query: Minkä ikäinen Johannes Askolin oli kun hänen isänsä kuoli?

title: Johannes Askolin

text: Johannes Askolin oli sepän poika Pornaisista. Perheeseen kuuluivat äiti Anna, vanhemmat sisaret Sina ja Fredrika sekä pikkuveli Emanuel. Johanneksen isä Johan Askolin kuoli pojan ollessa 10-vuotias, isoisä oli kuollut kolme vuotta tätä ennen. Hän sai 15-vuotiaana paikan puotipoikana Porvoossa, Hjorthin kauppahuoneessa. Omistajan Henrik Hjorthin lisäksi kauppahuoneen liikeasioita hoitivat hänen isoveljensä Theodor ja sisar Flora. Nuorin sisar Märtha oli avioitunut, eikä ollut kauppahuoneen palveluksessa. Johannes opiskeli viisi vuotta kauppiaaksi Hjorthin opastuksella ja ajan salliessa kirjoista Floran avustamana. Vuonna 1862 Theodor kuoli, ja lokakuussa 1864 kuoli myös kauppahuoneen omistaja Henrik Hjorth. Tammikuussa 1865 Hjortin kauppahuone siirtyi Johannes Askolinin nimiin. Syyskuussa samana vuonna Flora (synt. 1826) ja Johannes vihittiin.

title: Maini Askolin

text: Mainilla oli Johannes Askolinin ensimmäisestä avioliitosta isoveli, vuonna 1866 syntynyt Johannes Vilhelm eli "Janne" Askolin. Askolin halusi adoptoida vaimonsa aiemmasta avioliitosta olevat lapset, mutta poika Nils Oskar Nykopp ei tähän suostunut. Ella-tyttären Askolin adoptoi vuonna 1900. Velipuoli Janne sairasteli ja menehtyi vuonna 1897. Velipuoli Nils Oskar harrasti juopottelua ja kuoli varhain, vuonna 1903. Sisar Ella kuoli vuonna 1909. Isä oli jo ennen adoptiota tehnyt Mainista testamentilla pääperijän, joten Maini oli jo seitsemänvuotiaana suuromaisuuden perijä.

title: Johannes Askolin

text: Johannes Askolin solmi kolme avioliittoa. Vuonna 1865 solmittu ensimmäinen avioliitto Flora Emerentia Hjorthin (s. 15. tammikuuta 1826) kanssa oli tiettävästi onnellinen. He saivat kaksi lasta. Vuonna 1866 syntyi poika Johannes Vilhelm eli "Janne". Vuonna 1868 syntyi tytär Märtha Johanna, joka menehtyi vauvana. Flora-vaimo kuoli heinäkuussa 1877 vain 51-vuotiaana. Äidin ja Jannen välit olivat olleet lämpimät. Isän kanssa suhde oli jäänyt etäiseksi, kun tämä keskittyi liiketoimiin. Äidin kuolema järkytti poikaa ja hänen terveytensä heikkeni. Jannesta tuli sairastelusta huolimatta ylioppilas vuonna 1886. Isä toivoi pojasta liikkeensä jatkajaa, mutta Jannea kiinnosti upseerin ura. Terveys ei kuitenkaan kestänyt sotilaselämää, ja hänet siirrettiin reserviin. Janne ryhtyi kohentamaan kuntoaan pyöräilen, mutta kuoli sydänkohtaukseen pyöräretkellään vuonna 1897.

title: Johannes Kepler

text: Johannes Kepler syntyi 27. joulukuuta vuonna 1571 vapaakaupunki Weil der Stadtiin (nykyisin osa Stuttgartia Saksassa, 30km länteen Stuttgartin keskustasta). Hänen isoisänsä oli kaupungin pormestari, mutta Johanneksen syntymän aikoihin Keplerin perheen varallisuus oli kaikkoamassa. Isä ansaitsi leivän perheelle palkkasotilaana ja jätti perheen Johanneksen ollessa 17 vuoden ikäinen. Äiti oli majatalon pitäjän tytär, jonka huhuttiin olevan yhteydessä noituuteen. Ennenaikaisena syntyneen Johanneksen sanotaan olleen heikko ja sairasteleva lapsi, mutta mieleltään nokkela ja viisas.

title: Maini Askolin

text: Maini Askolinin isä Johannes oli Porvoon rikkaimpia miehiä, joka oli aloittanut työnteon alun perin Hjorthin kauppahuoneessa. Sittemmin liike siirtyi Askolinin omistukseen. Askolinin ensimmäinen vaimo Flora Hjorth (1826–1877) oli Mainin täti. Maini oli Johan Askolinin (1943–1912 ja tämän kolmannen vaimon Rosa Nykoppin (1856–1913) tytär. Johannes ja Rosa vihittiin 1883. Vuonna 1880 leskeksi jääneellä Rosalla oli aiemmasta avioliitosta poika Nils Oskar Osvald (s. 1875) sekä tytär Ella Rosa Sofia (s. 1876). Perheeseen kuului myös Rosa Askolinin äiti, Märta Langén o.s. Hjorth. Mainin vanhemmat hemmottelivat häntä, tältä ei saanut puuttua mitään. Kun perheystävä huomautti kauppaneuvokselle, että tytär hemmotellaan pilalle, totesi Askolin, että oli itse lapsena kokenut puutetta ja nälkää, eikä voi olla pahasta pyrkiä tuottamaan tyttärelle onnellinen lapsuus.

title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kotimuseo Askolassa.[2]

title: Kermit Cintron

text: Cintronin lapsuus oli karu. Hänen äitinsä kuoli syöpään hänen ollessaan vain pieni poika. Cintronin isä ei kyennyt huolehtimaan pojastaan ja lähetti tämän Yhdysvaltoihin setänsä, entisen keskisarjalaisen nyrkkeilijän Benjamin Serranon kasvatettavaksi. Isä piti kuitenkin yhteyttä Crintoniin kunnes kuoli sydänkohtaukseen pojan ollessa 13 vuoden ikäinen. Nuorena poikana Cintron harrasti sekä nyrkkeilyä että painia. Opiskeluaikoinaan hänen painiuransa lähti lupaavaan nousuun, mutta katkesi polvivammoihin ja hän päätti keskittyä nyrkkeilyyn.

title: Johannes Askolin

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Heiman, Lauri| title = Kaksi kauppaneuvosta| number = Kauppaneuvos Johannes Askolin| location = Porvoo| publisher = Oy Uusimaa| year = 1980| id = ISBN 951-95508-7-9| page = 54–116}}

title: Peg Entwistle

text: Kun hän oli syntynyt Walesissa niin perhe muutti pian sen jälkeen Lontooseen. Hänen elämänsä oli täynnä tragedioita, hän oli teini-ikäinen kun hänen äitinsä kuoli ja hän muutti isänsä kanssa New Yorkiin 1920-luvulla. Isä meni uudestaan naimisiin, ja sai kaksi poikaa, mutta sitten hänen isänsä kuoli jäätyään kuorma-auton alle. Entwistle muutti leski-isänsä kanssa Walesista New Yorkiin vuonna 1922.

title: Samantha Carter

text: Samin isä Jacob Carter oli ilmavoimien kenraali. Samin äiti kuoli, kun Sam oli nuori, luultavasti teini-ikäinen. Jacobin oli tarkoitus hakea Samin äiti, mutta koska hän myöhästyi, tämä otti taksin ja kuoli sen jouduttua onnettomuuteen. Myöhemmin Jacob-isä kuului tok'riin ja jakoi ruumiinsa Selmak-nimisen tok'ra-symbiootin kansa. Selmak kuitenkin kuoli myöhemmin vanhuuteen, ja samalla myös Jacob menetti henkensä. Samilla on veli Mark, joka oli vieraantunut perheestään kunnes Sam ja Jacob tutustuivat tähän uudelleen sarjan alkupuolella. Markilla on tytär ja poika ja hän asuu San Diegossa.

title: Wilford Woodruff

text: Woodruff oli yksi Aphek ja Beulah Woodruffille syntyneistä yhdeksästä lapsesta. Isä Aphek Woodruff oli maanviljelijä ja mylläri Farmingtonissa, Connecticutissa. Wilfordin äiti Beulah kuoli pilkkukuumeeseen pojan ollessa vasta viidentoista kuukauden ikäinen. Nuoruudessaan Wilford työskenteli isänsä omistamilla myllyillä.

title: Johannes From

text: Jämsästä kotoisin olleen Johannes Fromin isoisä Kalle From oli palvellut sotamiehenä Venäjän-Turkin sodassa 1870-luvulla. Hänen isänsä Jeremias From puolestaan oli suutari, joka oli avioitunut Pyntän talon tyttären Amanda Salon kanssa. Jeremias From omisti parhaimmillaan toistakymmentä hevosta, joilla ajettiin paperia Jämsänkosken paperitehtaalta Vilppulaan, ja hänellä oli myös valjasliike. Isä kuoli kuitenkin korvikealkoholin käyttöön jo 37-vuotiaana, jonka jälkeen Johannes oli huutolaisena. Johannes From kävi kansakoulun lisäksi jonkin aikaa kansanopistoa, mutta pian tulivat kuvaan mukaan alkoholi sekä pikkurikokset. Lopulta hän ryhtyi isänsä tavoin suutariksi.

title: Johannes Askolin

text: Maaseudun väellä oli kovat ajat mm. katovuosien vuoksi Askolinin alkaessa hoitaa Hjorthin kauppaliikettä itsenäisesti. Askolin kehotti isäntiä viljelemään Porvoon seudulla hyvin menestyvää kauraa sekä tekemään tukkipuista lankkuja, koska järeälle sahatavaralle oli vientimarkkinoita. Johannes osti kauran ja lankut ja myi isännille tavaroita, joita maataloudessa tarvittiin. Vientitoiminnan edistämiseksi Askolin osti vuonna 1865 osuuksia valtamerialus Vellamosta porvoolaisten liikemiesten August Eklöfin ja Leonard Simolinin kanssa. Suuret alukset olivat talven merillä ja palasivat keväällä kotisatamiinsa. Näin Askolin sai tuotettua ulkomailta myytävää kauppaansa. Askolinilla oli vuosina 1865–1875 osittaisia tai kokonaisia osakkuuksia purjealuksissa. Vuonna 1888 hän jätti purjealukset kokonaan ja siirtyi käyttämään tehokkaampia höyrylaivoja. Hänellä oli osakkuuksia kaikissa neljässä Porvoon seudun höyrylaivaosakeyhtiössä.

title: Johannes Askolin

text: Askolin avioitui kolmannen vaimonsa, porvoolaisen Rosa Vilhelmina Nykoppin (s. 11. maaliskuuta 1856) kanssa vuonna 1883. Rosa oli Askolinin ensimmäisen vaimon Flora Hjorthin Märta-sisaren tytär. Vuonna 1880 leskeksi jääneellä Rosalla oli aiemmasta avioliitosta poika Nils Oskar Osvald (s. 1875) sekä tytär Ella Rosa Sofia (s. 1876). Pariskunnalle syntyi vuonna 1890 tytär Maini Johanna Vilhelmina, jota vanhemmat hemmottelivat. Perheeseen kuului myös Rosan äiti, Märta Langén o.s. Hjorth. Askolin halusi adoptoida Rosan vanhemmat lapset. Nils Oskar ei suostunut adoptioon, eikä halunnut siirtyä Askolinin liikkeen palvelukseen. Hän oli juopottelevainen ja kuoli 28-vuotiaana vuonna 1903. Ellasta tuli Askolinin adoptiotytär vuonna 1900, mutta hän kuoli vuonna 1909.

title: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kirjailija Johannes Linnankosken museoitu nuoruudenkoti Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938.

title: Johannes Askolin

text: Lankkutavaran vientikauppa oli kannattavaa, ja Askolin hankki osakkuuksia maakuntien pieniin sahoihin. Samalla Askolin sahautti omat tukkinsa edullisesti. Askolin perusti rakenteeltaan helposti siirrettävän sahalaitoksen, joka siirrettiin toiselle paikkakunnalle, kun edellisellä oli metsävarat hyödynnetty. Vuonna 1874 Askolin keskittyi pelkästään puutavarakauppaan ja muutti uusiin liiketiloihin. Askolin kiersi eri pitäjissä ostamassa tukkipuita, sopien kaadoista ja kuljetuksista ja maksaen kaupoista käsirahaa ja ennakkoa. Askolinin kaupantekotapaan kuului myös lainojen myöntäminen isännille puustoa vastaan, jolloin tukit olivat takaisinmaksuvälineinä. Askolinin toimintaketjussa omat sahat tuottivat puuta vientiin omissa aluksissa, kaupanteon hoiti oma vientiliike ja oma tuontiliike toi paluumatkalla myytävää omille tukku- ja vähittäisliikkeille. Piensahoista Askolin siirtyi vähitellen suursahoihin. Vuonna 1884 Askolin perusti ensimmäisen suursahan merenrannalle Koskenkylään ja sitten toisen Pernajan Isnäsiin.

title: Johannes Askolin

text: Askolin solmi toisen avioliittonsa tammikuussa 1879. Toinen vaimo oli vaasalainen kaunotar Berta Johansson (s. 25. helmikuuta 1856). Pari sai vuonna 1881 pojan, joka kuoli alle vuoden ikäisenä. Berta oli tuhlaavainen ja vietti juhlia aviomiehen hoitaessa liiketoimiaan. Talvella 1883 Berta Askolin palvelusväen mukaan karkasi venäläisen upseerin kanssa Venäjälle, eikä koskaan palannut. Johannes Askolin anoi erivapautta uuteen avioliittoon, kun viranomaisasiat oli selvitetty.

title: Hjalmar Askolin-Ingelberg

text: Askolin-Ingelbergin vanhemmat olivat johtaja Fredrik Ingelberg ja Sofia Maria Helenius. Upseeritutkinnon hän suoritti 1903 ja oikeustutkinnon 1914. Askolin-Ingelberg palveli upseerina Suomen kaartissa 1903–1906. Rajamäen tehtaiden lainopillisena asiamiehenä 1915–1917 toiminut Askolin-Ingelberg työskenteli puolustusministeriössä ensin osastopäällikkönä ja sitten kansliapäällikkönä 1918–1922. Vuonna 1926 hänestä tuli Johannes Askolin -toiminimen johtaja ja Ab. Greggböle Egendomin toimitusjohtaja. Askolin-Ingelberg työskenteli erityisesti sahateollisuuden parissa. Suomen sisällissodassa Askolin-Ingelberg taisteli valkoisten puolella Jyväskylässä, toimi Lempäälän lohkon komentajana ja oli Viipurin valtauksessa kenraali Vilkaman esikuntapäällikkö. Hän toimi talvisodan jälkeen vapaaehtoisena SPR:n palveluksessa. Askolin-Ingelbergin puoliso oli Johannes Askolinin tytär ja perijätär Maini Askolin (k. 1929), jonka viides aviomies hän oli.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui Uusimaa-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana.

title: Johannes Askolin

text: Johannes Askolin menehtyi vuonna 1912 aivohalvaukseen. Rosa Askolin eli vain noin vuoden miehensä kuoleman jälkeen. Askolinin ainoa perijä oli hänen tyttärensä Maini Askolin. Perheen hautamonumentin Porvoon Näsin hautausmaalle suunnitteli kuvanveistäjä Walter Runeberg.[1]

title: Maini Askolin

text: Maini Johanna Vilhelmina Askolin (22. elokuuta 1890 Porvoo – 13. maaliskuuta 1929 Pernaja) oli porvoolaisen kauppiaan, tehtailijan ja kauppaneuvos Johannes Askolinin tytär ja ainoa perijä. Isänsä kuoleman jälkeen hän oli Suomen rikkain nainen. Maini Askolin oli Pernajan Koskenkylässä sijaitsevan Koskenkylän kartanon eli Forsbyn linnan emäntä. Hän avioitui viidesti: hänen aviomiehiään olivat varatuomari William Thuring, johtaja Karl Landby, diplomaatti Martti Ilmanen, kenraalimajuri Nils Procopé sekä eversti Hjalmar Askolin-Ingelberg.

title: Maini Askolin

text: Isä Johannes Askolin oli varautunut mahdolliseen poismenoonsa siten, että sekä vaimon että tyttären tulevaisuus olisi turvattu. Testamentissaan hän määräsi Askolin-yhtiölle hallintorenkaan, johon kuuluivat johtajat A. J. Sandbäck (sahat), Ludvig Rosenström (hallinto), A. V. Nyman (metsät), G. W. Törngren (maatilat) ja B. Lönnström (kaupat). Tähän johtoryhmään Maini myöhemmin luotti, isänsä ohjeita noudattaen.

title: Johannes Askolin

text: Johannes Askolin (11. marraskuuta 1843 Pornainen – 13. maaliskuuta 1912 Porvoo) oli Porvoossa vaikuttanut kauppias, tehtailija ja kauppaneuvos. Hän aloitti uransa puotipoikana kauppias Henrik Vilhelm Hjorthin kauppahuoneessa. Askolin toimi laivanvarustajana, puutavarakauppiaana, lahjoittajana sekä kunnallismiehenä. Hän omisti useita sahalaitoksia ja kartanoita.

title: Bob Beamon

text: Beamonin äiti kuoli pojan ollessa alle vuoden ikäinen ja hän ei koskaan saanut tietää biologista isäänsä.

title: Johannes Pelin

text: Johannes Pelin (13. helmikuuta 1871 Askola – 16. helmikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen rakennustarvikealalla toiminut kauppaneuvos.

title: Johannes Hyrkanos

text: Johannes Hyrkanos (kuoli 104 eaa.) oli Juudean kuningas vuosina 134–104 eaa. Hän kuului makkabien hallitsijasukuun ja hänen isänsä oli Simon Makkabi. Johannes Hyrkanos oli Juudas Makkabin ja Jonatan Makkabin veljenpoika.

title: Askolan vaakuna

text: Askolan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Askolan historiasta. Myllynkivi muistuttaa pitäjän useista myllyistä ja sen ympäri maata kuuluisista leivistä. Ruusut viittavat Askolassa syntyneeseen ja siellä vaikuttaneeseen kirjailija Johannes Linnankoskeen, jonka tunnetuin teos oli "Laulu tulipunaisesta kukasta".

title: Urho Peltonen

text: Peltonen kuoli vuonna 1950. Hänet haudattiin isänsä syntymäpaikkakunnalle Askolaan, jossa Peltosen äiti Hilma Kinnunen myös asui tuolloin.

title: Johannes Askolin

text: Johannes Askolin valittiin Porvoon ensimmäiseen kaupunginvaltuustoon vuonna 1874, ja hän jatkoi toimessa yhtäjaksoisesti 34 vuotta, vuoteen 1908 saakka. Hän toimi taksoituslautakunnan jäsenenä, rahatoimikamarin puheenjohtajana (nykyisin vastaa kaupunginhallituksen puheenjohtajan asemaa) sekä erilaisten liikelaitosten luottamustehtävissä. Jotkut vaikutusvaltaiset henkilöt pitivät Askolinia rahakamarin puheenjohtajaksi liian sivistymättömänä ja suoraviivaisena, ja Askolinin 60-vuotispäivien jälkeen hänet korvattiin heti varapuheenjohtaja Gustaf Söderströmillä.

title: Maini Askolin

text: Matkallaan Ranskassa Maini Askolin tapasi vuonna 1910 tulevan aviomiehensä varatuomari William Thuringin (1880–1968). Keväällä 1911 pari vietti loistokkaat häät. Nuori pari muutti Askolin rakennuttamaan Forsbyn linnaan, jonka suunnitteli arkkitehti John Settergren. Maini sai sisustaa arkketehdin avustamana rakennuksen, kun Jugend-tyylinen 3-kerroksinen kivilinna valmistui 1908. Kun Johannes Askolin sitten vuonna 1912 kuoli, siirtyi koko valtava omaisuus Mainille. Ensi töikseen yhtiön johtoryhmä siirsi pääkonttorin Porvoosta Askolin-yhtiön keskukseen Koskenkylään. Aviopari Thuring keskittyi linnan kaunistamiseen ja taiteen keräämiseen. William Thuring halusi antaa panoksensa Askolin-yhtiön toimintaan. Askolin-yhtiön työväen keskuudessa Thuring oli suosittu, sillä hän piti työläisten puolia. Hän ryhtyi hoitamaan yhtiön ulkomaisia liikesuhteita omatoimisesti. Maini ei miehensä ulkomaanmatkoista pitänyt. Yhtiö oli hyvässä hoidossa ilman tuomari Thuringiakin. Maini olisi mieluummin nähnyt miehensä ottavan osaa iloiseen elämänmenoon, mutta juhli ilman miestäänkin. Nämä seikat kiristivät puolisoiden välejä ja johtivat avioeroon lokakuussa 1918. Maini luovutti Thuringille eron yhteydessä Rönnäsin ja Labbyn kartanot ja tuomari muutti välittömästi Rönnäsin asumaan. Ystävyyssuhde Thuringiin säilyi koko Mainin elämän ajan.


query: Onko Brasilia Etelä-Amerikan suurin valtio?

title: Brasilia

text: Brasilian liittotasavalta eli Brasilia on Etelä-Amerikan suurin valtio sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan myös maailman viidenneksi suurin valtio. Brasilian rajanaapurit ovat Uruguay, Argentiina, Paraguay, Bolivia, Peru, Kolumbia, Venezuela, Guyana, Suriname ja Ranskan Guayana eli kaikki muut Etelä-Amerikan maat paitsi Chile ja Ecuador. Maassa on sekä laajoja viljelysalueita että sademetsiä. Sen kerrotaan saaneen nimensä brasilianpuun mukaan.[1]

title: Brasilian koripallomaajoukkue

text: Amerikan-mestaruuskilpailuissa Brasilia on saanut kultaa 1984, 1988, 2005 ja 2009, hopeaa 1995, 2001, 2011 sekä pronssia 1989, 1992 ja 1997. Pan-Amerikan kisojen koripalloturnauksessa Brasilia on saanut kultaa 1971, 1987, 1999, 2003, 2007 ja 2015, hopeaa 1963 ja 1983 sekä pronssia 1951, 1955, 1959, 1975, 1979 ja 1995. Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa Brasilia on saanut vuoteen 2012 mennessä 18 kultaa, 13 hopeaa ja kahdeksan pronssia.

title: Etelä-Amerikan valtioiden unioni

text: Huhtikuussa 2018 kuusi jäsenvaltiota jäädytettiin unionista: Argentiina, Brasilia, Chile, Kolumbia, Peru ja Paraguay. Elokuussa 2018 Kolumbia ilmoitti vetäytyvän unionista.

title: Bolivia

text: Bolivian monikansainen valtio[1] () eli Bolivia (, aimaraksi Wuliwya) on tasavaltalainen sisämaavaltio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat pohjoisessa ja idässä Brasilia, etelässä Paraguay, Argentiina ja Chile ja lännessä Peru. Amazonin valuma-alueella sijaitsevan Bolivian kasvi- ja eläinlajisto on maailman runsaimpia.

title: Brasilia

text: Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guyanan ylängöstä ja etelän ylänköön.[4] Amazonasin alanko on 3500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3600000 neliökilometriä, josta 2300000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27%.[4]

title: Peru

text: Perun tasavalta (esp. República del Perú) eli Peru on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Ecuador ja Kolumbia pohjoisessa, Brasilia idässä, Bolivia kaakossa ja Chile etelässä. Maan länsipuolella on Tyynimeri.

title: Brasilia

text: Brasilian bruttokansantuote on Etelä-Amerikan suurin. Maatalous, kaivostoiminta, teollisuus ja palvelusektori ovat hyvin kehittyneet. Tulo- ja varallisuuserot ovat suuria.[1] Maan valuutta real oli sidoksissa Yhdysvaltain dollariin vuoteen 1999 asti.[43]

title: Amerikan historia

text: Yhdysvallat oli ensimmäinen läntisen pallonpuoliskon itsenäinen valtio. Ranskan vallankumouksen yhteydessä sen siirtomaalla Haitilla alkaneet levottomuudet johtivat vallankumoukseen ja Haitin itsenäistymiseen 1804. Etelä-Amerikan itsenäisyyssodissa 1808–1825, joiden sivunäyttämönä oli Meksikon vapaussota, Espanja menetti siirtomaansa Amerikan mantereelta. Brasilia itsenäistyi, kun Portugalin kuninkaan poika Pedro I tuki Brasilian kansallismielisiä, julistaen Brasilian itsenäiseksi ja itsensä maan keisariksi vuonna 1822. Suur-Kolumbia jakaantui neljään itsenäiseen osaan, joista muotoutuivat nykyisen Kolumbian lisäksi myös Ecuador, Venezuela ja Panama vuosina 1819–1831.[28]

title: Etelä-Amerikka

text: Mantereella asui vuonna 2005 noin 371000000 ihmistä. Etelä-Amerikan selvästi suurin valtio sekä väestöltään että pinta-alaltaan on Brasilia, jossa on yli 180 miljoonaa asukasta. Muita väkirikkaita valtioita ovat noin 40 miljoonan asukkaan Kolumbia ja Argentiina sekä yli 20 miljoonan asukkaan Venezuela ja Peru.[23]

title: Brasilia

text: Brasilian alue kattaa melkein puolet Etelä-Amerikan pinta-alasta.[3] Euroopan unionin alue vastaa vain puolta Brasilian pinta-alasta. Maa rajoittuu koillisessa ja kaakossa Atlanttiin, jonka rannikon pituus on 7400km, lännessä maalla on yhteistä rajaa jokaisen Etelä-Amerikan valtion kanssa lukuun ottamatta Chileä ja Ecuadoria.

title: Etelä-Amerikka

text: Toisessa maailmansodassa Brasilia oli liittoutuneiden puolella. Chileläisessä Santiago de Chilen kaupungissa sattui 5000 ihmisen hengen vaatinut maanjäristys vuonna 1960. Poliittisesti 1900-luvun jälkipuoli oli Etelä-Amerikassa rauhatonta. Useissa maissa toimi marxilaisia sissijärjestöjä. 1960- ja 1970-luvuilla muun muassa Brasiliassa, Chilessä ja Argentiinassa nousivat valtaan kovaotteiset sotilasdiktatuurit.[21][22] Sotilasdiktatuureista siirryttiin demokratiaan 1980-luvun kuluessa, jonka jälkeen suurin osa Etelä-Amerikan valtioista on ollut demokraattisia.

title: Etelä-Amerikka

text: Mantereen pohjoisosissa tuotetaan nykyään banaaneja, mangoja, sokeria ja kumia, kun taas etelän lauhkealla vyöhykkeellä kasvatetaan hedelmiä ja vehnää.[27] Brasiliassa sokeriruokoa käytetään myös biopolttoaineiden valmistamiseen. Myös soija on merkittävä vientituote. Brasilia on lisäksi maailman suurin kahvintuottaja.[28]

title: Kolumbia

text: Kolumbian tasavalta () eli Kolumbia () on valtio luoteisessa Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapureita ovat idässä Venezuela, kaakossa Brasilia, etelässä Peru ja Ecuador ja luoteessa Panama. Kolumbia on myös Etelä-Amerikan ainoa valtio, jolla on rantaviivaa sekä Tyynellemerelle että Karibianmerelle. Se on Brasilian jälkeen asukasluvultaan Etelä-Amerikan suurin valtio. Suuret asutuskeskukset sijaitsevat Andien tuntumassa ylänköalueella, mutta maahan kuuluu myös rannikoiden alankoja, savannia ja Amazonin sademetsää. Kolumbian luonto on pinta-alaan suhteutettuna maailman monimuotoisinta.

title: Kolumbia

text: Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa.

title: Jalkapallon Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailut 1919

text: Etelä-Amerikan jalkapallomestaruudesta pelattiin kolmatta kertaa vuonna 1919. Kisat pidettiin ensimmäistä kertaa Brasiliassa, kaikki turnauksen ottelut pelattiin Rio de Janeirossa. Turnaus oli alunperin määrä järjestää vuonna 1918, mutta influenssaepidemian vuoksi turnausta siirrettiin. Turnaukseen osallistuivat Argentiina, Brasilia, Chile ja Uruguay. Mestaruuden voitti isäntämaa Brasilia.

title: Etelä-Amerikan historia

text: Toisessa maailmansodassa Brasilia oli liittoutuneiden puolella. Sodan jälkeen monet natsit pakenivat Euroopasta Etelä-Amerikkaan. Esimerkiksi Josef Mengele sukkuloi eri Etelä-Amerikan maissa kuolemaansa vuonna 1979 asti.

title: Brasilian talous

text: Brasilian talous on Etelä-Amerikan suurin ja koko maailman kahdeksanneksi suurin. Brasilia on yksi Etelä-Amerikan teollistuneimmista valtioista. Sen teollisuuden keskuspaikkoja ovat São Paulon, Minas Geraisin ja Rio de Janeiron osavaltiot. Brasilia lasketaan yhdeksi BRIC-maista yhdessä Venäjän, Intian ja Kiinan kanssa.

title: Brasilian miesten lentopallomaajoukkue

text: Vuonna 2000 Brasilia sijoittui olympialaisissa kuudenneksi. Vuonna 2001 Bernardo Rezende, paremmin tunnettuna nimellä Bernardinho, joka oli valmentanut kuusi vuotta Brasilian naisten maajoukkuetta, valittiin miesten maajoukkueen päävalmentajaksi. Ensimmäisellä Bernardinhon kaudella joukkue voitti maailmanliigan, Amerikan cupin ja Etelä-Amerikan mestaruuden. Vuonna 2002 Brasilia oli toinen maailmanliigassa hävittyään vain yhden pelin. Loppuottelussa Brasilia hävisi Venäjälle kotikentällään. Samalla kaudella Brasilia voitti historiansa ensimmäisen maailmanmestaruuden. Joukkueen tähti MM-kisoissa oli kapteeni Nalbert.

title: Brasilian jalkapallo

text: Vuoden 1950 maailmanmestaruuskilpailut päätettiin pitää Etelä-Amerikassa, sillä toinen maailmansota oli runnellut Eurooppaa. Brasilia sai tehtäväkseen järjestää turnauksen. Brasiliaan rakennettiin maailman suurin stadion, Maracanã, Rio de Janeiroon. Stadionin kapasiteetti oli 183 000, kun Hampden Parkin, joka oli ennen Maracanãa suurin, kapasiteetti oli 140 000. Turnauksessa ei ollut varsinaista loppuottelua, mutta ottelua Brasilian ja Uruguayn välillä pidetään turnauksen loppuotteluna, sillä se ratkaisi maailmanmestaruuden. Loppuottelua seurasi noin 200 000 ihmistä ja Uruguay voitti ottelun 1–2. Ottelusta on kirjoitettu useita kirjoja ja ottelu oli viimeinen, jossa Brasilia pelasi valkoisissa pelipaidoissaan.

title: Ranskan Guayana

text: Ranskan Guayana sijaitsee Etelä-Amerikan pohjoisrannikolla, ja sen rajanaapuri lännessä on Suriname ja idässä ja etelässä Brasilia. Ranskan Guayana voidaan jakaa maantieteellisesti kolmeen alueeseen, rannikkotasankoon, keskiosien kukkulaiseen ylätasankoon ja etelän Tumuk Humak -vuoriin. Suurin osa sisämaasta on tiheän sademetsän peitossa, ja maata halkovat useat joet. Tärkeimmät joet ovat Brasilian vastaisella rajalla virtaava Oyapock ja Surinamen vastaisen rajan Maroni.

title: Kristinuskon historia

text: Etelä-Amerikka, joka on ollut historiallisesti katolista aluetta, on kokenut viimeisen 80 vuoden aikana laajan evankelikaalisen ja helluntailaisen herätyksen ulkomaisten lähetystyöntekijöiden ansiosta. Esimerkiksi Etelä-Amerikan suurin maa Brasilia on väkiluvulla mitattuna maailman suurin katolinen maa, mutta samalla myös maailman suurin evankelioivan herätyskristillisyyden maa. Brasiliasta voidaan löytää eräät maailman suurimmat seurakunnat.

title: Brasilian jalkapallo

text: Brasilian jalkapallomaajoukkueen syntymähetkenä pidetään vuotta 1914 ja ottelua Exeter Cityn sekä Rio de Janeiron ja São Paulon parhaimpia pelaajia vastaan. Brasilia voitti ottelun 2–0. 1919 Brasilia voitti jalkapallon Etelä-Amerikan mestaruusturnauksen, joka nosti Arthur Friedenreichin suureen suosioon. Brasilia osallistui sekä vuosien 1930 että 1934 maailmanmestaruuskilpailuihin, mutta ei saavuttanut menestystä. Vuonna 1938 Ranskan MM-kilpailuissa Brasilia saavutti pronssia: joukkueen suuria tähtiä olivat Domingos ja Leônidas. Erityisesti Leônidas herätti huomiota eurooppalaisissa urheilutoimittajissa ja hän voittikin kilpailujen maalikuninkuuden. 30-luvulla kehiteltiin myös sana "futebol", joka erotti lajin brittiläisestä "footballista".

title: Venezuela

text: Venezuelan bolivariaaninen tasavalta () eli Venezuela on valtio Etelä-Amerikassa, Karibianmeren rannalla. Sen rajanaapurit ovat Brasilia etelässä, Guyana idässä ja Kolumbia lännessä. Vuosina 1522–1821 Venezuela oli espanjalaisten siirtomaa, ja se itsenäistyi nykyisen kansallissankarinsa Simón Bolívarin kampanjan ansiosta. Öljyteollisuus on tuonut maalle vaurautta 1920-luvulta alkaen.

title: Brasilian miesten lentopallomaajoukkue

text:
Vuoden 2003 maailmanliigan loppuottelussa Madridissa Brasilia voitti Serbia ja Montenegron niukasti 3–2. Sen jälkeen se hävisi Etelä-Amerikan kilpailuissa yllättäen Venezuelalle ja sijoittui pronssille. Vuonna 2004 Bernardinho johdatti Brasilian joukkueen neljänteen maailmanliigan mestaruuteen. Elokuussa Brasilia voitti Ateenassa toisen olympiakultansa. Olympialaisten loppuottelussa Brasilia voitti Italian 3–1.
Vuonna 2005 Brasilia voitti maailmanliigan loppuottelussa jälleen Serbia ja Montenegron. Tämän jälkeen joukkue tuli toiseksi Amerikan cupissa hävittyään loppuottelussa Yhdysvalloille. Sen jälkeen Brasilia voitti Etelä-Amerikan mestaruuden häviten turnauksessa vain yhden erän. Vuoden loppuhuipennuksi Bernardinhon valmentama joukkue voitti kansainvälisen turnauksen Japanissa. Vuonna 2006 Brasilia voitti neljännen kerran peräkkäin maailmanliigan. Brasilian kanssa samassa alkulohkossa pelasi myös Suomi, joka pystyi Brasiliassa pelatussa ottelussa voittamaan kaksi erää, mihin ei mikään muu vierasjoukkue Brasiliassa ollut pystynyt viiteen vuoteen. Kauden huipennukseksi Brasilia voitti maailmanmestaruuden Japanissa voittamalla loppuottelussa Puolan.

title: Brasilian maantiede

text: Brasilian maantiede on maan suuren koon vuoksi monimuotoinen. Brasilia on pinta-alaltaan maailman viidenneksi suurin valtio ja Etelä-Amerikan suurin. Se on pinta-alaltaan lähes puolet Etelä-Amerikasta. Suurin osa maasta sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä, mutta maan eteläosat ulottuvat myös subtrooppiselle vyöhykkeelle.[1]

title: Kolumbian maantiede

title: Suriname

text: Surinamen tasavalta eli Suriname (joskus myös "Surinam") on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Guyana lännessä, Brasilia etelässä ja Ranskan Guayana idässä. Maan pohjoispuolella on Atlantin valtameri. Maan pinta-ala on noin 160 000 neliökilometriä ja asukasluku noin 570 000. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin Etelä-Amerikan manneralueen itsenäisistä valtioista. Asukkaista yli puolet on aasialaista alkuperää, lähinnä intialaisia ja jaavalaisia. Virallinen kieli on siirtomaa-ajan hollanti, mutta yleisimmin puhutaan paikallista kreolikieltä.

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikan talous on heterogeeninen ja vaihteleva. Alueen varakkaimmat valtiot ovat Argentiina, Chile, Uruguay ja Brasilia. Näillä alueilla sekä muissakin valtioissa on kehittynyttä teollisuustuotantoa, mutta suuri osa Etelä-Amerikasta elää edelleen alkutuotannosta[24]. Myös erot eri valtioiden sisällä ovat merkittävät: esimerkiksi Brasilia jakautuu köyhään pohjoisosaan ja vauraampaan eteläosaan.[25] Etelä-Amerikan köyhin valtio on Bolivia.[26] Suuret varallisuuserot ovatkin luonteenomaisia Etelä-Amerikalle.

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikassa toimii erilaisia kauppaliittoja, joista tärkeimmät ovat Mercosur, johon kuuluu suurin osa alueen maista sekä bolivaarinen vaihtoehto Latinalaiselle Amerikalle, ALBA, johon kuuluu Venezuela ja muita vasemmistojohtoisia valtioita. Lisäksi alueen valtiot ovat integroituneet Latinalaisen Amerikan yhdentymisliitto ALADIin (Asociación Latinoamericana de Integración).

title: Argentiina

text: Argentiinan tasavalta eli Argentiina (, IPA: [reˈpuβlika aɾxenˈtina] ) on valtio Etelä-Amerikan eteläosassa Atlantin länsirannikolla. Argentiina ulottuu trooppisesta pohjoisesta Etelä-Amerikan antarktiseen eteläkärkeen. Sen naapurimaita ovat Bolivia, Brasilia, Chile, Paraguay ja Uruguay. Argentiina on pinta-alaltaan maailman kahdeksanneksi suurin valtio ja se on Brasilian jälkeen Etelä-Amerikan toiseksi suurin. Se ulottuu tropiikista 54. leveyspiirille ja sen maisemat vaihtelevat Andien jäätiköistä pampan lakeuksille ja Amazonin sademetsään. Maan eläinpopulaatioon kuuluu apinoita, jaguaareja että pingviinejä.


query: Kuinka monta poliittista puoluetta oli Suomessa vuonna 1990?

title: Luettelo Suomen puolueista

text: vuosipuolueKesk. (aik. ML ja SML/EPNM)SDP (aik. STP)Kok.RKPKD (aik. SKL)Vas.SKPVihreätPS(Vanhan) SKP:n joht. SKDLSMP (aik. SPP)2017106000[6] 110000[7]39600[6] 40000[7]34000[6] 33000[7]30000[6]9300[6]11000[6] 10000[7]2500[8]8600[6] 7500[7]10500[6] 9500[7]2016112000[9][10]41000[9] 40000[10]34000[9][10]19000[10]8000[10]10000[10]2500[11]8000[10]9500[9][10]2015119500[12]42000[12]2500[13]6345[12]10000[12]2013151600[14] 150000[15]45800[14] 46100[15]40000[14][15]30800[14] 26482[15]10700[14][15]10800[14] 10733[15]2500[16]8000[14] 8034[15]8600[14] 8000[15]2011163000[17][14]50000[17][14]41000[17][14]28000[17][14]13000[17][14]9100[17][14]2500–3000[18]4600[17][14]5000[17][14]2008176000[14]51000[14]40000[14]32000[14]12000[14]9600[14]3100[14]2700[14]2007180000[19]53000[19]50000[19]9500[19]3000[20]2500[19]2004206000[14]57000[14]39000[14]32000[14]13000[14]11000[14]4000[21]2000[14]2000[14]2000216506[22]61089[22]40000[22]29444[22]14000[22]12108[22]5000[23]1480[22]1995257000[14]70000[14]47000[14]37000[14]16000[14]16000[14]1000[14]1990204000[24] 276859[22]79000[24] 81896[22]64000[24] 68091[22]42042[22]16770[22]34000[22]875[22]1989286000[25]85000[25]70000[25]33000[25]1980305000[14]100000[14]77000[14]42000[14]20000[14]45000[14] 51139 (SKP)[26]20000[14]1979306000[25]99000[25]72000[25]55000[25] 49248 (SKP)[26]1970288093[22][14]60707[22][14]81116[22][14]49197[22][14]3376[22][14]51529[22][14] 47094 (SKP)[26]27000[22][14]1962270000[25]44000[25]86000[25]61000[25]1960253339[22][27]42926[22][27]78270[22][27]50593[22][27]59000[27] 61000[22]9000[22]1951169000[25]71000[25]81000[25]63000[25]1950170000[27] 143096[22]67268[22][27]72000[27] 72500[22]35000[22][27]58417[27] 52000[22]194529509[22]63745[22]60000[22]35000[22]54041[22] 23778 (SKP)[28]193836953[29]37144[29]193225464[29]2180 (SKP)[30]19229645[29]31806[29]24398 (SSTP)[31]

title: Italian sosialistinen puolue

text: PSI oli 1990-luvun alkuun saakka kristillisdemokraattien tärkein hallituskumppani. Puolueen maine tahrautui vuodesta 1992 alkaen paljastuneessa suuressa korruptioskandaalissa, joka tunnettiin nimellä tangentopoli (”lahjuskaupunki”). Craxi todettiin oikeudessa syylliseksi moniin rikoksiin ja hän vältti vankilan vain pakenemalla maasta. Myös monia muita puolueen johtajia tuomittiin.[2][1] PSI:n kannatus romahti vuoden 1994 parlamenttivaaleissa, ja se kutistui pikkupuolueeksi. Vaalien jälkeen puolue lakkautettiin ja sen seuraajaksi perustettiin Italian Sosialistit (Socialisti Italiani, SI), joka yhdistyi vuonna 1998 kahden muun vasemmistopuolueen kanssa Italian demokraattisiksi sosialisteiksi (Socialisti Democratici Italiani, SDI).[1] Vuonna 2007 perustettii uusi Italian sosialistinen puolue, joka on kuitenkin jäänyt kannatukseltaan hyvin pieneksi.

title: Erkki Susi

text: Susi aloitti poliittisen toimintansa 1960-luvulla. Hän liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) vuonna 1969. Opiskellessaan Helsingin yliopistossa poliittista historiaa hän oli mukana Akateemisen Sosialistiseuran toiminnassa. Vuonna 1971 Susi aloitti SKP:n opposition Tiedonantaja-lehden toimittajana ja gradu jäi tekemättä. Aluksi hän kirjoitti lehteen historia-artikkeleja ja pakinoita nimimerkillä Aleksandrovitsh. SKP:n erotettua oppositionsa (niin sanotut taistolaiset) Tiedonantajasta tuli 1986 Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) äänenkannattaja. Susi valittiin uuden puolueen poliittiseen toimikuntaan.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Tuhokapitalismin nousu

text: Kuinka romutettiin Puolan solidaarisuusliikkeen demokratia- ja osuustoimintaideat? Kuinka Venäjän oligarkiat syntyivät? Klein väittää Milton Friedmanin todenneen Kiinassa vuonna 1980, että Hongkong, jossa ei ole demokratiaa, on vapaampi kuin Yhdysvallat, koska viranomaiset antavat talouselämän toimia vapaasti. Toisaalta Friedman on sanonut, että Kiinassa on edessä "rysähdys", koska se yrittää vapauttaa talouttaan ilman poliittista vapautta.

title: Suomi 1990-luvulla

text: Kansanedustaja Risto Kuisma erosi SDP:sta vuonna 1997 ja perusti seuraavana vuonna uuden Remonttiryhmä-puolueen. Vuosikymmenen aikana Suomeen syntyi runsaasti muitakin puolueita, jotka eivät kuitenkaan missään vaaleissa nousseet eduskuntaan. Tällaisia olivat muun muassa Naisten puolue, Luonnonlain puolue ja Suomen EU-jäsenyyden vastustamisella kampanjoinut Vapaan Suomen Liitto. Suomen Eläkeläisten Puolue hajosi sisäisten kiistojensa vuoksi kahdeksi keskenään kilpailleeksi puolueeksi.

title: Heikki Paloheimo

text: Paloheimon vetämät tutkimushankkeet koskevat poliittista osallistumista ja päätöksentekoa. Hän on toiminut vuosien 2003 ja 2007 kansallisten vaalitutkimushankkeiden johtajana. Monissa hankkeissa vertaillaan Suomen poliittista järjestelmää ja poliittisia instituutioita muiden maiden järjestelmiin ja instituutioihin.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Uudistusmielisen Mihail Gorbatšovin nousu Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi vuonna 1985 muutti pian myös Suomen poliittista ympäristöä.

title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Suomen Kommunistinen Puolue (lyhenne SKP[1]) oli suomalainen kommunistinen puolue. SKP oli Suomessa kielletty vuoteen 1944 ja sadat sen jäsenet viettivät vuosia vankiloissa. Sotien jälkeen puolueesta kasvoi kymmenien tuhansien jäsenten vaikutusvaltainen joukkojärjestö. SKP liittyi jäsenjärjestönä Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon ja vaaleissa sen ehdokkaat olivat SKDL:n listoilla. Puolueen poliittinen toiminta lopetettiin 1990-luvun alussa Vasemmistoliiton perustamisen jälkeen ja vuonna 1992 se haettiin konkurssiin.

title: Ieng Sary

text: Ieng Sary menetti 1982 poliittista valtaansa punaisten khmerien sisällä ja siirsi ministerin tehtävät Khieu Samphanille. Ieng Saryn ehdotettua 1990-luvun alussa, että punaisten khmerien pitäisi osallistua YK:n sopimiin vaaleihin, punaisten khmerien johto siirsi hänet kokonaan syrjään. Hän jätti puolueen vuonna 1996.

title: Hallitus (politiikka)

text: Monipuoluejärjestelmässä harvoin ylläpidetään jatkuvaa hallituskoneistoa kussakin puolueessa erikseen, koska puolueet joutuvat melkein aina muodostamaan hallituskoalition, jolloin kukin siihen kuuluva puolue saa vain osan ministerinsalkuista. Puolueiden keskinäiset voimasuhteet useimmiten vaikuttavat kohtalaisen merkittävästi siihen kuinka monta ja vaikutusvaltaista salkkua kukin puolue salkkujaossa saa.

title: Eero Seppänen (Rantaneuvos)

text: Seppänen kiinnostui politiikasta 1990-luvun alussa ja asettui vuonna 1991 Nukkuvien puolueen eli Nupun presidenttiehdokkaaksi vuoden 1994 presidentinvaaleihin. Hän perui kuitenkin ehdokkutensa viime hetkillä koska televisiossa häntä oli kohdeltu mielestään huonosti. Vuonna 1994 Seppänen perusti Suomen nälkäisille oman yhdistyksen Suomen Nälkäänäkevien yhdistys ry:n jonka tavoitteena oli lahjoitusten turvin nälän poistaminen Suomesta muun muassa jakamalla ilmaista ruokaa. Vuonna 1996 yhdistys pystytti Suomen nälkää näkeville oman Leipäjono 1990-muistomerkin Suomussalmelle Kiantajärven rannalle. Vuonna 2001 yhdistys pystytti Suomussalmen kirkonkylän hautausmaalle Ryysyrannan torpan vuonna 1870 perustaneen Jaakko Seppäsen muistomerkin. Seppänen on ollut vuoden 1991 jälkeen ehdokkaana kaikissa eduskuntavaaleissa Nukkuvien Puolue NuPu ry:n, Yhteisvastuupuolueen (YVP), Suomen Eläkeläisten Puolueen, Remonttiryhmän ja Köyhien Asialla-puolueen, Työväenpuolueen, Kristillisdemokraattien, Vapauspuolueen ja Itsenäisyyspuolueen (IPU) riveissä. Hän on ollut ehdokkaana myös kunnallisvaaleissa ja EU-vaaleissa.

title: Osinkotuotto

text: Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.

title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: Suomen Kommunistinen Puolue (lyh. SKP) on suomalainen marxilainen puolue. Nykymuotonsa puolue sai 1990-luvun puolivälissä, kun SKP (yhtenäisyys) (SKPy), poistettuaan nimestään jälkiliitteen, alkoi rakentaa uutta rekisteröityä puoluetta. Vanhan SKP:n, josta SKPy erkani 1980-luvun puolivälissä, poliittinen toiminta lopetettiin 1990, Vasemmistoliiton perustamisen jälkeen.

title: Suomen kielipolitiikka

text: Vuoden 1935 valtiopäivät olivat Suomen kielikiistojen huipentuma ja aitosuomalaisten viimeinen suuri esiintyminen. Vähitellen kansainvälinen tilanne, Neuvostoliiton ja mahdollisen sodan pelko pakotti myös voimakkaimmin aitosuomalaisen puolueen, maalaisliiton, muihin pohjoismaihin suuntautuneen ulkopolitiikan taakse ja Kokoomuksessa aitosuomalaisten vaikutusvalta väheni Paasikiven astuessa puolueen johtoon ja syrjäyttäessä puolueen oikeistosiiven vuonna 1934. Pohjoismaista ajateltiin saatavan ainakin poliittista ja ehkä myös aseellista tukea mahdollisen kriisin sattuessa.

title: Milan Kučan

text: Kučan syntyi Križevcissä Koillis-Sloveniassa Prekmurjen alueella. Kučanista tuli Slovenian kommunistipuolueen johtaja vuonna 1986. Hän alkoi tukea kommunistipuolueen eroa liittovaltion puolueesta vuonna 1989, samoin kuin poliittista moniarvoisuutta. Kučanista tuli vuoden 1990 vaaleissa Slovenian osatasavallan presidentti.

title: Kroatian demokraattinen liitto

text: HDZ laillistettiin vuonna 1990. Puoluetta pidetään joskus alkuaan vastareaktiona Slobodan Miloševićin serbinationalismiin. Alkuaikoinaan se oli äärinationalistinen ja jotkut jäsenet kannattivat jopa fasistisen Ustašan aatteita ja Suur-Kroatian luomista "historiallisten ja luonnollisten rajojen mukaan.". Puolueen on väitetty ajaneen etnisesti puhdasta Kroatiaa. Puolueen äärisiipi kannattikin Suur-Kroatiaa joka olisi ulottunut Bosnia-Hertsegovinaan. Joka tapauksessa alussa Tudjmanin kaudella puolue itsevaltaisesti Tujdmanin johtama, vanhoillinen ja hyvin kansallismielinen. Tudjman myös suosi sukulaisiaan, rajoitti sananvapautta ja poliittista elämää sekä ainakin syrji Kroatian serbejä, eikä puuttunut paikalliseen serbeihin kohdistettuun väkivaltaan.

title: Wang Yang

text: Wang on syntyjään kotoisin itäisestä Keski-Kiinasta Anhuin maakunnasta. Wangin vanhemmat olivat urbaaneja työläisiä. Wang liittyi puolueeseen vuonna 1975 ja aloitti poliittisen uransa opettajana. Wang opiskeli poliittista taloutta puoluekoulussa ja jatkoi opettajan toimessa, kunnes puoluetehtävät imaisivat hänet mukaansa. Myöhemmin Wang opiskeli maisterin tutkinnon hallintotieteistä sekä täydensi teoreettisia tietojaan puolueideologiasta. Wang toimi Anhuissa erilaisissa poliittissa viroissa nousten maakuntapolitiikan huipulle 1990-luvun lopulla.

title: Saksan liberaalidemokraattinen puolue

text:
Syksyn 1989 jälkeen LDPD pyrki esiintymään uutena liberaalina voimana DDR:ssä. Se solmi myös avoimet suhteet Saksan liittotasavallan Vapaisiin demokraatteihin, jotka tukivat LDPD:tä monin tavoin, niin taloudellisesti, organisatorisesti kuin henkisestikin. Helmikuun 10. 1990, puolue valitsi itselleen Dresdenissä uuden puheenjohtajan, Rainer Ortlebin. Samalla puolue pudotti nimilyhenteestään pois jälkimmäisen D:n, käyttäen alkuperäistä lyhennettä LDP. Täten puolue pyrki korostamaan yhteyttään "vanhaan" liberaalidemokraattiseen puolueeseen, joka oli vapaasti järjestäytynyt sekä aidosti liberaali ja demokraattinen kansalaisliike ja joka oli vastustanut SED:n ylivaltapyrkimyksiä. Käytännössä puolue ei kuitenkaan tehnyt juurikaan omaa sisäistä selvitystyötään sen omasta roolista DDR:n poliittisen järjestelmän vakiinnuttajana ja ylläpitäjänä. Tämä tuli kostautumaan seuraavina viikkoina.
Ensimmäisten (ja viimeisten) vapaiden kansankamarivaalien alla maaliskuussa 1990 LDP perusti uusien DDR:ssä syntyneiden liberaalien puolueiden kanssa yhteisen vaaliliiton, Vapaiden demokraattien liiton (). Vaikka vaaliliitto sai huomattavaa apua läntiseltä Vapaalta demokraattiselta puolueelta, se sai vain 21 kansanedustajaa Kansankamariin. Elokuun 11.päivänä vuonna 1990 LDP päätti yhdessä muiden Vapaiden demokraattien liiton puolueiden kanssa lopettaa toimintansa ja yhdistyä läntisiin vapaisiin demokraatteihin.

title: Eino Yliruusi

text: Hän oli tutustunut pienviljelijän asemaan ja ongelmiin sen ajan Suomessa, ja hänestä tuli vuonna 1929 Suomen Pienviljelijä -lehden päätoimittaja. Pienviljelijän Liitossa ollessaan Yliruusi oli kosketuksissa äskettäin itsenäistyneiden poliittista kodittomuutta valittaneiden pienviljelijöiden kanssa. Maalaisliitto oli heidän entisten isäntiensä puolue eikä arvostanut entisiä torppareita. Sosiaalidemokraatit olivat taas aina olleet torpparien itsenäistymistä vastaan, joten sinnekään päin ei ollut vetoa. Kun Yliruusi oli kuunnellut pienviljelijäin huolia, hänessä kypsyi ajatus, että pienviljelijöillä pitäisi olla oma puolue.

title: Mongolia

text: Vuonna 1990 kommunistinen puolue salli muut puolueet. Mongolian vuoden 1992 perustuslaki Mongolian nimestä poistui kansantasavalta-määrite ja maassa järjestettiin monien puolueiden kesken parlamentti- ja presidentin vaalit. Talousjärjestelmän siirtyminen kapitalismiin oli vaikeaa 1990-luvun alun yleismaailmallisella lamakaudella. Virkaatekevä presidentti Punsalmaagiin Otširbat valittiin presidentiksi 6. kesäkuuta 1993 ääniosuuden ollessa 57,8 prosenttia. Hän erosi Kansan vallankumouspuoleesta ja edusti sitten demokraattista oppositiota.

title: Asutustila

text: Poliittista merkitystä asutustilallisuudella oli muun muassa Suomen Pientalonpoikien Puolueen ja sen seuraajan Suomen Maaseudun Puolueen synnyssä ja kehityksessä.

title: Suomen Nato-keskustelu

text: Perussuomalaiset kannattaa puolueen turvallisuuspoliittisessa ohjelmassa Suomen harjoittaman liittoutumattomuuspolitiikan jatkamista, sillä se näkee liittoutumisen pienentävän Suomen poliittista liikkumavaraa turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä. Puolue vetoaa muun muassa Nato-jäsenyyden kustannuksiin, jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin ja jäsenyyden mahdollisiin maanpuolustustahtoa heikentäviin tekijöihin. Tästä huolimatta puolue toteaa pitävänsä Nato-jäsenyyden hakemisen avoimena mahdollisuutena ja kannattaen jäsenyyden edut ja haitat summaavan selvityksen teettämistä. Perussuomalaisista kunnallispoliitikoista yli puolet vastusti Suomen Nato-jäsenyyttä Lännen median kyselyssä.

title: Markku Markkula

text: Ennen kansanedustajuuttaan Markkula oli hankkinut poliittista kokemusta Espoon kaupunginvaltuustosta, jonka jäsen hän on ollut vuodesta 1981. Vuosina 1990–1992 ja loppuvuonna 2010 hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Espoon kaupunkisuunnittelulautakunnan puheenjohtaja hän on ollut vuodesta 2004. Kokoomuksen sisällä hän on toiminut vuodet 1976–1977 ja vuodet 1989–1995 puoluehallituksen jäsenenä, vuodet 1984–1988 puolueen Espoon aluejärjestön puheenjohtajana ja vuodet 1990–1994 Uudenmaan Kokoomuksen puheenjohtajana. Opiskeluaikanaan hän oli Kokoomuksen opiskelijaliitto Tuhatkunnan varapuheenjohtaja vuonna 1975 ja puheenjohtaja vuonna 1976 sekä Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan varapuheenjohtaja vuonna 1974 ja puheenjohtaja vuonna 1975. Markkula valittiin Euroopan alueiden komitean (AK) puheenjohtajaksi helmikuussa 2015.

title: Natsitervehdys

text: "Sieg Heil" -tervehdys sai alkunsa eräässä vuoden 1932 puoluekokouksessa puolueen pääpropagandisti Joseph Goebbelsin lausumana. Tämän jälkeen puolue alkoi käyttää lausahdusta tervehdyksenä joukkotapahtumissa. Massiivissa joukkotapahtumissa yhä uudelleen toistettuna huudahdus sai aikaan suggestiivisen vaikutuksen. Yleensä ennen poliittista tai muuta puhetta esipuhuja tai kuuluttaja huusi mikrofoniin "Sieg!", johon kuulijakunta vastasi "Heil!". Tätä saatettiin toistaa monta kertaa aina vain kuuluvammin.

title: Sosialistinen opiskelijaliitto

text: Sosialistinen Opiskelijaliitto (SOL) (1965–1990) oli Suomen kansan demokraattisen liiton opiskelijajärjestö ja yhteisöjäsen. 1970-luvulla liitosta kasvoi tuhansien radikaalien opiskelijoiden joukkojärjestö. SOL vaikutti näkyvästi ylioppilaskuntien hallituksissa ja ainejärjestöissä halliten monin tavoin niiden keskusteluja. SOL sai lisäksi erityishuomiota Suomen kommunistisen puolueen opposition liittolaisena ja taistolaisiksi nimetyn liikkeen keskeisenä edustajana. Kansandemokraattisen liikkeen hajottua SOL oli perustamassa Demokraattista vaihtoehtoa (Deva) 1986. SOL lopetti toimintansa lokakuussa 1990.

title: Suomen Sisu

text: 2000-luvun alussa järjestössä pohdittiin poliittista vaikuttamista oman kansallismielisen puolueen avulla. Teemu Lahtisen mukaan päädyttiin kuitenkin siihen, että vaikutusta on oltava koko puoluekentällä. ”Tätä varten kuitenkin tarvittiin yksi painostuspuolue, jonka uhka muuttaisi muitakin.” Timo Soini oli puhunut ”oikeistopopulistisen” puolueen tarpeesta Suomessa. Lahtisen mukaan perussuomalaiset-puolue vaikutti muutenkin sopivalta tuohon tarkoitukseen.[21]

title: Suomen Kommunistinen Puolue

text: Kommunistien hallitsemat julkiset järjestöt lakkautettiin eduskunnan päätöksellä vuonna 1930. Työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajat sekä monia muita kommunisteiksi epäiltyjä pidätettiin ja järjestöjä lakkautettiin. Kommunisteja oli pidätetty tätä ennenkin, mutta 1930-luvun alun toimet estivät tehokkaasti kommunistien julkisen politikoinnin ja SKP:n vaikutus työväenliikkeeseen väheni. Puolueesta tuli muutaman tuhannen jäsenen salaseura, joka kuitenkin pyrki soveltamaan Kommunistisen internationaalin poliittista linjaa Suomen oloihin. Neuvostoliitossa SKP:n toimintakyky heikkeni 1930-luvun lopulla vakavasti, kun suuri osa puolueen johtajista ja aktiivijäsenistä sai surmansa Stalinin vainoissa. Talvi- ja jatkosodan aikana kommunisteiksi epäillyt suljettiin vankiloihin turvasäilöön ja SKP:n toiminta kuihtui.

title: Vasemmistoliitto

text: Puolue luotiin vuonna 1990 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton ja Suomen Kommunistisen Puolueen pohjalle. Kyseisen vuoden lopulla myös Demokraattisen Vaihtoehdon kansanedustajat liittyivät puolueeseen.

title: Vihreät (Tšekki)

text: Vihreiden puolue (tšekiksi "Strana zelených") (SZ), epävirallisesti "zelení") on tšekkiläinen vihreä puolue. Puolue perustettiin helmikuussa 1990, mutta kesti kauan ennen kuin se sai poliittista vaikutusvaltaa. Puolue on saanut parlamenttipaikkoja ainoastaan vuoden 2006 vaaleissa ja se oli mukana vuoden 2007 alusta Mirek Topolánekin hallituksessa yhdessä keskustaoikeistolaisten ja kristillisdemokraattien kanssa.

title: Suomi 1990-luvulla

text:
Suomessa järjestettiin vuosikymmenen aikana kolmet eduskuntavaalit vuosina 1991, 1995 ja 1999. Vuoden 1991 vaalien selkein voittaja oli Suomen Keskusta, kun taas hallitusvastuussa olleet Kokoomus ja SDP kärsivät ankarat tappiot. Vuoden 1995 vaaleissa SDP saavutti suurimman paikkamääränsä toisen maailmansodan jälkeen (63 kansanedustajaa). Kannatustaan menettänyt ja sisäisistä riidoista kärsinyt Suomen Maaseudun Puolue puolestaan koki kohtalonsa samoissa vaaleissa, jolloin se menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa. SMP ajautui vaalien jälkeen konkurssiin ja sen raunioille perustettiin syksyllä 1995 uusi puolue Perussuomalaiset. Liberaalinen Kansanpuolue oli eduskuntapuolueena viimeisen kerran vaalikauden 1991−1995 yhden kansanedustajan voimin. Nuorsuomalaiset-puolueen ja niin sanottu ”Eko-Vihreiden” ainoaksi eduskuntakaudeksi jäi vaalikausi 1995−1999, jolloin edellisellä oli kaksi kansanedustajaa ja jälkimmäisellä yksi.
Vuonna 1990 Suomeen perustettiin uusi puolue Vasemmistoliitto, jolle siirrettiin SKP:n poliittinen toiminta; samalla lakkautettiin SKDL. SKP päätettiin säilyttää puolueena, mutta se teki konkurssin syksyllä 1992 pääosin epäonnistuneiden kiinteistökauppojensa vuoksi. Vasemmistoliiton ulkopuolelle jättäytyneet kommunistit jatkoivat poliittista toimintaansa Kommunistisessa Työväenpuolueessa ja myöhemmin uudelleen perustetussa SKP:ssa, joiden keskinäiset välit ja suhteet Vasemmistoliittoon olivat huonot. Vasemmistoliitto oli hallituspuolueena eduskuntavaaleista 1995 alkaen, jolloin se oli mukana Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa.


query: Minä vuonna Borodinon taistelu on käyty?

title: Napoleonin sotaretki Venäjälle

text: Ranskan Grande Armée ylitti Niemen-joen 24. kesäkuuta vuonna 1812 ja aloitti etenemisen kohti Vilnaa ja Moskovaa. Ranskalaiset ja heidän liittolaisensa menestyivät aluksi hyvin, ja voittivat useita taisteluita mm. Smolenskin taistelun, mutta Polotskin ensimmäisessä taistelussa venäläisten onnistui pysäyttää Ranskan joukkojen eteneminen kohti Venäjän pääkaupunkia Pietaria. Venäläiset käyttivät laajasti poltetun maan taktiikkaa. Sodan käännekohdaksi muodostui lopulta lähellä Moskovaa 7. syyskuuta käyty Borodinon taistelu, joka on suurin ja tuhoisin sekä Isänmaallisen sodan että kaikkien Napoleonin sotien taisteluista. Ranska voitti taistelun, mutta kärsi siinä hirvittäviä tappioita, joita se ei enää pystynyt korvaamaan. Venäjän armeija sen sijaan toipui tappioistaan. Kenraalisotamarsalkka Mihail Kutuzov päätti evakuoida Moskovan ja jättää sen ranskalaisille. Napoleon joukkoineen siirtyi tyhjennettyyn kaupunkiin 14. syyskuuta, mutta kaupunki syttyi palamaan pian ranskalaisten miehitettyä sen. Ranskalaiset lähtivät paluumatkalle Moskovasta lokakuussa. Sotaretken loppuun mennessä käytännössä koko Grande Armée oli tuhoutunut.

title: Mihail Miloradovitš

text: Miloradovitš ylennettiin jalkaväenkenraaliksi vuonna 1810. Hän johti venäläistä armeijakuntaa Borodinon taistelussa, ja voitti Muratin, Napolin kuninkaan Tarutinossa 18. lokakuuta 1812. Hänen armeijakuntansa jahtasi säälimättä Napoleonin vetäytyvää Suurta armeijaa; se otti osaa Leipzigin taisteluun ja lopulta Ranskan murskaamiseen vuonna 1814.

title: Karl Gustav Baggovut

text:
Napoleonin Venäjän sotaretken taisteluissa Isänmaallisessa sodassa Baggovut komensi 2. jalkaväkiarmeijakuntaa, joka kuului kenraali Michael Barclay de Tollyn 1. Läntiseen Armeijaan. Hän osallistui Smolenskin ja Valutinon taisteluun 16.–18. elokuuta 1812 () sekä Borodinon taisteluun 7. syyskuuta 1812 (). Borodinon taistelussa Baggovutin armeijakunta oli venäläisten oikealla sivustalla ja siirtyi kriittisellä hetkellä vasemmalle Utitsan alueelle vahvistamaan kenraali Pjotr Bagrationin armeijaa. Taistelun loppuvaiheessa Baggovut komensi kaikkia vasemman sivustan joukkoja.
Baggovut sai surmansa Tarutinon taistelussa 18. lokakuuta 1812 () johtaessaan sivustahyökkäystä. Hänet haudattiin Lavrentin luostariin Kalugaaan 7. marraskuuta 1812 (). Taistelun jälkeen keisari Aleksanteri I kirjoitti kenraalin leskelle: «Я потерял в нем храброго военачальника, полезного отечеству». (Menetin Hänessä isänmaalle tarpeellisen ja urhean sotilasjohtajan).

title: Borodinon taistelu

text: Borodinon alue on avointa maastoa, jossa kasvaa koivu- ja mäntymetsikköä. Päätaistelualue on uuden ja vanhan Smolenskin tien välissä. Aluetta halkoo Kolotšajoki, jonka sivujokia ovat Fomkina, Semjonovskaja, Kamenka, Voina ja Stanets. Vanhan Smolenskin tien varrella on Utitsan kylä, metsä ja kukkula. Varsinaisen taistelualueen sisäpuolella jäävät Borodinon kylän lisäksi Shevardinon, Semjonovskoen ja Gorkin kylät. Pääosa Borodinon taistelusta tapahtui alueella, jonka mitat ovat 3 × 5 kilometriä. Taistelukentältä Možaiskin kaupunkiin on noin 13 kilometriä ja Moskovaan noin 125 kilometriä.

title: Borodino (1901)

text: Borodino () oli vuonna 1904 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Borodino-luokan taistelulaiva.

title: Borodinon kenttien taistelu

text: Borodinon kenttien taistelu oli toisessa maailmansodassa Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Borodinon alueen hallinnasta. Se oli osa Moskovan taistelua. Taistelu alkoi 13. lokakuuta 1941 Saksan ilmavoimien pommitettua Borodinoa. Saksalaiset valtasivat alueen 16. lokakuuta. Borodinon museo kärsi pahoja vaurioita ja Spaso-Borodinsky luostari paloi maan tasalle. Neuvostoliiton 5. armeijaan kuulunut 82. kivääridivisioona valtasi Borodinon takaisin 18. tammikuuta 1942 Neuvostoliiton talvihyökkäyksessä. Borodinoon on pystytetty muistomerkki taistelusta.

title: Borodinon taistelu

text: Oikealle sivustalle asetettiin 1. Läntinen armeija: kaksi jalkaväkiarmeijakuntaa, kolme ratsuväkiarmeijakuntaa ja reservit, yhteensä 76 000 miestä ja 480 tykkiä. Asemien keskellä virtasi Kolotša-joki, ja Borodinon kylä jäi puolustusalueelle.

title: Borodino (1901)

text: Osasto kulki lyhyintä reittiä Tsusimansalmen kautta, missä se joutui keisarillisen Japanin laivaston yllättämäksi. "Borodino" oli Tsushiman meritaistelun alkaessa venäläisten neljän Borodino-luokan aluksen muodostaman 1. divisioonan kolmantena aluksena lippulaiva "Knyaz Suvorovin" jälkeen. Alukseen osui heti taistelun alussa kranaatti, joka sytytti aluksella tulipalon. Taistelun toisessa vaiheessa japanilaiset keskittivät tulensa "Borodinoon" ja aluksen kuusituumaisten kranaattien varasto räjähti upottaen laivan. Alukselta pelastui ainoastaan yksi mies loppujen 855 miehen saadessa surmansa.

title: Borodinon taistelu

text: Isänmaallisessa sodassa käytiin Borodinon taistelun lisäksi 16 muuta merkittävää taistelua.

title: Uhudin taistelu

text: Uhudin taistelu oli vuonna 625 käyty taistelu Muhammadin johtamien Medinan muslimien ja Mekan kaupungin välillä. Taistelua aikaisemmin oli käyty muslimien voittoon päättynyt Badrin taistelu, mutta Uhudissa muslimit kärsivät tappion. Tappio ei kuitenkaan lopulta estänyt islamin leviämistä, sillä sen voittaneet mekkalaiset eivät osanneet hyödyntää voittoaan.

title: Borodinon taistelu

text: Borodinon taistelu tapahtui kahdessa osassa: ensimmäinen oli taistelu Shevardinon reduttista, joka taisteltiin 5. syyskuuta 1812 ja varsinainen Borodinon taistelu 7. syyskuuta 1812 .

title: Borodinon taistelu

text: Todetessaan venäläisten joukkojen sijoituksen, Napoleon näki sen heikot kohdat ja laati oman taistelusuunnitelmansa sen mukaan: Varakuningas Eugènen IV jalkaväkiarmeijakunnan tuli vallata Kolotša-joen oikea ranta ja Borodinon kylä. Tällä hyökkäyksellä piti saada houkuteltua venäläisten päähyökkäys tänne suuntaan.

title: Borodinon taistelu

text: Kutuzovin alkuperäinen puolustuslinja vasemmalta oikealle: Shevardinon redutti: 27. jalkaväkidivisioona Neverovski, VIII jalkaväkiarmeijakunta Borozdin, Rajevskin redutti: VII jalkaväkiarmeijakunta Rajevski. Borodinon kylää vastapäätä suunniteltiin VI jalkaväkiarmeijakunta Dohturov ja Gorkin kylän oikealle puolelle IV jalkaväkiarmeijakunta Osterman-Tostoi sekä uloimmaisena oikealle II jalkaväkiarmeijakunta Baggovut. Ratsuväki, tykistö ja reservit oli sijoitettu jalkaväkiarmeijakuntien taakse taistelun oletettuihin ratkaisukohtiin.

title: Borodinon taistelu

text: Borodinon taistelu on kuvattu hyvin kaunokirjallisuudessa, muun muassa Leo Tolstoin kirjassa Sota ja rauha. Venäjän federaatiossa järjestettiin 2. syyskuuta 2012 suuret 200-vuotisjuhlallisuudet Borodinon taistelun muistoksi.

title: Borodinon taistelu

text: Borodinossa oli taisteluissa myös Strelnassa Inkerissä 24. joulukuuta 1806 perustettu Suomen Henkikaartirykmentti . Kaarti koostui inkeriläisistä, ja sitä käytettiin Napoleonin sodissa. Borodinossa Henkikaartirykmentti kuului Nikolai Lavrovin komentamaan V jalkaväkiarmeijakunnan Henkikaartidivisioonan 3. prikaatiin. Henkikaartirykmenttiä komensi Baltian saksalainen eversti Karl Heinrich Georg von Bistram.

title: Borodinon taistelu

text: Taistelun lopputulos oli ratkaisematon, ja se oli viimeinen Grande Arméen etenemistaistelu. Samalla se oli myös Napoleonin Venäjän sotaretken käännekohta. Venäläisten tappiot olivat huomattavat, mutta he pystyivät täydentämään ja kouluttamaan uusia joukkoja laajoista reserveistään sodan myöhempiä vaiheita varten. Borodinon taistelusta on eri historioitsijoilla erilaisia ja jopa ristiriitaisia kuvauksia.

title: Borodino

text: Borodino () on kylä Venäjän Moskovan alueen Možaiskin piirissä, noin 120 kilometriä Moskovasta länteen. Lähin kaupunki on Možaisk, joka sijaitsee 12 kilometriä Borodinosta itään. Borodino sijaitsee 8 kilometriä valtatien M1 (osa eurooppatietä ) pohjoispuolella. Moskovasta länteen kohti Smolenskia vievä päärautatie kulkee tämän valtatien ja Borodinon kylän pohjoisemman osan puolivälissä; toinen osa Borodinon kylää sijaitsee Borodinon rautatieaseman läheisyydessä.

title: Borodinon taistelu

text: Kun 1912 juhlittiin Borodinon taistelun 100-vuotismuistopäivää, oli tiettävästi ainakin yksi taisteluun osallistunut elossa, 117-vuotias heikkokuuloinen ja -näköinen Jakovlevitš Tolstoguzov, joka ehti kuitenkin kuolla ennen kuin ehti junalla Moskovaan osallistumaan juhlallisuuksiin.

title: Borodinon taistelu

text: Kello 5.30 7. syyskuuta 1812 ranskalaisten tykistö aloitti ampumisen koko rintaman leveydeltä. Varakuningas Eugènen IV armeijakunnan 13. jalkaväkidivisioona komentajanaan divisioonankenraali Alexis Joseph Delzons suoritti salamahyökkäyksen Borodinoon, jota puolusti Suomen Henkikaartirykmentti. Delzons'lla oli nelinkertainen ylivoima, ja ranskalaiset työnsivät venäläiset joukot Kolotša-joen taakse. Delzons onnistui ylittää sillat ja marssi Gorkin kylää kohti. Ranskalaiset menettivät taistelun kultaisen hetken, koska varakuningas Eugène laiminlöi Delzons'n hyökkäyksen tukemisen. Venäläisten voimakas vastahyökkäys heitti ranskalaiset Kolotša-joen toiselle puolelle, ja sillat poltettiin.

title: Borodinon taistelu

text: 6. syyskuuta 1812 kummatkin osapuolet valmistautuivat tulevaan taisteluun.

title: Borodinon taistelu

text: Borodinon taistelu (venäjäksi Бородинское сражение, "Borodinskoe sraženie"; ranskaksi Bataille de la Moskova, 7. syyskuuta 1812 Moskovan lähistöllä oli suurin ja tuhoisin taistelu isänmaallisessa sodassa ja myös kaikissa Napoleonin sodissa. Ranskan ensimmäisen keisarikunnan Grande Armée hyökkäsi keisari Napoleon I:n johdolla Borodinon kylän luona. Venäjän keisarikunnan armeijaa komensi jalkaväenkenraali Mihail Kutuzov. Ranskalaiset onnistuivat valloittamaan taistelukentän tärkeimmät kohteet, mutta epäonnistuivat suurista tappioistaan huolimatta tuhoamaan suuren osan Venäjän keisarillisen armeijan joukoista. Napoleon menetti lähes kolmasosan armeijastaan kaatuneina tai haavoittuneina.

title: Borodino (Krasnojarskin aluepiiri)

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1949 syntyneestä hiilikaivostyöläisten asutuksesta. Sen nimi perustuu lähistöllä sijaitsevaan Borodinon kylään, jonka karkotetut sotilaat perustivat 1800-luvun alussa. Kaupunginoikeudet Borodino sai vuonna 1981. Tärkein työnantaja on kivihiilikaivos.

title: Fuji (1896)

text:
"Fuji" toimitettiin Japanin keisarilliselle laivastolle vuonna 1897 ja se oli osana laivastoa Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Alus sai kaksi osumaa Port Arthurin pommituksissa 9. helmikuuta 1904. 22. maaliskuuta se osallistui uudestaan Port Arthurin pommittamiseen. 10. elokuuta 1904 alus otti osaa Yalu-joen taisteluun ja 27. toukokuuta 1905 Tsushiman salmen taisteluun. Taistelussa "Fuji" sai 11 osumaa, mutta se osui itse venäläiseen taistelulaiva "Borodinoon", joka räjähti osumasta. "Borodinon" 830 hengen miehistö yhtä lukuun ottamatta sai surmansa räjähdyksessä.
Venäjän–Japanin sodan jälkeen "Fujilta" poistettiin isommat tykit ja siihen asennettiin uudet Miyabara-kattilat. Vuonna 1910 sen brittiläiset tykit korvattiin neljällä japanilaisvalmisteisella 12 tuuman 40 pituuskaliiperin Type 41 -tykillä. Samalla aluksen luokitus laskettiin ensimmäisen luokan rannikkopuolustuslaivaksi ja sitä käytettiin merimiesten ja tykkimiesten koulutusaluksena. "Fuji" oli aivan liian vanhanaikainen osallistuakseen ensimmäiseen maailmansotaan ja se palvelikin koko sodan ajan Kuressa harjoitusaluksena.

title: Matinpäivän taistelu

text: Matinpäivän taistelu oli Baltian ristiretkien aikana käyty taistelu virolaisten ja Kalparitariston sekä heidän liiviläisten liittolaisten välillä käyty taistelu.

title: Borodino

text: Borodino on kuuluisa sen alueella käydystä Borodinon taistelusta 1812, jossa ottivat yhteen Napoleonin johtamat ranskalaiset ja Mihail Kutuzovin venäläiset. Taistelu merkitsi käännekohtaa Napoleonin sotaretkellä Venäjälle. Borodino päättyi ranskalaisten taktiseen voittoon, mutta suurten tappioiden ja Venäjän harjoittaman poltetun maan taktiikan aiheuttaman ruokapulan vuoksi ranskalaisten täytyi aloittaa vetäytyminen.

title: Borodinon taistelu

text: Kutuzov valitsi puolustuslinjan vasemman sivustan kulkemaan vasemmalta Shevardinon reduttista kautta alueen korkeimmalle kukkulalle, jonne oli rakennettu Rajevskin redutti, ja edelleen Gorkin kylän kautta Maslovon kylään asti. Ranskaisten hyökkäyksen pääpaino ja keskipiste oletettiin olevan Borodinon kylän kohdalla.

title: Moskovan taistelu

text: Saksalaiset jatkoivat syksyn kelirikon haitatessa etenemistä. Kaluga vallattiin 13. lokakuuta ja seuraavana päivänä kukistui Borodino, jossa Napoleon voitti vuonna 1812. Borodinossa esiintyi ensimmäistä kertaa T-34-panssari.

title: Borodinon taistelu

text: Napoleonin hyökätessä Venäjälle ranskalaisjoukot olivat suhteessa 3:1 voimakkaampia kuin venäläiset. Lähestyttäessä Moskovaa voimatasapaino oli vielä 5:4 ranskalaisten hyväksi. Kutuzov päätti kuitenkin ryhtyä taistelemaan ja valitsi paikaksi Borodinon kylän ympäristön.

title: Borodino

text: Toisen maailmansodan aikana Borodinossa taisteltiin uudelleen. Kun natsi-Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon kesällä 1941, Adolf Hitlerin aikomuksena oli vallata Moskova ennen talven tuloa. Lokakuuhun mennessä saksalaiset olivat edenneet Borodinoon asti ja alueella käytiin raskaita taisteluja osana saksalaisten häviöön päättynyttä Moskovan taistelua.

title: Busanin piiritys

text: Busanin piiritys oli Korean ja Japanin välillä käyty taistelu vuonna 1592. Se oli Dadaejinin taistelun ohella ensimmäinen Toyotomi Hideyoshin Korean valloituksissa käyty taistelu, ja aloitti niemimaalla pitkään raivonneen sodan.


query: Missä Suomen luotettavuustekniikka alkoi?

title: Luotettavuustekniikka

text: Suomessa luotettavuustekniikka sai alkunsa ydinvoimalaitosten suunnittelun alkaessa. Voimayhtiöt ovat vieläkin luotettavuustekniikan suurimpia käyttäjiä. Tarve luotettavuustekniikan soveltamiseen tulee usein viranomaisvaatimuksista, tuoteturvallisuusvaatimuksista tai keskeytysvakuutusten ehdoista.

title: Luotettavuustekniikka

text: Ensimmäiseksi, luotettavuus on todennäköisyys. Tämä tarkoittaa, että aina on jonkinlainen vikaantumisen mahdollisuus. Luotettavuustekniikassa yritetään saavuttaa haluttu todennäköisyys onnistumiselle määrätyllä tilastollisella luotettavuustasolla. Toiseksi, luotettavuus määräytyy "tavoitefunktiosta". Yleisesti, tätä käytetään keskimääräisenä vikaantumattomana käyttöaikana. Kuitenkin, vaikka mikään yksittäinen järjestelmän osa ei vikaantuisikaan, mutta järjestelmä kokonaisuudessa ei pysty haluttuun toimintaan, niin tämäkin sisältyy järjestelmän luotettavuuteen. Järjestelmälle asetetut vaatimukset toimii vertailukohtana, johon mitattua luottavuutta verrataan. Kolmanneksi, luotettavuutta tarkastellaan suunnitellulla ajanjaksolla. Käytännössä tämä tarkoittaa, että järjestelmällä määrätty todennäköisyys toimia vikaantumatta ajan t {\displaystyle t\!} . Luotettavuusteknisellä tarkastelulla varmistetaan, että komponenttien ja materiaalien ominaisuudet pysyvät määritellyissä arvoissa suunnitellun ajan. Muitakin käyttöiän laskentatapoja käytetään. Autoteollisuus voi määrittää luotettavuuden ajokilometreissä ja tuliaseen käyttöikä voidaan määrittää ampumakertoina. Mekaanisen laitteen luotettavuutta voidaan arvioida käyttökerroissa. Neljänneksi, luotettavuus rajoittuu käyttöön määrätyissä olosuhteissa. Tämä rajoitus on välttämätön, koska on mahdotonta suunnitella järjestelmä kaikkiin mahdollisiin olosuhteisiin. Mars-ajoneuvolle on määritelty eri olosuhteet kuin perheautolle. Käyttöympäristö valitaan suunnittelun ja testauksen aikana.

title: Luotettavuustekniikka

text: Kuten mekaniikassa, ohjelmistojen luotettavuus riippuu hyvästä määritelmästä, suunnittelusta ja käyttöönotosta. Ohjelmistojen luotettavuustekniikka perustuu paljolti kurinalaiseen ohjelmointiprosessiin ja projektinhallintaan, esimerkiksi katselmointeihin ja riskienhallintaan, joissa ennakoidaan ei-toivottuja seurauksia. Ohjelmistojen laadulla on enemmän yhteistä luotettavuuden kanssa kuin mekaniikan laadulla. Hyvin tehty ohjelmiston kehityssuunnitelma ja testaus on perusta ohjelmistojen luotettavuudelle.

title: Luotettavuustekniikka

text: Järjestelmille, joilla on selkeästi määritetty vikaantumisväli (tätä tietoa ei aina anneta järjestelmille, joiden muuttujat eivät ole vakioita), empiirinen tiheysfunktio vikaantumisväli voidaan näistä laskea. Tämä tehdään yleisesti nopeutetussa käyttökokeessa lisäämällä kuormitusta. Nämä kokeet voidaan jakaa kahteen ryhmään:

title: Luotettavuustekniikka

text: Suunnitteluvaiheessa tehdään myös päätökset, jotka vaikuttavat järjestelmän toimintavarmuuteen. Tuotekehityksen aikana koko järjestelmältä vaadittu luotettavuus vaikuttaa myös osakokoonpanojen suunnitteluun, ja tässä myös suunnittelu- ja luotettavuusinsinöörit tekevät yhteistyötä.

title: Luotettavuustekniikka

text: Sisäänrakennetut testit BIT (Built-in test), esimerkiksi elektroniikassa FMEA (Failure mode and effects analysis) Luotettavuuden mallinnus ja simulointi Lämpötekniset analyysit Vikapuuanalyysit Sähkömagneettiset analyysit QFD

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikassa ohjeistetaan suuri määrä tehtäviä ja dokumentteja luotettavuudesta koskien järjestelmän kehitystä, testausta, tuotantoa ja käyttöä. Nämä ohjeistukset ovat yleisellä tasolla määritelty työn lähtötiedoissa, sopimuksissa ja tehtävään varatussa kustannusraamissa. Luotettavuussuunnitelman laadinta sisältää erilaisia analyysejä, suunnitelmia ja vikaraportointia. Valitut tehtävät riippuvat järjestelmän kriittisyydestä ja kustannuksista. Kriittinen järjestelmä voi vaatia määrämuotoista vikaraportointia ja katselmointia läpi sen kehitysprosessin, kun taas vähemmän kriittiselle järjestelmälle voi riittää raportti valmiin järjestelmän testauksesta. Yleisimmät luotettavuussuunnitelman tehtävät on dokumentoitu standardeissa kuten MIL-STD-785 ja IEEE 1332.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuusteoria on luotettavuustekniikan perusta. Suunnittelua varten luotettavuus määritellään seuraavasti:

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikka on alkanut kehittyä jo 1930-luvulla tilastollisen laadunvalvonnan myötä. 1940-luvulla Robert Lusser on esittänyt luotettavuuslaskennan perusväittämän:

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikka on suunnittelumenetelmä, jolla pyritään varmistamaan suunniteltavan koneen ja järjestelmän luotettavuus (toimintavarmuus), kun konetta käytetään määritetyllä tavalla. Luottavuustekniikan menetelmillä käsitellään järjestelmän koko käyttöikää sisältäen kehityksen, testauksen, valmistuksen ja käytön. Kiteytettynä luotettavuus voidaan nähdä tuotteen/asian koko elinkaaren aikaisena laatuna.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuus voidaan määrittää monella tavalla:

title: Luotettavuustekniikka

text: Järjestelmätason vaatimusten lisäksi luotettavuussuunnitelma voidaan laatia käytön kannalta kriittisille osille. Kaikissa tapauksissa luotettavuuden muuttujat kuvaavat vastaavaa tilastollista luottavuusväliä.

title: Luotettavuustekniikka

text: Koska luotettavuus on todennäköisyys, niin hyvin luotettavatkin järjestelmät voivat vikaantua. Kuitenkin luotettavuuden testaus on useista syistä ongelmallista. Yksittäinen koe on riittämätön tuottamaan riittävää tilastollista tietoa. Kokeiden toistaminen tai pitkäaikaiset testit ovat tavallisesti hyvin kalliita. Jotkut testit ovat yksinkertaisesti toteutuskelvottomia. Luotettavuustekniikan avulla suunnitellaan realistinen ja kohtuuhintainen testiohjelma, joka tuottaa riittävästi aineistoa osoittamaan laitteiston saavuttavan luotettavuudelle asetut tavoitteet. Tilastollinen vikaantumisväli on yksi keino tähän. Esimerkiksi, jos MTBF-vaatimuksena 1000 tuntia 90% varmuustasolla, niin tämän määrittelyn pohjalta luotettavuustekniikan avulla voidaan suunnitella testi, jolla on yksiselitteiset kriteerit testausajalle ja vikojen määrälle kunnes vaatimus on täytetty tai järjestelmä ei saavuta niitä.

title: Luotettavuustekniikka

text: Joissakin tapauksissa luotettavuus määritetään toiminnon onnistumisen todennäköisyydellä. Esimerkiksi aikataulutetun liikelennon luotettavuus voidaan määrittää todennäköisyyden vertailulukuna tai prosentteina.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikassa keskitytään tämän määrittelyn neljään tärkeimpään kohtaan:

title: Luotettavuustekniikka

text: Useista osista koostuvan järjestelmän luotettavuus on osien luotettavuuksien tulo,

title: Luotettavuustekniikka

text: R ( t ) = ∫ t ∞ f ( x ) d x {\displaystyle R(t)=\int _{t}^{\infty }f(x)\,dx\ \!} ,

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuuden mallintaminen prosessi, jolla pyritään ennustamaan tai ymmärtämään osan luotettavuus. Tähän tutkimukseen käytetään yleisesti kahta erillistä menettelyä:

title: Luotettavuustekniikka

text: Järjestelmän suunnittelun edetessä näitä analyysejä tutkitaan suunnittelukatselmuksissa. Luotettavuusvaatimukset on vain osa järjestelmän vaatimuksista. Suunnittelijat joutuvat etsimään optimia eri vaatimusten ja rajoitteiden keskellä.

title: Luotettavuustekniikka

text: Vauriomekanismin mukainen lähestymistapa johon sisältyy esimerkiksi säröjen kasvu tai kemiallinen korroosio. Jännitysten mallintaminen on empiirinen menetelmä, jossa luetteloidaan ja luokitellaan järjestelmän osat ja jännitykset, jotka näihin osiin kohdistuu käytön aikana.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuuden muuttujien arvojen ja varmuustason yhdistäminen vaikuttaa suuresti kehityskustannuksiin ja riskiin niin järjestelmien käyttäjille kuin valmistajille. Vaatimusten kokoamisessa täytyy olla huolellinen parhaan tuloksen saavuttamiseksi. Luotettavuutta voidaan testata järjestelmän, osakokoonpanojen ja osien tasolla. Myös monia testiin vaikuttavia tekijöitä, kuten äärimmäiset lämpötilat, kosteus, iskut, tärinät ja kuumuus ovat käytettävissä. Luotettavuustekniikalla määritetään tehokas testausmenetelmä siten, että kaikki osat kokevat tarkoituksenmukaiset olosuhteet. Järjestelmille, joiden täytyy kestää useita vuosia, luotettavuuden testauksessa voidaan käyttää nopeutettuja käyttöikätestejä.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikka perustuu tilastotieteeseen, todennäköisyysteoriaan ja luotettavuusteoriaan. Luotettavuustekniikassa käytetään useita suunnittelumenetelmiä, kuten laskennallinen luotettavuus, Weibull-jakauma, lämpöoppi, luotettavuustestaus ja nopeutettu käyttöikätestaus. Menetelmien kirjon ja kalleuden vuoksi suunnitteluprojekteissa määritetään usein etukäteen menettely, miten luotettavuus kyseisessä tapauksessa varmistetaan ja todennetaan.

title: Luotettavuustekniikka

text: Ohjelmistojen luotettavuus on luotettavuustekniikan eräs erikoissovellus. Määritelmän mukaan järjestelmän luotettavuus käsittää kaikki osat sisältäen myös ohjelmistot, käyttäjät ja prosessit. Alkujaan luotettavuustekniikka on kohdistunut järjestelmän mekaniikan kriittisiin osiin. Tietokonetekniikan yleistyessä yhä enemmän on ohjelmistoista tullut kriittisiä osia elektroniikassa ja samalla lähes kaikissa nykyaikaisissa järjestelmissä. Ohjelmistojen ja mekaniikan käyttäytymisessä on luotettavuuden kannalta on merkittäviä eroja. Useimmat mekaaniset epäluotettavuudet johtuvat osan tai materiaalin viasta, mikä estää järjestelmää suorittamasta toimintaansa. Osan korjaus tai vaihtaminen saa järjestelmän taas toimintakuntoon. Ohjelmistot eivät vikaannu samassa mielessä kuin mekaniikka. Ohjelmistojen toimimattomuus on seurausta ohjelmien toiminnan odottamattomista seurauksista. Suhteellisen pienilläkin ohjelmistoilla voi olla tähtitieteellinen määrä tuloskombinaatioita ja tiloja, jotka jäävät piileviksi laajoissakin testeissä. Ohjelmistojen palauttaminen alkuperäiseen tilaansa auttaa vain siihen saakka, kunnes sama syötteiden määrä johtaa samaan ei-toivottuun tulokseen.

title: Luotettavuustekniikka

text: Missä f ( x ) {\displaystyle f(x)\!} on vikaantumisen todennäköisyysjakauma.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luotettavuustekniikan soveltamisen tavoitteena on kehittää vaatimukset suunniteltavan järjestelmän luotettavuudelle, käynnistää niitä vastaava luotettavuussuunnittelu, suorittaa siinä vaadittavat analyysit, jotta varmistetaan koneen tai tuotteen vaatimusten mukainen luotettavuus. Luotettavuustekniikka on läheisessä suhteessa huollettavuussuunnitteluun ja logistiikkaan. Myös muiden alojen, kuten turvatekniikan ongelmia voidaan lähestyä luotettavuustekniikan keinoin.

title: Luotettavuustekniikka

text: mistä seuraa, että järjestelmän luotettavuus on pienempi kuin sen heikoimman osan luotettavuus.

title: Luotettavuustekniikka

text: Luokka:Suunnittelu ja innovaatio Luokka:Tilastotiede Luokka:Koneturvallisuus

title: Luotettavuustekniikka

text: Ohjelmistot ja mekaaninen järjestelmä yhdistyvät ylimmällä tasolla ja ohjelmistojen luotettavuus yhdistetään mekaniikan luotettavuuteen.

title: Luotettavuustekniikka

text: Useat menetelmät ja analyysit ovat teollisuudenala ja sovelluskohtaisia. Näihin sisältyvät:

title: Luotettavuustekniikka

text: Todennäköisyys, että järjestelmä suoriutuu suunnitelluista toiminnoista halutun ajan määritellyissä olosuhteissa.


query: Miten hertsi määritellään?

title: Taajuus

text: Taajuuden yksikkö on 1/s jota kutsutaan nimellä hertsi (tunnus Hz). Eli 1 Hz = 1 / s. Nimi tulee saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin nimestä. Yksi hertsi kertoo tapahtuman toistuvan kerran sekunnissa. Kymmenellä hertsillä taas toistoja on kymmenen kappaletta sekunnissa.

title: Loorents Hertsi

text: Kaudet 2015 ja 2016 Hertsi pelasi Vaasan Palloseuran joukkueessa. Vuonna 2012 Hertsi pelasi FC Hämeenlinnassa.

title: Pál Dárdai

text: Dárdai aloitti peliuransa Pécsi Mecsekin joukkueessa juniorina ja debytoi vuonna 1991 seuran edustusmiehistössä. Tammikuussa 1996 hän siirtyi Budapesti VSC:hen, josta vuotta myöhemmin Saksan 2. Bundesliigaan Herthan riveihin. Dárdain debyyttikaudella Hertha nousi takaisin Bundesliigaan, jossa seura pelasi aina kauden 2009/10 loppuun saakka. Dárdai pelasi vaihtelevasti Herthan keskikentällä, parhaina kausina 2002/03 ja 2003/04 hän urakoi 29 liigaottelussa. Vuonna 2009 Dárdai jatkoi edelleen sopimustaan Herthan kanssa ja hänestä tuli seuraa pisimpään edustanut pelaaja. Kaudella 2010/11 Dárdai pelasi enää yhden ottelun 2. Bundesliigassa. Dárdai pelasi vielä kauden 2011/12 Herthan II-joukkueessa, kunnes lopetti pitkän pelaajauransa. Kaikkiaan Dárdai pelasi Herthan paidassa 286 Bundesliigaottelua.

title: Äänes

text: Äänes on tietyntaajuuksinen ääni, jolla ei ole harmonisia komponentteja. Äänes on siis sinimuotoista värähtelyä, joka voidaan määritellä sen taajuudella (yksikkö hertsi, Hz). Ääneksestä käytetään joskus myös nimitystä siniääni. Äänes on aaltoliikkeen yksinkertaisin muoto. Osaäänekset ovat taajuudeltaan perusääneksen moninkertoja. Esimerkiksi jos perusäänes on 440 Hz, osaääneksiä ovat 880 Hz, 1320 Hz ja niin edelleen. Osaäänes on myös äänes. Nimitystä osaäänes käytetään havainnollistamaan sitä, että itse ääni koostuu monista ääneksistä. Äänekset muodostavat yhdessä sävelen ja sävelet soinnin.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Hertta Kuusinen

text: Heidi Köngäs on kirjoittanut Hertta Kuusisesta romaanin Hertta (Otava, 2015) ja ohjannut ja käsikirjoittanut samaa aihepiiriä käsittelevän televisionäytelmän Punainen kolmio.[8]

title: Huutopussi

text: Pelin valttimaiden arvojärjestys on seuraava: pata, risti, ruutu, hertta; hertan ollessa korkea-arvoisin. Valtin tekemällä saa pisteitä seuraavasti: hertta 100, ruutu 80, risti 60 ja pata 40. Valtin tehdäkseen tarvitsee ns. vahvan ajon (pyytämällä jotain maata saa tikin) ja lisäksi valtiksi aikomansa maan kuninkaan ja rouvan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Hertta (testi)

text: Hertta-tutkimuksessa näytteestä mitataan keramidimolekyylien pitoisuuksia, joiden perusteella lasketaan riskiluku. Hertta ennustaa riskit esimerkiksi LDL-kolesterolia tarkemmin . Testi mittaa myös statiinilääkityksellä olevien henkilöiden jäännösriskiä ja ennustaa sydäninfarktiriskiä henkilöillä, joilla sepelvaltimotautia ei ole vielä todettu.

title: Hertta (Mikki Hiiri)

text: Hertta esiintyi ensimmäisen kerran Romano Scarpan tarinassa "Mikki Hiiri ja irokeesikaulanauha" vuodelta 1960, mutta vielä nimellä Tytteli. Suomessa Hertta esiintyi ensimmäisen kerran tarinassa "Mikki saippuakaupungissa" (Aku Ankan taskukirja 7).

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Hertan maailma

text: Hertan maailma on Niina Grönholmin luoma animaatio- ja mobiilipelisarja, joka on jatkunut vuodesta 2008 asti. Lasten arkisiin asioihin keskittyvä animaatio- ja pelisarja on ollut ilmestymisestään lähtien "Pikku Kakkosen" suosituimpien verkkosisältöjen joukossa. Animaatiosarjaa on näytetty myös Ruotsin SVT-kanavalla. Sittemmin Hertan seikkailut ovat laajentuneet myös kansien väliin väritys- ja kuvakirjojen muodossa.

title: Hertta (nimi)

text: Hertta on suomalaisen naisen etunimi.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Hertta Kuusinen

text: Sisällissodan aikana 14-vuotiaana Hertta Kuusisesta tuli sosialisti. Otto Wille Kuusinen lähti Neuvosto-Venäjälle vuonna 1918 hoitamaan kansanvaltuuskunnan asioita, minkä jälkeen Saima jäi yksin hoitamaan Herttaa ja perheen neljää muuta lasta. Hertta Kuusinen opiskeli Helsingin uudessa yhteiskoulussa vuosina 1915–1918, Jyväskylän Suomalaisessa Yhteiskoulussa 1918–1922 ja uudestaan Helsingin uudessa yhteiskoulussa 1920–1922, yhteensä seitsemän luokkaa.[1]

title: Hertta Kuusinen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Leino, Olle| title = Vielä yksi kirje – Hertta Kuusisen dramaattinen elämä ja rakkaus Yrjö Leinoon| others = Translated by Eeva Heikkinen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1990| isbn = 951-0-16575-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Polttila, Brita| title = Hertta Kuusinen – ihmisen tie| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 1975| version = 2. painos 1976| isbn = 951-30-3128-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Heidi Köngäs| title = Hertta. Romaani| publisher = Otava| year = 2015| isbn = 978-951-1-28991-3}}

title: Olavi Paavolainen

text: Paavolaisen elämään tuli uusi nainen, Hertta Kuusinen, vuonna 1951. Paavolainen oli oletettavasti tuntenut Hertta Kuusisen jo vuodesta 1945 lähtien, mutta vuosi 1951 lähensi heitä huomattavasti, ja Hertta Kuusisen kirjeiden perusteella suhde muuttui läheiseksi. Kuusisen puolue SKDL kuitenkin asettui alkuvuodesta 1953 tiivistyneen suhteen avioliittoaikeita vastaan. Kuusisen ja Paavolaisen suhdetta hankaloitti myös se, että Paavolaisella oli samaan aikaan suhde Marja Rankkalaan.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Bridgen pistelasku

text: Trikillä tarkoitetaan kuuden ylittävää tikkien määrää, esimerkiksi kolme trikkiä hertassa, tai yksinkertaisesti 'kolme herttaa', tarkoittaa yhdeksää tikkiä hertta valttina.

title: Hertta

text: Hertta voi tarkoittaa

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Hertsi

text: Hertsi-nimitys alkoi vakiintua vuonna 1930, jolloin IEC otti sen käyttöön. CGPM hyväksyi yksikön 30 vuotta myöhemmin SI-järjestelmän mukaiseksi yksiköksi, mutta vasta 1970-luvulla hertsi korvasi vanhan yksikön sykliä sekunnissa (, "cps").

title: Hertta (korttipeli)

text: Pelissä pelataan neljän kortin tikkejä. Maata on tunnustettava ja isoimman kortin lyöjä voittaa tikin ja aloittaa seuraavan tikin. Jos ei ole annettua maata, voi lyödä minkä kortin tahansa. Hertalla ei saa aloittaa ennen kuin se on "rikottu" eli joku pelaajista on lyönyt hertan vapaavalintaisena korttina, paitsi jos pelaajalla on vain herttaa. Ensimmäiseen tikkiin ei saa lyödä herttaa tai patarouvaa, vaikka kädessä ei olisikaan ristiä.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Hertta Kuusinen

text: Hertta Kuusinen syntyi Luhangassa vuonna 1904. Hänen isänsä oli poliitikko Otto Wille Kuusinen, äiti Saima (o.s. Dahlström) oli luhankalaisen kartanon tytär. Perheen esikoinen Aino Elina oli kuollut, minkä vuoksi Hertallekin annettiin toiseksi nimeksi Elina.[1]

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertta

text: Hertan käyttöoikeuden Internetin kautta voivat saada kunnat, maakuntien liitot, Hertta-tiedontuottajat ja tahot, joilla on tietoyhteistyösopimus ympäristöhallinnon kanssa. Käyttöoikeus voidaan myöntää myös muille kuin edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville. Tällöin hakemukset käyttötarveperusteluineen käsitellään ja ratkaistaan tapauskohtaisesti ympäristöhallinnon sisällä.