query: Mitä geohydrologia tarkoittaa?

title: Hydrologia

text: Hydrologia voidaan jakaa kolmeen alueeseen sen mukaan, mitä vesikehän osaa tarkastellaan. Hydrometeorologia tutkii ilmakehän vettä, pintavesihydrologia ilmakehän ja maanpinnan välissä olevan veden alkuperää ja esiintymistä ja geohydrologia maanalaisia vesiä. Hydrometeorologia käsittelee erityisesti ilmakehän veden alkuperää, esiintymistä ja määrää sekä sen vaihtelua. Pintavesihydrologia voidaan jakaa edelleen kryologiaan, joka tutkii lunta ja jäätä, potamologiaan, joka tutkii virtaavia vesiä, ja limnologiaan, joka tutkii järviä. Limnologian lasketaan käsittävän usein myös virtaavien vesien ja murtovesien tutkimisen. Geohydrologia tutkimuskohteisiin kuuluvat sekä vedellä kyllästyneen kerroksen että sen yläpuolelta maanpintaan ulottuvan kerroksen vedet. Ala on läheistä sukua geologialle ja pedologialle.[1]

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Pohjavesi

text: Pohjavesitiede tunnetaan nimellä geohydrologia.

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"

title: Geologia

text: Astrogeologia Geoarkeologia Geodesia Geofysiikka Geografia Geokemia Biogeokemia Isotooppigeokemia Geokronologia Geologinen mallinnus Geomikrobiologia Geomorfologia Geomytologia Geotieteet Glasiologia Historiallinen geologia Hydrologia tai Geohydrologia Insinöörigeologia Laattatektoniikka Maaperägeologia Mineralogia Oseanografia Merigeologia Paleoklimatologia Paleontologia Mikropaleontologia Palynologia Petrofysiikka Petrologia Rakennegeologia Sedimentologia Seismologia Speleologia Stratigrafia Biostratigrafia Kronostratigrafia Litostratigrafia Tektonostratigrafia Taloudellinen geologia Kaivosgeologia Malmigeologia Öljygeologia Vulkanologia Ympäristögeologia

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Geohydrologia

text: Geohydrologia tai hydrogeologia on luonnontiede, joka tutkii pohjavettä eli veden liikkeitä huokoisessa maaperässä, tyypillisesti alle puolen kilometrin syvyydessä. Geohydrologia on moni- ja poikkitieteellinen tieteenala, joka sijoittuu hydrologian ja geologian väliin. Viime vuosikymmeninä ympäristönsuojelukysymykset ja huoli puhtaan juomaveden riittävyydestä ovat tehneet geohydrologiasta entistä ajankohtaisemman aiheen.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Geostatistiikka

text: Geostatistiikka (, , ) on tilastotieteeseen kuuluva, alkujaan kaivosteollisuudessa malminarviointiin kehitetty, ja pitkälle kehittynyt tilastollinen analysointimenetelmä, jolla mahdollistetaan avaruudellisesti (myös aika-avaruus) levittäytyneen otoksen hyödyntämistä tilastollisessa analyysissä. Geostatistiikan sovellusalueita ovat esimerkiksi kaivosteollisuus, öljygeologia, maaperätiede, hydrologia, geohydrologia, meteorologia, geokemia, maantiede, metsänhoito, ekologia, populaatiogenetiikka ja maanviljely. Se tarvitsee pohjakseen paikkatietojärjestelmän ja tutkittavilla suureilla on oltava merkittävä spatiaalinen autokorrelaatio, jotta tilaan levittäytyneen suureen sijaintitietoa voidaan hyödyntää tehokkaasti.

title: Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä

text: Alikersanttia vastaava Unterscharführerin arvo tuli käyttöön arvona vasta 1934. alikersanttia alemmat sotilasarvot olivat SS-Schütze, SS-Oberschütze, SS-Sturmmann ja SS-Rottenführer. Schütze tarkoittaa suomeksi ampujaa, pääasiassa kiväärimiestä, joka on sotilasarvoltaan kuin sotamies. Oberschütze tarkoittaa johdonmukaisesti Schütze:en nähden yliampujaa ja Sturmmann rynnäkkömiestä. Rottenführer puolestaan tarkoittaa sotilasryhmää pienemmän ryhmän, taisteluparin tai partion johtajaa. Partio tässä yhteydessä tarkoittaa ryhmää pienempää joukkoa.

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Luettelo digimoneista M–O

text: MetalSedramonin nimi tulee englannin kielen sanoista "metal", joka tarkoittaa metallia, "sea", joka tarkoittaa merta ja "dragon", joka tarkoittaa lohikäärmettä.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Paperiton

text:
Paperiton sanalla tarkoitetaan henkilöä, jolla ei ole oikeutta oleskella maassa. "Paperittomuus" -käsitettä ei ole määritelty yksiselitteisesti ja sillä voi olla eri yhteyksissä eri merkitys. Paperittomia koskevaa erillistä lainsäädäntöä ei ole. Suomen sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ihmisellä tarkoitetaan yleensä:
Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ei terveydenhuollosta puhuttaessa tarkoiteta lyhytkestoisella turisti- tai liikematkalla olevia henkilöitä (3 kk). Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen määritelmän mukaan paperiton tarkoittaa myös henkilöä, jonka viisumin edellytyksenä on ollut yksityinen sairasvakuutus, mutta vakuutusturva on päättynyt tai se ei ole kattava.

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Maalijoukko

text:
Matematiikassa funktion maalijoukko tarkoittaa sitä joukkoa, jossa on funktion kuvauksessa saatavia alkioita. Matemaattisessa merkinnässä
joukko formula_2 tarkoittaa kuvauksen määrittelyjoukkoa ja formula_3 tarkoittaa maalijoukkoa.

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Substanssi

text: Nykyaikaisessa metafysiikassa substanssin olennaisia piirteitä ovat yksilöllisyys, tunnistettavuus, riippumattomuus ja pysyvyys muutoksessa. Yksilöllisyys tarkoittaa sitä, että substanssi ei ole universaali vaan partikulaari, jotain, josta voidaan sanoa 'tämä'. Tunnistettavuus tarkoittaa sitä, että yksilöolion tunnistamisen kannalta oleelliset ominaisuudet on pystyttävä erottamaan epäoleellisista ja luettelemaan. Riippumattomuus tarkoittaa sitä, että substanssi on loogisesti kykenevä itsenäiseen olemassaoloon, vaikka mitään muuta ei olisikaan olemassa. Pysyvyys muutoksessa tarkoittaa sitä, että substanssilla on oltava pysyvä olemus, johon nähden jotkin sen ominaisuudet voivat muuttua niin, että substanssi säilyy.

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Missä Makedonia sijaitsee?

title: Makedonia

text: Makedonian tasavalta[1] (), käytännössä Makedonia[1], YK:n jäsenenä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia[1] – EJTM (makedoniaksi Πоранешна Југословенска Република Македонија – ΠJРМ, Poranešna Jugoslovenska Republika Makedonija – PJRM) on vuonna 1991 Jugoslaviasta itsenäistynyt sisämaavaltio Balkanin niemimaalla Euroopan kaakkoisosassa. Sen rajanaapureita ovat etelässä Kreikka, idässä Bulgaria, pohjoisessa Serbia ja Kosovo sekä lännessä Albania. Makedonian pinta-ala on 25713 neliökilometriä ja asukasluku noin kaksi miljoonaa. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Skopje.

title: Kuuluisa Makedonia

text: Kuuluisa Makedonia () on laulu, jota usein pidetään Kreikan Makedonia-nimisen maakunnan kansallislauluna.

title: Makedonia Eurovision laulukilpailussa

text: Makedonia on esittänyt suurimman osan kappaleistaan makedonian kielellä.

title: Makedonia (Kreikka)

text: Makedonia sijaitsee Kreikan pohjoisosissa.

title: Makedonian lippu (Kreikka)

text: Makedonian lippu (, eli Kreikan Makedonian lippu) on Verginan aurinko kuudellatoista säteellä sinisellä alalla. Kreikan Makedonian kolme periferiaa (Länsi-Makedonia, Keski-Makedonia ja Itä-Makedonia ja Traakia) käyttävät Verginan aurinkoa lipussaan.

title: Makedonia

text: Makedonia sijaitsee Šar- ja Rhodopevuorten välissä Vardarjoen laaksossa. Makedonian etelärajalla sijaitsee kolme suurta järveä, jotka raja leikkaa kahtia: Ohrid, Prespa ja Dojran. Maan alue on seismisesti aktiivista ja siellä on ollut useita tuhoisia maanjäristyksiä, viimeisin vuonna 1963, jolloin pääkaupunki Skopje vaurioitui pahoin.[9] Makedonian korkein vuori on Korab, joka nousee 2764 metriä merenpinnan yläpuolelle.[7]

title: Makedonia (täsmennyssivu)

text: Makedonia voi viitata moniin asioihin.

title: Makedonian nimikiista

text: Sen jälkeen kun roomalaiset vuonna 168 eaa. valloittivat Kreikan, he muodostivat valtakuntaansa Macedonia-nimisen provinssin, joka käsitti sekä entisen Makedonian valtakunnan että Paionian alueet. Tämä provinssi jaettiin ajanlaskumme 300-luvulla kahteen osaan, jotka olivat eteläisempi "Macedonia Prima" ("Ensimmäinen Makedonia"), joka käsitti suurimman osan Makedonian valtakunnan alueesta, sekä pohjoisempi "Macedonia Salutaris" ("Terveellinen Makedonia") eli "Macedonia Secunda" ("Toinen Makedonia"), joka käsitti osan Dardaniaa sekä koko Paionian. Täten "Macedonia Salutaris" käsitti suurimman osan nykyisen Makedonian tasavallan alueesta.

title: Muinainen makedonia

text: Makedonialaiset käyttivät makedonian kieltä jo kauen ennen kuin Makedonian valtakunnasta tuli suuri tekijä alueen politiikassa. Tutkijat ovat olleet erimielisiä makedonian suhteesta kreikan kieleen. Erään näkemyksen mukaan makedonia oli erillinen kieli, joka oli sukua illyrialaisten ja traakialaisten kielille. Toisen näkemyksen mukaan makedonia oli kuitenkin yksi luoteiskreikkalaisista murteista eli doorilaisista murteista termin laajassa merkityksessä. Muun muassa niin kutsutun Pellan kiroustaulun kieli sekä monien Makedoniasta löydettyjen varhaisten piirtokirjoitusten kieli on doorilaista kreikkaa. Myös Makedoniassa käytetty nimistö vaikuttaa olleen kreikkalaista.

title: Makedonia kesäolympialaisissa 2016

text: Makedonia osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kuusi urheilijaa neljässä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi uimari Anastasia Bogdanovski.

title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Kreikkalainen Makedonia sijaitsee maan pohjoisosassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas ja Axiós sekä pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa. Suurimmat järvet ovat Vólvi, Vegorítida ja Koróneia.

title: Makedonia

text: Itsenäistymisensä jälkeen Makedonia ajautui kiistaan Kreikan kanssa ”Makedonia”-nimestä sekä maan lipusta ja perustuslaista. Kreikan mukaan makedonialaisilla ei ole oikeutta hellenistisiin muinaisen Makedonian valtakunnan symboleihin.[26] Yli 40 maata ovat kuitenkin tunnustaneet valtion sen perustuslaillisella nimellä. Näihin kuuluvat esimerkiksi Yhdysvallat, Venäjä, Kiina ja naapurimaat Bulgaria, Serbia ja Turkki.[27]

title: Epeiros

text: Epeiros käsittää alueen, joka rajautuu lännessä Joonianmereen, pohjoisessa Albaniaan, idässä Píndos-vuoristoon ja etelässä Amvrakikóslahteen. Pohjoisen Píndoksen itäpuolella sijaitsee Länsi-Makedonia ja Eteläisen Píndoksen itäpuolella Thessalia. Amvrakikóslahden eteläpuolella sijaitsee Länsi-Kreikan alue ja Aitolia-Akarnania.[6][7]

title: Makedonia Turkvision laulukilpailussa

text: Makedonia on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuosina 2013, 2014 ja 2015.

title: Makedonia talviolympialaisissa 2018

text: Makedonia sai alppihiihtoon maapaikan yhdelle miehelle.Makedonia sai maastohiihtoon maapaikan yhdelle miehelle ja yhdelle naiselle.

title: EJT Makedonia lasten Eurovision laulukilpailussa

text: EJT Makedonia on osallistunut lasten euroviisuihin vuodesta 2003 lähtien joka kerta. Sen paras sijoitus on vuodelta 2007, kun Rosica Kulakova & Dimitar Stojmenovski esittivät kappaleen "Ding Ding Dong", ja Makedonia sijoittui 5. sijalle. Sen huonoin sijoitus on vuodelta 2006, kun Zana Aliun laulu "Vljubena" saavutti vain neljätoista pistettä sijoittuen viidenneksitoista.

title: Pohjois-Kreikka

text: NUTS-alue koostuu neljästä hallinnollisesta alueesta (periferiasta), jotka vastaavat samalla NUTS 2 -alueita: Epeiros, Itä-Makedonia ja Traakia, Keski-Makedonia sekä Länsi-Makedonia.

title: Kreikan maantiede

text: Makedonia sijaitsee Pohjois-Kreikassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas, Axiós ja Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa.

title: Makedonia (Kreikka)

text: Makedonia () on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se ei kuitenkaan ole nykyään hallinnollinen alue sellaisenaan. Makedonian väkiluku on noin 2,625 miljoonaa ja pinta-ala noin 34 177 km². Makedonian alueen pääkaupunki on Thessaloniki. Alueen kansallislaulu on "Kuuluisa Makedonia".

title: Makedonian nimikiista

text: Ratkaisua pitkään jatkuneeseen kiistaan etsittiin uusin ponnistuksin vuodesta 2017 kesään 2018 saakka. Makedonian puolelta neuvotteluhalukkuutta lisäsi uuden Zoran Zaevin johtaman hallituksen halu edistää EU:n hakuprosessia sekä liittyä Natoon jo vuoden 2018 aikana. Kreikassa puolestaan Aléxis Tsíprasin hallitus oli ollut aiempia hallituksia halukkaampi edistämään sovintoa. Kreikkalaiset ehdottivat, että Makedonian tasavalta valitsisi nimeensä jonkun etuliitteen erotuksena Kreikan Makedoniasta, jolloin maan nimi voisi olla esimerkiksi ”Ylä-Makedonia”, ”Uusi Makedonia”, ”Pohjois-Makedonia”, ”Slavo-Makedonia” tai ”Vardarin Makedonia”.

title: Makedonia olympialaisissa

text: Makedonia osallistui olympialaisiin itsenäisenä valtiona ensimmäisen kerran Atlantassa 1996 ja on ollut mukana kaikissa kesä- ja talviolympialaisissa sen jälkeen.

title: Makedonian koripallomaajoukkue

text: Makedonian maajoukkue on pelannut neljä kertaa EM-kilpailujen lopputurnauksessa. Ranskan kisoissa 1999 se hävisi alkulohkonsa otteluissa Ranskalle, Jugoslavialle ja Israelille sijoittuen lopullisessa rankingissa kolmanneksitoista. Puolan EM-kilpailuissa 2009 Makedonia voitti alkulohkossa Israelin sekä hävisi Kreikalle ja Kroatialle. Jatkolohkossa se voitti Saksan 86–75, mutta hävisi Ranskalle ja Venäjälle. Joukkueen lopullinen sijoitus oli yhdeksäs. Liettuan EM-kilpailuissa 2011 Makedonia sijoittui neljänneksi. Se voitti alkulohkonsa kukistettuaan Kroatian, Kreikan, Suomen ja Bosnia ja Hertsegovinan sekä hävittyään Montenegrolle. Jatkolohkossa se voitti Georgian ja Slovenian sekä hävisi Venäjälle sijoittuen toiseksi. Puolivälieräottelussa Makedonia voitti isäntämaa Liettuan pistein 67–65. Välieräottelussa se hävisi Espanjalle 80–92 ja pronssiottelussa Venäjälle 68–72. Slovenian EM-kisoissa 2013 Makedonia voitti alkulohkossa Serbian mutta hävisi Liettualle, Latvialle, Bosnia ja Hertsegovinalle sekä Montenegrolle ja sijoittui lohkossaan viimeiseksi sekä koko kisojen lopputaulukossa 21:nneksi.

title: Makedonia

text: Makedonia sijaitsee sisämaassa Balkanilla. Se on osa laajempaa Makedonian maantieteellistä aluetta, josta loppu jakautuu Kreikan, Bulgarian ja Albanian kesken. Makedonian tasavalta on 25713 neliökilometrin[7] laajuinen, ja se kattaa runsaan kolmanneksen historiallisen Makedonian alueesta. Noin puolet alueesta (34411 neliökilometriä) on Kreikan aluetta ja kymmenesosa Bulgarian.[8]

title: Makedonia

text: Maa vältti väkivaltaisuudet Jugoslavian hajotessa, mutta etniset kiistat veivät sen sisällissodan partaalle kymmenen vuotta myöhemmin. Sen noin kahdesta miljoonasta asukkaasta 65 prosenttia puhuu makedoniaa, neljännes albaniaa. Makedonian tasavalta kattaa vain osan muinaisaikaisen Makedonian valtakunnan alueesta, josta suuri osa kuuluu Kreikan Makedonian maakuntaan. Tämän vuoksi Kreikka ei ole hyväksynyt Makedonia-nimen käyttöä, ja kiista valtion yleisesti hyväksytystä nimestä on kestänyt vuosikymmeniä. Tämä on vaikeuttanut Makedonian pyrkimyksiä päästä Naton ja EU:n jäseneksi. Kreikka ja Makedonia pääsivät sopuun maan nimestä kesäkuussa 2018. Sopimuksen mukaan maan nimeksi tulee Pohjois-Makedonia (Северна Македонија, Severna Makedonija) tai virallisesti Pohjois-Makedonian tasavalta (Република Северна Македонија, Republika Severna Makedonija).[2][3][4] Sekä Makedonia että Kreikka ovat tammikuussa 2019 hyväksyneet tehdyn sopimuksen nimenmuutoksesta.[5] Nimenmuutos astuu voimaan erilaisten muodollisuuksien jälkeen arviolta 8. helmikuuta 2019 mennessä.[6]

title: Makedonian kieli

text: Makedonia on osa eteläslaavilaista kielijatkumoa, johon kuuluvat pohjoisesta alkaen sloveeni, kroatia, serbia (serbokroaatti), makedonia ja bulgaria, sekä muinaiskirkkoslaavi. Siirtymä serbiasta makedoniaan ja bulgariaan on vaiheittainen ja näiden keskinäinen ymmärrettävyys korkea. Osa tutkijoista pitää makedoniaa bulgarian murteena, mutta toiset kiistävät tämän voimakkaasti. Bulgarian valtion virallinen kanta oli pitkään, että makedonia on vain bulgarian kielen murre. Nyttemmin Bulgaria on tunnustanut makedonian omaksi erilliseksi kielekseen, tosin bulgarialaiset nationalistit eivät tätä hyväksy.

title: Rome: Total War

text:
Makedonian valtakunta (ei voi pelata)
Makedonia keskittyy falangi-jalkaväkeen sekä vahvaan ratsuväkeen, eli "Companion Cavalryyn". Pelissä olevien bugien takia "Companion Cavalry" ei ole pelissä yhtä tehokas kuin se todellisuudessa oli. Makedonia aloittaa alueella, jossa nykypäivänä sijaitsee Kreikka.

title: Bulgaria

text: Bulgaria (), virallisesti Bulgarian tasavalta () on valtio Balkanilla Kaakkois-Euroopassa. Se sijaitsee Mustanmeren rannalla, ja sen rajanaapureita ovat Kreikka ja Turkki etelässä, Serbia ja Makedonia lännessä ja Romania pohjoisessa. Bulgarian pääkaupunki on Sofia. Maassa on noin 7 miljoonaa asukasta ja sen pinta-ala on 110879 neliökilometriä.[1]

title: Makedonian maantiede

text: Makedonia sijaitsee sisämaassa Balkanilla ja on osa laajempaa Makedonian maantieteellistä aluetta, josta loppu jakautuu Kreikan, Bulgarian ja Albanian kesken. Makedonian tasavalta (25 713 km) kattaa runsaan kolmanneksen historiallisen Makedonian alueesta. Noin puolet alueesta (34 411 km) on Kreikan aluetta ja kymmenesosa Bulgarian.

title: Makedonian nimikiista

text: Aiemmin maat saavuttivat pitkäksi ajaksi jonkinlaisen kompromissin Makedonian suostuessa käyttämään nimilyhennettä FYROM ("the Former Yugoslav Republic of Macedonia", entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) virallisissa yhteyksissä. Aiemmin kreikkalaiset ehdottivat myös, että Makedonia käyttäisi esimerkiksi nimeä ”Illyria”, ”Keski-Balkanin tasavalta” tai ”Eteläslavia” Makedonian nimen sijaan. Makedonian hallitus suhtautui ehdotuksiin kielteisesti. Nimikiistaan pyrittiin löytämään ratkaisua pitkään, ja eräinä usein esiintyneinä kompromissiehdotuksina olivat ”Pohjois-Makedonian” ohella muun muassa nimet ”Ylä-Makedonia” ja ”Uusi Makedonia”.

title: Veliki Brat

text: Veliki Brat (Serbia: Велики брат) on serbialainen tositelevisiosarja, joka perustuu hollantilaiseen Big Brother -formaattiin. Big Brother talo sijaitsee Belgradissa. Vuonna 2006 sarjaan tulivat mukaan Serbian lisäksi Bosnia ja Hertzegovina ja Montenegro. Vuonna 2009 mukaan tuli Makedonia ja vuonna 2011 Kroatia.


query: Kuinka korkea Hakoisten linna on?

title: Hakoisten linnavuori

text: Linnavuoren huippu kohoaa nykyisin noin 63 metriä Kernaalanjärven pinnan yläpuolelle ja noin 140 metriä merenpinnan yläpuolelle. Varsinaisen linnavuoren vieressä ovat Hakoisten kartanon (ruots. Haga) rakennukset sekä viljelysmaat, jotka lienevät hyvin vanhaa maanviljelyskulttuurin aluetta.

title: Hakoisten linnavuori

text: Aikaisemmin useat tutkijat ovat kuitenkin tuoneet esille mahdollisuuden, että Hakoisten linnaan voisi liittyä tanskalaisten tekemän käännytystyön vaikutteita. Tätä näkemystä on tuettu myös runsaalla tanskalaiseen kristilliseen perinteeseen liittyvillä seikoilla Kanta-Hämeen ja etenkin Janakkalan alueella.[8] Alueella esiintyneitä pyhän Laurentiuksen ja Olain kulttia on pidetty ei-ruotsalaisena. Varmaa ei ole sekään, että Birger-jaarli olisi koskaan tehnyt ristiretkeä Hämeeseen ja siten perustanut mitään linnaa alueelle. Kuitenkin tanskalaisten osuus on vain yksi hypoteesi tässä Hakoisten linnavuoren tuntemattomassa suuressa menneisyydessä. 1990-luvulla ja 2000-luvulla julkaistussa kirjallisuudessa Suomen varhaiskeskiaikaan liittyviä "tanskalaishypoteeseja" ei ole juurikaan pidetty esillä. 1200-lukuun liittyvien kirjallisten lähteiden ja arkeologisten tutkimusten vähäisyys kuitenkin jättää tilaa monenlaisille tulkinnoille ja spekulaatioille.

title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnavuori eli Hakoisten linna on Janakkalan kunnassa Kanta-Hämeessä Kernaalanjärven rantamilla Valtatie 3:n läheisyydessä sijaitseva linnavuori. Linnan nykyiset rauniot ovat peräisin keskiajalta, mahdollisesti 1200-luvulta. Ajoitus on epävarma, koska arkeologisia tutkimuksia linnalla on toistaiseksi tehty vain 1900-luvun alussa.

title: Akershusin linna

text: Akershusin linnaa alettiin rakentaa vuoden 1290 tienoilla. Rakennustyöt käynnisti kuningas Håkon V Magnusson. Linna mainitaan ensimmäisen kertaa Håkonin kirjeessä vuodelta 1300. Kirjeessä ei mainita, kuinka pitkälle rakennustyöt olivat edistyneet.

title: Hämeenlinna

text:
Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.Seuraavassa on lueteltu kylät Hauhon, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen alueilla.Hämeenlinnan kaupunki on kehittynyt esihistorialliselle asutusalueelle Vanajaveden äärelle. Keskustan tuntumassa olevassa Varikonniemessä sijaitsee merkittävä, mutta kiistelty arkeologinen kohde, rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka joidenkin tulkintojen mukaan oli Vanain kaupunki. Kaupungin tuntumassa on useita mäkilinnoja, joista tunnetuimpia ovat Aulanko (ruots. "Karlberg") ja Hakoisten linnavuori.
Hämeen linnaa ryhdyttiin rakentamaan Birger jaarlin Hämeeseen tekemän ristiretken jälkeen 1200-luvulla tai 1300-luvun alussa nykyiseen Linnanniemeen, ja pian linnan pohjoispuolelle alkoi syntyä asutusta. Tämä vaatimaton asutuskeskus sai kaupunkioikeudet Pietari Brahelta tammikuussa 1639 ensimmäisenä suomalaisena sisämaakaupunkina. Esihistorialliselta ajalta periytyvä Hämeen härkätie Turusta päättyi kaupunkiin, ja Ylinen Viipurintie kulki Hämeenlinnan kautta Viipuriin. Kaupunki oli Hämeen linnaläänin keskus.

title: Hakoisten linnavuori

text: Nykyisen Hämeen linnan rakentaminen keskeisemmälle paikalle vähensi sittemmin Hakoisten linnan merkitystä. Linna saattoi kuitenkin olla käytössä vielä vuonna 1311, koska on arveltu että Hakoinen olisi ollut juuri se "Vanain linna", johon novgorodilaiset novgorodilaisen kronikan mukaan tuolloin hyökkäsivät.[6] Teoriaa tukee se, että Hakoisten linnavuori vastaa topografialtaan hyvin kronikassa kuvattua linnoitusta.[6] Kronikka puhuu myös linnan puolustajista saksalaisina (nyemets) eikä hämäläisinä (jem).[6] Kysymys Hakoisten linnavuoresta novgorodilaisten sotaretken kohteena kuitenkin jakaa tutkijoiden mielipiteitä voimakkaasti. Vanain kaupunki onkin yhdistetty myös Hämeen linnan läheisyydessä, Varikonniemessä tutkittuun muinaisjäännökseen. Hakoisten linnavuoren merkitystä korostaa kuitenkin se, että sen juurelle rakennettu Hakoisten kartano on myöhemmin ollut Hämeen linnan linnanvoutien asuinkartanona.

title: Hakoisten linnavuori

text: Koska kiinteitä rakenteita löytyy ja ne pystytään ajoittamaan kohtuullisella tarkkuudella, tutkijat ovat pohtineet mahdollisuutta, että etelästä Hämeeseen saapuneiden ruotsalaisten retkien seurauksena perustettu Hämeen linna tai paremminkin vanha Hämeen linna olisi itse asiassa Hakoinen. Eräiden tutkijoiden mukaan tätä mahdollisuutta perustelee muun muassa oikeuden päätös vuodelta 1625, jossa vahvistetaan Hakoisten kartanon oikeus vanhoihin niittyihinsä joiden Kustaa Vaasan ja Erik XIV kirjeiden mukaan tuli kuulua vanhalle Hämeen linnalle.

title: Hakoisten linnavuori

text: Museoviraston mukaan Hakoisten ympäristö on Suomen merkittävimpiä kulttuurimaisema-alueita. Linnavuoren laelta avautuvat näkymät esteettömästi kaikkiin suuntiin. Esille pääsee hyvin esimerkiksi keskiajan lopulla rakennettu Pyhän Laurin kirkko Janakkalassa. Kirkon välittömässä läheisyydessä on Laurinlähde, jota tarinoiden mukaan on käytetty alueen asujaimiston kastamiseen. Hämeessä voidaan monessa muussakin paikassa havaita mielenkiintoinen yhteys linnavuorten ja kirkkojen sijoittumisessa toistensa läheisyyteen (esimerkiksi Vanajan kirkko ja Mantereenlinna sekä Rapolan linna ja Sääksmäen kirkko).

title: Hämäläiset

text: Hämeestä levisi asutusta Savon suuntaan. Luultavasti tästä syystä nimitys Hämäläinen on säilynyt yleisesti sukunimenä. Myöhemmin ristiretkiajalla asutus- tai ainakin kulttuurivirtaus kääntyi päinvastaiseksi ja karjalainen vaikutus ulottui Lahden tienoille saakka. 1200-luvun kuluessa sinetöitiin monenlaisten levottomuuksien jälkeen hämäläisten kääntyminen kristinuskoon ja liittyminen Ruotsin valtaan. Kanta-Häme muodostui Hämeen keskusalueeksi. Alueen historiallisesta merkityksestä todistavat muun muassa kaksi keskiaikaista linnaa (Hämeen linna ja Hakoisten linna).

title: Hakoisten linnavuori

text: Hakoisten linnan käytön ajatellaan usein alkaneen jo esihistoriallisella ajalla, mutta arkeologisessa aineistossa ei ole mitään tätä tukevaa.[2] Hakoisten linnavuoren ja linnan suhteen on olemassa suuri määrä kertomuksia, tarinoita ja uskomuksia.[2] Varsinaiset historialliset tiedot ovat kuitenkin vähäisiä. Arkeologisia kaivauksia on tehty vain 1900-luvun alussa silloisten eturivin tutkijoiden Hjalmar Appelgrenin,Juhani Rinteen ja Julius Ailion johdolla.[2] Kaivausten löydöt ovat kuitenkin vaikeasti ajoitettavia, ja sijoittavat linnavuoren käytön vain laveasti keskiajalle.[3] Uudempien kaivausten puuttuessa voidaan käyttää lähteinä niin sanottuja kertovia historiallisia lähteitä, jotka nekin ovat monitulkintaisia.[2]

title: Hakoisten linnavuori

text: Myös novgorodilaisten hyökkäilyt Hämeeseen ovat hyvinkin voineet kohdistua joko Hämeen linnaan, Varikonnimessä olevaan ns. Vanain kaupunkiin tai Hakoisten linnavuoren varustuksiin.

title: Hakoisten linnavuori

text: Historialliselle ajalle tultaessa linnasta on perinteisen käsityksen mukaan muodostettu ruotsalaisten valloittajien etuja ajava linnoitus, joka myöhemmin siirrettiin nykyisen Hämeen linnan paikalle. Luonnollisesti sen tehtävänä on ollut torjua ruotsalaista ylivaltaa uhkaavat hyökkäykset, mutta samalla toimia myös ehkä tukikohtana veronkeräykselle. Tämä ruotsalaisten valta-aika on kuitenkin ollut melko lyhyt ajanjakso linnavuoren historiassa.

title: Valkkisten linnamäki

text: Linnavuorelta on näköyhteys Lempäälän Pirunlinnaan. Valkkisten linnamäki on mahdollisesti saattanut olla osa muinaista linnaketjua, jonka keskuspaikkana oli Sääksmäen Rapolan linna. Muita oletetun ketjun muinaislinnoja olivat Siuron Linnavuori, Lempäälän Pirunlinna, Hattulan Tenholan, Aulangon, Vanajan Linnanpään ja Mantereenlinnan sekä Janakkalan Hakoisten ja Unikkolinnan vuoret.

title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kartano () sijaitsee Janakkalan kunnassa, Kanta-Hämeen maakunnassa, Hakoisten linnavuoren välittömässä yhteydessä. Kartano on yksi Suomen historian tunnetuimmista ja vanhimmista edelleen käytössä olevista aateliston rälssimaista.

title: Budatínin linna

text: Budatínin linna () on linna Žilinan kaupungin lähellä Slovakiassa. Linna sijaitsee jokien Kysuca ja Váh yhdistymiskohdassa. Linnan vanhin osa, pyöreä nelikerroksinen torni, on luultavasti 1200-luvulta, se mainitaan ensimmäisen kerran 1323. Torni on 20 metriä korkea, 12 metriä leveä ja sen muurit ovat paikoin kaksi metriä paksut. Entisöity linna on nykyisin museona.

title: Kastelholman linna

text: Jälleenrakennettu linna menetti kuitenkin pian merkityksensä, kun vuonna 1634 Ahvenanmaa liitettiin lääniuudistuksessa Turun lääniin. Kastelholman linna menetti näin asemansa hallintokeskuksena. Linna rappeutui nopeasti tämän jälkeen, ja vuonna 1642 korkein vastuu linnasta oli yhden kirjurin ja vahtimestarin harteilla. Kaarle XI vieraili kuitenkin linnassa vuonna 1672 leskikuningatar Hedvig Eleonooran kanssa. Ei ole kuitenkaan tiedossa yöpyivätkö he linnassa vai Kastelholman kuninkaankartanossa. Vierailu antoi kuitenkin aiheen Fredrik Paciuksen ja Zachris Topeliuksen oopperaan Kaarle-kuninkaan metsästys.[7]

title: Lin Biao

text: Lin Biao yritti paeta Kiinasta Neuvostoliittoon lentokoneella, mutta kone putosi Mongoliassa. Kiinan korkein sotilasjohto puhdistettiin Lin Biaon kuolemaa seuranneina viikkoina.

title: Varikonniemen rautakautinen asuinpaikka

text: Kaivauksia johtanut arkeologi Hans-Peter Schulz on luonnehtinut Varikonniemen asuinpaikkaa "kaupungiksi". Tätä hän perustelee muun muassa paikalla säilyneillä metallinkäsittelyn jäänteillä, joka viittaisivat erikoistuneeseen käsityöläis- ja kauppiasasutukseen. Schulzin mukaan ympäröivät linnavuoret kuuluivat myös samaan hallintoon, ja niillä vartioitiin kauppapaikan turvallisuutta. Asuinpaikasta monissa yhteyksissä käytetty nimi "Vanain kaupunki" tai "Vanain linna" on lainattu venäläisestä Novgorodin kronikasta, joka kertoo tämän nimisen paikan hävittämisestä vuonna 1311. Koska "Vanai" muistuttaa Vanaja-nimeä, Vanain kaupunki on yhdistetty Varikonniemen muinaisjäännökseen. Nimi on yhdistetty myös Hämeen linnaan ja Janakkalassa sijaitsevaan Hakoisten linnaan.

title: Königsbergin linna

text: Vuonna 1815 julkaistussa "Encyclopædia Britannicassa" viitataan "suurenmoiseen palatsiin, jossa on 83,5 metriä pitkä ja 18 metriä korkea sali, jota pylväät eivät kannattele, ja komea kirjasto. Linnan goottilainen torni on hyvin korkea (100 m) ja sen huipulle, josta on hyvät näköalat, vie 284 porrasta". Linna oli suuri ja sijaitsi lähes keskellä kaupunkia. Sen länsisiivessä oli kirkko, jossa Fredrik I kruunattiin Preussin kuninkaaksi vuonna 1701 ja Vilhelm I vuonna 1861. Kirkon yläpuolella sijaitsi kirjassakin kuvattu 83 metriä pitkä ja 18 metriä korkea Moskoviter-sali, joka oli myös yksi Saksan valtakunnan suurimmista.

title: Hakoisten linnavuori

text: Perinteisen käsityksen mukaan Hakoisten linnavuori olisi Birger Jaarlin 1200-luvun puolivälissä linnoittama.[2] Muun muassa Julius Ailio, Juhani Rinne ja Knut Drake ovat kuitenkin arvelleet linnaa hieman vanhemmaksi, jolloin se olisi varustettu 1100-luvun lopulla tai 1200-luvun alussa, liittyen tanskalaisten liikkumiseen Uudellamaalla.[5]

title: Hakoisten linnavuori

text: Todennäköisimpänä pidetään, että linnavuorella olevat rakenteet ovat 1200-luvun keskivaiheilta, ehkä vasta 1300-luvun alusta.[2] On arveltu, että Hakoisten linna olisi se linna, jonka Birger-jaarli rakennutti Hämeeseen Eerikinkronikan mukaan.[2] Toisaalta on esitetty, että linnan olisivat ristiretkiaikana varustaneet saksalaiset. Saksan kielinen sana Hagen tarkoittaa aidattua linnoitusta ja Hämeen ensimmäiset voudit olivat kotoisin Saksasta.[4]

title: Hakoisten linnavuori

text: Keskiaikaisessa linnassa on ollut kaksi osaa: vuoren laella sijainnut päälinna, jonne nouseminen oli mahdollista vain linnavuoren kaakkoispuolella kulkevaa kapeata polkua pitkin, ja itäpuolella vuoren juurella oleva esilinna, jonka tarkoituksena oli suojella päälinnaa ja sinne johtavaa linnantietä.

title: Hakoisten linnavuori

text: At Home Within Stone Walls: Life in the late medieval Häme Castle. Toim. Anna-Maria Vilkuna, Johanna Onnela, Terhi Mikkola, Päivi Luuppi, Markus Hiekkanen ja Knut Drake. Archaeologia Medii Aevi Finlandiae VII. (2003) Hämeen Linna - The castle of Häme. Toim. Pirjo Poutanen ja Katleena Kortesuo. (2000) Citation error, replace with{{cite book| author = Taavitsainen, J.-P| title = Ancient Hill-forts of Finland, with special reference to the hill-fort of Kuhmoinen| location = Helsinki| publisher = Museovirasto| year = 1990| version = Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja 94| id = ISBN 951-9056-97-1}} Hämeen linna. Kirj. Sampo Ahto, Pertti Kilkki ja Rainer Knapas,Sotasokeat, (1973) Ailio, Julius; Hämeen linnan, esi- ja rakennushistoria (1917) Rinne, Juhani; Suomen keskiaikaiset mäkilinnat (1914) Heikel, A. O.; Muinaisjäännöksiä. Hauhon kihlakunta, Suomalaisen Tiedeseuran Bidrag-sarja 29. Citation error, replace with{{cite book| title = Janakkalan historia| publisher = Janakkalan kunta| year = 1976| id = ISBN 951-99089-1-9}}

title: Suomen arkkitehtuuri

text: Suomen esihistorialliselta ajalta on säilynyt vain vähän jäänteitä rakennuksista. Vanhimmat ihmisen tekemät rakennelmat ovat röykkiöhautoja eli hiidenkiukaita. Myöhäisemmältä rautakaudelta on säilynyt mäkilinnojen eli muinaislinnojen vallien jäännöksiä. Huomattavimpia muinaislinnoja olivat Aurajoen varrelle rakennettu Vanhalinna ja Janakkalan Hakoisten linna.

title: Hakoisten linnavuori

text: Linnan tehtävä on varmaankin rautakaudella ja siten esihistoriallisella ajalla ollut alueen väestön turvaaminen mahdollisia ulkopuolisia hyökkääjiä vastaan.

title: Hakoisten linnavuori

text: Arkeologian keskeisenä työmenetelmänä on ollut ja on yhä vertailu. Suurin osa esineellisen varhaiskulttuurimme ajoituksista perustuu juuri vertailemalla suoritettuun ajoitukseen. Tutkiessaan Hakoisten linnavuoren historiaa J. Ailio löysi esikuvan Tanskasta, Bornholmin saarella sijaitsevan Lilleborgin vuorilinnasta. Samoin myöhemmin Knut Drake tutkiessaan Hämeen linnan rakennushistoriaa löysi vertailevaa aineistoa juuri Baltiasta ja yleensä Itämeren eteläosista. On siis mahdollista, että tuo vuonna 1259 hävitetty Lilleborgin linna olisi ollut esikuvana Hakoisten linnan rakentamiselle.[7]

title: Festung Hohensalzburg

text: Festung Hohensalzburg (suora suomennos "Korkea Salzburgin linnoitus") on linna itävaltalaisessa Salzburgin kaupungissa. Linna sijaitsee Festungbergin kukkulalla. Se on 250 metriä leveä ja 150 metriä korkea ja näin ollen yksi Euroopan suurimmista keskiaikaisista linnoista.

title: Pirunlinna

text: Joidenkin tulkintojen mukaan Pirunlinna on ollut osa muinaista linnaketjua, jonka keskuspaikkana oli Sääksmäen Rapolan linna. Muita oletetun ketjun muinaislinnoja olivat Siuron Linnavuori, Vesilahden Valkkisten, Hattulan Tenholan, Aulangon, Vanajan Linnanpään ja Mantereenlinnan sekä Janakkalan Hakoisten ja Unikkolinnan vuoret.

title: Hakoisten linnavuori

text: Keskiajalla rakennetusta Hakoisten linnasta on jäljellä kalliomäen etelä- ja itäpuolella sijaitseva, kuivan vallihaudan ja maavallin erottama esilinna sekä kalliomäen laella sijainnut niin sanottu päälinna, josta on jäljellä harmaakivisen kehämuurin, asuinrakennuksen sekä tiilisen tornin perustat. Nämä eivät kuitenkaan ole nähtävissä, sillä sata vuotta sitten suoritettujen kaivausten jälkeen jäännökset peitettiin.

title: Hakoisten kartano

text: Hakoisten kartano on todennäköisesti syntynyt linnavuoren ja sen varustamisen seurauksena ja kenties jo esihistoriallisella ajalla, kuitenkin viimeistään rautakaudella. Nykyisen Hämeen linnan rakentamisen jälkeen kartano toimi sen voutien asuinkartanona ja siten sen asema osana Hämeen hallintoa korostuu. Myös kartanon rakennusten fyysinen sijoittuminen linnavuoren ja Kernaalanjärven välisellä sivustalla olevalle muuta ympäristöä korkeammalle tasanteelle, tavallaan linnan esipihan uloimman osan paikalle, korostaa kartanon ja linnanvuoren fyysistä ja historiallista yhteyttä.


query: Minä vuonna järjestettiin Berliinin olympialaiset?

title: Kesäolympialaiset 1936

text: Vuoden 1936 kesäolympialaiset pidettiin Berliinissä, Saksassa. Berliinin piti järjestää kisat jo vuonna 1916, mutta ne peruutettiin ensimmäisen maailmansodan takia. Kisat myönnettiin Berliinille uudelleen vuonna 1931. Kisojen avajaiset olivat 1. elokuuta ja päättäjäiset 16. elokuuta 1936.

title: Shara Proctor

text: Proctor on osallistunut urallaan kuudesti MM-kilpailuihin, vuosina 2007 ja 2009 Anguillan joukkueessa ja vuosina 2011, 2013, 2015 ja 2017 Ison-Britannian joukkueessa. Pekingissä 2015 hän voitti hopeaa uudella Britannian ennätyksellä 707. Moskovassa 2013 hän oli viides ja Berliinissä 2009 kuudes. Osakassa 2007, Daegussa 2011 ja Lontoossa 2017 hän karsiutui loppukilpailusta. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui kahdeksanneksi. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 2012 Proctor saavutti pronssia Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuista ja seuraavana vuonna hän voitti Timanttiliigan kokonaiskilpailun pituushypyssä. Vuonna 2018 hän sai pronssia sekä Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa että Berliinin EM-kilpailuissa.

title: Dorothy Poynton-Hill

text: Poynton-Hill voitti olympiahopeaa Amsterdamin olympialaisissa 1928 3 metrin ponnahduslaudalta vain 13-vuotiaana. Los Angelesin ja Berliinin olympialaisissa hän voitti olympiakultaa 10 metrin kerroshypyistä. Lisäksi hän saavutti pronssia Berliinistä 3 metrin ponnahduslaudalta.

title: L. J. van Zyl

text: Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän sijoittui 400 metrin aidoissa kuudenneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Osakan MM-kilpailuissa hän karsiutui jo alkuerissä. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui viidenneksi. Ennen Berliinin MM-kilpailuja 2009 hänellä oli kauden kärkitulos 47,94 s, mutta Berliinissä hän karsiutui välierissä. Hän karsiutui alkuerissä Lontoon olympialaisissa 2012 ja Moskovan MM-kilpailuissa 2013 sekä välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.

title: João Havelange

text: Havelangen isä muutti Brasiliaan Belgiasta. Hän kuoli Joãon ollessa 17-vuotias. Havelange harrasti nuoruudessaan useita urheilulajeja, kuten uintia ja vesipalloa, ja kilpaili lajeissa myös olympiatasolla. Hän kilpaili Berliinin olympialaisissa vuonna 1936 uinnissa ja Helsingin olympialaisissa vuonna 1952 hän kuului Brasilian vesipallojoukkueeseen.

title: Zappaan olympialaiset

text: Zappaan olympialaiset olivat 1800-luvulla Ateenassa, Kreikassa järjestettyjen urheilukilpailujen sarja. Kilpailut oli perustettu antiikin aikaisten Olympian kisojen perinteen jatkajiksi, ja ne edelsivät vuonna 1896 alkaneita nykyaikaisia olympialaisia. Zappaan olympialaiset järjestettiin vuosina 1859, 1870, 1875 ja 1889. Kilpailut rahoitti rikas kreikkalainen liikemies Evangelis Zappas, jonka mukaan kisat nimettiin. Kisat olivat antiikin olympialaisten tapaan panhelleeniset eli avoimet vain kansallisuudeltaan kreikkalaisille miehille.

title: Jääkiekon historia

text: Ensimmäiset olympialaisista erillään järjestetyt MM-kilpailut järjestettiin vuonna 1930 Chamonix’ssä, Wienissä ja Berliinissä. Kanada pääsi kisoissa suoraan loppuotteluun, jossa se kukisti Saksan 6-1.

title: Urheilu

text:
Nykyaikaiset olympialaiset perustuvat useita vuosisatoja Kreikassa jatkuneiden antiikin olympiakisojen perinteeseen. Nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin ensimmäisen kerran Ateenassa vuonna 1896.
Vuodesta 1924 alkaen kisat on jaettu erillisiin kesä- ja talviolympialaisiin ja vuoteen 1992 saakka kesä- ja talvikisat järjestettiin samana vuonna. Tämän jälkeen rytmiä muutettiin siten, että seuraavat talvikisat olivat 1994 ja siitä lähtien neljän vuoden välein.

title: Olympialaiset

text: Koska nykyaikaiset olympiakisat jatkavat antiikin olympiakisojen perinnettä, olympiatuli sytytetään ennen kisoja auringonsäteistä Olympian lehdossa Kreikassa, josta se kuljetetaan kisapaikalle. Ensimmäinen soihtuviesti Olympiasta olympialaisten isäntäkaupunkiin järjestettiin Berliinin olympialaisten yhteydessä 1936.

title: Eric Milazar

text: Milazar karsiutui vuonna 2004 välierissä Ateenan olympialaisissa ja sijoittui kahdeksanneksi . Helsingin 2005 ja Osakan MM-kilpailuissa 2007, Pekingin olympialaisissa 2008 sekä Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui 400 metrin alkuerissä.

title: Espanja olympialaisissa

text: Espanja osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Pariisissa 1900. Kolmista seuraavista kilpailuista se jäi pois, mutta on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa Antwerpenista 1920 lähtien lukuun ottamatta Berliinin 1936 ja Melbournen 1956 kisoja, joita se boikotoi. Vuonna 1956 se osallistui kuitenkin Tukholmassa järjestettyihin ratsastuslajeihin. Espanjan Barcelonassa järjestettiin kesäolympialaiset 1992. Talviolympialaisiin Espanja on osallistunut joka kerta Garmisch-Partenkirchenistä 1936 lähtien.

title: Heran alttari

text: Nykyisin alttarin ympärillä järjestetään olympiatulen sytytysseremonia joka neljäs vuosi ennen olympialaisia. Täältä tuli kuljetetaan eri puolille maailmaa. Seremonia järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1936 ennen Berliinin olympialaisia.

title: Olympian kisat

text: Kaksi vuotta myöhemmin Sveitsin Lausannessa perustettiin Kansainvälinen olympiakomitea. Vuonna 1896 Coubertin valittiin komitean puheenjohtajaksi, ja samana vuonna järjestettiin Ateenassa ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset. Ne pidettiin jälleen Panathinaïkó-stadionilla. Kisat palasivat synnyinpaikkaansa Ateenan vuoden 2004 olympialaisissa, joiden kuulantyöntökisa järjestettiin Olympian antiikin aikaisella stadionilla.

title: Olympialaiset

text: Nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin ensimmäisen kerran Ateenassa vuonna 1896. Ensimmäisistä kisoista asti jokaisissa olympialaisissa ovat olleet mukana vain miekkailu, pyöräily, uinti, voimistelu ja yleisurheilu (soutu olisi listalla ellei lajia olisi peruutettu huonon sään vuoksi vuonna 1896).

title: Heinz Brandt

text: Heinz Brandt oli syntynyt Charlottenburgissa lähellä Berliiniä vuonna 1907. Hän liittyi Reichswehrin kadettikouluun vuonna 1925. Hänestä tuli luutnantti vuonna 1928. Brandt oli taitava ratsastaja ja voitti Berliinin olympialaisissa 1936 esteratsastuksesta olympiakultaa.

title: Jalkapallon historia

text: Ensimmäinen jalkapalloseura Sheffield FC perustettiin 1857 ja ensimmäinen sarja, Englannin 1. divisioona, vuonna 1888. Olympialajina jalkapallo oli ensimmäisen kerran vuonna 1900 Pariisin olympialaisissa. Kansainvälinen jalkapalloliitto eli FIFA perustettiin 1904. Ensimmäinen maanosan sisäinen mestaruusturnaus Copa América järjestettiin Etelä-Amerikassa vuonna 1916. Ensimmäinen maailmanmestaruusturnaus järjestettiin 1930 Uruguayssa, ja siihen osallistui yhdeksän maata Amerikasta ja neljä Euroopasta. Ensimmäiset naisten MM-kilpailut järjestettiin 1991 Kiinassa.

title: Eşref Apak

text: Ateenan olympialaisissa 2004 Apak voitti olympiapronssia tuloksella 79,51. Seuraavana vuonna hän heitti Euroopan talviheittocupissa viidenneksi, voitti Välimeren kilpailut ja sijoittui Universiadeissa toiseksi, mutta karsiutui Helsingin MM-kisoissa. Vuonna 2006 Apak oli Euroopan talviheittocupissa neljäs ja karsiutui Göteborgin EM-kisoissa. Vuonna 2007 hän sijoittui kolmanneksi Euroopan talviheittocupissa ja 11:nneksi Osakan MM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän oli viides Euroopan talviheittocupissa, mutta karsiutui Pekingin olympialaisissa. Hän sijoittui Välimeren kisoissa 2009 neljänneksi. Hän karsiutui loppukilpailusta MM-kilpailuissa Berliinissä 2009 ja Daegussa 2011 sekä olympialaisissa Lontoossa 2012.

title: Miekkailu

text:
Miekkailusta ryhdyttiin puhumaan urheiluna 1890-luvulla, jolloin ehdotettiin tuomarien ottamista mukaan otteluihin ja annettujen ja vastaanotettujen osumien laskemista.Ensimmäiset varsinaiset miekkailukilpailut järjestettiin 1890-luvun alussa. Vuonna 1895 aikakauslehti "Ranskalainen miekkailu" järjesti kutsukilpailut neljän ranskalaisen ja neljän italialaisen miekkailijan välillä. Vuonna 1896 floretti ja säilä olivat lajeina ensimmäisissä olympialaisissa Ateenassa ja kalpa tuli mukaan kilpailuohjelmaan vuonna 1900 Pariisissa. Joukkuekilpailut aloitettiin vuoden 1908 olympialaisissa. Aluksi järjestettiin vain miesten sarjoja, mutta naisten floretti otettiin ohjelmaan vuonna 1924, mutta kalpa vasta 1996 ja säilä lopulta 2000-luvulla.
Urheilumiekkailu alkoi varsinaisesti vuonna 1896 ensimmäisistä moderneista olympialaisista Ateenassa. Se on yksi kaikissa olympialaisissa mukana olleista lajeista. Myös paroni Pierre de Coubertin, modernien olympialaisten isä, harrasti miekkailua. Vaikka olympialaiset yleisesti oli tarkoitettu amatööriurheilijoille, ensimmäisissä olympialaisissa 1896 ja 1900 oli erikseen miekkailukilpailut myös ammattilaisille.

title: Onni Rajasaari

text: Rajasaari voitti kolmiloikan Euroopan mestaruuden vuonna 1938 tuloksella 15,32. Vuoden 1934 EM-kisoissa hän oli pronssilla. Hän oli Los Angelesin olympialaisissa 1932 yhdestoista ja Berliinissä 1936 kolmastoista. Berliinissä hän osallistui myös pituushyppyyn mutta karsiutui loppukilpailusta.

title: Bruno Ahlberg

text: Los Angelesin olympiakisojen jälkeen vuonna 1933 Ahlberg saavutti useita merkittäviä voittoja. Viipurilaiselle Sten Suviolle hän kuitenkin hävisi heidän jokaisessa neljässä kohtaamisessaan. Vuonna 1935 Ahlberg voitti Viron nousevan tähden Nikolai Stepulovin mutta hävisi tanskalaiselle Gerhard Petersenille, josta tuli Berliinin olympialaisissa pronssimitalisti. Berliinin olympialaisissa Ahlberg otteli keskisarjassa ja hävisi heti ensimmäisessä ottelussa isokokoisemmalle Yhdysvaltain Jimmy Clarkille, joka putosi myös seuraavalla kierroksella. Kisojen jälkeen Ahlberg voitti maaottelussa Tanskan Gerhard Petersenin.

title: Berliinin olympiastadion

text: Vuoden 2009 yleisurheilun MM-kilpailut järjestettiin Berliinin Olympiastadionilla. Myös yleisurheilun EM-kilpailut vuonna 2018 järjestettiin stadionilla.

title: Poolo kesäolympialaisissa 1936

text: Poolo palasi olympialaisten ohjelmaan Berliinin kesäolympialaisissa 1936, jolloin lajia pelattiin 3.–8. elokuuta. Poolossa ei ollut kisattu olympiatasolla kaksissa edellisissä olympialaisissa, Amsterdamissa vuonna 1928 eikä Los Angelesissa vuonna 1932. Berliinin olympiakisat jäivät myös viimeisiksi olympialaisiksi, joissa poolo oli mukana.

title: Zappaan olympialaiset

text: Zappaan olympialaiset vaikuttivat paljon kansainvälisen olympiakomitean perustajan Pierre de Coubertinin perustamien nykyaikaisten olympialaisten syntyyn: voidaan ehkä jopa sanoa että ne olivat välttämätön välivaihe antiikin ja nykyajan kisojen välillä. Zappaan kisojen kautta antiikin kisat siirrettiin nykyaikaan, ja monet niissä käyttöön otetuista uudistuksista otettiin käyttöön myös Kansainvälisen olympiakomitean järjestämissä olympiakisoissa. Vuoden 1896 olympialaiset järjestettiin Zappaan olympialaisia varten uudelleenrakennetulla stadionilla ja miekkailukilpailut järjestettiin Zappeionissa. Myös vuoden 2004 Ateenan olympialaisten kilpailutapahtumia järjestettiin samaisella stadionilla.

title: Koripallo kesäolympialaisissa 1936

text: Vuoden 1936 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 7. elokuuta – 14. elokuuta 1936 Berliinissä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun koripallokilpailut järjestettiin olympialaisissa lukuun ottamatta vuoden 1904 kesäolympialaisten koripallon näytöstapahtumaa. Kisoihin osallistui 199 urheilijaa, joista kaikki olivat miehiä, 23 maasta. Nuorin osanottaja oli virolainen Heino Veskila (17 vuotta ja 237 päivää) ja vanhin uruguaylainen Leandro Gómez (34 vuotta ja 140 päivää). Kilpailun voitti Yhdysvallat, hopealle tuli Kanada ja pronssille Meksiko.

title: Kesäolympialaiset

text: Ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset järjestettiin Olympian kisojen syntysijoilla Kreikassa 1896. Kisat olivat pienimuotoiset ja vain 14 maata osallistui. Olympiahymni soitettiin ensimmäistä kertaa.[1] Vuoden 1900 Pariisin olympialaiset ja 1904 St. Louisin olympialaiset järjestettiin maailmannäyttelyjen oheistapahtumina useiden kuukausien aikana, joten kisatunnelma ja kilpailutapahtumien katsojamäärät jäivät vaatimattomiksi. Useissa lajeissa kilpailtiin erimaalaisissa sekajoukkueissa. Naiset osallistuivat kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1900. Vuoden 1904 kisoissa jaettiin ensimmäiset olympiamitalit, ja lajimäärä jatkoi kasvuaan.[2][3]

title: Erwin Blask

text: Olympialaisissa Blask edusti Saksaa kerran, vuoden 1936 olympialaisissa Berliinissä. Kisoista hän saavutti moukarinheiton hopeaa tuloksella 55,04 metriä. Ennätyksekseen Blask heitti tuloksen 59,00 metriä vuonna 1938.

title: Jalkapallon historia

text: Los Angelesin olympialaisissa jalkapallo ei ollut kilpailulajina, koska oli tulkintaeroja siitä, kuka on amatööri ja kuka ei. 1936 järjestettiin Berliinin olympialaiset, joissa jalkapallo oli jälleen olympialajina. Mestariksi selviytyi MM-kilpailujen tapaan Italia ennen Itävaltaa sekä Norjaa. Suomi putosi ensimmäisellä kierroksella hävittyään Perulle 7–3.

title: Maahockey kesäolympialaisissa 1936

text: Vuoden 1936 kesäolympialaisten maahockey järjestettiin 4. – 15. elokuuta 1936 Berliinissä. Tämä oli viides kerta, kun maahockeykilpailut järjestettiin olympialaisissa. Kisoihin osallistui yhteensä 167 urheilijaa 11 eri maasta. Nuorin osanottaja oli ranskalainen Emmanuel Gonat (17 vuotta ja 68 päivää) ja vanhin tanskalainen Henninh Holst (44 vuotta ja 284 päivää). Kilpailun voitti Intia, hopealle tuli Saksa ja pronssille Alankomaat.

title: Heran temppeli (Olympia)

text: Roomalaisella ajalla temppeli muuttui eräänlaiseksi museoksi, sillä siihen koottiin joukko kaikkein parhaita Olympian saamia votiivilahjoja. Nykyisin temppelin edustalla olevalla Heran alttarilla järjestetään olympiatulen sytytysseremonia joka neljäs vuosi ennen olympialaisia. Seremonia järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1936 ennen Berliinin olympialaisia.

title: Baseball olympialaisissa

text: Baseball on ollut olympialaisissa näytöslajina useasti ennen kuin laji hyväksyttiin viralliseksi olympialajiksi. Laji oli näyöslajina vuosien 1912, 1936, 1956, 1964, 1984 ja 1988 olympialaisissa. Baseballin näytösturnaus järjestettiin vuosina 1984 ja 1988, muina vuosina järjestettiin näytösottelu kahden joukkueen kesken. Vuonna 1936 kohtasivat kaksi yhdysvaltalaisjoukkuetta

title: Kreikan historia

text: Kreikan valtion alue oli aluksi huomattavasti nykyistä pienempi. Siihen kuuluivat alun perin Keski-Kreikka ja Peloponnesos sekä Argo-Saroniset ja Kykladien saaret. 1800-luvulla Kreikka laajeni rauhanomaisesti kahdesti. Vuonna 1864 Iso-Britannia luovutti hallussaan pitämänsä Jooniansaaret Kreikalle. Vuonna 1881 Kreikka sai pääosan Thessaliasta sekä osan Epeiroksesta, kun Osmanien valtakunta luovutti alueet Berliinin sopimuksella Venäjän–Turkin sodassa kärsimänsä tappion jälkeen. Kreikkalaisten keskuudessa eli kuitenkin Suuri unelma () paljon laajemmasta Kreikan valtakunnasta, johon nykyisen Kreikan lisäksi olisivat kuuluneet myös Vähän-Aasian länsirannikon kreikkalaisalueet.[22] Vuonna 1896 Kreikassa järjestettiin ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset.


query: Kuka ohjasi Fakta homma elokuvan?

title: Fakta homma

text: Televisiosarjan pohjalta tehtiin vuonna 1987 Fakta homma -niminen elokuva, jonka ohjasi Jukka Virtanen ja tuotti Spede Pasanen. 2000- ja 2010-luvuilla Havukainen ja Vilpas ovat tehneet Faktaa hommaa kahden naisen lavashow'na. Yle Myynti on julkaissut kaikki Fakta homma -jaksot DVD:nä.[1]

title: Fakta homma

text: Vuoden 1987 Fakta hommissa on sama henkilögalleria kuin edellisvuonna. Kaakkojen ja Kaasisten vaatteet ja aatteet eivät vuodessa ole juuri muuttuneet. Kestoltaan jaksot ovat hieman pidempiä kuin edellisvuonna kuvatut, tuotantokauden yhteiskesto on noin 81 minuuttia. Ohjaajana on edelleen Hannele Rubinstein.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Aikalaiskriitikot antoivat Fakta hommalle melko huonot arviot. Helsingin Sanomien Helena Yläsen mielestä sarjan parhaat ominaisuudet oli vesitetty elokuvaversiossa, joka olisi vaatinut selkeitä juonen kaaria alkuperäissarjan nokkelien "puhuvien postikorttien" sijaan. Kalevan Sauli Pesosen mielestä televisiosarjan sinänsä hauskat hahmot muuttuivat elokuvaversiossa lähinnä pitkästyttäviksi. Fakta homman huonoa kuvanlaatua moitittiin: elokuva oli siirretty kuvanauhalta filmille.[2]

title: Fakta homma

text: Jukka Kajava arvosteli vuoden 1996 Fakta hommat Helsingin Sanomissa otsikolla "Kakkosen Fakta homma palaa, Hansu haluaa tumman miehen". Kajava: "Tänään sarja palaa kymmenen vuoden mittaiselta 'kesätauolta' ohjelmistoon sekä uusin että entisin voimin." "Samat toppahousut, raitaverkkarit ja hiuspinnit eli klipsit kirkuvat kauheuttaan uusissakin Fakta hommissa." "Fakta homma syntyi alkujaan Teatterikorkeakoulussa." "Suomi riemastui---hahmojen ja arvojen kaikkinaisessa kamaluudessa oli jotain vastustamattoman tuttua."

title: Fakta homma

text: Fakta homma on episodisarja ja sille on tyypillistä, että sama näyttelijä nähdään eri rooleissa. Esimerkiksi Ville Virtasella on neljä eri roolihahmoa: hän näyttelee poliisia, kaupan myyjää, elokuvateatterin katsojaa ja ravintolan eteisvahtimestaria. Viidentenä Fakta homma -roolina hänellä on radiotoimittajan rooli sarjan pohjalta tehdyssä elokuvassa.

title: Fakta homma

text: Fakta homma (elokuva)

title: Fakta homma (elokuva)

text: Mikko Kivinen on kolmannessa Fakta homma -roolissaan Niemisenä. Ville Virtasen radiotoimittaja on hänen viides roolinsa Fakta homma -tuotannoissa. Televisiosarjassa hänellä on neljä eri roolihahmoa. Saija Hakola vilahtaa kreditoimattomassa sivuosassa naisena leirintäalueella, Jaakko Salo on hanuristina.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Luokka:Vuoden 1987 elokuvat Luokka:Suomalaiset komediaelokuvat Luokka:Televisiosarjoihin perustuvat elokuvat Luokka:Jukka Virtasen ohjaamat elokuvat Luokka:Spede Pasasen elokuvat

title: Fakta homma

text: Vuonna 1986 televisiolle tuotetut Fakta hommat ovat noin 10–15-minuuttisia pienoisnäytelmiä. Niiden yhteiskesto on noin 131 minuuttia. Jaksot ohjasi Hannele Rubinstein.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Matkalle leirintäalueelle nelikko kohtaa Fakta homma -televisiosarjasta tutun väärennettyjen taulujen myyjän Bruno Kopsuksen, joka änkeää itsensä väkisin Auliksen Ladaan. Bruno on matkalla Savonlinnaan ja jättää nelikon saatuaan paremman kyydin. Huoltoasemalla tavataan 1980-luvun kuuluisuus, televisiojuontaja Kari Salmelainen, jolta pyydetään nimmarit.

title: Fakta homma

text: Vuoden 1996 Fakta hommat eroavat 1980-luvun jaksoista sikäli, että kukin jakso on juonellisesti melko yhtenäinen. Jaksot ovat niin ikään kestoltaan pidempiä, noin 17–21-minuuttisia, yhteensä tuotantokauden jaksot kestävät noin 150 minuuttia. Riitta Havukainen käsikirjoitti jaksot 2, 4, 6 ja 7. Eija Vilpas puolestaan käsikirjoitti jaksot 1, 3, 5 ja 8. Ohjaajana toimi Jukka Mäkinen ja tuottajana Olli Tola.

title: Fakta homma

text: 1990-luvun Fakta hommista tuli kahden naisen show, sillä Taneli Mäkelän kieltäydyttyä jatkosta Aulis Kaakko kirjoitettiin hautaan. Vuonna 1996 kuvattiin kahdeksan Fakta hommaa. Pariskuntien lapsia näyttelivät edelleen Ville Vierikko ja Sinna Virtanen. Hansun, Pirren ja Hekan aatteet muuttuivat kymmenessä vuodessa yhtä vähän kuin heidän vaatteensakin. Pirre uskoo Neuvostoliiton olevan yhä pystyssä, Hansu jakaa ihmiset edelleen tiukasti "meihin normaaleihin" ja vaarallisiin muukalaisiin, Heka on yhä hiljaa Pirren tossun alla. Välillä Pirre ja Hansu piipahtavat Auliksen haudalla herättämässä kiusallista huomiota. Leskirouva Hannele Kaakolle yritetään kovasti touhuta uutta miestä. Mikko Kivisen tulkitsema Reima Helenius saattaisi olla sopiva, vaikka hänellä onkin "se rasvasolu".

title: Fakta homma

text: Jälkeläisiä Fakta homman pariskunnilla on alussa yksi, Hansun ja Auliksen poika Pasi (Ville Vierikko). Myöhemmin mukaan tulee Pirren ja Hekan tytär Mervi (Sinna Virtanen). Lapset jäävät taustahahmoiksi vailla aktiivista roolia. Muita sukulaisia ei juuri näy, lukuun ottamatta Pirren veljeä Hanskia ja Hekan veljenpoikaa Repeä, jotka kumpainenkin ovat mukana yhdessä jaksossa. Hansun sukutaustaa raotetaan jonkin verran, hänen oma sukunimensä on Lankinen.

title: Eija Vilpas

text: Vilpas on valmistunut opettajaksi sekä käynyt Teatterikorkeakoulun. 1980-luvulla hän nousi maanlaajuiseen kuuluisuuteen "Fakta homma" -televisiosarjassa, jossa hän näytteli opiskelutovereidensa Riitta Havukaisen, Lasse Karkjärven ja Taneli Mäkelän kanssa. Vilppaan näyttelemä Pirre oli alun perin hänen opinnäytetyönsä Teatterikoulussa. Televisiosarjan lisäksi "Fakta hommasta" tehtiin Spede Pasasen tuottama elokuva vuonna 1987. Jatko-osia "Fakta homma" -sarjaan kuvattiin 1996–1998. Vilpas ja Havukainen ovat myöhemminkin tehneet keikkoja "Fakta homman" Pirrenä ja Hansuna. Vuodesta 1988 Vilpas on toiminut kiinnitettynä näyttelijänä Helsingin Kaupunginteatterissa.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma oli alkuaan Riitta Havukaisen ja Eija Vilppaan projekti, jonka he suunnittelivat Teatterikorkeakoulun opetusnäyttämölle. Lasse Karkjärvi ja Taneli Mäkelä tulivat omasta aloitteestaan mukaan aviomiehiksi. Spede Pasanen kiinnostui Fakta hommasta ja tuotti sen pohjalta elokuvan vuoden 1987 kakkostuotantonaan. Ykköstuotantona oli Uuno Turhapuro – kaksoisagentti. Fakta homma jäi Jukka Virtasen viimeiseksi elokuvaohjaukseksi, 1960-luvulla hän oli ohjannut useita Spede-tuotantoja.[3]

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma on julkaistu kotikäyttöön sekä analogisena VHS:nä että digitaalisena DVD:nä. Elokuvassa on monoääni ja kuvasuhteena 4:3.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma -elokuva ei pystynyt toistamaan televisiosarjan suosiota: se sai vain 29000 katsojaa. Televisiosarjaan kuvattiin vuosina 1996 ja 1997 kuusitoista uutta jaksoa, jotka ovat pitkälti Hansun ja Pirren show’ta, sillä Aulis kirjoitettiin manan majoille Taneli Mäkelän jättäydyttyä pois jatkosta.[3]

title: Ville Vierikko

text: Yle TV2:n komediasarjassa "Fakta homma" Vierikko esitti 1980-luvulla Aulis ja Hannele Kaakon poikaa Pasia. Kymmenen vuotta myöhemmin hän näytteli teini-ikäistä Pasia. Vierikko esitti poikarooleja myös elokuvissa "Fakta homma" ja "Kiljusen herrasväen uudet seikkailut".

title: Fakta homma (elokuva)

text: Hansu tapaa niityllä taiteilija Näreikön, joka tuonnempana liittyy juhannuksenjuhlijoiden seuraan ja aiheuttaa suorasukaisuudellaan päänvaivaa Kaakoille ja Kaasisille. Näreikkö kiinnostuu Hekasta ja haluaa maalata hänestä kuvan. Lopulta Heka ohjaa Näreikön toisaalle. Myös paikallisradion toimittaja osuu paikalle: hän tekee suoraa lähetystä perisuomalaisesta juhannuksen vietosta. Porukat lähettelevät terveisiä tuttavilleen ja sukulaisilleen. Heka palaa Näreikön luota ja lausuu mikrofoniin: ”Lompakko hukku”. Aiemmin päivällä Heka on huomannut hukanneensa lompakon, mutta ei ole saanut asiaansa sanotuksi. Sieniä Näreikön kanssa maistellut Heka kaatuu maahan. Pirre luulee Heka juoneen liiaksi alkoholia.

title: Fakta homma

text: Fakta homman henkilöhahmot olivat alun perin tekijöidensä opinnäytetyö Teatterikorkeakoulusta, ja sen juuret ulottuvat vuoteen 1984. Karkjärvi ja Mäkelä näkivät Vilppaan ja Havukaisen luomat naishahmot lavalla, ja kehittivät näille aviomiehet. Ohjaaja Reima Kekäläinen näki Auliksen, Hansun, Hekan ja Pirren esiintymässä ja vaikuttui näkemästään. Hän kiinnitti tekijät Yleisradion TV2-kanavalle. Sarjan alkuperäinen nimi oli Ahovalinnat.[2]

title: Kimmo Otsamo

text: Otsamo tunnetaan myös "Fakta homma" -televisiosarjan sketsistä ”Eestiläinen taulukauppias”, jossa hän näytteli virolaista taulukauppias Bruno Kopsusta. Hän näytteli samaa hahmoa elokuvassa "Fakta homma".

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma on suomalainen komediaelokuva vuodelta 1987. Se pohjautuu Yle TV2:n tuottamaan saman nimiseen televisiosarjaan.[1] Fakta homman vahvasti karrikoidut pariskunnat, Aulis ja Hansu sekä Heka ja Pirre, matkaavat leirintäalueelle viettämään juhannusta. Matkan aikana nelikko kohtaa monen sortin sakkia, kuten taiteilijoita, suositun televisiokasvon, Niemisen pariskunnan ja Auliksen entisen kansakoulunopettajan. Elokuva sai vaisun vastaanoton niin yleisöltä kuin kriitikoiltakin.

title: Fakta homma

text: Fakta homma on suomalainen komediasarja, jota tehtiin seitsemäntoista osaa vuosina 1986 ja 1987. Jatkoa seurasi vuosina 1996 ja 1997, jolloin tehtiin kuusitoista osaa. Tuotantoyhtiönä oli Yle TV2.

title: Aira Samulin

text: Vuonna 2001 valmistui Samulinin elämästä kertova elokuva "Tango Kabaree", jossa Samulinia esittää hän itse. Hän esittää itseään myös muun muassa elokuvassa "Uuno Turhapuro – This Is My Life" ja televisiosarjan "Fakta homma" yhdessä jaksossa.

title: Fakta homma

text: Vuosina 1986 ja 1987 tuotetut Fakta hommat on julkaistu sekä VHS:nä että DVD:nä. Vuosien 1996 ja 1997 jaksot on julkaistu DVD:nä. Yle Myynti julkaisi kaikki Fakta hommat kolmen levyn DVD-kokoelmana vuonna 2014. Jaksojen yhteiskesto on noin 584 minuuttia. Ensimmäinen levy sisältää 1980-luvun seitsemäntoista Fakta hommaa, jotka kuvattiin kesinä 1985, 1986 ja 1987. Toinen levy sisältää vuoden 1996 jaksot ja kolmas levy vuoden 1997 jaksot, jotka ovat toistaiseksi viimeiset Fakta homma -televisioinnit.

title: Koljosen tiekiista

text: Koljosen tiekiista on suomalainen vuonna 2008 alkunsa saanut humoristinen hardcore punk -yhtye. Yhtye sai alkunsa kesällä 2008 Viikatteen keikkabussissa yhtyeen jäsenten katsellessa televisiosarjaa "Fakta homma". "Fakta hommasta" ovat peräisin yhtyeen jäsenten taiteilijanimet Koljonen, Hartikainen ja Lehto. Myös yhtyeen kappaleiden sanoituksissa on sarjasta vaikutteita. Musiikillisiksi vaikuttajikseen yhtye on maininnut 1980-luvun suomalaiset HC-yhtyeet, kuten Terveet Kädet ja KTMK.

title: Fakta homma

text: Jutunjuurta löytyy mistä vain: politiikasta, ihmissuhteista, naapureista tai vaikkapa lastenkasvatuksesta. Fakta homman jaksoissa perättäiset kohtaukset eivät useinkaan muodosta juonellisesti eheää kokonaisuutta, vaan ovat lähinnä toisistaan riippumattomia pienoisnäytelmiä. Sarjassa ei myöskään ole juonellista jatkumoa, vaan kyse on episodisarjasta. Tapahtumat sijoittuvat katsojalle tunnistettaviin tilanteisiin, mutta Fakta homman nelikko käyttäytyy niissä tavanomaisesta poikkeavin tavoin. Esimerkiksi ravintolassa he alkavat syödä omia nakkejaan ja pankkiautomaatilla he remuavat niin äänekkäästi, että vartijan on puututtava tilanteeseen.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Ohjaus: Jukka Virtanen Tuottaja: Spede Pasanen Tuotannonjohto: Reija Virolainen Käsikirjoitus: Riitta Havukainen, Taneli Mäkelä & Eija Vilpas Kuvaus: Juha Jalasti, Timo Jalasti (assistentti) & Kari Petäjäniemi (assistentti) Leikkaus: Eva Jaakontalo Äänitys: Pekka Lampela & Tero Malmberg Musiikki: Jaakko Salo & Nono Söderberg Musiikin sovitus: Jaakko Salo Järjestäjä: Tauno Lahtinen Maskeeraaja: Saija Hakola Kuvaussihteeri ja still-kuvat: Reija Virolainen Juliste: Pertti Pasanen Fakta-homma-teema: Nono Söderberg Muusikot: Nono Söderberg (harmonikka Fakta-homma-teemassa) & Jaakko Salo (harmonikka) Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1987

title: Fakta homma

text: Fakta homman keskiössä on kaksi keski-ikäistä pariskuntaa: Pirjo "Pirre" Kaasinen (Eija Vilpas) ja Heikki "Heka" Kaasinen (Lasse Karkjärvi) sekä Hannele "Hansu" Kaakko (Riitta Havukainen) ja Aulis Kaakko (Taneli Mäkelä). 1990-luvulla tuotetuista jaksoista jäi pois Taneli Mäkelä, jolloin hänet tavallaan korvasi Mikko Kivinen, joka näytteli leskeksi jääneen Hansun uutta miesystävää, Reima Heleniusta.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Template:Spede Pasasen elokuvat ja televisio-ohjelmat


query: Mitä tarkoittaa taiteessa käsite performanssi?

title: Performanssi

text: Performanssi () on yleisön edessä esitettävä taide-esitys, joka voi noudattaa ennalta laadittua suunnitelmaa, syntyä esityshetkellä improvisaationa tai sisältää sekä suunniteltuja osia että improvisointia. Performanssi on multimediaa ja voi sisältää elementtejä tai muistumia eri taidemuodoista. Performanssi kehitettiin 1960-luvulla ja sen tavoitteena on visuaalisen ja ajatuksellisen kokonaisuuden luominen.

title: Ernst Gombrich

text: Gombrich on tutkinut renessanssin taidetta, taidepsykologiaa ja taideteoriaa. Hänet tunnetaan myös taidekriitikkona ja modernistisen puhtaan havainnon arvostelijana. Puhdasta havaintoa ei hänen mukaansa ole, koska opitut asiat, odotukset ja havaintotottumukset vaikuttavat niin taiteilijan kuin taiteen katsojan havaintoihin. Gombrich on lisäksi tarkastellut taiteen tradition siirtymistä skeeman käsitteen avulla. Skeema tarkoittaa tässä kuvataiteen kunkin hetkistä havainto- ja kuvaustapaa, tavallaan konventiota. Taiteilija työskentelee aina jonkin skeeman vaikutuksen alaisena, tietäen tai tietämättään. Hän ei voi kuvata tai kopioida suoraan. Kumoukset ja muutokset taiteessa syntyvät kun vallitsevaa skeemaa muutetaan tai se korvataan uudella.

title: Ilkka Juhani Takalo-Eskola

text: Takalo-Eskola yhdistää usein taiteen eri lajeja. Hänen teoksensa ovat Elonkorjaajien tapaan usein ennakoineet ajassa liikkuvia taiteen ilmiöitä. Hän teki käsitteellisiä teoksia jo ennen kuin ilmiötä Suomessa tunnettiin. Takalo-Eskola teki myös performanssin tyyppisiä esityksiä jo 1970-luvulla. Silloin niitä nimitettiin esimerkiksi 'metsäteatteriksi'. Hän dokumentoi luontoperformanssejaan valokuvaamalla. Yksi valokuvin tallennettu performanssi oli nimeltään "Yritys ylittää suo", kuvissa mies rämpii suossa kuin uppoamaisillaan. Takalo-Eskolan tunnettuja performansseja on hänen Kuvataideakatemian rehtoriksi tulonsa yhteydessä järjestetty epävirallinen akti, jossa avusti professori Radoslaw Gryta. Juhlalliseen aktiin kuului puhe, jonka Takalo-Eskola piti alastomana vain iholle maalatussa frakissa.

title: Suvi Parrilla

text: Parrilla on Presentaatio performanssi- ja esitystaiteen tiedotuskeskus ry:n perustajajäsen ja toiminut lisäksi Muu ry:n hallituksessa sekä jäsenvalintalautakunnassa. Presentaatio on vaikuttanut suomalaisen performanssi- ja esitystaiteen asemaan monipuolisesti, muun muassa julkaisemalla adressin oman toimikunnan saamiseksi Taiteen keskustoimikuntaan. Parrillan performanssitaidetta on nähty laajasti koti- ja ulkomailla.

title: Establishment

text: Establishment tarkoittaa vallitsevaa yhteiskunnallista järjestelmää, ja varsinkin sen valtaa pitäviä. Yleensä käsitteellä viitataan vakiintuneeseen yhteiskuntajärjestykseen sekä joukkoon talouselämän tai politiikan johtohenkilöitä, jotka muodostavat yhteiskunnan hallitsevan luokan, eliitin. Käsitteellä voidaan myös viitata eri alojen mielipiteitä, arvostuksia ja käsityksiä valvovaan ryhmään, joka pönkittää vallitsevia näkemyksiä, esimerkiksi kirjallisuuden tai taiteen establishment.

title: Aapo Korkeaoja

text: Korkeaoja on Presentaatio performanssi- ja esitystaiteen tiedotuskeskus ry:n ja Esitystaiteen keskus ry:n perustajajäsen ja toiminut lisäksi Muu ry:n hallituksessa. Presentaatio on vaikuttanut suomalaisen performanssi- ja esitystaiteen asemaan monipuolisesti, mm. julkaisemalla adressin oman toimikunnan saamiseksi Taiteen keskustoimikuntaan. Korkeaoja on toiminut alansa edustajana mm. esittävän taiteen vapaan kentän tilaa kartoittaneessa opetus- ja Kulttuuriministeriön työryhmässä, joka julkaisi mietintönsä 2011.

title: Julkinen taide

text: Ne ovat julkisen taiteen tavanomaisimpia muotoja, mutta julkinen taide voi olla myös väliaikaista performanssien, tanssin, teatterin, runouden, graffitin, julisteiden, katutaiteen ja installaatioiden muodoissa.

title: Ruotsin taide

text: Nykytaiteella viitataan meidän aikanamme tehtävään taiteeseen tai laajemmin taiteeseen, jota on tehty 1960-luvun lopusta. Joukko taiteilijoita vakiinnutti asemansa 1960-luvulla poikkeamalla modernismin perusteista. Osa heistä oli saanut vaikutteita 1930-luvun dadaismista. Alettiin etsiä uusia tapoja ilmaista itseään esimerkiksi elokuvien, performanssien tai äänitaiteen välityksellä. Taiteen käsitettä laajennettiin ja eri genrejä sekoitettiin keskenään. Poliittinen kannanotto oli tärkeää. Tämän kehityksen ruotsalainen, ja jopa kansainvälinen keskus oli Tukholman Moderna museet, jonka silloinen yli-intendentti oli Pontus Hultén. Museossa järjestettiin useita uraauurtavia näyttelyitä kuten Rörelse i konsten, johon kuului muun muassa Jean Tinguelyn ja Per Olov Ultvedtsin liikuteltavia veistoksia. Vuoden 1962 näyttelyssä 4 amerikanare esiteltiin muun muassa Robert Rauschenbergin ja Jasper Johnsin pop-taidetta, ennen kuin taiteilijat olivat edes lyöneet itsensä läpi Yhdysvalloissa. Tämän ajan tärkeitä ruotsalaistaiteilijoita ovat esimerkiksi Öyvind Fahlström ja Carl Fredrik Reuterswärd.

title: Emo de Medeiros

text: Emo de Medeirosin teoksissa risteytyvät erilaiset mediat, kuten valokuvaus, video, tekstiili, maalaustaide, performanssi ja kuvanveosto, ja ne tarkastelevat yhteiskunnallisisten ja symbolisten vuorovaikutusten teemoja, suhdetta digitaaliseen kulttuuriin, etnisyyteen, alkuperään ja panafrikkalalaisuuteen postkoloniaalisessa yhteydessä. Hänet yhdistetään joskus afrofuturismiin. Hänen toimintansa perustuu "Contexture-" käsitteeseen, joka tarkoittaa sellaisten artefaktien luomista, jotka perustuvat kulttuurien, materiaalien, käsitteiden, tekniikoiden ja käytäntöjen välisiin yhteyksiin eri alueilta, aikakausilta ja käyttötavoilta. Hänen teoksensa sekoittavat usein teknisiä elementtejä (kuten toisiinsa yhdistettyjä laitteita) ja klassisen afrikkalaisen taiteen muotoja, erityisesti Beninistä, tai fuusioivat taiteen genrejä, kuten installtioita ja performansseja. Niiden lopputulos sattaa olla esimerkiksi  "performatiivinen installaatio", jossa yleisö edustaa semanttista elementtiä, kuten "Kaleta/Kaleta, joka" esiteltiin Palais de Tokyossa vuonna 2014.

title: Yhteisötaide

text: Videon ja videotaiteen merkitys on tärkeä niin yhden taiteilijan ajattelussa kuin yhteisötaiteenkin välineenä. Vuonna 1971 Vanhalla ylioppilastalolla Elonkorjaajien järjestämässä Intermedia-tapahtumassa Erkki Kurenniemi esitteli "Dimi-O" videoteoksen, jossa videokamera reagoi sen edessä olevan henkilön liikkeisiin ja muutti ne ääneksi. Dimi-O oli edelläkävijä suomalaisessa videotaiteessa, interaktiivisessa taiteessa ja yhteisötaiteessa. Videotaiteen ja performanssin yhdistelmät ovat tuoneet uusia ulottuvuuksia kollektiiviselle luomiselle. Esimerkkejä Suomessa ovat tästä vuonna 1982 Lehtimäen ympäristötaidesymposiumissa Turppi-ryhmän performanssin pohjalta syntynyt "Earth Contacts" -videoteos sekä Homo $ -ryhmän samantapaiset teokset. Video on tiivistänyt performanssin esittäjineen konkreettiseksi yhdeksi kokonaisuudeksi ja teokseksi. Itse performanssi on ehkä enemmänkin esitys, jota ei voi täysin luokitella kuvataiteelliseksi teokseksi.

title: Kalevala kuvataiteissa

text: Kalevala kuvataiteissa tarkoittaa piirustuksia, maalauksia, veistoksia, valokuvia, taideteollisuutta, arkkitehtuuria, videoteoksia, installaatioita, performansseja tai mitä tahansa Kalevalaan, Kantelettareen tai niiden mukaelmiin liittyviä kuvituksia tai muuta aineistoa. Aihe on niin yleinen, että Suomen taiteessa puhutaan myös Kalevala-taiteesta.

title: Postmodernismi

text: Postmodernia taidetta alkoi muodostua 1960-luvulta alkaen. Sille on tyypillistä sekatyylisyys eli lainaukset ja pastissit sekä ironia, huumori ja leikkisyys. Erilaisille tulkinnoille jätetään tilaa. Taiteen prosessi ja uusien työskentelytapojen kokeilu korostuu. Yleistä on myös taiteiden välisten rajojen rikkominen. Installaatioon voi yhdistyä esimerkiksi performanssia, käsitetaidetta ja mediataidetta. Aiheet vaihtelevat suuresti, mutta yhtenä suuntauksena ovat olleet arkiset aiheet ja pinnallisuus. Tähän liittyen arkiesineitä on työstetty niin, että ne muuttuvat yleviksi,[1] tai on huonomaalattu arkisia aiheita[7].

title: Seksi

text:
Seksi (lat. "sexus" = sukupuoli) on käsite, jolla tarkoitetaan nykysuomessa ennen kaikkea ihmisen sukupuolista kanssakäymistä ja sukupuolielämää, mutta sanalla tarkoitetaan myös sukupuolielämän kuvausta taiteessa ja viihteessä esitettynä, sekä sukupuolista vetovoimaa.
Tätä sanaa, kuten muitakin sukupuolen ja seksuaalisuuden käsitteitä tulkitaan jossakin määrin eri tavoin eri maissa, kielissä ja kulttuureissa, joten artikkelissa pitäydytään suomenkieliseen tulkintaan.

title: Komedia

text: Komedia tarkoittaa teatteritaiteessa huvinäytelmää. Alun perin sillä on yksinkertaisesti tarkoitettu vain näytelmää, jolla on onnellinen loppu. Nykyisin käsite viittaa humoristiseen näytelmään ja yleensä humoristiseen ilmaisuun esittävissä taiteissa.

title: Helsinki

text: Helsingin ehkä suurimpia kulttuuritapahtumia on loppukesällä alkava Helsingin Juhlaviikot, joka on usean viikon kestävä musiikkia, teatteria, taidenäyttelyitä ja performansseja eri puolilla kaupunkia esittelevä tapahtuma. Juhlaviikkojen suosituin yksittäinen tapahtuma on Taiteiden yö, jonka aikana ydinkeskustassa on useassa paikassa esitteillä erilaisia taideteoksia tilataiteesta ja performansseista taidenäyttelyihin puolille öin ja pitempäänkin. Vuonna 2015 Helsingin juhlaviikoilla oli noin 278000 kävijää.[161] Suurimmat yksittäiset tapahtumat ovat vuosittain järjestettävät Flow- ja Weekend-festivaalit.[162][163] Vuosittain toukokuussa järjestetään Kaisaniemen puistossa eri kulttuureja esittelevä ilmaistapahtuma Maailma kylässä.[164]

title: Nykytaide

text: Mediataide käyttää hyväkseen sähköisiä viestimiä. Se yhdistelee perinteisiä taiteita, kuten maalaustaidetta, elokuvaa, musiikkia, videota ja performanssia liittäen niihin mediateknologioiden käytön. Tekniikka ja välineet ovat etusijalla näillä välinetaiteen aloilla.

title: Pekka Airaksinen (muusikko)

text: Pian edistyksellisimmät muusikot näissä piireissä alkoivat kiinnostua underground-taiteesta, johon liittyi teatteria, performanssia ja epäkaupallista kokeilevaa musiikkia. Airaksinen oli Sperm-yhtyeen perustajajäsen ja sen musiikillinen sielu.

title: Mimesis

text: Mimesis ( 'jäljittely') on keskeinen taiteen teorian käsite. Sillä tarkoitetaan luonnon tai todellisuuden jäljittelyä ja esittämistä taiteen keinoin.

title: Taide

text: Taiteen teorian keskeinen käsite on mimesis, joka tarkoittaa luonnon tai todellisuuden jäljittelyä ja esittämistä taiteen keinoin. Taideteos voi äärimmillään olla tarkka jäljennös jo olemassa olevasta kohteesta tai jotain sellaista, mitä emme kykene edes hahmottamaan. Teoksen ei tarvitse olla kuitenkaan esine, vaan se voi olla vaikkapa teatteri-, musiikki- tai performanssiesitys ja sellaisenaan mahdoton toistaa.

title: Sosialistinen realismi

text: Neuvostoliiton epävirallisen taiteen esikuvat olivat usein kielletyssä länsimaisessa taiteessa ja siinä esiintyvät ekspressionismi, uskonnollisuus, abstrakti maalaustaide ja konstruktivismi, käsitetaide ja performanssit. Toisinajattelijat kehittivät Neuvostoliitossa myös omia suuntauksiaan. Mahtipontista neuvostotyyliä satirisoivaa suuntausta, jota kutsuttiin "Sots"-taiteeksi, on pidetty sosialismin pop-taiteena. "Apt" oli pienimuotoista ja usein käsitetaiteesta vaikutteita saanut suuntaus, jota esitettiin asuinhuoneistoissa. Neuvostoliitossa yksityisasunnoissa esitetty taide ei kuulunut valtiosääntelyn piiriin, joten toisinajattelijat alkoivat järjestää näyttelyitä kodeissaan. Toisinajattelijat kuitenkin arvelivat, että KGB tarkkaili myös yksityistiloissa pidettyjen näyttelyiden kävijöitä.

title: Kulttuuri

text: Sanan ”kulttuuri” alkuperä tulee latinan verbistä "colere", viljellä, sekä siitä edelleen johdetusta substantiivista "cultura", joka tarkoittaa viljelystä. Aluksi tämä tarkoitti maanviljelyä. Roomalainen poliitikko ja filosofi Cicero otti käyttöön käsitteen "animi cultura", ”hengen viljely”. Sana oli tämän jälkeen vuosisatoja tässä merkityksessä, kehittyneisyytenä ja hienostuneisuutena, ihmisen henkisten ominaisuuksien täydellisyytenä. Ilmeisesti käsitteen sisältöön vaikutti Platonin käsite "paideia", jota tämä käytti kreikkalaisten kasvatusihanteesta. Antiikin yhteiskunnassa yläluokan kasvatustavoitteisiin kuului erityisesti filosofian, kirjallisuuden ja taiteiden omaksuminen. Tämän näkemys on vaikuttanut kulttuuri-sanan käyttöön kuvailevien ihmistieteiden ulkopuolella, esimerkiksi ilmauksissa ”taide ja kulttuuri”. Saksan kielessä kulttuuri-sanan käyttö on läheisessä yhteydessä sanaan sivistys.

title: Performanssi

text: Performanssi on laajentunut koskemaan monien, joskus yllättävienkin taiteenalojen, esimerkiksi rock-musiikin ja performanssin yhdistämistä. Performanssit ovat tuoneet uutta, monen taiteen välistä yhteistyötä taiteiden kentälle. Ne ovat myös muuttaneet kuvataidetta, joka kuten kirjallisuus, on perinteisesti ollut ei-esittävää taidetta, lähemmäksi esityksenomaisia, ajallisia tapahtumia ja hetkellisyyttä, läsnäoloa. Performanssit ovat myös lisänneet ja tuoneet uusia näkökulmia esittävien taiteiden visuaalisuuteen.

title: Käyttötaide

text: Käyttötaiteen käsite on muunnettu johdannainen niin sanottujen vapaiden taiteiden ja soveltavien taiteiden välisestä jaosta. Antiikissa "Artes liberales", vapaat taiteet olivat vapaille miehille tarkoitettuja tietoja ja taitoja, joiden hallinta ja käyttö erottivat heidät orjista. Sittemmin käsitettä sovellettiin uudelleen taiteenlajien muodollisten luokittelujen tekemiseen ja taiteiden käyttötarkoitukset erotettiin määrittelystä erilleen. Sovelletut taiteet olivat esimerkiksi taideteollisuutta, jolla katsottiin olevan hyötykäyttöä päinvastoin kuin niin sanotulla korkeataiteella, jolla oli etunaan tuottaa puhtaita eli pyyteettömiä taidenautintoja. Samaa perua on jako niin sanottuihin ylempiin ja alempiin taiteisiin.

title: Erkki Pirtola

text:
Eräässä artikkelissaan Pirtola kysyi: entä jos taiteen marginaalit ovatkin keskeistä ja ”taiteeseen” sidottu taide ”marginaalia”?
"Todellinen taiteen emämaa löytyykin lastentarhoista, Steiner-kouluista, undergroundista, hullujenhuoneilta, presidentin muistikirjasta, betonigraffiteista, oudoista yöllisistä performansseista, ufokuvista, viidakkoshamaanin houreista..." ("Ilta-Sanomat" 24.4.1990.)

title: Fellmaninpuisto

text: 28. huhtikuuta 2013 Fellmanin puistossa oli "Fellmanin pelto - 22-tuhannen ihmisen elävä muistomerkki" -niminen Kaisa Salmen performanssiteos. Performanssissa "toisinnettiin taitein keinoin sisällissodan tapahtumia".

title: Esitystaide

text: Esitystaide on nykyteatterin, performanssin ja muiden esittävän taiteen eri perinteiden välimaastossa vaikuttava taiteen muoto. Termi "esitystaide" on syntynyt 2000-luvulla.

title: Postmoderni taide

text: Postmodernille taiteelle on tyypillistä sekatyylisyys eli lainaukset ja pastissit sekä ironia, huumori ja leikkisyys. Erilaisille tulkinnoille jätetään tilaa. Taiteen prosessi ja uusien työskentelytapojen kokeilu korostuu. Yleistä on myös taiteiden välisten rajojen rikkominen. Installaatioon voi yhdistyä esimerkiksi performanssia, käsitetaidetta ja mediataidetta. Aiheet vaihtelevat suuresti, mutta yhtenä suuntauksena ovat olleet arkiset aiheet ja pinnallisuus. Tähän liittyen arkiesineitä on työstetty niin, että ne muuttuvat yleviksi, tai on huonomaalattu arkisia aiheita. Fredric Jamesonin mukaan postmodernismia ei pitäisi ymmärtää tyylinä, vaan pikemminkin vallitsevana ominaisuutena, mielteenä joka sallii hyvin erilaisten, mutta kuitenkin sille alisteisten piirteiden rinnakkaiselon.

title: Performanssi

text: Näin kirjoitti Kimmo Sarje Ars 83 näyttelyn avajaisten performanssin odottamisen tunnelmista. Happeningit olivat Suomessa 1960-luvulla yleensä teatterin ja musiikin piirissä järjestettyjä tapahtumia, mutta varsinainen performanssin käsite löi itsensä läpi kuvataiteen piirissä, tavallisesti taidegallerioissa tai taidenäyttelyiden yhteydessä usein pelkästään avajaisissa esitettynä 1980-luvun alussa.

title: Muu (yhdistys)

text: Muu ry on suomalainen taiteilijoiden yhdistys, joka edustaa taiteen kokeellisia uusia alueita kuten media-, video-, valo- ja äänitaidetta, performanssia, yhteisö- käsite- ja ympäristötaidetta. Yhdistys perustettiin vuonna 1987 ja sillä on tällä hetkellä noin 650 jäsentä.

title: Kulttuuriteollisuus

text: Kulttuuriteollisuus on monimerkityksinen käsite, jolla kuvataan taiteen ja kulttuurin tuotantoa markkinataloudellisesta näkökulmasta. Ensimmäisenä termin otti käyttöön Theodor Adorno kriittisenä käsitteenä 1940-luvulla: hän viittasi sillä viihteellisen kulttuurin massatuotantoon. Nykyinen merkitys sai alkunsa 1980-luvulla. Kulttuuriteollisuus on tullut suomen kieleen käännöslainana englannista ("cultural industry"). "Industry" tarkoittaa tässä yhteydessä ennemminkin toimialaa kuin teollisuutta, mutta toisaalta käsite yhdistää taiteellisen luovuuden ja taloudellisen tuotannon.

title: Pikseliähky

text: Pikseliähky on vuodesta 2002 järjestetty vuosittainen pohjoismaiden suurin elektronisen taiteen festivaali, joka tuo yhteen taiteen, designin, teknologian ja tutkimuksen. Festivaalin teemoissa otetaan kantaa ajankohtaisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Sen ohjelmistoon sisältyy muun muassa seminaareja, työpajoja, näyttelyitä, performansseja, konsertteja ja klubi-iltoja. Pikseliähkyn (pixelache) nimi viittaa digitaalisen median yliannostuksen aiheuttamaan, päänsärkyyn verrattavissa olevaan tunteeseen .


query: Mikä Arkalochórin kirves on?

title: Arkalochórin kirves

text: Arkalochórin kirves on minolaisaikainen kaksoiskirves eli labrys, joka löydettiin Arkalochórin luolasta keskiseltä Kreetalta vuonna 1934.[1]

title: Arkalochórin luola

text:
Arkalochórin luola () on luola ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 400 metrin korkeudessa Arkalochórin kaupungin keskustan lounaispuolella pienen Profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistetun kappelin luona.
Luolaan johtaa kapea sisäänkäynti, jonka leveys on noin 0,7 metriä ja korkeus 1,6 metriä. Sisältä luola on noin 30 metriä pitkä, mutta se on nykyisin pienempi kuin muinaisina aikoina, sillä sen katto romahti mahdollisesti maanjäristyksen seurauksena noin vuonna 1500 eaa. Luola oli minolaisena aikana luolapyhäkkönä. Sitä on käytetty ainakin 2500-luvulta eaa. lähtien. Luolasta on löydetty paljon votiiviesineitä, joista monet ovat kultaisia tai hopeisia. Suuri osa löydöistä on erilaisia aseita, kuten "labryksiä" eli kaksoiskirveitä. Tästä on päätelty, että luola on mahdollisesti ollut omistettu sodanjumalalle. Eräs löydöksistä on niin kutsuttu Arkalochórin kirves, jossa on tuntematonta kirjoitusta, mahdollisesti lineaari-A-kirjoitusta.

title: Arkalochórin kirves

text: Luokka:Iraklionin arkeologinen museo Luokka:Kirveet Luokka:Minolainen kulttuuri Luokka:Piirtokirjoitukset Luokka:Selvittämättömät tekstit ja symbolit

title: Arkalochórin kirves

text: Kirves on nykyisin esillä Iraklionin arkeologisessa museossa.[1]

title: Maaningan kirves

text: Monessa yhteydessä on mainittu kahdesta Ruotsissa löytyneestä Maaningan kirveestä. Kuitenkin Karin Ojala kertoo, että toinen kirveistä on Seiman kirves ja toinen Maaningan kirves.

title: Juho Kirves

text: Kirves työskenteli metalliteollisuusyrityksissä Kotkassa, Helsingissä, Pietarissa, Tverissä, Moskovassa, Tulassa ja vuodesta 1902 lähtien Viipurissa. Kansanedustajan toimen väliaikana hän oli Suomen metallityöväenliiton taloudenhoitaja 1915–1916. Punaisen Suomen hallinnossa Kirves oli Suomen ja Venäjän välisen selvittelykomitean jäsen ja meriasiainneuvoston virkailija.

title: Kirves

text: Kirves on työkalu, jonka kiilanmuotoinen terä on nykykirveissä asennettu suorassa kulmassa varteen.

title: Outi Kirves

text: Outi Kirves (s. 27. tammikuuta 1960 Turku) on suomalainen taidegraafikko, joka tunnetaan suomalaista luontoa eri vuodenaikoina kuvaavista puupiirroksistaan. Kirves valittiin Vuoden nuoreksi taiteilijaksi 1988.

title: Outi Kirves

text:
Outi Kirves on toiminut keskeisesti nastolalaisessa kehitysvammaisille tarkoitetussa Taide- ja kulttuurikeskus Kaarisilta ry:ssä, joka palkittiin vuonna 2014 Suomi-palkinnolla. Asikkalassa asuva ja työskentelevä Kirves sai samana vuonna Hämeen taidepalkinnon. Sen luonnehditaan taiteilijan tyyliä ja ansioita:
"Kirveen teokset ovat suuria ja tyyli omintakeista ja tunnistettavaa. Ohuet kahdelle päällekkäiselle japaninpaperille painetut värikerrokset saavat värit hehkumaan maalauksellisina ja voimakkaina. – – Kirves on oman tuotantonsa ohella kouluttanut erityistä tukea tarvitsevia opiskelijoita kuva-artesaaneiksi Kaarisillan ammattikoulussa Nastolassa. Kymmenvuotinen työ on tuottanut tulosta, ja myös hänen oppilaansa ovat saavuttaneet mainetta."

title: Arkalochórin kirves

text: Oikealta vasemmalle ja ylhäältä alas luettuna merkit ovat:

title: Arkalochóri

text: Arkalochóri oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Minóa Pediádan kunnaksi yhdessä Kastéllin ja Thrapsanón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

title: Arkalochóri

text:
Arkalochóri (; myös "Arkalohóri"; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Minóa Pediádan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αρκαλοχωρίου, "Dimotikí Enótita Arkalochoríou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 10 476 ja varsinaisen Arkalochórin kaupungin väkiluku 4 313 (vuonna 2011).
Arkalochórin kaupunki sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 25 kilometriä Iraklionista kaakkoon. Kaupungin nimi on suomeksi ”Mäyräkylä”. Arkalochórin kunnallisyksikkö käsittää alueen, joka ulottuu saaren etelärannikolle saakka. Arkalochóri on Arkalochórin, Kástellin ja Viánnoksen hiippakunnan piispanistuin ja siellä sijaitsee hiippakunnan katedraali. Kaupungin lounaispuolella sijaitsee Arkalochórin luola, joka oli minolaisaikainen luolapyhäkkö. Sieltä on löydetty muun muassa niin kutsuttu Arkalochórin kirves, jossa on tuntematonta kirjoitusta.

title: Arkalochórin kirves

text: Merkeistä kaksi tunnetaan ainoastaan kyseisestä kirveestä. Muiden merkkien vertailu lineaari-A-kirjoitukseen ja Faistoksen kiekkoon on peräisin Torsten Timmiltä (2004).[4]

title: Arkalochórin kirves

text: Kirves on valmistettu minolaisen kulttuurin kukoistuskaudella MM III - ja LM I -kausien taitteessa noin vuonna noin 1600 eaa.[2] Se on alun perin jätetty minolaisen uskonnon kulttipaikkana toimineeseen luolaan votiivilahjaksi, tai sitä on käytetty muihin uskonnollisiin tarkoituksiin. Kirves löytyi Spyrídon Marinátoksen johtamissa kaivauksissa. Se oli yksi luolasta löydetyistä lukuisista esineistä, joihin kuului noin 30 kultaista ja hopeista kirvestä sekä satoja pronssisia miekkoja, veitsiä ja kaksoiskirveitä.[1]

title: Timo Kirves

text: Timo Kirves oli yksi seitsemästä Finnseven-ryhmän valokuvaajasta 1960-luvun jälkipuoliskolla. Finnsevenin muut jäsenet olivat C. G. Hagström, Olavi Kaskisuo, Aulis Nyqvist, Kristian Runeberg ja Seppo Saves sekä vuoden verran Caj Bremer, jonka tilalle tuli Martti Brandt. Sen jälkeen Kirves toimi 1970-78 valokuvaajana mainostoimisto Erva-Latvalassa.

title: Juho Kirves

text: Johan (Juho) Kirves (25. toukokuuta 1868 Jaakkima – ?) oli viilaaja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Kirves toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1913 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä.

title: Timo Kirves

text: Kirves on kuvajournalismia tukevan Patricia Seppälän säätiön hallituksen varajäsen.

title: Mälarin kirves

text: Jepualta, mistä on löytynyt viimeisin Mälarin kirves, tunnetaan epäsuorasti sen ajoitus. Kirves löytyi tutkittaessa röykkiötä, jossa esiintyi myös tasakantaisia kivisiä nuolenkärkiä. Jos röykkiö rakennettiin veden äärelle, oli se mahdollista noin 900 eaa. Tämä antaa aikaisimman ajankohdan, milloin kirves olisi voitu kaivaa maahan. Kirves voidaan ajoittaa aikaisintaan pronssikauden periodille IV, mikä sopii yhteen ruotsalaisten määrittämän Mälarin kirvestyypin ajoituksen kanssa.[1][10][11]

title: Mälarin kirves

text: Mälarin kirves tai myös Akozino-Mälarin kirves on eräs putkikirveen eli onsikirveen tyyppi, jota valmistettiin ja käytettiin pronssi- ja rautakaudella Skandinaviassa, Itä-Baltian maissa, Suomessa ja Venäjällä. Niitä esiintyy kaikissa Skandinavian maissa Skandinavian pronssikauden yhteydessä. Venäjällä se liitetään Ananjinon kulttuuriin ja sen keskuspaikkojen kalmistojen soturihautoihin. Nykyään Mälarin kirveiden leviäminen Fennoskandiaan on yleisemmin alettu liittämään itäisten vaikutuksien leviämiseen länteen päin.[1][2][3]

title: Ukon kirves

text:
Ukon kirves, Ukon vasara, Taaran vasara ja Thorin vasara tarkoittavat esikristillisen ukkosenjumalan asetta tai tällaista symboloivaa korua tai merkkiä. Aseellaan ukkosenjumala muun muassa sai aikaan salamaniskuja ja jakoi oikeutta.
Skandinaaveilla ukkosenjumala oli Thor, ja hänellä oli aseena Mjölner-vasara, jota saatettiin kutsua myös nuijaksi tai kirveeksi. Suomessa ukkosenjumala Ukon aseina saattoi olla kirves, miekka, vasara, kurikka tai jousi. Ukko saattoi myös tehdä rautaisten rakeiden sateen.

title: Juho Kirves

text: Kirves siirtyi Neuvosto-Venäjälle keväällä 1918. Siellä hän työskenteli muun muassa Buin siirtolan komissaarina 1918, poliittisena ohjaajana Omskissa 1920–1921 ja tuomarina Repolassa 1928. Kirves osallistui Neuvostoliitosta myös kommunistien toiminnan ohjaamiseen Suomessa. Kirveen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa, mahdollisesti hän menehtyi Stalinin vainoissa. Virallisesti hänet julistettiin kuolleeksi Mikkelin raastuvanoikeuden päätöksellä 18. joulukuuta 1961, kuolinpäiväksi määrättiin 1. tammikuuta 1961.

title: Arkalochórin kirves

text: Kirveestä on säilynyt sen pronssinen teräosa. Siihen on kirjoitettu 15 tuntematonta kirjoitusta edustavaa kirjoitusmerkkiä. Osa merkeistä on samoja kuin Faistoksesta löydetyssä niin kutsutussa Faistoksen kiekossa, osa taas muistuttaa kreetalaisia hieroglyfejä.[1][2] Joidenkin tutkijoiden mukaan kirveen kirjoitus saattaisi olla jonkinlaista lineaari-A-kirjoitusta, mutta näkemystä ei ole yleisesti hyväksytty.[3]

title: Kirves (korttipeli)

text: Kirves on perinteisesti Itä-Suomessa pelattu taitoa ja taktikointia vaativa korttipeli. Kirveessä voi olla 2–10 pelaajaa, mutta suositeltava pelaajamäärä on noin 3–5 pelaajaa. Kirveessä käytetään normaalia 52 pelikortin pakkaa ja sen lisäksi kahta jokeria, jotka ovat yleensä korttipakoissa musta ja punainen jokeri. Suomessa on myös järjestetty Kultainen kirves -niminen kirvespeliturnaus. Kymmenes turnaus järjestettiin 7.2.2009. Eri alueilla voi korttipelin säännöistä olla käytössä hieman erilaisia versioita.

title: Arkalochórin kirves

text: Kirveenterässä oleva kirjoitus koostuu 15 kuva- tai tavumerkistä. Eri merkkejä on yhteensä 10. Teksti on kirjoitettu kolmeksi pystysuoraksi sarakkeeksi. Vasemmassa ja keskisarakkeessa on kummassakin 6 merkkiä ja oikeanpuoleisessa 3 merkkiä.[2]

title: Arkalochóri

text: Arkalochórin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Pohjalainen kirves on levinnyt Etelä-Lapista ja Pohjois-Pohjanmaalta muualle Suomeen. Se on valmistettu sädekiviliuskeesta, joka on kovaa ja tiivistä kiveä. Se on muodoltaan pulleahko ja pyöreäteräinen, mutta paremmin viimeistelty kuin alkeellinen kirves. Kirves vartettiin pitkittäin[30]. Se ajoitetaan kauden loppupuoliskolle ([31]).

title: Timo Kirves

text: Timo Kirves (s. 1939) on suomalainen lehti- ja mainosvalokuvaaja.

title: Tauno Kirves

text: Tauno Kirves syntyi maanviljelijä Väinö Kirveen ja emäntä Amalia Kirveen o.s. Vuohelainen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on Maija Laakso. Kirves tuli ylioppilaaksi 1961 ja valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi Turun yliopistosta 1968. Kirves toimi Kymenlaakson seutukaavaliiton tutkijana ja seutukaavasihteerinä 1970–1974 ja osastopäällikkönä 1975–1980. Kotkan suunnittelupäällikkö hän oli 1980–1989 ja Hyvinkään kaupunginjohtaja vuodesta 1989. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle syksyllä 2006.

title: Minolainen kulttuuri

text: Minolaiset muinaisjäännökset osoittavat sekä suurta varallisuutta että hienostunutta elämää ainakin ylempien kansankerrosten parissa. Minolaisista kaupungeista ei ole löydetty sotilasaiheista taidetta tai muita merkkejä sotaisuudesta. Toisaalta Arkalochórin luolasta on löydetty mahdollisesti sodanjumalalle annettuja votiivilahjoja, kuten Arkalochórin kirves.

title: Iraklionin arkeologinen museo

text: Tunnetuimpiin museoesineisiin kuuluvat muun muassa Knossoksen seinämaalaukset eli freskot; Faistoksen kiekko; pienet käärmejumalatarpatsaat; minolaiset korut, kuten Málian Chrysólakkoksesta löydetty kultainen mehiläisriipus; Agía Triádan sarkofagi; Arkalochórin kirves; sekä Kamáres-keramiikkaa edustavat esineet.