query: Milloin Korpilahti liittyi Jyväskylään?

title: Korpilahti

text: Korpilahti (epävirallisesti ) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomessa, Muuramen ja Jämsän välissä, Päijänteen molemmin puolin. Kunta liittyi Jyväskylän kaupunkiin vuoden 2009 alussa. Korpilahden naapurikunnat olivat juuri ennen kunnan lakkauttamista Joutsa, Jyväskylän mlk, Jämsä, Jämsänkoski, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka.

title: Korpilahti

text: Korpilahden entinen kunnanjohtaja Anssi Nykänen ja Jyväskylän kaupunginjohtaja Markku Andersson kannattivat liitosta Jyväskylään. Sen sijaan jyväskyläläiset kansanedustajat ja kaupunginvaltuutetut Petri Neittaanmäki ja Ahti Vielma vastustivat liitosta.

title: Jyväskylän seurakunta

text: Jyväskylän alueseurakunnat ovat Huhtasuo, Keltinmäki, Keskusta, Korpilahti, Kuokkala, Palokka, Säynätsalo, Tikkakoski ja Vaajakoski.

title: Karisjärvi (Korpilahti)

text: Karisjärvi on järvi Muuramen ja Jyväskylän rajalla (etelässä Jyväskylän Korpilahti, pohjoisessa Muurame). Karisjärvessä on saaria, mm. Pienisaari. Järvi on muodoltaan ristimäinen. Itään haarautuu Anttilan-, länteen Autionlahti. Järven rannalla on luonnonsuojelualue. Karisjärven rantaviivan pituus on 1,4 km. Järveen on istutettu harjusta, planktonsiikaa sekä järvisiikaa.

title: Oittila

text:
¨
Oittila on kylä Jyväskylän Korpilahdella Päijänteen itäpuolisessa osassa Korpilahtea kuitenkin Päijänteen Synsiänlahden länsirannalla. Oittilassa toimii Oittilan maamiesseura.

title: Nyrölä

text: Nyrölä (myös nimellä Soukkajärvi) on kylä ja kaupunginosa Jyväskylän kaupungin (vuoden 2008 loppuun Jyväskylän maalaiskunnan) luoteisosassa Uuraisten ja Petäjäveden välissä. Nyrölästä tuli osa Jyväskylää vuoden 2009 kuntaliitoksessa, jossa Korpilahti, Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän maalaiskunta muodostivat uuden Jyväskylän kaupungin. Nyrölä muodostaa Tikkakosken kanssa suuralueen Tikkakoski-Nyrölä. Nyrölässä on kyläkoulu, mutta ei kauppaa.

title: Aluekappalainen

text: 1. tammikuuta 2009 perustettu Jyväskylän seurakunta koostuu yhdeksästä alueseurakunnasta, jotka rakentuvat pääpiirteiltään Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja maaseurakunnan entisten alueyksiköiden sekä Korpilahden seurakunnan alueen pohjalle. Alueseurakunnat ovat Korpilahti, Tikkakoski, Vaajakoski, Kuokkala, Säynätsalo, Keltinmäki, Huhtasuo, Palokka ja Keskusta. Kunkin alueseurakunnan aluekappalainen toimii alueseurakunnan johtajana yhdessä alueneuvoston kanssa. Jyväskylän seurakuntaan kuuluu lähes 100 000 jäsentä.

title: Korpilahti

text: Helsinki 240 km Jyväskylä 30 km Lahti 145 km Tampere 120 km

title: Martti Korpilahti

text: Korpilahti toimi monien kuorojen johtajana, muun muassa Mieskuoro Sirkoissa (1924–1927) sekä Jyväskylän suojeluskunnan sekakuorossa. Hän perusti myös Jyväskylän Nuorisoseuran sekakuoron. Korpilahti osallistui aktiivisesti suojeluskuntatyöhön muun muassa Jyväskylän suojeluskuntapiirin valistusjohtajana vuosina 1923–1926. Tasavallan presidentti myönsi Martti Korpilahdelle Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin vuonna 1937.

title: Korpilahti

text: Jyväskylän osa-aluejaossa Korpilahti muodostaa Korpilahden suuralueen. Vuonna 2009 Korpilahden suuralueella oli 5 071 asukasta ja vuonna 2016 sen asukasluku oli 4 960[3].

title: Korpilahti

text: Korpilahden kautta kulkee valtatie 9, aiemmin myös valtatie 4. Entisellä Korpilahden alueella, Korpilahden-Luhangan maantiellä (nro 610), sijaitsee vuosina 1995–1997 rakennettu Kärkistensalmen silta, joka korvasi lossin. Seututie 610, joka on ainoa Korpilahden länsi- ja itäosan toisiinsa liittävä tieyhteys, jatkuu Luhangan kautta Joutsaan, jossa se yhtyy Päijänteen itäpuoliseen valtatie 4:ään (aiemmin kantatie 59). 1970-luvun lopulla valmistui Korpilahden kautta kulkeva, toistakymmentä vuotta rakenteilla ollut oikorata Jämsänkoskelta Jyväskylään, ja se lyhensi huomattavasti junamatkaa Tampereelta Keski-Suomeen. Rataosalla on Korpilahden alueella Suomen pisin rautatietunneli, noin 4,2 kilometrin pituinen Lahdenvuoren tunneli. Rautatiellä ei ole merkitystä paikallisten liikenneolojen kannalta, koska sillä ei ole henkilöliikennepaikkoja Korpilahden alueella. Korpilahti kuuluu sekä Jyväskylän että Jämsän vaikutusalueeseen; kummankin keskustaan on Korpilahden kirkonkylästä noin 30 kilometriä.[4]

title: Jyväskylä

text: Jyväskylä kuului uuden ajan alussa Laukaaseen, mutta eteläpuolen Korpilahti, Säynätsalo ja Muurame kuuluvat Jämsään. Tuon aikaisen Jyväskylän alueella oli vanhimman (vuoden 1593) maakirjan mukaan kahdeksan taloa, ja lisäksi Palokassa 5 ja Keljossa 2 taloa.[7] Näistä Mattilan talo hallitsi yksinään myöhemmän Jyväskylän jakokunnan maita Keljon kylän rajalta Vesangan ja Palokan kylän rajaan. Jyväskylän vanhin saman suvun hallussa jatkunut tila on Lahden talo, joka on vuonna 1600 erotettu Mattilasta.[9] Lahden talon historia ja sitä hallinnut Lahden suku kietoutuvat merkittävästi Jyväskylän kaupungin alueeseen. Kuitenkin Lahden suku on myöhemmissä vaiheissa haarautunut ja hajaantunut pitkälti ympäri Suomea, ja nykyään suvun edustajia tunnetaan asuvan Lapissa asti. Lahdenrinne Jyväsjärven lounaisnurkassa on Lahden talon vanhaa ydinaluetta.

title: Jyväskylä

text: Maalaiskunnan valtuustossa tehtiin 1994 uusi aloite liitosneuvottelujen käynnistämisestä ja Jyväskylän kaupunginhallitus hyväksyi esityksen. Selvitysmiehenä toimi tällöin Kalevi Kivistö. Kuntien välille syntyi kuitenkin erimielisyyksiä ja maalaiskunnan valtuusto keskeytti prosessin muutaman äänen enemmistöllä. Viimeisen epäonnistuneen liitosyrityksen jälkeen Jyväskylän seudulla alettiin liitoksen sijaan puhua verkostokaupungista. Sitä varten seudun kunnanhallitukset tekivät aluekeskusohjelmaa ohjaavan sopimuksen. Vuoden 2004 alusta vuoden 2008 loppuun Jyväskylän seutu muodostui yhdeksästä kunnasta ja sen asukasmäärä oli 161500. Seudun kunnat olivat Hankasalmi, Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen.

title: Jyväskylän maalaiskunta

text: Jyväskylän maalaiskunnan naapurikunnat olivat Jyväskylä, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen.

title: Martti Korpilahti

text: Kuvanveistäjä Pauli Koskisen tekemä Martti Korpilahden muistomerkki (1974) on Jyväskylän Lounaispuistossa.

title: Kirkonmäki (Korpilahti)

text: Kirkonmäki on Jyväskylän 80. kaupunginosa.

title: Korpilahti

text: Korpilahti pysyi perinteisenä maa- ja metsätalouspitäjänä 1950-luvulle saakka, jolloin paikkakunnalle alkoi syntyä pienimuotoista teollisuutta. Vuoteen 1960 saakka Korpilahti kuului Hämeen lääniin, josta se siirrettiin vastaperustettuun Keski-Suomen lääniin. 1960-luvun aikana Korpilahden väkiluku alkoi laskea voimakkaasti, jopa enemmän kuin monissa syrjäisemmissä kunnissa. Yksinomaan vuoden 1965 aikana asukasluku laski 197 hengellä. Läheinen Jyväskylä veti puoleensa varsinkin nuoria muuttajia.[4]

title: Ilmari Hannikainen

text: Hannikaisella oli läheinen suhde Säynätsalon teollisuussaareen Jyväskylän seudulla. Säynätsaloa 20-luvulla hallinnut kauppaneuvos Hanna Parviainen ja hänen elämäntoverinsa arkkitehti Wivi Lönn kuuluivat läheiseen ystäväpiiriin. Usein mm. Girsenin sisarusten huvilalla Jyväskylän nykyisellä Ainolantiellä kulttuurin merkeissä kokoontuneeseen ryhmään liittyi myös Martti Korpilahti. Ryhmä kuuluu myös suomalaiseen tasa-arvohistoriaan. Hannikainen sävelsi Hanna Parviaisen tilauksesta myös hengellistä musiikkia Säynätsaloon 1920-luvulla (mm. kantaatti kirkon vihkiäisiin). Hän palasi Säynätsaloon uudelleen 1940-luvun lopulla ja vietti Tehiniemen ohella paljonkin aikaa hänelle erityisesti sisustetussa mökissä Parviaisten jälkeen Ensolle siirtyneen tehtaan johdon niemessä. Sinne Enso siirrätti aina muun muassa pianon. Palvelusta vastanneet Enson virkailijakerhon tarjoilijat muistelivat Hannikaista aika vaativana vieraana. Tuona aikana hän sävelsi muun muassa "Päijänteen laulun" (sanat Yrjö Jylhä).

title: Martti Korpilahti

text: Martti Ilmari Johannes Korpilahti (vuoteen 1906 Forsgren; 25. huhtikuuta 1886 Korpilahti – 25. syyskuuta 1938 Korpilahti) oli tunnettu keskisuomalainen kotiseuturunoilija ja säveltäjä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1910 Jyväskylän lyseosta ja valmistui kansakoulun opettajaksi. Hän toimi Jyväskylässä opettajana ja koulunjohtajana. Samalla hän osallistui aktiivisesti musiikkielämään sekä kuoronjohtajana että laulujen sanoittajana. Yksi tunnetuimmista Korpilahden sanoittamista lauluista on Ivar Widéenin säveltämä Keski-Suomen kotiseutulaulu vuodelta 1920.

title: Jyväskylä

text: Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi.

title: Erkki Verkkonen

text: Erkki Einar Verkkonen (24. tammikuuta 1927 Rutalahti, Korpilahti–5. elokuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen kirkkovaikuttaja ja kirjailija.

title: Jyväskylän maalaiskunta

text: Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti ja Jyväskylä muodostivat 1. tammikuuta 2009 lukien uuden kunnan, jonka nimeksi tuli Jyväskylä. Aikaisemmin Jyväskylän maalaiskunnasta oli liitetty useita alueita Jyväskylän kaupunkiin. Suurimmat näistä liitoksista tapahtuivat vuosina 1941 ja 1965. Pienempiä liitoksia tapahtui ainakin 1914, 1948, 1968 tai 1967, 1978 ja 1990. Kaupungin ja maalaiskunnan yhdistämisestä päätettiin 18. helmikuuta 2008, ja tällöin perustettuun uuteen Jyväskylän kaupunkiin liittyi samalla myös Korpilahden kunta. Liitoksista enemmän Jyväskylästä kertovan artikkelin osiossa "Alueliitokset".

title: Voitto Salmela

text: Voitto Kaarlo Johannes Salmela (24. tammikuuta 1900 Korpilahti – 20. heinäkuuta 1987 Jyväskylä) oli suomalainen ITE-taiteilija.

title: Moksi (Korpilahti)

text: Moksi on yksi Korpilahden pohjoisista kylistä Jyväskylässä. Se on tunnettu Suomen rallista, johon on useina vuosina kuulunut Moksin erikoiskoe. Moksissa asuu n. 170 ihmistä, ja kesämökkejä kylällä on n. 80. Moksin asukkaista moni käy töissä ulkopuolella mm. Jyväskylässä ja Korpilahdella. Kylällä on myös maataloutta.

title: Moksi (Korpilahti)

text: Moksi sijaitsee n. puolen tunnin ajomatkan päässä Jyväskylästä, ja n. 15 minuutin ajomatkan päästä Korpilahden keskustasta.

title: Tikkala (Korpilahti)

text: Tikkalan kylä sijaitsee Korpilahdelta Petäjävedelle menevän seututie 607:n ja Tikkalan ja Keljon välisen yhdystie 16607:n risteyksessä. Jyväskylän Liikenteen vuoro 13 kulkee väliä Jyväskylä–Tikkala.

title: Muurame

text: Vuoden 2017 lopulla Muuramessa oli 10 095 asukasta.[3] Kunnan pinta-ala on km², josta km² on sisävesiä[4]. Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km². Nykyisin Muuramella on yhteistä maarajaa ainoastaan Jyväskylän kanssa. Ennen vuotta 2009 rajanaapureita olivat Jyväskylän lisäksi Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti sekä ennen vuotta 1993 Säynätsalo. Säynätsalo yhdistyi Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1993, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti puolestaan vuonna 2009. Yhteistä vesirajaa Muuramella on edelleen paitsi Jyväskylän, myös Toivakan kanssa.

title: Korpilahti

text: Korpilahdella järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys liittymisestä Jyväskylään. Äänestäneitä oli 2 505, joista liitosta vastusti 1 303 (52,0 %) ja kannatti 1 055 (42,1 %). Äänestyksen lopputuloksesta ja kansalaiskeskustelusta huolimatta Korpilahden kunnanvaltuusto päätti äänin 17-10, että kunta yhdistyy Jyväskylään 1. tammikuuta 2009. Myös Jyväskylä hyväksyi liitoksen. Lisäksi 18. helmikuuta 2008 tehdyn päätöksen mukaan uuteen kaupunkiin liittyi Jyväskylän maalaiskunta.

title: Kotamäki (Korpilahti)

text: Kotamäki on Jyväskylän 84. kaupunginosa.

title: Jyväskylän seurakunta

text: Nykyinen Jyväskylän seurakunta perustettiin vuoden 2009 alussa, kun Jyväskylän kaupunkiseurakunta, Jyväskylän maaseurakunta ja Korpilahden seurakunta yhdistyivät samalla kun Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti yhdistyivät ns. uudeksi Jyväskyläksi. Tuolloin toteutettiin myös laaja hallintomuutos, jossa koko uuden seurakunnan alue jaettiin kymmeneen alueseurakuntaan. Alueseurakuntia johtaa aluekappalainen yhdessä alueneuvoston kanssa ja ne järjestävät valtaosan kirkkollisesta toiminnasta itse. Vain talous ja erikoistoimialat ovat yhteiset koko seurakunnalle.


query: Mikä oli Ab Crichton-Vulcan Oy:n viimeisin valmistama alus?

title: Crichton-Vulcan

text: Viimeinen Turun telakalla alusta loppuun asti rakennettu laiva oli M/S Rosella joka laskettiin vesille 1979. Jokirannassa varusteltiin vuoteen 1982 laivoja jotka oli laskettu vesille Pernossa. Tämän jälkeen telakkakäyttöön jäi enää joen itärannalla, Korppolaismäen kupeessa ollut kuivatelakka, jota käytettiin laivojen korjaukseen. Wärtsilän Turun telakat siirtyivät 1986 Wärtsilä Meriteollisuus Oy:lle, jonka vuonna 1989 tapahtuneen konkurssin jälkeen korjaustelakan toimintaa jatkoi Turun Korjaustelakka Oy. Korjaustelakan siirryttyä Naantalin Luonnonmaalle kuivatelakka jäi tarpeettomaksi. Maapohjan omistanut Turun kaupunki myi sen 2000-luvun alussa Wärtsilälle. Wärtsilän dieselmoottoritehtaan vuonna 2004 tapahtuneen sulkemisen jälkeen alue palautui Turun kaupungille.

title: Crichton-Vulcan

text: Crichton ja Vulcan yhdistyivät keväällä 1924. Uuden yhtiön toimitusjohtajaksi valittiin Allan Staffans Vulcanilta.

title: Crichton-Vulcan

text: Crichton-Vulcan allekirjoitti vuonna 1930 salaisen sopimuksen IvS:n kanssa uuden sukellusvenemallin prototyypin rakentamisesta. Alus tehtiin IvS:n laskuun, mutta Suomen valtiolle taattiin etuosto-oikeus. Se laskettiin vesille kaikessa hiljaisuudessa vuonna 1933 eikä sille tässä vaiheessa annettu nimeä, vaan sitä kutsuttiin rakennusnumeron mukaan 707:ksi. Saksalaiset suorittivat sillä perusteellisia koeajoja, mutta lopulta se päätyi Suomen laivastolle ja kastettiin Vesikoksi.

title: Sigyn-sali

text: Sigyn-sali on osa Turun vanhoihin telakka- ja köysitehdastiloihin 1990-luvun puolessavälissä rakennettuja taidealojen opetustiloja, jotka on suunnitellut arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinen-Raunio. Entiseen telakkahalliin rakennetun salin akustiikan on suunnitellut Henrik Möller Akukon-insinööritoimistosta. Saman kiinteistön pienempiä konserttipaikkoja ovat Crichton-sali konservatoriorakennuksen toisessa kerroksessa (200 paikkaa) sekä Vulcan-sali Sigyn-salin takana (120 paikkaa). Crichton-saliin on sijoitettu konservatorion urut, ja Vulcan-salia käytetään Sigyn-salin takahuonetilana silloin, kun esiintyjiä on paljon.

title: Crichton-Vulcan

text: Kone- ja Siltarakennuksen osti Wilhelm Wahlforssin johtama Ab Wärtsilä Oy vuonna 1935. Tätä pidettiin vuosikymmenen merkittävimpänä yrityskauppana; sen tuloksena muodostui Suomen oloissa ennenäkemättömän mahtava teräs- ja koneteollisuusyhtymä.

title: Crichton-Vulcan

text: Välirauhan tultua Suomi ja Neuvostoliitto solmivat jälleen kauppasopimuksen. Crichton-Vulcan saikin pian Neuvostoliitosta tilaukset muun muassa neljästä hinaajasta. Laivoja ei ehditty luovuttaa ennen jatkosodan puhkeamista 1941 ja niinpä kaikki neljä laivaa luovutettiin Suomen puolustusvoimille. Tilaukset oli olemassa isommistakin merihinaajista, mutta työt olivat vasta aivan alkuvaiheessa kun ne laitettiin jäihin. Saksan kauppavaltuuston ja Wärtsilä-yhtymän välisten pikaisten neuvottelujen tuloksena päädyttiin siihen että Saksan Kriegsmarine ottaa nimiinsä Neuvostoliiton laivatilaukset. Näistä laivoista ehdittiin luovuttaa 12 ennen kuin yhteydet Saksaan katkesivat syyskuussa 1944.

title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1928 seurasi kahden panssarilaivan tilaus. Niiden valmistaminen edellytti investointeja nostureihin ja rakennusalustoihin. Uusi rakennusalusta, Panssaripeti, valmistui 1929 ja Crichton-Vulcanin itse suunnittelema ja valmistama 100 tonnin nosturi 1931 joen länsirannalle. Panssarilaivat Väinämöinen ja Ilmarinen laskettiin vesille 1930 ja 1931.

title: Crichton-Vulcan

text: Suurien rakennushankkeiden vaatimat investoinnit kävivät kalliiksi Crichton-Vulcanille. Lisäksi metallin ammattimiehistä oli pula ja heitä palkattiin Keski-Euroopasta. 1920-1930-lukujen taitteessa helsinkiläinen Kone- ja Siltarakennus Oy oli onnistunut haalimaan suuren osan yrityksen osakkeista. Loppuvuonna 1931 se omisti jo 98% Crichton-Vulcanista. Kone- ja Silta omisti jo ennestään Hietalahden Sulkutelakan Helsingissä. Kauppojen avulla Crichton-Vulcan sai tarvitsemaansa rahoitusta.

title: Crichton-Vulcan

text: Yrityksen siirtyessä Wärtsilälle se oli valmistanut yhteensä 3800 moottoria, mutta osia oli sen verran paljon varastossa että viimeiset Androsin moottorit toimitettiin 1958.

title: M/S Carolina Thordén

text: M/S Carolina Thordén oli suomalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 1. maaliskuuta 1938 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordén ja sen kotisatama oli Kulosaari. Laiva oli tarkoitettu Suomen ja Yhdysvaltain itärannikon väliseen liikenteeseen, ja siinä oli myös 12 matkustajahyttiä. Laivan sisaralukset olivat "M/S Josefina Thordén", "M/S Mathilda Thordén", "M/S Selma Thordén" ja "M/S Kristina Thordén".

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Laivat suunnitteli hollantilainen NV Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw (IvS), joka oli saksalainen peiteyhtiö Versailles’n rauhansopimuksen kiertämiseksi. Sama toimisto suunnitteli myös sukellusveneitä useille laivastoille. Laivojen rakentaminen annettiin turkulaisen Ab Crichton-Vulcan Oy:n telakan tehtäväksi vuonna 1928.

title: M/S Mathilda Thordén

text: M/S Mathilda Thordén oli suomalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 23. elokuuta 1938 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordénin omistama Ab Finska Nordamerika Linjen ja sen kotisatama oli Kulosaari. Laiva oli tarkoitettu Suomen ja Yhdysvaltain itärannikon väliseen liikenteeseen, ja siinä oli myös 12 matkustajahyttiä. Laivan sisaralukset olivat "M/S Carolina Thordén", "M/S Selma Thordén" ja "M/S Kristina Thordén".

title: Crichton-Vulcan

text: Nimi Crichton-Vulcan säilyi käytössä vuoteen 1965 asti jolloin telakan nimeksi tuli Wärtsilä Turun Telakka.

title: Crichton-Vulcan

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Nils von Knorring| title = Aurajoen veistämöt ja telakat| location = Vaasa| publisher = Schildts Förlags Ab, Espoo| year = 1995| id = ISBN 951-50-0735-6}}

title: Crichton-Vulcan

text: Sotakorvausten suoritusten jälkeen Neuvostoliitosta tuli Crichton-Vulcanin huomattavin asiakas.

title: Carl Magnus Dahlström

text: Varmistaakseen kauppahuoneen vienti- ja tuontikuljetukset Dahlström ryhtyi myös laivanvarustajaksi. Hän meni myös osakkaaksi Åbo nya ångfartygsbolagiin ja perusti 1856 Auran höyrylaivayhtiön, jonka uusi alus Aura ajoi konevoimalla Turusta Tukholmaan 14 tunnissa. Vuonna 1861 yhtiöt yhdistettiin. Dahlström oli osakkaana myös vuonna 1874 perustetussa Turun konepajassa (Åbo mekaniska verkstads Ab), josta sittemmin kehittyi Ab Vulcan ja edelleen Crichton-Vulcan.

title: Crichton-Vulcan

text: Jatkosodassakin Crichton-Vulcanin kärsimät vahingot olivat suhteellisen vähäiset.

title: Crichton-Vulcan

text: Ab Crichton-Vulcan Oy oli turkulainen telakkateollisuutta harjoittanut yhtiö, joka perustettiin vuonna 1924 kahden turkulaisen telakkayhtiön, Aurajoen länsirannalla sijainneen A. B. Crichtonin ja sitä vastapäätä joen itärannalla olleen Ab Vulcan Oy:n yhteenliittymänä.

title: M/S Selma Thordén

text: M/S Selma Thordén oli ruotsalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 12. joulukuuta 1942 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordén. Laiva oli laskettu vesille jo lokakuussa 1940 mutta sotatilanteen vuoksi laivan toimitus viivästyi. Laivan sisaralukset olivat "M/S Carolina Thordén", "M/S Mathilda Thordén" ja "M/S Kristina Thordén".

title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1914 perustetun Aktiebolaget Crichtonin juuret johtivat 1738 perustettuun Åbo Gamla Skeppswarf -nimiseen laivanveistämöön jonka telakka sijaitsi Aurajoen länsirannalla. Vuonna 1883 tämä veistämö siirtyi W:m Crichton & C:o Ab:n omistukseen. Aurajoen itärannalla laivanrakennusta harjoittanut W:m Crichton & C:o oli perustettu alun perin 1842 nimellä Cowie & Ericsson ja sen nimeksi muuttui 1862 W:m Crichton & C:o.[2] Cowie & Ericsson oli rakentanut Suomen ensimmäisen höyrykoneen 1850 ja se aloitti höyrylaivojen rakentamisen 1863. W:m Crichton & C:o teki konkurssin 1913 mutta sen toimintaa jatkoi seuraavana vuonna perustettu osakeyhtiö Aktiebolaget Crichton. Vuonna 1889 yhtiöstä erotettiin Turun Veneveistämö rakentamaan huviveneitä ja pienaluksia.

title: Kone- ja Siltarakennus

text: Kone ja Siltarakennus Oy osti 1923 lukkoja valmistaneen Abloyn, 1926 Hietalahden Sulkutelakka- ja Konepaja Oy:n (perustettu 1865), 1928 Ab Crichton-Vulcan Oy:n ja 1932 konkurssiin menneen Kotkan Konepaja Oy:n (perustettu 1897). Pääasiassa laivojen korjaustoimintaa harjoittanut Hietalahden Sulkutelakka- ja Konepaja Oy ostettiin lähinnä sen vuoksi, että sillä oli uudenaikainen suuri konepaja, joka oli vajaakäytössä samalla, kun Kone ja Siltarakennus Oy:n oma konepaja oli vanha ja liian ahdas yhtiön saamille uusille tilauksille. Crichton-Vulcan taas kärsi huonosta kannattavuudesta ja oli myös pahoin velkaantunut, mutta se oli saanut huomattavia alustilauksia valtiolta muun muassa kolmen sukellusveneen rakentamisesta. 1930-luvulla Kone ja Siltarakennus Oy erikoistui paperi- ja selluteollisuuden laitteiden valmistukseen ja toimitti vuosina 1932-1935 Neuvostoliittoon 35 alusta niiden joukossa yksi tankkilaiva ja 12 hinaajaa. Myös Suomen laivastolle rakennettiin panssarilaivat "Väinämöinen" ja "Ilmarinen" sekä sukellusvene "Saukko".

title: Kone- ja Siltarakennus

text: 1920- ja 1930-luvuilla yhtiön suurin osakkeenomistaja oli kauppaneuvos ja laivanvarustaja Robert Mattson (1851–1935). Hänen kuoltuaan Wärtsilä osti 1935 Kone ja Siltarakennus Oy:n osake-enemmistön ja yhtiö liitettiin Wärtsilään 1938. Ostohetkellä Wärtsilän liikevaihto oli noin 60 miljoonaa markkaa, kun taas Kone ja Siltarakennus Oy:n ja sen omistamien Hietalahden Sulkutelakka- ja Konepaja Oy:n ja Crichton-Vulcan Oy:n yhteenlaskettu liikevaihto oli noin 250 miljoonaa markkaa.

title: Robert Lavonius

text: Robert Johannes Lavonius (16. joulukuuta 1879 Helsinki – 2. tammikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja vuorineuvos. Lavonius oli toimitusjohtaja Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy:ssä, Kone- ja Siltarakennus Oy:ssä, Oy Hietalahdessa, Crichton-Vulcan Oy:ssä ja vuoteen 1955 Teijon Tehtaat Oy:ssä.

title: Robert Mattson

text: Mattson muutti Ahvenanmaalta Helsinkiin 1916 ja hän sai kauppaneuvoksen arvon 1919. Kone- ja Siltarakennus Oy:n lisäksi Mattson hankki omistukseensa 1926 Hietalahden Laivatelakka ja Konepaja Oy:n ja vähän myöhemmin turkulaisen Ab Crichton-Vulcan Oy:n. Mattsonin kuoltua yrityskauppojen rahoittajana toiminut Pohjoismaiden Yhdyspankki myi Mattsonin hankkimien telakka- ja konepajayhtiöiden osakkeet Wärtsilä Oy:lle.

title: M/S Astrid Thordén

text: M/S Astrid Thordén oli suomalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 31. heinäkuuta 1937 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordén ja sen kotisatama oli Kulosaari.

title: M/S Kristina Thordén

text: M/S Kristina Thordén oli ruotsalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 28. huhtikuuta 1943 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordén. Laiva oli laskettu vesille jo joulukuussa 1940 mutta sotatilanteen vuoksi laivan toimitus viivästyi. Laivan sisaralukset olivat "M/S Carolina Thordén", "M/S Mathilda Thordén" ja "M/S Selma Thordén".

title: Korhonen (yritys)

text: Tehtaan perusti Turussa 1910 Otto Korhonen yhdessä kahden muun puusepän kanssa. Nimellä Oy Huonekalu- ja Rakennustyötehdas Ab toiminut yritys valmisti Turun Nummenmäellä aluksi kirveiden ja muiden työkalujen varsia Venäjän armeijalle ja sisusti Crichton-Vulcan-telakan tekemiä sukellusveneitä ja panssarilaivoja.

title: Crichton-Vulcan

text: Staffans oli jo aiemmin hakeutunut yhteistyöhön saksalaisten sukellusveneiden rakentamiseen erikoistuneiden telakoiden kanssa. Saksalaisilta oli sukellusveneiden rakentaminen kielletty Versailles'n rauhansopimuksen perusteella, mutta suomalaistelakka tarjosi oivan mahdollisuuden tekniikan kehittämiseen salassa. Suomessa oli koko 1920-luvun mietitty meripuolustuksen järjestämistä ja sukellusveneiden tarpeellisuutta pidettiin itsestään selvänä. Staffans oli allekirjoittanut hollantilaisen insinööritoimisto IvS:n kanssa salaisen sopimuksen jonka mukaan Crichton-Vulcan saisi kaiken tarpeellisen tietotaidon mikäli rakentaisi Suomen laivastolle sukellusveneitä. Vuonna 1927 Crichton-Vulcan sai kolmen sukellusaluksen tilauksen Suomen valtiolta. Suomen ensimmäinen sukellusvene, Vetehinen, laskettiin vesille 1930, Vesihiisi myöhemmin samana vuonna ja Iku-Turso 1931.

title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1898 perustettu Ab Vulcan oli saanut alkunsa 1874 Turun Konepaja-nimellä. Turun Konepajan tilalle tuli 1884 Korsmanin ns. Uusi Konepaja josta muodostettiin konkurssin jälkeen 1898 Aktiebolaget Vulcan. Vulcanilla oli vuodesta 1907 konepaja myös Pietarissa ja ennen ensimmäistä maailmansotaa yhtiö valmisti naftamoottoreita, lokomobiileja, erilaisia sotatarvikkeita, pumppuja ja höyrykoneita sekä laivoja omistamillaan kahdella telakalla. Vuonna 1911 Ab Vulcanin palveluksessa oli 300 työntekijää ja myynti oli 7,6 miljoonaa markkaa.

title: William Crichton

text: W:m Crichton & C:o teki konkurssin 1913 mutta sen laivanrakennustoiminta jatkui sitten Ab Crichtonin, Ab Crichton Vulcanin, Wärtsilä-yhtymä Crichton Vulcanin, Wärtsilän Turun telakan, Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n, Kvaerner Masa Yardsin, STX Europen ja viimeksi Meyer Turun nimissä.

title: Crichton-Vulcan

text: Luettelo Crichton-Vulcanilla ja Wärtsilän Turun telakoilla valmistetuista aluksista


query: Missä Richard Stallman syntyi?

title: Richard Stallman

text: Richard Matthew Stallman (s. 16. maaliskuuta 1953 New York), joka tunnetaan hakkerien piireissä myös nimensä alkukirjaimista muodostetulla käyttäjätunnuksellaan rms, on vapaiden ohjelmistojen liikkeen, GNU-projektin ja Free Software Foundationin perustaja.

title: Richard Stallman

text: Suuri osa uudesta GNU-käyttöjärjestelmästä oli 1990-luvun vaihteessa jo lähes valmis, vain ydin puuttui. GNU-projekti keskitti ponnistuksensa HURD-nimisen ytimen kehitystyöhön, mutta Linus Torvaldsin alulle panema Linux valtasi sille varatun paikan GNU-ohjelmissa. Yhteenliittymän tuloksena oli ensimmäinen vapaa käyttöjärjestelmä, jonka nimestä on kiistelty. Stallman ja hänen kannattajansa ovat tarkkoja siitä, että kokonaisuutta kutsutaan nimellä GNU/Linux, vaikka suuren yleisön ja valtamedian keskuudessa Linux ilman GNU-etuliitettä on käytännössä vakiintunut. Pahasti myöhästynyt HURD oli vuonna 2006 jo käyttökelpoinen, mutta se ei ole päihittänyt Linux-ydintä vakaudessa tai suosiossa.

title: GNU

text: GNU on Unixin kaltainen vapaa käyttöjärjestelmä, jonka kehitystyön käynnisti Richard Stallman tammikuussa 1984. Nimitys on rekursiivinen akronyymi, joka tulee sanoista ”GNU’s Not Unix” ('GNU ei ole Unix'). GNU:ta kehittävää GNU-projektia hallinnoi Free Software Foundation.

title: Gobuntu

text: Gobuntu oli Ubuntu-käyttöjärjestelmän virallinen vapaa johdannainen. Koska Ubuntun pääjakeluversiossa tehdään joitain myönnytyksiä epävapaiden ohjelmistojen suuntaan, Mark Shuttleworth suunnitteli vuonna 2005 Gnubuntu-nimisen, kokonaan vapaista ohjelmista koostuvan Ubuntu-johdannaisen perustamista. Richard Stallman ei pitänyt projektin nimestä, ja hetken aikaa johdannaisesta käytettiin työnimeä Ubuntu-libre. Kun johdannainen lopulta julkaistiin, se oli nimetty Gobuntuksi.

title: Richard Stallman

text: Vapaa ohjelmisto Free Software Foundation GNU GNU GPL Linux (GNU/Linux) Free Software Song

title: GNU Debugger

text: Ohjelman kirjoitti alun perin Richard Stallman vuonna 1986. Esikuvana oli dbx-ohjelma, joka toimitettiin BSD-Unixin mukana.

title: Nupedia

text: Aluksi Nupedia käytti itse kehittämäänsä Nupedia Open Content Licensea, mutta siirtyi tammikuussa 2001 GNU Free Documentation Licenseen Richard Stallmanin ja Free Software Foundationin pyynnöistä. Stallman aloitti samaan aikaan GNUPedia-projektin, sillä hänen mielestään Nupedian vertaisarviointijärjestelmä oli liian jäykkä eikä sopinut vapaiden ohjelmistojen henkeen tai filosofiaan.

title: GNU Lesser General Public License

text: Lisenssin tekijä Richard Stallman on suositellut, että vapaiden ohjelmistojen kehittäjät käyttäisivät GPL-lisenssiä LGPL:n sijasta kirjastoissa, jotka sisältävät uutta toiminnallisuutta.

title: Richard Stallman

text: Stallmanille myönnettiin Grace Murray Hopper -palkinto vuonna 1990[3] ja vuonna 1996 kunniatohtorin arvonimi ruotsalaisessa Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa.[4]

title: Unix

text: Bob Swartz kehitti ja julkaisi kaupallisen järjestelmän nimeltä Coherent vuonna 1983. Andrew Tanenbaum kehitti käyttöjärjestelmäkurssiaan ja oppikirjaansa varten järjestelmän nimeltä MINIX vuonna 1986. Richard Stallman aloitti vuonna 1983 GNU-projektin Unix-tyylisen vapaan käyttöjärjestelmän luomiseksi. Suomalainen Linus Torvalds aloitti Linux-ytimen kehityksen 1990-luvun alussa.

title: GNU General Public License

text: GNU Richard Stallman Vapaa ohjelmisto LGPL

title: Richard Stallman

text: Stallman tutustui tietokoneisiin ensi kerran 1960-luvulla ollessaan vielä koulussa. Päästyään töihin IBM:lle Stallman kirjoitti ensimmäisen tietokoneohjelmansa. Vaikka Stallmanilla oli lahjoja tutkimustyöhön (hän työskenteli jonkin aikaa Rockefeller Universityn biologian laitoksella), jatkoi hän tietokoneiden parissa ja lähti opiskelemaan Harvardiin. Ensimmäisenä opiskeluvuonnaan 1971 hänet palkattiin MIT:n tekoälylaboratorioon.[2] Myöhemmin hän oli työnvuokrausyrityksen palkkalistoilla, jossa tapasi asianajaja Eben Moglenin.

title: Debian

text: Debianin perusti Ian Murdock vuonna 1993. Hän laati julkilausuman, jossa hän vaati sellaisen Linux-jakelun luomista, jota ylläpidettäisiin samalla avoimella asenteella kuin Linuxia ja GNU-hanketta. Murdock muodosti nimen ”Debian” omasta ja silloisen vaimonsa Debran etunimistä. Vuoden 1993 lopussa GNU-projektin johtaja Richard Stallman otti Murdockiin yhteyttä, koska GNUn oma Hurd-ydin ei näyttänyt valmistuvan ajoissa ja Stallman etsi sopivaa Linux-distribuutiota GNUn kumppaniksi. Murdock oli suopea GNUn ideaaleille ja omaksui Stallmanin ehdottaman ”GNU/Linux” -termin korostaakseen GNU-projektin ja Linux-yhteisön yhtenäisyyttä. Tuohon aikaan Murdock pelkäsi yhteisöjen erkanevan erityisesti GNU C Libraryn (glibc) forkkautumisen myötä.

title: Lisenssien leviäminen

text: Richard Stallman, FSF:n puheenjohtaja ja Bradley M. Kuhn, entinen FSF:n johtaja ovat kritisoineet lisenssien leviämistä vuodesta 2000, jolloin he muodostivat oman lisenssilistan, jossa he suosittelivat kehittäjiä pitäytymään GNU GPL -yhteensopivien lisenssien käyttämisessä.

title: GNE

text: GNE (aiemmin GNUPedia) oli web-projekti, jonka tarkoitus oli luoda vapaa internet-tietosanakirja. Sen sisältö oli GNU Free Documentation License -lisenssin alaisena. Idean GNUPedia -projektiin keksi Richard Stallman joulukuussa 2000, ja se perustettiin tammikuussa 2001 Héctor Facundo Arenan moderoimana.

title: Hakkeri

text: Richard Stallman, GNU-liikkeen perustaja Linus Torvalds, Linux-yhteisön perustaja Dennis Ritchie ja Ken Thompson, C-kielen ja Unixin kehittäjät Eric S. Raymond, avoimen lähdekoodin yhteisön keulahahmo Oona Räisänen, suomalainen signaalihakkeri

title: Mono (kehitysympäristö)

text: Richard Stallman ja Free Software Foundation ovat useita kertoja varoitelleet Monon käytön olevan vaarallista Microsoftin hakemien patenttien vuoksi. FSF on suositellut ettei vapaata ohjelmistoa rakenneta Monon tai C#:n varaan.

title: Richard Stallman

text: 1980-luvulla Stallmanille tärkeä hakkeriyhteisö MIT:ssä alkoi hajota. Tietokonevalmistajat alkoivat sulkea ja patentoida lähdekoodiaan estääkseen sen käytön kilpailijoiden tietokoneissa. MIT:n tekoälylaboratorion väki siirtyi vähitellen kaupallisiin, keskenään kilpaileviin yhtiöihin. Stallmanilta edellytettiin MIT:ssä salassapitosopimusta, jonka hän hylkäsi periaatteidensa vastaisena 1983. Välirikon seurauksena hän erosi seuraavan vuoden alussa omistautuen täysipäiväisesti GNU-projektille, jonka oli perustanut syyskuussa 1983.

title: Copyleft

text: Richard Stallman keksi copyleftin käsitteen kun hän oli kehittämässä Lisp-tulkkia. Symbolics-niminen yhtiö pyysi Stallmanilta lupaa käyttää Lisp-tulkkia, ja hän antoi yritykselle public domain -version ohjelmasta. Symbolics laajensi ja paransi ohjelmaa, mutta kun Stallman halusi nähdä parannukset, Symbolics kieltäytyi. Tämän jälkeen Stallman aloitti työnsä suljetun lähdekoodin hävittämiseksi.

title: Free Software Foundation

text: Free Software Foundation (FSF) on yleishyödyllinen järjestö, jonka Richard Stallman perusti 1985 GNU-projektin tueksi ja valistamaan vapaan ohjelmiston eduista. FSF:n perustamisesta 1990-luvun puoliväliin asti FSF käytti suurimman osan varoistaan ohjelmistojen kehittämiseen. Nykyisin FSF keskittyy enemmän lakiasioihin.

title: Richard Stallman

text: Stallman ei ole kapitalismin vastustaja, mutta hän on sitä mieltä, että valtioiden pitäisi estää yrityksiä tulemasta liian suuriksi ja tekemästä ikäviä asioita, joihin hänen mielestään kuuluu suljetun koodin ohjelmien tekeminen ja myyminen. Vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa hän kannatti Bernie Sandersia.[1]

title: Richard Stallman

text: Vuonna 1985 Stallman julkaisi GNU-manifestin, jossa hän esitti tarpeen luoda vapaa käyttöjärjestelmä nimeltä GNU. Järjestelmän oli tarkoitus olla yhteensopiva Unixin kanssa. Pian syntyi Free Software Foundation -yhdistys, joka alkoi ajaa Stallmanin asettamia tavoitteita. Vuonna 1989 Stallman loi käsitteen copyleft, joka on lakitekninen tapa suojata vapaiden ohjelmistojen levitysoikeutta tekijänoikeuslaeilla. Valmiiksi saadut työkalut ja niiden levityslisenssi GPL takasivat kaikille ohjelmoijille mahdollisuuden kirjoittaa vapaita ohjelmistoja. Vapaus oli kuitenkin näennäistä, sillä epävapaita osia tarvittiin yhä toimivan kokonaisuuden aikaansaamiseksi.

title: Richard Stallman

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Nikkanen, Tuula| title = Linuxin tarina| publisher = Satku| year = 2000| id = ISBN 951-762-990-7}}

title: FOSDEM

text: Richard Stallman piti avauspuheenvuoron ohjelmistopatenteista ja GPL-lisenssistä.

title: GCC

text: Richard Stallman aloitti GCC:n kehityksen. GCC oli aluksi kirjoitettu Pastel-kielellä, joka oli Pascal-kielen murre. Jotta kääntäjä saatiin kevyemmäksi ja helpommin käännettäväksi, Len Tower ja Stallman kirjoittivat sen uudelleen C-kielellä. Ensimmäinen beetaversio julkaistiin 22. maaliskuuta 1987. Ensimmäinen C++:aa kääntänyt versio, 1.15.3, julkaistiin 18. joulukuuta samana vuonna.

title: Avoin lähdekoodi

text: Uuden termin omaksumista harkitsi aluksi myös vapaan ohjelmiston määritelmän kehittänyt GNU-hankkeen ja Free Software Foundationin johtaja Richard Stallman, joka päätyi kuitenkin torjumaan sen. Stallman on arvostellut avoimen lähdekoodin liikettä liiasta pragmaattisuudesta ja vapaiden ja ”puolivapaiden” ohjelmien rajan hämärtämisestä. Stallman rinnastaa ohjelmistojen vapauden sananvapauteen, joka on itseisarvo, ja sanoo, että jos avointa lähdekoodia perustellaan vain käytännön hyödyillä, avoimuudesta on helppo luopua silloin, kun se edellyttää ylimääräiseltä tuntuvaa vaivannäköä.

title: Richard Stallman

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset ohjelmoijat Luokka:Vuonna 1953 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: FOSDEM

text: Tim O'Reilly avasi tapahtuman puheella yksityisyydestä verkossa. Seuraava puhuja oli Richard Stallman aiheella "Copyright vs. Community in the age of Computer Networks". Myös Alan Cox ja Jimmy Wales pitivät puheet.

title: Richard Stallman

text: Stallman on ansioitunut ohjelmoija. Hänen saavutuksiinsa lukeutuvat GNU Emacs, GNU C -kääntäjä (gcc) ja GNU Debugger (gdb). Hän on luonut GNU GPL -lisenssin, joka on suosituin vapaiden ohjelmistojen levityslisenssi. 1990-luvun puolivälistä Stallman on kuitenkin käyttänyt valtaosan ajastaan poliittiseen vaikuttamiseen ja vapaiden ohjelmistojen asian edistämiseen. Hän on myös vastustanut ohjelmistopatentteja ja tekijänoikeuslain laajennuksia.

title: Emacs

text: Emacs oli alkujaan TECO-editorin makrokokoelma (Editor MACroS), joka kirjoitettiin vuonna 1976 ITS-käyttöjärjestelmälle. Nykyisin suosituimmat Emacs-variantit ovat vuonna 1984 aloitettu "GNU Emacs" ja siitä vuonna 1991 eriytynyt "XEmacs". Emacsin tunnetuin kehittäjä on GNU-projektin alullepanija Richard M. Stallman.


query: Montako ihmiselle välttämättömistä aminohapoista on saatava ravinnosta?

title: Aminohapot

text: Aminohapot ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa on sekä amino- (-NH2) että karboksyyliryhmä (-COOH) liittyneenä samaan molekyyliin.[1] Aminoryhmä on emäksinen ja karboksyyliryhmä hapan. Aminohapot polymeroituvat polypeptideiksi. Polypeptidiketjun pituuden ylittäessä 50 sitä aletaan yleensä kutsua proteiiniksi. Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 20, joista 11 elimistö osaa itse valmistaa. Loput yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta. Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana.

title: Aminohapot

text: Raja välttämättömän ja ei-välttämättömän aminohapon välillä voi olla epäselvä, koska elimistö voi valmistaa aminohappoja toisista aminohapoista. Rikkipitoisia aminohappoja metioniinia ja homokysteiiniä voidaan valmistaa toisistaan mutta ei yksinkertaisemmista aineista. Samoin kysteiiniä voidaan valmistaa homokysteiinistä, mutta ei yksinkertaisemmista aineista. Niinpä rikkipitoisia aminohappoja käsitellään toisinaan yhtenä ryhmänä.

title: Aspartyyliaminopeptidaasi

text: Aminopeptidaaseja tavataan monissa soluelimissä ja niillä on tärkeitä tehtäviä biologisissa prosesseissa, kuten lisääntymisessä ja hormonien muokkaamisessa, mutta myös tautien kuten syövän aiheuttamisessa. Ape4:n on huomattu tuottavan kinaasia, joka säätelee natriumin imeytymistä ja näin vaikuttaa verenpaineeseen. Koska aminopeptidaasit pilkkovat aminohappoja, ne vaikuttavat ihmisen ravitsemukseen pilkkomalla ravinnosta saatuja proteiineja aminohapoiksi tai ihmisessä luonnostaan olevia proteiineja aminohapoiksi pitkittyneen ravinnonpuutteen aikana.

title: Kivennäisaine

text: Kivennäisaineet ovat ravinnon mukana saatavia alkuaineita. Laajemman määritelmän mukaan kivennäisaineita ovat ne alkuaineet, jotka jäävät tuhkaan, kun esimerkiksi kudos tai ruoka poltetaan. Välttämättömiä kivennäisaineita ovat ne alkuaineet, joita tulee olla ravinnossa aineenvaihdunnan pysymiseksi normaalina. Ravinnon mukana elimistöön joutuu myös useita ei-välttämättömiä kivennäisaineita, joista osa on haitallisia. Tällaisia ovat esimerkiksi raskasmetallit. Myös monet välttämättömät kivennäisaineet muuttuvat hyödyllisistä haitallisiksi, jos niitä joutuu elimistöön liian suuria määriä.

title: Fosfori

text: Eräät ravinnosta saatavat fosforiyhdisteet ovat ihmiselle välttämättömiä, koska ne osallistuvat energia-aineenvaihduntaan ja happo-emästasapainon säätelyyn. Kalsiumfosfaattia on lisäksi luissa. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan fosforia tulisi saada 80mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli noin 600mg/vrk (aikuisilla). Koska fosfori on tärkeää myös luustolle ja hampaille, kasvavien nuorten tulisi saada sitä aikuisia enemmän. Raskaana olevien naisten tulisi saada 700mg/vrk ja imettävien 900mg/vrk. Suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 5000mg/vrk.[14] Suomalaiset saavat fosforia keskimäärin: naiset 1363mg/vrk ja miehet 1778mg/vrk eli suosituksiin verrattuna riittävästi.[15].

title: Lysiini

text: Lysiini eli 2,6-diaminoheksaanihappo (CHNO) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Se on välttämätön aminohappo, joka tarkoittaa, että ihmiskeho ei itse pysty valmistamaan sitä muista aineista, jolloin se on saatava ravinnosta. Lysiinillä on kaksi optista isomeeria eli L-lysiini ja D-lysiini. L-lysiinin CAS-numero on 56-87-1 ja D-lysiinin CAS-numero on 923-27-3.

title: Hiilihydraatti

text: Hiilihydraatit eivät ole ihmiselle välttämättömiä ravintoaineita. Ihmisen elimistö osaa muodostaa tarvittavan glukoosin ravinnosta saadusta proteiinista ja/tai rasvasta. Tätä kutsutaan glukoneogeneesiksi.

title: Frederick Hopkins

text: Hopkins eristi proteiineista vuonna 1901 aminohapon nimeltä tryptofaani. Vuosina 1906-1907 hän osoitti, että eläimet eivät voi itse tuottaa sitä ja muutamia muita välttämättömiä aminohappoja, vaan ne pitää saada ravinnosta. Laboratoriokokeilla hän osoitti, että eläimet tarvitsevat energiaravintoaineiden (rasvaa, proteiinia ja hiilihydraattia) lisäksi pieniä määriä muita välttämättömiä aineita, ns. suojaravintoaineita. Näitä alettiin myöhemmin kutsua vitamiineiksi.

title: Välttämätön aminohappo

title: Aminohapot

text: Välttämätön aminohappo on aminohappo, jota eliö ei itse pysty valmistamaan muista aineista, jolloin sen on saatava niitä ravinnosta.

title: Aminohapot

text: Elimistössä on jopa kymmeniä aminohappoja, mutta vain kahtakymmentä aminohappoa vastaa jokin kolmen emäsparin yhdistelmä DNA:n geneettisessä koodissa. Kaikki DNA:n koodaamat aminohapot ovat ns. alfa-aminohappoja, joissa amiini- ja karboksyyliryhmä liittyvät samaan hiileen. Alfa-aminohapot ovat biokemiassa keskeisiä molekyylejä. Lisäksi aminohapoilla on erilliset L- ja D-muodot, mutta elimistön kaikki aminohapot ovat L-aminohappoja. Osa aminohapoista voi ihmisen elimistössä muuttua toisikseen. Niiden joukossa on kuitenkin kahdeksan välttämätöntä aminohappoa, joita ihminen ei kykene valmistamaan muista vaan joita on saatava riittävästi ravinnosta. Jotkut hormonit ovat oligopeptidejä, jotka koostuvat muutamista aminohapoista. Esimerkiksi oksitosiini, joka käynnistää kohdun ja maitorauhastiehyiden supistumisen, koostuu yhdeksästä aminohaposta. Vasopressiini, joka puolestaan osallistuu verenpaineen säätelyyn, rakentuu myös yhdeksästä aminohaposta. Oksitosiinin ja vasopressiinin aminohappoketjuissa on eroa yhden aminohapon verran, mikä kuitenkin vaikuttaa ratkaisevasti niiden toimintaan ihmiselimistössä. Sokeriaineenvaihdunnan säätelyssä keskeinen hormoni, insuliini on 51 aminohaposta muodostunut hormoni.

title: Aminohapot

text: Ihmiselle välttämättömiä aminohappoja on 9: histidiini, tryptofaani, lysiini, metioniini, fenyylialaniini, treoniini, valiini, leusiini, isoleusiini.[6]

title: Aminohapot

text: Välttämättömien aminohappojen lista vaihtelee lajeittain. Eri eläinlajeilla lista välttämättömistä aminohapoista on erilainen ja tarve täytyy huomioida rehujen valmistuksessa.[3][4][5]

title: Ketoosi (tila)

text: Aivojen koko glukoosintarvetta ei voi kuitenkaan korvata ketoaineilla, ja maksa tuottaakin sekä ravinnon että omien varastorasvojensa glyserolista sekä ravinnon aminohapoista glukoosia glukoneogeneesillä. Maksan glukoneogeneesin tuotantokyky riittää kaikkiin elämälle välttämättömiin aina pakollisiin glukoosin tarpeisiin. Mm. punasolut tarvitsevat aina yksinomaan glukoosia energiantarpeisiinsa, koska punasoluissa ei ole mitokondrioita. Glukoosista ne käyttävät yksinomaan anaerobisen osuuden ja palauttavat jäljelle jääneen osan maitohappona edelleen muualla käytettäväksi. Aivot tarvitsevat aina täydellisen ketoaineadaptaationkin jälkeen yleensä vähintään 20–30 % energiantarpeestaan glukoosina. Niillä on yleensä aina valmius käyttää ketoaineita noin 30–40 % energiantarpeestaan. Tiedot vaihtelevat hivenen eri kirjallisuuslähteiden mukaan.

title: Hamppu

text: Aiemmin soijapavun luultiin olevan kasvikunnan eniten aminohappoja sisältävä jäsen, sillä se sisältää jopa 18 aminohappoa kahdestakymmenestä proteiinisynteesissä tarvittavasta aminohaposta. Kuitenkin uudempien tutkimusten mukaan hampunsiemenet sisältävät kaikki ihmisen terveydelle välttämättömät 20 aminohappoa.[27]

title: Proteiini

text: Paljon proteiineja sisältävät muun muassa juusto, kala, palkokasvit, liha, kana, kananmunat ja pähkinät[8]. Myös maito ja maitotuotteet ovat tärkeitä proteiininlähteitä. Usein ihmiset saavat kuitenkin valtaosan proteiinista erilaisista viljatuotteista, kuten leivästä ja pastasta. Kaikki kasvikset sisältävät proteiinia, mutta tuoreissa hedelmissä proteiinien osuus on melko alhainen. Proteiinien ravitsemuksellinen laatu määritellään niiden sisältämien aminohappojen mukaan. Lähes kaikki eläin- ja kasviproteiinit sisältävät ihmiselle välttämättömiä aminohappoja, mutta hyvin vaihtelevina pitoisuuksina. Eläinkunnan proteiineissa ja kasviksista muun muassa soijapavuissa sekä kvinoassa katsotaan olevan siinä määrin välttämättömiä aminohappoja, että ne lasketaan kokonaisiksi proteiinin lähteiksi. Vegaaniruokavaliossa tarvittavat aminohapot saadaan helposti syömällä päivän aikana erilaisia viljoja, juureksia, palkokasveja ja kasviksia.[9][10]

title: Hamppuöljy

text:
Kylmäpuristusprosessin sivutuotteena syntyvää hamppurouhetta on myös ehdotettu valkuaisrehuksi lypsylehmille.
Aiemmin soijapavun luultiin olevan kasvikunnan eniten aminohappoja sisältävä jäsen, sillä se sisältää jopa 18 aminohappoa kahdestakymmenestä proteiinisynteesissä tarvittavasta aminohaposta. Kuitenkin uudempien tutkimusten mukaan hampunsiemenet sisältävät kaikki ihmisen terveydelle välttämättömät 20 aminohappoa.

title: Tryptofaani

text:
Tryptofaani (CHNO) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjussa on indoliryhmä. Se on yksi yhdeksästä ihmiselle välttämättömästä aminohaposta. Se on tärkein proteiinisynteesiin osallistuva aminohappo. Tryptofaani on neuroregulaattori serotoniinin ja melatoniinin esiaste. Tryptofaani nostaa mielialaa ja auttaa nukahtamaan.
ʟ-tryptofaani (= tryptofaani), aromaattinen, indolirunkoinen aminohappo löydettiin vuonna 1901 ensimmäisenä kaikista aminohapoista. Nisäkkäiden aivoissa tryptofaanista muodostuu serotoniinia, joka säätelee muun muassa mielialaa, unta ja syömistä. Sen uskotaan vaikuttavan myös seksuaaliseen käyttäytymiseen.

title: Gammalinoleenihappo

text: Gammalinoleenihappoa syntyy myös ihmisen elimistössä normaalisti linolihaposta. Sen vuoksi sitä ei yleensä lueta välttämättömiin rasvahappoihin. Gammalinoleenihaposta syntyy edelleen dihomo-gammalinoleenihappoa (DGLA) ja lopulta arakidonihappoa (AA). Näitä tarvitaan muun muassa solukalvojen ja kudoshormonien rakentamiseen. Eräät sairaudet, infektiot ja vanheneminen saattavat kuitenkin aiheuttaa, ettei linoleenihaposta muodostukaan tarpeeksi gammalinoleenihappoa. Tällaisissa tapauksissa valmista gammalinoleenihappoa olisi saatava riittävästi suoraan ravinnosta. Tämän vuoksi ne kasvit, joissa sitä esiintyy, ja niistä saatavat tuotteet ovat saaneet osakseen runsaasti tutkijoiden huomiota, ja niitä on alettu myös hyödyntää kaupallisesti. Herukoiden siemenissä oleva gammalinoleenihappo menee kuitenkin marjoja sellaisenaan syötäessä ihmisen kannalta hukkaan, koska siemenet kulkeutuvat ehjinä ruoansulatuksen läpi.

title: Tauriini

text: Aikuisessa ihmisessä tauriinia on noin 1 g ruumiinpainokiloa kohti. Aikuisilla tauriinia voidaan syntetisoida B6-vitamiinin läsnä ollessa rikkiä sisältävistä alfa-aminohapoista, kysteiinistä tai metioniinista. Päivittäin tauriinia kyetään syntetisoimaan keskimäärin 0,4–1,0 mmol (50–125 mg), ja synteesi tapahtuu pääasiallisesti maksassa ja aivoissa. Synteesi on voimakkaampaa miehillä kuin naisilla. Tauriinin muodostuminen on melko hidasta ja voimakas lihasrasitus hidastaa sitä entisestään, joten ravinnosta saatavalla tauriinilla on merkitystä. Tauriini ei kuitenkaan ole ihmiselle välttämätön ravintoaine eikä sille ole annettu saantisuositusta.

title: Glyfosaatti

text: Glyfosaatti estää kasvavien kasvien kasvun estämällä proteiinisynteesiä. Kasvit tuottavat aromaattisia aminohappoja – fenyylialaniinia, tyrosiinia ja tryptofaania – sekä muita välttämättömiä yhdisteitä sikimaattireitin kautta. Glyfosaatti kiinnittyy entsyymiin nimeltä 5-enolipyruvyylishikimaatti-3-fosfaattisyntaasi (EPSPS), joka katalysoi sikimaatin ja fosfoenolipyruvaatin synteesiä 5-enolipyruvyyli-shikimaatti-3-fosfaatiksi, josta muodostuu defosforylaatiolla korismaattia. Näin käy, koska glyfosaatti muistuttaa fosfoenolipyruvaattia kemiallisesti ja röntgensädekristallografisen kiderakenteen mukaan tukkii sen sitoumiskohdan entsyymissä. Korismaatti on aromaattisten aminohappojen välttämätön lähtöaine, ja niitä ilman kasvi ei voi kasvaa. Eläimillä ja ihmisellä sikimaattireittiä ei ole, vaan ne saavat aromaattiset aminohapot ainoastaan ravinnosta, eikä glyfosaatti siksi vaikuta samalla tavalla eläinkuntaan.

title: Arginiini

text: Arginiini luokitellaan toisinaan välttämättömäksi, toisinaan ei-välttämättömäksi, toisinaan ehdollisesti välttämättömäksi aminohapoksi. Toisinaan se luokitellaan lapsille välttämättömäksi aminohapoksi.

title: Fenyylialaniini

text: Fenyylialaniini on välttämätön aminohappo, mikä tarkoittaa, että elimistö ei kykene valmistamaan sitä itse, vaan sitä on saatava ravinnosta. Elimistö muokkaa fenyylialaniinia tyrosiini-aminohapoksi.

title: Ravinne

text: Ihmisille nämä käsittävät välttämättömät rasvahapot, välttämättömät aminohapot, vitamiinit ja tietyt ravintomineraalit. Happi ja vesi ovat myös välttämättömiä ihmisen hengissä pysymiselle, mutta niitä ei pidetä "ruokana" vaan kulutetaan erikseen.

title: Aminohapot

text: Soluissa aminohapot valmistetaan entsyymien ohjaamana. Eläimet saavat osan aminohapoista kasviravinnosta. Ihminen osaa tuottaa osan tarvitsemistaan aminohapoista kehossaan, mutta kahdeksaa aminohappoa ihmisen on saatava valmiina ravinnosta. Bakteerit, hiiva ja kasvit kykenevät tuottamaan kaikki tarvitsemansa aminohapot itse. Kemiallisesti aminohappoja voidaan valmistaa halogeenihapoista substituutioreaktiolla ammoniakin kanssa, jolloin halogeeniryhmä korvautuu aminoryhmällä. Reaktio tapahtuu noin 50 asteessa ja tarvitsee ammoniakkia ja suolahappoa. Aminohappoja syntyy myös aldehydeistä ammoniakin ja syaanivedyn avulla.[7]

title: Välttämätön aminohappo

text: Välttämätön aminohappo on aminohappo, jota eliö ei itse pysty valmistamaan muista aineista, jolloin sen on saatava sitä ravinnosta. Välttämättömien aminohappojen lista vaihtelee lajeittain. Eri eläinlajeilla lista välttämättömistä aminohapoista on erilainen ja tarve täytyy huomioida rehujen valmistuksessa.

title: Ravinne

text: Proteiinit ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka koostuvat aminohapoista, jotka yhdistyvät peptidisidoksilla. Monien eliöiden elimistö ei voi tuottaa osaa proteiineista, joten ravinnon pitää sisältää nämä välttämättömät proteiinit. Proteiinit pilkkoutuvat ruuansulatuksessa proteaasien avulla takaisin vapaiksi aminohapoiksi.

title: Ravinne

text: Ihmiset voivat saada energiaa monista erilaisista rasvoista, hiilihydraateista, proteiineista ja alkoholista ja voivat syntetisoida muut tarvittavat aminohapot välttämättömistä ravinteista.

title: Välttämätön aminohappo

text: Ihmisen tarvitsemia aminohappoja on 20, joista 11 elimistö kykenee itse valmistamaan. Yhdeksän välttämätöntä aminohappoa on saatava ravinnosta: histidiini, tryptofaani, lysiini, metioniini, fenyylialaniini, treoniini, valiini, leusiini, isoleusiini. Vaikkapa kotikissa taas tarvitsee näiden yhdeksän lisäksi ravinnossaan arginiinia ja tauriinia – syy miksi kissa ei lihansyöjänä pärjää luontaisella kasvisravinnolla.

title: Aminohapposynteesi

text: Ihminen ei voi tuottaa itse kahdeksaa kahdestakymmenestä yleisimmästä aminohaposta (mukaan ei lueta selenokysteiiniä). Lisäksi arginiini, kysteiini, glysiini, glutamiini, histidiini, proliini, seriini, ja tyrosiini ovat ehdollisesti välttämättömiä, eli keho voi normaalisti tuottaa niitä itse, mutta jotkin populaatiot vaativat niiden saannin eksogeenisesti ruokavalionsa mukana. Esimerkiksi ureakierrossa syntetisoidaan arginiinia riittävä määrä aikuiselle, mutta ei välttämättä kasvavalle lapselle. Aminohappoja, joita on saatava ruokavaliosta, kutsutaan välttämättömiksi aminohapoiksi. Muita aminohappoja voidaan valmistaa kehossa ja niiden synteesireitti on melko yksinkertainen. Glutamaattidehydrogenaasi katalysoi α-ketoglutaraatin pelkistävän aminaation glutamaatiksi. Transaminaatioreaktio tapahtuu lähes kaikkien aminohappojen synteesissä. Tässä vaiheessa aminohapon kiraalisuus vakiinnutetaan. Vastaavasti alaniinia ja aspartaattia valmistetaan pyruvaatin ja oksaloasetaatin transaminaatiolla. Glutamiinia syntetisoidaan NH:sta ja glutamaatista, ja asparagiinia syntetisoidaan samalla tavoin. Myös proliini ja arginiini ovat glutamaatin johdannaisia. 3-fosfoglyseraatista valmistettava Seriini on glysiinin ja kysteiinin prekursori, eli esiaste. Tyrosiinia valmistetaan hydroksyloimalla fenyylialaniinia, joka on välttämätön aminohappo. Välttämättömien aminohappojen biosynteesireitit ovat huomattavasti monimutkaisempia.


query: Kuinka monta jäsentä kuului Stryper yhtyeeseen?

title: Stryper

text: Yhtyeeseen klassiseen, alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluu veljekset Michael Sweet (laulu ja kitara) ja Robert Sweet (rummut) sekä kitaristi Oz Fox ja basisti Timothy Gaines.

title: Stryper

text: Stryperillä oli ulkoasun lisäksi myös muita tavaramerkkejä. Siinä missä monet aikakauden metalliyhtyeet heittivät yleisöön verta ja raakaa lihaa, Stryper heitti yleisöön Raamattuja. Protestiksi heavy metaliin omaksuttuja 666-pedon lukuja vastaan Robert Sweet ideoi yhtyeelle 777-tavaramerkin, joka on myöhemmin omaksuttu yleisesti kristillisten hevareiden käyttöön, vaikkei luvulla ole suoraan Raamatullisia perusteita. Yhtyeen lavasteisiin kuuluivat myös viivan päällensä saaneet Devil- ja 666-kieltomerkit. Los Angeles Times -lehti uutisoi vuonna 1985, että Stryperin konserteissa "yhtye sai nyreät Twisted Sister -ihailijat hurraamaan ja takomaan taivasta kohti 'yhden tien' [etu]sormea — käänteistä versiota kahden sormen 'pirunsarvi-käsimerkistä', jota monet metalliyhtyeet suosivat."[28] Etusormi-elettä käytetään edelleen kristillisen metallimusiikin konserteissa.[29]

title: Stryper

text: 26. helmikuuta Blabbermouth.net uutisoi, että Stryperin uuden albumin nimeksi on varmistunut Murder by Pride, ja se julkaistiin heinäkuussa 2009 Big3 Recordsin kautta. Yhtye oli järjestänyt kilpailun, jossa ihailijat ympärimaailmaa saattoivat suunnitella oman kansikuvan albumille. Voittajatyö julkistettiin samaisessa uutisessa.[19] Elokuussa albumi meni Billboard 200 -listalla sijalle 73 ja sijoittui hyvin muillakin listoilla kuten Rock albums (32), Christian albums (2), Independent albums (13) ja Hard Rock albums (11).[20] Musiikillisesti albumi palasi huomattavasti lähemmäksi yhtyeen vanhaa soundia, vaikka sisältää yhä vaikutteita Sweetin soolotuotannosta. Allmusic antoi albumille kolme pistettä viidestä ja kirjoitti, että albumi paitsi tekee kunniaa 1980-luvun tukkaheville myös "Laulaja Michael Sweetin ääni ei ole menettänyt juuri lainkaan teräänsä vuosien varrella, ja hänen sanoituksensa - joskin välillä hyvinkin korneja - eivät saarnaa ylettömästi - ominaisuus, joka on aina tehnyt Stryperista yhden helposti lähestyttävimmistä ja aidosti hauskimmista yhtyeistä pahamaineisen steriilissä gospel-genressä."[21] Yhtyeen historiasta julkaistiin loppuvuodesta 2009 kirja Stryper: By His Strypes.[22] Stryper teki Murder by Priden julkaisun kunniaksi vuoden vaihteessa 25-vuotiskiertueen Yhdysvalloissa ja Euroopassa.

title: Stryper

text: Entinen Iced Earth rumpali Richard Christy (nykyisin töissä Howard Stern Show’ssa) kertoi, että Stryper oli ennen hänen suosikkiyhtyeensä (nykyisin hän suosii Coheed and Cambriaa). Vuoden 2005 Pitchfork-lehdessä Menomena-rumpali ja Lackthereof-yhtyeen sooloartisti Danny Seim on sanonut Stryperin vaikuttaneen häneen suuresti perustaessaan omia yhtyeitään: "In God We Trust ei ollut ensimmäinen Stryper-kasetti, mutta se oli ensimmäinen Stryper-kasetti, jonka minä omistin, ja ennen kaikkea ensimmäinen kasetti, josta pidin (vuotta aiemmin olin ostanut U2:n The Joshua Treen). Stryper oli ensimmäinen yhtye, josta pidin tarpeeksi hankkiakseni sen koko tuotannon." Seim antaa ymmärtää haastatteluissa, että hän kunnioittaa Stryperia suuresti. WWE-kuuluisuus Chris Jericho kertoo yhtyeestä muistelmissaan, joissa hän sanoo Stryperin vaikuttaneen suuresti uraansa.

title: Stryper

text: Monet yhtyeen virkaveljistä metallimusiikkialalla ovat tunnistaneet Stryperin taitavana musikaalisena yhtyeenä. Pedon meteli: Heavy metallin vanha ja uusi testamentti -kirjassa Ian Christe laskee To Hell With the Devilin 13. tärkeimmän glam metal -albumin joukkoon.[34] Kuitenkin jotkut ovat sitä mieltä, että yhtyeen sanoma ei sovi metallimusiikkiin. Tätä mielipidettä käytetään usein populaarikulttuurissa, kun Stryperin musiikkiin viitataan. Stryper on myynyt yli 10 miljoonaa julkaisua maailmanlaajuisesti,[10] ja levyjen ostajista arviolta 2 kolmasosaa ovat olleet ei-uskovia.[3] Marvelin sarjakuvasarja Runawayssa viitataan Stryperiin kristillisenä glam metal -yhtyeenä osassa 4 nimeltä True Believers.

title: Stryper

text: Helluntailaissaarnaaja Jimmy Swaggart saattoi Sweetin veljekset henkilökohtaisen uskon tielle vuonna 1975.[3] Veljekset saivat musiikillista innostusta Van Halenilta mutta he eivät pitäneet yhtyeen sanomasta, joten Sweetit päättivät perustaa yhtyeen, joka toisi esille heidän aatteitaan.[5] Ennen vuotta 1983 yhtye käytti nimeä Roxx Regime, ja sen kokoonpano koostui laulaja-kitaristi Michael Sweetista, rumpali Robert Sweetista sekä soolokitaristi Oz Foxista.[3] Yhtyeen riveissä oli myös soolokitaristi Scott Lane.[3] Lane kuitenki jätettiin osattomaksi levytyssopimuksesta. Yhtye nimesi itsensä "Stryperiksi" sen jälkeen, kun basisti Timothy Gaines liittyi mukaan. Stryper oli 1980-luvun kristillisistä metalliryhmistä suurin, ja ensimmäinen, joka julkisesti sanoi olevansa "kristillinen metalliyhtye".[6] White Lion ja Skid Row esiintyivät aikoinaan Stryperin kanssa, ja kuuluisana tapauksena vuonna 1982 Kaliforniassa Metallica lämmitteli Stryperia.[7]

title: Stryper

text: Paluun aikana yhtyeelle sattui eripurainen tapaus: joulukuussa 2004 Stryperin piti esiintyä Mexico Cityn Palacio de los Deportesissa. Yhtye kuitenkin peruutti esityksen. Tämä aiheutti suuren kiistan yhtyeen ja järjestäjän välillä. Stryper johtoportaineen väitti, että järjestäjä oli liian kokematon järjestämään tämän kokoluokan tapahtumaa. Kuitenkin tapahtumaan kiinnitetyt tunnetut kristilliset metalliyhtyeet kuten Saviour Machine, Narnia ja Mortification asettuivat järjestäjän puolelle. Järjestäjä vaati Stryperia palauttamaan yhtyeelle annetut rahat tekemättömästä esityksestä, mutta Stryper kieltäytyi. Myöhemmin Stryper alkoi kotisivuillaan myydä tuotteitaan korvatakseen järjestäjän kulut.

title: Stryper

text: Stryper ei ole kuitenkaan säästynyt kiistoilta. Monet vanhoilliset uskonnolliset ryhmät arvostelevat yhtyettä siitä että ovat osa metallimusiikkialaa, jonka osa ryhmistä näkee saatanallisena musiikkina.[15] Toiset näkevät yhtyeen epävanhoillisen pukeutumisen olevan vastoin uskoa, jota Stryper väittää edustavansa.[33] Televisioevankelista Jimmy Swaggart, joka oli käännyttänyt Sweetin veljekset kristinuskoon, julisti yhtyeen musiikin saatanalliseksi, koska se oli heavy metalia, ja johti vastarintaa yhtyettä kohtaan, koska hänen mielestään yhtyeen tapa jaella Uutta testamenttia konserteissaan vastaa "helmien heittämistä sioille".[3] Vuonna 1990 Rolling Stone Magazine uutisoi, että Stryper oli katkeroitunut kristillisestä musiikista.[3] Tämä sekä yhtyeen sanoitustyylin muutos aiheuttivat sen, että Against the Lawin myynti kiellettiin kristillisissä kirjakaupoissa. Stryperin pääasiallinen yhteys kristillisiin markkinoihin oli The Benson Company, ja se jätti yhtyeen jakelustaan pois.[10] Swaggartin paheksunta ei ollut välttämättä yllätys, koska Stryperia tuki kilpaileva virantoimittaja, Jim Bakker ministries, jota yhtye kiittää monella albumillaan.

title: Kristillinen metallimusiikki

text: Kristinuskon ja metallimusiikin yhdistäminen itsessään oli kiistanalaista, koska metallimusiikki ajoi individualismin asiaa. Vuonna 1985, kun Stryper matkusti hollantilaisille metallifestivaaleille, yhtye kertoi saaneensa vihamielisen vastaanoton yleisöltä, ja kokeneensa karusti kuinka uskonnollisuus aiheuttaa eripuraa metallipiireissä.

title: Stryper

text: Yhtye jatkoi kiertuetta helmikuuhun 1992 saakka, kunnes laulaja Michael Sweet jätti yhtyeen ja ilmoitti siirtyvänsä soolouralle.[3] Tällöin Vixenin ja White Lionin kanssa kaavailtu kiertue peruuntui. Kitaristi Oz Fox siirtyi laulajaksi ja yhtyeen kolme muuta jäsentä jatkoivat yhtyeen taivalta vielä yhden kiertueen verran. Tänä aikana yhtye kiersi kristillisen metalliyhtye Briden kanssa, ja sen laulaja Dalo Thompson lauloi myös Stryperissä. Eräässä konsertissa Robert Sweet ilmoitti yllättäen, että Briden keulahahmo Dale Thompsonista tulisi Stryperin uusi laulaja. Thompson kuitenkin kiisti tämän myöhemmin. Palattuaan Yhdysvaltoihin jäljellä olevat jäsenet päättivät jatkaa omillaan. Lopullisesti Stryper hajosi vuonna 1993.

title: Stryper

text: Stryper edusti 80-luvulla niin sanottua glam metalia, johon kuului näyttävä soittaminen, kitarasoolot, Michael Sweetin korkeat kirkaisut sekä valtavat hiukset. Styperistä vitsailtiinkin, että mitä korkeammalla sen jäsenten hiukset olivat, sitä lähempänä he olivat Jumalaa. Yhtyeen näyttävään soittamiseen kuului keskeisesti se, että rumpali Robert Sweet asetti valtavan rumpusettinsä poikittain yleisöön nähden, jotta yleisö pysyi näkemään, kun hän soitti. Tämän vuoksi Robertia kutsuttiinkin visual time keeperiksi useammin kuin rumpaliksi.[26] Yhtyeen erikoisuus oli, että sen kaikki esiintymisasut, lavasteet ja soittimet olivat räikeän mustakeltaraidallisia. Raitojen määrä lisääntyi aina In God We Trust -levylle asti, jolloin rumpali Robert Sweetillä oli rumpujen kalvotkin maalattu mustakeltaisiksi ”maalitauluiksi”. Raidat kuvasivat Kristuksen selkäänsä saamia ruoskanjälkiä, jotka ennustetaan Jesajan kirjan 53 luvun jakeessa 5. Englanninkielisen Kuningas Jaakon raamatunkäännöksen mukaan kohta kuuluu: ”...and by his stripes are we healed”. Näistä ”raidoista” kertoo myös Stryperin nimi.[27]

title: Stryper

text: 13. heinäkuuta 2010 ilmoitettiin, että yhtye julkaisee albumin nimeltä The Covering 13. lokakuuta 2010 Big3 Recordsilla, Sonylla. Albumi sisältää kaksitoista coveria kappaleista, jotka innoittivat Stryperia ja auttoivat muodostamaan yhtyeen soundin ja identiteetin. Covereihin lukeutuvat listamenestyskappaleet yhtyeiltä Judas Priest, Iron Maiden, Led Zeppelin ja Kansas muiden muassa. The Covering sisältää myös Stryperin uuden kappaleen "God". 14. syyskuuta 2010 ilmoitettiin, että cover Black Sabbathin kappaleesta Heaven and Hell on saatavissa iTunesista.

title: Stryper

text: Stryperin entiset jäsenet palasivat yhteen ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Michael Sweet ja Sindizzy pyydettiin soittamaan kesän rockfestivaaleilla Puerto Ricossa. Viimeisenä suosionosoituskappaleena Sweet liittyi Oz Foxin ja Tim Gainesin kanssa lavalle ja soittivat useita Stryperin kappaleita. Myöhemmin vuonna 2000 pidettiin ensimmäinen "Stryper Expo" New Jerseyssä. Ensimmäistä kertaa kahdeksaan vuoteen Stryperin täysi kokoonpano esiintyi lavalla. Samana vuonna järjestettiin konsertti Costa Ricassa, jossa kaikki neljä jäsentä soittivat yhdessä. Toinen "Stryper Expo" järjestettiin Los Angelesissa vuonna 2001.[11]

title: Timothy Gaines

text: Gaines liittyi Stryperiin vuonna 1983 yhtyeen viimeisenä jäsenenä. Basson lisäksi Gaines soitti yhtyeessä koskettimia ja lauloi taustoja. Gaines soitti yhtyeen kaikilla kiertueilla aina vuoteen 2003 asti ja hänen kuvansa löytyy kaikista yhtyeen 1980–1990-lukujen albumeista, mutta todellisuudessa Gaines ei osallistunut Stryperin kahden menestyneimmän levyn, "To Hell with the Devilin" ja "In God We Trustin" levytyksiin musiikillisten erimielisyyksien takia. Gaines kuitenkin palasi yhtyeeseen molempia albumeita tukeville kiertueille. Vuonna 1990 ilmestyneellä levyllä "Against the Law" Gaines soittaa kaikissa muissa kappaleissa, paitsi Earth, Wind & Fire -coverissa "Shining Star", jossa bassoja soittaa Randy Jackson.

title: Stryper

text: Vuonna 2003 Hollywood Records pyysi Stryperiä levyttämään kaksi uutta kappaletta kokoelmalevylle, joka julkaistaisiin Stryperin 20-vuotisjuhlan kunniaksi. Michael Sweet kirjoitti kappaleet "For You" ja "Something", ja yhtye meni yhdessä studioon ensimmäisen kerran 13 vuoteen. 7: the Best of Stryper albumin julkaisun innoittamana yhtye päätti järjestää kiertueen Yhdysvalloissa. Kiertueelta julkaistiin vuonna 2004 myös livetaltiointi 7 Weeks: Live in America, 2003. 36 konsertin kiertue päättyi San Juaniin, Puerto Ricoon, jossa kuvattiin Stryperin ensimmäinen DVD tuhansien villiintyneiden ihailijoiden edessä. Kyseinen konsertti jäi basisti Timothy Gainesin viimeiseksi, kun hän päätti yhteisymmärryksessä muiden jäsenten kanssa erota yhtyeestä ja siirtyä kevyemmän musiikin pariin.

title: Stryper

text: Jo uran alkuvaiheista asti Stryper joutui taistelemaan kahden tulen välissä, kun metallipiireissä sitä ei hyväksytty kristillisen sanomansa takia, ja kirkossa Stryperia halveksittiin metallin soittamisen ja yhtyeen ulkoasun takia. Konserttiporttien vieressä saattoi olla kristittyjä, jotka kehottivat megafoneilla nuoria kristittyjä olemaan menemättä konserttiin, koska hevin arveltiin olevan lähtöisin paholaisesta. Stryper perusteli vievänsä sanomaa niille ihmisille, jotka eivät koskaan tulisi kirkkoon.[30] Aiemmin kristilliset rock- ja metalliyhtyeet eivät olleet menestyneet yrityksissään tavoittaa yleisiä musiikkipiirejä. Christianity Today -lehdessä vuonna 1985 Michael Sweet sanoi, että yksi uskonnollisten rockmuusikoiden ongelmista oli, että heidän teologiansa oli vahvempi kuin heidän musiikkinsa. "Kun on yleisissä musiikkipiireissä ilman uskoa Kristukseen, kukaan ei mene katsomaan yhtyettä vain siksi, että se laulaa Kristuksesta," Sweet selitti. "Yhtyettä mennään katsomaan koska se on hyvä ja sillä on hyvä lavaesitys. Stryper aikoo varoa, ettei tule tunnetuksi kristillisenä yhtyeenä. Haluamme tulla tunnetuksi metalliyhtyeenä, joka on Kristuksen puolesta."[28] Toisaalta metallipiireissä yhtyeen kristillistä sanomaa ei aina otettu iloisesti vastaan, ja Stryper sai tottua festivaaleilla aggressiiviseenkin yleisöön. Vastakkainasettelu on seurannut yhtyettä koko uran ajan, ja vielä vuonna 2006, kun yhtyeen oli tarkoitus esiintyä Meksikossa yhdessä Slayerin kanssa otsikon Heaven and Hell United alla, yhtyeelle povattiin aggressiivista vastaanottoa festivaaleilla. Loppujen lopuksi Slayer perui esiintymisensä, koska Stryper oli nostettu toiseksi pääesiintyjäksi.[31][32]

title: Oz Fox

text: Stryperin jälkeen Oz Fox on soittanut useissa hankkeissa mukaan lukien hänen ja Stryper-basisti Timothy Gainesin omassa yhtyeessä Sindizzy, joka julkaisi vuonna 1998 albumin "He's not dead". Sindizzy jäi kuitenkin lyhyeksi hankkeeksi Foxin liittyessä takaisin Stryperiin yhtyeen comebackin vuoksi vuonna 2003. Vuonna 2005 Fox levytti Michael Sweetin, Robert Sweetin ja yhtyeen uuden basistin, Tracy Ferrien kanssa "Reborn"-levyn.

title: Michael Sweet

text: 2000-luvun vaiheessa pidettiin kaksi Stryper-messutapahtumaa ja 2001 yhtye saatiin esiintymään suosituille kristillisille Cornerstone-festareille. Vuonna 2003 Michael Sweet teki virallisesti paluun yhdessä Stryperin kanssa Amerikan kiertueen myötä ja vuonna 2005 Stryper julkaisi uuden levyn "Reborn". Reborn oli alun perin tarkoitettu Sweetin soolotuotannoksi, mutta jo levytetty albumi äänitettiin uudestaan Stryperiä varten ja julkaistiin sen nimissä. Levy poikkesi kuitenkin tyylistä, josta Stryper oli tullut tunnetuksi ollen enemmän numetal-vaikutteista rockia kitarasoolojen ja harmoonisten laulujen loistaessa poissaolollaan.

title: Robert Sweet

text: Robert Sweet oli Stryperin suosion huippuaikoina 1980-luvulla yhtyeen keulahahmo, joka myös ideoi suurimman osan yhtyeen tavaramerkeistä ja sanoitti osan Michael Sweetin säveltämistä kappaleista yhdessä veljensä kanssa. Robert Sweet keksi käyttää vastalauseena monien metalliyhtyeiden käyttämiä 666-tunnuksia vastaan 777-tunnusta, jonka Stryper teki kuuluisaksi vaatetuksessaan ja lavasteissaan. Nykyään 777-tunnuksesta on tullut tavallinen symboli kristillisten yhtyeiden keskuudessa, vaikka sillä ei ole suoria Raamatullisia perusteita. Robert Sweet myös ideoi Stryperin mustakeltaisen ulkoasun, jonka ansiosta yhtyettä kutsuttiin usein ”mehiläisiksi”.

title: 7: the Best of Stryper

text: 7: the Best of Stryper on kristillisen metalliyhtye Stryperin seitsemäs julkaisu. Se julkaistiin vuonna 2003. Se oli yhtyeen toinen kokoelmalevy, ja albumin kokoaminen ja julkaiseminen johti yhtyeen alkuperäisten jäsenten paluuseen.

title: 7: the Best of Stryper

text: Hollywood Records pyysi Stryperin jäseniä nauhoittamaan uusia kappaleita uudelle albumille juhlistaakseen yhtyeen 20-vuotista uraa. Keulahahmo Michael Sweet kirjoitti kaksi uutta kappaletta, jotka yhtyeen 4 alkuperäistä jäsentä nauhoittivat. Tämä oli ensimmäinen kerta 12 vuoteen, kun Stryper kokoontui nauhoittamaan yhdessä studioon. Tämä oli myös viimeinen kerta, kun Tim Gaines nauhoitti yhtyeen kanssa, sillä hän erosi vuoden 2004 puolivälissä.

title: Stryper

text: Stryperin esiintyi toisen kerran Suomessa Nosturi-klubilla 30. tammikuuta 2010.[22] Yhtyeen konsertti myytiin loppuun viime hetkellä. Inferno-lehden arvio konsertista oli myönteinen. Kirjoittajan mukaan yhtyeen jäseniä kiertueella vaivanneet kuume ja Michael Sweetin keuhkoputkentulehdus eivät vaikuttaneet esitykseen, ja kitarankielien jatkuvaa katkeilua lukuun ottamatta Ylitalo toteaa: "Yhtye on taitava, ja viisikymppisten miesten soitto on vimmaista. 1980-luvun amerikkalaisyhtyeistä ainoastaan Tesla on livenä tätä virkeämpi."[37] Kolmannen kerran yhtye esiintyi Tavastialla 13. kesäkuuta 2011.[38]

title: Kristillinen metallimusiikki

text: 1980-luvun alun merkittävimpinä kristillisinä heavy metal -yhtyeinä pidetään Leviticusta, Saintia, Messiah Prophetia ja Stryperiä. Ei ole varmaa mikä näistä yhtyeistä oli ensimmäinen varsinainen kristillinen metalliyhtye, mutta Stryper oli niistä suurin. Stryper oli myös ensimmäinen yhtye, joka nimitti musiikkiansa julkisesti ”kristilliseksi metalliksi”. Glam metal -suuntauksen kärkinimiin noussut yhtye tuli tunnetuksi voimaballadeistaan, keltamustaraidallisista trikoistaan sekä tavastaan heitellä konserteissa tarroillaan varustettuja Uusia testamentteja. Stryperin kolmatta albumia "To Hell with the Devil" (1986) myytiin kaksi miljoonaa kappaletta. Lisäksi albumilta tehdyt kolme videota, ”Free”, ”Calling on You” ja ”Honestly” olivat useita viikkoja Music Televisionin videolistan Top 10:ssä. Yksikään toinen yhtye ei ollut saavuttanut vastaavaa. ”Free” pysyi ensimmäisellä sijalla kaksitoista viikkoa. Yhtyeen albumeita on myyty yli kahdeksan miljoonaa kappaletta. Stryperin menestyksen myötä kristillisestä rockmusiikista tuli suosittua.

title: Oz Fox

text: Foxin soitto on verrattavissa edellä mainittujen kitaristien tyyleihin. Foxia pidetään Stryperin ykköskitaristina, vaikka yhtyeen laulaja Michael Sweetkin soittaa monia sooloja. Sen lisäksi, että Oz soittaa pääasiassa kaikki kitarat levyillä, hän myös laulaa kappaleisiin taustat sekä studiossa että konserteissa. Oz Fox on myös kirjoittanut muutamia Stryperin kappaleista, suosituimpana "To Hell with the Devil" albumilla oleva "The Way". Michael Sweetin jätettyä yhtyeen vuonna 1992 Fox siirtyi yhtyeen laulajaksi 4 kuukauden ajaksi, kunnes yhtye hajosi kokonaisuudessaan vuonna 1993.

title: Bloodgood

text:
Kysyttäessä Stryperin vaikutuksesta yhtyeeseen, Michael Bloodgood sanoi haastattelijalle, että yhtye perustettiin ennen kuin Stryper tuli tunnetuksi eikä vaikuttanut musiikkiin koska soitti eri metallityyliä. Bloodgood sanoi Stryperin kuitenkin vaikuttaneen asenteeseen, että "vararikon pelossakin on uskallettava esiintyä". Bloodgood tuli tunnetuksi lavaesityksistään omillaan, ja sen asenne ja kuvasto saivat yhtyeen vaikeuksiin kristillisen oikeiston kanssa. Vuonna 1998 kristillisen musiikin kriitikko Brian Quincy Newcomb kirjoitti, että "Bloodgoodin evankeliointityö ja musiikki olivat elintärkeitä askeleita kristillisen rockin kypsymisessä."
Bloodgood perustettiin vuonna 1985, ja yhtyeen johtohahmo oli Michael Bloodgood, joka oli aiemmin ollut aktiivinen musiikkipiireissä. Ennen Bloodgoodia Michael vaikutti paikallisessa yhtyeessä, jota hän kuvaili "suoraviivaiseksi perusrockiksi." Kyseinen yhtye hajosi vuoden 1984 puolivälissä, Michael Bloodgood kertoi saaneensa kutsumuksen perustaa kristillinen metalliyhtye. Seattlen alue tunnettiin tuolloin yhtyeistä kuten TKO, Queensrÿche ja Metal Church, mutta Bloodgood kertoi kokevansa tehtäväkseen julistaa Kristusta yleisölle ja että yhtye oli luonnollinen tapa toteuttaa sitä.

title: Stryper

text: Stryperia pidetään ensimmäisenä avoimesti kristillisenä metalliyhtyeenä, joka sai tunnustusta valtavirran musiikkialalta.[1] Yhtyeen menestysvoimaballadi "Honestly" sijoitetaan usein yhdeksi 1980-luvun parhaimmista balladeista. Yhtyeen sanoma pelastuksesta ja uskonnosta on tehnyt yhtyeen suosituksi tietyissä viestimissä.

title: Stryper

text: Against the Law (1990) -levyä varten Stryper teki monia radikaaleja muutoksia sekä musiikillisesti että visuaalisesti.[3] Yhtye hylkäsi mustakeltaiset mehiläisasut ja vaihtoi ne normaaleihin nahka-asuihin. Liian popahtavaksi syytetyn In God We Trust –levyn jälkeen yhtye teki rockaavamman levyn, joka keskittyi sanoituksissaan enemmän ihmissuhteisiin kuin Jumala-suhteeseen. Sanoituksissa ei enää mainittu sanoja "Jumala".[1] Stryperin musiikillinen tyyli oli raskaampi ja lähempänä perinteistä heavy metalia.[3] Rumpali Robert Sweetin mukaan mainekuvan ja tyylin muutoksella vastattiin kritiikkiin, jota edellinen albumi oli saanut: yhtye yritti jättää glam metal -mainekuvansa. Vaikka sekä monet kriitikot että yhtyeen jäsenet itse pitivät levyä musiikillisesti erinomaisena, levy myi selvästi huonommin kuin yhtyeen aikaisemmat julkaisut. Syynä tähän saattoi olla yhtyeen tyylissä tapahtuneet muutokset, erityisesti vähemmän julistavien sanoitusten osalta. Monia ihmisiä häiritsi myös se, että yhtye oli jättänyt logostaan pois Jesaja 53:5 -tekstin, joka oli ollut yhtyeen kaikkien aikaisempien levyjen kansissa. Alettiin huhuta, ettei Stryper enää seisonut vanhan kristillisen sanomansa takana, vaikka yhtyeen jäsenet pyrkivät vakuuttamaan, että muutoksissa oli kyse ainoastaan rock and rollista.[3][15] Against the Law -levyltä julkaistiin musiikkivideot kappaleisiin "Lady", "Two Time Woman" ja "Shining Star", joka oli metallicover Earth, Wind & Fire’n kappaleesta.

title: Robert Sweet

text: Stryperin hajottua vuonna 1993 Robert Sweet on esiintynyt eri hankkeissa, kuten King Jamesissa. Siinä oli Sweetin lisäksi entinen Stryper-basisti Tim Gaines ja entinen Whitecross-kitaristi Rex Carroll, ja Sweet teki kiertueita yhtyeen kanssa vuoteen 1996. Hän soitti myös hankkeissa kuten Shameless ja Titanic. Sweet levytti soolalbumin nimeltä "Love Trash", joka esitteli Sweetin laulunkijoitustaidon ja esiintymisen valikoivampaa puolta. Myöhemmin Sweet liittyi yhtyeeseen Blissed. Siinä Sweet asetti rumpunsa lavalla siten, että ne olivat yleisöstä katsoen 77 asteen kulmassa oikealle. Stryperin comebackin jälkeen 2003 Sweet on pitänyt rumpuja tällä tavalla myös joissain Stryper-konserteissa.

title: Timothy Gaines

text: Stryperin jälkeen Tim Gaines on soittanut useissa hankkeissa mukaan lukien hänen ja Stryper-kitaristi Oz Foxin omassa yhtyeessä Sindizzy, joka julkaisi vuonna 1998 albumin "He's Not Dead". Sindizzy jäi kuitenkin lyhyeksi hankkeeksi, kun Gaines ja Fox liittyivät takaisin Stryperiin yhtyeen comebackin vuoksi vuonna 2003. Samana vuonna Timothy Gaines soitti viimeisen konserttinsa Stryperissä Puerto Ricossa. Konsertti taltioitiin myös dvd:lle. Yhteisymmärryksessä yhtyeen muiden jäsenten kanssa Gaines erosi Stryperistä vuonna 2004. Hänen korvaajakseen tuli Tracy Ferrie. Gaines kuitenkin palasi yhtyeeseen vuonna 2009 ja soittaa Stryperin uusimmalla julkaisulla The Covering, joka sisältää cover-kappaleita.

title: Senaatin oikeusosasto

text: 18. elokuuta 1809 keisari vahvisti uuden hallintomallin. Suomen suuriruhtinaanmaan hallituskonselji jakautui kahteen osastoon, talousosastoon ja oikeusosastoon. Niissä oli yhteensä 14 jäsentä, mutta sitä ei ohjesääntö maininnut, kuinka monta jäsentä kuului kuhunkin osastoon. Jäsenten täytyi säätyjen tahdon mukaisesti olla Suomen kansalaisia siten, että puolet oli aatelisia ja puolet aatelittomia. Hallituskonseljin puheenjohtajana toimi kenraalikuvernööri.[4]

title: Stryper

text: Ennen Stryperiä Hurich oli yhtyeessä Leatherwolf. Vuonna 1989 hän soitti yhtyeessä Divine Right, jossa soitti myös Petra-yhtyeen Kevin Brandow laulaja-kitaristina.


query: Kuka kehitti ajatuksen lähiöistä Suomessa?

title: Lähiöt Suomessa

text: Lähiöt Suomessa ovat toista maailmansotaa seuranneen kaupungistumisen aikaansaamia, lähiöperiaatteen mukaan rakennettuja asuinalueita. Sana lähiö tarkoittaa Suomessa kiinteästä kaupunkirakenteesta erilleen rakennettua kerrostalovaltaista asuinaluetta, joka on riippuvainen varsinaisesta kaupungista, ja jonka olemassaolo perustuu varsinaisen kaupungin työpaikkoihin, palveluihin ja joukkoliikenneyhteyksiin. Toisaalta lähiö on myös sellainen asuinalue, jonka suunnittelussa, toteutuksessa ja markkinoinnissa on hyödynnetty kaupungin asutuksen hajakeskittämiseen perustunutta lähiöperiaatetta. Lähiöperiaatteen toi Suomeen 1940-luvulla Otto-Iivari Meurman, jonka Asemakaavaoppi-teoksesta on peräisin uudissana asumalähiö.

title: Lähiöt Suomessa

text: Kaupunkisosiologiasta väitöskirjaa tekevän Teemu Kemppaisen mukaan osa 1960- ja 1970-luvun lähiöistä saattaa jäädä tulevaisuudessa yhä enemmän jälkeen muun seudun talouskehityksestä. Lähiöiden tilanne on markkinoilla epäedullinen, sillä ne eivät voi tarjota pientaloalueiden rauhaa ja tilaa tai kantakaupungin palveluita ja urbaania elämäntapaa. Kantakaupungille ominainen ”kaupunkimainen rauhattomuus” on läsnä lähiössäkin, mutta lähiö jää altavastaajaksi palvelutarjonnassa ja urbanismissa.[80]

title: Lähiöt Suomessa

text: Aluesuunnitelmien yleiseksi suunnitteluperiaatteeksi omaksuttiin siis lähiöperiaate. Tämä käy ilmi Flodinin vuonna 1956 pitämästä esitelmästä, jossa hän selvitti Helsingin aluesuunnittelun tilaa. Hän sanoi, että ”seutusuunnitelma koskee – yleisesti ottaen – asumisen ryhmittämiskysymystä, sillä liiton suunnittelutoiminnan pääpyrkimyksenä on saada asutus keskitetyksi naapuruusryhmiin, asumalähiöiksi, pääkaupungin tyttäriksi”. Tavoitteita olivat muun muassa lähiöiden kehittyminen itsenäisiksi toiminnoiltaan, niiden erottelu toisistaan sekä niiden välisen maan pitäminen vapaana asutuksesta ja säilyttäminen luontaisessa käytössä. Lähiöihin tuli sijoittaa ostoskeskus sisääntulon kohdalle tyydyttämään lähiön (tai useamman lähiön) oma ostotarve. Ostoskeskuksesta myös sanottiin, että sen sijoittelu ohjaa lähiön rakennetta.[45]

title: Lähiöt Suomessa

text: Lähiöitä on rakennettu Suomeen hyvin erityyppisille alueille: ei vain suurimpiin kaupunkeihin vaan myös pienemmille paikkakunnille. Yhteensä lähiöitä on noin 50 kaupungissa, ja niiden määräksi on arveltu 270–290 tai jopa 350–450. Lähiöiden väestöpohjan kehityksestä ei ole tehty koko maata kattavaa tutkimusta sitten 1980- ja 1990-luvuilla julkaistujen ympäristöministeriön lähiöselvitysten. Ei ole myöskään selvitetty valtakunnallisesti, missä lähiöt sijaitsevat tai kuinka paljon niissä on asukkaita. Asuntomääräksi on arvioitu noin 400 000, joista 320 000 on kerrostaloasuntoja.[13]

title: Lähiöt Suomessa

text: 1940-luvun englantilaisessa kaupunkisuunnittelussa lähiö yhdistettiin hajakeskitykseen. Lontoon ylikaupungistumista pyrittiin purkamaan muuttamalla kaupunki toiminnallisiksi yksiköiksi, joihin osa väestöstä siirrettäisiin ruuhkautuneimmilta alueilta. J. H. Forshaw’n ja Patrick Abercrombien suunnitelmissa Lontoon alue jäsenneltiin yhdyskuntiin, jotka puolestaan jakautuivat lähiöihin (). Lähiön tarkoituksena oli parantaa olemassa olevaa kaupunkirakennetta ja toimia mallina uusille alueille.[18][19]

title: Lähiö

text: Lähiö (alk. asumalähiö) on suomen kielessä nimitys asuinalueelle, joka sijaitsee esikaupunkialueella ja jonka rakennuskanta koostuu tyypillisesti elementtikerrostaloista. Yleensä lähiöt ovat ensisijaisesti asuinalueita eikä niissä juuri ole työpaikkoja peruspalveluita lukuun ottamatta.

title: Suomen kaupungistuminen

text: Suomi kaupungistui länsimaisittain myöhään, mutta nopeasti. Vielä vuonna 1950 enemmistö suomalaisista asui maalla, mutta vuoteen 1970 mennessä enemmistö suomalaisistakin jo asui kaupungeissa. Suomen kaupunkien väkimäärä kasvoi nopeasti, ja esimerkiksi Helsinkiin saapui vuosittain 7000–8000 nuorta 1960-luvulla. Tämän vuoksi suurimpiin kaupunkeihin jouduttiin rakentamaan pikaisesti laatutasoltaan vaihtelevia lähiöitä maalta muuttaneille uusille asukkaille. Toisaalta lähiöt olivat aikansa mittapuun mukaan hyvin varusteltuja ja merkitsivät monille kaupunkien keskustoista ja maalta muuttaneille asuinolojen selvää parannusta. 1960-luvun lähiöihin muutettiin enimmäkseen kantakaupungista, 1970-luvun lähiöihin taas suuri maaltamuutto toi väkeä maaseudulta. Kaupungistuminen ajoittui Suomessa samoihin aikoihin, kun autoistuminen oli voimakkaimmillaan. Tämän takia Suomen kaupungit eroavat muusta Euroopasta siten, että ne on rakennettu väljemmin ja autoliikenteellä on suurempi rooli.

title: Lähiöt Suomessa

text: Suomen akatemia myönsi vuonna 2011 rahoitusta professori Matti Kortteisen ja professori Mari Vaattovaaran 5-vuotiselle yhteishankkeelle ”Uusi kaupunkiköyhyys ja lähiöiden peruskorjaus”.[74] Hanke koostui kolmesta erillisestä väitöskirjatutkimuksesta. Yksi tutkimuksista muun muassa pyrkii selvittämään, miten ”lähiöt ovat kehittyneet väestöpohjaltaan ja sosioekonomiselta profiililtaan viimeisten kahden vuosikymmenen aikana suhteessa niiden laajempaan kaupunkiseutuun”.[13]

title: Lähiöt Suomessa

text: Lähiöiden sosioekonomisesta kehityksestä väitöskirjaa tekevä Mats Stjernberg on ryhmitellyt lähiöitä rakennuskohtaisen ja ruututason aineiston perusteella. Mikäli 250 m x 250 m tilastoruudulla yli puolet ihmisistä asuu 1960–1970-luvuilla rakennetussa kerrostalossa, alue sijaitsee keskustan ulkopuolella sekä taloja on vähintään viisi kappaletta ja ne sijaitsevat vähintään 250 metrin päässä toisistaan, hän on kelpuuttanut alueen lähiöksi. Tällä menetelmällä hän on saanut lähiöiden lukumääräksi 604 kappaletta.[31]

title: Lähiöt Suomessa

text: Tutkimuksissa lähiöitä on määritelty niiden syntyhistorian kautta: lähiöitä ovat kerrostalovaltaiset asuinalueet, joita on toteutettu toisen maailmansodan jälkeen Suomeen tuodun lähiöperiaatteen sovelluksina.[6][7][8][9] Käytännössä lähiö tarkoittaa kiinteästä kaupunkirakenteesta erilleen rakennettua asuntoaluetta, joka on riippuvainen varsinaisesta kaupungista ja sen työpaikoista, palveluista ja joukkoliikenteestä.[10] Lähiöihin liittyy myös olennaisesti suomalaisen yhteiskunnan sodanjälkeinen kehitys,[11] sillä suomalainen lähiö liitetään ”ajatuksellisesti aluerakentamiseen, rationalisointiin ja standardisointiin sekä elementtirakentamiseen”.[10]

title: Lähiöt Suomessa

text: Näin yleisessä määrittelyssä ongelmallista on se, että eri aikoina ja erikokoisina rakennetut alueet eroavat toisistaan huomattavasti.[12][7] Lähiötä käytetään myös symbolisena kategoriana: lähiöksi saatetaan helpommin mieltää tietyt alueet, kuten Kontula ja Jakomäki, kuin vauraammat asuinalueet, kuten Oulunkylä ja Kulosaari.[13] Lähiön määritelmälle onkin luonteenomaista sen epätarkkuus.[6][11]

title: Lähiöt Suomessa

text: Meurmanin ajatteluun vaikutti hajakeskittämiseen pyrkinyt puutarhakaupunkiaate ja Eliel Saarisen ajatukset kaupunkirakenteen hajakeskittämisestä.[19] Lähiöllä hän halusi viitata kaupunkisuunnittelujärjestelmään kuuluvaan yksikköön. Hajakeskitettyyn yhteiskuntaan niitä kuului kolme: asumakunta (), asumalähiö () ja asumasolu (). Kaupunki koostuisi hajakeskitysperiaatteen mukaisesti viheralueiden erottamista asumakunnista, jotka vastaavasti jakautuisivat vielä asumalähiöihin. Meurman esitteli yksikköjen englanninkieliset nimet sitoakseen aatteensa englantilaisiin taustalähteisiin. Hän yhdisti lähiömallissaan puutarhakaupungin piirteitä lähiöjärjestelmään, mutta se poikkesi väljyydellään tiiviisti rakennetuista esikuvistaan. Hänen asumalähiönsä oli vihervyöhykkeen ympäröimä asumasoluista muodostettu kaupunginosa, johon sopi 6000 asukasta.[6][18]

title: Lähiöt Suomessa

text: Muihin kaupunkimaisiin alueisiin verrattuna lähiöt eivät ole erityisen rauhattomia. Lähiöissä havaitaan silti enemmän epäjärjestystä kuin muilla alueilla. Pääkaupunkiseudulla erityisesti radanvarren lähiöissä on havaittu keskimäärin enemmän sosiaalisia häiriöitä. Kaikkiaan suomalaiset lähiöt ovat hyvin turvallisia, rauhallisia ja luonnonläheisiä asuinalueita, joissa asukkaat viihtyvät.[80]

title: J. G. Granö

text: Granö kehitti suomen ja viron maantieteen sanastoa ja loi monia uudissanoja. Suomen kieleen Granön kehittämistä sanoista ovat jääneet muun muassa lähiö, autiomaa, laakio, kuru, syvänkö ja seutukaava. Joidenkin sanojen merkitys on kuitenkin muuttunut.[23] Esimerkiksi lähiö viittasi alkujaan maantieteelliseen ympäristöön liittyvään alueeseen, joka oli havainnoitsijan lähellä.[72] Virossa Granö johti komissiota, jonka tarkoituksena oli uudistaa maantieteen ammattisanastoa. Komissio tarkisti lähes 2200 maantieteen, meteorologian, geologian ja muiden lähitieteiden sanaa. Granön kehittämiä tai täsmentämiä vironkielisiä maantieteen käsitteitä ovat esimerkiksi lähestik ja maastik (suom. lähiö ja maisema) sekä geograafiline indiviid (maantieteellinen yksilö).[73]

title: Lähiöt Suomessa

text: Suomessa on toteutettu erilaisia lähiöiden kehittämishankkeita 1970-luvulta asti. Vuonna 1994 arvioitiin, että hankkeita oli siihen mennessä toteutettu yhteensä noin 100 kappaletta. 1970-luvulla Kaupunkitutkimus 70 -hankkeessa korostettiin lähiöiden tiivistämistä, laajentamista ja täydentämistä riittävän palvelutason varmistamiseksi. Ensimmäinen varsinainen kerrostalolähiön alueellinen peruskorjaushanke oli Porin Pormestarinluodon kehittämisprojekti, joka toteutettiin vuosina 1984–1989. Suuri osa Suomen lähiöiden rakennuskannasta ei kuitenkaan vielä 1980-luvulla ollut peruskorjauksen tarpeessa, ja parannustoimenpiteet kohdistuivat 1990-luvulle asti lähinnä ympäristöön.[76]

title: Lähiöt Suomessa

text: Helsingin Sanomien kirjoittelussa 1950-luvun lopulta 1960-luvun alkuun lähiö nähtiin modernina ja sen uutuutta korostettiin, mutta sen jälkeen kirjoittelu arkipäiväistyi ja vaimeni. 1960-luvulta 1990-luvun alkupuolelle lähiöt nähtiin pääosin ongelmakeskeisinä. Irene Roivaisen tutkimuksen mukaan lähiöstä tuotettiin 1960-luvun lopulta alkaen kuvaa ”rumasti rakennettuna, sosiaalisesti köyhänä ja toiminnallisesti virikkeettömänä asuinalueena”.[83]

title: Luettelo Suomen lähiöistä

text: Seuraava lähiöluettelo perustuu vuonna 1990 ilmestyneeseen Suomen lähiöt -julkaisuun, jonka lopussa liitteissä on luettelo lähiöistä kunnittain. Julkaisun taustalla on osalle kunnista lähetetty kyselytutkimus lähiöistä, jotka on rakennettu 1950–1980-lukujen aikana.[9]

title: Luettelo Suomen lähiöistä

text: Lähiö tarkoittaa kiinteästä kaupunkirakenteesta erilleen rakennettua asuntoaluetta, joka on riippuvainen varsinaisesta kaupungista ja sen työpaikoista, palveluista ja joukkoliikenteestä.[1] Tässä artikkelissa on lueteltu Suomessa sijaitsevia lähiöitä. Lähiöt on lueteltu kunnan nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä.

title: Lähiöt Suomessa

text: Riitta Hurmeen mukaan lähiöperiaate kariutui Suomessa ”toteutettujen esimerkkien sisällöttömyyteen, toiminnalliseen puutteellisuuteen ja sinänsä onnistuneiden toteutusten vanhentuneiksi ja vääriksi koettuihin ihanteisiin”. Lähiöiden parantelu ja täydentäminen jälkikäteen tekee niistä hänen mukaansa lähiöitä sanan varsinaisessa merkityksessä.[82] Kirsi Saarikankaan mukaan lähiöiden suunnittelua leimasi ihanne ”kaikille ja kaikkialle sopivista keskivertoasunnoista”, mikä on häivyttänyt lähiöiden välisiä ja sisäisiä eroja: lähiöiden on ajateltu olevan keskenään samanlaisia sijaintipaikastaan huolimatta.[9]

title: Lähiöt Suomessa

text: Ongelmalähiön käsite on osin median itsensä synnyttämä ja ylläpitämä. Ranskalaista lähiökeskustelua tutkineen Loïc Wacquantin mukaan tiedontuottajat nostavat jonkun alueen ominaispiirteen esiin ja leimaavat sen epänormaaliksi, millä perustellaan aiheen käsittely mediassa. Ranskassa onkin kehittynyt lähiöuutisoinnin kulttuuri, jonka piirteitä ovat niin kutsutut lähiötoimittajat ja yliuutisointi. Linda Haapajärven ja Lotta Junnilaisen mukaan myös Suomessa lähiöuutisointi ja lähiöiden todellisuus ovat etääntymässä toisistaan: median tuottama kuva ongelmalähiöistä ei vastaa lähiöiden asukkaiden omaa kokemusta asuinalueestaan. Lähiön leimaamisella on myös kielteisiä seurauksia, sillä asukkaat voivat liittää kielteiset piirteet omaan minäkuvaansa. Leima voi heikentää alueen sosiaalista elämää ja tehdä yhteenkuuluvuudesta mahdotonta, jolloin kielteinen käsitys lähiöstä muuttuukin todeksi ja lisää eriarvoisuutta.[84]

title: Lähiö

text: Kaikkien lähiöiden rakentamiselle yhteistä on kuitenkin ollut tavoite asuntopulan voittamisesta. Esimerkiksi Ruotsissa asuntopolitiikan keinoksi otettiin miljoonaohjelma, jonka puitteissa oli tarkoitus rakentaa miljoona asuntoa kymmenen vuoden aikana. Suomessa lähiöitä rakennettiin miltei samoihin aikoihin, erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Suomalaiset lähiöt ovat kehittyneet ulkomaisiin lähiöihin verrattuna sosioekonomisesti kestävämmin.

title: Luettelo Suomen lähiöistä

text: Tutkimuksissa lähiöitä on määritelty niiden syntyhistorian kautta: lähiöitä ovat kerrostalovaltaiset asuinalueet, joita on toteutettu toisen maailmansodan jälkeen Suomeen tuodun lähiöperiaatteen sovelluksina.[2][3][4][5] Lähiöihin liittyy myös olennaisesti suomalaisen yhteiskunnan sodanjälkeinen kehitys,[6] sillä suomalainen lähiö liitetään ”ajatuksellisesti aluerakentamiseen, rationalisointiin ja standardointiin sekä elementtirakentamiseen”.[1] Lähiön määritelmää on kutsuttu yleiseksi ja epätarkaksi.[2][6]

title: Lähiöt Suomessa

text: Irene Roivainen on luokitellut suomalaista lähiötutkimusta aaltoihin. Ensimmäinen aalto käynnistyi 1970-luvun lopulla Elämäntapa-tutkimushankkeesta, ja sitä edusti sosiologinen ja etnografinen tutkimus. Roivainen kutsuu sen tutkimusotetta ”antropologiseksi uteliaisuudeksi lähiötä kohtaan”. Elämäntapa-tutkimuksessa korostuivat 1960-luvun murroksen aiheuttamat vaikutukset suomalaisten arkeen.[69][70] Eräs tunnetuimpia tämän ajan tutkimuksia on Matti Kortteisen Lähiö (1982), jossa hän pyrki selvittämään miten lähiöön muuttaneiden ihmisten elämäntavat ovat muuttuneet. Kortteinen käytti tutkimusmetodiaan syvähaastattelua, joka perustui ajatukseen siitä, että haastateltavat kertovat ensin onnellisempia kertomuksia, ja vasta myöhemmin ikävempiä – tämän ”onnellisuusmuurin” ylittämisellä uskottiin pystyvän kaivamaan esiin todelliset kokemukset. Ronkaisen mukaan tutkimus on ”aikaansa kuvaava” sekä sisällöllisesti että metodisesti.[70]

title: Lähiöt Suomessa

text: Luettelo Suomen lähiöistä ABC-kaupunki, ruotsalainen tytärkaupunkiperiaate Miljoonaohjelma

title: Lähiöt Suomessa

text: Eri alueiden sosioekonomiset erot ovat kasvaneet 1990-luvulta lähtien. Julkisessa keskustelussa lähiöitä käsitellään usein yhtenä eriytymiskierteessä olevana kokonaisuutena, vaikka Suomessa on useita erityyppisiä ja eri lailla kehittyviä lähiöitä. Monet 1960–1970-luvun lähiöistä ovat kuitenkin kehittyneet epäsuotuisasti: niiden työttömyys ja pienituloisten määrä on kasvanut ja asukkaiden koulutustaso madaltunut. Etninen ja sosioekonominen eriytyminen on myös keskittynyt usein samoihin lähiöihin.[31]

title: Lähiöt Suomessa

text: Kielitoimiston sanakirjan mukaan ”lähiö on taajaman osa, jolla on oma liikekeskuksensa tärkeimpine palveluineen”.[14] Määritelmä perustuu enemmän Meurmanin lähiöperiaatteeseen kuin alueisiin, jotka rakennettiin lähiöiksi. Kaikissa toteutuneissa lähiöissä ei välttämättä ole tärkeimpiä palveluita.[15]

title: Lähiöt Suomessa

text: Otto-Iivari Meurman loi asumalähiö-käsitteen yhteistyössä maisteri Hannes Tepon kanssa. Erottaakseen lähiö-sanan maantieteilijöiden käsitteestä Meurman laittoi sen eteen sanan asuma. Idea lähiö-sanan käyttöön oli alun perin Tepon.[2] Lähiö-käsite esiintyi alun perin maantieteilijä J. G. Granön kirjassa Puhdas maantiede (1930) lähiympäristöä tarkoittavana maisematieteen käsitteenä.[3][4]

title: Lähiöt Suomessa

text: Lähiöperiaate omaksuttiin Suomeen 1940-luvun lopulla Englannista, sekä suoraan että Ruotsin kautta. Merkittävässä roolissa oli Suomen ensimmäinen asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman. Hän otti lähiön opetuksensa, sitä tukevan Asemakaavaoppi-teoksensa (1947), suunnittelutyönsä ja lehtikirjoitustensa ohjaavaksi periaatteeksi.[19] Juuri Meurman toi lähiö-termin suomalaiseen kaupunkisuunnitteluun uudissanallaan asumalähiö.[20]

title: Luettelo Suomen lähiöistä

text: Lähiöitä on rakennettu Suomeen hyvin erityyppisille alueille: ei vain suurimpiin kaupunkeihin vaan myös pienemmille paikkakunnille. Yhteensä lähiöitä on noin 50 kaupungissa, ja niiden määräksi on arveltu 270–290 tai jopa 350–450. Lähiöiden väestöpohjan kehityksestä ei ole tehty koko maata kattavaa tutkimusta sitten 1980- ja 1990-luvuilla julkaistujen ympäristöministeriön lähiöselvitysten. Ei ole myöskään selvitetty valtakunnallisesti, missä lähiöt sijaitsevat tai kuinka paljon niissä on asukkaita. Asuntomääräksi on arvioitu noin 400 000, joista 320 000 on kerrostaloasuntoja.[8]

title: Tapiolan syntyvaiheet

text: Tapiola rakennettiin osissa. Ensimmäisenä, pääosin 1950-luvun puolivälissä rakennettu "Itäinen lähiö" loi suomalaisen kaupunkisuunnittelun maailmanmaineen. Itäinen lähiö konkretisoi von Hertzenin ihanneyhdyskunnan ajatukset. Alue rakentui vuosina 1953–1957 ja täydentyi vielä seuraavan vuosikymmenen alussa. Myös seuraava rakennusvaihe, "Läntinen lähiö" suunniteltiin ja rakennettiin kaartuvien katulinjojen ja maastoon sommiteltujen eri rakennustyyppien kokonaisuutena. Kolmas vaihe, "pohjoinen osa" perustuu täysin erityyppiseen, suorakulmaiseen ruutukaavaan.