lähes 1000 kilometriä tyhjää merta.[3] Cooksaarten yhteensä 15 saaresta kuusi kuuluu pohjoisiin ja yhdeksän eteläisiin saariin[4]. Pohjoiset saaret ovat enimmäkseen pieniä atolleja. Laguuni on hyvin tavallinen piirre pohjoissaarilla. Eteläiset saaret muodostavat noin 90% koko Cookinsaarten pinta-alasta ja monet niistä ovat tuliperäisiä. Suuri osa niistä on hyvin vanhoja ja esimerkiksi Mangaia kuuluu eteläisen Tyynen valtameren vanhimpiin saariin.[3]

title: Taupojärvi

text: Taupojärvi on järvi Uudessa-Seelannissa Pohjoissaarella Taupon tulivuoren kalderassa. Sen pinta-ala on 616 neliökilometriä, ja se on siten Uuden-Seelannin suurin järvi. Sen kaakkoisosassa on Motutaikosaari. Järven ympärysmitta on 193 kilometriä, ja syvimmillään se on 186 metriä.

title: Anchor (saari)

text: Anchor (maorikielellä "Pukenui") on saari Uudessa-Seelannissa. Saari sijaitsee noin 2,5 kilometrin päässä Eteläsaaren länsirannasta ja se on osa Fiordlandin kansallispuistoa. Saaren korkein kohta on 417 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella ja sen pinta-ala on 1380 hehtaaria. Saarta käytetään nykyisin suojapaikkana uhanalaisille linnuille, kuten kakapoille, kalliovilistäjille sekä pikkuviherkaijoille.

title: Stewartinsaari

text: Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1 746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85 prosenttia saaren pinta-alasta.

title: Abel Tasmanin kansallispuisto

text: Kansallispuiston pinta-ala on 225,3 km² ja se on pienin Uuden-Seelannin kansallispuistoista.

title: Viinintuotanto Uudessa-Seelannissa

text: Viinintuotanto alkoi kasvaa voimakkaasti 1900-luvun loppupuolella. Viiniviljelmien pinta-ala nousi vuoden 1960 390 hehtaarista 5 000 hehtaariin vuoteen 1982 mennessä. Viiniä alettiin nyt myös myydä ulkomaille. 1980-luvulla koettiin kuitenkin lyhytaikainen laskukausi, kun verotus pakotti viinin hintoja ylöspäin ja vähensi kulutusta. Lasku kuitenkin korjautui 1990-luvun puolella. Vuonna 1992 maassa tuotettiin 7 miljoonaa litraa viiniä, ja luku kasvoi 52 miljoonaan vuonna 2006.


query: Onko ihminen osa luontoa?

title: Luonto

text: Luonnontieteellisen näkemyksen mukaan ihminen on itsekin eläin ja osa luontoa. Tällöin ei ihmistä eikä hänen luomaa kulttuuriympäristöä voi pitää luonnon vastakohtana. Arkikielenkäytössä pidetään kuitenkin turhana korostaa kulttuuriympäristön erottautumista nimenomaan koskemattomasta, villistä luonnosta vaan käytetään pelkästään termiä luonto. Lisäksi arkikielenkäytön luonto-termiin sisältyy usein olettamus, että tämä tarkoittaa pääasiassa elollista luontoa.[2]

title: Saamelainen muinaisusko

text: Ihminen ja luonto ovat saamelaisessa perinteessä toisistaan riippuvia kokonaisuuksia. Luontoa ja kaikkea siihen kuuluvaa saatettiin jopa sinutella. Esimerkiksi kuolansaamelaisten joiuissa on ollut luonnollista sanoa vaikkapa ”järviakkaseni” tai ”sinä, kaunis tunturini”.

title: Johann Heinrich Pestalozzi

text: Pestalozzin näkemykset ihmisyydestä ja siihen vaikuttamisesta perustuvat yhteiskunnan toimintaan. Jokaisella ihmisellä onkin hänen mukaansa oma paikkansa koko yhteiskunnan rakenteessa, siksi hänen subjektiivinen kykynsä vaikuttaa muokkaavasti tämän yhteiskunnan eli ihmisen oman ympäristön on tärkeä. Vain opetuksen kautta ihminen pääsee Pestalozzin mukaan tilanteeseen, jossa tuon yhteiskunnan ja ympäristön vaikutus ensiksi vähenee ja myöhemmin lakkaa kokonaan. Ihminen on siis tiedostanut oman minänsä, sisäisen luontonsa ja siten luonnollisen olemuksensa.

title: Maisemamaalaus

text: Kiinan taiteen traditiossa voi tavata ”puhtaan” maisemamaalauksen, jossa yksityiskohtaisen tarkat ihmishahmot houkuttelevat katsojaa osallistumaan maiseman tapahtuman kokemiseen. Itä-Aasian taiteen perinteessä maisema onkin haluttu ja kunnioitettu maalauksen aihe. Se edustaa sekä luonnon itsensä kuvausta, että koodattua kuvitusta siitä, miten ihminen tarkastelee luontoa ja maailmaa. Voimakkaan, kunnioitusta herättävän maiseman sisällä ihmisen hahmo esiintyy joko häviävän pienenä tai ei ollenkaan.

title: Väki (mytologia)

text: Ihmisellä tai ihmisessä oli omat haltijansa tai olentonsa, kuten suojelushaltija luonto. Sielu koostui useammasta osasta, joista jotkut saatettiin nähdä myös erillisinä olentoina. Erilliseksi olennoksi on ehkä koettu ihmisen "itse". Ehkä joissakin käsityksissä jopa ihmisen toiminta riippui erillisten haltijoiden toiminnasta. Usein voimakasluontoinen ihminen oli myös väkevä.

title: Pajukoski

text: Pajukosken mainittavin nähtävyys on Studio Korpinoita, taiteilija Maija Nikkisen erakkotaiteilijakoti. Taiteilija asettui asumaan entiseen koulurakennukseen kunnostaen ja muokaten sen perheensä asuinsijaksi. Taiteilijaa viehätti seudun villi ja antelias luonto vesistöineen ja vaaramaisemineen. Luonto onkin vaikuttanut voimakkaasti osaan hänen tuotantoaan. Toisaalta seudun rauha ja hiljaisuus ovat antaneet pohjan suurempiin projekteihin, kuten Jumalten Paratiisi ja Kalevala, josta vuosi vuodelta kehittyy näyttävä kokoelma 'Kalevainen Kansani' lasimaalauksina talon suuriin ikkunoihin.

title: Luonto (mytologia)

text: Luonto vastaa hieman kristinuskon suojelusenkeliä. Jokaisella ihmisellä on luonto, joka seuraa häntä suojellen ja tuoden onnea. Voimakasluontoiset ihmiset eli ne, joilla on voimakas luontohaltija, menestyvät usein paremmin kuin heikkoluontoiset. Luonto esiintyy toisinaan ihmisen kaksoisolentona. Luonto voi kulkea ihmisen edellä ikään kuin ihmisen kuvajaisena. Tällä tavoin on selitetty etiäisiä.

title: Luonto (mytologia)

text: Jos onnekas ihminen kuolee, voi taitava loitsija saada hänen luontonsa itselleen loitsulla. Tällöin vanha luonto hylätään. Joskus väitetään jopa elävältä viedyn hänen haltijansa.

title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Kirja III (luvut 45–73) käsittelee ennen kaikkea Kristusta sekä tämän kahta luontoa (ihminen ja Jumala) ja muuta kristologiaa. Johannes aloittaa käsittelemällä jumalallista armotaloutta ja meidän pelastustamme Jumalan lihaksitulemisen kautta. Hän käsittelee oppia Kristuksen kahdesta luonnosta ja esittää samalla argumentteja monofysitismiä eli yksiluonto-oppia vastaan. Kristus on yksi persoona, jolla on kaksi luontoa. Kristuksessa koko jumalallinen luonto yhdistyi yhdessä persoonassaan koko ihmisluontoon. Näin Kristus on kokonaan sekä täysi Jumala että täysi ihminen.

title: Luonnonympäristö

text: Luonnonympäristön lisäksi ympäristö voi olla subjektiivinen, sosiaalinen tai rakennettu ympäristö eli luonnonympäristöä on kaikki mitä luonnossa on, pois lukien ihmisen aikaansaannokset. Tämä raja luonnonympäristöön ja inhimilliseen ympäristöön on kuitenkin osin häilyvä, sillä ihminenkin voidaan lukea osaksi luontoa: mihin sijoittuu esimerkiksi viljapelto, jossa elää ruiskaunokkeja, ruisrääkkiä, peltopyitä ja lukuisia muita lajeja? Kyseessä onkin perinnebiotooppi, yksi ihmisen luoma luonnonekosysteemi. Voidaan myös puhua esimerkiksi kaupunkiekosysteemeistä, joiden luonto voi olla yllättävän rikasta. Alueet, joilla ihmistoiminnan funktiot määrittelevät ekosysteemiä eniten ovat antromeereja. [1] [2]

title: Ympäristöekologia

text:
Ympäristöekologia eli ihmisen ekologia tutkii ihmisen ja ympäristön vuorovaikutusta. Yleensä ihmisen vaikutus ympäröivään luontoon on hyväksikäyttävä ja tuhoava, mikä saattaa joskus vaarantaa ihmisen elinedellytyksiä. Ihmisen pelätään aiheuttavan suuren ekokatastrofin. Ihminen saastuttaa luontoa ja voimistaa kasvihuoneilmiötä, mikä aiheuttaa ilmaston lämpenemistä. Ihminen on myös metsästänyt sukupuuttoon ja muuten hävittänyt monia lajeja. Melko alkeellinenkin kulttuuri tuhoaa eläimiä sukupuuttoon.
Jo kivikautinen maanviljelykulttuuri poltti metsät kaskeamalla ja edisti aavikoitumista.

title: Onnenhattu

text: Onnenhattu on mahdollisesti tarkoittanut myös, että ihminen saa voimakkaan suojelushaltijan eli luonnon. Hattu on jopa voitu samaistaa voimakkaaseen luontoon. Näin on esimerkiksi joissain luontoa kutsuvissa loitsuissa:

title: Valkopäämerikotka

text: Vaikka valkopäämerikotkan kenties vaikeimmat ajat ovatkin jo takana, sillä on tänäkin päivänä vielä uhkia. Ihmiset, lähinnä karjatilalliset, ampuvat yhä valkopäämerikotkia, joiden he uskovat käyneen tai käyvän karjansa kimppuun. Myös jonkin verran varsinaista valkopäämerikotkan metsästystäkin esiintyy; sen sulkia ja kynsiä kaupataan mustassa pörssissä. Lisäksi ihminen jatkaa lajin elinympäristön hävittämistä laajentaessaan omaa elinaluettaan. Ihminen on epäsuorasti vastuussa myös sähköjohdoista, joihin törmätessään lintu saattaa saada sähköiskun ja sen seurauksena sydänhalvauksen tai vahingoittua muulla tavoin. Ihmisen toiminnan seurauksena luontoon leviää lisäksi lyijyä ja myrkytettyä lihaa. Lyijy leviää luontoon yleensä luotien ja haulien mukana, kun ihminen ampuu jonkin eläimen, joka kuitenkin pääsee pakenemaan. Myöhemmin eläin kuolee vammoihinsa, ja raadonsyöjävalkopäämerikotka nauttii sen ravinnokseen, jolloin lyijy pääsee linnun elimistöön ja aiheuttaa lyijymyrkytyksen. Myrkytettyä lihaa ihminen jättää joskus esimerkiksi susia varten, ja valkopäämerikotka saattaa erehtyä syömään sitä. Valkopäämerikotka voi menehtyä nälkään, jos ravinto on vaikeasti löydettävissä tai jos sitä ei ole alueella ollenkaan. Lintu voi myös paleltua kuoliaaksi jouduttuaan liian suuren saaliskalan vetämänä kylmään veteen ja noustuaan sitten yhtä lailla kylmään ilmastoon.

title: Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys

text: Lehto ymmärtää luonnonuskonnot elämää juhlistavina, omaan kokemukseen perustuvina uskontoina ja elämäntapoina. Yhdistyksen mukaan suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskonnoilla on kunnioitus luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Luonnonuskonnoissa ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.

title: Ibn Arabi

text: Ibn Arabin mukaan sisäisen viisauden paljastumisen myötä mystikolla ei ole enää mitään toivoa sopeutua tavallisten ihmisten elämään tai mihinkään kulttuuriin ja hänet valtaa täydellinen kodittomuuden tunne. Löytäessään Jumalan ihminen joutuu kauhun valtaan. Jumala on kauhistuttava mysteeri, joka yhdistää itseensä todellisuuden kaikki eri puolet. Tämänkaltaisesta jumalkokemuksesta on käytetty latinan kielen ilmausta "mysterium tremendum". Ibn Arabille kauhistus ei ole kuitenkaan negatiivinen asia, vaan vasta tämän kokemuksen myötä ihminen pystyy asettamaan itsensä osaksi luontoa ja sen muodostamaa kokonaisuutta. Kauhistuksen myötä ihminen ymmärtää oman paikkansa luonnon muodostamassa kokonaisuudessa. Paratiisi on ibn Arabille paikka, jossa onnellisuus on jatkuvasti uhattuna.

title: Käänteinen totalitarismi

text: Alvin ja Heidi Toffler kuvaavat sivilisaation kehittymistä aaltoina, ensimmäisestä toiseen ja kolmanteen ja sen yli. Pekka Huttusen teoksen "Neljäs aalto" mukaan ns. neljäs aalto vallitsee silloin, kun luonnon omat ja keinotekoiset sähkömagneettiset järjestelmät sekoittuvat toisiinsa. Näitä aaltoja voidaan tarkastella luonnollisina, koska ihminen osana luontoa on luonut ne. Logiikan ytimessä on tällöin kysymys siitä, miten ihminen määritellään: kun Friedrich von Hayekin teos "The Legislation of Liberty" on omistettu "Tuntemattomalle sivilisaatiolle joka kasvaa..." se pitää sisällään tunnetun sivilisaation, mikä tarkoittaa kahta sivilisaatiota.

title: Luonto (mytologia)

text: Ihminen on sananmukaisesti haltioissaan, kun hänen haltijansa eli luontonsa hallitsee häntä. Haltioissaan oleva on esimerkiksi töissään tai tavoitteissaan kiihkeä tai fanaattinen. Tietäjät saattoivat tavoitella haltioitumisen tilaa yliluonnollisissa toimissaan, kuten sairauksien parantamisessa.

title: Uuspakanuus

text: Monet uuspakanalliset uskonnot perustuvat luonnonpalvontaan. Luonnonuskontojen kannattajat katsovat edustavansa henkilökohtaiseen kokemukseen perustuvia uskontoja ja elämäntapoja. Suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskontojen välillä pidetään kunnioitusta luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.

title: Luonne

text: Sanan "luonto" alkuperäinen merkitys on ihmisen suojelushaltija. Sana "luonne" on samaa kantaa. Suomalaisen mytologian mukaan ihmisen luonto on henkiolento, joka seuraa ihmistä ja vaikuttaa tämän onneen, luonteeseen ja menestykseen. Vasta myöhemmin sana luonto on saanut nykyisen merkityksensä.

title: Tuomas Akvinolainen

text: Tuomas esitti vastaväitteitä useille aiemmille ja samaan aikaan eläneille teologeille, joiden näkemys Kristuksesta oli erilainen. Fotinokselle hän vastasi, että Jeesus oli todella jumalallinen eikä pelkästään ihminen. Nestoriokselle, joka katsoi Jumalan vain vallanneen Jeesuksen ruumiin, hän vastasi, että Jumalan täyteys oli oleellinen osa Jeesuksen olemassaoloa. Apollinarikselle hän vastasi, että Jeesuksella oli samanaikaisesti myös todella inhimillinen (rationaalinen) sielu. Näin Jeesuksen luonto oli duaalinen, päinvastoin kuin Areios oli väittänyt. Tuomas esitti Eutykhestä vastaan, että tämä duaalisuus säilyi myös inkarnaation jälkeen. Nämä kaksi luontoa olivat olemassa samanaikaisesti mutta erottamattomina yhdessä todellisessa inhimillisessä ruumiissa, päinvastoin kuin Mani ja Valentinos olivat opettaneet.[17]

title: Antroposofia

text: Steiner pyrki laajentamaan tieteellistä toimintaa, mutta Steinerin Geisteswissenschaft ei ole erillinen tieteellinen alue suhteessa muihin alueisiin, vaan epistemologinen positio, joka läpäisee koko tieteellisen kentän. Se on pyrkimys sovittaa tieteellinen toiminta monistiseen ja idealistiseen katsantokantaan, jossa ihminen ja maailma (kuten myös tietoisuus ja luonto) ovat osa samaa holistista kokonaisuutta. Steinerille

title: Luonnonuskonto

text: Luonnonuskonto on luonnonpalvontaan perustuva uskonto. Luonnonuskontojen kannattajat katsovat edustavansa henkilökohtaiseen kokemukseen perustuvia uskontoja ja elämäntapoja. Suurimpana yhteisenä tekijänä eri luonnonuskontojen välillä pidetään kunnioitusta luontoa ja sen kiertokulkua kohtaan. Ihminen nähdään osana tätä kiertokulkua: ihminen ei ole luonnosta erillinen eikä sitä ylempänä tai alempana.

title: Miafysitismi

text: Miafysitismi (kreikkaa, "yksi luonto"), joskus muodossa monofysitismi, on kristinuskon sisäinen kristologinen oppi, jonka mukaan Kristuksella on vain yksi luonto (kreikkaa, "fysis"). Usein se kärjistetään tarkoittamaan näkemystä, jonka mukaan Kristus ei ole sekä ihminen että Jumala, vaan hänellä on vain yksi, jumalallinen luonto ja hänen ihmisyytensä on enemmän tai vähemmän näennäistä. Historiallisesti se kuuluu antiikkiin. Sen vastanäkemys oli historiallisesti ensisijaisesti nestoriolaisuus, myöhemmin myös khalkedonilainen kaksiluonto-oppi.

title: Kulttuuri

text: Kun nykyaikaisessa ihmiskäsityksessä ihminen on evoluution tuote, niin loogisesti ”hengenviljelyä” ei voi enää pitää luonnon vastakohtana. Kaikki ihmisen tekeleetkin ovat tässä katsannossa osa luontoa. Sen sijaan esimerkiksi kulttuuriympäristö on ihmisen muokkausten jälkeen yleensä selkeästi erotettavissa muusta luonnosta. Ihminenkin voidaan syntyessään käsittää olevan ”luonnonlapsi”, josta kasvatuksen kautta muokkautuu kulttuurinsa edustaja, muokkaaja ja eteenpäin siirtäjä. Kulttuuriksi voidaan laveimmassa merkityksessä katsoa lukeutuvan kaiken sen tietämyksen, joka siirtyy sukupolvelta toiselle muutoin kuin geenien välityksellä. Ihmistä ei voi pitää ainutlaatuisena kulttuurieläimenä, sillä muutkin älykkäät eläimet pystyvät opettamaan seuraavalle sukupolvelle työkalujen käyttöä, muuttoreittejä ja metsästystapoja.

title: Luonnonmaantiede

text: Luonnonmaantiede on maantieteen ja tarkemmin yleismaantieteen osa-alue, joka keskittyy tutkimaan maapallon luontoa ja avaruutta ihmisen toiminnasta riippumattomana kokonaisuutena. Luonnonmaantiede käyttää hyväkseen aluemaantieteessä saatuja havaintoja ja pyrkii selittämään niitä ja luonnonilmiöiden syy-yhteyksiä. Huolimatta luontoon ilman ihmistä keskittyvästä lähtökohdasta, ihminen on otettava huomioon mm. eroosiovoimana. Viime aikoina on alettu selvitellä yhä enemmän myös ihmisen ja luonnon välisiä vuorovaikutuksia.

title: Veteen piirretty viiva (elokuva)

text: Antti Alanen kirjoittaa, että Terrence Malickin elokuvien luontosuhteessa on yhteyksiä Henry Thoreaun ja Walt Whitmanin perinteeseen. Nicholas T. Proferesin mukaan yksi Veteen piirretyn viivan teemoista on ihmisen ja luonnon sisäinen taistelu, mikä ilmenee symboleiden käytössä ja dialogissa, jota henkilöt käyvät sekä sisäisesti että keskenään. Elokuvassa luonto ja luonnonmukainen elämä muodostaa vastakohdan teknologiselle sodankäynnille. Useissa kohtauksissa ja kuvissa luonto pyrkii jatkamaan normaalia kiertokulkuaan sodasta huolimatta. Tuhoamiseen keskittyvät sotilaat ovat kaukana kotoaan. He eivät kuulu saaren maisemaan ja tutkiskelevat ympäristöään pelokkaan uteliaasti. Tämä näkyy selvästi kohtauksessa, jossa C-komppanian sotilaat marssivat jonossa ja odottavat hermostuneina taistelukosketusta. Vastaan kävelevä alkuasukas ohittaa heidät arkipäiväisesti eikä kiinnitä heihin mitään huomiota. Yksittäiset luontokappaleet joutuvat reagoimaan sotaan: käärme hätistelee kahta yhdysvaltalaissotilasta keskellä taistelua, ja normaalisti päivällä nukkuvat lepakot heräävät seuraamaan sotilaiden ahdinkoa. Wittin äänellä puhuvan Malickin mukaan myös ihminen on osa luontoa.

title: Luontokuvauksen käsikirja

text: Teos jakautuu kuvien teemojen mukaan kuuteen osaan: Maisema, Luonto ja ihminen, Nisäkkäät, Linnut, Pienet eläimet ja Kasvit. Kukin osa koostuu useista artikkeleista ja esimerkkikuvista. Niiden jälkeen on osuus kuvaamisen työvaiheista ja viimeisenä osana otsikon Luontokuva elää alla kerrotaan luontokuvauksesta yleisellä tasolla. Lopussa on hakemisto. Sisällysluettelossa mainitaan otsikko Käsitteet. Sitä ei kuitenkaan ole.

title: Kepler-452b

text:
Planeetassa on joitain Maan tyyppisiä fyysisiä piirteitä. Ei osata sanoa, onko planeetta sopiva elämälle tai onko se asuttava. Ei tiedetä esimerkiksi, että onko planeetalla vettä tai sopivaa kaasukehää.
Parhaassakaan tapauksessa se ei ole välttämättä Maan kaltaiselle elämälle yhtä hyvä. Mahdollinen paksu kaasukehä saattaa olla ongelma.
Ihminen saattaa voida sopeutua elämään planeetan raskaassa 1,9 g painovoimassa, vaikka se olisi alussa vaikeaa. Tosin planeetta sijaitsee niin kaukana, että nykyteknologialla sinne kestäisi kulkea miljoonia vuosia.

title: Tämä ihmisen maailma

text: Kulttuurievoluutiossa "”[i]hmisen on ensin ymmärrettävä oman käyttäytymisensä aiheuttamat muutokset ja vasta tämän informaation perusteella hän voi itse säädellä käyttäytymistään”". Kyse on siis siitä, että kulttuurievoluutiossa virheellinen (toisin sanoen elämän jatkuvuudelle vahingollinen) informaatioaines säilyy ja lisääntyy niin pitkään kunnes ihminen tiedostaa sen olevan vahingollista – biologisessa evoluutiossa virheellinen informaatio poistuu automaattisesti, ilman tarvetta tulkintaan sen elinkelvottomuudesta. Kuusen mukaan ihminen pyrkii kulttuurievoluution puitteissa jatkuvasti parantamaan omaa elinkelpoisuuttaan luonnossa, luonnon itsensä kustannuksella. Ihminen on kuitenkin perustavanlaatuisesti riippuvainen muusta luonnosta ja osa luontoa. Tästä syntyy ristiriita kulttuurievoluution ja luonnon välillä. Kyse on siitä, että kulttuurievoluutio yrittää osoittaa olevansa elinkelpoisempi kuin biologinen evoluutio – ihminen yrittää kulttuurievoluutionsa avulla saavuttaa voiton luonnosta ja luonnonlaeista. Luonto ja biologinen evoluutio ovat kuitenkin kulttuurievoluution yläjärjestelmä, jota ilman kulttuurievoluutio eivätkä sen hyödyntäjät voi olla olemassa.

title: Identiteetti ja muutos

text: Eräs mahdollinen mutta hieman hätäinen vastaus on: ”Ei, laiva ei ole sama, koska se on muuttunut niin paljon. Vastaavasti kuollessasi vanhana et ole sama ihminen kuin teini-ikäisenä. Muutut paljon ajan kuluessa.” Tämä ei kuitenkaan vastaa esitettyyn kysymykseen siitä, onko laiva sama, vaan enemmänkin kysymykseen siitä, onko laiva samanlainen. Yleensä esimerkiksi katsomme, että vanhana kuoleva ihminen on sama ihmisyksilö kuin teini-ikäisenä. Jos sanomme, että ”ihminen muuttuu paljon ajan kuluessa”, jo tämä olettaa implisiittisesti sen, että kyseessä on sama ihminen, jossa muutos tapahtuu.


query: Kuinka paljon sinivalas painaa?

title: Sinivalas

text: Sinivalaat ovat yleensä 16,0–30,0 metriä pitkiä, [5] ja sen pyrstö on n. 7,5 metriä leveä. Aikuisen sinivalaan keskipituus on 25,5 metriä, suurimmat pyydystetyt yksilöt ovat olleet 33,6 ja 33,3 metriä pitkiä. Sinivalas painaa 90–150 tonnia, tosin painavimmat yksilöt voivat painaa jopa 200 tonnia.[6][7][8][9] Valaan sydän on noin 680 kilon painoinen, ja sen keuhkoihin mahtuu noin 5000 litraa ilmaa.[7] Naaras on suurempi kuin koiras. Vastasyntyneet poikaset ovat 6,5–8,5 metrin pituisia ja painavat lähes kolme tonnia. Sinivalas elää keskimäärin 80–120-vuotiaaksi.

title: Hinta

text: Mikrotaloustieteellisessä analyysissa tutkitaan, kuinka hinnat määräytyvät. Hintojen määräytymisen logiikka on yksinkertainen, mutta taloustieteellisiä menetelmiä tarvitaan sen selvittämiseen kuinka paljon esimerkiksi kysynnän ja tarjonnan muutokset vaikuttavat hintoihin tai kuinka paljon hintojen muutokset vaikuttavat kysyntään ja tarjontaan. Tässä käytetään muun muassa x,y-akselistossa sijaitsevia kysyntä- ja tarjontakäyriä ja erilaisia joustoja.

title: Imetys

text: Vauvan itkuisuus, kuinka usein hän käy rinnalla tai kuinka paljon äiti saa lypsettyä maitoa rinnoista, ei kerro sitä kuinka paljon vauva saa itse imettyä maitoa. Huono imuote heikentää maidon siirtymistä rinnasta vauvaan.

title: Sauropodomorpha

text: Sauropodomorpha eli sauropodomorfit on sukupuuttoon kuollut alalahko tai kladi, joka sisälsi pitkäkaulaisia ja liskonlantioisia kasvinsyöjädinosauruksia, joihin kuuluivat sauropodit ja niiden lähimmät sukulaiset. Ensimmäiset sauropodomorfit kehittyivät myöhäistriaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, samaan aikaan kuin teropodit, ja jurakaudella sauropodeista kehittyi neliraajaisia, pitkäkaulaisia ja -häntäisiä sekä suurimpia koskaan eläneitä maaeläimiä, vaikka sinivalas voi painaa niitä huomattavasti enemmän. "Prosauropodit", jotka olivat sauropodien edeltäjiä, kävelivät yleensä takaraajoilla ja olivat paljon pienempiä. Sauropodomorfit olivat hallitsevia maaeläimiä jurakauden ja liitukauden ajan, kunnes ne, kuten kaikki muutkin dinosaurukset (lintuja lukuun ottamatta), katosivat liitukauden joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten.

title: Sinivalas

text: Sinivalaat liikkuvat usein pienissä parvissa.[8] Yhteyttä kaukanakin oleviin lajitovereihinsa sinivalas pitää erittäin voimakkaiden ja matalien, ihmiskorville lähes kuulumattomien äänien avulla. Sinivalaalla on kaikista eläimistä voimakkain ääni.[3] Sinivalaalta on mitattu 188 desibelin ääntelyä. Tällaiset matalat murahdukset voivat niin sanotuissa syvänmeren äänitunneleissa kantaa satoja, ehkä jopa tuhansia kilometrejä.

title: SimPark

text: Budjetista on nähtävissä kaikki puiston tulot ja menot, kuinka paljon rahaa jäi viime vuodelta, sekä kuinka paljon rahaa on käytettävissä. Menotaulukossa on erikseen lajiteltuna kasveihin, eläimiin, ja rakennelmiin käytetyt rahat, ja tulotaulukossa veronpalautus, puiston tulot, ja ekopalkinnot.

title: Sinivalas

text: Sinivalaat, niin koiraat kuin naaraatkin, tulevat sukukypsiksi noin 10 vuoden iässä. Ne parittelevat talvella oleskellessaan lauhkean tai trooppisen vyöhykkeen vesissä 2–3 vuoden välein.[10] Naaras on tiineenä 10–12 kuukautta[8]. Poikanen voi olla seitsemän metriä pitkä ja painaa 2–3 tonnia, joka on maailman suurin eläimen jälkeläinen.[7] Emo imettää sitä 7–8 kuukauden ajan. Poikanen tarvitsee vuorokaudessa n. 190 litraa maitoa, jonka rasvapitoisuus on 40-50%.[7] Emon rasvaisen maidon voimalla poikanen kasvaa nopeasti; sen paino saattaa lisääntyä jopa 90 kilogrammaa vuorokaudessa ja vuodessa sen paino kasvaa jopa 32 850kg.[7] Vastavieroitettu poikanen on kaksi kertaa pidempi kuin syntyessään. Naaras parittelee uudelleen vasta lopetettuaan imettämisen.

title: Jäätikön massatase

text: Jäätikön massatase kuvaa sitä, kuinka paljon jäätikölle kertyy tai sieltä poistuu jäätä. Se määritellään jäätikön akkumulaation (kuinka paljon jäätä kaikkiaan kertyy) ja ablaation (kuinka paljon sitä poistuu) erotuksena. Massatase voidaan laskea mille tahansa jäätikön pisteelle minä ajanhetkenä hyvänsä, mutta yleensä sillä tarkoitetaan koko jäätikön massan muutosta vuodessa.

title: Sinivalas

text: Aterioidessaan sinivalas ui suu auki krilliparveen ja ahmaisee vettä suuhunsa niin paljon kuin pystyy kurkun samalla laajetessa. Se sulkee suunsa ja puristaa kielellään ja suuontelonsa pohjalla veden ulos hetuloiden läpi. Sinivalaalla on yläleuassa n. 400 hetulaa,[7] jotka toimivat siivilän tapaan. Saaliin se nielee käyttäen apuna kieltään. Sinivalas saattaa syödä jopa 40 miljoonaa krilliä päivässä.[17] Rauhallisessa ruokauinnissa sinivalas hengittää kerran tai kahdesti minuutin aikana ja sukellus kestää yleensä 3–10 minuuttia.[18] Tällöin myös uintinopeus on hidas, vain muutama kilometri tunnissa.[3]

title: Renegades (Agentsin albumi)

text: "”Olen tyytyväinen että saatiin mukaan niin paljon alkuperäisjäseniä. Albumia tehdessä tunnelma studiossa olikin melko nostalginen. Tavoitteena ei ollut kuitenkaan tehdä tribuuttilevyä, vaan muistuttaa tämän levyn kautta kuinka hieno ja tuottelias yhtye The Renegades on ollut, ja kuinka paljon yhteen musiikki on Agentseihin vaikuttanut”" kertoo Esa Pulliainen.

title: Sinivalas

text: Itämerellä sinivalas on erittäin harvinainen vierailija,[12] ja joidenkin lähteiden mukaan lajista ei olisi tehty Itämeren piirissä lainkaan näköhavaintoja[8]. Suomesta, Porin Preiviikissä sijaitsevasta pellosta löydettiin vuonna 1942 suuria selkänikamia, joiden on osoitettu kuuluneen sinivalaalle.[12][13] Nikamat ovat hyvin vanhoja,[13] mutta niiden tarkkaa ikää ei ole pystytty määrittämään.[14] Ne saattavat olla peräisin jo esihistorialliselta ajalta. Nord Stream -maakaasuputken reitiltä Suomenlahdesta löydettiin 2000-luvulla suuren valaan luuranko, jonka epäillään kuuluneen sinivalaalle.[13] Noin 70 metrin syvyydessä meren pohjassa lojuvasta luurangosta on nostettu muutamia luita niiden iän ja lajin määritystä varten. Tutkimukset olivat keväällä 2011 vielä kesken[13].

text: Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? () on ensi-iltansa suomessa 28. lokakuuta 2011 saanut yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Elokuvan ohjasi Mark Mylod ja käsikirjoituksesta vastasivat Gabrielle Allan ja Jennifer Crittenden. Pääosassa näyttelevät muun muassa Anna Faris ja Chris Evans.

title: Pokémon Red ja Blue

text: Pokémoneilla on erilaisia tunnuslukuja: Attack-luvun perusteella määräytyy, kuinka paljon hahmon fyysiset iskut tekevät tuhoa, Defence-luvun perusteella taas kuinka paljon hahmo kestää fyysisiä iskuja. Pokémon, jolla on korkeampi Speed-luku, tekee vuoron ensimmäisen liikkeen. Special-luvun perusteella määräytyy, kuinka voimakkaita hahmon erikoisiskut ovat ja kuinka hyvin se kestää vastustajan erikoisiskuja. Lisäksi näitä lukuja voi ottelun aikana tietyillä liikkeillä väliaikaisesti nostaa tai laskea.

title: Nisäkkäät

text: Maailman suurin nisäkäs on sinivalas, joka voi painaa 220 tonnia ja olla yli 30 metrin pituinen.[8] Maalla elävistä nisäkkäistä suurin on afrikannorsu, jonka korkeus on noin 3,5 metriä ja paino 6,6 tonnia. Jo sukupuuttoon kuollut maalla elänyt Indricotherium painoi afrikannorsua kolme kertaa enemmän. Pienimpiä nisäkkäitä ovat etruskipäästäinen ja siankuonolepakko, jotka painavat kahdesta kolmeen grammaa. Nisäkkäiden elinikä vaihtelee alle vuodesta (päästäiset) lähes 200 vuoteen (grönlanninvalas).

title: Konvektio

text: Meteorologiassa käydään keskustelua siitä, kuinka paljon kupla vaihtaa energiaa ympäristönsä kanssa ("entrainment") ja kuinka paljon jäähtyminen johtuu pelkästä paine-erosta kaasujen yleisen tilanyhtälön mukaan.

title: Sinivalas

text: Sinivalas rauhoitettiin vuonna 1964. Tätä ennen sinivalas oli pyydetty lähes sukupuuton partaalle. Sinivalaiden määräksi ennen kaupallisen pyynnin alkua arvioitiin 300000–400000 yksilöä. Nykyisin sinivalaita on enää enintään 10000 yksilöä. Nykyinen sinivalaskanta arvioidaan olevan vain 3-11 prosenttia vuoden 1911 tasosta.[7] Vuonna 1986 kiellettiin kaikki kaupallinen valaanpyynti, mutta siitä huolimatta Norja, Islanti ja Japani pyytävät edelleen valaita tieteellisiin syihin vedoten. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on arvioinut sinivalaan erittäin uhanalaiseksi lajiksi.[11] Sinivalaan alalajeista pikkusinivalas (Balaenoptera musculus brevicauda) on puutteellisesti tunnettu[15] ja Balaenoptera musculus intermedia äärimmäisen uhanalainen[16].

title: Kahdentoista taulun lait

text: Kahdentoista taulun lait olivat Justinianuksen Corpus iuris civilistä lukuun ottamatta Rooman ensimmäinen ja viimeinen kokonaisvaltaiseksi tarkoitettu lainsäädäntötoimi. Kyse ei siis ollut myöhempien lakien tapaan vain joidenkin yksittäisten kysymysten säätelemisestä, vaan taustalla oli ajatus koko yhteiskunnan pelisääntöjen määrittämisestä kerralla kuntoon. Nykymittapuun mukaan kokoelmaa ei kuitenkaan voi kutsua täydelliseksi, sillä siinä ohitettiin ikään kuin itsestäänselvyyksinä monia asioita, joita myöhemmin roomalaiset itsekin ryhtyivät lailla säätelemään (esimerkiksi miten avioliitto perustetaan ja monet julkisoikeuteen liittyvät asiat). Kovin systemaattista kuvaa ei anna sekään, että vaikka kokonaisuudessa oli monia isojakin aukkoja, joitakin yksityiskohtia säädeltiin erittäin tarkkaan (esimerkiksi kuinka paljon saavat painaa kahleet, joilla velkavankeudessa oleva kahlehditaan).

title: Sinivalas

text: Sinivalas (Balaenoptera musculus) on hetulavalaiden alalahkoon kuuluva valaslaji. Se on painavin ja suurin eläin, jonka tiedetään koskaan olleen olemassa;[1][2][3] vaikka Argentinosauruksen tapaiset sauropodit kasvoivat pidemmiksi, ne olivat sinivalasta puolet kevyempiä. Sinivalas jaetaan neljään alalajiin.[4]

title: Bloop

text: Ääntä havaittiin laitteilla, jotka oli suunniteltu alun perin Neuvostoliiton sukellusveneiden havaitsemiseen. Ääni on havaittu useista eri paikoista, mutta joka kerta sen lähde on ollut samalla alueella Etelä-Amerikan lounaisrannikon tuntumassa, hieman Antarktiksesta pohjoiseen. Ääni havaittiin useilla havaintolaitteilla hyvin kaukaakin lähtöpaikastaan, jopa 5 000 kilometrin päästä. Ilmiötä tutkineiden tiedemiesten mukaan äänen profiili vastaa elävän olennon ääntä, mutta minkään tunnetun eläimen ääni ei voisi kantautua niin kauas. Voidakseen päästää niin voimakkaan äänen eläimen olisi oltava paljon suurempi kuin suurin merieläin sinivalas.

title: Valaat

text: Suurin valaista on sinivalas, joka on suurin maapallolla koskaan elänyt eläinlaji. Se voi kasvaa 30 metrin pituiseksi ja painaa 180 tonnia. Suurin yksilö painoi 200 tonnia ja oli yli 30 metrin suuruinen. Se voi syödä jopa 40 miljoonaa krilliä päivässä.

title: Hempelin–Oppenheimin malli

text: Mallissa tieteellinen selittäminen muotoillaan seuraavien termien avulla: Hempelin alkuperäisen version vaatimukset deduktiivis-nomologiselle selitykselle olivat seuraavat:Lopullinen päätelmä tehdään etsimällä suhde selittävän S:n ja selitettävän P:n välillä; käytännössä tämä tarkoittaa sitä, kuinka laajasti ja kuinka tarkasti ilmiö P on deduktiivisesti johdettavissa S:stä eli kuinka paljon S selittää P:tä siten, että se samalla rajaa ulkopuolelleen mahdollisimman paljon sellaista, mikä ei ole P.

title: Kuinka paljon rakkautta

text: Kuinka paljon rakkautta on Tapani Kansan albumi vuodelta 1975.

title: Sinivalas

text: Sinivalaat elävät kylmissä merissä ja muuttavat talvisilta ruokailualueiltaan lämpimämpiin vesiin lisääntymistä varten. Uidessaan sinivalas lipuu eteenpäin noin 2–10 kilometrin tuntinopeudella, mutta voi pyrähdyksinä saavuttaa 37 kilometrin tuntinopeuden.[10] Sinivalaan tavallinen uintinopeus on noin 2–15 kilometriä tunnissa.[3] Etelämantereen vesillä vuosina 1947–1948 tehdyt mittaukset kuitenkin osoittivat, että pelästyessään sinivalas pystyy pitämään kymmenen minuutin ajan yllä 37 kilometrin tuntinopeutta. On laskettu, että tällä vauhdilla kulkeva 27 metrin pituinen sinivalas kehittää 382 kilowatin eli 520 hevosvoiman tehon.

title: Sinivalas

text: Sinivalas on yleisväriltään siniharmaa, mutta vesi voimistaa sinistä sävyä. Yksilöt voidaan tunnistaa iholla olevista vaaleammista laikuista. [7]Sillä on pitkä virtaviivainen ruumis.[9] Takaruumiin alapuoli on tummempi kuin muu vartalo. Hetulat ovat sinimustat. Sinivalaan selkäevä on hyvin pieni ja matala.[8] Sinivalaan hengityssuihku on pystysuora, yläosastaan alaskaartuva ja noin 3,0–7,5 metrin korkuinen[5].

title: Täytekynä

text: Kärki valitaan tavallisesti käsialan koon ja käyttötarkoituksen mukaan. Kirjoituskokemukseen vaikuttaa terän koon lisäksi terän materiaalin taipuisuus, rakenne, kynän pituus ja paino. Taipuisalla kärjellä kirjoittaessa viivan leveys riippuu siitä kuinka paljon kynää painaa. Myös musteen koostumus ja käytetyn paperin laatu ja tyyppi vaikuttavat kynän tuottamaan jälkeen ja siihen miltä kynä tuntuu kädessä.

title: Lihansyöjä

text: Lihansyöjäeläimiä on eläinkunnan eri jaksoissa ja luokissa. Esimerkiksi selkärankaisista voidaan poimia matelijat kuten kyy, linnut kuten suula, nisäkkäät kuten sinivalas ja kalat kuten muikku. Myös eläinten loiset, kuten heisimato, voidaan luokitella lihansyöjiksi. On myös yksisoluisia lihansyöjiä, kuten loiseläin "Plasmodium falciparum", joka aiheuttaa malariaa. Hyönteisten joukossa puolestaan on paljon parasitoideja, jotka aina tappavat uhrinsa.

title: Sinivalas

text: Sinivalaita elää maailman kaikilla valtamerillä. Laji puuttuu vain Arktikselta ja muutamilta pieniltä merialueilta, kuten Välimereltä ja Beringinmereltä.[11] Laajasta levinneisyydestään huolimatta sinivalas on kaikkialla harvalukuinen.

title: The Biggest Loser: Parit 2

text: Viikkolla neljä vietettiin Super Bowl -teemaa ja haasteet liittyivät jalkapalloon. Joukkueiden tehtävänä haasteessa oli arvata, kuinka paljon kaloreita on jalkapalloon liittyvissä välipaloissa. Daniel, Kristin ja Helen voittivat ensimmäisen kierroksen. Julkkiskokki Curtis Stone näytti heille ”palkinnoksi” kuinka valmistaa vähäkalorisesti kanansiipiä. Toisella kierroksella, Danielin, Kristinin ja Helenin tuli arvata kuinka paljon kaloreita vähäkalorisissa kanansiivissä oli. Oranssin joukkueen Daniel voitti haasteen ja palkinnoksi hän voitti yhden kilon passin, jolla pääsi julkkiskokin kanssa vierailemaan kotiin Davidin luokse. Julkkiskokki näytti heille, miten valmistaa terveellisiä aterioita kotona.

title: Sinivalas

text: Sinivalas syö lähes yksinomaan krillejä, pieniä katkarapuja muistuttavia planktonäyriäisiä.

title: Sinivalas

text: Sinivalas on pitkä ja painava, mutta jättiläismäisestä koostaan huolimatta sutjakka ja solakka.[3] Meri kannattelee sen suunnatonta painoa, joten maalle joutuessaan eläimen sisäelimet rusentuvat valtavan massan takia aiheuttaen sinivalaan kuoleman. Valaan valtavaa kokoa kuvaa esimerkiksi se, että afrikannorsu mahtuisi seisomaan sinivalaan kielelle, joka painaa jopa neljä tonnia.[7] Sinivalaalla on paksu rasvakerros, joka sekä suojaa sitä kylmältä että toimii vararavintona, silloin kun se ei saa riittävästi ravintoa.