query: Mikä on Turkin BKT?

title: Turkki

text: Inflaation hillitsemiseksi ponnisteltiin 2000-luvun alussa. Talousuudistusten vakiinnuttamiseksi ja epävakaan talouden perinnön poispyyhkimiseksi maassa laskettiin liikkeelle uusi rahayksikkö. 1. tammikuuta 2005 Turkin liiran korvasi Uusi Turkin liira, kun vanhasta rahasta pudotettiin pois kuusi nollaa (1 UTL=1000000 TL).[86] Jatkuvien talousuudistusten seurauksena inflaatio on laskenut 7,6 prosenttiin vuonna 2013, ja työttömyysaste 9,3 prosenttiin. Kun Turkin bruttokansantuote oli 15300 dollaria henkeä kohti vuonna 2013 maa sijoittui maailmassa BKT:n mukaan laskettuna sijalle 69. Yksi Turkin suurimmista talousongelmista on varallisuuden epätasainen jakautuminen. Vuonna 2008 arvioitiin, että vauraimmalla 10 prosentilla väestöstä oli käytettävissään 30 prosenttia kotitalouksien käyttövaroista, kun taas köyhimmällä 10 prosentilla vain 2 prosenttia.[87]

title: Luettelo kehitysavun avunantajamaista

text: Suurimmat avunantajamaat vuonna 2015 olivat Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Japani ja Ranska, Ruotsin osuus bruttokansantulosta oli 1,40 prosenttia ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Norjan, Luxemburgin, Tanskan, Alankomaiden ja Britannian bruttokansantulon ylittämä Yhdistyneiden Kansakuntien ODA-tavoite on 0,7 prosentia BKT: stä, Euroopan unioni keräsi suuremman osan BKT: stä ulkomaisen avun muodossa kuin mikään muu talousliitto

title: Viron talous

text: Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja sodan jälkeen Viron taloutta alettiin integroida sosialistiseen suunnitelmatalouteen. Suomella ja Virolla oli lähes sama bruttokansantuote (BKT) henkeä kohti ennen Viron talouden sosialisointia. Vuonna 1987 Suomen BKT henkeä kohti oli 14370 Yhdysvaltain dollaria, kun taas silloisessa sosialistisessa Neuvosto-Virossa se oli Mart Laarin mukaan vain 2000 dollaria.[2]

title: Talouskasvu

text: Talouskasvua mitataan bruttokansantuotteen (BKT) positiivisella %-muutoksella vuodessa. Mikäli BKT:n muutos on negatiivinen, kyseessä on talouden supistuminen, talouden taantuma tai mahdollisesti jopa talouslama. Luotettavampi mittari kansantuotteella on kuitenkin asukasta (capita) kohti laskettu bruttokansantuote, BKT per capita, sillä se kuvaa keskimääräistä rahassa arvotettua taloudellista transaktiota henkeä kohden vuodessa. Vastaavasti useimmiten maiden välisissä vertailuissa käytetään asukasta kohti lasketun BKT:n muutosta. Lähes poikkeuksetta BKT/capita-mittarit korjataan vielä ostovoimapariteetilla (PPP), jotta maiden väliset hintaerot tulisi huomioitua vertailuissa.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.

title: Bruttokansantulo

text: Bruttokansantulo (BKTL) on kansantalouden tilinpidon käsite, joka kuvaa maan tuotannosta saamia tuloja. Se eroaa yleisemmin käytetystä bruttokansantuotteesta (BKT) siinä, että mukaan lasketaan ulkomailta saadut ja sinne maksetut tulot: BKTL = BKT - kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat ensitulot + kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä saamat ensitulot.

title: Bruttokansantuote

text:
Koska BKT on kansantalouden kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmiöitä suhteuttamalla saadaan useita tärkeitä talouden tunnuslukuja. Tällaisilla osien suhdetta kokonaisuuteen kuvaavilla tunnusluvuilla (BKT-osuuksilla) voidaan havainnollisesti kuvata kansantalouden rakennetta ja siinä tapahtuvia muutoksia sekä käyttää niitä talouden ohjauskriteereinä. Tyypillinen tunnusluku on esimerkiksi veroaste eli verojen osuus BKT:sta. Muita samanlaisia tunnuslukuja ovat julkisen talouden, ulkomaankaupan, kulutuksen, investointien osuudet BKT:sta. Kansantalouden rakenne voidaan havainnollistaa alkutuotannon, jalostuksen ja palvelujen BKT-osuuksilla.
Ostovoima tarkoittaa sitä, mitä hyödykkeitä (tavaroita ja palveluja) tietyllä rahamäärällä saadaan eri olosuhteissa. Ostovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla rahamäärällä saadaan erilainen määrä hyödykkeitä. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden välillä, käytetään maiden välisessä vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.

title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.

title: Toinen teollinen vallankumous

text: Taulukossa on arvioitu nykyisiä tai toisen maailmansodan jälkeisiä valtioita vastaaville alueille. Itävalta-Unkari on yhdistetty Itävallan, Unkarin ja Tsekkoslovakian vastaaville alueille. Venäjän bkt on entisen Neuvostoliiton alueelle. Serbian bkt on entisen Jugoslavian alueelle.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.

title: Taloudellinen vapaus

text: ""Vuodesta 1820 vuoteen 1998 maailman väestö 6-kertaistui, BKT 49-kertaistui ja BKT/capita melkein 9-kertaistui."" Tämä tapahtui lähinnä siellä, missä taloutta liberalisoitiin, mutta silti Afrikankin reaalitulot henkeä kohden nousivat 3 kertaa korkeammiksi vuosisadassa. Kehitysmaissa elinikä kasvoi 26 vuodesta 64 vuoteen 1900-luvun aikana.

title: Kokonaistuotanto

text: Kokonaistuotanto on kansantaloudessa tietyssä ajanjaksossa, yleensä vuodessa, tuotettujen lopputuotteiden arvo. Kokonaistuotannon mittarina käytetään bruttokansantuotetta (BKT). Esimerkiksi Suomen BKT oli vuonna 2007 noin 165 miljardia €.

title: Siperian federaatiopiiri

text: Siperian federaatiopiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 4 093 589,0 miljoonaa ruplaa eli 10,95 % koko Venäjän BKT:stä. Federaatiosubjekteista maan keskiarvoa (261,8 tuhatta ruplaa/ vuosi eli noin 6 413 EUR) korkeampi BKT-osuus oli ainoastaan Krasnojarskin aluepiirissä (131 % keskiarvosta) ja Tomskin alueella (104 %); kaikissa muissa federaatiosubjekteissa henkeä kohden laskettu BKT-osuus oli Venäjän keskiarvon alapuolella. Valtakunnan tasoon verrattuna Siperian federaatiopiirin laskennallinen BKT henkeä kohden olikin keskimäärin vain 81 prosenttia maan keskiarvosta.

title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.

title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28488 hryvnaa eli 2766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4%), Dnipropetrovskin alue et (10,8%) ja Harkovan alueet (5,9% osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella.[58][59] Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15056 USD/henki) ja Venäjällä (16768 USD/henki).[60]

title: Inflaatio

text: Kuluttajahintaindeksi: Inflaatiota mitataan yleisimmin kuluttajahintaindeksin vuosimuutoksella. Kuluttajahintaindeksi mittaa yleisesti kulutetuista tavaroista ja palveluista koostuvan hyödykekorin hintaa. Eri hyödykkeiden painoarvo kuluttajahintaindeksissä määräytyy niiden osuudesta kotitalouksien kokonaiskulutuksessa. Osuuksia muutetaan Suomessa viiden vuoden välein kulutuksessa tapahtuneiden muutosten mukaan. Kuluttajahintaindeksin ongelmana on, että yhden hyödykkeen kallistuminen korissa nostaa hintaindeksiä, vaikka yhden hyödykkeen hinnan nousu (muiden tuotteiden hintojen pysyessä ennallaan) ei ole merkki inflaatiosta. Tuottajahintaindeksi BKT-deflaattori: inflaatio lasketaan BKT-deflaattorin muutosprosenttina. BKT-deflaattori on nimellinen BKT/Reaalinen BKT. Sen arvo mittaa bruttokansantuotteen arvon toisen vuoden euroina. Minkä vuoden euroina reaalinen BKT on laskettu, on ilmoitettava reaalisen bruttokansantuotteen kanssa. Elinkustannusindeksi, joka on pitkä aikasarja eri vuosien kuluttajahintaindekseistä. Sen avulla tarkasetellaan pitkiä aikavälejä. Inflaation mittarina käytetään myös rahanarvonkerrointa, joka lasketaan hintaindeksien avulla. Se osoittaa, kuinka suuri oli tietyn rahamäärän ostovoima jonakin aikaisempana vuotena jonkin myöhemmän vuoden rahaksi arvioituna.

title: Park Chung-hee

text: Tuolloin Etelä-Korean bruttokansantuote (BKT) oli henkeä kohden 72 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja Pohjois-Koreaa pidettiin taloudellisesti vahvempana, sillä se oli teollistunut japanilaiskomennossa sijaitessaan lähellä Mantšuriaa ja ollessaan luonnonvaroiltaan rikkaampi. Parkin aikana BKT kasvoi kaksikymmenkertaiseksi.

title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.

title: Baltian maat

text: Baltian maiden bruttokansantuote (bkt) on samaa luokkaa asukasta kohti laskettuna. Vuonna 2014 Latvian ostovoimakorjattu bkt oli 34 mrd. €, Liettuan 59 mrd. € ja Viron 27 mrd €. Asukasta kohden korkein kansantuote oli Virossa (noin 20 500 €/hlö) ja alhaisin Latviassa (noin 15 000 €/hlö). Liettuassa ostovoimakorjattu bkt oli vuonna 2014 noin 16 500 € asukasta kohti.

title: Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri

text: Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin alueella muodostui vain 2,37 prosenttia (eli 887 605,6 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta federaatiopiiri oli maan alimman BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli vain 94 137 ruplaa vuonna 2010. Tämä oli 36 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta ja euromääräisesti vuoden 2010 lopun vaihtokurssilla 2 306 euroa koko vuodelta. Vaatimattomin BKT-taso henkeä kohden oli Ingušetiassa ja Tšetšeniassa, joissa se jäi vain 20 ja 21 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (koko Venäjän alimmat arvot).

title: Istanbul

text: Bruttokansantuote henkilöä kohti Istanbulissa on korkeampi kuin Turkissa keskimäärin. Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2005 Turkin BKT henkilöä kohden oli 5 008 dollaria, ja Istanbulissa se oli noin 7 000–7 500 dollaria.

title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.

title: Talouskasvu

text: BKT per capita (asukasta kohti) ei ota huomioon valtion tulonjakoa eli tulojen jakautumista ihmisten kesken maan tai valtion sisällä. Periaatteessa on siis mahdollista, että yksi henkilö, muutama henkilö tai tietty ryhmä saa käyttöönsä kaikki BKT:n muodostumisessa syntyvät tuotannontekijätulot. BKT per capita ei sisällä talouskasvusta seuraavia negatiivisia ulkoisvaikutuksia kuten päästöjä ja saasteita, joista käytetään nimitystä haitakkeet (vrt. hyödykkeet). Näin ollen BKT liioittelee talouskasvua. BKT per capita ei ota huomioon toisaalta positiivisia ulkoisvaikutuksia kuten koulutuksen tai terveyden lisääntymisestä. Nämä tosin korreloivat voimakkaasti BKT:n kanssa (katso edellinen kappale). BKT per capita ei kata markkinoiden ulkopuolista toimintaa lainkaan. Esimerkiksi kotona itse tehtävä kotityö tai kunnon kohottaminen lenkkeilemällä ei näy BKT:ssa.

title: Uudenmaan maakunta

text: Uudenmaan osuus Suomen bruttokansantuotteesta nousi vuosina 1980–2010 noin kolmanneksen. Saman ajanjaksona BKT-osuuttaan kasvattivat Uudenmaan ohella ainoastaan Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa ja Ahvenanmaa. Taulukossa on mainittu Suomen maakuntien BKT-osuudet vuodesta 1980 alkaen. Luvut vuodesta 2000 alkaen on ilmoitettu kansantalouden tilinpidossa käytetyn TOL2008-toimialaluokituksen mukaisesti eivätkä ne ole täysin vertailukelpoisia vanhempiin lukuihin nähden.

title: Bruttokansantuote

text: Nimellisarvoinen BKT syntyy tuotantoyksiköiden ilmoitusten perusteella bruttoarvonlisäysten summana. Nimellisarvoinen suure syntyy, kun BKT:n erät arvotetaan käypiin hintoihin eli niihin hintoihin, jotka käytännössä on maksettu. Nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta laatii tilastonpitäjä aina myös reaaliarvoisen aikasarjan. Reaaliarvoinen BKT kuvaa kokonaistuotannon määräkehitystä. Se saadaan nimellishintaisesta BKT:sta eliminoimalla siitä hintojen muutosten vaikutus. Reaaliarvoinen BKT on siis määräsuure ja sellaisena vertailukelpoinen ajan suhteen, mistä syystä se on tärkeä suure tuotannon määrällisen kehityksen ymmärtämisessä. Taloudellinen kasvu ilmaistaan usein reaaliarvoisen BKT:n kasvuprosenttina.

title: Harmaa talous

text: Toisen arvion mukaan Euroopan (EU-27, Norja, Sveitsi, Kroatia ja Turkki) alueella harmaan talouden suhteellinen osuus on laskenut vuosina 2003–2013 noin 22,4%:sta 18,5 %:iin maiden BKT:stä (2013 yhteensä 2150 miljardia euroa). Keskiarvoa huomattavasti korkeammat arvot harmaan talouden BKT-osuudesta olivat Bulgariassa (31%), Romaniassa, Kroatiassa, Liettuassa ja Virossa (28%) sekä Turkissa (27%) ja Latviassa (26%). Tämän tutkimuksen arvio harmaan talouden osuudeksi Suomessa oli yhteensä 13,0% vuonna 2013 (25,8 mrd euroa). Eurostatin mukaan toimialakohtaisesti korkea harmaan talouden osuus olisi EU-alueella vuonna 2013 keskimäärin rakennustoiminnassa (31%), tukku- ja vähittäiskaupan (20%), hotelli- ja ravintolatoiminnan (19%), tuotannollisen toiminnan (15%) ja maatalouden (15%) piirissä sekä muissa henkilökohtaisissa palveluissa (%-osuus määrittelemättä: viihde, hieronta, prostituutio, kotipalvelut, yms.). [4]

title: Ingušia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Ingušian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 21,54 miljardia ruplaa eli 0,06 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 52,21 tuhatta ruplaa eli vain noin 1 279 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuutena mitattuna erittäin matala.

title: Kalmukia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Kalmykian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 24,34 miljardia ruplaa eli 0,07 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 84,09 tuhatta ruplaa eli vain noin 2 060 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on kolmanneksi alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuudella mitattuna erittäin matala.

title: Talouskasvu

text: Taloustieteilijät ovat hyvin tietoisia BKT:n ongelmista hyvinvoinnin kuvaajana. BKT:tä tuleekin tarkastella indikaattorina eikä absoluuttisena mittana. Tulojaon epätasa-arvoisuuden tarkasteluun on kehitetty omia mittareita kuten Ginikerroin. Negatiivisia ulkoisvaikutuksia voidaan yrittää ottaa huomioon vaihtoehtoisten BKT-määritelmien avulla (esim. vihreä bruttokansantuote). Vapaa-ajan arvoa voidaan ottaa huomioon laskemalla BKT per työtunnit.

title: Bruttokansantuote

text: Esimerkkilaskelmassa huomataan, että aikaansaatu BKT käytetään kansantaloudessa erilaisina tuloina ja veroina. Tämä tapa määritellä BKT on kolmas tapa ja sitä kutsutaan BKT:n määrittelyn tulomenetelmäksi. BKT:n ymmärtäminen tulomenetelmän avulla on paras tapa, kun haluaa ymmärtää BKT:n hyvinvointivaikutuksia. BKT on kotimaisen tuotannon mitta ja samalla se on kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. BKT:n hyvinvointivaikutukset ovat kansantaloudessa maksettuja tuloja ja veroja. Tuloilla kansantaloudet saavat ostovoimaa ja vapaa-aikaa. Veroilla rahoitetaan julkinen tuotanto.

title: Markkinamonetarismi

text: Markkinamonetaristien mukaan inflaatio kertoo menneestä, ei nykyisestä rahapolitiikasta. Rahan määrän mittarit taas ovat epäluotettavia kokonaiskysynnän mittareita siksi, että rahan kiertonopeus on hyvin vaihteleva. Sen sijaan nimellinen BKT huomioi sekä rahan määrän eli kiertonopeuden eli mittaa Fisherin yhtälön MV=PT (rahan määrä kertaa kiertonopeus = hintataso kertaa reaalinen BKT) oikeaa puolta suoraan.


query: Kuka suunnitteli SS Great Eastern höyrylaivan?

title: SS Great Eastern

text: Laivan suunnitteli brittiläinen Isambard Kingdom Brunel. Se suunniteltiin kuljettamaan siirtolaisia Britanniasta Australiaan ja se oli kuusi kertaa suurempi kuin yksikään silloinen laiva. Ajateltiin, että näin mittava alus olisi sekä nopea että taloudellinen. Suunnitelman kunnianhimoisuutta osoitti myös se seikka, että alus saattoi purjehtia maailman ympäri ilman polttoainetäydennystä. Great Easternillä oli viisi höyrykonetta, joista neljä pyöritti siipirattaita ja viides potkuria.

title: SS Great Eastern

text: Great Eastern yritettiin laskea vesille 3. marraskuuta 1857. Brunel oli toivonut, että tapausta olisi todistamassa mahdollisimman pieni väkijoukko. Paikalla oli kuitenkin tuhansia ihmisiä, sillä huhu poikkeuksellisen aluksen vesillelaskusta oli levinnyt laajalle. Lisäksi Eastern Companyn johto oli myynyt tilaisuuteen 3000 pääsylippua.

title: SS Great Eastern

text: Eastern Steam Navigation Company ei saanut enää lisärahoitusta ja oli konkurssin partaalla. Laivan viimeistelytöitä varten perustettiin uusi osakeyhtiö Great Ship Company, jonka pääoma oli 340000 puntaa ja se osti aluksen 160000 punnalla. Kauppasummasta ylijäänyt raha käytettiin aluksen viimeistelyyn. Brunel oli sairaana kun työt aloitettiin tammikuussa 1858. Ne saatiin päätökseen saman vuoden elokuussa.

title: SS Great Eastern

text: Alus saapui Montauk Pointiin lähelle New Yorkia keskiyöllä 27. elokuuta. Luotsi astui laivaan kello 1.30 ja puoli tuntia myöhemmin kuultiin ryminää ja laiva keinui hieman. Luotsin mukaan Great Eastern oli purjehtinut päin North East Rippsiä, joka myöhemmin nimitettiin Great Easternin kariksi. Kapteeni lähetti miehen tutkimaan ruuman, mutta vuotoja ei havaittu. Moni matkustajista ei edes huomannut koko karilleajoa. Alus jatkoi matkaansa New Yorkiin omilla koneillaan.

title: SS Great Eastern

text: Matkustajana ollut yhdysvaltalainen insinööri Hamilton E. Towle, joka oli paluumatkalla kotiinsa Euroopasta, kävi tutkimassa aluksen peräsimen ja teki suunnitelman sen pelastamiseksi.

title: SS Great Eastern

text: Vuonna 1863 Great Eastern teki kolme purjehdusta Isosta-Britanniasta Yhdysvaltoihin. New Yorkiin kuljetettiin 2700 henkilöä ja takaisin vain 970 henkilöä. Lisäksi kuljetettiin muutama tonni rahtia. Tappioita tuli muun muassa siipirattaan korjaamisesta ja siitä, että alus törmäsi pieneen Jane-nimiseen purjealukseen. Cunard Line ja Inman Line aloittivat hintakilpailun halventamalla matkalippujen hintoja, mihin aluksen omistajilla ei ollut mahdollisuutta. Varustamolle oli kertynyt velkoja jo 142 000 puntaa, mikä pakotti laittamaan aluksen huutokaupattavaksi.

title: SS Great Eastern

text: Kaapelilaivauransa jälkeen Great Eastern palautettiin jälleen linjalaivaksi, mutta toimintaa ei saatu edelleenkään taloudellisesti kannattavaksi. Laivaa käytettiin teatterilaivana ja kelluvana palatsina ja konserttisalina. Laiva huutokaupattiin osissa vuonna 1888. Henry Bath & Son Ltd paloitteli vuosina 1889–1890 laivan romuraudaksi Rock Ferryssä Mersey-joella. Laivan hajottaminen kesti 18 kuukautta.

title: SS Great Eastern

text: Matka alkoi Milford Havenista ja kesti yhdeksän päivää ja kolmetoista tuntia. Yhdysvaltojen sisällissodan johdosta aluksen saapuminen New Yorkiin jäi lähes täysin huomiotta. Vain muutama ihminen tutustui laivaan 25 sentin pääsymaksua vastaan. Great Eastern palasi Britanniaan mukanaan 194 matkustajaa ja 5000 tonnia vehnää.

title: SS Great Eastern

text: Ensimmäinen purjehdus kohti Amerikkaa alkoi 17. kesäkuuta 1860. Aluksessa oli vain 35 maksanutta matkustajaa ja kahdeksan ilmaiseksi matkustavaa. Miehistöä oli 418 henkeä. Matkustajiin kuului kolme Great Ship Companyn johtajaa ja kaksi journalistia, Zerah Colburn ja Alexander Lyman Holley.

title: SS Great Eastern

text: Insinööriveljekset Henry ja Edward S. Remick esittivät uskaliaan suunnitelman aluksen ympärille asetettavasta kelluvasta painekammiosta, joka asetettaisiin aluksen rungon ympärille. He väittivät suoriutuvansa urakasta kahdessa viikossa ja ottavansa maksun ainoastaan jos olivat onnistuneet hankkeessaan.

title: SS Great Britain

text: SS Great Britain oli vuonna 1843 vesille laskettu höyryvoimalla toimiva potkurikäyttöinen matkustajalaiva, joka nykyään on museolaivana. Laivan suunnitteli Isambard Kingdom Brunel Great Western Steamship Companylle Atlantin ylittävään liikennöintiin Bristolin ja New Yorkin välille. Laiva oli ensimmäinen rautarunkoinen höyrylaiva, joka ylitti Atlantin. Tämä vuonna 1845 tehty matka kesti 14 päivää. Höyrykoneen lisäksi laivassa oli mastot purjeita varten, koska höyrykoneisiin ei täysin luotettu.

title: SS Great Eastern

text: Great Eastern suuntasi kohti Yhdysvaltoja jälleen 17. elokuuta 1862 mukanaan 1 530 matkustajaa. Matka tuotti laivayhtiölle jälleen tappiota, sillä lähellä New Yorkia alus ajoi karille.

title: SS Great Eastern

text: Great Eastern lähti kolmannelle Amerikan-purjehdukselleen Liverpoolista 10. syyskuuta 1861. Kapteenina oli James Walker. Seuraavana päivänä alus joutui hirmumyrskyyn. Myrsky oli erittäin raju ja se vaurioitti alusta. Aluksen valurautainen peräsin irtosi osittain kiinnittimistään ja kova tuuli repi yhden sen purjeista. Kapteeni Walker kielsi miehistöään kertomasta matkustajille tilanteen vakavuudesta. Purjeen repeäminen ja peräsinongelmat tekivät aluksen ohjaamisesta hankalaa.

title: SS Great Eastern

text: Laivaan tuli lopulta purjeet, siipirattaat ja potkuri. Siipirattaiden läpimitta oli 17 metriä ja nelilapaisen potkurin läpimitta oli 7,3 metriä.

title: SS Great Eastern

text: Laivan pituuden takia perinteinen vesillelaskumenetelmä hylättiin. Brunel suunnitteli, että alus rakennettaisiin joen suuntaisesti ja laskettaisiin vesille erityisesti rakennetulla mekaanisella luiskalla. Tämä ratkaisu osoittautui niin kalliiksi, että se oli pakko hylätä. David Napierin telakka oli vapaana ja nyt ryhdyttiin rakentamaan rautatietä yhdistämään telakat. Rautatie tarvittiin rakennustarpeiden siirtelyyn.

title: Transatlanttiset lennätinkaapelit

text: Vuosina 1865–1866 laskettiin kaksi uutta kaapelia, jotka olivat fyysikko William Thomsonin (myöhemmin lordi Kelvin) neuvojen mukaisesti aiempaa huomattavasti paksummat. Kaapelit olivat niin painavat, että niiden laskemiseen tarvittiin maailman suurin laiva S/S "Great Eastern". Tällä kertaa yhteys muodostui pysyväksi.

title: SS Great Eastern

text: Vuonna 1854 päästiin viimein itse rakennustyöhön. Ensimmäinen ongelma oli löytää oikea telakka näin mittavan aluksen rakentajaksi. Scott Russellin telakka Lontoon Millwallissa oli osoittautunut liian pieneksi.

title: SS Great Eastern

text: Eastern Steam Navigation Companyn johto oli pitkään etsinyt alustyyppiä, joka pystyisi lyömään meriä tuolloin hallinneet klipperit. Brunelin ja Russelin ehdotus kuulosti hyvältä, sillä suuri laiva kuljettaisi tarpeeksi hiiltä, jotta se voisi purjehtia ympäri maailman pysähtymättä täydentämään varantojaan.

title: SS Great Eastern

text: Vesillelasku epäonnistui ja sitä yritettiin uudelleen 19. ja 28. tammikuuta 1858, mutta molemmat yritykset epäonnistuivat. Aluksen vesillelasku onnistui vasta 31. tammikuuta 1858. Ensimmäisessä vesillelaskussa kuoli yksi katsoja. Epäonnistuneen vesillelaskun yhteydessä alukselle annettiin nimeksi Leviathan, mutta heinäkuussa 1858 nimi vaihdettiin jälleen alkuperäiseksi nimeksi Great Easterniksi.

title: SS Great Eastern

text: SS Great Eastern oli teräsrakenteinen, purjeavusteinen höyrylaiva. Kun se laskettiin vesille vuonna 1857, se oli maailman suurin laiva (mitat 211 m × 25 m, uppoama 32160 tonnia). Siihen mahtui 4000 matkustajaa ja sen nopeus oli 13 solmua (24 km/h).[1]

title: SS Great Eastern

text: Great Easternin köli valmistui 1. toukokuuta 1854. Sen runko rakennettiin kokonaisuudessaan raudasta ja se jakautui 19 osastoon. Runko valmistettiin kaksinkertaiseksi, ensimmäisenä aluksena maailmassa. Turvallisuussyistä ratkaisu on nykyään pakollinen, mutta seuraavaa kaksinkertaisella rungolla varustettua alusta jouduttiin odottamaan sata vuotta.

title: Ashdon Haltin rautatieasema

text: Great Eastern Railway avasi aseman paikallisten kampanjoinnin tuloksena 14. elokuuta 1911. Asemalla oli yksi maasta ja klinkkeristä tehty laituri, jonka reunat oli tehty ratapölkyistä. Laiturille tuotiin vuonna 1916 odotushuoneeksi vanha Great Eastern Railwayn vaunun kori, jonka sisukset poistettiin ja tilalle asennettiin puisia penkkejä.

title: SS Great Eastern

text: Tilanne osoittautui otaksuttua huonommaksi. Oakwood huomasi, että lastia ei ollut kiinnitetty ruumaan mitenkään, vaan se liikkui ruumassa edestakaisin, mikä teki laivasta entistä epävakaamman.

title: Isambard Kingdom Brunel

text: Brunelin insinööri-isä oli paennut Ranskasta vallankumouksen aikana. Poika opiskeli sekä Englannissa että Ranskassa. Hänen ensimmäinen mittava suunnittelutyönsä oli yhdessä isän kanssa tehty Thamesin tunneli Rotherhithestä Wappingiin. Sen toteutus valmistui vuonna 1843. Jo vuonna 1831 Brunel voitti suunnittelukilpailun Avon-joen ylittävästä riippusillasta, mutta silta valmistui vasta 1864. Vuodesta 1833 Brunel työskenteli Great Westernin pääsuunnittelijana toteuttaen taidokkaan Great Western Railwayn Lontoon ja Bristolin välille. Hän suunnitteli lukuisia siltoja ja tunneleita laajenevan rautatieverkon tarpeisiin. Brunelin haaveena oli reitti, jossa hänen suunnittelemaltaan Paddingtonin rautatieasemalta pääsisi Bristolin kautta suoraan uuteen maailmaan vievään laivaan. Vuonna 1838 laskettiin vesille ensimmäinen Brunelin suunnittelema höyrylaiva, SS Great Western, joka oli rautavahvisteinen puualus, 77 metrillä aikansa suurin ja suunniteltu Atlantin vesille. Seuraava alus oli 98-metrinen rautarunkoinen SS Great Britain, ensimmäinen alus, jossa oli potkuri. Kolmas alus oli jättikokoinen, 215 metriä pitkä S/S Great Eastern.

title: Henry Maudslay

text: Vuonna 1838 Maudslay'n kuoleman jälkeen Lambethin konepaja toimitti 750 hevosvoiman höyrykoneen Isambard Kingdom Brunelin kuuluisaan ensimmäisen atlantin ylittäneeseen SS "Great Western" höyrylaivaan. He patentoivat kaksitoimisen sylinterin suoratoimisen höyrykoneen 1839. He esittelivät yhden ensimmäisistä potkurikäyttöjärjestelmistä laivoihin ja asensivat sellaisen laivoston esikunnan höyrylaivaan "HMS Rattler" vuonna 1841. 1850 yritys oli toimittanut yli 200 alusta höyrymoottorilla, vaikka yrityksen määrävän asemaa haastoi John Pennin "trunk"-tyyppinen höyrykonerakenne.

title: SS Great Eastern

text: Myös toinen vuoden 1862 onnistuneista purjehduksista oli menestys. Alus kuljetti paljon matkustajia sekä rahtia. Joseph Jenkins Roberts, Liberian presidentti, oli kuuluisin tuolloin matkustaneista.

title: SS Great Eastern

text: Isambard Kingdom Brunel tapasi Lontoon maailmannäyttelyssä vuonna 1851 kokeneen laivojen suunnittelijan John Scott Russellin ja esitteli tälle ideansa suuresta laivasta. Russell innostui ja laskeskeli, että aluksen uppouman tulisi olla noin 20000 tonnia ja se vaatisi ainakin 850 hevosvoiman (630 kW) koneen, jotta se olisi toimiva. Laivan suunnittelua ja rakentamista pidettiin vaikeana, mutta kuitenkin mahdollisena. Miehet esittelivät ideansa Eastern Steam Navigation Companylle.

title: SS Great Eastern

text: 14. tammikuuta vuonna 1864 Great Eastern asetettiin huutokaupattavaksi Liverpoolissa. Pohjahinnaksi oli asetettu 50 000 puntaa. Ainuttakaan tarjousta ei esitetty. Meklari esitti, että alus laitetaan myyntiin kolmeksi viikoksi ilman pohjahintaa. Samaan aikaan Daniel Googh lähestyi insinöörejä Thomas Brasseyta ja John Benderiä, josko nämä voisivat ostaa aluksen. Tehtiin tarjous jonka suuruus oli 25 000 puntaa, vaikka pelkästään aluksen metallin arvoksi arvioitiin 100 000 puntaa. Yhdessä nämä kolme miestä perustivat osakeyhtiön, jonka oli tarkoitus ryhtyä laskemaan merikaapelia. Alus sopisi täydellisesti heidän tarkoituksiinsa.

title: SS Great Eastern

text: New Yorkissa alus tutkittiin, ja huomattiin, että se oli sittenkin vaurioitunut. Sen kylki oli saanut 2,7 metriä leveän ja 25 metriä pitkän repeämän. Korjaaminen olisi vaikeaa, sillä Great Eastern oli niin suuri, että se ei mahtunut Yhdysvalloissa millekään telakalle.

title: SS Great Eastern

text: Kun Great Eastern palasi kotiin, Ison-Britannian hallitus tilasi siltä purjehduksen Québeciin. Sen piti kuljettaa Atlantin yli 2144 sotilasta ja upseeria, 473 perheenjäsentä ja 200 hevosta. Mukaan nousi vielä 40 maksanutta matkustajaa. Alus lähti Liverpoolista 25. kesäkuuta 1861 ja saapui perille kahdeksan päivän ja kuuden tunnin kuluttua. Se lähti paluumatkalle kuukautta myöhemmin mukanaan 357 maksanutta matkustajaa.


query: Mikä on Bhutanin pääkaupunki?

title: Bhutan

text: Bhutanin kuningaskunta eli Bhutan [butan] on pieni sisämaavaltio Himalajalla Intian ja Kiinan välissä. Bhutan ulottuu subtrooppiselta alangolta Himalajan vuoristoon, ja korkeuserot maan eri osien välillä ovat jopa yli 7000 metriä. Bhutanin talous perustuu maa- ja karjatalouteen, mutta metsätaloudella, vesivoimalla, matkailulla ja kehitysavulla on myös tärkeä osa maan taloudessa. Arviot maan väkiluvusta on korjattu yli kahdesta miljoonasta noin 660000:een. Bhutanin pääkaupunki ja suurin kaupunki on Thimphu.

title: Bhutanin tunnus

text: Bhutanin tunnus symboloi elämänkaarta. Bhutanin valtion virallinen tunnus sisältää buddhalaisuuteen viittaavia heraldisia elementtejä.

title: Bhutanin kansalliskirjasto ja -arkisto

text: Bhutanin kansalliskirjasto ja -arkisto (, NLAB) on Bhutanin pääkaupungissa Thimphussa toimiva, kuningaskunnan kansalliskirjaston ja -arkiston tehtäviä hoitava valtion virasto. Se toimii Bhutanin sisä- ja kulttuuriministeriön () alaisuudessa.

title: Bhutanin historia

text: Cooch Behar pyysi 1772 Brittiläiseltä Itä-Intian kauppakomppanialta apua bhutanilaisten karkottamiseksi ja myöhemmin 1774 myös hyökkäyksessä Bhutaniin. Bhutan kääntyi apua saadakseen Tiibetin Panchen-laman puoleen, joka toimi nuoren hallitsijan Dalai-laman sijaisena. Panchen-lama kuitenkin vastusti Bhutanin druk desiä ja vetosi Tiibetin vaatimuksiin Bhutanin yliherruudesta. Koska druk desi ei saanut apua Tiibetistä, hän solmi brittien kanssa rauhansopimuksen vuonna 1774, jossa Bhutan suostui vetäytymään 1730-luvun lopun rajojensa taakse. Brittien hallitseman Intian ja Bhutanin välille avattiin kaupankäynti, ja britit saivat maasta myös puutavaraa. Vuonna 1784 brittiläiset käänsivät Bhutanin hallintansa Bengaliin Duarien alueelle, missä rajat oli epäselvästi määritetty. Bhutanin hallinto jätti Duaarien alueen hallinnon paikallisille virkamiehille ja keräsi alueelta omia tulojaan. Kauppa- ja poliittiset suhteet Iso-Britannian ja Bhutanin välillä eivät kehittyneet, vaan sen sijasta britit olivat korvanneet tiibetiläiset maan merkittävimpänä ulkoisena uhkana.

title: Bhutanin hallitsija

text: Bhutanin hallitsija (dzongkhaksi: "འབྲུག་རྒྱལ་པོ་", "Druk Gyalpo", suom. "Lohikäärmekuningas") on Bhutanin valtionpäämies.

title: Gasa

text: Gasan piirikunnan pinta-ala on 4185 neliökilometriä, ja pääkaupunki Gasa. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 3400 asukasta. Se on Bhutanin piirikunnista pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan pienin.

title: Bhutanin historia

text: Bhutanin asema suhteessa Intiaan tarkistettiin uudelleen vuonna 1932, sillä oli edelleen epäselvää oliko Bhutan todellisuudessa osa Intiaa, jolla oli vain sisäinen itsemääräämisoikeus. Lontoossa tehdyn päätöksen mukaan Bhutanille jätettiin mahdollisuus liittyä Intiaan tai säilyä itsenäisenä, kun Intian itsenäisyys Britanniasta toteutuu. Bhutan päätti pysyä itsenäisenä, jonka myös Intia hyväksyi. Kun Britannia vetäytyi Intiasta vuonna 1947, päättyi myös Britannian ja Bhutanin välinen liitto. Bhutan säilytti sisäisen hallintansa ja Intia seurasi Britanniaa Bhutanin suojelijana ja päätti olla puuttumatta Bhutanin sisäisiin asioihin. Jotkut historioitsijat uskovat, että jos Intialla olisi ollut eturistiriitoja Kiinan kanssa tällä ajankohdalla, joita sillä oli kymmenen vuotta myöhemmin, se ei ehkä olisi suostunut niin helposti Bhutanin itsenäiseen asemaan.

title: Thimphu (piirikunta)

text: Punakha on yksi Bhutanin 20 piirikunnasta (dzongkhag). Se sijaitsee maan luoteisosassa. Thimphun piirikunnan pinta-ala on 1 843 neliökilometriä, ja pääkaupunki Thimphu. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 104 200 asukasta.

title: Bhutanin historia

text: Bhutanissa suoritetut sisäiset uudistukset sisälsivät länsimaisten koulujen käyttöönottoa, Intian välisen kaupankäynnin kasvua ja buddhalaisen luostarijärjestelmän elvyttämistä. Ugyen Wangchuck oli valtakautensa loppupuolella huolissaan dynastian jatkuvuudesta, ja hän sai vuonna 1924 brittien vakuutuksen siitä, että hänen perheensä säilytti vallitsevan aseman Bhutanissa. Hänen pyyntönsä johti Bhutanin todellisen aseman kyseenalaistamiseen suhteessa alueen brittiylivaltaan, jolloin myös Bhutanin suhde Brittiläiseen Intiaan pysyi epäselvänä.

title: Bhutanin historia

text: Jännitteet nepalilaisten ja bhutanilaisten välillä kasvoivat 1980-luvun lopulla vuoden 1985 kansalaisuuslain myötä. Lain mukaan vain ennen vuotta 1958 Bhutanissa asuneet nepalilaiset maahanmuuttajat saisivat Bhutanin kansalaisuuden, mikäli he pystyvät todistamaan asuneensa Bhutanissa tuolloin.

title: Bhutanin jalkapallomaajoukkue

text: Bhutanin jalkapallomaajoukkue edustaa Bhutania kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Bhutanin jalkapalloliitto. Bhutanin jalkapallomaajoukkue on virallisesti perustettu vuonna 1983, mutta FIFA:n jäsenyyden se sai vasta vuonna 2000.

title: Bhutanin historia

text: 1700-luvulla bhutanilaiset miehittivät Cooch Beharin kuningaskunnan Bhutanin eteläpuolella. Cooch Beharin rajah pyysi tukea Bhutania vastaan moguleilta vuonna 1730 ja Bhutanin vaikutusvalta alueella väheni. 1760-luvulla Thimphun hallinto katsoi taas Cooch Beharin kuuluvan alusmaakseen ja perusti sinne varuskunnan ja alkoi ohjata sen siviilihallintoa. Kun druk desi hyökkäsi Sikkimiin vuonna 1770, Cooch Beharin joukot tukivat hyökkäyksessä bhutanilaisia.

title: Assam

text: Assam on yksi Intian koillisimmista osavaltioista. Se sijaitsee Himalajan juurella Brahmaputran laaksossa. Osavaltion pääkaupunki on Dispur ja kaupallinen pääkaupunki Guwahati. Assamilla on kansainvälistä rajaa Bangladeshin ja Bhutanin kanssa.

title: Thimphu

text: Thimphu (ཐིམ་ཕུ་) on Bhutanin pääkaupunki ja suurin asutuskeskus, ja myös nimi kaupunkia ympäröivälle laaksolle ja piirikunnalle. Vuoden 2005 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 79 000. Kaupunki sijaitsee "Wang Chu"n (Chu-joen) varrella. Se on kuninkaallisen perheen asuinpaikka ja monien kansainvälisten järjestöjen tukikohta alueella.

title: Sikkim

text: Sikkim (सिक्किम) on osavaltio Intian koillisosassa Nepalin ja Bhutanin välissä. Sikkimin pääkaupunki on Gangtok. Sikkim on asukasluvultaan pienin, ja pinta-alaltaan toiseksi pienin osavaltio. Osavaltion pinta-ala on 7 096 km² ja asukasluku on 540 493 (2001). Sikkimin virallinen kieli on nepalin kieli. Sikkim oli itsenäinen kuningaskunta vuoteen 1975 asti, jolloin se liittyi osavaltiona Intiaan.

title: Bhutanin sota

text: Bhutanin sota, tunnetaan myös nimellä Duar-sota, käytiin brittiläisen Intian ja Bhutanin välillä vuosina 1864–1865.

title: Samdrup Jongkhar

text: Samdrup Jongkhar on yksi Bhutanin 20 piirikunnasta (dzongkhag). Se sijaitsee maan kaakkoisosassa. Samdrup Jongkharin piirikunnan pinta-ala on 2 227 neliökilometriä, ja pääkaupunki Samdrup Jongkhar. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 37 300 asukasta.

title: Bhutanin sota

text: Bhutanin sota kesti vain viisi kuukautta. Huolimatta Bhutanin voittamista taisteluista, päättyi sota Bhutanin häviöön. Sinchulan sopimuksessa Bhutan joutui luovuttamaan alueita Assamista, Bengalista ja Dewangirista. Sinchulan sopimus kesti vuoteen 1910 asti, jolloin osapuolet tekivät Punakhan sopimuksen, joka kesti vuoteen 1947 asti.

title: Paro

text: Paro on yksi Bhutanin 20 piirikunnasta (dzongkhag). Se sijaitsee maan luoteisosassa. Paron piirikunnan pinta-ala on 1 229 neliökilometriä, ja pääkaupunki Paro. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 39 800 asukasta. Piirikunnassa sijaitsee maan ainoa kansainvälinen lentoasema, Paron lentoasema.

title: Bhutanin ngultrum

text: Bhutanin ngultrum (BTN) on Bhutanin rahayksikkö. Se on ollut käytössä vuodesta 1974 lähtien ja on maan virallisena valuuttana Intian rupian rinnalla. Luontihetkellään se perustettiin korvaamaan Bhutanin rupia ja se on arvoltaan saman suuruinen maan toisen valuutan, Intian rupian, kanssa. Bhutanin ngultrum jakaantuu 100 chetrumiin.

title: Punakha (piirikunta)

text: Punakha sijaitsee lähempänä merenpintaa kuin monet muut Bhutanin piirikunnat, vain noin 1 250 metriä merenpinnasta. Sen ilmasto on subtrooppinen, siellä kasvaa kaktuksia, mandariineja ja banaaneita, ja useimmista viljoista saadaan kaksi satoa vuodessa. Punakhan dzong oli aiemmin Bhutanin talvipääkaupunki, ja hovi siirtyy sinne edelleen talvikuukausiksi maan varsinaisesta pääkaupungista Thimphusta, joka sijaitsee ylempänä vuoristossa. Varsinainen piirikunnan pääkaupunki on kuitenkin siirretty jonkun matkan päähän vanhasta linnavuoresta.

title: Bhutanin talous

text: Bhutanissa on 2000-luvulla käynnistetty useita vesivoimaprojekteja, ja nykyisin maan vuotuinen sähköntuotanto on paljon suurempi kuin sen omat tarpeet. Lähes 75 prosenttia maan tuottamasta sähköstä viedään Intiaan. Tämä tarjoaa halpaa energiaa Intialle ja huomattavia tuloja Bhutanille. Kuitenkin Bhutan kärsii talvikuukausina sähkövajauksesta, sillä maan jokien virtaukset pienenevät tänä aikana. Lokakuun ja maaliskuun välisenä aikana Bhutanin on tuotava sähköä Intiasta.

title: Kulkureita ja taikureita

text: Kulkureita ja taikureita on bhutanilainen Khyentse Norbun ohjaama elokuva vuodelta 2003. Se on ensimmäinen Bhutanissa kuvattu kokoillan fiktioelokuva. Elokuva kertoo kahden miehen matkasta syrjäseudulta koti pääkaupunkia, unelmista ja rakkaudesta.

title: Wangdue Phodrang (piirikunta)

text: Wangdue Phodrang on yksi Bhutanin 20 piirikunnasta ("dzongkhag"). Piirikunnan pääkaupunki on Wangdue Phodrang.

title: Punakha

text: Bhutanin perustajan Shabdrung Ngawang Namgyalin vuonna 1637 perustama Punakha oli maan talvipääkaupunki vuoteen 1955, jolloin Thimphusta tuli ympärivuotinen pääkaupunki. Vuonna 1638 valmistunut dzong sai nimekseen "Druk Pungthang Dechen Phodrang" eli "Suuren onnellisuuden palatsi"; se on edelleen Bhutanin munkiston talviasunto.

title: Punakha (piirikunta)

text: Punakha on yksi Bhutanin 20 piirikunnasta (dzongkhag). Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Punakhan piirikunnan pinta-ala on 922 neliökilometriä, ja pääkaupunki Punakha. Vuonna 2010 piirikunnassa oli 25 700 asukasta, joista noin 2300 asui sen pääkaupungissa.

title: Trashiyangste

text: Trashiyangste sijaitsee Intian Arunachal Pradeshin osavaltion vastaisella rajalla. Sen kautta kulki aikoinaan tärkeä kauppareitti Bhutanin itä- ja länsiosien välillä. Pääkaupunki sijaitsee 1715 metrin korkeudella Kulon Chhu -joen varrella.

title: Bhutanin historia

text: Britannia lähetti rauhanehdotuksen Bhutanille vuonna 1864, jolloin maa kärsi sisäisistä levottomuuksista. Punakhan dzongpon, eli dzongin johtaja tai kuvernööri, oli noussut voitokkaasti druk desin valtaa vastaan. Bhutan hylkäsi tarjotun sopimuksen, minkä jälkeen britit julistivat sodan marraskuussa 1864. Bhutanilla ei juuri ollut toimintakykyistä armeijaa, ja olemassa olevat joukot koostuivat dzongien vartijoista, jotka olivat varustettu jousilla ja nuolilla, katapulteilla, miekoilla ja veitsillä. Maiden välille syttynyt duaarisota kesti viisi kuukautta ja se päättyi Bhutanin tappioon. Sodan jälkeen laaditussa Sinchulan rauhansopimuksessa Bhutan luovutti Assamin Duaarialueet ja Bengalin Duaarialueet, sekä osan Bhutanin kaakkoisesta Dewangirin alueesta brittien hallintaan, vastineeksi vuosittaisesta 50 000 rupian maksusta.

title: Bhutanin historia

text: Tiibetiläiset sotajoukot hyökkäsivät Bhutaniin vuosina 1629, 1931 ja 1639, toivoen että Ngawang Namgyalin suosio tukahtuisi, ennen kuin se leviäisi liian pitkälle. Hyökkäykset tukahdutettiin ja drukpa-koulukunnan voimakas läsnäolo kehittyi Bhutanin länsi- ja keskiosissa, mikä nosti Ngawang Namgyalin suosiota. Ensimmäisen sodan aikana Bhutanissa vieraili portugalilaisia jesuiittoja, mikä oli ensimmäinen kirjattu eurooppalaisten vierailu Bhutaniin. He tapasivat Ngawang Namgyalin ja esittelivät tälle tuliaseita, ruutia ja kaukoputkia ja tarjosivat apuaan tiibetiläisiä vastaan käydyissä taisteluissa, mutta shabdrung hylkäsi tarjouksen.

title: Bhutanin historia

text: Bhutanin länsipuolella sijaitsevan Sikkimin kuningaskunnan vuoden 1975 tapahtumilla oli merkittävä vaikutus Bhutanin tulevaan politiikkaan. Nepalin ja Bhutanin välissä sijaitsevan Sikkimin monarkia oli kestänyt yli 300 vuotta, mutta kansanäänestyksen myötä kuningaskunta lakkautettiin. Sikkimiläiset olivat maassa vähemmistönä, ja kansanäänestyksessä vaikutti erityisesti Sikkimin nepalilainen enemmistö. Sikkim liittyi Intiaan maan 22. osavaltiona.


query: Miksi panssarilaiva Ilmarinen upposi?

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Käännöksen aikana tapahtui kuitenkin voimakas räjähdys, joka tärisytti laivaa, ja vasemmalta puolelta nousi märssytornin korkuinen vesipatsas. Laiva kallistui nopeasti vasemmalle ja kaatui vajaassa minuutissa. Laiva upposi seitsemän minuutin kuluttua räjähdyksestä. Saattueen muut laivat pelastivat 132 miestä, ja 271 miestä hukkui. Väinämöisen saattueeseen kuulunut VMV 1, jota komensi jääkäriresluutnantti Siivo Peltonen, ajoi ympäri pyörähtäneen laivan kylkeen ja poimi kuivin jaloin sen köliltä 57 miestä.[1] Merestä noukittiin 75 miestä. Laivaston komentaja kommodori Eero Rahola ja rannikkolaivaston komentaja sekä Ilmarisen päällikkö komentaja Ragnar Göransson olivat selviytyneiden joukossa. Pelastuneiden joukossa oli myös aluksen tulenjohtoupseeri, luutnantti Viljo Revell, josta myöhemmin tuli yksi Suomen sodanjälkeisen ajan merkittävimpiä arkkitehteja.[2]

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Jatkosodan alussa panssarilaivojen ensimmäinen tehtävä oli suojata Ahvenanmaan miehitystä eli operaatio Kilpapurjehdusta. Laivoja vastaan hyökättiin pommikoneilla heti aamulla 22. kesäkuuta 1941.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Panssarilaiva IlmarinenKuvassa on joko panssarilaiva Ilmarinen tai sen identtinen sisaralus Väinämöinen.AlustyyppiRannikkopanssarilaivaMiehistö330 (sota-aikana 410)TelakkaCrichton-Vulcan, TurkuTilattu1927Vesillelasku9. heinäkuuta 1931Palvelukseenotto17. huhtikuuta 1934Käytöstä poistuminenupposi osuttuaan miinaan 13. syyskuuta 1941MitatUppouma3900tPituus93mLeveys16,9mSyväys5mNopeus15 solmuaVoimanlähdeKoneistoDieselsähköinen, 4 × Krupp 875kW Diesel, kaksi potkuriaTeho3500kWAseistusTykistö4 × 254mm Bofors 8 × 105mm Bofors 4 × 40mm Vickers 2 × 20mm Madsen

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Luokka:Suomen merivoimien panssarilaivat Luokka:Itämeren hylyt Luokka:Laivaonnettomuudet Suomessa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Varsinais-Suomen historia

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Panssarilaiva Ilmarinen oli vuonna 1931 valmistunut rannikkopanssarilaiva, joka oli Suomen laivaston lippulaiva vuonna 1941 tapahtuneeseen uppoamiseensa saakka. Ilmarinen ja sen sisaralus Väinämöinen olivat Suomen laivaston kaikkien aikojen suurimmat alukset. Ilmarinen upposi törmättyään merimiinaan Utön edustalla 13. syyskuuta 1941, jolloin 271 miestä hukkui.

title: Crichton-Vulcan

text: Vuonna 1928 seurasi kahden panssarilaivan tilaus. Niiden valmistaminen edellytti investointeja nostureihin ja rakennusalustoihin. Uusi rakennusalusta, Panssaripeti, valmistui 1929 ja Crichton-Vulcanin itse suunnittelema ja valmistama 100 tonnin nosturi 1931 joen länsirannalle. Panssarilaivat Väinämöinen ja Ilmarinen laskettiin vesille 1930 ja 1931.

title: Itämeren taistelut

text: Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon vuonna 1941 suomalaiset ajoivat puna-armeijan pois Hangosta ja saksalaiset Baltian maista. Hangosta evakuoitiin 23 000 neuvostosotilasta Leningradiin Suomen 17. divisioonan vallatessa kaupungin. Evakuoinnin aikana Suomen rannikkotykistö ja miinakentät upottivat kolme hävittäjää ja suuret joukkojenkuljetusalukset "Andrei Zhdanovin" ja "Iosif Stalinin". Riian ja Liepājan menetysten jälkeen Neuvostoliiton laivasto vetäytyi Tallinnaan. Elokuun loppuun mennessä saksalaiset olivat piirittäneet kaupungin pakottaen Neuvostoliiton evakuoimaan joukot meritse, missä Neuvostoliiton Itämeren laivasto menetti lukuisia aluksiaan torpedoveneiden hyökkäyksissä ja Jumindan niemimaan edustan miinakentissä. Neuvostoliiton 160 aluksesta 65 tuhoutui ja useat muut alukset vaurioituivat. 28 000 evakuoidusta sai surmansa 16 000. Laivasto evakuoitiin myöhemmin Leningradiin, joka piiritettiin sekä maalta että mereltä. Saksalaiset syöksypommittajat upottivat taistelulaiva "Maratin" Kronstadtissa 23. syyskuuta. Operaatio Nordwindin aikana Suomen laivaston panssarilaiva "Ilmarinen" upposi osuttuaan merimiinaan. Suomalaissukellusveneet hyökkäsivät Neuvostoliiton saattueita vastaan laihoin tuloksin kovan vastarinnan ja epäluotettavien torpedoiden takia.

title: Suomenlahden tykistösulku

text: Panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen, joilla kummallakin oli neljä 10 tuuman tykkiä, kuuluivat myös järjestelmään, sekä seitsemän sukellusvenettä. Suomalaiset sukellusveneet olivat Saukko, Vesikko, Vesihiisi, Vetehinen ja Iku-Turso, sekä virolaiset Kalev ja Lembit.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Ilmarinen upposi niin nopeasti, etteivät paikalla olleet kaksi tehokkainta mahdollista pelastusalusta – jäänmurtajat Jääkarhu ja Tarmo – ehtineet tehdä mitään. Niissä olisi ollut kaikki tarvittava pelastuskalusto raskaita tyhjennyspumppuja, nostureita ja sukeltajia myöten.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Panssarilaiva Ilmarisen hylky paikannettiin kolmen vuoden etsintöjen jälkeen vuonna 1990. Seuraavana vuonna kuusi aluksesta pelastunutta veteraania kärjessään Ilmarisen raskaan tykistön tulenjohtaja komentajakapteeni Huhta pääsi katsomaan hylkyä pienoissukellusveneellä. Hylky on ylösalaisin 25 meripeninkulman päässä Utöstä etelään 70 metrin syvyydessä. Noin 15 kilometrin päässä Ilmarisen hylystä on vuonna 1994 uponneen matkustaja-alus M/S Estonian uppoamispaikka.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Talvisodan alun panssarilaivat viettivät Ahvenanmaalla suojaten maakuntaa maihinnousun varalta. Tammikuun lopussa 1940, jään estäessä laivasto-operaatiot, panssarilaivat siirtyivät Turkuun avustamaan kaupungin ilmapuolustuksessa.

title: Utö

text: "Panssarilaiva Ilmarinen" ajoi miinaan ja upposi noin 17 meripeninkulman päässä Utöstä etelään jatkosodan aikana syyskuussa 1941. Aluksen miehistöstä hukkui 271 henkilöä.

title: Operaatio Beowulf

text: Maihinnousun harhautukseksi järjesti laivasto kolme valemaihinnousua – Nordwind, Südwind ja Westwind, jotka saivat saarella olleet puna-armeijan joukot uskomaan maihinnousun tapahtuvan merenpuoleiselle rannikolle. Harhautukseen osallistuneiden alusten palatessa kotisatamiinsa Suomen merivoimien panssarilaiva Ilmarinen upposi ajettuaan miinaan 13. syyskuuta.[6]

title: Jatkosodan hyökkäysvaiheen merisotatoimet

text: Suomen laivaston lippulaiva Ilmarisen kohtalon hetket koittivat operaatio Nordwindin myötä, joka oli saksalaisten suunnitelma vallata neuvostojoukkojen haltuun jääneet Hiidenmaan ja Saarenmaan saaret. Maihinnousun peiteoperaatioon saksalaiset pyysivät suomalaisten apua. Suomen merivoimien komentaja Väinö Valveen 7. syyskuuta antaman käskyn mukaan saksalaisten aloittaessa maihinnousunsa saariin suomalaiset keskittäisivät aluksiaan harhautussuunnitelmissa Utön suunnalle ja panssarilaivat estäisivät Bengtskärin suunnassa neuvostojoukkojen pakotien saarista Hankoon. Panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen siirtyivät Utöön 13. syyskuuta kello 15..

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Suomalaiset panssarilaivat oli tarkoitettu rannikkopuolustukseen. Ne olivat kokoonsa nähden järeästi aseistettuja mutta pienempiä ja hitaampia kuin saman aikakauden risteilijät. Panssarilaivat oli tarkoitettu lähinnä liikkuviksi korvaajiksi rannikkolinnoituksille eikä avomerioperaatioihin. Pieni syväys, raskas tykkiaseistus ja korkea torni johtivat heikkoon merikelpoisuuteen. Alukset edustivat kuitenkin ajanmukaisinta saatavilla ollutta tekniikkaa. Voimansiirto oli diesel-sähköinen. Tulenjohto- ja suuntausjärjestelmät olivat sähköiset, ja sähkömekaaniset laskimet välittivät suuntausarvot suoraan tykkitorneihin.

title: Talvisodan merisotatoimet

text:
Talvisodan aikana upposi yhteensä 17 alusta, vaurioitui kuusi ja kaapattiin yksi. Suurin osa uponneista aluksista oli kauppa-aluksia. Tonnistomäärässä mitaten Suomi ja Neuvostoliitto kärsivät suunnilleen yhtä paljon tappioita. Kauppalaivoja Suomelta kuitenkin upotettiin huomattavasti enemmän kuin Neuvostoliitolta. Yhteensä sodassa upotettiin kaikkia aluksia noin 22 000 tonnin edestä. Vertailun vuoksi saksalainen taistelulaiva Bismarck painoi tyhjänä yli 40 000 tonnia, eli kaksi kertaa enemmän kuin kaikki talvisodan aikana upotetut alukset.
Suomen merivoimat menetti talvisodan aikana Suomenlahdella uponneena ainoastaan yhden aluksen. Tämä oli saattoalus Aura II (466 tonnia), joka upposi 13. tammikuuta 1940. Lavansaaren luona menetettiin yksi merivartiovene, jonka mukana kuoli neljä merivartijaa. Tämän lisäksi Petsamossa poltettiin kaksi alusta joulukuun 1939 alussa; Jäämeri (290 tn) ja partiovene Turja (65 tn). Laatokalla menetettiin kuljetusalus Valamon Luostari (133 tn). Merivoimien sodassa vaurioituneet alukset olivat panssarilaiva Ilmarinen (3 900 tn), jäänmurtaja Voima, kelirikkoalus Aallokas, miinanraivaaja Yrjö ja jäänmurtaja Tarmo. Kaikkiaan näiden alusten miehistötappiot olivat 71 kaatunutta ja 24 haavoittunutta.

title: Estonian uppoaminen

text: Wilhelm Gustloffin uppoaminen 29. tammikuuta 1945 Neuvostoliittolainen matkustaja-alus Josif Stalin upposi 3. joulukuuta 1941 Panssarilaiva Ilmarinen upposi 13. syyskuuta 1941 Rahtilaiva M/S Jan Heweliusz upposi 14. tammikuuta 1993.

title: Talvisodan merisotatoimet

text: 25. joulukuuta panssarilaivat "Ilmarinen" ja "Väinämöinen" joutuivat 25 SB-2:n ilmahyökkäyksen kohteeksi Kihdissä. Suomalaiset saivat ammutuksi neljä konetta alas, mutta "Ilmariseen" kohdistettu konekiväärituli tappoi alukselta yhden ja haavoitti seitsemää merimiestä.

title: Panssarilaiva Väinämöinen

text: Panssarilaiva Väinämöinen oli vuonna 1932 valmistunut Suomen merivoimien rannikkopanssarilaiva. "Väinämöinen" ja sen sisaralus "Ilmarinen" olivat Suomen laivaston kaikkien aikojen suurimmat alukset. "Ilmarisen" tavoin myös "Väinämöinen" oli suunniteltu pääasiallisesti uivaksi rannikkolinnakkeeksi tehtävänään muun muassa demilitarisoidun Ahvenanmaan suojaaminen. Laivat soveltuivat huonosti avomerisodankäyntiin. "Väinämöinen" oli Suomen laivaston käytössä vuoteen 1947, jolloin Neuvostoliitto osti sen Suomessa rauhansopimuksen nojalla takavarikoiduilla entisillä saksalaisilla rahavaroilla. Alus nimettiin uudelleen "Vyborgiksi". Se poistettiin käytöstä ja romutettiin 1966.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Niklander, Tauno: Meidän panssarilaivamme. Gummerus, 1996. ISBN 952-90-7775-0. Penttilä, Eino: Panssarilaivat Ilmarinen ja Väinämöinen. Mainosteknikot Oy, 1986. ISBN 951-99704-3-6. Heinämies, Wilho: Seitsemän minuuttia merellä, WSOY, Porvoo 1945, 198 s.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Ilmarisen sisarlaiva Väinämöinen laskettiin vesille 28. joulukuuta 1930 ja Ilmarinen 9. heinäkuuta 1931.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Saattue purjehti etelään 13. syyskuuta 1941 reittiä, jota ei oltu ehditty ennalta raivata miinoista. Päivällä havaittiin Ilmarisen miinanraivaimeen tarttunut miina, jota ei saatu irrotetuksi käsivoimin merellä. Kun kello 20.30 pimeys koitti ja saattueen piti kääntyä takaisin, Ilmarinen käännettiin oikean kautta, jotta raivaimeen mahdollisesti tarttunut miina ei törmäisi alukseen.

title: Vartiomoottorivene 1

text: "VMV 1" toimi sotien aikana vuosina 1939–1941 varmistuslaivueessa ja vuosina 1942–1944 1. vartiomoottorivenelaivueessa. "VMV 1" oli mukana matkalla, jolla panssarilaiva "Ilmarinen" upposi, pelastaen räjähdysvaaraa uhmaten "Ilmarisen" rungolta 57 miestä. Se osallistui Bengtskärin majakasta käytyyn taisteluun yhdessä "VMV 2":n, "VMV 13":n ja VMV 16:n kanssa 26. heinäkuuta 1941. Se oli myös mukana matkalla, jolla miinalaiva "Riilahti" upposi. Se pelasti "Riilahden" upottua vedestä yksitoista miestä, joiden joukossa oli "Riilahden" päällikkö, kapteeniluutnantti ja Mannerheim-ristin ritari Osmo Kivilinna, joka kuitenkin menehtyi vammoihinsa myöhemmin.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Vuonna 1927 säädettiin laivastolaki, johon kuuluvan suunnitelman mukaan osana laivaston varustamisohjelmaa tilattiin aluksi kaksi suurta rannikkopanssarilaivaa, jotka nimettiin Kalevalan sankareiden mukaan Ilmariseksi ja Väinämöiseksi. Myöhemmin varustusohjelmaa täydennettiin sukellus- ja torpedoveneillä.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Bengtskärin taistelun aikana 27. heinäkuuta 1941 panssarilaivat määrättiin puolustajien tueksi, kun alueella luultiin olevan Neuvostoliiton hävittäjäaluksia. Panssarilaivat joutuivat jälleen pommikoneiden hyökkäyksen kohteeksi. Ilmarinen menetti yhden miehen kaatuneena ja joutui purjehtimaan Turkuun korjattavaksi. Tässä yhteydessä aluksiin lisättiin ilmasuojiksi raskaita hiekkalaatikoita, joiden epäillään vahvasti tehneen aluksista suunniteltua paljon epävakaampia ja siten myötävaikuttaneen Ilmarisen tuhoon.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Panssarilaivat tulittivat useita kertoja Neuvostoliiton joukkoja Hangon tukikohdassa sen evakuointiin asti. Ensimmäisiin ammuntoihin käytettiin tavallisia miinakranaatteja, jotka sopivat tarkoitukseen huonosti. Seuraavia ammuntoja varten kehitettiin rannikkotykistön 254mm kranaateista erityisiä maamaalikranaatteja. Tämä aiheutti noin kuuden viikon katkon ammuntoihin, koska uusien kranaattien taulukot oli ammuttava ensin. Uusien kranaattien menestys osoittautuikin heti hyväksi: jo ensi ammunnalla tuli osuma venäläisten ammusvarastoon, joka tuhoutui.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Panssarilaivat olivat heti talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939 Neuvostoliiton pommikoneiden kohteina. Ensimmäisen hyökkäyksen jälkeen laivat purjehdittiin Lohmiin, jolloin seuraava neuvostokoneiden aalto ei enää löytänyt niitä, ja koneet pudottivat pomminsa varamaaliinsa Helsinkiin.

title: Panssarilaiva Ilmarinen

text: Talvisodan viime vaiheissa laivat siirtyivät Hangon–Porkkalan edustalle suojaamaan aluetta maihinnousun varalta. Jäätilanne ja ilmavaara estivät laivojen siirron lähemmäs rintamaa avustamaan Viipurinlahden taisteluissa.

title: Laivastolaki

text: Laivastolaissa määriteltiin hankittavaksi kaksi panssarilaivaa, Ilmarinen ja Väinänöinen, neljä sukellusvenettä ja neljä moottoritorpedovenettä.

title: Operaatio Nordwind (1941)

text: Nordwind oli hämäysoperaatio, jolla koetettiin saada puna-armeija uskomaan, että Saksan joukot aikoivat nousta maihin Viroon kuuluville Saarenmaalle ja Hiidenmaalle lännestä, mereltä päin syyskuussa 1941. Tähän tarkoitukseen koottiin viidentoista aluksen saattue, joka lähti purjehtimaan 13. syyskuuta Utöstä kohti etelää. Tarkoituksena oli ainoastaan, että neuvostotiedustelu huomaisi sen. Operaatio johti täydelliseen epäonnistumiseen, sillä neuvostoliittolaiset eivät ehkä edes havainneet saattuetta, mutta panssarilaiva "Ilmarinen" upposi jouduttuaan miinaan venäläisten 5. elokuuta laskemaan miinoitteeseen. Saattueen muodostivat panssarilaivat "Ilmarinen" ja "Väinämöinen" sekä vartioveneet ("VMV 1", "VMV 14", "VMV 15" ja "VMV 16"). Toisessa osastossa purjehti kahdeksan saksalaista alusta ja kolmannessa jäänmurtajat "Jääkarhu" ja "Tarmo" sekä yksi kuljetusalus.


query: Missä SHL-joukkueessa Kjell Danielsson aloitti?

title: Nicklas Danielsson

text: NHL-joukkue Vancouver Canucks varasi Danielssonin viidennellä kierroksella 160. pelaajana kesällä 2003. Hän ei onnistunut Brynäsissä seuraavina kausina murtautumaan kokoonpanoon. Danielsson haki sekä kaudella 2003–2004 että kaudella 2004–2005 peliaikaa myös seuran J20-junioreista sekä kasvattajaseurastaan Almtuna IS:stä, joka pelasi sarjatasoa alempana Allsvenskanissa. Kauden 2005–2006 hän pelasi siellä kokonaan ja oli tehoilla 15+20=35 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Marcus Ragnarssonin jälkeen. Danielsson keräsi runkosarjassa myös 147 jäähyminuuttia ja sijoittui Allsvenskanin jäähypörssissä viidenneksi.[1]

title: Filip Berglund

text: Berglund debytoi kauden 2015–2016 aikana myös Skellefteån SHL-joukkueessa, jossa hän pelasi viisi runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Berglund teki SHL-debyyttinsä 26. tammikuuta 2016 Rögle BK:ta vastaan. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Toukokuussa 2016 Berglund teki Skellefteån kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.

title: Nicklas Danielsson

text: Kjell Lars Nicklas Lööf Danielsson (s. 7. joulukuuta 1984 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa SHL-joukkue Brynäs IF:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston mukaan Danielsson on nopea ja teknisesti taitava hyökkääjä, jolta löytyy räjähtävyyttä, hyvät maalintekovaistot ja hyvä fysiikka. Hänen tulisi kuitenkin parantaa puolustuspelaamistaan, voimaansa ja kokonaisvaltaista pelaamistaan. Danielsson laukoo oikealta.[1]

title: Pathrik Westerholm

text: Kaudeksi 2014–2015 Westerholmin veljekset siirtyivät kaksivuotisella sopimuksella SHL-joukkue Brynäs IF:ään. Pathrikin tulokaskausi toi siellä 54 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13 sekä kuudessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 11. syyskuuta 2014 vieraissa Frölunda HC:tä vastaan. Ensimmäisen SHL-maalinsa Westerholm teki 8. tammikuuta 2015 Djurgårdens IF:ää vastaan. Kaudella 2015–2016 hän oli tehoilla 7+26=33 Brynäsin paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies. Helmikuussa 2016 veljekset tekivät vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kauden 2016–2017 päätteeksi Pathrik voitti SHL-hopeaa.

title: SHL

text: SHL (lyhenne sanoista Svenska hockeyligan ja Swedish Hockey League[1]) on jääkiekon 14 joukkueen ammattilaissarja Ruotsissa. SHL on Ruotsin korkein sarjataso ja Länsi-Euroopan kovatasoisimpia jääkiekkosarjoja Suomen SM-liigan ja Sveitsin National League A:n ohella.

title: Adrian Kempe

text:
OHL-joukkue Barrie Colts varasi Kempen 107. pelaajana , mutta hän ei kuitenkaan siirtynyt Pohjois-Amerikkaan. Kaudella 2013–2014 17-vuotias Kempe nousi MODO:n SHL-joukkueeseen, jossa tulokaskausi toi 45 runkosarjaottelussa tehot 5+6=11 ja kahdessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-debyyttinsä 19. syyskuuta 2013 Leksands IF:ää vastaan. Kempe pelasi ison osan kaudestaan myös MODO:n J20-junioreissa, jonka varakapteenina hän toimi. Kempe vahvisti myös seuran J18-junioreita, joiden paras pistemies ja maalintekijä hän oli kevään 2014 pudotuspeleissä tehoilla 5+3=8. Hän voitti kauden päätteeksi J18 Elitin mestaruuden. Kesäkuussa Kempe teki kaksivuotisen jatkosopimuksen MODO:n kanssa.
Los Angeles Kings varasi Kempen ensimmäisellä kierroksella 29. pelaajana . SHL-kauden 2014–2015 jälkeen, huhtikuussa 2015 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Kingsin kanssa ja siirtyi AHL-joukkue Manchester Monarchsin vahvuuteen. Kempe teki siellä kolmessa runkosarja- ja 17 playoff-ottelussa tehot 8+1=9 ja hän voitti kauden päätteeksi Calder Cupin. Kauden 2015–2016 Kempe aloitti Kingsin uudessa farmijoukkueessa, Ontario Reignissa.

title: Nicklas Danielsson

text: Kaudeksi 2018–2019 Danielsson palasi kotimaahansa ja Brynäs IF:n SHL-joukkueeseen kolmivuotisella sopimuksella.[13]

title: Einar Emanuelsson

text: Kaudella 2016–2017 Emanuelsson oli Luulajan J20-joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 18+22=40. Hän jakoi koko J20 SuperElitin maalipörssin seitsemännen sijan Linköping HC:tä ja AIK IF:ää edustaneen Christian Blomqvistin sekä HV71:n Isac Brännströmin kanssa. Emanuelsson voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +19. Hän nousi kauden aikana myös Luulajan SHL-joukkueeseen, jossa Emanuelsson vakiinnutti paikkansa tehden varsinaisen tulokaskautensa aikana 34 runkosarja-, kahdessa playoff- ja yhdessä Mestarien liigan ottelussa tehot 4+3=7. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 10. joulukuuta 2016 vieraissa Karlskrona HK:ta vastaan. Samassa kuussa Emanuelsson teki Luulajan kanssa kevääseen 2017 asti ulottuvan SHL-sopimuksen.

title: Tom Danielson

text: Danielson aloitti ammattilaisuransa yhdysvaltalaisessa Mercury-tallissa 2002 ja edusti seuraavan vuoden toista amerikkalaisjoukkuetta, Saturnia. Kaudella 2004 hän ajoi italialaisessa Fassa Bortolo -tallissa ja vuodet 2005–2007 yhdysvaltalaisessa Discovery Channel -joukkueessa. Vuosina 2008–2014 hän edusti Garmin-tallia ja 2015 Cannondale-Garminia.

title: Julius Bergman

text: Kaudella 2013–2014 Bergman nousi Frölundan J20-junioreiden varakapteeniksi. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+21=34, joilla Bergman jakoi J20 SuperElitin puolustajien pistepörssin neljännen sijan Skellefteå AIK:n Jacob Anderssonin kanssa. Hän debytoi kauden aikana myös Frölundan SHL-joukkueessa. Bergman pelasi syyskaudella kolme European Trophy -ottelua, mutta hän teki SHL-debyyttinsä 7. maaliskuuta 2014 vieraissa AIK IF:ää vastaan. Bergman keräsi ottelussa neljä jäähyminuuttia. Huhtikuussa 2014 hän teki Frölundan kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.

title: Rasmus Sandin

text: Chicago Steel varasi Sandinin 236. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2016. Hän jatkoi kaudella 2016–2017 uraansa kuitenkin Brynäsin junioreissa. Kesäkuussa 2017 Sandin teki kaksivuotisen SHL-sopimuksen Rögle BK:n kanssa. Samana kesänä OHL-joukkue Sault Ste. Marie Greyhounds varasi hänet 52. pelaajana . Sandin aloitti kauden 2017–2018 Röglen SHL-joukkueessa. Hän teki SHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 16. syyskuuta 2017 vieraissa Malmö Redhawksia vastaan. Sandin sai ottelussa jääaikaa 16 minuuttia ja hän keräsi teholukeman -2. Sandin pelasi Röglessä viisi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen, kunnes lokakuussa seura lainasi hänet loppukaudeksi Sandinin varanneen Sault Ste. Marie Greyhoundsin OHL-joukkueeseen.

title: Nicklas Danielsson

text: Danielsson siirtyi kaudeksi 2015–2016 jatkamaan NLA-uraansa 1+1-vuotisella sopimuksella Lausanne HC:hen.[11] Hän oli tehoilla 12+23=35 joukkueen toiseksi paras pistemies Harri Pesosen jälkeen. Helmikuussa 2016 Danielsson teki Lausannen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[12] Kaudella 2016–2017 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Kaudella 2017–2018 Danielsson oli tehoilla 25+25=50 Lausannen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Dustin Jeffreyn jälkeen. Hän sijoittui koko NL:n maalipörssissä toiseksi edellään vain ZSC Lionsin Fredrik Pettersson sekä jakoi pistepörssin toisen sijan Petterssonin ja EV Zugin Viktor Stålbergin kanssa edellään vain joukkuetoveri Jeffrey. Karsintasarjassa Danielsson oli kolmella osumallaan joukkueensa paras maalintekijä Dustin Jeffreyn ja Harri Pesosen kanssa.[1]

title: Chris Connolly

text: Connollyn pikkuveli Jack pelaa SHL-joukkue Luleå HF:ssä. Veljekset pelasivat samaan aikaan Leksands IF:n SHL-joukkueessa kaudella 2014–2015.

title: Nicklas Danielsson

text: Huhtikuussa 2010 Danielsson teki kaksivuotisen sopimuksen MODO Hockeyn kanssa. Hän oli kaudella 2010–2011 tehoilla 17+20=37 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Byron Ritchien jälkeen sekä kolmanneksi paras pistemies Ritchien ja Per-Åge Skrøderin jälkeen.[2] Kaudella 2011–2012 Danielsson teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä 21+31=52, joilla hän voitti MODO:n siäisen piste- ja syöttöpörssin. Danielsson sijoittui koko liigan pistepörssissä kolmanneksi ja jakoi myös Elitserienin tehotilaston voiton Frölunda HC:n Fredrik Petterssonin kanssa lukemalla +26.[1]

title: Malte Setkov

text: Kauden 2017–2018 Setkov vietti lähinnä lainalla Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IK Panternissa, jossa hän pelasi 26 runkosarja- ja kolme nousukarsintasarjan ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän debytoi kauden aikana myös Malmö Redhawksin SHL-joukkueessa, jossa Setkov pelasi yhden runkosarja- ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Hän teki SHL-debyyttinsä 23. syyskuuta 2017 Brynäs IF:ää vastaan. Setkov merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.26 minuuttia. Setkov teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa Mestarien liigassa 10. lokakuuta 2017 tšekkiläistä HC Kometa Brnoa vastaan. Hän pelasi CHL:ssä kauden aikana kaksi ottelua. Joulukuussa 2017 Setkov teki Redhawksin kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen.

title: Oscar Dansk

text: Toukokuussa 2014 Dansk teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Blue Jacketsin kanssa.[5][6] Hän siirtyi seuran organisaatioon kaudeksi 2014–2015 ja aloitti kautensa AHL-joukkue Springfield Falconsissa.[7] Dansk pelasi siellä 21 runkosarjaottelua sekä 11 ottelua ECHL-joukkue Kalamazoo Wingsissa. Koska Blue Jackets ei voinut taata hänelle säännöllistä peliaikaa AHL:ssä, Dansk sai väistyä Anton Forsbergin ja Joonas Korpisalon tieltä Falconsin maalivahtihierarkiassa ja seura lähetti hänet lainalle kotimaahansa SHL:n (ent. Elitserien) nousijajoukkue Rögle BK:n paitaan kaudeksi 2015–2016.[8] Dansk teki SHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 17. syyskuuta 2015 vieraissa Frölunda HC:tä vastaan. Hän torjui Röglen 2–1-tappioon päättyneessä ottelussa 35 kertaa. Seuraavassa ottelussa, joukkueen kotiavauksessa 19. syyskuuta 2015 Linköpings HC:stä vastaan Dansk pelasi SHL-uransa ensimmäisen nollapelin ja torjui Röglen 3–0-voittoon päättyneessä ottelussa 28 kertaa. Hän nappasi kauden mittaan itselleen joukkueen pääasiallisen torjuntavastuun ja pelasi tulokaskautensa aikana 36 runkosarjaottelua torjuen kaksi nollapeliä.[2]

title: Kristoffer Gunnarsson

text:
Kaudella 2015–2016 Gunnarsson debytoi Frölundan SHL-joukkueessa, jossa hän pelasi 13 runkosarja- ja kolme Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Gunnarsson teki SHL-debyyttinsä 17. syyskuuta 2015 Rögle BK:ta vastaan. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös viiden ottelun verran lainalla sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskan-joukkue IK Oskarshamnissa. Suurimman osan kaudestaan Gunnarsson pelasi kuitenkin Frölundan J20-junioreissa, joiden kapteenina hän toimi. Gunnarsson oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä tehokkain puolustaja Jonathan Hanssonin kanssa tehoilla 7+7=14.
Maaliskuussa 2016 Gunnarsson teki Frölundan kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen. Hän pelasi kaudella 2016–2017 joukkueessa kymmenen runkosarja-, kahdeksan playoff- ja kolme CHL-ottelua ilman tehopisteitä. Gunnarsson voitti CHL:n mestaruuden. Hän pelasi suurimman osan runkosarjastaan lainalla Oskarshamnin Allsvenskan-joukkueessa, jossa Gunnarsson teki 29 ottelussa tehot 1+1=2.

title: Mattias Bäckman

text: Kauden 2014–2015 Bäckman aloitti Grand Rapids Griffinsin AHL-joukkueen vahvuudessa. Hän pelasi siellä 18 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä, kunnes joulukuussa 2014 Red Wings kuitenkin lainasi Bäckmanin loppukaudeksi takaisin kotimaahansa Linköpingin joukkueeseen. NHL:n siirtotakarajalla, maaliskuussa 2015 Red Wings kauppasi hänet, Mattias Janmarkin sekä kesän toisen kierroksen varausvuoron ja ehdollisen kolmannen kierroksen varausvuoron Dallas Starsiin vaihdossa Erik Coleen. SHL-kauden päätteeksi huhtikuussa Bäckman siirtyi AHL-joukkue Texas Starsin vahvuuteen.

title: Nicklas Danielsson

text: Kaudeksi 2006–2007 Danielsson palasi Elitserieniin ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Djurgårdens IF:ään. Toisella kaudellaan 2007–2008 hän teki läpimurtonsa Elitserienissä ja oli tehoilla 14+18=32 joukkueen toiseksi paras pistemies Fredrik Brembergin jälkeen sekä toiseksi paras maalintekijä Patric Hörnqvistin jälkeen. Helmikuussa 2008 Danielsson teki Djurgårdenin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Hän voitti Elitserien-hopeaa keväällä 2010.[1]

title: Albin Eriksson

text: Kaudella 2017–2018 Eriksson oli tehoilla 22+18=40 Skellefteån J20-junioreiden toiseksi paras maalintekijä Linus Anderssonin jälkeen ja jonka kanssa hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan edellään vain Jonatan Berggren. Eriksson jakoi koko J20 SuperElitin maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hän debytoi kauden aikana myös Skellefteåan SHL-joukkueessa, jossa Eriksson pelasi 17 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-debyyttinsä 14. marraskuuta 2017 vieraissa Örebro HK:ta vastaan. Eriksson sai ottelussa jääaikaa 5.31 minuuttia. Berggren voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Toukokuussa 2018 hän teki Skellefteån kanssa nelivuotisen SHL-sopimuksen.

title: Christoffer Ehn

text: Kauden 2015–2016 Ehn aloitti lainalla Allsvenskan-joukkue BIK Karlskogassa, jossa hän pelasi 13 ottelua. Ehn pelasi Frölundan SHL-joukkueessa 37 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä ja 16 playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Ehn voitti myös CHL:n mestaruuden. Hän pelasi osan kaudestaan vielä myös Frölundan J20-junioreissa, joiden kapteenistoon Ehn kuului. Joulukuussa 2016 hän teki Frölundan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Ensimmäisellä kokonaisella SHL-kaudellaan 2016–2017 Ehn teki 52 runkosarjaottelussa tehot 4+9=13 ja 14 playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 18. lokakuuta 2016 vieraissa Örebro HK:n tyhjään maaliin. Ehn voitti kauden aikana CHL:n mestaruuden.

title: Robert Hägg

text: Philadelphia Flyers varasi Häggin toisella kierroksella 41. pelaajana . SHL-kausi 2013–2014 oli hänelle ensimmäinen kokonainen Ruotsin pääsarjatasolla, jossa Hägg teki 50 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 1+5=6. Maaliskuussa 2014 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa. Hägg siirtyi samalla SHL-kautensa päätteeksi ns. amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Adirondack Phantomsin vahvuuteen. Kauden 2014–2015 hän aloitti Adirondackista Allentowniin muuttaneessa Lehigh Valley Phantomsissa, jossa Hägg pelasi koko kauden tehden 69 runkosarjaottelussa tehot 3+17=20.

title: Nicklas Danielsson

text: Danielsson jatkoi kaudella 2012–2013 uraansa 1+1-vuotisella sopimuksella Sveitsin National League A:n SC Bernissä.[3] Hän ei kuitenkaan vastannut häneen kohdistuneita odotuksia, jäi hieman vähemmälle peliajalla ja teki 23 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8. Tähän osaksi vaikutti myös NHL:n työsulkuvahvistus John Tavaresin saapuminen Berniin. Danielsson jätti joukkueen joulukuussa 2012 ja siirtyi loppukaudeksi KHL:n tšekkiläisjoukkue Lev Prahaan.[4][5] Hän aloitti joukkueessa vahvasti tehden avausottelussa tehot 2+1=3. Danielsson pelasi joukkueessa hyvän loppukauden, kun 16 runkosarjaottelua toivat 14 tehopistettä ja teholukeman +12, joka oli hänen ottelumäärästään huolimatta Levin paras.[1] Huhtikuussa 2013 Danielsson teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.[6]

title: Kalevan Pallon historia

text: Paikatakseen mahdollisia taloudellista tappiotaan joukkue aloitti keväällä pelaajiensa myymisen, josta mainittiin erilaisissa medioissa. Tämä herätti ihmetystä ympäri Suomea. Tällaisia lähtijöitä olivat muun muassa Antti Kerälä (HPK), Jasse Ikonen (HIFK), Marko Kauppinen (Tappara), Adam Masuhr (Kärpät), Pekka Tuokkola (Färjestad,SHL) ja Artturi Lehkonen (Västra Frölunda, SHL). Kapteeni Jukka Voutilainen meni loppukauden kestäneellä lainasopimuksella Tapparaan, mutta palaa Kuopioon pudotuspelien päätyttyä. Vaihtokaupassa Tappara antoi Arttu Ilomäen, jonka kanssa ensi kauteen kestävä sopimus. Tuokkolan lähtiessä joukkueen ykkösmaalivahti oli loppukauden ajan vähälle peliajalle HIFK:ssa jäänyt Antti Ore. Apulaisvalmentaja Antti Pennanen lähti Mikkelin Jukureihin päävalmentajaksi erotettuaan Jarno Pikkaraisen baarissa tapahtuneen, pelaajansa kanssa käydyn tappelun takia.

title: Kjell Samuelsson

text:
Samuelsson edusti Ruotsia vuoden 1991 MM-kilpailuissa sekä Kanada-cupissa.
Samuelsson aloitti valmentamisen heti pelaajauransa lopetettua kaudella 1999–2000, jolloin hän toimi ECHL-joukkue Trenton Titansin apuvalmentajana. Samuelsson on siitä asti valmentanut vain Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Vuodet 2000–2009 hän oli AHL-joukkue Philadelphia Phantomsin apuvalmentaja ja väliin mahtui myös kausi 2006–2007 joukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2009–2010 Phantoms muutti Philadelphiasta Adirondackiin ja Samuelsson jatkoi siellä Adirondack Phantomsin apuvalmentajana.
Samuelssonin isoveli Daniel pelasi puolustajana Tingsrydissä ja viitenä kautena siellä pikkuveljensä joukkuetoverina. Daniel kuoli helmikuussa 2006 pitkäaikaiseen sairauteen vain 49-vuotiaana.

title: Nicklas Danielsson

text: Danielsson on kotikaupunkinsa joukkueen Almtuna IS:n kasvatti. Hän pelasi kuitenkin ensimmäiset miesten pelinsä vain 16-vuotiaana Ruotsin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla maan II-divisioonassa Västerås IK:n joukkueessa kaudella 2000–2001. Kaudeksi 2001–2002 Danielsson siirtyi Brynäs IF:n junioreihin. Kaudella 2002–2003 hän debytoi Elitserienissä, jossa tulokaskausi Brynäsissä toi 26 runkosarja- ja kuudessa Kvalserien-ottelussa neljä syöttöpistettä. Suurimman osan kaudestaan Danielsson pelasi kuitenkin seuran J20-junioreissa, joiden paras pistemies ja maalintekijä hän oli tehoilla 21+12=33. J20 SuperElitin maalipörssissä Danielsson sijoittui kolmanneksi HV71:n Martin Thörnbergin kanssa.[1]

title: Anton Cederholm

text: Kaudeksi 2016–2017 Canucks lainasi Cederholmin takaisin kotimaahansa Rögle BK:n SHL-joukkueeseen, jossa hänen todettiin yhteisymmärryksessä kehittyvän parhaiten. Cederholm pelasi siellä kahdeksan ottelua ilman tehopisteitä, kunnes hän siirtyi loppukaudeksi sarjatasoa alemmas HockeyAllsvenskan-joukkue AIK IF:ään. Kauden 2017–2018 Cederholm aloitti AHL-joukkue Utica Cometsin vahvuudessa.

title: Nicklas Danielsson

text: Kaudella 2014–2015 Danielsson voitti Lakersin sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 19+28=47, joilla hän jakoi koko NLA:n pistepörssin neljännen sijan EV Zugin Lino Martschinin kanssa. Karsintasarjassa Danielsson oli kolmella osumallaan joukkueen paras maalintekijä Antonio Rizzellon ja Marco Pedrettin kanssa. Hän vahvisti kauden aikana jälleen myös HC Davosia Spengler Cupissa.[1] Tammikuussa 2015 Danielsson teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Lakersin kanssa,[9] mutta hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin joukkueen kauden päätyttyä putoamiseen National League B:hen.[10]

title: Lucas Elvenes

text: NHL:n laajennusjoukkue Vegas Golden Knights varasi Elvenesin viidennellä kierroksella 127. pelaajana . Ennen tätä, toukokuussa 2017 hän teki Röglen kanssa kaksivuotisen SHL-sopimuksen. Samalla seura lainasi Elvenesin ja hänen isoveljensä Ludvigin alustavasti kaudeksi 2017–2018 sarjatasoa alemmas HockeyAllsvenskan-joukkue IK Oskarshamniin. Lucas pelasi joukkueessa runkosarjan aikana 22 ottelua tehopistein 4+17=21. Hän nousi Röglen SHL-vahvuuteen marraskuussa 2017 ja vakiinnutti kauden mittaan paikkansa joukkueessa tehden 28 ottelussa tehot 5+11=16. Elvenes teki SHL-uransa avausmaalin Tapaninpäivänä 26. joulukuuta 2017 Linköping HC:tä vastaan. Hän vahvisti Röglen SHL-kauden päädyttyä Oskarshamnia nousukarsintasarjassa tehden seitsemässä ottelussa tehot 2+5=7.

title: Ove Molin

text: Molin toimi kauden 2010–2011 Brynäsin U16-joukkueen apuvalmentajana ja kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi hoitamaan samaa virkaa Brynäsin J20-joukkueeseen. Kaudella SHL-kausi 2013–2014 Molin toimi myös seuran SHL-joukkueen kehitysvalmentajana. Huhtikuussa 2014 hänet nimettiin Brynäsin apuvalmentajaksi Tommy Jonssonin johtamaan valmennustiimiin. Kesken kauden SHL-kausi 2014–2015, tammikuussa 2015 heidät molemmat kuitenkin erotettiin ja tilalle seura pestasi Thomas Berglundin ja Petter Lasu Nilssonin.


query: Milloin J. V. Snellman syntyi?

title: J. V. Snellman

text: Johan (Juhana) Vilhelm Snellman (12. toukokuuta 1806 Tukholma, Ruotsi – 4. heinäkuuta 1881 Kirkkonummi, Suomen suuriruhtinaskunta) oli suomalainen filosofi, kirjailija, sanomalehtimies ja valtiomies, yksi vaikutusvaltaisimmista fennomaaneista 1800-luvun Suomessa. Hän vaikutti merkittävästi suomen kielen asemaan ja Suomen markan käyttöönottoon. Häntä pidetään Suomen kansallisfilosofina ja yhtenä tärkeimmistä kansallisista herättäjistä.

title: J. V. Snellman

text: Snellman opiskeli teologiaa sekä historiaa, kreikkaa, latinaa ja maailmankirjallisuutta sekä hieman myös fysiikkaa ja luonnontieteitä.[9] Snellman tovereineen tutustui Turun romantiikkaan liittyviin aatteisiin, mutta jättivät politikoinnin taka-alalle, koska Arwidsson oli erotettu virastaan vallankumouksellisten kirjoitustensa takia, eivätkä he halunneet samaa kohtaloa. Snellman sai Akatemiassa opiskellessaan pysyviä kansallisromanttisia vaikutteita, mutta romantikoista hän erosi siten, että häntä kiinnosti historian sijaan tulevaisuus sekä kansojen henkinen toiminta.[9]

title: Sininen Snellman

text: Sininen Snellman oli Oskar Nylanderin vuonna 1849 maalama J. V. Snellmanin muotokuva, joka tuhoutui Ostrobotnian tulipalossa vuonna 2008.

title: J. V. Snellman -palkinto

text: J. V. Snellman -palkinto on Helsingin yliopiston vuodesta 1981 lähtien vuosittain jakama palkinto ansiokkaasta tieteellisen tiedon välittämisestä. Vuonna 2015 palkintosumma oli 6 000 euroa.

title: J. V. Snellman

text: Snellmanin päivää eli suomalaisuuden päivää vietetään 12. toukokuuta. Päivä on vakiintunut liputuspäivä. Vuonna 2006 vietettiin J. V. Snellmanin syntymän 200-vuotisjuhlaa.

title: John Snellman

text: John Snellmania ei pidä sekoittaa toiseen senaattoriin, joka on lähes kaima eli valtiomies Johan Vilhelm Snellmaniin (J. V. Snellman), joka käytti nimikirjoituksessaan muotoa Joh. Vilh. Snellman. John Snellman allekirjoitti pöytäkirjat nimellä J. Snellman. Senaattorit olivat kaukaista sukua keskenään ja tämäkin yhteinen esi-isä oli kaima eli Oulun tullinhoitaja Johan Snellman (1688–1759).

title: J. W. Snellman G:son

text: Snellman G:son sai kauppaneuvoksen arvon 1859. Hän oli Oulun kaupungin edustajana ns. tammikuun valiokunnassa 1862 ja mukana porvarissäädyn edustajana vuoden 1867 valtiopäivillä. Snellman kuului myös moniin senaatin perustamiin komiteoihin ja oli aktiivisessa kirjeenvaihdossa serkkunsa J. V. Snellmanin kanssa, saaden tältä muun muassa etukäteen tietoa Suomen markan käyttöönoton ajankohdasta. Vuonna 1880 hän oli yksi liberaalisen puolueen ohjelman allekirjoittajista.

title: J. V. Snellman

text: Snellman syntyi Tukholman satamassa Patience-laivalla vuonna 1806. Hänen isänsä oli ruotsinkielinen pohjalaismerikapteeni Christian Henrik Snellman ja äitinsä Maria Magdalena (o.s. Röring). He asuivat Södermalmin kaupunginosassa, jossa asui myös muita merimiehiä ja heidän perheitään.[1] Kun Suomi liitettiin Venäjään vuonna 1809, Snellmanin vanhemmat muuttivat Keski-Pohjanmaalle, Kokkolaan, joka tuolloin oli merkittävä kauppa- ja merenkulkukaupunki.[1] Kokkolassa Snellman vietti vuodet 1813–1816[2] veljiensä Christian Gerhardin ja Carl Augustin, sekä siskojensa Magdalenan, Marian ja Annan kanssa. Johan Vilhelmin äiti kuoli 34-vuotiaana vuonna 1814 kuudennen lapsensa Annan synnytykseen.[3]

title: Snellman-instituutti

text: Snellman-instituutti on yleishyödyllinen yhdistys, jonka toimipaikka on Kuopiossa. Toiminnassaan se keskittyy tieteenaloihin, joita J. V. Snellman harjoitti: historiatieteisiin, kirjallisuuden tutkimukseen ja jonkin verran myös taloustieteisiin ja filosofiaan.

title: J. V. Snellman

text: Useista yrityksistään huolimatta Snellman ei saanut Helsingin yliopistosta professuuria. Vuonna 1843 hän muutti Kuopioon, jossa hän otti vastaan nimityksen yläalkeiskoulun rehtoriksi.

title: J. V. Snellman

text: Snellman rahoitti opintojaan toimimalla kotiopettajana ympäri Suomea. Hän sai kokemusta opettamisesta, seurapiirien tapakulttuurista sekä ravitsevaa ruokaa, johon opiskelijoilla ei välttämättä ollut varaa. Hän harrasti väittelyä, šakinpeluuta ja huilunsoittoa.[12]

title: J. W. Snellman G:son

text: Johan Wilhelm Snellman G:son (Gerhardsson) (27. huhtikuuta 1809 Suomussalmi – 4. tammikuuta 1881 Oulu) oli suomalainen Oulussa vaikuttanut kauppaneuvos, sahanomistaja, laivanvarustaja ja tervaporvari, joka perusti Ouluun "J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneen". Hänen serkkunsa oli J. V. Snellman.

title: Johan Jakob Nervander

text: Nervanderin läheisimpiin opiskelijatovereihin lukeutuivat muiden muassa J. V. Snellman ja J. L. Runeberg. He viettivät paljon aikaa niin ylioppilaiden opiskelun ulkopuolisissa riennoissa kuin vakavammissa yhteyksissäkin. Tästä todisteena ovat Nervanderin lähettämät kirjeet Snellmanille. Snellman ja Nervander olivat molemmat runoilijoita ja yhdessä he myös kirjoittivat runoja.

title: Suomen Kansallissosialistinen Työjärjestö

text: Jussi Leinon kanssa 1942 julkaisemassaan pamfletissa "Suomalainen kansallissosialismi" Snellman jakoi Suomen historian kolmeen ajanjaksoon. Ensimmäinen liittyi Kalevalaan, toinen uskonpuhdistukseen ja kolmas kansalliseen heräämiseen. Suomalaisen kansallissosialismin lähtökohtana Snellman piti kolmatta jaksoa, ja SKT julisti J. V. Snellmanin (Teon isoisä) ensimmäiseksi suomalaiseksi kansallissosialistiksi. Leinon mielestä varsinkin J. V. Snellmanin hegeliläiset vaikutteet loivat perustaa aatteelle. 1940-luvun alussa elettiin Snellmanin mukaan uutta "orgaanisen uudistumisen" vaihetta, joka sai alkunsa talvisodan kokemuksista, jotka loivat uudenlaisen kansalaisyhteiskunnan.

title: J. V. Snellman

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jalava, Marja| title = J. V. Snellman: Mies ja suurmies| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2006| id = ISBN 951-31-3383-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kallio, Lauri| title = J. V. Snellmans Philosophie der Persönlichkeit| location = Helsinki| publisher = Helsingin yliopisto| year = 2017| version = Diss| isbn = 978-951-51-3154-6| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Niiniluoto, Ilkka & Vilkko, Risto (toim.)| title = J. V. Snellman – filosofi ja valtio-oppinut| location = Helsinki| publisher = Suomen filosofinen yhdistys| year = 2006| id = ISBN 951-9264-61-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Patoluoto, Ilkka (toim.)| title = J. V. Snellmanin filosofia ja sen hegeliläinen tausta: Suomen filosofisen yhdistyksen järjestämä kansainvälinen kollokvio, Helsinki 4.–5.12.1981| location = Helsinki| publisher = Helsingin yliopisto| year = 1984| version = Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 1/1984| id = ISBN 951-45-3355-0}}

title: J. V. Snellman

text: J. V. Snellmanin portaali, vapaasti luettavissa Helsingin yliopisto. Historiallinen sanomalehtikirjasto 1771–1890: Historiallinen sanomalehtikirjasto 1771–1890. Kirjasampo.fi. Kirjastot.fi. 375 humanistia 12.5.2015. Helsingin yliopisto.

title: J. V. Snellman

text: Snellman kykeni vaikuttamaan Kuopiostakin käsin koko maan asioihin. Näkyvimmässä osassa olivat hänen perustamansa sanomalehdet. Ne sisälsivät voittopuolisesti kansallismielistä valistusta ja yhteiskuntakritiikkiä. Yhdistävänä tekijänä oli vahva sivistyksellinen ote. Vuodesta 1844 Snellman julkaisi ruotsinkielistä Saima, sekä suomenkielistä Maamiehen Ystävä -viikkolehteä. Viranomaisten 1846 lakkauttaman Saima-lehden tilalle hän perusti lehden Litteraturblad för allmän medborgerlig bildning.

title: Anna Snellman-Kaila

text: Anna Lovisa Snellman-Kaila (o.s. Snellman; 18. toukokuuta 1884 Viipuri – 5. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Snellman-Kailan vanhemmat olivat J. V. Snellmanin poika, senaattori Anders Henrik Snellman, sekä Anna Maria Alfthan. Snellman-Kaila oli avioliitossa Eino Kailan kanssa, ja tästä liitosta heille syntyi vain yksi poika, suurlähettiläs ja pankinjohtaja Olli Kaila.

text: Aikakauslehtien Liiton J. V. Snellman -palkinto on Aikakauslehtien Liiton vuodesta 1981 lähtien myöntämä palkinto henkilölle, joka on ansiokkaasti toiminut aikakauslehdistön aseman ja arvostuksen puolesta. Palkinto on suuruudeltaan 2 000 euroa.

title: J. V. Snellman

text: Snellman halusi kohottaa Suomen kansallista tietoisuutta ja kulttuuria muun muassa julkaisemalla sanomalehtiä. Tammikuussa vuonna 1844, toimiessaan koulun rehtorina Kuopiossa, Snellman alkoi julkaista viikoittaista sanomalehteä Saima, joka oli ensimmäinen suomalainen poliittis-kulttuurinen lehti, jolla oli huomattavaa vaikutusta kulttuuriin. Lehti ilmestyi ruotsin kielellä ja oli suunnattu koulutetulle lukijakunnalle. Lehden sisältönä oli uutisia, kuulutuksia, runoja ja tarinoita, matkakertomuksia ja kirjallisuuskritiikkiä.

title: J. V. Snellman

text: Snellman aateloitiin vuonna 1866. Hän toimi aatelissäädyn edustajana valtiopäivillä vuosina 1867, 1872 ja 1877. Lauantaiseurasta syntyneen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran esimiehenä Snellman toimi vuosina 1870–1874.

title: J. V. Snellman

text: J. V. Snellmanin patsaat ja muistomerkit

title: J. V. Snellmanin kotimuseo

text:
J. V. Snellmanin kotimuseo on Kuopion keskusta-alueella, Väinölänniemen kaupunginosassa sijaitseva kotimuseo. Museossa on esillä J. V. Snellmanin (1806-81) perheen kotitaloa kalustuksineen ja esineistöineen. Snellman asui Kuopion vuosinaan (1845-49) pääsääntöisesti tässä talossa.
Kotimuseona toimiva aumakattoinen rakennus on valmistunut 1827 ja tunnettiin "Oppmanin talona". Se on rapattu hirsirakennus, jossa J.V. Snellman asui 1845-1849. Rakennus edustaa 1800-luvun puolivälin kuopiolaista säätyläisperheen asuintaloa. Snellman toimi Ylä-alkeiskoulun rehtorina Kuopiossa 1843-1849. Samoina vuosina hän toimitti suomenkielistä Maamiehen Ystävää ja ruotsinkielistä Saimaa sekä sittemmin Litteraturbladetia. Snellmanin kotitalo kunnostettiin vuonna 1981. Rakennus kuuluu osana "Kuopion Snellmanin puiston, tuomiokirkon ja puukorttelien" nimellä tunnettuun valtakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön (RKY) ja sijaitsee myös Kuopion kansallisen kaupunkipuiston alueella.

title: Nationalismi

text: 1830-luvulla julkisuuteen nousi nuori sivistyneistösukupolvi, johon kuuluivat Elias Lönnrot, J. L. Runeberg, J. V. Snellman ja Zachris Topelius. Heidän näkemyksensä mukaan kansallishengellä viitattiin etupäässä kansan tapojen ja kielen säilyttämiseen, kansanvalistukseen ja kansallisen korkeakulttuurin kehittämiseen. Nämä neljä miestä rakensivat seuraavina vuosikymmeninä määrätietoisesti suomalaista kansakuntaa ja valtiota luomalla kansallista filosofiaa, historiankirjoitusta, romaanitaidetta ja runoutta. Lönnrot kokosi suomalaisten kansalliseepoksen "Kalevalan". Snellman paneutui kirjoituksissaan Suomen suuriruhtinaskunnan valtiollisen aseman vahvistamiseen. Snellman-instituutti kutsuu J. V. Snellmania muun muassa kansakunnan ”rakentajaksi” ja ”käsikirjoittajaksi”.

title: J. V. Snellman

text: J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivän yhteydessä vuonna 1906 kirjailija Johannes Linnankoski kehotti suomalaistamaan vierasperäiset sukunimet. Toukokuun 12. päivänä 1906 julkaistussa Suomalaisen Virallisen Lehden lisälehdessä noin 24800 henkilöä ilmoitti suomalaistaneensa nimensä.[24] Samana päivänä perustettiin myös Suomalaisuuden liitto.[25]

title: LudoCraft

text: "Snellman-peli" on vuoteen 1822 sijoittuva, Oulun keskustan ja triviaalikoulut sisältävä virtuaaliympäristö, jossa pelaaja asettuu nuoren J. V. Snellmanin rooliin. Pelin kohderyhmänä on 7–15-vuotiaat nuoret, ja sen on tarkoitus toimia historiallisena oppimisympäristönä, jonka avulla välitetään tietoa J. V. Snellmanista. Peli oli osa J. V. Snellman 200 vuotta -juhlahanketta.

title: J. V. Snellman

text: Snellman aikoi papiksi ja panosti teologiaan opinnoissaan. Tutkinnon suorittanut sai ammatin ja viran suhteellisen lyhyessä ajassa. Snellman ei voinut kuitenkaan ilmoittautua pappistutkintoon, koska hän ei ollut vielä saavuttanut vaadittua 22 vuoden ikää. Opettajansa Johan Jakob Tengströmin vaikutuksesta hän vaihtoi pääaineekseen filosofian.[11]

title: Laila Snellman

text: Snellmanin isoisä Teo Snellman oli tunnettu vegetaristi ja hänen isoäitinsä Elsa Snellman oli taidemaalari. Snellmanin isoisän isoisä oli filosofi ja valtiomies J. V. Snellman.

title: Teo Snellman

text: Teo Kaarlo Snellman (28. huhtikuuta 1894 Tampere – 14. lokakuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen lähetystöneuvos, kääntäjä, kasvissyönnin edistäjä ja poliitikko. Vuosina 1940–1944 Snellman johti Suomen Kansallissosialistista Työjärjestöä. Snellman oli J. V. Snellmanin pojanpoika. Teo pitikin isoisäänsä Johan Vilhelmiä sekä Eino Leinoa, Väinämöistä ja Mikael Agricolaa Suomen ensimmäisinä kansallissosialisteina.

title: J. V. Snellman

text: Korhonen, Markus H.: J. V. Snellman -pienenä Oulussa, suurena historiassa. Oulun kaupunki, Oulu 2006. ISBN 952-5465-24-1. Citation error, replace with{{cite book| author = Lahtinen, Mikko| title = Snellmanin Suomi| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 2006| id = ISBN 951-768-181-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Majamaa, Raija & Tiirakari, Leeni| title = J. V. Snellman: Valtioviisas vaikuttaja| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2006| version = Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1040| id = ISBN 951-746-678-1}} Savolainen, Raimo: Sivistyksen voimalla: J. V. Snellmanin elämä. Edita, Helsinki 2006. ISBN 951-37-4573-2 (sid.) Skyttä, Kyösti – Skyttä, Päivi: Tuntematon Snellman. Kirjayhtymä, Helsinki 1981. ISBN 951-26-2058-8 Virrankoski, Pentti: Suomen historia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 2001. ISBN 951-746-321-9 ja ISBN 951-746-342-1

title: J. V. Snellman

text: Senaattorina Snellman toimi vuosina 1863–1868. Hänet kutsuttiin 1863 valtiovaraintoimituskunnan päälliköksi. Hän vaikutti ratkaisevasti siihen, että saatiin asetus suomen kielen oikeuksista. Hän saattoi päätökseen Suomen rahanuudistuksen, ja Suomi sai oman rahayksikön, markan vuonna 1860.