query: Mikä valoeetteri oli?

title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetterin käsite vaikutti luonnontieteeseen pitkään senkin jälkeen, kun tieteilijät olivat hylänneet teorian viidestä alkuaineesta. Ennen suhteellisuusteorian keksimistä termiä ”eetteri” tai valoeetteri käytettiin oletetusta väliaineesta, jonka värähtelystä valon ja muun sähkömagneettisen säteilyn ajateltiin muodostuvan. Myös painovoimaa selitettiin eetterin kaltaisen aineen avulla (gravitaatioeetteri). Fysiikan kehitys on kuitenkin poistanut tarpeen olettaa erillinen väliaine, joka täyttäisi kaikkeuden muutoin tyhjät alueet.

title: Valoeetteri

text: Valoeetteri ("luminiferous aether") oli useiden fyysikoiden 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kannattama oletus kaikkeuden täyttäväksi sähkömagneettisen säteilyn väliaineeksi. Nimityksen antoi James Clerk Maxwell, joka aikalaistensa tavoin ajatteli, että valon eteneminen vaatii väliaineen. Sähkö- ja magneettikenttien katsottiin aiheutuvan eetterin jännitystiloista, valon ja muiden sähkömagneettisten aaltojen taas sen värähtelyistä. Tässä muodossa eetteriteoria oli useiden vuosikymmenien ajan tieteessä yleisesti hyväksytty. Muutamat tiedemiehet tekivät yrityksiä selittää eetterin avulla muitakin ilmiöitä. Esimerkiksi lordi Kelvin (William Thomson) esitti hypoteesin, jonka mukaan tavallisen aineen atomit olisivat eräänlaisia eetterin solmuisia pyörteitä, ja hän teki alustavia yrityksiä selittääkseen tuolloin jo tunnetun alkuaineiden jaksollisen järjestelmänkin tämän hypoteesinsa avulla.

title: Pessimistinen metainduktio

text: Pessimistinen metainduktio pyrkii osoittamaan nämä ajatukset vääriksi vetomalla tieteen historiassa esiintyviin vastakkaisiin tapauksiin. Laudanin mukaan tieteen historia on sellaisten teorioiden hautausmaa, joita on kerran pidetty empiirisesti menestyksekkäinä, mutta joiden keskeisten termien on havaittu olevan sellaisia, etteivät ne viittaa mihinkään todellisuudessa olemassa olevaan. Esimerkiki valoeetteriteoria ja humoraalioppi olivat aikanaan menestyksekkäitä, mutta nykyään emme enää usko valoeetterin tai humoraalien olemassaoloon emmekä katsoisi tällaisten teorioiden olleen totuudenkaltaisia. Laudan päättelee tällaisella meta-induktiivisella päättelyllä, että jos kerta aiempien menestyksekkäiden teorioiden on havaittu olleen virheellisiä, meillä ei ole syytä uskoa tieteellisten realistien väitteeseen siitä, että nykyiset menestyksekkäät teoriamme olisivat totuudenkaltaisia.

title: Kenttä (fysiikka)

text: Aluksi Maxwell ei kuitenkaan omaksunut nykyaikaista käsitystä kentästä perustavana oliona, joka voi olla itsenäisesti olemassa. Sen sijaan hän esitti, että sähkömagneettinen kenttä on ilmaus jonkin kannattavan väliaineen, valoeetterin muodonmuutoksesta, joka on verrattavissa kumikalvon muodonmuutoksiin siihen kohdistuvan jännityksen vaikutuksesta. Suora seuraus tästä hypoteesista oli, että sähkömagneettisten aaltojen havaitun nopeuden pitäisi riippua havaitsijan nopeudesta eetterin suhteen. Monista yrityksistä huolimatta tätä ei voitu osoittaa kokeellisesti, minkä lopulta selitti Albert Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria vuonna 1905. Tämä teoria muutti käsitystä siitä, miten liikkuvien havaitsijoiden näkökulmat suhtautuvat toisiinsa, sillä tavoin että Maxwellin teorian mukaisten sähkömagneettisten aaltojen nopeus on sama kaikille havaitsijoille. Kun taustalla olevaa väliainetta ei enää tarvinnut olettaa, tämä kehitys teki fyysikoille mahdolliseksi käsitellä kentät todella itsenäisiksi olioiksi.[6]

title: Realismi (tieteenfilosofia)

text: Esimerkiksi teoria valoeetteristä oli aikaisemmin empiirisesti menestyksekäs teoria, mutta myöhemmissä teorioissa sen olettamat havaitsemattomissa olevat entiteetit on korvattu toisilla. Realistit vastaavat, että yksittäisten realististen teorioiden korvaantuminen paremmilla realistisilla teorioilla on odotettua, koska tieteellinen tieto on luonteeltaan edistyvää, ja kun tällaisia korvaantumisia tapahtuu, vain tarpeettomat entiteetit jätetään pois teorioista. Albert Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria osoitti, että valoeetteri voitiin jättää pois, koska se ei tarjonnut mitään mekaniikan ja sähkömagnetiikan teorioiden menestykseen. Toisaalta, kun teoria korvataan toisella, hyvin tuettuja käsitteitä, kuten atomeja, ei jätetä pois, vaan ne otetaan osaksi uutta teoriaa jossakin muodossa.

title: Valonnopeus

text: 1800-luvulle saakka vallalla oli käsitys, että kaiken sähkömagneettisen säteilyn, myös valon, etenemiseen tarvittiin väliainetta. Tätä väliainetta kutsuttiin valoeetteriksi. Vuosisadan lopulla eetteriteorian pohja alkoi murentua Michelsonin-Morleyn kokeen kaltaisten ongelmien takia.[8] Albert Einsteinin vuonna 1905 julkaisemassa erityisessä suhteellisuusteoriassa esitettiin, että valonnopeus on sama kaikille havainnoitsijoille heidän liiketilastaan riippumatta.[9] Tämä vaikutti voimakkaasti käsitykseen ajasta ja avaruudesta kumoten myös eetteriteorian lopullisesti.

title: Valoeetteri

text: Michelson-Morleyn kokeella vuonna 1887 yritettiin turhaan osoittaa eetterin olemassaolo. Eetteriteoriaa yritettiin tämän jälkeen vielä pelastaa esittämällä syitä, joista kokeen epäonnistuminen olisi voinut johtua, vaikka eetteriä olisikin olemassa. Näytti kuitenkin, että se vaatisi absoluuttisen viitekehyksen, jossa yhtälöt pätisivät sillä epätyydyttävällä ehdolla, että yhtälöt olisivat eri muodossa liikkuvalle havaitsijalle. Nämä vaikeudet innoittivat Albert Einsteinia muodostamaan erityisen suhteellisuusteorian, jota kehitellessään hän hylkäsi valoeetterihypoteesin. Tämän jälkeen Occamin partaveitsi leikkasi eetteriteorian pois tarpeettomana.

title: Valoeetteri

text: Tietämyksen lisääntyessä eetteriltä vaaditut ominaisuudet osoittautuivat yhä hankalammiksi. Eetterin olisi pitänyt olla toisaalta fluidi (kaasu tai neste) täyttääkseen avaruuden, mutta samalla terästäkin jäykempi ja kimmoisempi, jotta valo kulkisi siinä ilman energiahäviöitä. Sen olisi pitänyt olla massaton ja viskositeetiton, jottei se vaikuttaisi planeettojen kiertoratoihin, sekä täysin läpinäkyvä, täysin dispersiota aiheuttamaton (taitekerroin vakio), kokoonpuristumaton ja jatkuva hyvin pieneen mittakaavaan asti.

title: Eliminativismi

text: Esimerkiksi materialistit ovat eliminativisteja aineettoman sielun suhteen; nykyaikaiset kemistit ovat eliminativisteja flogistonin suhteen; ja nykyaikaiset fyysikot ovat eliminativisteja kalorikin ja valoeetterin suhteen. Filosofian historiassa esimerkiksi kovat deterministit kuten Paroni d'Holbach (1770) olivat eliminativisteja vapaan tahdon suhteen ja David Hume oli eliminativisti minän suhteen.

title: Paul Ehrenfest

text: Lokakuussa 1912 Ehrenfest saapui Leideniin ja 4. joulukuuta hän piti virkaanastujaispuheen koskien valoeetteriä (Zur Krise der Lichtaether-Hypothese). Leidenissä hän työskenteli loppu elämänsä.

title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: huolellisen analyysin, jossa sovellettiin myös Maxwellin lakia kaasumolekyylien nopeuksista. Hänen mukaansa oli olemassa erikseen gravitaatio- ja valoeetteri. Tämä kahden väliaineen erottaminen toisistaan oli välttämätöntä, koska hänen laskelmiensa mukaan se, ettei Neptunukseen kohdistunut mitään väliaineen vastusta, osoitti, että hiukkasten nopeuden oli oltava vähintään 5 · 10 cm/s. Lerayn tavoin hänkin väitti, että absorboitunut energia muuttuisi lämmöksi, joka voisi kulkeutua valoeetterin mukana tai tähdet voisivat käyttää sen ylläpitääkseen energian tuotantoaan. Kuitenkaan näitä kvalitatiivisia otaksumia ei tukenut mikään kvantitatiivinen arvio tällä tavoin syntyvästä lämpömäärästä.

title: Valoeetteri

text: Myös viime aikoina on esitetty erilaisia eetterihypoteeseja, mutta niitä pidetään yleisesti näennäistieteenä. Niissä alkuperäistä eetterihypoteesia on kehitetty edelleen – joskin pohjalla on edelleen vanha ajatus mekanistisesta kimmoisasta värähtelevästä aineksesta tai taustarakenteesta, joka sekä synnyttää aalto- ja hiukkasilmiöt että siirtää ne. Esimerkki tällaisesta teoriasta on Kauko Niemisen eetteripyörreteoria.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Einstein otti suhteellisuusteoriansa lähtökohdaksi toteamuksen, että kaikki yritykset mitata esimerkiksi Maan nopeus suhteessa postuloituun valoeetteriin epäonnistuivat. Tästä hän päätteli, ettei eetteriä eikä myöskään absoluuttista avaruutta ole olemassa. Erityinen suhteellisuusteoria on suhteellisuuden periaatteen formalisointi. Sen mukaan kaikki fysiikan lait ovat samat kaikissa inertiaalijärjestelmissä eli tasaisessa suoraviivaisessa liikkeessä olevissa koordinaatistoissa.

title: Avaruus

text: Teoria universumista täynnä valoeetteriä pysyi suosiossa joidenkin tieteilijöiden kesken vielä 1900-luvulle asti. Valoeetterin nähtiin olevan aine, jonka läpi valo pystyisi leviämään. Vuonna 1887 Michelsonin–Morleyn koe yritti havaita maan liikkeitä valoeetterin avulla etsien muutoksia valonnopeudessa riippuen maan liikesuunnasta. Tulokseton koe osoitti, että teoriassa on jotakin vikaa, joten konsepti valoeetteristä hylättiin. Konsepti korvattiin Einsteinin suhteellisuusteorialla, joka sanoo että valonnopeus tyhjiössä on muuttumaton.


query: Kuinka yleistä on vasenkätisyys?

title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätisyyttä ei yleensä tilastoida mitenkään, joten vasenkätisten määrästä voidaan esittää vain arvioita. Arviot vaihtelevat viidestä jopa yli 20 prosenttiin väestöstä, ja yleisimmin viitatut luvut ovat 10–15 prosenttia. Yleensä nämä luvut pohjautuvat Yhdysvalloissa tai Britanniassa tehtyihin tutkimuksiin. On kuitenkin mahdollista ja jopa todennäköistä, että vasenkätisten määrä vaihtelee maittain ja kulttuuripiireittäin. Useimpien arvioiden mukaan miesten keskuudessa vasenkätisten osuus on jonkin verran suurempi kuin naisten keskuudessa. Simpanssien keskuudessa vasenkätisiä on yhtä paljon kuin oikeakätisiä.

title: Kuninkaan puhe

text: Kun kuningas Yrjö V (Michael Gambon) pitää vuonna 1934 perinteisen joulupuheensa, hän selittää Albertille, miten tärkeitä radiolähetykset ovat Ison-Britannian nykyiselle monarkialle. Kuningas julistaa, että uudeksi kuninkaaksi aikanaan nouseva ”David” (Walesin prinssi Edvard, roolissa Guy Pearce), prinssi Albertin isoveli, tulee lopulta tuhoamaan kuningasperheen sekä koko maan. Kuningas Yrjö vaatii Albertia harjoittelemaan äänensä käyttöä käskemällä tämän lukemaan juuri pitämänsä joulupuheen. Albert tekee työtä käskettyä, mutta lopputulos on kovin hatara. Ikävän kokemuksensa jälkeen Albert soittaa Loguen äänittämän levyn ja kuulee, kuinka hän lukee levyllä Shakespearea täysin virheettä. Albert palaa takaisin Loguen luo, ja he alkavat yhdessä harjoitella lihasten rentouttamista sekä hengityksen hallintaa. Samaan aikaan Logue myös tutkiskelee herttuan änkytyksen takana olevaa psykologista traumaa. Herttua paljastaakin, että hänen lapsuutensa palatsissa ei ollut ruusuilla tanssimista: lapsena häntä piinasivat tiukka isä, kielletty vasenkätisyys, pihtipolvien kivulias hoito, vanhempaa veljeä suosiva lastenhoitaja sekä hänen pikkuveljensä prinssi Johnin ennenaikainen kuolema. Hoidon jatkuessa Loguesta ja herttuasta tulee vähitellen ystäviä sekä toistensa uskottuja.

title: Vasenkätisyys

text: Molempikätisyys Vasemman käden polku Luettelo kuuluisista vasenkätisistä ihmisistä

title: Vasenkätisyys

text: Joissain tilanteissa vasenkätisyydestä on myös etua. Monissa sellaisissa urheilulajeissa, joissa kaksi vastustajaa ottelee vastakkain, vasenkätinen voi käyttää hyödykseen sitä, että vastustaja on yleensä vähemmän harjaantunut kohtaamaan vasen- kuin oikeakätisiä vastustajia. Tällaisia lajeja ovat muun muassa miekkailu, tennis, pöytätennis, paini, judo, jääkiekko ja nyrkkeily. Arvellaan jopa vasenkätisyyden säilyneen evoluution paineessa juuri siksi, että vasenkätisyys on ollut eduksi taistelutilanteissa.

title: IP-osoite

text: Tavallisesti IP-osoite esitetään neljän pisteellä erotetun luvun sarjana, esimerkiksi 145.97.39.155. IP-osoite ei yksilöi käyttäjää. IP-osoite koostuu kahdesta osasta, jotka ovat operaattorin yksilöivä alkuosa ja operaattorin sisällä yksilöity liittymä, joka saattaa sisältää useita tietokoneita tai muita laitteita. Osoitteesta ei yleensä voi tietää kuinka paljon alusta kuuluu operaattoriosaan ja kuinka paljon liittymän yksilöivään osaan eikä siitä voi tietää käyttäjää, mutta palvelimilla on yleensä kiinteä IP, joka on usein sidottu domainiin.

title: Swappailu

text: Swappailu on harrastus, jossa vaihdetaan erilaisia kuva- tai sanataideteoksiksi koristeltuja vihkoja yleensä postitse, jolloin vihkon sisältö rakentuu vähitellen, eri osallistujen yhteistyönä. Harrastuksen termistössä vaihdettuja vihkoja kutsutaan "swapeiksi". Sanat swappi, swappaaminen ja swappaus tulevat englannin kielestä ("to swap", "swapping" = vaihtaa, vaihtaminen). Swappareilla on yleensä useampia swappareita, joiden kanssa he vaihtavat swappeja säännöllisesti. Mitään perussääntöä ei sille kuitenkaan ole, kuinka monta swapparia tulee kullakin olla ja kuinka monta swappia tulee lähettää kerralla. Kertaswappi on postienvaihto, joka ei jatku säännöllisesti, vaan tapahtuu ainoastaan kerran. "Swappeja" voi vaihtaa myös kädestä käteen niin kutsuttuna "käsipostina".

title: Brain Gym -aivojumppa

text: Hannaford lisää aivojumpan viitekehykseen yksilöllisen oppijaprofiilin, joka diagnosoidaan lihasvastustutkimuksella. Oppijaprofiili tehdään käden (esimerkiksi oikea- tai vasenkätisyys), jalan, silmän, korvan ja aivopuoliskon hallitsevuuden perusteella. Oppimisvaikeuksia aiheuttavina profiileina pidetään sellaisia, joissa kehon dominanssi ei ole ristikkäinen hallitsevan aivopuoliskon kanssa, koska yleensä vasen aivopuolisko ohjaa kehon oikeaa puolta ja päinvastoin. Oppimiskinesiologiassa oppimisvaikeuksia hoidetaan Brain Gym -aivojumpalla, jonka uskotaan luovan puuttuvia hermoratayhteyksiä kehon ja aivojen eri osien välille.

title: Zoofilia

text: Zoofilia ( ’eläin’ + φιλία ’rakkaus’) eli eläimiin kohdistuva seksuaalinen parafilia, jossa ihmisen seksuaalinen mielenkiinto kohdistuu eläimiin. Tabuluonteisuutensa vuoksi ei ole varmaa tietoa, kuinka yleistä zoofilia on, mutta joidenkin tutkimusten mukaan se voi olla jopa yhtä yleistä kuin homoseksuaalisuus. Eläimeen kohdistuvaa sukupuolitekoa kutsutaan eläimeen sekaantumiseksi.

title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätiset ovat henkilöitä, jotka ovat taipuvaisia käyttämään tarkkaa koordinaatiota vaativissa arkisissa askareissaan enemmän vasenta kuin oikeaa kättään.

title: Tiedonhankinnan prosessimalli

text: Kokemus vaikuttaa henkilön tekemiin päätöksiin ja valintoihin koko tiedonhankintaprosessin ajan. Hän kokee prosessin vaiheet eri tavalla riippuen siitä, kuinka paljon hän tietää ongelmasta ja kuinka paljon konstruktiota tiedonhankinnan aikana joudutaan tekemään. Rutiininomaisemmissa tehtävissä, joissa tarkoituksena on vastata yksinkertaiseen kysymykseen, ihmiset eivät yleensä koe vaiheita tiedonhankinnassaan. Monimutkaisemmissa tehtävissä, joissa tavoitteeseen pääsy vaatii huomattavaa määrää konstruktiota ja oppimista, ihmiset yleensä kokevat tiedonhankinnan prosessimallin kuvaileman prosessin.

title: Vasenkätisyys

text: Monien kielten vasenta tarkoittavalla sanalla on kielteisiä sivumerkityksiä, jotka liittyvät pimeyteen, pahuuteen, väärään tai epämääräisyyteen. Myös suomessa ”vasen” asettuu ”oikean” vastinpariksi samalla tavoin kuin ”väärä” antaen sen kuvan, ettei se ole yhtä oikea kuin ”oikea”. Viroksi vasen on vasak tai pahem, ja oikea on parem.

title: Vasenkätisyys

text: Joskus harvoin myös laitteet tai muut toimintaympäristöt on toteutettu vasenkätisiä suosivalla tavalla. Esimerkiksi Helsingin vanhoissa nivelraitiovaunuissa hallintalaitteet on sijoitettu siten, että vasenkätisyydestä on selvää etua.

title: Falsifiointi

text: Kategoriset väittämät ovat sellaisia, jotka luokittelevat kaikkia jonkin ilmentymiä, kuten ”kaikki joutsenet ovat valkoisia”. Loogikot kutsuvat tällaisia väittämiä universaaleiksi. Ne esitetään yleensä muodossa ”kaikille "x", jos "x" on joutsen, tällöin "x" on valkoinen”. Tieteellisten lakien oletetaan yleensä olevan tässä muodossa. Eräs vaikea tieteellistä menetelmää koskeva ongelma on: kuinka havainnoista edetään lakeihin? Kuinka mistään joukosta eksistenssiväittämiä voidaan edetä universaaliväittämään? Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi.

title: Jäätikön massatase

text: Jäätikön massatase kuvaa sitä, kuinka paljon jäätikölle kertyy tai sieltä poistuu jäätä. Se määritellään jäätikön akkumulaation (kuinka paljon jäätä kaikkiaan kertyy) ja ablaation (kuinka paljon sitä poistuu) erotuksena. Massatase voidaan laskea mille tahansa jäätikön pisteelle minä ajanhetkenä hyvänsä, mutta yleensä sillä tarkoitetaan koko jäätikön massan muutosta vuodessa.

title: Seksuaalinen suuntautuminen

text: Viimeaikaisissa tutkimuksissa on huomattu, että mitä useamman pojan äiti on synnyttänyt, sitä todennäisemmin pojasta tulee homoseksuaali. Vasenkätisyys näytää mitätöivän tämän vaikutuksen.

title: Dyslexia and Mathematics

text: Ongelma vasemman ja oikean erottamisessa vaikeuttaa myös laskutoimitusten, esimerkiksi vähennyslaskun, tekemistä. Yleensä ajatellaan, että on olemassa kaksi erillistä syndroomaa: dysleksia ja dyskalkulia. Olisi kuitenkin aiheellista kysyä, kuinka moni dysleksikoista on myös dyskalkulinen, tai kuinka moni dyskalkulinen ei ole dysleksinen. Kaikki lapset eivät käsittele numeroita samalla tavalla, ja lapsilla on erilaisia tiedon ja taidon yhdistelmiä. Yleisen kielellisen heikkouden vuoksi dysleksisillä lapsilla voi olla ongelmia matemaattisten toimitusten sisäistämisessä normaalilla tavalla.

title: Suoritin

text: kuinka leveitä prosessorin lukuja käsittelevät yksiköt ja liityntäväylät ovat (yleensä 4, 8, 16, 32 tai 64 bittiä), kuinka monta ja minkä tyyppisiä käskyjä suoritin kykenee suorittamaan samanaikaisesti (liukuhihna), kuinka suuria välimuisteja suorittimessa on, miten tehokkaasti edelliset on toteutettu ja niihin liittyvät ongelmatilanteet on arkkitehtuurissa ratkaistu.

title: Vasenkätisyys

text: On myös hankala yksiselitteisesti määritellä, milloin henkilö on vasenkätinen. Useimmat ihmiset käyttävät molempia käsiään ja saattavat toisissa tilanteissa käyttää oikeaa ja toisissa vasenta kättä. Pieni osa ihmisistä on molempikätisiä ja voi useissa tilanteissa käyttää yhtä hyvin kumpaa kättä tahansa. Usein tällaiset ihmiset tosin ovat vasenkätisiä mutta ovat harjoittaneet oikeaa kättä helpottaakseen jokapäiväistä elämäänsä.

title: Vasenkätisyys

text: Vasenkätisiksi luokitellaan yleensä ne henkilöt, jotka käyttävät arkisissa toimissaan enemmän vasenta kättään kuin oikeaa. Huomiota kiinnitetään erityisesti siihen, kummalla kädellä henkilö kirjoittaa. Se ei kuitenkaan ole paras mahdollinen indikaattori, sillä etenkin aiemmin vasenkätiset usein pakotettiin vaihtamaan kirjoituskättä koulussa. Jotkut ovat saattaneet ryhtyä kirjoittamaan oikealla kädellä myös siksi, että kirjoittaminen vasemmalta oikealle on yleensä helpompaa oikealla kädellä kuin vasemmalla.

title: Sanaluokka

text: Numeraalit ovat lukusanoja, jotka ilmaisevat määrää ja järjestystä. Numeraalit jaetaan peruslukuihin ja järjestyslukuihin. Perusluvut kertovat lukumäärän ja vastaavat kysymykseen kuinka monta. Järjestysluvut ilmaisevat järjestystä ja vatsaavat kysymykseen kuinka mones. Lukusanat yhdestä kymmeneen kirjoitetaan tavallisesti tekstissä kirjaimin, kuten myös tasaluvut (sata, miljoona). Suuret luvut merkitään yleensä numeroilla. Vaikka lukusana kirjoitetaan numeroin, täytyy sen taivutuspääte kirjoittaa kirjaimin (14:nteen).

title: Vasenkätisyys

text: Monissa asioissa olosuhteet suosivat oikeakätisiä, joten vasenkätisyydestä on haittaa. Koulussa opetettava käsiala on useimmiten suunniteltu lähinnä oikeakätisiä varten. Monet laitteet on suunniteltu käytettäväksi oikealla kädellä, ja usein esineiden, tavaroiden ja huonekalujen sijoittelussa on ajateltu lähinnä oikeakätisiä. Vaikeudet johtuvat usein vain huonosta suunnittelusta: useimmat laitteet ja toimintaympäristöt voi toteuttaa siten, että niitä voivat käyttää yhtä hyvin oikea- kuin vasenkätiset. Vasenkätisyyttä on pyritty kitkemään, koska on ajateltu, että siitä aiheutuu haittaa. Osalla vasenkätisistä vasenkätisyys on vahvempi ja toisilla heikompi ominaisuus. Tämän vuoksi osalle vasenkätisistä vasenkätisyys ei tuota arkielämässä ongelmia.

title: Vasenkätisyys

text: Suomalaistutkija Juha Laurén on havainnut tietyn muodon löytämästään LRRTM1-geenistä altistavan vasenkätisyydelle.[1]

title: Valitusvirret

text: Heprealaisessa kaanonissa kirjaa kutsutaan nimellä " 'Ekhah", "voi!" tai "kuinka", joka kuvaa valitusvirren yleistä muotoa. Se on kirjan ensimmäinen sana, ja myös monet muut valituksista alkavat tällä sanalla, esimerkiksi "Voi! Kadonnut on kullan loisto, himmennyt sen hohto!", vanhassa kirkkoraamatussa "Kuinka onkaan kulta tummunut, muuttunut hyvä kulta" Muoto esiintyy myös esimerkiksi Daavidin itkuvirressä.

title: Seitsemän viisaan pidot

text: Tarjottua ateriaa kuvataan yksinkertaisemmaksi kuin tyranneilla yleensä oli tapana tarjota. Pitojen aikana keskustellaan monenlaisista asioista; Solon muun muassa sanoo, että kuningas tai tyranni saa eniten kiitosta, mikäli tekee monarkiasta demokratian; hän myös pitää puheen siitä, kuinka ruoka on enemmän välttämättömyys kuin nautinto. Teoksen lopussa on esitys muistakin lähteistä tunnetusta kertomuksesta siitä, kuinka delfiinit pelastivat Arionin; Gorgos sanoo juuri tavanneensa tämän. Tästä keskustelu etenee delfiinien tapoihin.

title: Vasenkätisyys

text: Luokka:Perinnölliset ominaisuudet Luokka:Yläraajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Sosiaalinen jalanjälki

text: Yle kertoo artikkelissaan Suomi muuttui 2018 monella tapaa entistä paremmaksi, sanovat asiantuntijat: Näissä viidessä asiassa onnistuttiin tänä vuonna kuinka vihapuhe, ilkeily ja pahantahtoisuus on alettu ottaa ottaa vakavasti. Kuinka somessa riehumiselle ja vihapuheelle on ryhdyttävä hakemaan rajoja.

title: Vasenkätisyys

text: Monissa kulttuureissa on voimakkaita vasenkätisyyteen liittyviä ennakkoasenteita. Joskus vasenta kättä pidetään likaisena, ja se onkin varattu esimerkiksi sukupuolielinten hygienian hoitoon. Siksi esimerkiksi syömistä vasemmalla kädellä ei pidetä hyväksyttävänä. Suomessa koulun kirjoitustunneilla aikaisemmin kahlittiin vasenkätisten oppilaiden vasen käsi kiinni, koska haluttiin näiden oppivan kirjoittamaan oikealla kädellä. Vasenkätisyys on vaikeasti muutettavissa. Sama pätee oikeakätisyyteen, vaikka muutosyritykset ovatkin harvinaisia.

title: Johdatus evoluutioon

text: Darwin ehdotti, että kaikilla eliölajeilla on yhteinen esi-isä; jokainen eliö on kehittynyt samasta alkueliöstä, joka on elänyt ainakin 3,5 miljardia vuotta sitten. Se, että kaikki maapallon eliöt käyttävät samanlaista perintöainesta (DNA), samanlaista transkriptiomekanismia DNA:sta proteiiniin (ja käytännössä samaa kolmen emäksen kooditaulukkoa) sekä energiantuotantoon ATP:tä, tukevat tätä. Myös kaikkien proteiinien aminohappojen ja monen muun molekyylin vasenkätisyys voidaan näin helposti selittää.

title: PERT

text:
Seuraavaksi pitää arvioida, kuinka kauan aikaa kunkin yksittäisen tehtävän suorittaminen voi viedä.
"Optimistinen aika-arvio" "t" on arvaus siitä, kuinka nopeasti tehtävän voisi saada suoritetuksi, jos kaikki mahdollinen sujuisi hyvin – pois lukien suoranaiset ihmeet. "Normaali aika-arvio" "t" on arvio siitä, kuinka kauan aikaa vastaavanlaisten tehtävän tekeminen yleensä vie. "Pessimistinen aika-arvio" "t" taas näkemys tehtävän kestosta sillon, jos kaikki ko. tehtävään liittyvät, suhteellisen todennäköiset riskit toteutuvat.

title: Tyyppijärjestelmä

text: Ohjelmointikielen tyyppijärjestelmä määrittelee, kuinka ohjelmointikieli luokittelee arvot ja muuttujat tyyppeihin, kuinka se käsittelee näitä tyyppejä ja kuinka nämä tyypit toimivat keskenään. Tyyppi tai tietotyyppi on joukko arvoja, joilla on yleensä samanaiheinen merkitys tai yhtenevä toteutus.


query: Mikä oli Friedrich Murnau viimeinen elokuva?

title: F. W. Murnau

text: Friedrich Wilhelm Murnau (alk. Friedrich Wilhelm Plumpe; 28. joulukuuta 1888 Bielefeld, Saksan keisarikunta – 11. maaliskuuta 1931 Santa Barbara, Kalifornia, Yhdysvallat) oli saksalainen teatterinäyttelijä ja elokuvaohjaaja. Häntä pidetään yleisesti yhtenä mykkäelokuvan tärkeimmistä elokuvaohjaajista. Hän aloitti uransa näyttelijänä mutta siirtyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ohjaajaksi. Murnau ohjasi Saksassa muun muassa elokuvat Nosferatu ja Viimeinen mies, jonka ansiosta hänestä kiinnostuttiin Hollywoodissa. Hänen ensimmäistä Fox Film Companylle tekemäänsä elokuvaansa, Auringonnousua on myöhemmin tituulerattu jopa ”maailman kauneimmaksi elokuvaksi”. Se oli kuitenkin taloudellisesti pettymys, ja Murnau menetti taiteellisen vapautansa seuraavissa tuotannoissa. Hän ohjasi Hollywoodissa lopulta vain neljä elokuvaa, sillä hän kuoli 42-vuotiaana viikko ennen viimeisen elokuvansa Tabun ensi-iltaa.

title: F. W. Murnau

text: Murnaun varhaisin säilynyt elokuva on Matka yöhön (1921), joka oli kolmiodraaman ympärille rakennettu tragedia. Se oli mielenkiintoinen yhdistelmä aikansa merkittäviä tyylejä, kamarielokuvaa ja ekspressionismia.[1] Samana vuonna vain 16 päivässä kuvatussa Vogelödin linnassa Murnau osoitti jo taitojaan luoda pelon ja kauhun ilmapiiriä, mistä hän tuli tunnetuksi vampyyrielokuvassa Nosferatu (1922).[4] Nosferatusta on tullut ekspressionistisen elokuvan merkkiteos, mutta elokuva oli vaarassa tuhoutua kokonaan, sillä se oli luvaton sovitus Bram Stokerin Draculasta ja Stokerin leski haastoi tuotantoyhtiö Pana-Filmin oikeuteen. Oikeusjutun takia taloudellisiin vaikeuksiin ajautunut Pana-Film ei pystynyt levittämään elokuvaa laajasti.[1]

title: Faust (vuoden 1926 elokuva)

text: Faust on vuonna 1926 valmistunut saksalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi F. W. Murnau. Elokuva jäi Murnaun viimeiseksi työksi Saksassa.

title: Saksa

text: Saksalainen elokuva sai kansainvälistä suosiota jo mykkäelokuvan aikana. Muun muassa Fritz Lang sekä itävaltalaissyntyinen, mutta Saksassa useita uransa merkittävimmistä teoksista ohjannut F. W. Murnau kuuluvat lajin suurten mestareiden joukkoon. Langin merkittävimpiin Saksassa tekemiin elokuviin kuuluvat innovatiivinen, taloudellisesti epäonnistunut mutta sittemmin klassikon asemaan noussut tieteiselokuva Metropolis[87] sekä lastenmurhaajasta kertova jännityselokuva M – kaupunki etsii murhaajaa.[88] Murnaun elokuvista kenties parhaiten muistetaan vampyyrielokuva Nosferatu. Sekä Lang että Murnau siirtyivät sittemmin ohjaamaan Yhdysvaltoihin.[89][90]

title: Edgar G. Ulmer

text: Edgar Georg Ulmer syntyi juutalaisista vanhemmista 17. syyskuuta 1904 Olomoucissa, nykyisessä Tšekin tasavallassa. Nuorena miehenä hän opiskeli Wienissä, työskennellen samaan aikaan lavastajana teatterissa. Vuonna 1919 hän sai töitä UFA:n studioilta Paul Wegenerin "Golemin" (1920) lavastajan apulaisena. 1920-luvulla Ulmer työskenteli ensin Max Reinhardtin assistenttina, ja vuosina 1924-31 hän osallistui kaikkien Friedrich Wilhelm Murnaun elokuvien tekoon monissa eri tehtävissä: tuotantoapulaisena, leikkaajana, käsikirjoittajana ja apulaisohjaajana. Alkuteksteihin sai näissä elokuvissa nimensä näkyviin vain kerran, "Auringonnousun" (1927) lavastuksesta.

title: F. W. Murnau

text: Pian sodan jälkeen Murnau osallistui elokuvantekoon ja oli mukana saksalaisen mykkäelokuvan nousussa. Murnau perusti 1919 pienen itsenäisen Murnau-Veidt Filmgesellchatt -elokuvastudion näyttelijä Conrad Veidtin kanssa. Samana vuonna Murnau ohjasi ensimmäisen elokuvansa, Der Knabe in Blau.[1] Hänen seuraavat elokuvansa olivat Saatana (Luopunut enkeli), joka oli hänen ensimmäinen elokuvaaja Karl Freundin ja näyttelijä Conrad Veidtin kanssa, ja Kyttyräselkä ja tanssijatar, joka aloitti hänen yhteistyönsä käsikirjoittaja Carl Mayerin kanssa.[4] Murnaun muista varhaisia elokuvia olivat Sehnsucht, Abend – Nacht – Morgen ja Der Januskopf.[2] Der Januskopf oli luvaton versio Robert Louis Stevensonin romaanista Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde. Se oli kauhulegenda Bela Lugosin ensiesiintyminen valkokankaalla.

title: Alfred Hitchcock

text: Balcon-Saville-Freedman ehti tuottaa vain kaksi elokuvaa: Nainen naista vastaan (1923) ja Valkoinen varjo (1923), joissa kummassakin Hitchcock oli apulaisohjaajana, käsikirjoittajana ja lavastajana. Ensimmäinen menestyi hyvin, mutta toinen epäonnistui niin pahasti, että tuotantoyhtiön omistajat lopettivat yrityksen. Tuottaja Michael Balcon perusti kuitenkin heti uuden tuotantoyhtiön Gainsborough Picturesin, jonne myös Hitchcock siirtyi. Balcon etsi jatkuvasti yhteistyökumppaneita ja solmi 1924 sopimuksen elokuvasta Die Prinzessin und der Geiger UFA:n kanssa. UFA hoiti rahoituksen, ja Gainsborough Pictures vastasi puolestaan tuotannosta ja levityksestä Saksan ulkopuolella. Elokuva kuvattiin UFA:n Babelsbergin studioilla, jonne Hitchcock lähti muun kuvausryhmän mukana 1924. Kuvausmatkalla oli suuri vaikutus Hitchcockiin. Hän oli Englannissa työskennellyt vain pienessä brittiläisessä studiossa ja oli nyt tuon ajan suurimmassa ja merkittävimmässä elokuvastudiossa. Viereisessä studiossa F. W. Murnau kuvasi Viimeistä miestä, jolla oli Hitchcockiin suuri vaikutus. Murnaulta Hitchcock oppi monia lavastukseen, trikkikuvaustekniikkaan ja elokuvakerrontaan liittyviä asioita. Murnaun – ja myös Fritz Langin, G. W. Pabstin sekä saksalaisen ekspressionismin – vaikutus näkyy ennen kaikkea Hitchcockin mykkäelokuvissa (esimerkiksi Vuokralaisessa ja Puhtauden lunnaissa).[18][19]

title: Dracula

text: Ensimmäinen varsinainen Dracula-filmatisointi on saksalainen F. W. Murnaun mykkäelokuva Nosferatu (1922). Elokuvan tarina seuraa Stokerin kirjan juonta, ja ainoastaan nimet on vaihdettu. Koska Murnau teki elokuvan ilman Stokerin lesken lupaa, elokuvan kaikki kopiot tuomittiin hävitettäväksi. Joitain kopioita kuitenkin säilyi, ja elokuvaa pidetään nykyään kauhuelokuvan klassikkona.[18]

title: Tartuffe

text: Tartuffesta on tehty elokuvasovitukset vuosina 1925 ja 1984. Vuoden 1925 version ohjasi saksalainen Friedrich Wilhelm Murnau ja tuotti Ufa - Universum Film AG. Vuoden 1985 ranskalaisen version ohjasi Gérard Depardieu.

title: F. W. Murnau

text: Murnaun 21 elokuvasta on nykypäiville säilynyt vain 12.

title: Viimeinen mies (vuoden 1924 elokuva)

text: Elokuva oli menestys ja teki Murnausta kuuluisan Hollywoodia myöten. Siinä kamera liikkuu kuvaten ympäristöä päähenkilön näkökulmasta, mikä oli tuohon aikaan aivan uutta. Elokuvassa ei juuri käytetä välitekstejä, kuvat kertovat tarinan.

title: Der Januskopf

text: Murnau ei hankkinut elokuvaan oikeuksia Stevensonin perikunnalta. Käsikirjoittaja Hans Janowitzin kanssa Murnau vaihtoi päähenkilön nimeksi tohtori Warren ja herra O'Connor. Pääosassa tuplaroolissa oli Conrad Veidt. "Der Januskopfia" pidetään nykyään kadonneena elokuvana. Stevensonin perikunta nosti elokuvan tuottajia vastaan lakijutun, ja sen seurauksena kaikki kopiot elokuvasta hävitettiin. Elokuvan käsikirjoitus ja joitakin yksittäisiä filmiruutuja on säilynyt.

title: Faust (vuoden 1926 elokuva)

text: Alun perin Gretchenin rooliin haluttiin yhdysvaltalainen Lillian Gish, mutta Murnaulle ja Gishille tuli riitaa naisen vaatimuksesta omaan kameramieheen. Sen jälkeen Murnau valitsi rooliin kokemattoman Camilla Hornin.

title: F. W. Murnau

text: Suurkaupungin tytön jälkeen Murnau aloitti yhteistyön Robert J. Flahertyn kanssa.[3] He matkustivat Tahitille kuvaamaan elokuvaa Tabu – tarina Etelämereltä. Heidän näkemykset elokuvasta eivät kuitenkaan olleet yhtenäväiset, ja Murnau kuvasi ja kustansi elokuvan lopulta itse.[4] Hän oli sitä ennen purkanut sopimuksensa Foxin kanssa, joten hänellä ei ollut tuotantoyhtiön rahallista tukea elokuvan tekemisessä.[8]

title: F. W. Murnau

text: Fox valkoi huomattavasti tarkemmin Murnaun seuraavia elokuvia. Elokuvan 4 paholaista (1928) muutettiin onnelliseksi, ja siihen lisättiin jälkikäteen ääniraita. Samoin kävi elokuvalle Suurkaupungin tyttö (1930).[4] 4 paholaista on sittemmin kadonnut, eikä Suurkaupungin tyttö ollut enää täysin Murnaun projekti, sillä häntä ei sallittu kuvaamaan elokuvaa loppuun.[3] Suurkapungin tytön alkuperäinen nimi oli Jokapäiväinen leipämme. Murnau halusi kuvata siinä dokumentaarisesti leivän valmistusprosessia, ja hän tutkikin sitä perusteellisesti elokuvaa varten. Tuottaja William Fox ei ollut kuitenkaan aiheesta kiinnostunut.[5]

title: F. W. Murnau

text: Nosferatun lisäksi Murnau ohjasi vuonna 1922 kaksi muutakin elokuvaa, Fantomin ja Palavan pellon.[5] Murnau ja elokuvaaja Fritz Arno Wagner olivat luoneet Nosferatuun lähes unenomaisia visuaalisia tehosteita, joita he käyttivät myös elokuvassa Viimeinen mies, jonka ansiosta Murnausta kiinnostuttiin myös Hollywoodissa.[1] Peter von Baghin mukaan Viimeinen mies oli kamarielokuvakauden huipentuma. Siinä Murnau käyttää kameraa, joka kuvaa asiat päähenkilön näkökulmasta.[6]

title: F. W. Murnau

text: Friedrich Wilhelm Plumpe syntyi 28. joulukuuta 1888 Bielefeldissä. Hänen vanhempansa olivat tekstiilitehtailija Heinrich Plumpe ja tämän toinen vaimo Otilie. Friedrichillä oli kaksi veljä ja kaksi sisarpuolta. Perhe muutti vuonna 1892 Kasseliin.[1][2]

title: Carl Mayer

text: Mayer ei jättänyt elokuvauraansa pettymyksestä huolimatta. Hän kirjoitti 1920-luvun alussa elokuvien sarjan, jotka käsittelivät yhteiskunnassa katoavia ihmiskohtaloita. Sarjan päätti F. W. Murnaun ohjaama "Viimeinen mies". Murnau oli jo aiemmin ohjannut Mayerin elokuvia, mutta "Viimeisen miehen" jälkeen heidän yhteistyönsä alkoi uudestaan. Seuraavaksi Mayer käsikirjoitti Murnaulle Molièren samannimiseen näytelmään perustuvan elokuvan "Tartuffe". Murnau lähti pian tämän jälkeen Yhdysvaltoihin, mutta Mayer päätti jäädä Saksaan, vaikka sai tarjouksia myös Yhdysvalloista. Mayer käsikirjoitti silti Murnaun Hollywood-elokuvan "Auringonnousu".

title: F. W. Murnau

text: Murnau on hyvin arvostettu elokuvan tekijä edelleenkin ja hänet on monessa yhteydessä nimetty maailman parhaaksi elokuvaohjaajaksi. Murnauta on muistettu myös elokuvissa, esimerkiksi Werner Herzogin Nosferatu – yön valtias (1979) on monilta osin selvä kunnianosoitus Murnauta ja hänen Nosferatu-elokuvaansa kohtaan.

title: Seitsemännessä taivaassa (vuoden 1927 elokuva)

text: Samaan aikaan kun Borzage kuvasi elokuvaa, F. W. Murnau kuvasi "Auringonnousua" viereisellä näyttämöllä samalle elokuvayhtiölle – elokuvilla oli jopa sama naispääosan esittäjä Janet Gaynor, joka sukkuloi elokuvien kuvausten välillä. Murnaulla oli suuri vaikutus Borzagen ohjaustyylin, ja "Auringonnousu" ja "Seitsemännessä taivaassa" ovatkin visuaalisesti hyvin samankaltaisia.

title: Vakoilija (elokuva)

text: Elokuvan alkuperäisiä negatiivejä ei ole säilynyt, mutta Tšekin kansallisessa elokuva-arkistossa Prahassa säilytetään hyvälaatuista nitraattifilmiä. Friedrich-Wilhelm-Murnau-säätiö restauroi elokuvan vuosina 2003 ja 2004 käyttäen nitraattikopiota ja muita pätkiä elokuvista, joita löytyy arkistoista ympäri maailmaa.

title: Saksan kulttuuri

text: Saksalainen elokuva sai kansainvälistä suosiota jo mykkäelokuvan aikana: muun muassa Fritz Lang sekä itävaltalaissyntyinen, mutta Saksassa useita uransa merkittävimmistä teoksista ohjannut F. W. Murnau kuuluvat lajin suurten mestareiden joukkoon. Langin merkittävimpiin Saksassa tekemiin elokuviin kuuluvat innovatiivinen, taloudellisesti flopannut mutta sittemmin klassikon asemaan noussut tieteiseepos Metropolis[10] sekä lastenmurhaajasta kertova jännityselokuva M – kaupunki etsii murhaajaa[11]. Murnaun elokuvista kenties parhaiten muistetaan vampyyrielokuva Nosferatu. Sekä Lang että Murnau siirtyivät sittemmin ohjaamaan Yhdysvaltoihin.[12][13]

title: Faust (vuoden 1926 elokuva)

text: "Faustista" oli tarkoitus tulla Fritz Langin "Metropoliksen" (1927) ohella suurin ja hienoin Saksassa koskaan tuotettu elokuva. Oli oikeastaan Emil Janningsin ansioita, että Murnau sai elokuvan ohjattavakseen. Jannings oli kuullut Ufan suunnitelleen "Faustin" ohjaajaksi Ludwig Bergeriä ja Mefiston rooliin Conrad Veidtiä. Jannings vaati ohjaajaksi Murnauta ja samalla Mefiston roolia itselleen.

title: Metropolis (elokuva)

text: Vuonna 2001 saksalainen Friedrich Wilhelm Murnau -säätiö toi julkisuuteen vuosikausia kestäneen entistämishankkeen tuloksena elokuvan uudelleen, ja siihen oli koottu aineistoa neljästä lähteestä.

title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavallan aikana kulttuuri ja tiede eli voimakasta kukoistuskautta. Saksa koki elokuvan suuren nousun ohjaajien Friedrich Murnaun ja Fritz Langin avittamana. Bertolt Brecht ja Thomas Mann edustivat korkealuokkaista kirjallisuutta, ja Walter Gropius loi modernin arkkitehtuurin Bauhaus-koulunsa myötä. Kuvataiteen suuntauksina vallitsivat ekspressionismi ja uusasiallisuus.[4]

title: F. W. Murnau

text: Murnau muistetaan yleisesti elokuvien nerokkuudesta ja kauneudesta. Murnaun elokuvat ovat niitä, jotka tunnetaan, mutta joita harvoin siteerataan. Esimerkiksi Nosferatun omaperäistä tunnelmaa ei ikinä ole yritetty kopioida.

title: Frank Borzage

text: Borzagen ensimmäinen merkittävä ohjaustyö oli vuonna 1920 valmistunut "Humoreski". Borzagen ensimmäinen menestyselokuva oli "Seitsemännessä taivaassa", josta hän myös sai parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon. Samaan aikaan kun Borzage kuvasi elokuvaa, F. W. Murnau kuvasi Auringonnousua samalle elokuvayhtiölle – elokuvilla oli jopa sama naispääosan esittäjä Janet Gaynor (joka sai parhaan naispääosan Oscar-palkinnon rooleistaan näissä kahdessa ja Borzagen "Kadun enkeli" -elokuvassa). Murnaulla oli suuri vaikutus Borzagen ohjaustyylin ja elokuvat ovatkin visuaalisesti hyvin samankaltaisia.

title: F. W. Murnau

text: Murnau oli vuosina 1909–1913 aktiivinen Heidelbergin teatteriyhteisössä. Tuona aikana Max Reinhardt kiinnitti huomion häneen ja kutsui hänet Berliiniin Deutsches Theateriin. Reinhardt oli usiden saksalaisten ja itävaltalaisten näyttelijöiden mentori. Ensimmäinen maailmansota katkaisi Murnaun nousevan uran teatterissa. Hän taisteli maavoimissa Itä-Preussissa itärintamalla ja myöhemmin taistelulentäjänä.[1] Erään lennon aikana Murnaun kone pakotettiin alas Sveitsiin, missä hänet internoitiin. Saksan lähetystön ansiosta hän pystyi tuona aikana ohjaamaan useita teatterituotantoja ja aloittamaan uran elokuvamaailmassa propagandaelokuvien kokoajana ja leikkaajana. Kokemus elokuvista mahdollisti Murnaun siirtymisen sodan jälkeen täyspäiväisesti elokuva-alalle.[3]

title: Nosferatu

text:
Suluissa ovat henkilöhahmojen nimet Stokerin romaanissa.
Murnau halusi filmata Bram Stokerin "Draculan", mutta elokuvayhtiö ei saanut oikeuksia tarinaan. Tämä ei kuitenkaan haitannut Murnauta, joka oli jo aiemmin tehnyt elokuvan Robert Louis Stevensonin kirjasta "Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde" nimellä "Der Januskopf". Murnau jatkoikin elokuvan tuottamista ja muutti lähinnä vain hahmoja ja paikkoja. Vampyyri Draculasta tuli Nosferatu, Kreivi Draculasta Kreivi Orlok ja Jonathan Harkerista Hutter. Lisäksi vampyyri ei elokuvassa uhannut Lontoota vaan Bremeniä. Romaanissa tohtori van Helsing mainitsee myös Nosferatun eräänä vampyyrin nimityksenä. Pääosassa vampyyrin roolin tulkitsi Max Schreck.

title: F. W. Murnau

text: Murnau oli jo Yhdysvalloissa, kun Faust sai ensi-iltansa 14. lokakuuta 1926.[2] Hän oli tehnyt Fox Film Companyn kanssa neljän vuoden sopimuksen, ja hänen ensimmäinen Hollywood-elokuvansa oli Auringonnousu.[1] Elokuva valittiin vuonna 1958 ”maailman kauneimmaksi elokuvaksi”, mutta se ei menestynyt odotetusti. Auringonousu sai runsaasti kiitosta kriikoilta, ja se sai ensimmäisessä Oscar-gaalassa palkinnon ainutlaatuisesta ja taiteellisesta tuotannon laadusta. Lisäksi Janet Gaynor palkittiin parhaasta naispääosasta ja Charles Rosher ja Karl Struss parhaasta kuvauksesta. Auringonnousu ei kuitenkaan menestynyt taloudellisesti, minkä takia Murnau menetti taiteelliset vapautensa Foxilla.[3]


query: Kuka Josef Dietrich oli?

title: Josef Dietrich

text: Josef ”Sepp” Dietrich (28. toukokuuta 1892 Hawangen, Saksa – 21. huhtikuuta 1966 Ludwigsburg, Länsi-Saksa) oli saksalainen SS-kenraali (SS-Oberstgruppenführer) natsi-Saksan ja toisen maailmansodan aikana.

title: Josef Dietrich

text: Sodan aikana hän oli noussut ylikersantin arvoon ja hänet oli palkittu toisen luokan rautaristillä. Hän halusi jäädä armeijaan, mutta ei päässyt.[2] Sodan jälkeen Dietrich työskenteli vaihtelevissa ammateissa, kuten huoltoaseman hoitajana, tarjoilijana ja tullimiehenä. Maineeltaan hän oli helposti suutahtava kovanahkainen tappelupukari.[3]

title: Josef von Sternberg

text: Sternberg palasi Saksaan 1929 ohjaamaan "Sinistä enkeliä", jonka pääosaa esitti Marlene Dietrich. Dietrichistä tuli elokuvan myötä tähti ja siitä alkoi Sternbergin ja Dietrichin kuusi vuotta ja seitsemän elokuvaa kestänyt yhteistyö.

title: Vaalea Venus

text:
Vaalea Venus ("Blonde Venus") on Josef von Sternbergin ohjaama yhdysvaltalainen
musiikkielokuva vuodelta 1932. Marlene Dietrich esittää siinä saksalaista kabareelaulajaa, jonka kemistimies sairastuu radiumsäteilystä. Rahoittaaksee tämän tarvitsemaa hoitoa laualajatar lyöttäytyy yhteen miljonääri Nick Townsendin (Cary Grant) kanssa.

title: Marlene Dietrich

text: Marlene Dietrich meni naimisiin Rudolf Sieberin kanssa vuonna 1924, ja liitto kesti Sieberin kuolemaan vuonna 1976 asti. Heille syntyi yksi lapsi, Maria vuonna 1924 (myöh. Maria Riva). Avioliitto perustui ystävyydelle, ja 1930-luvun jälkeen Sieber ja Dietrich eivät juuri asuneet samalla mantereella. Dietrichillä oli lukuisia kuuluisia mies- ja naisrakastajia.

title: Paholainen on nainen

text: Paholainen on nainen ("The Devil Is a Woman") on Josef von Sternbergin ohjaama ja kuvaama romanttinen elokuva vuodelta 1935. Se on sovitettu Pierre Louÿs’n vuonna 1898 julkaistusta romaanista "La Femme et le pantin". Elokuva pohjautuu John Dos Passosin käsikirjoitukseen ja pääroolissa esiintyy Marlene Dietrich. Muissa rooleissa ovat Lionel Atwill, Cesar Romero, Edward Everett Horton sekä Luisa Espinel.

title: Josef Dietrich

text: Dietrich värväytyi uudestaan armeijaan ensimmäisen maailmansodan sytyttyä, mutta koska hän myöhemmän valehteli sotakokemuksistaan ja tehtävistään suuressa sodassa, on vaikea tietää, mitä hän todella teki. Hän kertoi palvelleensa ratsuväessä mieluummin kuin jalkaväessä, jossa hän todennäköisimmin oli ja joskus hän sanoi olleensa myös vasta perustetuissa alppijääkärijoukoissa.[2] Toisten lähteiden mukaan toimi sodassa huoltokersanttina, jonka vastuulla oli sotilaiden palkkojen maksaminen.[3]

title: Marlene Dietrich

text: Josef von Sternbergin palatessa Yhdysvaltoihin Dietrich seurasi hieman myöhemmin hänen mukanaan. Kaksikko teki 1930-luvun alkupuoliskolla useita menestyselokuvia, joista tunnetuin on Marokko (1930). Kuuluisa kohtaus, jossa Dietrich laulaa valkoisessa frakissa, suutelee yleisössä olevaa naista ja heittää sitten ruusun Gary Cooperille, on peräisin juuri tästä elokuvasta. Dietrich sai elokuvasta uransa ainoan Oscar-ehdokkuuden.

title: Josef Dietrich

text: Dachaun sotarikosoikeudenkäynnissä 1945 Dietrich tuomittiin vastuullisena upseerina Malmedyn verilöylystä, jossa Dietrichin alaiset SS-miehet teloittivat joukon yhdysvaltalaisia sotavankeja Ardennien hyökkäyksen aikana. Hän sai 25 vuoden vankeusrangaistuksen, mutta vapautettiin vain kymmenen vuoden jälkeen 1955. Kaksi vuotta myöhemmin saksalainen oikeus tuomitsi hänet lisäksi 19 kuukaudeksi vankilaan osallisuudesta pitkien puukkojen yön teloituksiin. Dietrich kuoli sydänkohtaukseen 1966.[3]

title: Josef Dietrich

text: Heinz Eberbachin mukaan Leibstandarte Adolf Hitler Seppin komennossa tappoi tuhansia juutalaisia. Arvion mukaan tämä tapahtui Taganrogissa. Alkuvuodesta 1942 Leibstandarte Adolf Hitler surmasi neljätuhantta neuvostoliittolaista sotavankia.[4]

title: Josef von Sternberg

text: Sternberg palasi 1930 Yhdysvaltoihin Dietrichin kanssa. Siellä Sternberg teki Dietrichistä toistamiseen tähden elokuvalla "Marokko", sillä "Sininen enkeli" ei vielä saanut ensi-iltaansa Yhdysvalloissa.

title: Josef Dietrich

text: Huhtikuussa 1945 Hitler, joka oli raivoissaan Dietrichin armeijan huonosta suorituksesta itärintamalla, käski Leibstandarte SS Adolf Hitler divisioonan luopua ”Adolf Hitler” -käsivarsinauhoistaan. Dietrich loukkaantui niin, että palautti kaikki kunniamerkkinsä.[3]

title: Josef von Sternberg

text: Näiden vuosien ainut elokuva, jossa Dietrich ei näytellyt, oli "Amerikkalainen murhenäytelmä" (1931) Theodore Dreiserin romaanin pohjalta.

title: Marlene Dietrich

text: Dietrich kuoli munuaisvaivoihin 90-vuotiaana Pariisissa. Hänet on haudattu Berliiniin Friedenauhun Stubenrauchstrassen hautausmaalle. Berliinin kaupunki osti näyttelijän jäämistöt, joista perustettiin Berliinin Filmimuseon yhteyteen ”Marlene Dietrich Collection Berlin”. Filmimuseossa on myös jatkuva näyttely, jossa esitellään Dietrichin elämää, hänen tavaroitaan ja vaatteitaan. Berliini on nimennyt Berliinin elokuvajuhlien keskeisen tapahtumapaikan, Potsdamer Platzin lähettyvillä olevan aukion Marlene-Dietrich-Platziksi.

title: Josef Dietrich

text: Ranskan valloituksen aikana Dietrich komensi SS-divisioona Leibstandarte Adolf Hitleriä Pariisiin suunnatussa hyökkäyksessä ja myöhemmin Dunkerquessa. Dietrichin johtama divisioona osallistui myös Balkanin ja Kreikan valtaamiseen. Itärintamalla Dietrich komensi Keskustan armeijaryhmään kuulunutta I SS-panssariarmeijakuntaa. Syksyllä 1943 hän sai erikoistehtävän: Benito Mussolinin rakastajattaren Clara Petaccin palauttamisen Italian diktaattorille.[3]

title: Marlene Dietrich

text: Dietrich aloitti uransa kabareelaulajana Berliinissä 1920-luvulla. Hän ehti näytellä monissa elokuvissa ennen läpimurtoaan Josef von Sternbergin ohjaamassa Sinisessä enkelissä (1930)[2]. Legendan mukaan Hollywoodiin emigroitunut von Sternberg, joka vieraili Saksassa ohjatakseen Sinisen enkelin, poimi Dietrichin naispääosaan nähtyään tämän kabareenäyttämöllä. Tosiasiassa Dietrich kuitenkin pyrki rooliin muiden näyttelijöiden joukossa, ja Sternberg joutui tekemään paljon töitä vakuuttaakseen tuotantoyhtiön ja miespääosanäyttelijän, Emil Janningsin, siitä, että Dietrich oli paras ehdokas Lola Lolan rooliin. Elokuvasta tehtiin versio sekä saksaksi että englanniksi ja se nosti Dietrichin suureksi tähdeksi liki yhdessä yössä.

title: Wilfried Dietrich

text: Dietrich osallistui kaikkiin viisiin kesäolympialaisiin vuosien 1956–1972 välillä. Hän voitti kaksi olympiamitalia vapaapainista ja kolme kreikkalais-roomalaisesta painista. Ainoan kultamitalinsa hän voitti vapaapainissa yli 87 kilogramman painoluokassa Roomassa 1960. Dietrich poistui olympiakisoista vain kerran ilman mitalia, kun hän sijoittui 38-vuotiaana muun muassa suomalaista Raimo Karlssonia vastaan painittuaan Münchenissä 1972 kr-tyylillä neljänneksi ja vapaapainissa viidenneksi. Eri painityylit eriteltyinä Dietrich osallistui olympiatasolla ennätyksellisiin kahdeksaan painiturnaukseen. MM-kilpailuista Dietrich voitti vapaapainissa kolme ja kr-tyylillä kaksi mitalia. Ainoan maailmanmestaruutensa hän voitti Jokohamassa 1961. EM-kilpailuista Dietrich voitti vain yhden mitalin, kultaisen, vuonna 1967, mihin vaikutti se, että EM-kilpailuja ei järjestetty hänen aikanaan kuin vasta vuodesta 1966 alkaen.

title: Marlene Dietrich

text: Adolf Hitler olisi halunnut tehdä Dietrichistä Saksan loistavan tähden, mutta kansallissosialistien kiihkeänä vastustajana tämä kieltäytyi kunniasta ja otti vuonna 1937 Yhdysvaltain kansalaisuuden. Toisen maailmansodan sytyttyä Dietrich lähti viihdytysjoukkoihin liittoutuneiden puolelle. Hän matkasi liittoutuneiden kanssa Saksaan asti ja levytti sodan aikana ehkä tunnetuimman laulunsa "Lili Marleen", josta tuli hitti kummallakin puolella rintamaa. Vuonna 1947 Dietrichistä tuli ensimmäinen nainen, jolle myönnettiin sota-ajan ansioistaan Yhdysvaltain ”Medal of Freedom”.

title: Tomi Karttunen

text: b) Die Bedeutung der Berliner Zeit für das Denkmodell Dietrich Bonhoeffers, in: Dietrich Bonhoeffer - Orte seiner Theologie. Hg. von Josef Außermair und Gregor Maria Hoff. Verlag Ferdinand Schöningh, Paderborn, S. 45–59.

title: Malmedyn verilöyly

text: Alakomitean raportin myöntämien virheiden ja kylmän sodan kiihtymisen vuoksi kuolemantuomioita ei toteutettu vaan ne muunnettiin vankeusrangaistuksiksi, joita myöhemmin lyhennettiin. Viimeinen vangeista, Peiper, vapautui vuoden 1956 jouluksi. Myöhemmin 1964 häntä epäiltiin myös osallisuudesta italialaisen Bovesin kaupungin tuhoamiseen ja sen asukkaiden joukkomurhaan 1943. 6. SS-panssariarmeijan johtaja SS-kenraali Josef ”Sepp” Dietrich vapautettiin salaa lokakuussa 1955, mutta kaksi vuotta myöhemmin hänet tuomittiin saksalaisessa oikeudenkäynnissä 19 kuukaudeksi vankeuteen osuudestaan pitkien puukkojen yönä 1934 suoritettuihin murhiin.

title: 1930-luku

text: Marlene Dietrich teki läpimurtonsa Josef von Sternbergin ohjaamassa elokuvassa "Sininen enkeli", mutta muutti natsien vastustajana Yhdysvaltoihin 1937. Fritz Lang ohjasi kuuluisan rikoselokuvan "M – kaupunki etsii murhaajaa" vuonna 1931. Leni Riefenstahl ohjasi natsi-Saksan kuuluisimmat propagandistiset dokumenttielokuvat "Tahdon riemuvoitto" (1935) ja "Olympia" (1938). Alkuperäinen klassikkoelokuva "King Kong" julkaistiin vuonna 1933.

title: Josef Dietrich

text: Joka tapauksessa Dietrich värväytyi 7. baijerilaiseen kenttätykistörykmenttiin, taisteli muun muassa Ypresissä, josta sai arven silmänsä yläpuolelle vihollisen ratsuväensotilaan keihään iskusta. Sodan viimeisen vuoden alussa hänet siirrettiin vastaperustettuun baijerilaiseen panssarivaunuosastoon.[2]

title: Josef Dietrich

text: Josef Dietrich syntyi Hawangenissa lähellä Memmingeniä, joka kuuluu Schwabenin hallintopiiriin Baijerissa. Hänen isänsä Palagius Dietrich toimi työnjohtajana tehtaalla. Josef Dietrich itse astui työelämään leipurin apupoikana, joidenkin tietojen mukaan teurastajan oppilaana [1], Dietrich värväytyi armeijaan 1911 ja hän palveli lyhyesti Augsburgiin sijoitetussa 4. kenttätykistörykmentissä, kunnes putosi hevosen selästä loukaten itsensä.[2]

title: Josef Dietrich

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Rupert Butler| title = SS-Leisbtandarte - The History of the First SS Division 1933-45| publisher = Spellmount Ltd| year = 2001| id = ISBN 1-86227-117-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Louis L. Snyder| title = Encyclopedia of the Third Reich| publisher = Wordsworth Editions| year = 1998| id = ISBN 1-85326-684-1}}

title: De Dietrich (Lunéville)

text: De Dietrich -automerkin juuret juontavat Saksan ja Ranskan rajamaiden kiistanalaisella Elsass-Lothringenin, ranskaksi "Alsace-Lorraine", yli 300 vuotta vaikuttaneen De Dietrich -suvun teollisuustoimintaan. Vuonna 1896 yhtiön silloinen johtaja, paroni Adrien de Turckheim päätti laajentaa yhtiön tuotantoa rautatiekaluston valmistuksesta maantieajoneuvojen tuotantoon, hankkimalla Amédée Bolléen valmistuslisenssin. "De Dietrich" -nimisten autojen valmistus Lorrainen Lunévillessa aloitettiin vuonna 1897. Aluksi tuotevalikoima oli samanlainen De Dietrichin Niederbronnissa (Niederbronn-les-Bains (saksaksi: Bad Niederbronn)) sijainneen tehtaan kanssa. Niederbronn sijaitsi tuolloin Saksan puolella rajaa. Ajoneuvojen valmistus De Dietrich -nimellä päättyi vuonna 1905 ja niiden valmistusta Lorraine-Dietrich-nimisinä jatkoi "Société Lorraine des Anciens Établissements De Dietrich et Cie" -niminen yhtiö.

title: Josef Dietrich

text: Luokka:SS-kenraalit Luokka:Sotarikoksista vankeuteen tuomitut Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1966 kuolleet Luokka:Waffen-SS

title: Lorraine-Dietrich

text: Lorraine-Dietrich oli vuosina 1908-1934 valmistettu ranskalainen automerkki. Automerkin edeltäjä oli vuosina 1897-1908 valmistettu De Dietrich -merkkinen auto. Aiemmin rautatievaunuja valmistanut De Dietrich alkoi 1897 valmistaa autoja Ranskan Lunévillessä.

title: Josef Dietrich

text: Dietrich liittyi natsipuolueeseen jo varhaisessa vaiheessa ja pääsi nopeasti Adolf Hitlerin suosioon. Vuonna 1928 hänestä tehtiin Hitlerin henkivartion päällikkö. Hitler piti Dietrichistä ja jo vuonna 1931 hänet ylennettiin SS-Gruppenführeriksi, SS:n kenraaliluutnantiksi. Natsien valtaannousun jälkeen Dietrich yleni kenraalieverstiksi ja Leibstandarte-SS Adolf Hitlerin komentajaksi. Pitkien puukkojen yönä Dietrichillä oli merkittävä rooli Hitlerin antamien teloitusmääräyksien toteuttajana.[3]

title: Josef Dietrich

text: Syksyllä 1944 Hitler määräsi Dietrichin johtamaan 6. SS-panssariarmeijaa, jolla oli ratkaiseva rooli vuodenvaihteeseen 1944–45 sijoittuneessa Ardennien taistelussa. Onnistuneen alun jälkeen Dietrichin armeijan eteneminen pysähtyi ja taistelu hävittiin.[3]

title: 6. SS-panssariarmeija

text: 6. SS-panssariarmeijan komentajana oli sen perustamisesta loppuun asti kenraalieversti Josef ”Sepp” Dietrich.


query: Minkä ikäisenä Harry Potter menetti vanhempansa?

title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry syntyy 31. heinäkuuta 1980 James ja Lily Potterille Godrickin notkossa, Englannissa. Vuotta myöhemmin 31. lokakuuta 1981 lordi Voldemort saapuu Godrickin notkoon ja murhaa hänen vanhempansa. Kun Voldemort osoittaa sauvallaan Harrya ja lausuu tappokirouksen, se kimpoaa takaisin. Voldemort menettää ruumiinsa, mutta pakenee jäätyään juuri ja juuri henkiin. Harry saa salamanmuotoisen arven otsaansa, mutta on muuten nähtävästi vahingoittumaton. Harry viedään Dursleylle, jotka ovat hänen ainoat elossa olevat sukulaisensa, samalla kun velhot ja noidat ympäri maata juhlivat Voldemortin kukistumista. Dursleyt, eli Vernon, hänen vaimonsa Petunia ja heidän poikansa Dudley, vihaavat taikuutta eivätkä kerro Harrylle totuutta hänen vanhempiensa kuolemasta, vaan sanovat heidän kuolleen auto-onnettomuudessa. Harrya kohdellaan kaltoin; hän joutuu nukkumaan pienessä komerossa portaiden alla (ja myöhemmin yläkerrassa) ja saa vain Dudleyn vanhoja vaatteita käyttöönsä. Ennen kuin hän saa tietää olevansa velho, hän huomaa outojen asioiden tapahtuvan ympärillään.

title: Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)

text: Harry herää koulun sairaalasiivessä professori Dumbedore vierellään. Dumbledore selittää hänelle, että kivi on tuhottu ja että vaikka Ron oli lähellä menettää henkensä shakkiottelussa, tämä ja Hermione voivat kummatkin hyvin. Harryn Oravea polttava kosketus puolestaan johtuu siitä, että Harryn äiti antoi kuollessaan Harrylle rakkauteen perustuvan taikasuojauksen Voldemortia vastaan. Ennen kuin Harry ja muut oppilaat lähtevät kesälomalle, Harry tajuaa, että vaikka muut oppilaat ovatkin lähdössä Tylypahkasta kotiin, Tylypahka on hänen todellinen kotinsa.

title: David Yates

text: Parhaiten Yates tunnetaan Harry Potter -elokuvasarjasta, johon hän ohjasi elokuvat "Harry Potter ja Feeniksin kilta" (2007), "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" (2009), "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2" (2011). Hän on ohjannut myös Potterin maailmaan sijoittuvan elokuvan "Ihmeotukset ja niiden olinpaikat", joka sai ensi-iltansa marraskuussa 2016.

title: Albus Dumbledore

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja viisasten kivi| publisher = Tammi| year = 1998| version = (Harry Potter and the Philosopher’s Stone, 1997.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja salaisuuksien kammio| publisher = Tammi| year = 1999| version = (Harry Potter and the Chamber of Secrets, 1998.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja Azkabanin vanki| publisher = Tammi| year = 2000| version = (Harry Potter and the Prisoner of Azkaban, 1999.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja liekehtivä pikari| publisher = Tammi| year = 2001| version = (Harry Potter and the Goblet of Fire, 2000.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja Feeniksin kilta| publisher = Tammi| year = 2004| version = (Harry Potter and the Order of the Phoenix, 2003.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja puoliverinen prinssi| publisher = Tammi| year = 2006| version = (Harry Potter and the Half-Blood Prince, 2005.) Suomentanut Jaana Kapari}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rowling, J. K.| title = Harry Potter ja kuoleman varjelukset| publisher = Tammi| year = 2008| version = (Harry Potter and the Deathly Hallows, 2007.) Suomentanut Jaana Kapari-Jatta}} Citation error, replace with{{cite book| author = George Beahm| title = Harry Potter Kumppani| publisher = Readme.fi| year = 2006| id = ISBN 952-5592-60-X}}

title: Harry Potter

text: Kun Harry Potter oli vasta runsaan vuoden ikäinen, voimakas pimeänpuolen velho lordi Voldemort murhasi hänen vanhempansa Lily ja James Potterin. Lordi Voldemort yritti murhata myös Harryn, mutta koska Harryn äiti uhrautui poikansa puolesta, tappokirous kimposi vauvasta Voldemortiin itseensä ja jätti vauvan otsaan vain salamanmuotoisen arven. Voldemortin luultiin kuolleen, ja pienestä Harrystä tulee velhomaailman elävä legenda. Todellisuudessa Voldemort on henkihievereissään livahtanut pakoon ja kerää voimia palatakseen jälleen velhomaailman hallitsijaksi. Orvoksi jäänyt Harry viedään Albus Dumbledoren käskystä taikuutta vihaavan sukulaisperheensä luo, missä poika kasvaa tietämättömänä velhoudestaan.

title: Harry Potter (hahmo)

text: Harry James Potter (s. 31. heinäkuuta 1980)[1] on englantilaisen kirjailijan J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen hahmo ja samannimisen kirjasarjan päähenkilö. Kirjasarja kattaa seitsemän vuotta orvon Harryn elämästä, joka 11-vuotissyntymäpäivänään saa tietää olevansa velho. Hän aloittaa opiskelun Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa ja tapaa parhaat ystävänsä Ron Weasleyn ja Hermione Grangerin. Hän saa tietää olevansa kuuluisa velhomaailmassa, koska pimeän velho lordi Voldemort murhasi hänen vanhempansa, mutta hän jäi hyökkäyksessä eloon ollen ainut velho, joka on jäänyt tappokirouksesta (Avada kedavra) henkiin.

title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Tylypahkassa Harry luuli, että käärmeille puhuminen on tavallinen velhotaito. Kärmeskielen osaamista pidetään velhojen keskuudessa usein pimeyden velhojen taitona, joskin kunniallisissakin velhosuvuissa tiedetään olleen kärmessuita. Sarjan viimeisessä osassa Harry menettää kärmessuun taidon, kun Voldemort tuhoaa tietämättään oman sielunpalansa Harrystä.

title: Robbie Coltrane

text: Menestystä hän on saanut myös sympaattisena puolijättiläisenä Rubeus Hagridina J. K. Rowlingin seitsemän osan Harry Potter - kirjasarjaan perustuvissa elokuvissa[1] Harry Potter ja viisasten kivi (2001), Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002), Harry Potter ja Azkabanin vanki (2004), Harry Potter ja liekehtivä pikari (2005), Harry Potter ja Feeniksin kilta (2007), Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2009) Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 (2010) ja osa 2 (2011).

title: Harry Potter ja Azkabanin vanki

text: Harry saa kuulla, että Sirius Musta oli ollut hänen isänsä paras ystävä ja hänen itsensä kummisetä. Sen lisäksi selviää, että juuri Musta oli se, joka ilmiantoi Harryn vanhempien olinpaikan Voldemortille.

title: Harry Potter (hahmo)

text: Seitsemäntenä vuonna Harry ei opiskele enää Tylypahkan noitien ja velhojen koulussa. Dumbledore jätti Harrylle tehtäväksi tuhota loput hirnyrkit. Killan jäseniä, mukaan lukien Hermione ja Ron tulevat hakemaan Harrya Likusteritieltä. Heidän suunnitelmansa epäonnistuu, sillä kesken siirtämisen Voldemort ja Kuolonsyöjät saapuvat paikalle. Vahingoitta he eivät kuitenkaan selviä: Villisilmä Vauhkomieli ja Harryn pöllö Hedwig kuolevat ja George Weasley menettää korvansa.

title: Harry Potter ja viisasten kivi

text: Harry Potter asuu sukulaistensa, Vernon ja Petunia Dursleyn, luona, jotka eivät ole kertoneet Harrylle lähes mitään hänen kuolleista vanhemmistaan. Kun Harryn 11-vuotissyntymäpäivä lähestyy, hän alkaa saada kirjeitä tuntemattomalta lähettäjältä. Kirjeissä kerrotaan, että Harry on hyväksytty Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun, sillä hän, kuten hänen vanhempansakin, omaa taikavoimia. Sitten Harry saa tietää, etteivät hänen vanhempansa kuolleetkaan auto-onnettomuudessa, kuten hänelle oli kerrottu, vaan että heidät murhasi paha velho Lordi Voldemort, joka oli terrorisoinut taikamaailmaa vuosia aikaisemmin. Voldemort ei kuitenkaan onnistunut tappamaan Harrya, vaan hän menetti ruumiillisen muotonsa ja jätti jälkeensä salaman muotoisen arven Harryn otsaan.

title: Harry Potter ja kuoleman varjelukset

text: Harry Potter ja kuoleman varjelukset () on brittiläisen kirjailijan J. K. Rowlingin kirjoittaman Harry Potter -kirjasarjan seitsemäs ja viimeinen osa. Se ilmestyi 21. heinäkuuta 2007 päättäen sarjan, joka alkoi vuonna 1997 kirjan Harry Potter ja viisasten kivi julkaisemisen myötä. Romaani jatkaa sarjan tarinaa siitä mihin Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2005) jäi, ja huipentuu viimeiseen kohtaamiseen Harry Potterin ja lordi Voldemortin välillä.

text: Harry Potter (Daniel Radcliffe) on päällisin puolin tavallinen poika, joka elää vihamielisten sukulaistensa Dursleyiden kanssa Englannin Surreyssa. Yhdentenätoista syntymäpäivänään Harry saa kuulla salaperäiseltä muukalaiselta, Rubeus Hagridilta (Robbie Coltrane), että hän on oikeasti velho ja taikamaailmassa kuuluisa selviydyttyään vauvana hengissä pahan lordi Voldemortin hyökkäyksestä. Voldemort tappoi Harryn vanhemmat, mutta hänen hyökätessään Harryn kimppuun loitsu kimmahtikin takaisin. Harryn otsaan jäi ainoastaan salaman muotoinen arpi, kun taas Voldemort menetti kaikki voimansa. Hagrid paljastaa Harrylle, että tämä on valittu Tylypahkan noitien ja velhojen kouluun. Ostettuaan koulutarvikkeensa salaiselta velhokadulta, Viistokujalta, Harry nousee King’s Crossin rautatieaseman kätketyltä laituri 9¾:ltä lähtevään Tylypahkan junaan.

title: Harry Potter (hahmo)

text: Kolmantena kouluvuotenaan Harry tutustuu myös kummisetäänsä Sirius Mustaan sekä uuteen opettajaan, Remus Lupiniin. Kummatkin ovat aikoinaan olleet Harryn vanhempien ystäviä ja ovat kokeneet elämässään kolauksen toisensa jälkeen. Miehet tarjoavat Harrylle kanavan oman menneisyyden tutkimiseen, ja varsinkin Siriuksesta tulee Harrylle merkittävä tuki ja turva. Valitettavasti Sirius kuolee Harryn viidentenä kouluvuotena taistelussa Voldemortin kuolonsyöjiä vastaan. Siriuksen kuolema ei ole ainoa järkyttävä menetys Harryn elämässä. Vanhempien kuoleman lisäksi Harry joutuu näkemään läheltä myös koulutoverinsa Cedric Diggoryn sekä Harrylle läheisen, rehtori Albus Dumbledoren kuoleman. Ei olekaan ihme, että Harry pelkää ystäviensä puolesta. Harry uskaltaa siitä huolimatta lausua Voldemortin nimen ääneen ilmeisesti siksi, ettei hän ole ollut Voldemortista mitenkään tietoinen varhaislapsuudessaan, eikä ole näin osannut pelätä häntä yhtä paljon kun muut velhot. Harry kieltäytyy myös jatkossakin luonnollisesti ja pakottamatta itseään kutsumasta perivihollistaan muulla kuin oikealla nimellä. Rehtori Dumbledorekin on opettanut Harrylle, että nimen pelko lisää myös ajatuksen pelkoa. Tämä tuottaa ongelmia teoksessa Harry Potter ja kuoleman varjelukset, jossa Voldemortin nimi on Tabuttu, sen lausuja voidaan havaita heti. Teoksessa Harry Potter ja Azkabanin vanki selviää, että Voldemortin sijasta Harry pelkää eniten ankeuttajia eli siis itse pelkoa, kuten Remus Lupin hänelle täsmensi.

title: Harry Potterin perhe

text: Dudley Dursley on Harry Potterin serkku, jota Harry inhoaa. Tosin Dudley myös hiukan pelkää Harrya myöhemmissä kirjoissa tämän taikakykyjen ansiosta. Dudley on Petunia ja Vernon Dursleyn lapsi. Hänen vanhempansa antavat hänelle mitä hän ikinä haluaa. Dudley käy Jalostamo -nimistä koulua. Hänellä on monia koviskavereita, joista hänen paras kaverinsa on Piers Polkiss. Heidän lempipuuhaansa on häiriködä kaduilla, poltella tupakkaa ja pelotella nuorempia lapsia.

title: Tylypahka

title: Harry Potter

text: Kolmas romaani "Harry Potter ja Azkabanin vanki" seuraa Harryn kolmatta opintovuotta Tylypahkassa. Se on sarjan teoksista toinen, jossa Harry ei joudu kohtaamaan Voldemortia. Sen sijaan Harry joutuu vaarallisen vankikarkurin, Voldemortin uskollisen palvelijan ja Harryn vanhempien murhissa avustaneen Sirius Mustan tappojahdin kohteeksi. Tylypahkaa vartioimaan asetetut taikaolennot ankeuttajat aiheuttavat Harrylle ongelmia. Ongelmien selvittämiseksi hän etsii apua koulun uudelta opettajalta Remus Lupinilta, jolla on synkkä salaisuus. Kirja huipentuu Harryn ja Siriuksen kohtaamiseen, jonka aikana Harrylle selviää Siriuksen olevan lavastettu syylliseksi oikean syyllisen ollessa Peter Piskuilan, Ronin rotaksi naamioitunut animaagi.

title: Katie Leung

text: Katie Liu Leung (s. 8. elokuuta 1987 Motherwell) on skotlantilainen näyttelijä. Hänen vanhempansa ovat tosin kotoisin Hongkongista. Hän on näytellyt Harry Potter ja liekehtivä pikari-, Harry Potter ja Feeniksin kilta - ja Harry Potter ja puoliverinen prinssi -elokuvissa Cho Changin roolia.

title: Harry Potterin perhe

text: Harry Potterin perheeseen kuuluvat Harry Potter -tarinoiden keskushahmon Harry Potterin biologiset vanhemmat James ja Lily Potter sekä kasvattivanhemmat Vernon ja Petunia Dursley lähisukulaisineen. Petunia Dursley on myös Harryn äidin sisko.

title: Albus Dumbledore

text: Dumbledore on ystävällinen ja kohtelias tapaamiaan ihmisiä kohtaan. Hän tuntee hyvin käytöstavat ja käyttää niitä vaikka olisi joutunut kuolonsyöjien ansaan ja olisi vähällä menettää henkensä,[10] kuten kirjassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi käykin. Dumbledorella on hieman omituinen huumorintaju ja Fred Weasley mainitseekin kirjassa Harry Potter ja liekehtivä pikari: "ei Dumbledorekaan ole niitä ihan tavallisimpia tapauksia", johon hän lisää vielä "Tai siis, tiedän kyllä, että hän on nero ja vaikka mitä..."[11]

title: Daniel Radcliffe

text: Radcliffe esiintyy myös kaikissa Harry Potter -sarjan myöhemmissä osissa: "Harry Potter ja salaisuuksien kammio" (2002), "Harry Potter ja Azkabanin vanki" (2004), "Harry Potter ja liekehtivä pikari" (2005), "Harry Potter ja Feeniksin kilta" (2007), "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" (2009), "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1" (2010) ja "Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 2" (2011). Elokuvat ovat tuottaneet huipputuloja joka puolella maailmaa.

title: Harry Potterin perhe

title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Keskellä Godrickin notkon kylän keskusta on muistomerkki, mikä muuttuu Potterin perheen - Jamesin, Lilyn ja Harryn - patsaaksi, kun sitä lähestyy velhoja, mikäli lähettyvillä ei ole jästejä. Jästeille näkymättömänä Harryn vanhempien talon jäänteet on jätetty pääkadun perälle.

title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text:
Harry Potter, Ron Weasley ja Hermione Granger valmistivat lientä Harry Potter ja salaisuuksien kammio - kirjassa. Sitä käytti myös Alastor "Villisimä" Vauhkomieltä esittävä kuolonsyöjä Bartemius Kyyry nuorempi kirjassa Harry Potter ja liekehtivä pikari. Monijuomaliemi oli myös tärkeässä osassa kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset muun muassa tunkeutumisessa taikaministeriöön hakemaan medaljongi hirnyrkkiä ja seitsemän Harryn luomisessa Harryä vietäessä turvaan Kotikoloon.
Noidankattilakakku on noitien ja velhojen suosima leivonnainen. Kakkua voi syödä sellaisenaan tai niitä voidaan leipomavaiheessa maustaa mitä erilaisimmilla mausteilla ja vaikka juomilla. Tylypahkan pikajunassa kärryjen kanssa kiertävä noita myy muun muassa noidankattilakakkuja.
Okklumeus () on teoksessa Harry Potter ja Feeniksin kilta ensi kerran esiintyvä hyvin vaikea taikuuden laji. Sen avulla pystytään estämään tunkeutuminen mielen sisälle lukilitis-loitsun avulla. Dumbledore määräsi Kalkaroksen opettamaan tätä taitoa Harrylle, mutta Kalkaros lopetti opettamisen muutaman oppitunnin jälkeen kun Harry meni tutkimaan Kalkaroksen muistoja ajatusseulasta. Taidon oppiminen olisi ollut Harrylle tärkeää, koska Voldemortin mielellä oli yhteys Harryyn sen jälkeen kun Voldemort palasi ruumiiseensa. Jos Harry ei oppisi tätä hallitsemaan Voldemort voisi nähdä Harryn ajatuksiin ja tunteisiin ja aiheuttaa Harrylle hankaluuksia. Harry itse on myös nähnyt näkyjä Voldemortin tunteista ja tilanteista: missä hän on ja mitä tekemässä. Kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset Harry oppii, että tuska – tai suru – on se keino, jolla hän pystyy sulkemaan mielensä vihamieliseltä tunkeutumiselta. Muutaman kerran Harrylta onnistui jopa vaivatta katsoa oma-aloitteisesti Voldemortin mieleen.

title: Luihuinen

title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Seitsemännessä kirjassa Harry, Ron ja Hermione piiloutuvat taloon Voldemortilta. Harry kuitenkin menettää talon, kun Yaxley ottaa Hermionesta kiinni heidän kaikkoontuessaan. Hermione irrottaa kuolonsyöjän otteen Kalmanhanaukio 12:ssa ja paljastaa näin Kalmanhanaukio 12:n sijainnin Voldemortille.

title: Harry Potter ja Azkabanin vanki (elokuva)

text: Harry Potter (Daniel Radcliffe) viettää kesää Dursleyiden luona ja kuluttaa aikaa opiskelemalla uusia loitsuja. Kun Vernon-sedän (Richard Griffiths) sisar Marge (Pam Ferris) saapuu vierailulle ja raivostuttaa Harryn loukkaamalla tämän vanhempia, Harry saa Margen tahattomasti täyttymään ilmasta ja leijumaan tiehensä. Harry menettää malttinsa ja uhkaa kirota Vernonin, mutta sen sijaan hän pakenee tiehensä kyllästyneenä elämään Likusteritiellä. Poimittaislinja ilmestyy paikalle ja vie Harryn Vuotavaan noidankattilaan, missä taikaministeri Cornelius Toffee (Robert Hardy) kertoo Harrylle, ettei tätä pidätetä loihtimistaan taioista. Harry kuulee myös, että Sirius Musta-niminen vanki (Gary Oldman), joka on lordi Voldemortin tuomittu tukija, on paennut Azkabanin vankilasta ja aikoo luultavasti tappaa Harryn.

title: Harry Potterin perhe

text: Lily ja James alkoivat seurustella seitsemännellä luokalla.[4] He avioituivat nuorena ja heille syntyi yksi lapsi, poika Harry James Potter, vuonna 1980, jolloin he olivat kahdenkymmenen ikäisiä.

title: Harry Potterin perhe

text: Lily Potter on jästisyntyinen, mikä tarkoittaa, että hänen vanhempansa olivat jästejä eli "ei-taikovia ihmisiä". Lilyllä on myös jästisisar, Petunia, joka perheineen huolehti orvoksi jääneestä Harrysta, joskin vastentahtoisesti. Lilyllä oli tummanpunaiset hiukset ja vihreät, mantelinmuotoiset silmät.[6] Harrylle kerrotaan usein, että hänen silmänsä ovat samanlaiset kuin Lilyllä.

title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Likusteritie 4 Pikku Whingingissä on Harryn koti, jossa hän asuu yhdessä tätinsä, setänsä ja serkkunsa, kanssa. Harry on asunut siellä 15-kuukauden ikäisestä saakka, ja sitä ennen asuen Godrickin notkossa omien vanhempiensa kanssa. Tylypahkassa aloitettuaan Harry viettää Likusteritiellä hyvin vähän aikaa, palaten sinne vain kesälomiksi. Romaaneissa ja elokuvissa Dursleyden koti sijaitsee erittäin tylsällä ja tavanomaisella naapuristolla, jossa naapurit karsastavat Harrya, joka halveksii Pikku Whingingia kurjien muistojensa ja julman kohtelunsa takia. Arabella Figg, joka asuu kirjoissa kaksi katua Harrysta kauempana (mutta elokuvissa aivan kadun toisella puolella), tietää Harryn taiasta, koska hän itse on surkki ja Feeniksin killan jäsen, jonka Albus Dumbledore sijoitti Pikku Whingingiin vahtimaan Harrya. Kirjassa "Harry Potter ja Feeniksin kilta" Dumbledore paljastaa, että on syy miksi Harryn täytyy palata Likusteritielle vähintään kerran vuodessa. Harryn äidin uhraus aiheutti suojataian Likusteritielle, joka murtuisi kun Harry täyttäisi 17 vuotta tai jos Harry lakkaisi sanomasta Likusteritietä kodikseen eikä palaisi sinne kesälomaksi.


query: Kuinka pitkäksi gilalisko kasvaa?

title: Gilalisko

text: Gilalisko kasvaa 45–55senttimetriä pitkäksi, josta häntä muodostaa 10–20senttimetriä. Painoa kertyy 4–5 kiloa. Ruumis on litteä, vankkarakenteinen ja roteva. Pään suomut ovat leveät ja litteät, mutta selästä, raajoista ja kyljestä pyöreät ja nystyrämäiset. Ruumiin takaosassa ja hännässä suomurivit eivät ole yhtä säännöllisiä kuin eturuumiissa. Jalat ovat lyhyehköt ja tukevat. Jaloissa on viisi varvasta, joissa on vahvat kynnet. Väritys vaihtelee paljon. Yleensä pään yläosassa, vartalossa ja raajoissa näkyy marmorimainen kuviointi ja juovia tai oranssin, vaaleanpunaisen sekä mustan ja ruskean muodostamaa verkkokuviointia. Leuka, kaula, kuononpää ja pään sivut ovat yleensä tummat ja niitä koristavat oranssit tai vaaleanpunaiset kyhmyt. Hännässä on poikkijuovia. Vatsa on oranssi tai vaaleanpunainen ja siinäkin näkyy ruskeaa tai mustaa mosaiikkikuviointia.

title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruohon haaraton varsi kasvaa 20–70 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kapeita, 2–6 cm pitkiä ja ovat varressa kierteisesti. Kukintona on 10–20 cm pitkä runsaskukkainen terttu. Yksittäiset kukat ovat 2,5–3,3 cm pitkiä ja teriöt ovat keltaiset. Kukissa on myös pitkät kannukset, joista kasvi on saanut nimensäkin. Ulkonäöltään kasvi muistuttaa esimerkiksi leijonankitaa. Se kukkii Suomessa loppukesällä ja alkusyksyllä. Keltakannusruoho voi risteytyä juovakannusruohon ("Linaria repens") kanssa.

title: Lettolierosammal

text: Lettolierosammalen versot saattavat kasvaa 20 senttimetriä pitkäksi. Kasvi on tavallisesti tukeva ja suurikokoinen. Lettolierosammal on tavallisesti joko mustanpunainen tai kokonaan punainen. Toisinaan tavataan myös vihreitä tai ruskeita sammalia. Kasvin varret ovat liereänmuotoisia ja harvaan tai epäsäännöllisesti haarautuneita. Varren latva puolestaan on käyrä. Kasvin pesäkeperä on pitkä ja itse pesäke käyränmuotoinen. Itiöpesäkkeet ovat harvinaisia kasvilla. Kasvin lehdet ovat muodoltaan kuppimaiset, leveät ja ne kapenevat terävään ja lyhyeen kärkeen nopeasti. Kasvilla ei ole lainkaan keskisuonta tai se on lyhyt, tavallisesti kaksinkertainen.

title: Gilalisko

text: Gilaliskon käyttö ihmistä kuvaavana sanana sai suosionsa Rupaul’s Drag Race All Stars -tositelevisiosarjasta.

title: SimPark

text: Budjetista on nähtävissä kaikki puiston tulot ja menot, kuinka paljon rahaa jäi viime vuodelta, sekä kuinka paljon rahaa on käytettävissä. Menotaulukossa on erikseen lajiteltuna kasveihin, eläimiin, ja rakennelmiin käytetyt rahat, ja tulotaulukossa veronpalautus, puiston tulot, ja ekopalkinnot.

title: Hentosätkin

text: Yksivuotinen hentosätkin kasvaa 5–30 senttimetriä pitkäksi. Sen ohut, vaaleanvihreä ja läpikuultava varsi on tyvestä pensasmaisesti haarova ja tyviosan nivelistä juurehtiva. Kasvin kaikki lehdet ovat hienoliuskaisia uposlehtiä. Ne ovat 1–3,5 cm pitkiä ja useimmiten varren nivelvälejä lyhyempiä. Lehtilapa on harittava-, veltto- ja harvaliuskainen. Kukkaperät ovat pituudeltaan tavallisesti 1–3 cm, mutta jäävät usein upoksiin jolloin kukat ovat umpipölytteisiä. Verho- ja terälehtiä on viisi kappaletta. Verholehdet ovat joskus sinikärkisiä. Valkoiset ja tyvestä keltaiset terälehdet ovat 3,5–4,5 mm, joskus jopa 7 mm pitkiä. Terälehdet eivät kosketa toisiaan ja niissä on sirppimäinen mesikuoppa. Heteitä on alle 10 kappaletta, ponnet ovat 0,5–0,7 mm pitkiä. Suomessa hentosätkin kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä koostuu 1–1,5 mm pitkistä, siipipalteettomista pähkylöistä. Pähkylät ovat harvakarvaisia ja niissä on pieni ota. Hentosätkin on myrkyllinen kasvi, kuten muutkin leinikit.

title: Skorpionilisko

text:
Skorpionilisko voi kasvaa jopa metrin pituiseksi ja neljän kilon painoiseksi. Se on vantterajalkainen ja pyöreäpäinen. Myös sen suomut ovat pyöreitä. Skorpionilisko muistuttaa paljon sukulaistaan gilaliskoa, mutta on sitä hoikempi, pitkähäntäisempi ja ketterämpi. Liskolla on myrkkyliskoille tyypilliset vahvat leuat, joissa on myrkkyä erittävät hampaat. Häntäänsä skorpionilisko varastoi rasvaa niukkoja aikoja varten. Skorpioniliskon väri vaihtelee alalajeittain, mutta liskon väri on yleensä musta. Ruumis on usein myös keltaisten täplien kirjoma. Skorpioniliskon hännässä on neljä rengasta. Yksi alalaji on sen sijaan lähes musta.
Skorpionilisko elää vain Meksikossa ja Guatemalassa neljällä eri alueella. Alueista yksi on Tyynen valtameren rannikon läheisyydessä, toinen Sonoran osavaltiossa Meksikossa, kolmas Meksikonlahden eteläpuolella ja neljäs Guatemalassa, Motaguan laaksossa. Laji elää aavikoilla ja kuivahkoissa metsissä.

title: Välkevita

text: Välkevidan varsi on poikkileikkaukseltaan pyöreä, monihaarainen ja voi kasvaa reilun metrin pituiseksi. Välkevidan kaikki lehdet ovat vedenpinnan alla kasvavia uposlehtiä, eikä sille kasva erillisiä kelluslehtiä. Lehdissä on lyhyet lehtiruodit ja lehtilavat ovat suuria, leveänsoikeita, vaaleanvihreitä sekä välkehtiviä. Lehtilavat voivat kasvaa lähes 20 cm pitkiksi asti ja niissä on hento verkkomainen suonitus. Välkevidan kukintona on pitkän varren päässä oleva noin 5 cm pitkä tähkä.

title: Lasivaskitsat

text: Lasivaskitsat ovat liskoja ja ovat läheistä sukua varaaneille ja gilaliskoille.

title: Gilalisko

text: Gilaliskojen kiima on todennäköisesti heinäkuussa ja vajaan kuukauden kuluttua gilaliskonaaras kaivaa ennen munintaa noin kymmenen sentin syvyisen kuopan kosteaan hiekkaan lähelle pensaita, jotta munat olisivat suojassa auringonpaisteelta. Useimmiten lähellä on jokin juomapaikka. Naaras munii kerralla korkeintaan 13 munaa. Munat ovat ohutkuorisia ja 3,5–7 sentin pituisia. Munittuaan naaras peittää munat hiekalla. Poikaset kuoriutuvat noin kuukauden kuluttua muninnasta. Ne ovat kuoriutuessaan 10 sentin pituisia ja muistuttavat aikuisia. Poikaset lähtevät heti pesältä ja alkavat etsiä ravintoa. Muutamassa vuodessa ne kasvavat täyteen kokoonsa. Gilaliskot elävät erakkoina. Gilalisko elää luonnossa noin 20 vuotta, vankeudessa jopa 40 vuotta.

title: Agrostis rossiae

text: "A. rossiae" kasvaa 5–15 senttimetriä pitkäksi, ja sen 1,2–5 senttimetriä pitkät ja 0,5–2 millimetriä leveät lehdet kasvavat varren alaosassa. Varren päässä on 2–6 senttimetriä pitkä röyhy, jossa kasvaa tiheästi tähkylöitä. Pienet kukat ovat muodostuneet 1,5 millimetriä pitkästä vihneettömästä kaleesta ja surkastuneesta helpeestä. Kasville on tyypillistä, että sen pienet kukat eivät aukea missään vaiheessa kokonaan. Ne ovat jo esillä helmi-maaliskuussa, mutta siemeniä kasvi ei tuota vielä silloin. Kasvi alkaa kuivua jo varhain kesällä, kun sitä lämmittää sekä maaperän lämpö että aurinko, ja jo heinäkuussa eläviä yksilöitä on jo vaikea löytää.

title: Keltainen

text: Tyypillisiä keltaisia kohteita luonnossa ovat sitruuna, kananmunan keltuainen sekä monet kukat kuten voikukka. Monet myrkylliset eläimet varoittavat myrkyllisyydestään keltaisella värillä, muun muassa ampiaiset, gilaliskot ja monet nuolimyrkkysammakot.

title: Tupsulinnunruoho

text:
Tupsulinnunruoho ("Polygala comosa") linnunruohokasveihin kuuluva kasvi. Sen 15–25 senttimetriä pitkät varret ovat usein maanmyöteisiä. Kasvilla on suikeat lehdet ja sen kukinto on pitkä. Kukat ovat 4–5 millimetriä pitkiä. Se kasvaa rinteillä ja niityillä ja kukkii kesäkuussa. Tupsulinnunruoho kasvaa Euroopassa ja Aasiassa, Pohjoismaissakin Islantia lukuun ottamatta. Suomessa laji on harvinainen, mutta Ahvenanmaalla yleinen. Tupsulinnunruoho on rauhoitettu kasvi.
Tupsulinnunruohon voi sekoittaa isolinnunruohoon ("Polygala vulgaris"). Kasvi on kalkinvaatija.

title: Lee Redmond

text: Redmond oli Guinnessin ennätysten kirjassa, ja Guinness haastatteli naista vuoden 2005 painokseen. Hän ilmoitti, että ei ollut alun perin aikonut kasvattaa maailman pisimpiä kynsiä: hänen tarkoituksensa oli ollut vain katsoa, kuinka pitkäksi kynnet olisi mahdollista kasvattaa ilman, että ne alkaisivat kasvaa kieroon.

title: Siperiankärhö

text: Siperiankärhö on puuvartinen köynnös, joka kasvaa tavallisesti 0,3–4 metriä pitkäksi, joskus jopa kahdeksaan metriin saakka. Kasvi suikertelee pitkän monivuotisen vartensa avulla maata pitkin tai kiipeää kärhilehtiensä avulla puiden, lähinnä kuusten, oksistoissa. Sen lehdet ovat vastakkain. Lehden lapa on kaksi kertaa kolmilehdykkäinen, lehdykät ovat 3–7 cm pitkiä, puikeita ja sahalaitaisia. Kellanvalkoiset, ulkopinnaltaan kiiltävän myötäkarvaiset, nuokkuvat kukat ovat yksittäin lehtihangoissa. Joskus harvoin kukat voivat olla myös violetinsinisiä. Kukan perä on 8–15 cm pitkä. Kukan kehä on teriömäinen ja se koostuu neljästä 2,5–4 cm pitkästä kehälehdestä. Siperiankärhö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kasvin siemenet kypsyvät pienissä mutta pitkäotaisissa ja huomiota herättävän höyhenmäisesti karvaisissa pähkylöissä, jotka leviävät helposti tuulten mukana. Siperiankärhö on myrkyllinen kasvi.

title: Gilalisko

text: Gilaliskon hampaat ovat pitkät ja terävät. Suussa elää tulehduksia aiheuttavia bakteereja, jotka voivat olla yhtä vaarallisia kuin myrkky. Silmät ovat likinäköiset ja lisko näkee saaliin tai muun vastaantulijan vasta lähietäisyydellä. Hajuaisti sitä vastoin on erinomainen. Coloradosta on löydetty gilaliskon 30–40 miljoonaa vuotta vanhoja fossiileja, ja gilalisko on muuttunut erittäin vähän noista ajoista.

title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.

title: Gilalisko

text: Gilaliskojen määrä on jatkuvasti pienentynyt, koska sen elinalueita katoaa puuvillapeltojen, laitumien, vihannesviljelmien ja asutuksen tieltä. Gilaliskoa uhkaa myös pyynti sen erikoisen ulkonäön takia, ja sitä pyydetään lemmikiksi usein laittomasti ja kuljetetaan ulkomaille. Laji lisääntyy vankeudessa huonosti, joten on tärkeää, että luonnossa säilyy elinvoimainen kanta. Laji on vaarantunut.

title: Julkinen liikenne

text: Joukkoliikenteen palvelutasoon vaikuttaa se kuinka hyvin linjasto palvelee todellisia matkustustarpeita. Vaihdottomat ja suorat yhteydet ovat matkustajan kannalta houkuttelevimpia. Esimerkiksi Helsingissä pyritään tällä hetkellä lisäämään poikittaista joukkoliikennetarjontaa sen sijaan, että kaikki liikenne kulkisi säteittäisesti keskustasta ulospäin. Monipuolinen linjasto tarjoaa useammille matkustajille suoria yhteyksiä, vähentävät vaihtojen määrää ja nopeuttavat lyhyitä matkoja, mutta linjojen vuoroväli voi kasvaa pitkäksi.

title: Valkohilppa

text: Valkohilppa on pystyvartinen, yksivuotinen kasvi. Juuresta kasvaa yksi tai muutama varsi, joista tulee noin 20–30 cm pitkiä. Juuristo on kuitumainen eikä kasva syvälle. Kasvi on parilehtinen, lehdet liuskaisia. Kukat ovat säännöllisiä ja täydellisiä, terälehdet noin 1–1,5 cm pitkiä. Kasvin siemenet ovat noin 3 mm kooltaan.

title: Lituruoho

text: Lituruohoa tutkitaan moneen tarkoitukseen, koska siihen on helppo siirtää geenejä muista, monimutkaisemmista kasvilajeista. Lituruohon avulla pyritään muun muassa selvittämään, miten kasvit suojautuvat erilaisia taudinaiheuttajia vastaan ja kuinka kasvit soveltuvat kylmään. Sitä on hyödynnetty myös puun muodostumisen tutkimuksessa. Lituruoho kasvaa hyvin myös maassa, jossa on paljon raskasmetalleja. Niinpä on tutkittu, voisiko kasvin tätä ominaisuutta käyttää maaperän puhdistamiseen eli biopuhdistukseen. Lituruoho itse on liian pieni, mutta sopivan geenin voisi ehkä siirtää toiseen lajiin.

title: Gilalisko

text: Väritys tekee gilaliskosta kirjavan ja antaa hyvän suojavärin, minkä ansiosta liikkumatonta gilaliskoa on vaikea erottaa maastosta. Gilaliskon myrkkyrauhaset ovat alaleuassa poskien alaosan kohdalla. Myrkkyrauhaset ovat muuntuneita sylkirauhasia ja niitä on useita. Myrkky valuu uhriin tiehyitä kautta, mutta gilaliskon on purtava jonkin aikaa ennen kuin myrkkyä erittyy riittävästi. Gilaliskon leuat ovat erittäin vahvat ja jos lisko puree esimerkiksi ihmisen kättä, sitä on lähes mahdoton saada paljain käsin irti. Terve ihminen selviää yleensä liskon puremasta, mutta heikkokuntoinen tai lapsi on jo vakavassa vaarassa. Myrkky lamauttaa hengityselimistön, joten uhri tukehtuu vähitellen. Myrkky laajentaa valtimoita, hidastaa sydämen toimintaa sekä estää verta hyytymästä. Petoeläimet jättävätkin myrkyllisen liskon rauhaan.

title: Gilalisko

text: Gilalisko viettää 95 prosenttia ajastaan maakolossa ja viettää siellä koko kuivan kauden. Se selviää kolossa häntäänsä varastoiman rasvavaraston avulla. Vasta kesä–syyskuussa lisko tulee esiin piilostaan ja lähtee ravinnonhakuun. Ruokaa se löytää lipomalla kielellään ja analysoimalla hajumolekyylejä. Gilalisko suosii hitautensa takia helppoja saaliita, kuten matelijoiden ja lintujen munia sekä pienten nisäkkäiden poikasia. Tällaista ravintoa on sadekauden aikana tarjolla runsaasti, joten se on hyvää aikaa kartuttaa rasvavarastoa. Saaliin gilalisko nielee pää edellä, jos se ei ole liian suuri. Suuret munat se rikkoo ja latkii sisällön. Se saalistaa myös aktiivisesti erityisesti muita matelijoita, jotka se tappaa myrkyllään. Vaikka saalis pääsisi karkuun, se menehtyy nopeasti myrkkyyn ja gilalisko löytää saaliinsa hajujälkeä seuraamalla. Eräs yksilö eli vankeudessa yli kolme vuotta syömättä kuluttaen hitaasti häntänsä rasvavarastoa. Vettä lisko kuitenkin tarvitsee säännöllisesti.

title: Gilalisko

text: Simo Penttilä käyttää gilaliskoa erään rikollisen peitenimenä samannimisessä Punavyö-sarjan kirjassaan.

title: Koevoluutio

text:
Koevoluutiota on esimerkiksi se, kuinka parasiittien ja isäntälajin toisiinsa kohdistamat valintapaineet voivat johtaa yhteiseloon ja jopa lajien väliseen symbioosiin.
Tunnettu esimerkki koevoluution aikaansaannoksista ovat orkideojen ja kolibrien vuorovaikutus. Kolibrit ovat riippuvaisia kukkien medestä ja kasvit ovat riippuvaisia kolibrien pölyttämisestä; linnuille on kehittynyt pitkä nokka ja kasveille syvät kukat.

title: Gilalisko

text: Gilalisko elää Sonoran aavikolla Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Yhdysvalloissa sitä tavataan Arizonassa, Kalifornian kaakkoisosissa, Utahin lounaisosissa, New Mexicossa ja Nevadassa, Meksikossa Baja Californian ja Sonoran osavaltioissa. Gilalisko viihtyy kuivilla tai puolikuivilla aavikoilla ja vuoristojen alarinteillä sekä jokia ja kanjoneita reunustavilla tasangoilla ja pensaikkomailla. Alueella lämpötila voi nousta kesäpäivisin jopa 50 celsiusasteeseen ja talvella on kylmää, jolloin gilaliskon täytyy horrostaa. Säännöllinen vedensaanti on välttämätöntä. Laji nimi tulee Arizonassa virtaavasta Gila-joesta.

title: Gilalisko

text: Gilaliskolla on vain vähän vihollisia ja pedot jättävät sen rauhaan yleensä heti kun vain tunnistavat sen. Jos kojootti erehtyy hyökkäämään sen kimppuun, se ei tee sitä enää toiste, jos jää henkiin. Pienempi peto kuten kissa kuolee varmasti. Gilaliskot ovat immuuneja oman lajinsa myrkylle, minkä lisäksi myös sammakot kestävät myrkkyä tuntemattomasta syystä. Ihmisellä purema aiheuttaa hikoilua, oksentelua ja usein myös tajunnan menetyksen. Puremakohta paisuu ja mustuu. Toipuminen puremasta voi viedä kuukausia. Gilalisko puree kuitenkin vasta ärsytettynä ja on melko vaaraton.

title: Japaninsinisade

text: Japaninsinisateen myötäpäivään kiertyvät varret voivat kasvaa monien tukien varassa ja saavuttaa jopa yli 30 metrin pituuden. Lehdet ovat kiiltävät, tummanvihreät, parilehdykkäiset ja 10-30 cm pitkät. Kussakin lehdessä on 9-13 kappaletta 2-6 cm pitkää, pitkänomaista lehdykkää. Kasvi tuottaa paljon myrkyllisiä ruskeita samettisia papumaisia palkoja, jotka ovat 5-10 cm pitkiä, kypsyvät kesällä ja pysyvät kasvissa talveen asti. Japaninsinisade menestyy parhaiten kosteassa maassa ja suorassa auringonpaisteessa. Kasvi elää usein jopa yli 50-vuotiaaksi.

title: Gilalisko

text: Gilalisko eli gilahirviö[1] (Heloderma suspectum) on Yhdysvaltain lounaisosien ja Meksikon luoteisosien Sonoran aavikolla elävä myrkyllinen lisko. Gilalisko liikkuu kömpelösti, mutta puree kivuliaasti. Lisko tarraa tukevat leukansa saaliseläimeen ja valuttaa haavaan myrkyllistä sylkeä, myrkky valmistuu kahdessa alaleuan takaosan rauhasessa. Gilalisko rusentaa saaliinsa vahvoilla lihaksikkailla leuoillaan, joissa on pitkät ja terävät hampaat, lopuksi se ahmaisee murskaamansa ja lamauttamansa uhrin pää edellä sisuksiinsa. Gilaliskon häntä toimii rasvavarastona. Kylmillä säillä gilalisko lepäilee ja paastoaa, jolloin se ylläpitää elintoimintojaan häntänsä rasvaa kuluttamalla.

title: Lännenkylmänkukka

text: Monivuotinen lännenkylmänkukka on heikosti mätästävä ja kasvaa kukkimisaikana 10–20 senttimetriä korkeaksi. Aluslehdet kasvavat kukinnan aikana ja lakastuvat syksyllä. Kohenevien lehtien ruoti on 3–15 cm pitkä. Lehtilapa on jopa yli 10 cm leveä ja kerrotusti pariliuskainen. Liuskat ovat hyvin kapeita. Varsilehdet kasvavat varren tyvestä yhdiskasvuisena suorana kiehkurana. Kooltaan ne ovat 2–5 cm pitkiä, valkokarvaisia ja liuskat ovat kärkiosistaan niukkaliuskaisia. Yksittäinen kukka on tavallisesti alla 10 cm:n pituisen kukkaperän päässä, mutta hedelmävaiheessa kukkaperä kasvaa jopa 25 cm pitkäksi. Kukan kehä on teriömäinen ja siinä on kuusi kehälehteä. Kehälehdet ovat 1,5–4 cm pitkiä, kaikki saman levyisiä ja väriltään sinisiä tai violetinsinisiä. Kehälehtien ulkopinta on valkokarvainen. Lännenkylmäkukka kukkii aikaisin keväällä. Hedelmistö koostuu noin 3 mm pitkistä pähkylöistä, joilla on 2–5 cm pitkä ota. Muiden kylmänkukkalajien tapaan myös lännenkylmänkukka on myrkyllinen kasvi.