query: Miten suuri osuus Suomen BKT:sta menee kehitysyhteistyöhön?

title: Suomen talous

text: Valtion velka laski vuonna 2006 noin 59 miljardiin euroon eli 35,1 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Laman jälkeen sen osuus kävi huipussaan vuonna 1996, jolloin se oli 67%. Vuodesta 2008 velan määrä on kasvanut, vuonna 2012 se oli noin 84 miljardia euroa eli 43,6% bruttokansantuotteesta. Julkisyhteisöjen velka (EDP) oli vuonna 2013 arviolta 110,2 miljardia euroa eli 57% bruttokansantuotteesta.[27] Kehitysapua varten Suomi budjetoi vuonna 2016 yhteensä 809 miljoonaa euroa eli 0,38 prosenttia bruttokansantuotteesta.[28]

title: Nepalin maanjäristys 2015

text:
Useat maat, mukaan luettuna Suomi, on päivittänyt matkustusohjeitaan maanjäristyksen vaikutusten johdosta, ja kehottaa matkailijoita välttämään matkustamista Nepaliin toistaiseksi.
Nepal on ollut Suomen kehitysyhteistyön kohdemaa jo vuodesta 1983 lähtien. Suomen Kathmandun suurlähetystön mukaan vuonna 2013 useat kansalaisjärjestöt toteuttivat kehistysapuhankkeita Nepalissa. Näillä maassa jo toimivilla järjestöillä on hyvät mahdollisuudet yhteistyöverkostonsa ja usein myös omien työntekijöittensä välityksellä toimittaa maanjäristyksen jälkeistä hätä- ja jälleenrakennusapua Nepaliin tehokkaasti. Muun muassa seuraavilla Nepalissa toimineilla järjestöillä oli toukokuussa 2015 meneillään keräys maanjäristyksen uhrien auttamiseksi (aakkosjärjestyksessä):

title: Kehitysapu

text: Yhteensä 88 prosenttia suomalaisista pitää kehitysyhteistyötä tärkeänä tai melko tärkeänä. Suomalaiset haluaisivat tukea ennen kaikkea kehitysmaiden koulutusjärjestelmien kehittämistä. Suomen ulkoministeriö on teettänyt vuosittain vuodesta 2002 alkaen mielipidetutkimuksen, jonka mukaan kehitysapua tuloksellisena pitävien osuus on vähitellen laskenut. Korkeasti koulutetut suomalaiset pitävät kehitysyhteistyön tuloksia keskimäärin hieman muita vähäisempinä.

title: Bruttokansantuote

text:
Koska BKT on kansantalouden kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmiöitä suhteuttamalla saadaan useita tärkeitä talouden tunnuslukuja. Tällaisilla osien suhdetta kokonaisuuteen kuvaavilla tunnusluvuilla (BKT-osuuksilla) voidaan havainnollisesti kuvata kansantalouden rakennetta ja siinä tapahtuvia muutoksia sekä käyttää niitä talouden ohjauskriteereinä. Tyypillinen tunnusluku on esimerkiksi veroaste eli verojen osuus BKT:sta. Muita samanlaisia tunnuslukuja ovat julkisen talouden, ulkomaankaupan, kulutuksen, investointien osuudet BKT:sta. Kansantalouden rakenne voidaan havainnollistaa alkutuotannon, jalostuksen ja palvelujen BKT-osuuksilla.
Ostovoima tarkoittaa sitä, mitä hyödykkeitä (tavaroita ja palveluja) tietyllä rahamäärällä saadaan eri olosuhteissa. Ostovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla rahamäärällä saadaan erilainen määrä hyödykkeitä. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden välillä, käytetään maiden välisessä vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.

title: KEVSOS-sopimus

text: Ennen toista maailmansotaa Kevsos-maiksi sittemmin muuttuneiden Puolan, Tšekkoslovakian ja Unkari osuus Suomen tuonnista oli viitisen prosenttia ja viennistä vain puolisen prosenttia. Vuodesta 1946 aina Suomen länsikaupan vapauttamiseen 1957 asti Itä-Euroopan teollistuneilla mailla oli suuri merkitys Suomen ulkomaankaupassa, mutta osuus laski 1960-luvun alkuun mennessä viiteen prosenttiin. Solmituista Kevsos-sopimuksista huolimatta osuus laski edelleen niin, että se oli 1980-luvulla enää kolmisen prosenttia. Laskun syinä olivat maiden valuuttapula, velkaongelmat ja muut talousvaikeudet.

title: Plan

text: Plan International Suomen kehitysyhteistyö edistää kestävää kehitystä, lasten oikeuksien toteutumista ja köyhyyden vähentämistä. Säätiö käytti vuonna 2015 kehitysohjelmiin 11,2 miljoonaa euroa. Plan Suomi tekee kehitysyhteistyötä 15 maassa, Aasiassa, Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Kehitysyhteistyö parantaa etenkin köyhimmissä ja vaikeimmissa olosuhteissa elävien lasten elämää. Planin kehitysyhteistyön perustana ovat ihmisoikeusperustainen lähestymistapa ja lapsikeskeinen yhteisökehitys. Plan tekee työtä lasten oikeuksien puolesta yhdessä lasten, heidän perheidensä ja yhteisöjensä, viranomaisten ja päätöksentekijöiden kanssa siten, että lapset ja aikuiset ovat aktiivisia toimijoita omassa kehityksessään. Plan Suomi on ulkoasiainministeriön kumppanuusjärjestö. Toimintaa tukevat myös Euroopan unioni ja lukuisat yritykset.

title: Suomen talous

text: Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde bruttokansantuotteeseen (BKT) oli vuonna 2014 korkein EU-maista 58,7%, kun EU-maiden keskiarvo oli 48,1%.[6] -- tämä ei tarkoita että yksityiset menot olisivat 40% bruttokansantuotteesta[7]. Verojen osuus BKT:sta on 43%, joten siinä Suomi sijoittui Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan maiden väliin vuonna 2013.[8]

title: Toimi Kankaanniemi

text: Kankaanniemen aloitteesta ja johdolla laadittiin Suomen ensimmäinen kehitysyhteistyöstrategia. Tuolloin Suomi saavutti kehitysyhteistyöpanostuksessa 0,7 %:n osuuden BKT:sta. Kankaanniemi osallistui varakuvernöörinä Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) vuosikokoukseen sekä puhui YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa. Ministerikaudellaan hän vieraili kaikissa Suomen kehitysyhteistyön kohdemaissa.

title: Suomen puolustusministeriö

text: Vuonna 2017 Suomen puolustusbudjetti on 2,829 miljardia euroa. Sen osuus BKT:sta on 1,3 prosenttia. 2010-luvulla puolustusbudjetti on vaihdellut noin 2,6 miljardista lähes 2,9 miljardiin. Budjetin osuus BKT:sta oli korkeimmillaan vuonna 2010, jolloin osuus oli 1,46 prosenttia. Alimmillaan osuus oli 1,29 prosenttia vuonna 2015.

title: Färsaaret

text: Färsaarelaisten kalastusalusten kalansaalis vuonna 2016 oli noin 867800 tonnia, ja saalismäärältään tärkeimmät saaliskalat olivat turska, seiti ja grönlanninpallas.[66] Suuri osa saaliista menee tehtaisiin, joissa tehdään erilaisia tuoreita, jäitettyjä ja pakastettuja tuotteita. Kalafileiden osuus viennistä oli vuonna 2008 noin 30 prosenttia.[67] Kalaa tuottavat myös kalanviljelylaitokset, joista saatiin vuonna 2016 noin 68271 tonnia lohta.[68] Viljelylaitosten osuus vientituloista on noin 34 prosenttia.[69] Liikakalastuksen takia 1990-luvun alussa romahtaneet kalansaaliit vaikuttivat uudistavasti kalastusalaan, ja 2000-luvulla Färsaarten kalastusta pidetään hyvin hallinnoituna ja kestävänä. Liikakalastus on kuitenkin edelleen kohtuullinen tulevaisuuden uhka.[70]

title: Thaimaa

text: Vuonna 2010 maatalouden osuus BKT:sta oli 10 prosenttia. Noin 40 prosenttia thaimaalaista työskentelee maataloudessa. Maataloustuotteita ovat riisi, maniokki, kumi, maissi, sokeriruoko, kookospähkinät ja soijapavut. Teollisuuden osuus BKT:sta on 45,6 prosenttia. Merkittäviä teollisuudenaloja ovat elektroniikka, komponentit, tietokoneosat ja autot. Palveluiden osuus BKT:sta oli 44 prosenttia. Thaimaa on suosittu matkakohde ja turismin osuus BTK:sta on noin 6 prosenttia.[10][21]

title: Euroopan pakolaiskriisi

text: Sisäasiainministeriö kutsui syyskuussa viestintäyhtiöitä kehittelemään ministeriön johdolla juttusarjoja ja kampanjoita turvapaikanhakijoista. Tilaisuudessa oli ministeriön omaa tiedotusväkeä, sekä kutsuttuna olivat ainakin Miltton ja SEK&Grey, tuotantoyhtiö Gimme Ya Wallet, Yle ja Radio Helsinki. Myös muun muassa Supercellin, Suomen Punaisen Ristin ja turvapaikanhakijoita auttavien ryhmittymien edustajia kutsuttiin mukaan. Sisäministeriön viestintäpäällikön mukaan kokoontumisen taustasyy oli Suomeen pyrkineiden turvapaikanhakijoiden suuri määrä. Ministeriö halusi kutsua markkinointiviestinnän ja viestinnän toimijoita pohtimaan, miten turvapaikanhakijakysymys pitäisi Suomessa kohdata. Ministeriö halusi myös rakentaa luottamusta tilanteessa, jossa oli suuri määrä turvapaikanhakijoita ja miettiä, muuttaako se Suomea ja miten siihen valmistaudutaan.

title: Luhanskin alue

text: Ukrainan tilastokeskus Ukrstatin mukaan Luhanskin alueen osuus Ukrainan bruttokansantuotteesta vuonna 2011 oli 57,2 miljardia Ukrainan hryvniaa (UAH), joka oli vuoden 2011 lopun virallisin vaihtokurssein 5,55 miljardia euroa. Tämä oli 4,4 prosenttia Ukrainan BKT:sta. Jokaista alueen asukasta kohti tämä on vain 25 067 hryvniaa eli noin 2 434 euroa vuodessa. Tämä oli 88 % Ukrainan keskiarvotasosta.

title: Tansania

text: Tansania on yksi Suomen kehitysyhteistyön kahdeksasta pääkumppanimaasta, ja se on Suomen pitkäaikaisin kehitysyhteistyön kumppanimaa. Tärkeimmät tukikohteet ovat metsäala, ympäristön kestävä kehitys, opetussektori ja hyvä hallinto. Suomi tukee Tansanian köyhyyden vähentämistä budjettituella, hanketuella ja ohjelmatuella. Tansaniaan suuntautuu myös kansalaisjärjestöille myönnettyä tukea.[39]

title: Kehitysapu

text: DACin jäsenmaat suorittavat toistensa kehitysyhteistyön laadusta vertaisarvioita. Suomen kehitysyhteistyö arvoitiin vuonna 2017. Suomea kiiteltiin siinä esimerkiksi avun keskittämisestä pitkäaikaisiin yhteistyömaihin ja siitä, että Suomi on teettänyt tutkimuksia verotuksesta, ruokaturvasta ja kehityksestä. Moitteita Suomi sai vuonna 2016 toteutetuista leikkauksista kehitysapuun.

title: Kenia

text: Kenia on yksi Suomen kahdeksasta kehitysyhteistyön pääkumppanimaasta. Hyvä hallinto, metsätalous sekä energiantuotanto ovat Suomen ensisijaisia kehitysyhteistyön kohteita Keniassa. Suomi tukee myös Keniassa toimivia paikallisia, suomalaisia ja kansainvälisiä järjestöjä. Suomen kehitysyhteistyö Kenian kanssa alkoi jo 1960-luvulla, ja sen piiriin on kuulunut muun muassa maaseudun terveydenhuollon, ravinnon ja veden saatavuuden parantamista sekä metsätalouden ja osuuskuntatoiminnan kehittämistä.

title: Sierra Leone

text: Sierra Leonen talouden veturi oli 2010-luvun alussa kaivosteollisuus. Vuosina 2011–2013 sen osuus bruttokansantuotteesta (BKT) nousi 4,3 prosentista 19 prosenttiin. Rautamalmin osuus kasvoi 0,2 prosentista 15,4 prosenttiin. Monet muuttivat maaseudulta työn perässä kaivoskeskuksiin. Ebolaepidemian ja raaka-aineiden kansainvälisen hinnan romahduksen takia rautamalmin osuus BKT:sta laski vuonna 2015 peräti 96 prosenttia ja timanttien osuus 19,1 prosenttia.[59] Vuonna 2009 yhdysvaltalainen, australialainen ja brittiläinen yhtiö ilmoittivat löytäneensä suuren merenalaisen öljyesiintymän Sierra Leonen aluevesiltä.[63] Titaanioksidia esiintyy Sierra Leonen maaperässä sekä ilmeniittinä että rutiilina. Sierra Leonen rutiiliesiintymät löydettiin vuonna 1954, ja Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskuksen tilastojen mukaan vuonna 2016 Sierra Leone oli maailman toiseksi suurin rutiilin tuottaja.[64][65][66]

title: Kehitysapu

text: Kehitysyhteistyörahoitus jaetaan Suomessa varsinaiseen kehitysyhteistyöhön ja muuhun kehitysyhteistyöhön. Varsinaista kehitysyhteistyötä hallinnoi ulkoministeriö.

title: Suomen Lähetysseura

text: Vuonna 2017 Lähetysseuralla on noin 50 kehitysyhteistyöhanketta 12 maassa Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Kehitysyhteistyömme rahoitus tulee pääosin ulkoasiainministeriöltä osana Suomen virallista kehitysyhteistyörahoitusta. Vuonna 2017 ulkoministeriön määrärahat ovat 5,1 miljoonaa euroa. Lisäksi kehitysyhteistyötä rahoitetaan seurakunnilta, yksityisiltä ihmisiltä ja yhteisöiltä saaduilla lahjoituksilla.

title: Japanin talous

text: Vuonna 2009 Japanin valtionvelan osuus bruttokansantuotteesta oli OECD-maiden suurin, 183,5 %, ja vuoteen 2011 mennessä velka oli noussut yli kaksinkertaiseksi BKT:hen verrattuna. Vuoden 2012 arvion mukaan Japanin julkinen velka on 218,9 % BKT:sta. Se on huomattavasti korkeampi kuin esimerkiksi Euroalueen velkakriisin keskuksessa olevan Kreikan valtionvelka, joka vuonna 2011 oli arviolta 165,40 % BKT:sta, tai Italian 120,10 %:n velka. Vuonna 2013 Japanin velka oli bruttokansantuotteeseen suhteutettuna maailman suurin.

title: Suomen Somalia-verkosto

text: Verkosto toteuttaa aika ajoin myös muita, kuin varsinaisia kehitysyhteistyö tai viestintä- ja globaalikasvatushankkeita. Esimerkiksi loppuvuodesta 2015 verkosto toimeenpani yhdessä Solidaarisuuden kanssa tasa-arvohankkeen, jonka aikana jäsenjärjestöt oppivat sukupuolten välisestä tasa-arvosta yhdistystoiminnassa ja kehitysyhteistyössä. Lisäksi verkosto on toteuttanut Helsingin kaupungin rahoituksen turvin kehittämishankkeita ja on perustamassa useiden nuoriso-, kehitysyhteistyö- ja maahanmuuttajajärjestöjen kanssa verkoston koordinoimaa nuorten vapaaehtoisverkostoa.

title: Kehitysapu

text: Muuhun eli ulkoministeriön ulkopuoliseen kehitysyhteistyöhön lasketaan esimerkiksi Suomen osuus Euroopan unionin kehitysyhteistyöstä, joka katetaan suoraan Suomen jäsenmaksusta EU:lle, siviilikriisinhallinta ja osa pakolaisten vastaanottamisesta syntyneistä kuluista.

title: Martha Nussbaum

text: 1980-luvulla Nussbaum alkoi tehdä yhteistyötä taloustieteilijä Amartya Senin kanssa kehitysyhteistyön ja etiikan saralla. Nussbaum kehitti Senin kanssa kehitysyhteistyön ”toimintavalmiudet”, jonka mukaan toimintavalmiudet (”tosiasialliset oikeudet”, kuten mahdollisuus elää vanhaksi, toimia taloudellisesti tai osallistua poliittiseen toimintaan) ovat perimmäinen osa kehitystä ja köyhyys toimintavalmiuksien puutetta. Näkemys on vastoin yleistä näkemystä kehitysyhteistyöstä, jossa kehitys nähdään yksinkertaisena bruttokansantuotteen kasvuna ja köyhyyden tulojen pienuutena. Näkemys kehitykseen edustaa moraalista universalismia vastakohtana moraaliselle relativismille. Suuri osa työstä esitetään aristoteelisesta näkökulmasta.

title: Singaporen väestö

text: Singaporen terveydenhuoltomenot ovat 3,2 % BKT:sta (Suomi 8,2 %, USA 16 %), terveydenhuoltomenot henkeä kohden ovat $1228 (Suomi $2840, USA $7290, mistä julkisen sektorin osuus (47,2 %) on suurempi kuin Suomen koko summa), julkisen sektorin osuus 32,6 % (Suomi 74,2 %, USA 47,2 %), elinajanodote vastasyntyneillä 79,7 v. (Suomi 79,4, USA 78,1)[13] Toisen tiedon mukaan vastasyntyneiden elinajanodote on 82 v. (USA 78 v.).[14]

title: Suomen ulkoministeriö

text: Ulkoasiainhallinnon toimintamenot vuonna 2009 olivat 204,3 miljoonaa euroa. Suurin kuluerä tässä ovat henkilökunnan palkat sekä kiinteistöjen vuokra- ja hoitokulut sekä erilaisiin kansalaispalveluihin liittyvät kulut. Kansainvälisen kehitysyhteistyön varat hallinnoidaan ulkoministeriössä. Sen määrä oli 732,9 miljoonaa euroa. Ulkoasiainministeriön kautta maksetaan myös Suomen osuudet kansainvälisissä järjestöissä sekä kriisinhallinta- ja siviilikriisinhallintakulut. Niiden määrä oli 77,2 miljoonaa euroa. Lähialueyhteistyön osuus budjetista oli 19,5 miljoonaa euroa. Ulkoasiainhallinnon kokonaisbudjetti mukaan lukien lisätalousarviot oli 1181,2 miljoonaa euroa.

title: Suomenruotsalaiset

text: Ruotsinkielisten suhteellinen osuus Suomen väkiluvusta on menneinä aikoina ollut huomattavasti nykyistä suurempi. On arvioitu, että vuonna 1610 ruotsinkielisiä oli Suomessa noin 70 000, mikä oli peräti noin 17–18 % koko maan väestöstä. Tämä on varhaisin ajankohta, jonka suhteen ruotsinkielisten määrästä on esitetty arvio. Vuonna 1880 osuus oli noin 14,3 %. 1970-luvun alkupuolella ruotsinkielisiä oli 302 000 henkeä, joka oli silloin noin 6,5 % väestöstä. Osassa Suomen sisämaakaupungeistakin oli aikaisemmin kaupungin kokoon nähden suuri ruotsinkielinen vähemmistö, mm. Mikkelin asukkaista oli 1800-luvulla ruotsinkielisiä peräti 27 %. Suomenruotsalaisten suhteellinen osuus Suomen väestöstä on ollut ainakin 1880-luvulta lähtien laskussa, vaikkakin absoluuttinen määrä nousi vuoteen 1940 asti. 1950- ja 1960-luvuilla maastamuutto vähensi huomattavasti ruotsinkielisten osuutta. 1970-luvulta lähtien suomenruotsalaisten absoluuttinen määrä ja suhteellinen osuus Suomen väestöstä ovat laskeneet hitaasti (302 000–289 596).

title: Itävallan talous

text: Itävallan palvelusektori tuottaa suurimman osan maan BKT:sta. Pääkaupunki Wien on ollut viime vuosikymmeninä portti itään, ja erityisesti lakiyritykset ja pankit toimivat laajasti Itä-Euroopan uusissa EU-jäsenmaissa. Turismin osuus Itävallan BKT:sta arvioidaan olevan 10 %. Vuonna 2001 Itävalta oli maailman kymmenenneksi suosituin matkakohde, ja maassa vieraili yli 18,2 miljoonaa turistia. Aikaisemmin suurin turistiryhmä olivat saksalaiset, mutta nykyään turisteja on yhä enemmän Itä-Euroopasta, Venäjältä ja Yhdysvalloista.

title: Kreikka

text: Matkailu on nykyään huomattava tulonlähde Kreikalle. Vuonna 2015 sen osuus BKT:sta oli noin 18%.[2] Turismi on kasvanut voimakkaasti. Vuonna 1988 maassa kävi noin 8 miljoonaa turistia,[5] vuonna 1995 noin 10 miljoonaa turistia ja vuonna 2014 noin 22 miljoonaa turistia.[44] Kreikka ja Kreikan saaristo ovat yksi maailman suosituimmista matkakohteista.

title: Kreikka

text: Kreikan talous on markkinatalous, jossa julkisella sektorilla on kuitenkin aina ollut vahva rooli. Vuonna 2015 arvioitu bruttokansantuote oli 286miljardiaUSD. BKT asukasta kohden oli noin 26400USD, mikä on noin kaksi kolmasosaa johtavista euroalueen maista. BKT:n todellinen kasvu vuonna 2013 oli –3,2%, vuonna 2014 0,7% ja vuonna 2015 –0,2%. Palveluiden osuus BKT:sta on noin 81%, teollisuuden 15% ja maatalouden 4%. Julkisen sektorin osuus BKT:sta on noin 40%. Kreikka on suurin EU-tukien saaja, ja tukien osuus BKT:sta on noin 3,3%. Vuotuinen inflaatio vuonna 2015 oli noin –1,7%.[2]

title: Verkkoestottomuus

text: Psykologi John Sulerin mukaan seuraavat kuusi tekijää aiheuttavat verkkoestottomuuden eli erilaisuuden verkossa käyttäytymiseen:Sulerin mukaan estottomuus ei ole ainoa tekijä, joka määrittelee sitä, miten paljon ihmiset paljastavat tai purkavat itseään toimiessaan kyberavaruudessa. Myös yksilöiden eroilla on suuri osuus. Esimerkiksi ihmisen perustana olevien tunteiden, tarpeiden ja viettien intensiivisyys vaikuttavat estoisuudelle altistumiseen.

title: Dominikaaninen tasavalta

text: Dominikaaninen tasavalta oli pitkään sokerin, kahvin ja tupakan tuottaja, mutta palvelusektori on ohittanut maanviljelyn merkityksen turismin kehityttyä. Vuonna 2009 maatalous tuotti 11,1% kansantuotteesta ja vuonna 2005 se työllisti 14,6% työvoimasta, kun palveluiden osuus oli 66,6% BKT:sta ja 63,1% työvoimasta. Yhdysvallat on suurin sekä tuonnin että viennin kohde.[13]


query: Mitä jätinkirkot ovat?

title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot eli metelinkirkot ovat neoliittisella kivikaudella noin 3000–2000 eaa. Perämeren tuntumaan tehtyjä isoja kivirakennelmia. Muita nimityksiä jätinkirkoille ovat mm. jätinlinna, pirunkirkko ja jatulinkirkko. Jätinkirkkojen tarkoitusta ei varmuudella tunneta, mutta niiden on tulkittu olevan mm. muinaisia linnoituksia, uhripaikkoja, poroaitauksia, hylkeenlihan kylmävarastoja, asuinrakennusten perustuksia tai tähtitieteellisiä observatorioita.[1]

title: Korkeamäen jätinkirkko

text: Korkeamäen jätinkirkko eli Korkiasaaren jätinkirkko on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva jätinkirkko. Aiemmin röykkiökohteena tunnettu muinaisjäännös on vuonna 2010 luokiteltu myös jätinkirkoksi.

title: Pesuankankaan jätinkirkko

text: Marianna Ridderstad mittasi jätinkirkon asennon ja porttien sijainnit Suomen jätinkirkkojen arkeoastronomisessa hankkeessa. Jätinkirkon pitemmän sivun kivivallit osoittivat (kaakko-luode-suuntaisena) kohti 317° pohjoisen suunnasta myötäpäivään. Portteja oli mitattu kaksi, jotka aukesivat jätinkirkon keskipisteestä katsoen suuntiin 137° ja 317° pohjoissuunnasta myötäpäivään lukien. Samassa tutkimuksessa ilmoitettiin jätinkirkon lähellä sijaitsevasta kiviröykkiöstä ja yhdestä pystyyn nostetusta kivestä. Muuten jätinkirkon lähiympäristö on täysin tuhoutunut.

title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot sijaitsevat yleensä drumliiniselänteen lakiosassa, ympäristöään korkeammalla kohdalla. Jätinkirkkojen rakentamisen aikaan nämä selänteet olivat aivan merenrannan tuntumassa sijaitsevia saaria tai rantavalleja. Maankohoamisesta johtuen sijaintipaikat sijaitsevat nykyään sisämaassa, ja ovat tyypillisesti ympäröiviin sohin rajoittuvia kivikkoisia sorakankaita. Työssään jätinkirkkojen rakentajat ovat mahdollisuuksien mukaan hyödyntäneet luontaisesti kasautuneita rantavalleja. Kehävallien sisäpuolinen alue on tyypillisesti ympäristöään tasaisempi ja vähäkivisempi, mikä viittaa siihen että rakentajat käyttivät sieltä kerättyjä kiviä kehävallin kasaamiseen. Eräitten jätinkirkkojen vallien ulkopuolella erottuvat ojamaiset syvennykset viittaavat niin ikään kivien keräämiseen lähietäisyydeltä. Kivivivallien kasaamiseen ei ole käytetty laastia, eikä kiviä ole ilmeisesti ladottu tai järjestelty kovinkaan tarkasti. Valleissa on usein näkyvissä kuoppia, jotka mahdollisesti ovat itse jätinkirkkoja uudempia.[5][8][9]

title: Jätinkirkko

text: Tutkijat M.Ridderstad ja J. Okkonen esittivät 2009, että noin puolet jätinkirkoista on suunnattu tähtitieteellisesti merkityksellisiin ilmansuuntiin, kuten tasaus- ja seisauspäivien auringonnousuihin tai -laskuihin +/−5 asteen tarkkuudella. Selvimmin tämä on nähtävissä suurimmissa ja parhaiten säilyneissä jätinkirkoissa, joista löytyvät myös tarkimmat suuntaukset. Näin ollen jätinkirkkoja voisi pitää osana Euroopassa jo vuonna 5000 eaa. alkanutta megaliittiperinnettä.[3][2] Esimerkiksi Kastellin jätinkirkon neljä porttiaukkoa on sijoitettu kesäpäivänseisauksen, vapun ja elonkorjuun auringonnousun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun ja -laskun suuntiin. Myös muista jätinkirkoista on löytynyt nk. välipäivien eli talvenselän, vapun, kekrin ja elonkorjuun auringonnousujen ja -laskujen suuntauksia. Ollisbackenissa on sijoitettu kaksi menhiriä osoittamaan pohjois-etelä-suuntaa[3][2]. Lieksan jätinkirkon pääakselit on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonlaskun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun mukaisesti.[17]

title: Kettukankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Kettukankaan eteläpäässä lähellä mäen lakikohtaa, ja se sijaitsee mäkeen kaivetun sorakuopan reunalla. Jätinkirkon toisesta reunasta on tuhoutunut hiekanotossa noin 40 prosenttia, mutta siitä on vielä tunnistettava osa jäljellä. Luoteis-, länsi- ja lounaisosan kivivallista tunnistaa helposti kolme kulmausta ja jätinkirkon muodoksi hahmottuu pyöreäkulmainen ja lähes suorakulmainen nelikulmio. Sen pituus on 30 metriä ja leveys 20 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa pohjoisesta katsottuna 49 astetta myötäpäivään. Säilyneet kivivallit ovat 3–4 metriä leveät, mutta vain noin 30 senttimetriä korkeat. Vallissa on lounaissivun eteläkulmassa yksi portiksi kutsuttu matalampi kohta, joka on noin neljä metriä leveä. Jätinkirkon keskikohdasta katsottuna portin aukeamissuunta on tarkalleen 194 asteen kulmassa pohjoisesta eli melkein etelään päin. Muita portteja ei ole säilynyt. Jätinkirkon länsikulmassa sijaitsee kivivallissa kiinni oleva kiviröykkiö, ja jätinkirkon lounaissivussa sijaitsee toinen suurempi kiviröykkiö. Lähimmät asumuspainanteet sijaitsevat jätinkirkosta parikymmentä metriä etelään. Kivivallin sisäosa on melko tasainen, ja se on ilmeisesti raivattu puhtaaksi irtokivistä. Sieltä on löydetty kvartsi-iskoksia ja palaneen luun kappale.

title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Äyräpää löysi jätinkirkon pohjoispuolelta polulta kvartsi-iskoksia ja mahdollisesti kaapimen. Tästä hän päätteli, että jätinkirkon vieressä moreeniharjulla oli ollut asuinpaikka. Myös jätinkirkon etelä- ja lounaispuolelta metsä-äestyksen urista löytyi kvartsi-iskoksia.

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Tallbackharjun jätinkirkot on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva kahden erillisen jätinkirkon yhteiskohde. Jätinkirkot sijaitsevat samalla harjualueella 700 metrin päässä toisistaan.

title: Metelinkankaan jätinkirkko

text: Metelinkankaan jätinkirkko eli Metelinvaaran jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Tyrnävällä sijaitseva jätinkirkko.

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on pitkänomainen ja suorakulmaisen muotoinen. Sen sammaloituneet kivivallit ovat 22 metriä pitkät ja 10 metriä leveät. Jätinkirkolle on myös saatu toisenlaiset mitat, jotka ovat 36 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 1–2 metriä leveät ja noin metrin korkuiset. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 5° vastapäivään eli pohjoinen. Vaikka mäen ympäristö on kivikkoista, ei jätinkirkon sisäpiha ole sitä. Sisäosan kivetön leveys on kuusi metriä. Jätinkirkolla on sekä pohjois- että etelävallissa matalammat kulkuaukot eli portit. Porttien kautta kulkee nykyään polku. Portit aukeavat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 5° pohjoisesta länteenpäin ja 5° etelästä itäänpäin.

title: Käyräkankaan jätinkirkot

text:
Eteläisemmän jätinkirkon pituus on 29 metriä ja leveys on 15 metriä ja sen laskennallinen pinta-ala on 440 m². Sen asento poikkeaa pohjoisemmasta jätinkirkosta noin 70° eli tämän jätinkirkon pituusakseli osoittaa 147° pohjoissuunnasta myötäpäivään. Jätinkirkon ympärysvallissa on kaksi porttia. Toinen sijaitsee symmertia-akselilla eli 147° kulmassa pohjoiseen verrattuna ja toinen 329° kulmassa jätinkirkon keskikohdasta mitattuna. Jätinkirkon välittömässä läheisyydessä sijaitsee myös kiviröykkiö sekä kolmionmuotoinen pystykivi.
Jätinkirkkojen lähistössä sijaitsee useita muitakin muinaisjäännöksiä. Petri Pesonen on koonnut luettelon Suomessa havaituista asuinpainanteista. Luettelon mukaan myös Käyräkankaalla on löydetty moreeni- ja hiekkamaahan jääneitä soikion muotoisia painaumia, jotka voisivat olla jäänteitä asumuksien maanalaisista osista. Ne muodostavat noin 300 metrin pituisen vyöhykkeen, mutta niitä ei olla vielä tutkittu. Niiden lukumäärääkään ei olla tarkemmin määritetty. Arvioiden mukaan asuinpainaumia olisi vähintään 10, mutta epävarmuus kaikkien painaumien tarkoituksesta on rajoittanut yläarviota kahteen kymmeneeseen. Tarkempi kuva kylän rakenteesta syntyy vasta, kun paikalla on suoritettu kaivauksia.

title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Pikku Liekokankaan jätinkirkot on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Pattijoella sijaitseva jätinkirkoksi tulkittava kohde. Varmasti tunnistetun jätinkirkon vieressä on toinen, mutta samalla epävarmempi, jätinkirkko. Alueen löydöt ja sijainti rannansiirtymän kronologiassa ajoittavat jätinkirkon 2200–2100 eaa. eli kivikauden loppupuolelle.

title: Kettukankaan jätinkirkko

text: Kettukankaan jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Saloisten Mattilanperällä sijaitseva soranotossa osittain tuhoutunut jätinkirkko, joka sijaitsee laajalla kivikauteen ajoitetulla Kettukankaan asuinpaikalla. Jätinkirkkoa ei ole vielä tutkittu.

title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Ison Mahosaaren jätinkirkko on Pohjois-Karjalassa Lieksassa Pielisen saaressa sijaitseva epävarma jätinkirkko. Se olisi Itä-Suomen ensimmäinen jätinkirkko.

title: Saloisten historia

text: Pohjanmaalle ominainen kivikautinen muinaisjäännöslaji ovat jätinkirkot, suuret suorakaiteen tai soikion muotoiset kivikehät, joissa on yleensä yksi tai useampi aukko. Naapurikunnassa Pattijoella on jätinkirkoista kaikkein suurin Kastelli. Saloisista löytyy neljä tällaista rakennelmaa. Suurin niistä sijaitsee Pirttivaaralla ja se on kooltaan 26×38-metrinen. Kettukankaan jätinkirkolla ja sen ympäristössä tehtyjen kaivausten perusteella kyseinen jätinkirkko ajoittuu vuosien 2000−2500 eaa. paikkeille. Myös Pirttivaaran ja Pirttihaudankankaan jätinkirkot sopivat maankohoamisen (55−60 metrin korkeudella nykyisestä merenpinnasta) perusteella samalle aikakaudelle. Pirttihaudankankaan jätinkirkon liepeiltä on lisäksi löydetty kyseisen aikakauden pienoistaltta. Pikku jakenaron jätinkirkko sijaitsee edellisiä hieman ylempänä eli 79 metriä merenpinnasta, minkä perusteella se voisi olla hieman muita vanhempi, eli rakennettu varhaiskampakeraamisella ajalla. Jätinkirkot liittyvät ilmeisesti alueella kivikaudella harjoitettuun suurisuuntaiseen hylkeenpyyntiin. Tätä oletusta tukee kaivauksissa Kettukankaalta löydetty hylkeen sormiluu.[1][4][3]

title: Metelinkankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee vaaran pohjoissivulla, johon muinaisen meren aallokko ja mereltä työntyneet jäät ovat muodostaneet vahvan puskuvallin, johon jätinkirkon sisäosa on raivattu. Kivirakka on kiistatta luonnonmuodostuma, mikä ilmenee pohjois- ja eteläpuolen reunoja tarkastelemalla . Itä- ja länsipuolen vallit taas ovat selvästi ihmisen raivaamia. Jätinkirkon sisäosa on suorakaiteen muotoinen, ja itä- ja länsipäässä on raivattu aukot, joita kutsutaan porteiksi. Kivivalli on ulkoa mitattuna 40 metriä pitkä ja 22 metriä leveä. Ulkomitat ovat selvästi suuremmat kuin raivatun sisäalueen mitat, jotka ovat pituus 25 metriä ja leveys 10 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 70 astetta pohjoissuunnasta myötäpäivään eli itäkoilliseen. Keskiosa on hieman kivikkoinen. Viereinen sorakuoppa ulottuu jätinkirkkon reunalle asti, mutta soranotto ei ole sitä vahingoittanut. Sen sijaan jätinkirkossa kiinni ollut kiviröykkiö on tuhoutunut.

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Toinen jätinkirkko sijaitsee harjun pohjoispäässä matalammalla mäellä, jonka kallion eteläpuolella jätinkirkko sijaitsee. Jätinkirkon sisäpiha on tasainen ja sitä ympäröi kolmelta sivulta kivivalli. Länsipuolen valli ei tarkastuksessa hahmottunut selvästi, mutta itäsivun valli on selvä. Jätinkirkko on 45 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen sisäpiha on 37 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 32° pohjoisesta vastapäivään eli luoteeseen. Vaikuttaa siltä, että kivivallissa on kolme matalampaa kohtaa eli portit. Ne sijaitsevat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 160° pohjoisesta myötäpäivään eli eteläkaakkoon, 193° eli etelään ja 232° eli lounaaseen. Jätinkirkon pohjoispuolella on isoja lohkareita.

title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkot rakensi Pöljän keramiikkaa valmistanut väestö. Maanviljely oli saapunut Suomeen jätinkirkkojen aikaan, muttei ollut levinnyt laajalle. Jätinkirkot hylättiin nopeasti vuoden 2000 eaa. tienoilla. Näihin aikoihin tapahtui suurten asumusten hajaantumista.

title: Käyräkankaan jätinkirkot

text: Pohjoisempi jätinkirkon kivivallit rajaavat 33 metriä pitkän ja 15 metriä leveän alueen, jonka laskennallinen pinta-ala on 500 neliömetriä (m²). Uloimmaisen kivivallin sisältä on havaittu myös toisen kivivallin jäänteitä. Jätinkirkon asento mitattiin Suomen jätinkirkkojen paleoastronomisten tutkimuksien yhteydessä. Sen pituusakselin suunatus on 75° pohjoissuunnasta myötäpäivään. Jätinkirkon lähellä sijaitsee tutkimaton kiviröykkiö.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Högryggenin jätinkirkko sijaitsee 12,4 kilometriä länsiluoteeseen.[1] Kåtabackenin jätinkirkko sijaitsee 6,0 kilometriä lounaaseen.[1] Snårbackenin jätinkirkko sijaitsee 15,5 kilometriä etelälounaaseen.[1]

title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Selvästi erottuva suorakulmion muotoinen jätinkirkko on 18 metriä pitkä ja 13 metriä leveä. Sen pituusakselin suuta on 83° pohjoisesta katsoen myötäpäivään eli lähes itään. Sillä on vallissa matalampi kohta, jossa kiviä on vähemmän, ja tällaista kohtaa kutsutaan portiksi. Se aukeaa jätinkirkon keskikohdasta katsoen itään. Sisäpihalle on jätetty suurikokoisia kiviä. Jätinkirkon vieressä on toinenkin kivivalli, joka ei erotu yhtä selkeänä rakennelmana. Myös sekin voi olla jätinkirkko. Sen mitat ovat 18×13 metriä ja sen pituusakselin suunta on lähes sama kuin ensimmäiselläkin jätinkirkolla. Tämän kivivallissa ei kuitenkaan ole porttia. Itse jätinkirkkojen sisäalueet ovat olleet tallattua kivikkoa. Siihen ei ole muodostunut paksua kulttuurikerrosta, jollaiset ovat olleet tyypillistä esimerkiksi hiekkapohjaisilla kivikauden asuinpaikoilla. Tästä huolimatta alueen kaivauksissa on tehty paljon löytöjä.

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Kun mäki kohosi maankohoamisen johdosta ylös merestä, oli meri matalaa kivikkoista saaristoa. Koska jätinkirkko sijaitsee vain 42,5 metriä merenpinnan yläpuolella, on se voitu rakentaa vasta noin 2000 eaa. tai sitä myöhemmin. Tämä ajoittuu aivan kivikauden loppupuolelle, mutta jätinkirkko on ollut mahdollista rakentaa tätäkin myöhemmin pronssikaudella. Jos pronssikausi tulisi kyseeseen, olisi jätinkirkko hyvin nuori. Onkin esitetty epäilyjä, ettei tämä kohde olisikaan jätinkirkko vaan jokin muu puhtaaksi raivattu alue.

title: Kiviojakankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko on vain puoliksi tunnistettavissa. Lounainen ja luoteinen kivivalli ovat maastossa näkyvissä. Paikalla suoritettu Lidar-keilaus paljasti siitä osittaisen suorakulmaisen rakenteen, jonka luoteiskulmauksessa on suorakulmainen nurkkaa. Nurkasta etenee kaakkoon 40 metriä pitkä kivivalli, jonka keskeltä katkaisee raivatun näköinen kulkuväylä eli portti. Portti aukeaa jätinkirkon oletetusta keskipisteestä suoraan länteen. Nurkasta itä-koilliseen kulkee suora 21 metriä pitkä kivivalli, joka loppuu mäen jyrkkenevään rinteeseen. Jätinkirkon eteläpäässä kivivallin toinen nurkka erottuu pyöreänä, mutta sen eteläsivun kivivalli on vain kymmenen metriä pitkä. Muita jätinkirkon rakenteita ei keilauskuvasta erotu. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 166° pohjoisesta länteenpäin eli noin länsiluoteeseen. Vaikutelmaksi jää keskeneräinen tai osittain tuhoutunut jätinkirkko. Jätinkirkon sisäosassa puhtaaksi raivatulla alueella on jäljellä muutama suurempi kivenlohkare.

title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkosta ei ole Museoviraston Muinaisjäännösrekisterissä merkintää. Saarella on kuitenkin jo kaksi muinaisjäännöskohdetta ennestään. Jätinkirkon sisäpihaa reunustaa nelikulmainen kivivalli, joka on noin 2 metriä leveä. Jätinkirkon pituus on 23 metriä ja leveys 18 metriä. Kivivallin sisällä on Marianna Ridderstadin mukaan toinenkin pienempi kivivalli. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 19° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoiskoilliseen.

title: Luettelo Suomen jätinkirkoista

text: Tämä on luettelo Suomen jätinkirkoista, joka perustuu jätinkirkkojen varsin epämääräiseen määritelmään. Niiden rakentamisen tarkoituksesta ei olla vielä päästy yksimielisyyteen. Siksi voi olla, ettei kaikkia jätinkirkkoja ole tunnistettu tai luokiteltu oikein, ja ne puuttuvat siksi alla olevasta luettelosta. Osa jätinkirkoiksi tulkituista rakennelmista on luokiteltu jätinkirkoiksi pienin varauksin, mutta sisältyvät silti tähän luetteloon.

title: Jätinkirkko

text: Jätinkirkkoja esiintyy Pohjanmaan rannikon tuntumassa alueella joka ulottuu suurin piirtein Kokkolasta Kemiin, tiheimmän keskittymän ollessa Raahen ja Oulun tienoilla. Yhteensä niitä tunnetaan nelisenkymmentä kappaletta. Jätinkirkot rakennettiin neoliittisella kivikaudella aivan merenrannan tuntumaan tai meren saarille. Rakennuspaikan uskotaan liittyvän jätinkirkkojen mahdolliseen käyttöön hylkeenpyynnin yhteydessä. Maankohoamisen vuoksi jätinkirkot sijaitsevat nykyisin noin 30km sisämaassa.

title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on nelikulmainen mutta pyöreäkulmaisen muotoinen kivivalli, joka on äestyksestä huolimatta edelleen hyväkuntoinen. Se on 65 metriä pitkä ja 35 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 32° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoisluoteeseen. Kivivallissa on yksi kohta, joka on jätetty matalammaksi eli siinä on niin sanottu portti. Portti osoittaa jätinkirkon keskipisteestä 148° myötäpäivään eli eteläkaakkoon ja sijaitsee siten jätinkirkon pituusakselilla.

title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Svedjebackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva selväpiirteinen jätinkirkko. Jätinkirkko on parhaiten säilyneitä jätinkirkkoja eteläisellä Pohjanmaalla. Se on myös yksi eteläisimmistä tunnetuista suurista jätinkirkoista.

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Eteläisin jätinkirkko sijaitsee 300 metriä maantiestä pohjoiseen. Tallbackan harju on itäpuoleltaan jyrkkä ja jätinkirkko sijaitsee sen korkeimman kohdan eteläpuolella. Rinteen alapuolella idässä on suota ja länsipuolella jatkuu harju. Jätinkirkko on 27 metriä pitkä ja 10 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 4° pohjoisesta myötäpäivään eli pohjoiseen. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja melko matalat, mutta erottuvat hyvin sen eteläpäässä. Pohjoispäässä vallit ovat lähes huomaamattomia. Eteläpäässä on vallissa matalampi kohta, jota kutsutaan portiksi. Se suuntautuu jätinkirkon keskikohdasta suoraan etelään. Heti portin takana jätinkirkon sisäpihalla on kaksi kuoppaa ja muualla muutama kuoppa lisää.

title: Pesuankankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkon dokumentoitu tutkimus alkaa jo vuonna 1789, kun Christfrid Ganander tutki paikalla neljää kiviröykkiötä. Hänen mukaansa paikka oli kalmisto. Aarne Europaeus (myöhemmin Äyräpää) tutki vuonna 1913 jätinkirkkoa ja löysi kaivauksien aikana asuinpaikkaan liittyvää kivikauteen ajoittuvaa materiaalia. Täällä tehtyjen löytöjen valossa hän kumosi Hjalmar Appelgrenin teorian, jossa jätinkirkot nimettiin rautakautisten pitkätalojen perustuksiksi. Julius Ailio ja Sakari Pälsi tarkastivat jätinkirkon vuonna 1920 ja Paula Purhonen vuonna 1979. Jätinkirkon tilanne todettiin Mika Sarkkisen inventoinnin yhteydessä vuonna 1997.

title: Jätinkirkko

text: P. Koivunen esitti 1997 jätinkirkkojen olleen hylkeenlihan varastoimiseen tarkoitettuja rakenteita. Kevättalvella jäältä pyydetyt hylkeet olisi varastoitu jätinkirkkojen sisään, mahdollisesti kaksoisvallien väliseen tilaan esimerkiksi havuilla peiteltynä. Rakenteiden suuri kivimassa sekä jätinkirkkojen sijainti tuulisille maastonkohdilla edesauttaisi lihojen säilymistä jäätyneenä pitkälle kevääseen. Joidenkin jätinkirkkojen tuntumasta löydettyjen palokivikumpujen on myös tulkittu liittyvän hyljesaaliin jalostukseen. Laatokan hyljekalastajien tiedetään säilöneen saalistaan rantakivikkoon vielä 1900-luvulla.[5]


query: Milloin Ullvila perustettiin?

title: Ulvila

text: Ulvilan kaupungin historia on pitkä: se perustettiin vuonna 1365, joten se on yksi Suomen kuudesta keskiaikaisesta kaupungista ja Suomen toiseksi vanhin kaupunki Turun jälkeen. Ulvila menetti kaupunkioikeutensa Porille vuonna 1558, kun Ulvilan silloinen satama oli maankohoamisen vuoksi muuttunut laivoille kulkukelvottomaksi. 442 vuotta myöhemmin, vuodesta 2000 lähtien Ulvilan kunta on taas käyttänyt itsestään nimitystä kaupunki. Nykyisen muotonsa Ulvilan kaupunki sai, kun Kullaan kunta liitettiin siihen vuonna 2005. Ulvilan kaupunginvaltuusto päätti 15. ja 29. joulukuuta 2008 kuntaliitoksesta Nakkilan, Harjavallan ja Kokemäen kanssa. Liitoksen (hankenimeltään Nauhakaupunki) piti tulla voimaan vuoden 2011 alussa. Vuoden 2009 alusta aloittanut uusi valtuusto päätti kuitenkin 2. maaliskuuta 2009 purkaa liitossopimuksen.

title: Milo (nimi)

text: Milo on miehen etunimi, alkujaan keskieurooppalainen lyhentymä slaavilaisesta hallitsijanimestä Miroslav, joka esiintyy myös muodossa "Miloslav". Toisaalta Milo saattaa myös olla muunnos nimestä Camillo tai Emil.

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Leipzig

text: Ei ole varmaa tietoa, milloin Leipzig perustettiin, mutta varhaisin maininta siitä on eräässä asiakirjassa vuodelta 1015. Leipzigin saatua kaupunki- ja torikauppaoikeudet vuonna 1165 kaupungista kehittyi nopeasti kaupankäynnin keskus Saksan laajetessa itään päin. Väkiluku ylitti 100000 rajan noin vuonna 1870, jolloin Leipzigista tuli suurkaupunki. Kaupunki on Leipzigin hallintopiirin keskus. Noin 573000 asukkaan Leipzig on Saksin osavaltion ja samalla koko entisen Itä-Saksan alueen suurin kaupunki.

title: Descendents

text: Descendents on yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Manhattan Beachilla vuonna 1978. Yhtyeen perustivat kitaristi Frank Navetta, basisti Tony Lombardo ja rumpali Bill Stevenson. Vuonna 1980 he värväsivät laulajaksi Stevensonin ystävän Milo Aukermanin. Yhtyeellä oli suuri vaikutus Los Angelesin punkkulttuuriin 1980-luvulla. Descendents on julkaissut kuusi studioalbumia, kolme livealbumia, kolme kokoelma-albumia ja kolme EP:tä.

title: Candi Milo

text:
Milo teki myös näytelmärooleja vuosien 1984–1990 aikana elokuvissa ja muutamia vierailevia esiintymisiä televisiossa, kuten "The Tonight Show Starring Johnny Carson" -ohjelmassa, jonka myötä hän sattumalta ryhtyi ääninäyttelijäksi elokuvan Cool Worldin myötä, jossa Milo loi 12:lle eri hahmoille ääniä. Samalla hänestä on tullut yksi tunnetuimmista ääninäyttelijöistä ja on luonut yli 200:lle animaatiohahmolle ääniä.
Milo on ääninäytellyt animaatioissa, kuten ChalkZone, Tiny Toons, Mucha Lucha, Astro Boy, The Life and Times of Juniper Lee, Pet Alien, W.i.t.c.h., Cow & Chicken ja Dexterin laboratorio, jossa hän korvasi uransa lopettaneen Christine Cavanaughin äänittämän Dexterin.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.[5] Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta Pro Milone on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.

title: Pirullista peliä

text: Päiviä myöhemmin poliisitarkastaja Doppleriksi esittäytyvä mies saapuu kartanoon tutkimaan Milon katoamistapausta. Andrew kiistää ensin tietävänsä asiasta mitään, mutta huomaa olevansa pulassa tarkastajan huomioiden ja päätelmien edessä. Hän tunnustaa muutaman päivän takaisen ampumavälikohtauksen mutta väittää Milon lähteneen kartanosta elossa. Todisteiden valossa Doppler kuitenkin pidättää Andrew’n. Sitten Doppler paljastaakin hänelle olevansa valeasuinen Milo.

title: Koreanjindonkoira

text: Ensimmäiset koreanjindonkoirat on rekisteröity Suomessa vuonna 1999 ja näistä koirista on syntynyt yksi pentue vuonna 2001. Seuraavan kerran koreanjindonkoira on rekisteröity Suomessa vuonna 2016 milloin myös perustettiin rodulle yhdistys nimeltä Suomen Koreankoirat Ry. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Jääli

text: Vuoteen 1865 saakka paikallishallinto oli maaseudulla järjestetty kirkkopitäjiin, mikä tarkoitti sitä, että kirkolliset ja maalliset asiat päätettiin kirkkoherra johtamissa pitäjänkokouksissa, joissa kullakin veroa maksavalla isännällä oli äyrimääränsä mukainen äänivalta. Alun perin Kiiminki kuului Iin pitäjään, mutta saavutti osittaisen itsenäisyyden 1781, jolloin kuningas antoi suostumuksensa Alakiimingin kappeliseurakunnan perustamiseen. Alakiimingin eli nykyisen Kiimingin seurakunta itsenäistyi täysin 1858. Jäälistä Kiimingin seurakunta osti vuonna 1890 kahden tynnyrinalan palstan uudeksi hautausmaaksi ja rakensi seurakuntakodin Laivakankaalle vuonna 1977. Seurakunta ja kunta erotettiin toisistaan vuoden 1865 asetuksella ja kuntana Kiiminki perustettiin vuonna 1867. Kunnan nimen käyttö oli horjuvaa, puhuttiin milloin Alakiimingistä milloin Kiimingistä, mutta 1880 alkaen Kiiminki vakiintui kunnan nimeksi.[3]

title: Pirullista peliä

text: Milo kertoo, että nyt alkaa uusi peli. Hän kertoo käyneensä juuri kuristamassa kuoliaaksi Andrewn rakastajattaren Tean ja sijoittaneensa kartanoon erilaisia todisteita, jotka osoittaisivat Andrew’n syylliseksi. Andrew soittaa Tealle, ja tämän puhelimeen vastaava itkevä huonetoveri Joyce vahvistaa Tean kuolleen. Andrew alkaa paniikissa etsiä Milon lavastamia todisteita kartanosta tämän arvoituksellisten vihjeiden perusteella. Andrew löytää niistä viimeisen juuri kun Milo sanoo poliisiauton saapuvan kartanon pihaan. Milo menee ovelle ja juttelee pitkään poliisien kanssa. Lopulta hän on päästävinään poliisit sisään, mutta silloin paljastuu ettei mitään poliiseja ole. Milo paljastaa että hän valehteli Joycen avustamana Tean kuolemasta ja onnistui näin petkuttamaan Andrew’ta jo toistamiseen.

title: Q

text: Pienellä q-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa sen pystyviiva on merkitty milloin suoralla viivalla, milloin lenkillä, milloin taas poikkiviivan kanssa.

title: Puolan historia

text: Puolan suurvalta-asema mureni 1600-luvun puolivälissä kasakkahetmanni Bohdan H’melnytskyin kapinasta seuranneen Ukrainan irtautumisen ja Pohjan sotaan liittyneen ruotsalaismiehityksen takia, ja maa jäi naapuriensa armoille. Puolan valtaistuimelle asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä.[10]

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Puola

text: 1600-luvun puolivälissä Puola menetti asemansa, ja maahan asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä. Vuosina 1733–1735 käytiin Puolan perimyssota. Maan sisäinen hajanaisuus ja keskusvallan heikkous johtivat 1700-luvun lopulla Puolan jakoihin, joissa Venäjä, Preussi ja Itävalta jakoivat maan keskenään kolmessa vaiheessa vuosina 1772, 1793 ja 1795.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Atlantis – Milon paluu

text: Atlantiksessa elävät Milo ja Kida ovat saaneet Atlantiksen jälleen kukoistamaan. Mutta kaikki muuttuu eräänä päivänä, kun Milon vanhat ystävät, mm. Preston Withmore, tri. Sweet, Audrey, Myyrä, Vincent, Packard ja Cookie saapuvat Atlantikseen kertomaan pinnalla tapahtuneista uusista uhkista: valtavasta merihirviö Krakenista, intiaania Chakashista ja Odinista ja Ragnarökista

title: Pukeutuminen

text: Eri aikakausina pukeutuminen on vaihdellut suuresti muodin oikkujen mukaan. Milloin on pitänyt käyttää peruukkia, milloin pitkää hametta, milloin polvihousuja. Miesten ja naisten pukeutumistavat on perinteisesti eronneet jyrkästi toisistaan, mutta 1960-luvulta alkaen lähentymistä on tapahtunut. Pisimmälle pyrkimys meni unisex-muodin aikana.

title: Porin laivaveistämö

text: Porin laivaveistämö perustettiin vuonna 1572 niin sanotuksi kruununvarviksi (ruots. "skeppsgård"), jonka tehtävänä oli rakentaa aluksia Ruotsin laivastolle. Vastaavia perustettiin erityisesti Vaasa-aikana myös lukuisiin muihin Ruotsin valtakunnan kaupunkeihin. Aikakauden loppuun mennessä veistämöltä valmistui reilun 30 vuoden kuluessa useita sota-aluksia, joista ensimmäinen oli 1573 vesille laskettu "Björneborgs galejan" eli ”Porin kaleeri”. Muita aluksia olivat muun muassa 1580 valmistunut "Björneborgs barken" (Porin parkki) sekä 1583 laivastolle luovutettu karaveli "Björneborgs kraveln", mikä oli suurin kaupungissa milloinkaan rakennettu sotalaiva. Veistämössä oli tuolloin noin 60 työntekijää.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Aikataulu

text: Aikataulu on taulukko tai lista, joka ilmaisee eri asioiden, ilmiöiden ja tapahtumien tulevia tapahtuma-aikoja. Aikatauluilla ilmaistaan mm. eri asemilla kulkuvälineiden saapuvia ja lähteviä aikoja. Aikatauluilla ilmoitetaan myös vaikkapa lentokentillä määränpää, mahdollinen myöhästyminen, milloin kone on lähdössä, milloin täytyy siirtyä porteille ja milloin koneeseen.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Milon ystävät valmistautuvat palaamaan maanpinnalle, kun taas Milo päättää jäädä Atlantikseen Kidan luokse, sillä hän on ehtinyt rakastua prinsessaan. Hän tahtoo myös auttaa atlantislaisia palauttamaan Atlantiksen sen entiseen loistoonsa. Maanpinnalla Milon ystävät harjoittelevat herra Whitmoren johdolla peitetarinaa kokemuksistaan, jotta muut ihmiset luulisivat, etteivät he ikinä Atlantista löytäneetkään. Elokuva päättyy Milon ja Kidan viimeistellessä Kidan isän kuvapatsaan, joka nousee ilmaan muiden ”Atlantiksen sydäntä” kiertävien kivipatsaiden joukkoon kukoistavan kaupungin ylle.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Missä Homeros syntyi?

title: Homeros

text: Vaikka "Homeros" on kreikkalainen nimi, joka viittaa aiolian murretta puhuneeseen alueeseen,[23] Homeroksesta ei tiedetä mitään varmaa. Antiikin aikana syntyi moninaisia perinteitä, jotka esittivät tarjoavansa yksityiskohtia tämän synnyinpaikasta ja taustasta. Monet niistä olivat puhtaasti fantasiakirjallisuutta: satiirikko Lukianos esitti hänet Tosi tarinassaan Tigranes-nimisenä babylonialaisena, joka otti nimen Homeros vasta kun joutui kreikkalaisten panttivangiksi (homeros).[24] Kun keisari Hadrianus kysyi Delfoin oraakkelilta, kuka Homeros todella oli, Pythia vastasi, että tämä oli ithakalainen Epikasteen ja Telemakhoksen, eli Odysseian henkilöhahmojen, poika.[25]

title: Antiikin Kreikan uskonto

text: Olymposvuorella hallinneiden niin kutsuttujen olympolaisten jumalten kokonaisuus vakiintui Kreikan arkaaisella kaudella. Tuolloin Homeros ja Hesiodos loivat eepoksensa, jotka kuvasivat kreikkalaisen mytologian jumalten alkuperää (Jumalten synty) sekä keskeisiä tapahtumia (Ilias, Odysseia). Herodotos piti myöhemmin Jumalten syntyä auktoriteettina koskien jumalten nimiä ja heidän ominaisuuksiaan.[10] Homeros ja Hesiodos eivät kuitenkaan keksineet jumalia, ja he ottivat suurimmaksi osaksi jumalille nimet vanhoista kulteista. Heidän voi kuitenkin nähdä antaneen kreikkalaisille heidän pantheoninsa, jumalmaailmansa; erityisesti Homeroksen ansiosta vanhemmat paikalliset jumaluudet jäivät vähitellen syrjään olympolaisten jumalten tieltä, ja homerolaisista jumalista tuli näin yleiskreikkalaisia jumalia.[1]

title: Ilias

text: Antiikin perimätiedon mukaan eeposparin "Ilias" ja "Odysseia" on luonut tai koonnut sokea kiertelevä runonlaulaja Homeros. Homeroksen historiallisuutta on kuitenkin usein epäilty; kyseessä saattaa todellisuudessa olla jonkinlainen nimimerkki. Mikäli Homeros oli historiallinen henkilö, hänen henkilöllisyytensä ja kotipaikkansa oli joka tapauksessa epävarma jo antiikin aikana.

title: Homeros

text: Tutkijat ovat erimielisiä siitä, milloin runot tarkkaan ottaen saivat kirjallisen muotonsa. Perinteinen ratkaisu on hypoteesi runojen puhtaaksikirjoituksesta; luku- ja kirjoitustaidoton "Homeros" olisi sanellut runoutensa kirjurille joskus 700-luvulla eaa. Toisaalta Homeros on saattanut edustaa ensimmäisiä lukutaitoisia sukupolvia. Barry B. Powell on ehdottanut, että kreikkalaisen kirjaimiston kehitti yksi henkilö, mahdollisesti juuri Homeros, homeerisen runouden ylöskirjaamiseksi.[37]

title: Homeros

text: Hellenistisellä ajalla Homeros oli useissa kaupungeissa heeroskultin kohteena. Ptolemaios IV Filopator omisti tälle Homereion-nimisen pyhätön Aleksandriassa 200-luvulla eaa. Claudius Aelianus kuvaa pyhätön teoksessaan Varia historia. Hän kertoo Ptolemaioksen sijoittaneen Homeroksen patsan ympärille ympyrään kaikki kaupungit, jotka katsoivat Homeroksen omaksi pojakseen. Hän mainitsee myös maalari Galatonin tekemän maalauksen runoilijasta. Maalaus vaikuttaa kuvanneen Homeroksen Okeanoksen muodossa kaiken runouden lähteenä.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Presentismin mukaan aika on useiden todellisuuksien järjestys. Jonakin tiettynä hetkenä joitakin asioita on olemassa ja joitakin taas ei. Tämä on ainoa todellisuus, jota voimme käsitellä, emmekä voi esimerkiksi sanoa, että Homeros on olemassa, koska tällä hetkellä hän ei ole olemassa. Eternalismi puolestaan katsoo, että aika on todellisuuden ulottuvuus kolmen avaruudellisen ulottuvuuden ohella, ja siksi kaikkien asioiden — menneiden, nykyisten ja tulevien — voidaan sanoa olevan yhtä todellisia kuin nykyisyydessä olevat asiat ovat. Tämän käsityksen mukaan Homeros siis todellisuudessa "on" olemassa, vaikkakin meidän on käytettävä erityistä puhetapaa puhuessamme jostakin, joka on olemassa jossain toisessa ajassa — aivan kuten käytämme erityistä puhetapaa puhuessamme jostakin, joka on jossain toisessa paikassa. Tällöin sanoja menneisyydessä, tulevaisuudessa, minuutti sitten ja niin edelleen voidaan verrata sanoihin lähellä, kaukana, metrin päässä ja niin edelleen.

title: Homeros

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Ilias| others = Translated by Otto Manninen| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 2002| version = Johdannon kirjoittanut Edwin Linkomies. 7. painos (1. painos 1919). Laatukirjat| id = ISBN 951-0-16156-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Odysseia| others = Translated by Otto Manninen| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 2002| version = Johdannon kirjoittanut Edwin Linkomies. 7. painos (1. painos 1924). Laatukirjat| id = ISBN 951-0-16157-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Odysseia| others = Translated by Pentti Saarikoski| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2002| version = Saatesanan kirjoittanut Hannu Riikonen. Seitsentähdet. 1. painos 1972| id = ISBN 951-1-17050-3}} Homeros: Troijan sota ja Odysseuksen harharetket, Suom. Paavo Castrén, Otava 2016 ISBN 978-951-1-29632-4

title: Geometrinen kausi

text: Geometrisella kaudella harjoitettiin kauppaa muun muassa foinikialaisten kanssa. Heiltä saamiensa vaikutteiden perusteella kreikkalaiset kehittivät kreikkalaisen aakkoskirjoituksen noin 750 eaa.[1][7] Sitä käytettiin heti alusta lähtien myös kaunokirjallisuuteen. Homeros runoili noin 700-luvulla eaa. Hän toimi ajan varakkaan ylimystön piirissä, joka erottautui muista paitsi omaisuudellaan myös vertaamalla itseään homeerisessa runoudessa esiintyneisiin menneisyyden sankareihin. Suoraan Homeros ei kuvaa sen enempää mykeneläistä kuin omaakaan aikaansa. Aikakauden elämästä tunnetaan yksityiskohtia myös Homeroksen aikalaisen Hesiodoksen teoksista, ennen kaikkea teoksesta Työt ja päivät, joka kuvaa muun muassa maanviljelyä.[2][7]

title: Kreikkalainen mytologia

text: Herodotos katsoi, että Homeros ja Hesiodos olivat luoneet kreikkalaisen näkemyksen jumalista, antaneet jumalille näiden nimet, asemat ja tehtävät ja kuvanneet näiden ulkomuodon. Tämä pätee sikäli, että vaikka Homeros ja Hesiodos eivät keksineet jumalia, vaan ottivat aiheensa aiemmasta suullisesta perimätiedosta ja vanhoista kulteista, nämä kuitenkin antoivat kreikkalaisille jumalten pantheonin, jumalten kokonaisuuden eli jumalmaailman. Sen seurauksena vanhemmat paikalliset jumaluudet jäivät vähitelleen syrjään ja korvautuivat yleiskreikkalaisella näkemykselle jumalten kokonaisuudesta ja mytologian keskeisistä tapahtumista. Vanhat uskomukset jäivät kuitenkin elämään kertomusten sivujuonteina ja paikallisina jumalten ja tapahtumien variaatioina.[1]

title: Homeros

text: Ajatus siitä, että Homeros kirjoitti vain kaksi teosta, Iliaan ja Odysseian, saavutti suosiota vasta noin 350 eaa.[36] Vaikka monet ovat nähneet sen epätodennäköiseksi, että sama henkilö olisi voinut runoilla kummatkin eepokset, toiset ovat katsoneet näiden teosten olevan tyyliltään niin samanlaisia, ettei teoksilla voi olla useampia kirjoittajia. Eräs näkemys, joka pyrkii yhdistämään nämä ääripäät, on se, että Homeros olisi runoillut Iliaan aikuisiässä ja Odysseian vanhuusiässä. Muiden Homeroksen nimiin pantujen teosten katsotaan olevan myöhäisempiä, jolloin ne eivät voisi olla saman kirjoittajan tekemiä.

title: Homeros

text: Antiikin aikaiset elämäkerrat kuvaavat Homeroksen kiertelevänä laulajana, hieman kuten Thamyris[1] tai Hesiodos, joka käveli Khalkiksesta Amfidamaaseen laulaakseen hautajaisissa.[2][3] Ne antavat kuvan sokeasta, kerjäävästä laulajasta, joka viihtyy köyhän kansan parissa kokoontumispaikoilla ja satamakaupungeissa.[4] Runot itsessään puolestaan viittaavat laulajaan, joka toimii ylhäisön hoveissa. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, kumpaan ryhmään, hovilaulajiin vai kierteleviin laulajiin, historiallinen Homeros olisi kuulunut.[5]

title: Sotavaunut Kreikassa

text: Arkaaisella ajalla, eli aikana jolloin Homeros itse eli, hevosta ja sotavaunuja käytettiin vain kulkuneuvona taistelukentälle siirtymiseen. Kallis hevonen ja vaunut olivat ainoastaan statussymboli, joka kertoi omistajansa varallisuudesta. Sotavaunusta oli tullut taktisesti epäolennainen osa kreikkalaista sodankäyntiä. Tämän vuoksi Homeros olettaa aikaisempienkin kreikkalaisten käyttäneen vaunuja samoin kuin hänen omat aikalaisensa.

title: Homeros

text: Historiantutkijat ovat kiistelleet siitä, oliko Homeros todellinen henkilö vai esimerkiksi useammalle vanhaa eeppistä materiaalia esittäneelle runonlaulajalle annettu nimitys. Samaten on pohdittu, laatiko sama runoilija sekä Iliaan että Odysseian.

title: Homeros

text: Oli Homeros todellinen tai ei, useimmat tutkijat uskovat, että homeerisen runouden taustalla oli pitkä, useita sukupolvia vanha suullinen runonlaulantaperinne, joka oli monien runonlaulajien saamaa yhteistä kulttuuriperintöä. Iliaan ja Odysseian rakenteen analysointi osoittaa, että runot sisältävät useita kaavamaisia runosäkeitä ja säkeen osia, formuloita, jotka ovat tyypillisiä suulliselle runonlausunnalle; formuloiden avulla runonlaulaja kykeni sepittämään runoja ex tempore. Ilias saattaa heijastaa pitkää suullista perinnettä, jonka taustalla ovat osin todelliset tapahtumat. Tähän viittaavat muun muassa Heinrich Schliemannin 1800-luvulla löytämä kaupunki, joka sopii Homeroksen kuvailuihin Troijasta, sekä lineaari-B-kirjoituksen selvittäminen, joka osoittaa, että osa Iliaan aineistosta tunnettiin jo 1200-luvulla eaa.

title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Hesiodos itse ei kuitenkaan mainitse Homerosta kilpakumppaninaan. "Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa" kuvaa kilpailun olleen näiden kahden Kreikan suurimman runonlaulajan välinen. Runossa Hesiodos esittää kilpakumppanilleen haasteita ja arvoituksia. Homeros vastaa niihin improvisoiden mestarillisesti. Kuuntelijat osoittavat suosiotaan. Homeros ja Hesiodos esittävät kummatkin parhaana pitämänsä runokatkelman. Runo kuvaa, että Hesiodoksen valitsema voittoisa kohta oli kohta "Töistä ja päivistä", joka alkaa sanoilla ”Kun Plejadit nousevat...”. Tuomari, joka on kuolleen Amfidamaan veli, antaa palkinnon Hesiodokselle. Runossa voitto kytkeytyy runoilijoiden runouden arvoon yhteisölle, "polikselle": Hesiodoksen maanviljelystä ja rauhasta kertova teos katsotaan arvokkaammaksi kuin Homeroksen kertomukset sodista ja surmista.

title: Leon Diakonos

text: Leon Diakonos syntyi maaseudulla Kaloessa Vähässä-Aasiassa. Hänen vanhempansa eivät olleet kovin varakkaita, mutta pystyivät kuitenkin lähettämään hänet koulutukseen Konstantinopoliin, jossa hänestä tuli diakoni keisarilliseen palatsiin noin vuosina 975–980. Hän kirjoitti 10 historian kirjaa, jotka käsittelivät Bysantin keisarien Romanos II:n, Nikeforos II Fokasin, Johannes I Tzimiskesin hallituskausia sekä varhaisia aikoja keisari Basileios II:n hallitusajalta. Hänen kirjoituksensa perustuivat useimmiten hänen omiin silminnäkijähavaintoihin eri tapahtumista. Leonin kirjoitustyyli oli hyvin klassinen, koska hän käytti samanlaista kieltä kuin runoilija Homeros sekä muut muinaisen Kreikan historioitsijat kuten Agathias. Leon tunnetaan erityisesti hänen silminnäkijähavainnoistaan Kiovan suuriruhtinas Svjatoslavin ajoilta, jolloin rusit hyökkäsivät Bulgariaan vuonna 969 sekä taistelivat Bysantin valtakuntaa vastaan eri puolilla..

title: Homeros

text: Antiikin kreikkalaiset pitivät Homerosta yleisesti historiallisena henkilönä, mutta nykyaikaiset tutkijat ovat olleet skeptisempiä: antiikin ajalta ei ole säilynyt lainkaan luotettavia elämäkerrallisia tietoja Homeroksesta,[6] ja tämän nimiin pannut runoelmat itsessään ovat selvästi useita vuosisatoja jatkuneen ja valmiita runokaavoja hyödyntäneen tarinankerronnan ja runonlaulannan lopputulosta. Joidenkin tutkijoiden mukaan "Homeros" ei ole ollut historiallisen runoilijan nimi, vaan keksitty nimimerkki.[7] Homeroksen historiallisuuden lisäksi tutkijat ovat olleet erimielisiä tämän nimen merkityksestä, mahdollisesta ajoituksesta sekä kotipaikasta.

title: Palamedes

text: Homeros ei mainitse Palamedesta kirjoituksissaan. Flavius Philostratus kirjoittikin teoksessaan "Apollonios Tyanalaisen elämä" Palamedeella olleen kaksi katkeraa vihollista: Odysseus, joka juoni kansan kivittämään hänet kuoliaaksi, ja Homeros, joka kielsi häneltä paikan eepoksessaan.

title: Homeros

text: Aristoteles huomautti Runousopissaan, että Homeros erosi muista aikansa runoilijoista siinä, että hän keskittyi yksittäiseen yhtenäiseen teemaan tai toimintaan eeppisessä kykloksessa.[33]

title: Homeros

text: (teoksen Maailmankirjailijoita aloittava kirjoitus)

title: Kärpäsen ylistys

text: Lukianos käy myös läpi muutamia kohtia, joissa Homeros on runoelmissaan verrannut joitakin asioita kärpäsiin tai kärpäsparveen. Kun Homeros esimerkiksi kuvailee heerosta, hän vertaa tätä kärpäseen, viitaten tällä kärpäsen rohkeuteen, pelottomuuteen ja sinnikkyyteen hyökkäyksissään. ”Näin hän kärpäsen mainitessaan samalla myös koristaa sillä eepoksensa.” Suurinta kärpäsen olemuksessa on Lukianoksen mukaan se, että kun kuolleen kärpäsen päälle sirotellaan tuhkaa, se herää uudelleen henkiin. Tämä osoittaa, että myös kärpäsillä on kuolematon sielu.

title: Homeros

text: Kaksi merkittävintä tutkimussuuntausta 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuolen Homeros-tutkimuksessa ovat olleet analyysi ja unitarianismi. Analyysin edustajat ovat korostaneet runoelmien epäjohdonmukaisuuksia, unitarianistit puolestaan niiden yhtenäisyyttä. 1900-luvulla ja sen jälkeen on tutkittu runouden suullisen välittymisen mekanismeja. Uusanalyysi on tutkinut Homeroksen ja muun varhaisen eeppisen aineiston välisiä yhteyksiä.

title: Homeros

text: Nämä kertomukset koottiin hellenistisen ajan Aleksandriassa joukoksi Homeroksen elämä -nimisiä teoksia. Lisäksi tunnettiin runoelma nimeltä Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa. Yleisimmän version mukaan Homeros oli syntyisin joko Joonian Smyrnasta, Vähästä-Aasiasta, tai Khioksen saarelta, ja hän kuoli Ioksen saarella Kykladeilla.[26] Homēreōn oli Ioksella erään kuukauden nimenä.[27] Yhteys Smyrnaan vaikuttaa olevan peräisin legendasta, jonka mukaan Homeroksen alkuperäinen nimi oli Melesigenes, "Meles-joella syntynyt". Runojen sisäinen todistusaineisto tukee yhteyttä jonkin verran: paikannimet ja maantieteelliset yksityiskohdat osoittavat alueen tuntemusta, ja monet vertaukset herättävät mielikuvia paikallisista näkymistä.[26][28]

title: Hippias (lyhyempi dialogi)

text: Aluksi Sokrates kysyy, eikö Homeros esittänyt Akhilleuksen juonikkaana. Hippias vastaa, että Akhilleus oli sen sijaan mitä suoraviivaisin ja totuutta rakastavin; todisteeksi hän lainaa "Iliaan" kohtaa, jossa Akhilleus sanoo vihaavansa niitä, jotka ajattelevat tai tekevät yhtä ja sanovat toista. Hippias siis esittää, että Homeros voidaan ottaa kaikissa asioissa kirjaimellisesti. Sokrates sanoo, että Homeros on kuollut, joten asiaa ei voida ratkaista, mutta että hän on yhtä mieltä Homeroksen kanssa siitä, että suoraviivainen ja totuutta rakastava mies on parempi kuin ovela ja juonikas.

title: Homeros

text: Homeros () oli mahdollisesti myyttinen runoilija antiikin Kreikan muinaisajalla, todennäköisesti 700-luvulla eaa. Häntä on perinteisesti pidetty kreikkalaisen kirjallisuuden merkittävimpien eeposten Iliaan ja Odysseian runoilijana.

title: Homeros

text: Jotkut tutkijat uskovat Homeroksen olleen todellinen historiallinen henkilö, joka kirjoitti sekä Iliaan että Odysseian tai ainakin kokosi ne yhtenäisiksi teoksiksi ennestään tunnettujen runojen pohjalta. Koska tämän elämästä ei tiedetä mitään, yleinen vitsi kuuluu, että "Homeros ei koskaan elänyt, vaan runot kirjoitti joku toinen saman niminen".[35] Samuel Butler väitti Odysseuksen (mutta ei Iliaan) sepittäjän olleen nuori sisilialainen nainen.

title: Olus

text: Eloúntan alue on ollut asuttu jo minolaisena aikana. Oluksen kaupunkivaltio syntyi antiikin aikana. Sen mainitsee ensimmäisen kerran Homeros. Kaupungin nimi on esihelleeninen ja voi palautua minolaisaikaiseen nimistöön. Kaupunki sijaitsi Kalydónin eli Kolokýthan niemen muuhun Kreetaan yhdistävän, nykyisin Póros-nimellä tunnetun kannaksen kohdalla. Kaupungissa arvioidaan olleen noin 30 000 asukasta. Arkeologisiin löydöksiin kuuluu muun muassa Artemis Britomartiksen pyhäkkö ja satama. Kaupungissa palvottiin myös muun muassa Apollonia ja Zeus Tallaiosta. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa rahaa ja olleen vihollisuuksissa läheisen Laton kaupungin kanssa.

title: Homeros

text: Meillä ei ole tietoa runojen alkuperäisestä kirjallisesta muodosta, mutta tekstit vakiintuivat joidenkin satojen vuosien kuluessa. Useimmat tutkijat uskovat, että Ilias ja Odysseia vakiinnutettiin vanhemman aineiston pohjalta 700-luvulta eaa. alkaen. Tässä Ateenan tyranni Hipparkhos vaikuttaa olleen merkittävässä roolissa. Hän uudisti homeerisen runouden esittämistavan Panathenaia-juhlilla. Monet tutkijat katsovat, että teksteistä tuotettiin tuon uudistuksen yhteydessä kanoninen muoto. Nagy sen sijaan katsoo, ettei runoista ollut vakiintunutta kirjallista muotoa ennen kuin vasta hellenistisellä ajalla, 200-luvun ja ensimmäisen vuosisadan eaa. välisenä aikana. Tuolloin syntyi tekstimuoto, josta kaikki nykyiset versiot ovat peräisin.

text: Homeros: Troijan sota ja Odysseuksen harharetket on klassillisen filologian emeritusprofessori Paavo Castrénin proosamuotoinen suomennos Homeroksen kirjoittamaksi arvellusta teoksesta. Se sisältää "Odysseian" sekä monia lauluja "Iliaasta". Kysymys teosten kirjoittajasta on niin sanottu homeerinen kysymys, jota on puitu vuosisatoja.

title: Odysseia


query: Milloin tamperelainen yhtye Kollaa kestää oli tominnassa?

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää oli vuosina 1976–1980 toiminut tamperelainen punk-yhtye, jonka tunnetuin kappale on ”Jäähyväiset aseille”, josta Liisa Tavi teki myöhemmin hitiksi nousseen version.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kostaa (Poko Rekords, PIMP-014, 1978)

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää -yhtyeen soittajista Jyrki Siukonen oli myös Hilse-punk-lehden toimittaja. 1990-luvulla Siukonen soitti jonkin aikaa rumpuja tamperelaisessa Punk Lurex OK -yhtyeessä, jonka kokoonpanoon kuului myös Juha Helminen. Mikko Nevalainen oli Eppu Normaalin basistina vuosina 1979–1989.

title: Juha Helminen

text: Helminen tapasi Kai Kiven ja Jyrki Siukosen kouluaikoina ja perusti Kollaa Kestää -yhtyeen heidän kanssaan vuonna 1976. Yhtyeen basistina toimi vuosina 1978–1980 Mikko Nevalainen. Juha Helminen sävelsi yhtyeen kappaleet "Musti Sotakoira" ja "Kuumat raiteet". Helminen toimii myös laulajana kappaleissa "Johnny Rotten Go-Go" ja "Kuumat raiteet". Kollaa Kestää julkaisi vuonna 1979 LP-levyn "Jäähyväiset aseille, "jonka jälkeen Siukonen lähti yhtyeestä. Kollaa Kestää palasi yhteen kesällä 1982 ja teki kaksi keikkaa basistinaan Mikko Saarela.

title: Kakka-hätä 77

text: Yhtye perustettiin kitaristi-laulaja Teemun mukaan kännissä Kari Peitsamon keikalla. Yhtyeen oli aluksi tarkoitus soittaa nopeaa garage-punkkia, taitojen puutteen takia yhtye päätti mennä sieltä ”mistä aita on matalin”. Yhtyeen esikuvia ovat Eppu Normaali, Problems?, Kollaa kestää, Korroosio, Sehr Schnell, Sensuuri, Ypö-Viis sekä ulkomaiset punk-yhtyeet.

title: Elävänä Euroopassa

text: Albumilla kuullaan tuttujen Eppu klassikoiden lisäksi mm. versiot kappaleista ”Roadhouse Blues”, ”Musti sotakoira” ja ”Let's See Action” sekä yhtyeen silloinen keikkabravuuri ”Mies soittaa rokkia”, joka ei ole päätynyt yhtyeen millekään studioalbumille. ”Musti sotakoira” on basisti Mikko Nevalaisen aikaisemman yhtyeen Kollaa kestää kappale.

title: Kollaa kestää

text: Kollaa kestää on talvisodan Kollaan taisteluissa syntynyt käsite, joka kuvaa tietynlaista periksiantamattomuutta ja yleensä niin sanottua talvisodan henkeä. Sanontaa tekivät aikoinaan tunnetuksi muun muassa Woldemar Hägglund, Aarne Juutilainen sekä Kollaalla luutnanttina palvellut ja sotatoimissa kaatunut Martti Uosikkinen.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: ”Musti, sotakoira” (1978, Poko Rekords, PIS-004) ”Kirjoituksia kellarista” (1979, Poko Rekords, PIS-029)

title: Eppu Normaali

text: Platinaa "Maximum Jee & Jee" myi vuonna 1999 julkaistun erikoispainoksen myötä. Levyn kanteen liittyy monta tarinaa, sillä sen idea on lainattu The Whon keikkajulisteesta 70-luvulla, ja sen kannessa näkyvä aito Rickenbacker-kitara oli Juice Leskisen omaisuutta. "Maximum Jee & Jeen" julkaisun jälkeen Mikko Saarela ilmoitti lopettavansa soittamisen yhtyeessä. Saarelan tilalle saatiin Kollaa kestää -yhtyeessä vaikuttanut Mikko ”Vaari” Nevalainen, jonka ”Vaari”-lisänimi johtui siitä, että hän oli useita vuosia muita yhtyeen jäseniä vanhempi.

title: Jyrki Siukonen

text: Vuonna 1993 Siukonen houkuteltiin mukaan tamperelaiseen yhtyeeseen Punk Lurex OK, johon kuului toinenkin entinen Kollaa kestää -soittaja, Juha Helminen. Siukonen teki vuonna 1994 Punk Lurex OK:n kanssa singlen "Tappajan Silmät / Paalimaja" (HIKS-042).

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Yö on levyttänyt Kollaan kappaleet ”Kollaa kestää go-go” ja ”Kaupungin valot”. Klamydia on versioinut levylle kappaleet ”Tätä oli elämäni”, "Syksy", ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Adverts blues” sekä ”Kaupungin valot”. Eppu Normaali esittää live-albumilla Elävänä Euroopassa kappaleen "Musti, sotakoira". Ypö-Viis -yhtyeen keikkataltiointi kappaleesta ”Ramones & Stravinsky” on myös levytetty. Kai Kivi vierailee laulamassa kappaleen ”Kirjoituksia kellarista” Poikien Punk It -levyllä. Kotiteollisuus coveroi kappaleen ”Musti, sotakoira” Sotakoira-coveralbumillaan. Eläkeläiset on levyttänyt versiot kappaleista "Syksy" ja "Jäähyväiset aseille". Mojakka on levyttänyt kappaleen "Kirjoituksia kellarista" ja Diskelmä puolestaan kappaleen "Kännissä aamulla".

title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kollaa kestää on klassikoksi muodostunut talvisodasta kertova vuonna 1940 julkaistu sotaromaani.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Uusi kokoonpano äänitti ensimmäiselle EP:lle kuusi kappaletta Mika Sundqvistin MSL-studiolla 24. elokuuta 1978. Myöhemmin treenikämpällä nauhoitettiin vielä Hilselp-kokoelmalle kappale ”Adverts Blues”. Pokon promojoululevylle Kylmää joulua! Kollaa kestää teki kappaleen ”Tonttuarmeija”. 19. maaliskuuta 1979 yhtye levytti MSL-studiolla singlen ”Kirjoituksia kellarista”/”Kuumat raiteet”, joka ilmestyi seuraavan kuukauden aikana. Levyraadissa Lenita Airisto ei suostunut antamaan kappaleelle yhtään pistettä. Televisioon Kollaa kestää ei päässyt koskaan esiintymään, joten yhtyeestä ei tehty yhtään kuvanauhaa.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää -yhtyeen kotikaupungissa Tampereella oli perustettu vuonna 1977 levy-yhtiö Poko Rekords ja yhtyeen jäsenet olivat hyviä tuttuja omistaja Epe Heleniuksen kanssa. Kollaa kestää nauhoitti ensimmäisen singlensä Lahden Microvox-studiolla iltapäivällä 28. marraskuuta 1977, samana päivänä, jolloin Eppu Normaali nauhoitti aamupäivällä oman debyyttisinglensä ”Poliisi pamputtaa taas”. Äänestyssession tuloksena oli kappale ”Musti, sotakoira”. Yhtye nauhoitti b-puolen ”Tähtien rauhaa” seuraavan vuoden tammikuussa. B-puolella olivat mukana myös Heleniuksen kaupassa työskennellyt Jussi Niemi (kellot) ja Seppo Pietikäinen (lausunta). Single julkaistiin 30. maaliskuuta 1978. "Musti, sotakoira" -kappaleessa basistina toimi Helmisen ja Siukosen luokkakaveri Jouni Hirvonen. Soundissa olleen ilmoituksen kautta uudeksi basistiksi vaihtui muita yhtyeen jäseniä vanhempi ja soittajana taitavampi Mikko Nevalainen.

title: Kollaan taistelu

text: Kollaan taistelut käytiin Kollaanjoella Suistamon pitäjässä Laatokan Karjalassa. Taistelut alkoivat 7. joulukuuta 1939 ja jatkuivat talvisodan loppuun 13. maaliskuuta 1940. Jälkipolvet muistavat taistelusta sanonnan ”Kollaa kestää”. Kerrotaan, että kenraalimajuri Hägglund kysyi luutnantti Aarne Juutilaiselta: ”Kestääkö Kollaa?”. Tähän Juutilainen oli vastannut: ”Kyllä kestää, ellei käsketä karkuun juoksemaan.”

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Tunnetuimpia Kollaa kestää -versiointeja on Liisa Tavin vuonna 1981 levyttämä ”Jäähyväiset aseille”,

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Tonttuarmeija (kappale kokoelmalevyllä Kylmää joulua!, Poko Rekords, XMAS-1, 1978) Tätä oli elämäni (kappale kokoelmalevyllä Pokorock, Poko Rekords, POKOLO-1, 1979) Adverts blues (kappale kokoelmalevyllä Hilselp, Hilselevyt, YÄK-01, 1979)

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Juha Helminen (kitara), Jyrki Siukonen (rummut), Kai Kivi (kitara) ja Erkki Huhtamo (basso) perustivat Kollaa kestää -yhtyeen Tampereella vuonna 1976. Tätä oli edeltänyt luokkakavereiden Kiven, Siukosen ja Kai Niemen Hernia-niminen yhtye, joka teki kaksi keikkaa vuonna 1975. Kollaa kestää -yhtyeen oli määrä mennä tällä kokoonpanolla ainoastaan Suosikki-lehden Rock-Rally-kilpailuun maaliskuussa 1977 (toisena laulajana oli tuolloin Kari Kohtamäki). Yhtye sijoittui viimeiseksi ja se sai kuvansa yhteen Suosikin numeroon. Basistiksi vaihtui Kai Niemi.

title: Kollaa kestää

text: Kollaa kestää voi viitata myös seuraaviin:

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kollaa kestää teki Jyrki Siukosen kanssa keikan Helsingin Vanhalla Ylioppilastalolla ja reunion-esiintymisen Suistomaan Soittopäivillä kesällä 1982 basistinaan Eppu Normaalista lähtenyt Mikko Saarela.

title: Kai Kivi

text: Kollaa kestää -yhtyeessä Kivi vastasi laulusta ja useimmista sävellyksistä, joista tunnetuimpia ovat ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Jäähyväiset aseille”. Kivi levytti myös yhden singlen omalla nimellään.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Kai Kivi kuoli 10. kesäkuuta 2007 kotonaan 48-vuotiaana Hangon Tvärminnessä. Juha Helminen kuoli maaliskuussa 2013.

title: Juha Helminen

text: Juha Pekka Helminen (14. huhtikuuta 1958 – 10. maaliskuuta 2013) oli tamperelaisen Kollaa Kestää -yhtyeen kitaristi.

title: Kollaa kestää (kirja)

text: Kontiolahden varuskunnan pääsisäänkäynnin edustalla olevassa keihäänkärkeä kuvaavassa patsaassa, "Kollaan vasamassa", lukee: ”Kollaa kesti”.

title: Erkki Palolampi

text: Alvar Erkki (Erik) Bruno Palolampi (sukunimi vuoteen 1927 Sundström; 1. kesäkuuta 1908 Tampere – 11. marraskuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen sotakirjailija ja urheiluvaikuttaja. Hänen tunnetuin teoksensa on talvisodan Kollaan taisteluista kertova "Kollaa kestää". Tämä kirja on käännetty monelle kielelle ja siitä on otettu useita painoksia. Palolampi toimi Kollaan rintamalla valistusupseerina.

title: Kollaa kestää (yhtye)

text: Jäähyväiset aseille (Johanna, JHN-2004, 1979)

title: Paavo Koli

text: Paavo Olavi Koli (21. toukokuuta 1921 Oulu – 25. maaliskuuta 1969 Tampere) oli suomalainen sosiologi ja tamperelainen tiedevaikuttaja. Hän toimi Tampereen yliopiston sosiologian professorina 1961–1969. Kolia on joskus kutsuttu monialaisen Tampereen yliopiston perustajaksi. Sodassa pioneerijoukoissa palvelleesta Kolista tuli Mannerheim-ristin ritari numero 81.

title: Karanteeni (yhtye)

text: Karanteeni perustettiin vuonna 1978 ja teki toukokuussa ensikeikkansa suositulla Safety Pins-klubilla. Yhtye herätti keikallaan Kollaa kestää -rumpali Jyrki Siukosen kiinnostuksen. Hän esitteli yhtyeen Eppu Normaalille, jonka treenitiloihin Karanteeni pääsi tekemään demoa. Näiden ja Kollaa kestään Juha Helmisen avulla Karanteeni pääsi levyttämään Poko Rekordsille debyyttisinglensä "Kaljupäinen gangsteri" / "Vihaan John Travoltaa". Se äänitettiin 6. marraskuuta 1978 Mika Sundqvistin MSL-Studiossa Ylöjärven Mettistössä ja julkaistiin joulukuussa. Levyllä soittivat Harri "Hate" Konttinen (laulu, rummut), Rino Konttinen (kitara) ja Pekka Kantola (basso). Konttisen veljekset ovat Mauri "Moog" Konttisen serkkuja.

title: Lasten hautausmaa

text: Yhtyeen jäsenillä on aiempaa taustaa yhtyeistä Kivesveto Go Go ja A. Takalo & Takavalot. Sen tyyliä on verrattu yhtyeisiin Kollaa kestää, Mana Mana ja Noitalinna huraa!.

title: Halleyn planeetta (albumi)

text: Halleyn planeetta on samannimisen yhtyeen ensimmäinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. ”Tähtien rauha” -kappaletta ei tule sekoittaa Kollaa kestää -yhtyeen kappaleeseen, joka on yhtyeen jäsenten sävellys.


query: Missä SI-järjestelmä keksittiin?

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä (myös kansainvälinen mittayksikköjärjestelmä[1]) eli SI-järjestelmä ([2][3]) on maailman yleisin mittayksikköjärjestelmä. SI-järjestelmä sai nykyisen nimensä vuonna 1960, mutta keskeisimmiltä osiltaan se perustuu Ranskassa jo 1700-luvun lopulla käyttöön otettuun metrijärjestelmään. Jos nykyään puhutaan metrijärjestelmästä, silläkin käytännössä yleensä tarkoitetaan SI-järjestelmää.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Gaussin järjestelmän sijasta käytetään nykyisin yleensä SI-järjestelmää, jota sen varhaisemmissa muodoissaan on myös sanottu mekaanisten yksiköiden osalta MKS-järjestelmäksi, sähköyksiköillä täydennettynä MKSA-järjestelmäksi.

title: Baari

text: Baari ei ole SI-järjestelmän yksikkö, mutta se on SI-yksikön kymmenjärjestelmän mukainen kerrannainen ja joka on hyväksytty käyttöön SI-yksiköiden ohella. Baarista voidaan käyttää myös etuliitteillä muodostettuja kerrannaisia ja jaannaisia. Niistä yleisimmin käytössä on ollut millibaari, joka on 0,001 baaria eli 100 pascalia.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Muutkin polarisaatioon ja magnetoitumiseen liittyvät yksiköt määritellään Gaussin järjestelmässä toisin kuin SI-järjestelmässä. Erityisesti Gaussin järjestelmässä seuraavilla suureilla on sama dimensio: sähkökentän voimakkuus "E", sähkövuon tiheys "D", polarisaatiotiheys "P", magneettivuon tiheys "B", magneettikentän voimakkuus "H" ja magnetoituma "M". On myös huomattava, että sähköinen ja magneettinen suskeptibiliteetti ovat sekä sekä Gaussin että SI-järjestelmässä dimensiottomia suureita, mutta saman aineen suskeptibiliteetit saavat eri lukuarvot eri järjestelmissä.

title: Cgs-järjestelmä

text: Jokaisessa järjestelmässä on omat hyvät ja huonot puolensa. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat helppoja todentaa ja mitata käytännössä, mutta esimerkiksi magneettikentän yksikkö tesla sekä kapasitanssin yksikkö faradi ovat erittäin suuria käytännön tarpeisiin nähden. Lisäksi SI-järjestelmän yhtälöt ovat monimutkaisempia, sillä verrannollisuuskertoimia on kuljetettava mukana laskuissa enemmän kuin cgs-järjestelmässä. Cgs-järjestelmien ongelmana on yksiköiden hankala määrittely ja käytössä olevien järjestelmien moninaisuus. Vanhaa teknistä kirjallisuutta luettaessa onkin erittäin tärkeää tarkastaa, mitä järjestelmää kulloinkin käytetään.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Mikä tahansa Gaussin yksiköissä esitetty kaava voidaan muuntaa SI-järjestelmän mukaiseen muotoon vaihtamalla alla olevan taulukon Gaussin järjestelmän sarakkeessa oleva suure SI-järjestelmän sarakkeessa olevaan lausekkeeseen. Käänteinen muunnos tehdään suorittamalla päinvastainen lausekkeen vaihto. Tämä koskee kaikkia edellä esitettyjä kaavoja kuten Maxwellin yhtälöitä, mutta myös muita, joita ei edellä ole mainittu. Tarvittaessa yhtälöiden yksinkertaistamiseksi voidaan käyttää myös yhteyttä formula_20 to simplify.

title: Cgs-järjestelmä

text: SI-järjestelmässä valitut kertoimet ovat hankalampia, mutta useimmin käytetyille sähkösuureille, jännitteelle ja virralle, saadaan käytännöllisen suuruiset yksiköt. Ampeerin määritelmästä kuitenkin seuraa, että 1 A on tarkalleen 1/10 sähkömagneettista cgs-virtayksikköä, ja näin ollen muidenkin sähkösuureiden sähkömagneettisten cgs- ja SI-yksiköiden suhteet yleensä ovat kymmenen potensseja. Eri yksikköjärjestelmät on luokiteltu seuraavassa taulukossa:

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text:
Sitä vastoin SI-järjestelmässä Coulombin laki on esitettävä muodossa:
missä "ε" on sähkövakio (tyhjiön permittiivisyys), joka on domensiollinen suure. Sen dimensio on varaus aika massa pituus. Ilman tekijää "ε" tämän kaavan molemmat puolet eivät saisi SI-järjestelmässä samaa dimensiota. Sen sijaan Gaussin järjestelmässä vakiota "ε" ei itse asiassa edes ole (tai se on määritelmän mukaan 1). Tämä esimerkki osoittaa, miten jotkin dimensiolliset luonnonvakiot voidaan poistaa fysiikan yhtälöistä määrittelemällä yksiköt sopivalla tavalla. SI-järjestelmässä 1/"ε" on samalla sähkövuon tiheyden ja sähkökentän voimakkuuden suhde, kun taas Gaussin järjestelmän "rationalisoiduissa" versiossa vuontiheys tyhjiössä on sama kuin sähkökentän voimakkuus.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Erona cgs- ja SI-järjestelmien välillä on mekaniikan yksiköissä pelkkä vakiokerroin, joka on kymmenen potenssi. Sen sijaan sähköopin yksiköissä ero on suuri. Cgs-järjestelmässä voidaan määritellä joko sähköstaattiset tai sähkömagneettiset yksiköt. Sähköstaattisissa yksiköissä tyhjiön permittiivisyys on 1, kun taas sähkömagneettisissa yksiköissä tämä arvo annetaan tyhjiön permeabiliteetille. Monet sähkömagneettiset yksiköt kuitenkin erotti ampeeriin perustuvista SI-yksiköistä niin ikään vain vakiokerroin, joka oli kymmenen potenssi, kun taas sähköstaattiset yksiköt poikkesivat niistä täysin. Vaikka järjestelmä oli nykyistä monimutkaisempi, useat sähköopin kaavat saivat cgs-järjestelmässä yksinkertaisemman muodon kuin MKSA- ja SI-järjestelmässä.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Koska varausyksikkö perustuu mekaanisiin perusyksikköihin eli pituuden, ajan ja massan yksikköihin, mekaanisten yksiköiden ja sähkömagneettisten ilmiöiden välinen suhde on Gaussin järjestelmässä selkeämpi kuin SI-järjestlmässä. Esityisesti valonnopeus "c" on sellaisenaan näkyvissä sähkömagneettisissa kaavoissa kuten Maxwellin yhtälöissä (katso jäljempää), kun taas SI-järjestelmässä se on niissä vain implisiittisesti mukana, relaation formula_7 kautta.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Yhdysvalloissa metrijärjestelmä laillistettiin jo vuonna 1866, mutta sitä ei ole otettu virallisesti käyttöön. SI-järjestelmä on silti alkanut saada jalansijaa luonnontieteiden ja lääketieteen sekä valtionhallinnon ja useiden teollisuusalojen piirissä. Yhdysvaltain lisäksi Liberia ja Myanmar (aiemmin Burma) ovat tiettävästi ainoat maat, joissa SI-järjestelmää ei ole virallistettu.[6]

title: Joule

text: Joule vastaa muita yksiköitä seuraavasti; ensin SI-järjestelmän perusyksikköinä, sitten muina SI-yksikköinä:

title: Mittayksikön etuliite

text: SI-järjestelmän energian yksikkö on joule, jonka kerrannaiset ja jako-osat muodostetaan aivan samoin kuin muidenkin SI-yksiköiden.

title: Jotta (SI-järjestelmä)

text: Jotta (tunnus Y) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kvadriljoonakertaista (10). Esimerkiksi jottametri (Ym) on kvadriljoona metriä.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Yksi ero Gaussin ja SI-järjestelmän välillä on, missä kaavoissa esiintyy tekijä 4π. SI-järjestelmän sähkömagneettisia yksiköitä sanotaan "rationalisoiduiksi", koska niitä käytettäessä tekijä 4π ei esiinny eksplisiittisesti Maxwellin yhtälöissä. Sitä vastoin käänteisen neliön laeissa kuten Coulombin laissa sekä Biot'n ja Savartin laissa tämä tekijä esiintyy nimittäjässä tekijän "r" yhteydessä. "Ei-rationalisoidussa" Gaussin järjestelmässä (mutta ei Lorentzin-Heavsiden järjestelmässä) asian laita on päinvastoin: tekijä 4π esiintyy kahdessa Maxwellin yhtälöistä, mutta ei Coulombin eikä Biot'n ja Savartin laissa. (Tosin SI-järjestelmässäkin tekijä 4π kyllä esiintyy magneettivakion lukuarvossa, joka on 4π · 10 H/m. Tämän vuoksi eräiden magneettisten suureiden yksiköiden suhteet SI- ja Gaussin järjestelmässä, samoin kuin sähköyksiköidenkin suhteet SI- ja sähköstaattisessa CGS-järjestelmässä, ovat kymmenen potensseja.)

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Nykyään Gaussin järjestelmän on pitkälti tieteellisissäkin yhteyksissä syrjäyttänyt SI-järjestelmä, jonka käyttö yhä laajenee Gaussin järjestelmän kustannuksella. Muunnokset Gaussin ja SI-yksiköiden välillä eivät ole aivan yksinkertaisia, koska fysiikan suureiden määritelmätkin järjestelmissä poikkeavat toisistaan ja sen mukaisesti myös fysiikan lakeja esittävät kaavat, esimerkiksi Maxwellin yhtälöt, on esitettävä eri muodossa riippuen siitä, mitä järjestelmää käytetään. On myös suureita, jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiottomia eli niihin ei liity yksikköä, mutta jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiollisia.

title: Tarangwa

text: Tarangwa (), myös neliöwaa, on Thaimaassa käytetty perinteinen pinta-alan mittayksikkö, se vastaa neljää neliömetriä. Nykyään sen arvo johdetaan suoraan metreistä (1 waa = 2 metriä), mutta sitä ei ole otettu virallisesti mukaan SI-järjestelmään. Sitä käytetään, kuten muitakin Thaimaan perinteisiä mittayksiköitä, SI-järjestelmän ohella.

title: Watti

text:
Watti vastaa muita yksiköitä seuraavasti; ensin SI-järjestelmän perusyksikköinä, sitten muina SI-yksikköinä:
formula_1

title: Yhdysvaltalaiset mittayksiköt

text: Mittayksiköiden yhdenmukaisuutta säätelee Yhdysvaltojen mittatoimisto, Office of Weights and Measures. Se pyrkii myös edistämään kansainvälisen SI-mittajärjestelmän käyttöönottoa, mutta kuluttajien tietämys SI-yksiköistä vaihtelee. CIA:n mukaan maailman kolme viimeistä valtiota, joissa SI-järjestelmä ei ole virallisessa käytössä ovat Yhdysvallat, Burma ja Liberia.

title: Kulma

text: Nykyaikaisessa SI-järjestelmässä kulman mittaaminen suoritetaan käyttäen pituusmittoja ja tulos ilmaistaan niin sanoittuina "radiaaneina". Tasokulma määritellään SI-järjestelmässä johdannaissuureena, jossa esimerkiksi täyden kulman arvo saadaan ympyrän kehän pituuden ja ympyrän säteen suhteesta (eli formula_6). Kulman arvot ovat mittayksiköttömiä.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Aineen suhteellinen permittiivisyys (formula_8 Gaussin järjestelmässä ja formula_12 SI-järjestelmässä) on dimensioton suure, jolla on sama arvo kummassakin järjestelmässä. Myös aineen sähköinen suskeptibiliteetti on kummassakin järjestelmässä dimensioton, mutta samallekin aineelle sillä on eri lukuarvo eri järjestelmissä:

title: Kulma

text: Tasokulman mittaamiseen voidaan käyttää myös muita, SI-järjestelmään kuulumattomia, tapoja. Esimerkiksi asteet määritellään kansainvälisessä SI-järjestelmän sopimuksessa formula_12. Tämän murto-osina käytetään kulmaminuutteja ja kulmasekunteja. Myös gooneja käytetään erityistapauksissa.

title: Debye

text: SI-järjestelmässä dipolimomentin yksikkö on coulombimetri. Yksi debye on coulombimetreinä ilmaistuna 3,33564·10 Cm. Tyypillisesti molekyylien dipolimomentit ovat välillä 0–10 D, mikä tekee debyestä usein SI-järjestelmän yksikköä yksinkertaisemman käyttää. Tämän vuoksi vielä nykyäänkin kirjallisuudessa ilmaistaan dipolimomentit yleensä debyeinä.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Gaussin järjestelmässä, toisin kuin SI-järjestelmässä, sähkökentällä "E" ja magneettikentällä "B" on sama dimensio. Tästä syystä eri järjestelmissä magneettivuon tiheys "B" saa hyvin eri suuret arvot, joiden suhde on valonnopeus "c". Sama koskee muitakin magneettisia suureita kuten magneettikentän voimakkuutta "H" ja magnetoitumaa "M". Esimerkiksi tasopolaroituneen sähkömagneettiseen aaltoon liittyvien sähkö- ja magneettikenttien suhde saa Gaussin järjestelmässä muodon |E(r,"t")|=|B(r,"t")| ja SI-järjestelmässä muodon |E(r,"t")|="c"|B(r,"t")|.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: x) SI-järjestelmään perustuva yksikkö, jonka nimi ei kuitenkaan sisälly SI-järjestelmään

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: SI-järjestelmästä päätetään Kansainvälisen paino- ja mittatoimiston (, BIPM) järjestämissä konferensseissa (CGPM). Suomessa SI-järjestelmän toteutuksesta vastaa Mittatekniikan keskus.

title: Meripeninkulma

text: Meripeninkulma eli merimaili (), nykyinen tunnus M[1], lyhenteenä suomessa käytössä myös mpk[2], muualla maailmassa NM, Nm ja nmi[3]) on pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä. Yksi meripeninkulma on tasan 1852 metriä[1] Kyseessä ei ole SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä saa käyttää SI-järjestelmän yksiköiden rinnalla merenkulussa ja ilmailussa.[1]. Meripeninkulman kymmenesosaa (185,2m) kutsutaan kaapelinmitaksi.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: SI-järjestelmän tunnukset eivät ole varsinaisesti lyhenteitä, vaikka monet niistä on alun perin muodostettu lyhentämällä. SI-tunnusten käyttöön liittyy joitain erikoissääntöjä, jotka eivät koske tavanomaisia lyhenteitä,[8][9] vaikka yleisesti ottaen lyhenteitä koskevat suomen oikeinkirjoitussäännöt ovat varsin yhdenmukaiset SI-järjestelmän sääntöjen kanssa. SI-järjestelmän mukaan tunnuksen perään ei esimerkiksi merkitä pistettä (jollei se päätä virkettä), mutta vastaavasti suomenkin oikeinkirjoitussääntöjen mukaan kaikki mittayksiköiden lyhenteet ovat pisteettömiä.[9][10]

title: Tekninen mittajärjestelmä

text: Sähkötekniikassa tekninen järjestelmä ei ollut koskaan yleisessä käytössä, vaan jo 1800-luvun lopulla sähköalalla käytettiin MKSA-järjestelmää (metri-kilogramma-sekunti-ampeeri-järjestelmää). Siinä yksiköt olivat jo samat kuin nykyisessä SI-järjestelmässäkin. Perusyksiköillä tosin oli nykyisestä poikkeavat määritelmät, mutta yksiköt olivat käytännössä nykyisen suuruiset. Muillakin teknisillä aloilla tekninen järjestelmä jäi pois käytöstä 1970-luvulla, kun niilläkin siirryttiin SI-järjestelmään.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Muuan huomattava ero SI-järjestelmän ja Gaussin järjestelmän välillä koskee varauksen yksikön määritelmää. SI-järjestelmässä sähkösuureisiin liittyy erityinen perusyksikkö, sähkövirran yksikkö ampeeri. Tästä seuraa, ettei myöskään varauksen yksikköä, coulombia (1 C = 1 As, ampeerisekunti) voi esittää pelkästään mekaanisista perusyksiköistä (metri, kilogramma, sekunti) johdettuna yksikkönä. Sitä vastoin Gaussin järjestelmässä sähkövarauksen yksikkö, "statcoulombi" (statC) eli "franklin" (Fr), on mekaanisista perusyksiköistä (senttimetri, gramma, sekunti) johdettu yksikkö: