query: Mihin Lavrenti Berija kuoli?

title: Lavrenti Berija

text: Berija tuomittiin erityistuomioistuimessa, eikä hänelle sallittu edustajaa eikä valitusoikeutta. Kun kuolemantuomio julistettiin, Berija anoi Moskalenkon mukaan armoa polvillaan, mutta hänet ja hänen alaisensa teloitettiin välittömästi. Hänen vaimonsa ja poikansa lähetettiin työleirille. Berijan kuoleman jälkeen MVD hajotettiin ja salainen poliisi alennettiin ministeriöstä komiteaksi (nimellä KGB), eikä kukaan tiedustelujohtaja enää saanut samanlaista valta-asemaa kuin Berija.

title: Lavrenti Berija

text: Kuvaukset Berijan viimeisistä hetkistä vallassa eroavat toisistaan suuresti. Viimeisimpien kuvausten mukaan Hruštšov kutsui presidiumin koolle 26. kesäkuuta ja hyökkäsi Berijaa vastaan ja syytti tätä brittien agentiksi. Berija oli syytöksistä täysin ymmällään. Myös Molotov ja muut puhuivat Berijaa vastaan, ja Hruštšov ehdotti hänen välitöntä erottamistaan. Georgi Malenkov painoi nappia, ja marsalkka Georgi Žukov ja ryhmä aseistettuja miehiä ryntäsi huoneeseen ja pidätti Berijan.

title: Pál Szalai

text: Sodan jäljeen Szalai vapautettiin, sillä perusteella, että hän oli auttanut Wallenbergia. Vuonna 1953 Szalai joutui kuitenkin näytösoikeudenkäyntiin Moskovassa ja vankilaan. Hän vapautui Lavrenti Berijan kuoltua 1953. Hän muutti 1956 Yhdysvaltoihin. Szalai kuoli Los Angelesissa 1994.

title: Lavrenti Berija

text: Stalinin kuoleman jälkeen Berija yhdisti entisen NKVD:n (maaliskuusta 1948 MVD) ja NKGB:n yhdeksi MVD:ksi, jonka johdossa hän oli. Hänen liittolaisensa, Malenkov, nimitettiin pääministeriksi ja hän oli aluksi voimakkain mies Stalinin jälkeisessä Neuvostoliitossa. Berija nousi ensimmäiseksi varapääministeriksi, ja hän oli toiseksi korkein johtaja, ja ottaen huomioon Malenkovin todellisten johtajankykyjen puutteen hän olisi saattanut nousta johtoasemaan. Hruštšovista tuli puolueen pääsihteeri, mikä oli pääministeriyttä alempi asema.

title: Lavrenti Berija

text: Huolimatta Berijan menneisyydestä Stalinin julmimpana apurina hän oli eturivissä aloitettaessa Stalinin kuoleman jälkeistä vapautumista. Berija keskeytti vasta-aloitetun juutalaisvainon ja vapautti suuren määrän poliittisia vankeja. Huhtikuussa hän allekirjoitti määräyksen, jolla kiellettiin kidutus Neuvostoliiton vankiloissa. Vähemmistökansojen asemaa parannettiin ja presidium (entinen politbyroo) ja ministerineuvosto suostuteltiin sallimaan Itä-Saksalle poliittisia ja taloudellisia uudistuksia.

title: Lavrenti Berija

text: Berijan myös oletetaan henkilökohtaisesti kiduttaneen ja tappaneen monia puhdistusten uhreista, etupäässä naisia. Hänen entisestä asunnostaan, joka on nykyisin Tunisian lähetystönä, on löytynyt uhrien hautoja. Vuoden 2001 remontin yhteydessä keittiön seinien takaa löytyi ihmisluita. Kellarissa, jossa Berija käytti puhalluslamppua uhriensa kidutukseen, seinät ovat hiiltyneet mustiksi.

title: Lavrenti Berija

text: Kun Stalinin puhdistukset alkoivat 1934 Sergei Kirovin murhasta, Berija toimitti puhdistukset Transkaukasiassa ja nujersi poliittisesti myrskyisät tasavallat.

title: Lavrenti Berija

text: Berijan kuoleman jälkeen Hruštšov käytti häntä syntipukkina vuosien 1955–1964 destalinisaatiokampanjassa. Hruštšovin ajan jälkeen Berijasta ei juuri kuultu ennen Neuvostoliiton romahdusta 1991. Sittemmin arkistojen avautuminen ja silminnäkijöiden haastattelu on paljastanut koko kuvan Berijan urasta. Vuonna 1999 historioitsija Anton Antonov-Ovsejenko julkaisi kirjansa Berija, joka on ensimmäinen henkilökuva.[4] Kirjassa Berija paljastettiin myös sadistiksi.

title: Lavrenti Berija

text: Berijan nimi yhdistetään läheisesti puhdistuksiin, vaikka hän vapauttikin leireiltä 100000 syyttömänä vangittua, ja syy vieritettiin Ježovin niskoille. Pidätykset ja teloitukset jatkuivat kuitenkin lähes entiseen tapaan, ja 1940 niiden tahti kiihtyi taas. Berija valvoi myös väestön pakkosiirtoja Puolan itäosasta ja Baltian maista. Maaliskuussa 1940 järjestettiin 25 700 puolalaisen teloitus.

title: Lavrenti Berija

text: Sodan jälkeisinä vuosina Berija valvoi neuvostotyylisten salaisten poliisijoukkojen perustamista Varsovan liiton maihin. Neuvostoliiton ja Jugoslavian (Titon) välirikon jälkeen hän järjesti Unkarissa László Rajkin ja Tšekkoslovakiassa Rudolf Slánskýn pidätykset ja näytösoikeudenkäynnit.

title: Nestor Lakoba

text: Lakoba kuoli äkillisesti Georgian silloisen puoluejohtajan Lavrenti Berijan tarjoaman illallisen jälkeen. On väitetty, että Stalinin suosiosta kilpaillut Berija myrkytti hänet.

title: Mircəfər Bağırov

text: Stalinin kuoltua Lavrenti Berijan luottomiehenä tunnettu Bağırov nimitettiin NKP:n keskuskomitean puhemiehistön ehdokasjäseneksi ja Azerbaidžanin ministerineuvoston puheenjohtajaksi. Berijan kukistuttua vuonna 1953 hänet erotettiin tehtävistään ja siirrettiin Kuibyševneft-yhtymän henkilöstöpäällikön sijaiseksi. Maaliskuussa 1954 Bağırov erotettiin NKP:stä ja pidätettiin. Toukokuussa 1956 Neuvostoliiton korkeimman oikeuden sotakollegio tuomitsi hänet Berijan apurina kuolemaan. Pian tämän jälkeen Bağırov teloitettiin ampumalla.

title: Neuvostoliiton historia

text: Stalinin kuoleman jälkeen valta neuvostojohdossa hajautettiin. Maan johtoon nousi keskuskomitean presidiumi, ja julistettiin Neuvostoliitolla olevan kollektiivinen johto. Pääministeriksi ja pääsihteeriksi tuli Stalinin jälkeen Lavrenti Berijan tuella Georgi Malenkov. Malenkov pyrki nostamaan väestön elintasoa ja lisäämään kulutustavaroiden tuotantoa. Presidiumissa alkoi pian valtataistelu ja Berija vangittiin ja teloitettiin, ja hänen ohellaan osa muuta turvallisuuspalvelun johtoa. Malenkov toimi Neuvostoliiton johtajana vain kaksi vuotta, sillä hänet pakotettiin eroamaan pääministerin ja pääsihteerin asemasta helmikuussa 1955.[18] Malenkovin uudistusten hitaus ja aiempi yhteistyö Lavrenti Berijan kanssa katsottiin syiksi erottamiselle ja myös neuvostoarmeijan upseeriston tyytymättömyys tuleviin muutoksiin, armeijan miesmäärän supistamiseen.

title: Lavrenti Berija

text: Useat kirjoittajat uskovat Berijan vapaamielisyyden olleen suosiontavoittelua, jolla pyrki valtaan. Hänen menneisyytensä uskotaan kuitenkin estäneen sen, että hän olisi voinut olla uskottava vapautumisen keulakuva. Olennaisena osana Neuvostoliiton uudistuksia salainen poliisi otettiin valtion ja puolueen valvontaan, eikä Berija voinut tehdä tätä, koska poliisi oli hänen valtansa takeena.

title: Lavrenti Berija

text: Useat puoluejohtajat epäilivät Berijan motiiveja. Hruštšov vastusti Berijan–Malenkovin liittoa, mutta ei aluksi kyennyt haastamaan sitä. Tilaisuus tuli kesäkuussa 1953, kun Itä-Saksan kansannousu puhkesi Itä-Berliinissä. Tämä vakuutti Molotovin, Malenkovin ja Nikolai Bulganinin siitä, että Berijan politiikka oli vaarallista ja että se heikensi Neuvostoliiton asemaa. Muutamia päiviä Berliinin tapahtumien jälkeen Hruštšov suostutteli puolueen muut johtajat vallankaappaukseen Berijaa vastaan, ja pääliittolainen Malenkov hylkäsi hänet nopeasti.[1]

title: Lavrenti Berija

text: Berija oli syntyisin Merheulista, Abhasiasta, Gruusiasta (nyk. Georgia). Etniseltä taustaltaan hän oli mingreli.

title: Lavrenti Berija

text: Berija oli varhain maanmiehensä Josif Stalinin tukena hänen valtaannousussaan kommunistisessa puolueessa ja neuvostohallituksessa. Vuonna 1924 Berija johti kansallismielisten kapinan tukahduttamista Tbilisissä, jossa sanotaan teloitetun 5000. Tästä hänet nimitettiin palkinnoksi Transkaukasian SFNT:n OGPU:n salaisen poliittisen osaston johtoon. Vuonna 1931 hänestä tuli Gruusian kommunistisen puolueen pääsihteeri ja koko Transkaukasian 1932. Tässä toimessa hän oli vastuussa Stalinin puhdistuksista ja pakkokollektivisoinnista.

title: Georgi Malenkov

text: Malenkov työskenteli kommunistipuolueessa ja hänestä tuli yksi Stalinin suosikeista. Malenkov oli suunnittelemassa ja järjestämässä 1930-luvun vainoja yhdessä Lavrenti Berijan kanssa, Stalinin käskystä. Toisen maailmansodan aikana Malenkov ja Berija vastasivat Neuvostoliiton ammus- ja lentokonetuotannosta. Malenkov valittiin politbyroohon vuonna 1946. Andrei Ždanovin jouduttua Stalinin epäsuosioon vuonna 1948 Malenkovista tuli Stalinin seuraajaehdokas. Malenkov ja Berija karkottivat Ždanovin kannattajat kommunistipuolueesta ja lähettivät heidät työleireille. Malenkovista tuli puoluesihteeristön jäsen ja Stalinin seuraaja Neuvostoliiton johdossa.

title: Lavrenti Berija

text: Josif Stalin kuoli 5. maaliskuuta 1953 neljän päivän tajuttomuuden jälkeen. Hän oli syönyt päivällistä Berijan ja muiden neuvostojohtajien kanssa aamuviiteen saakka. Ulkoministeri Vjatšeslav Molotov väitti 1993 julkaistuissa muistelmissaan Berijan ylpeilleen Stalinin myrkyttämisellä, vaikka mitään tähän viittaavaa ei ole ilmennyt. Berijan kerrotaan kuitenkin estäneen lääkärinavun saamisen ”nukkuvalle” Stalinille. On mahdollista, että muutkin neuvostojohtajat pysyivät passiivisina ja antoivat Stalinin kuolla.

title: Lavrenti Berija

text: Joulukuussa 1945 Berija luopui asemastaan sisäisten asioiden ministeriössä (MVD, NKVD:n seuraaja) mutta varapääministerinä hallitsi yhä kansallisen turvallisuuden asioita. Stalin lähestyi 70. ikävuottaan, ja salainen vallanperimyskamppailu hallitsi sodanjälkeisiä vuosia. Sodan jälkeen Stalinin todennäköisin seuraaja oli Andrei Ždanov, Leningradin puolueen johtaja sodan aikana ja kaikkien kulttuuriasioiden vastaava vuodesta 1946. Vuonna 1946 Berija liittoutui Malenkovin kanssa Ždanovia vastaan. Leningradin intellektuellit, kuten Anna Ahmatova, joutuivat vainotuiksi.

title: Lavrenti Berija

text: Berija etsi Moskovasta teini-ikäisiä tyttöjä, jotka hänen apurinsa toimittivat hänelle, joskus viisi, kuusi tai seitsemänkin kerrallaan. Tytöt pakotettiin strippaamaan, ja sen jälkeen Berija raiskasi heidät.

title: Lavrenti Berija

text: Ždanov kuoli äkillisesti elokuussa 1948 ja Berija ja Malenkov pönkittivät valtaansa Ždanovin tukijoiden puhdistuksella. Yli 2000 teloitetun joukossa olivat Ždanovin varamies Aleksei Kutzenov, talousjohtaja Nikolai Vozneseski, Leningradin puoluejohtaja Pjotr Popkov ja Venäjän SFNT:n pääministeri Mihail Rodionov. Ždanovin kuoleman jälkeen Nikita Hruštšovia alettiin pitää mahdollisena vaihtoehtona Berijan–Malenkovin akselille.

title: Lavrenti Berija

text: Berija vietiin Lefortovon vankilaan ja sitten Moskovan ilmapuolustuksen komentajan ja Hruštšovin sota-ajan ystävän, kenraali Kiril Moskalenkon päämajaan. Hänen pidätyksensä pidettiin salassa, kunnes hänen lähimmät luottomiehensä saatiin vangittua. Puna-armeijan yksiköt riisuivat aseista Berijan alaiset NKVD:n joukot Moskovassa. Pravda ilmoitti Berijan pidätyksestä 10. heinäkuuta ja antoi kunnian Malenkoville ja kertoi Berijan rikkoneen puoluetta ja valtiota vastaan. Syksyllä länsivalloissa levisi huhu, että Berija olisi päässyt pakenemaan. Huhu osoittautui virheelliseksi 29. marraskuuta[2]. 16. joulukuuta ilmoitettiin[3], että Berija ja kuusi rikoskumppania olivat olleet ulkomaisen tiedustelun palkkalistoilla ja juonineet jo vuosia ottaakseen vallan Neuvostoliitossa ja palauttaakseen kapitalismin.

title: Lavrenti Berija

text: Vuonna 1944, kun saksalaiset oli ajettu Neuvostoliiton maaperältä, Berija järjesti erilaisten natsien kanssa yhteistoiminnasta syytettyjen kansalaisuuksien pakkosiirtoja, mukaan lukien tšetšeenien, inguušien, Krimin tataarien ja volgansaksalaisten. Kaikki nämä kansat karkotettiin Keski-Aasiaan, ja huomattava osa kuoli.

title: Lavrenti Berija

text: Maaliskuussa 2000 Venäjän federaation korkein oikeus hylkäsi Berijan sukulaisten anoman vuoden 1953 tuomion kumoamisen. Vaikka oikeus totesi, että syytteet maanpetoksesta ja vakoilusta olivat perusteettomia, se perusti päätöksensä hänen tunnettuihin henkilökohtaisiin ja poliittisiin rikoksiinsa. Berijan pojan Sergo Berijan mukaan hänen isänsä maine on loattu valehtelemalla ja vailla pohjaa olevalla panettelulla.

title: Lavrenti Berija

text: Lavrenti Pavlovitš Berija (; ; 29. maaliskuuta (J: 17. maaliskuuta) 1899 Merheul, Gruusia, Venäjän keisarikunta – 23. joulukuuta 1953 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen kommunistijohtaja ja turvallisuuspäällikkö. Hän vastasi Neuvostoliiton sisäisestä turvallisuudesta ja toimi NKVD:n johtajana vuodet 1938–1953. Hänet muistetaan erityisesti Josif Stalinin suurten puhdistusten toimeenpanijana 1930-luvulla, vaikka oli vastuussa vain ”loppusiivouksesta” 1938–39. Hänen valtansa oli vahvimmillaan toisen maailmansodan aikana ja sen päätyttyä. Stalinin kuoltua hänet syrjäytettiin ja Stalinin seuraajat teloittivat hänet.

title: Lavrenti Berija

text: Elokuussa 1938 Stalin nimitti hänet sisäasiain varakansankomissaariksi huolehtimaan sisäisestä turvallisuudesta ja poliisivoimista. Nikolai Ježovin alainen NKVD pidätti ja tuomitsi miljoonia valtion vihollisiksi syytettyjä ihmisiä kuolemaan ja pakkotyöleireille. Marraskuussa 1938 Berija asetettiin NKVD:n johtoon ylilyönneistä syytetyn Ježovin tilalle, ja sen jälkeen NKVD puhdistettiin ja puolet sen väestä korvattiin Berijan kaukasialaisilla luottomiehillä.

title: Lavrenti Berija

text: Vuonna 1920 tai 1921 hän liittyi Tšekaan, bolševikkien poliittiseen poliisiin. Menševikkien hallitsemassa Gruusian tasavallassa tapahtui bolševikkien vallankaappaus puna-armeijan tukemana, jossa Tšeka oli vahvasti mukana. Vuonna 1922 Berija oli Gruusian Tšekan seuraajan, OGPU:n, varapäällikkö.

title: Lavrenti Berija

text: Berijan liittymisvuodeksi bolševikkeihin on ilmoitettu 1917, jolloin hän oli opiskelija. On väitetty että Berijan liittyminen on väärennetty ja että hän liittyi puolueeseen vasta 1919.

title: Berijan tarhat

text: Berijan tarhat on Unto Parvilahden (ent. Boman) 1957 Otavan kustantamana julkaistu muistelmateos vankeudestaan Neuvostoliitossa. Nimi viittaa sisäasiainkansankomissariaatti NKVD:n johtajaan Lavrenti Berijaan.


query: Milloin ydinvoimaa on aloitettu käyttämään?

title: Ydinvoiman historia

text: 1940 alkoi Yhdysvaltain hallituksen Manhattan-projekti, jonka tavoitteena oli ydinaseen kehittäminen. 1942 Enrico Fermin johdolla rakennettiin ensimmäisen kokeellinen ydinreaktori Chicagon yliopistoon. Tämä oli ensimmäinen kerta maailmanhistoriassa kun ihminen toteutti hallitun fissioiden ketjureaktion. Vuotta myöhemmin Oak Ridgessä kokeiltiin plutoniumin tuotantoon tarkoitettua reaktoria ja vuoteen 1945 mennessä Hanfordissa oli käynnissä kolme täysimittaista reaktoria. Ensimmäistä ydinpommia testattiin Alamogordon lentotukikohdassa Uudessa Meksikossa heinäkuussa 1945. Tähän mennessä Saksa oli jo antautunut, mutta sota Japanin kanssa jatkui. Seurauksena oli Hiroshiman ja Nagasakin kaupunkien tuhoaminen ydinpommeilla sodan viimeisinä viikkoina.

title: Ydinvoima

text: Pohjoismaissa ydinvoimaa tuotettiin tammikuussa 2019 Suomessa neljällä ja Ruotsissa kahdeksalla reaktorilla.[11] Ruotsin hallitus päätti 1980 luopua ydinvoimasta sen jälkeen, kun maassa oli järjestetty kansanäänestys, jossa kaikki vaihtoehdot sisälsivät ydinvoimasta luopumisen.[15][16] Vuonna 2009 Ruotsin hallitus päätti kumota päätöksen ydinvoimasta luopumisesta ja sallia uusien ydinreaktoreiden rakentamisen.[17]

title: Paperitehdas

text: Paperitehtaiden historian tutkimista vaikeuttaa tutkijoiden käyttämän terminologian ja määritelmien hajanaisuus. Useat käyttävät termiä tehdas erottelematta sitä, onko tehtaan käyttövoimana ihminen, eläin vai vesi. Tämän seurauksena on ollut vaikeata määrittää milloin vesivoimaa ryhdyttiin käyttämään hyödyksi paperinvalmistuksessa. Tämä on ollut merkittävä muutos paperin valmistuksessa käytettävissä menetelmissä.

title: Ydinvoima

text: Maailman sähköntuotannosta ydinvoiman osuus oli 10,3 prosenttia vuonna 2017.[2] Vielä 1990-luvulla ydinvoiman osuus oli noin 17 prosenttia. 2000-luvulla osuus on laskenut, koska maailman sähkönkulutus on kasvanut, mutta ydinvoimalla tuotetun sähkön määrä on pysynyt suunnilleen ennallaan. Kulutuksen kasvu on katettu hiilivoimalla, maakaasulla ja uusiutuvilla energiamuodoilla.[9]

title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Rautateiden opastimet eivät toimi samalla tavoin kuin tieliikenteen liikennevalot. Liikennevalot toimivat "syklisesti", kun taas rautateillä liikenteenohjaajat antavat opastimilla junille lupia liikkua asetinlaitteen välityksellä. Toisin kuin tieliikenteessä, suurten junapainojen ja pitkien jarrutusmatkojen vuoksi junia ei kuljeteta pelkästään kuljettajan näkemän varassa. Junaliikenne edellyttää aina toimivaa liikenteenohjausta. Veturinkuljettajat eivät itse valitse käyttämäänsä raidetta, vaan junien käyttämät kulkutiet asettaa ja turvaa liikenneohjaaja. Veturinkuljettaja ei myöskään saa itsenäisesti päättää, milloin hän "saa" lähteä liikkeelle.

title: Ydinvoima

text: Ydinvoiman kehitystyö jatkuu aktiivisena ympäri maailman. Ydinvoimalle etsitään jatkuvasti uusia sovelluskohteita ja olemassa olevaa tekniikkaa parannetaan. Toisaalta myös uusia ydinenergiamuotoja tutkitaan. Ydinvoiman käytön hyväksyttävyyteen vaikuttavat toisaalta ydinvoimaan kriittisesti suhtautuvien ihmisten huolet ydinvoiman haitoista ja toisaalta myönteisesti suhtautuvien painottamat edut. Ydinvoimakeskustelu jatkunee siis aktiivisena tulevaisuudessakin.

title: Ydinvoimakeskustelu

text: Tällä hetkellä ydinvoiman käyttö saa Suomessa useimmissa mielipidemittauksissa osakseen enemmän kannatusta kuin vastustusta. Ihmisten mielipide ydinvoimaan saattaa vaihdella riippuen siitä onko kyse lisärakentamista, fissio- vai fuusioenergiasta ja mitkä ovat käytettävissä olevat ydinvoiman vaihtoehdot. Ydinvoiman vastustajat painottavat useimmiten voimakkaasti uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energian säästöä ja näkevät ydinvoiman esteeksi tämänsuuntaiselle kehitykselle, kun taas ydinvoiman puolestapuhujat katsovat nykytilannetta ja näkevät ydinvoiman vaihtoehtona nimenomaan nykyisille energianlähteille. Lisäksi ydinvoimakantaan saattaa vaikutta ydinvoiman käyttöympäristö, kuten esimerkiksi ydinvastuuvakuutuksen ehdot ja ilmastonmuutos.

title: Douglas F4D Skyray

text: Douglas F4D Skyray on Yhdysvaltain laivaston käyttämä lentotukialusten suihkuhävittäjä. Konetyypin suunnitteli Ed Heinemann, ja ensilento tapahtui 1951. Myöhemmin lyhennös "F4D" muunnettiin F6:ksi, sillä F-4 Phantom II:ta oli aloitettu käyttää tukialushävittäjänä.

title: Greenpeace Norden

text: Greepeace vastustaa ydinvoiman lisärakentamista Suomessa Olkiluoto 3:n jälkeen. Keväällä 2010 Greenpeace alkoi yhdessä Suomen Luonnonsuojeluliiton, Maan ystävien, Luonto-Liiton ja Natur och Miljön kanssa kampanjoida ydinvoiman lisärakentamista vastaan keräämällä ydinvoimaa vastustavien äänestäjien yhteystietoja ja välittämällä kansanedustajille tietoa kuinka moni äänestäjä aikoo äänestää ydinvoimaa vastustavaa kansanedustajaa.

title: Opintotuki

text: Elokuun 2014 jälkeen opintonsa aloittanut itsenäisesti asuva 18 vuotta täyttänyt korkeakouluopiskelija saa opintorahaa 336,76 euroa kuussa (ennen 1.8.2014 aloittaneet 303,19 euroa kuussa) ja toisen asteen opiskelija 250,28 euroa kuussa. Itsenäisesti asuvilla alle 18-vuotiailla ja vanhempansa luona asuvilla opintoraha on pienempi. Korkeakoulututkinnon enimmäistukiaika riippuu tutkinnon laajuudesta ja siitä, milloin ensimmäiset korkeakouluopinnot on aloitettu.

title: Lyijykynä

text: Korkealaatuisesta grafiitista puristetut paksut puikot soveltuvat rohkeaan ja ilmaisuvoimaiseen työskentelyyn sekä laaja-alaiseen sävypiirräntään. Jälkeä voi vaihdella käyttämällä milloin puikon kärkeä, milloin sivulle syntynyttä litteää pintaa tai koko puikon leveyttä.

title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ruotsissa pidettiin 1980 kansanäänestys ydinvoiman käytöstä. Äännestyksessä tarjottiin kolme vaihtoehtoa, jotka kaikki sisälsivät ydinvoimasta luopumisen. Kaksi vaihtoehdoista oli olennaisesti samat ydinvoimasta luopumista koskien ja edellyttivät ydinvoimaloiden sammuttamista 2010 mennessä. Yksi vaihtoehto tarjosi nopeamman aikataulun. Ydinvoimasta hitaimmalla tarjotulla aikataululla luopuva vaihtoehto voitti. Koska äänestyksessä ei tarjottu vaihtoehtoa säilyttää ydinvoiman käyttö saati sitten laajentaa sitä, on äänestystä kritisoitu ennaltamäärättynä. Esimerkiksi Helsingin yliopiston valtio-opin johdantokurssilla äänestystä käytetään malliesimerkkinä huonosti toteutetusta kansanäänestyksestä, joka ei tarjonnut todellisia vaihtoehtoja ja joka salli poliitikkojen pestä kätensä vaikeasta päätöksestä.

title: Kulman kolmiajako

text: Kulman kolmiajako saadaan raja-arvona toistamalla tietyt harppi- ja viivoitinkonstruktiot lukemattomia kertoja ja käyttämällä hyväksi luvun 1/3 esitystä binäärilukuna, joka on 0,01010101... Jaetaan kulma ensin kahtia, minkä jälkeen jompikumpi saaduista kulmista jaetaan edelleen kahtia sen mukaan, milloin tässä binäärikehitelmässä on 0, milloin 1. Mitä useampia kertoja tämä toistetaan, sitä lähemmäs päästään sellaista kulmaa, joka on alkuperäisen kulman kolmasosa. Tämä algoritmi muistuttaa tietojenkäsittelyssä käytettävää binäärihakua, ja vastaavalla tavalla kulma voidaan jakaa kuinka moneen yhtäsuureen osaan tahansa.

title: Greenpeace

text: Greenpeace perustelee ydinvoiman olevan epäolennaista ilmastonmuutoksen hillinnässä ydinvoiman marginaalisen energiantuotanto-osuuden, piilokustannusten sekä hitaiden ja viivästyvien rakennusaikojen takia. Järjestö viittaa IEA:n energiaskenaarioon, jossa maailman ydinvoimakapasiteetin nelinkertaistaminen vuoteen 2050 mennessä vähentäisi hiilidioksidipäästöjä 4%. Ydinvoiman hinta-arviot perustuvat Greenpeacen mukaan rakentajien ennakkoarvioihin, eivät toteutuneisiin kustannuksiin. Järjestö pitää Suomessa rakennettavaa Olkiluoto 3:a esimerkkitapauksena ydinvoiman lisärakentamisen ongelmista. Greenpeacen mukaan päästövähennykset aikaansaataisiin nopeammin ydinvoiman sijaan hajautetuilla uusiutuvilla energiantuotantomuodoilla.[75]

title: Dragon Quest IX: Sentinels of the Starry Skies

text: Pelisarjan säveltäjä Kōichi Sugiyama vahvisti lokakuussa 2006, että "Dragon Quest IX":n kehittäminen oli aloitettu. Sugiyama kertoi "Famitsū"-pelilehdessä, ettei hän tiennyt milloin peli julkaistaisiin. Hän kuitenkin sanoi projektin edistyvän hyvään tahtiin. Joulukuussa 2006 pidetyn "Dragon Quest" -sarjan 20-vuotisjuhlan aikana Square Enix ilmoitti "Dragon Quest IX":n julkaisemisesta yksinoikeudella Nintendo DS:lle. Pelin kerrottiin myös tukevan konsolin Wi-Fi-ominaisuuksia.

title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ympäristöjärjestöistä Greenpeace, Luonto-Liitto, Maan ystävät, Natur och Miljö ja Suomen luonnonsuojeluliitto kampanjoivat ydinvoiman lisärakentamista vastaan. Järjestöjen yhteisessä kampanjassa kerätään sitoumuksia äänestää eduskuntaan ydinvoiman vastustajia. Ydinvoima korvataan mm. bioenergialla, tuulivoimalla ja energiatehokkuudella. Järjestöt järjestävät usein mielenosoituksia ja muita näyttäviä ydinvoiman vastaisia tempauksia sekä pyrkivät nostamaan ydinvoiman kielteisiä puolia ydinvoimakeskusteluun ja sitä kautta vaikuttamaan julkiseen mielipiteeseen. Myös kuluttajajärjestöt ovat ottaneet kriittisiä kantoja ydinvoiman lisärakentamiseen.

title: Ydinvoiman käyttökohteet

text: Yhtä lailla kuin vedenpuhdistukseen, ydinreaktorin ylijäämälämpö soveltuu kaukolämmöksi. Tässä tarkoituksessa ydinvoimaa on käytetty Kanadassa, Venäjällä ja eräissä Itä-Euroopan maissa. Ruotsalainen ABB suunnitteli yksinomaan kaukolämmitykseen tarkoitetun kaupunkireaktorin, jonka käyttöönottoa suunniteltiin Pohjoismaissa (Choppin et al., 2002). Myös Loviisan ydinvoimalan lämmön hyödyntämistä kaukolämpönä Pääkaupunkiseudulle on ehdotettu, mutta hanketta ei ole pidetty kannattavana. Ydinvoiman vastustus (katso ydinvoimakeskustelu) on sittemmin lopettanut lähes kaikki hankkeet ydinvoiman käyttämiseksi lämmityksessä, joka sinällään on hyvin ristiriitaista sillä ydinvoiman hukkalämmön talteenotolla pystyttäisiin vähentämään alueellisesti merkittävä määrä lämmityksestä tulevia päästöjä lisäämättä ydinpolttoaineen käyttöä.

title: Ydinvoima

text: Ydinvoimasta käytävä poliittinen kiistely on sikäli merkittävää, että ydinvoiman tuotantoon liittyy vahvasti poliittinen lupamenettely, johon yleensä liittyy laaja julkinen keskustelu. Ydinvoiman tuotantomäärä ei siis kasva tai vähene vapaasti kysynnän mukaan, vaan sen käytön sallimisesta ja rajoittamisesta päättävät vaaleilla valitut poliitikot. Viime vuosikymmenien näkyvällä ydinvoimakeskustelulla on tuntuva vaikutus nykypäivän ydinvoimapolitiikassa. Monissa maissa ydinvoiman käyttö on poliittisella päätöksellä pysähtynyt tai kääntynyt laskuun.[34]

title: Ydinvoima Suomessa

text: Ydinvoimahankkeiden kannattajien mukaan Kioton ilmastosopimuksen tavoitteita ei saavuteta ilman ydinvoimaa. Heidän mukaansa ydinvoiman keinoin voidaan vähentää Suomen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja venäläisestä tuontisähköstä. Lisäksi 1970- ja 1980-lukujen taitteessa valmistuneet laitosyksiköt ovat vanhentumassa pian. Toisaalta energiakeskustelussa ydinvoiman vastustajat korostavat, että ydinvoiman lisääminen ei ole välttämättömyys, vaan valinta, ja että muun muassa energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden kehittäminen ja käyttöönotto ovat ydinvoimakysymystä oleellisempia Suomen energiapolitiikan kannalta. Lisärakentamisen toteutumisen myötä Suomesta tulee ympäristöjärjestöjen mukaan maailman suurin ydinjätteen tuottaja asukasta kohden.[12]

title: Kelluva ydinvoimalaitos

text: Laitosten ydinreaktoritekniikka muistuttaa suunnitelmien mukaan Venäjän ydinvoimalla toimivien sukellusveneiden ja jäänmurtajien käyttämää ratkaisua. Kelluvat ydinvoimalaitokset on määrä varustaa kahdella 35 megawatin tehoisella KLT-40S-ydinreaktorilla, joista riittäisi tehoa esimerkiksi 200 000 asukkaan kaupungin tarpeisiin. Yhden kelluvan ydinvoimalan kaksi reaktoriyksikköä tuottaa yhteensä 70 MW sähköenergiaa tai 300 MW lämmitysenergiaa.

title: Ydinvoima

text: Fissiolle vastakkainen reaktio on fuusio, jossa kaksi kevyen alkuaineen atomiydintä yhdistyy muodostaen uuden raskaamman alkuaineen. Samalla vapautuu hyvin suuria määriä energiaa. Yleensä fuusiossa yhdistyy kaksi vetyatomia, jolloin muodostuu heliumatomi. Fuusioreaktion vaatima suunnattoman korkea lämpötila ja siihen liittyvät ongelmat ovat tähän asti osoittautuneet suureksi tekniseksi esteeksi hallitun fuusioreaktion energiakäytössä. Toistaiseksi fuusion voimalaitoskäyttö vaikuttaisi olevan vähintään vuosikymmenien päässä. Luonnossa Auringon ja muiden tähtien energia on peräisin fuusioreaktiosta. Auringon energia on maapallon pääasiallinen energianlähde, sillä kaikki ihmisen käyttämä energia on tavalla tai toisella lähtöisin Auringosta, lukuun ottamatta ydinvoimaa ja geotermistä energiaa.[6]

title: Ydinvoima

text: Saksa ja Tanska ovat maita, joissa ydinvoiman käyttö on vähäistä. Tanskassa ydinvoimaan tuotantoa ei ikinä edes aloitettu ja Saksassa aluksi kasvanut ydinvoiman tuotanto on päätetty lopettaa. Maiden energiantuotanto tapahtuu enimmäkseen fossiilisilla polttoaineilla samalla kun uusiutuvien energianlähteiden käyttöä on pyritty lisäämään. Maat ovat keskittyneet lähinnä tuulivoiman lisärakentamiseen biopolttoaineiden ja vesivoiman ollessa näissä maissa mahdollisuuksiltaan rajallisia.

title: Joukko

text: Luonnollisten lukujen joukko on sen sijaan ääretön. Jos luetteloidaan lukujoukon lukuja lähtien liikkeelle sen pienimmästä luvuta 1, jatkaen seuraavaksi suurimmasta luvusta 2 ja näin edetään seuraavaksi suurimpaan lukuun jatkuvasti, on aloitettu laskemisprosessi, jonka loppumista ei voi odottaa. Lukujoukon tärkeä ominaisuus nimittäin on, että jokaisella luvulla "n" on myös seuraajana sellainen luku, joka on lukua yksi suurempi ("n + 1"). Luetteloon on siten mahdollista löytää aina vain yksi luku lisää eikä luettelointi siksi lopu milloinkaan. Lukujoukko on siten ääretön.

title: Ydinvoima

text: Ydinvoiman määrän tämänhetkistä kehitystä käsitellään edellä osiossa ydinvoiman käyttö.

title: Ydinvoima

text: Myös YK:n Agenda 21 -ohjelmajulistuksessa kannustetaan jäsenmaita keskittymään geologisen loppusijoituksen tutkimiseen sen ympäristö- ja turvallisuusetujen vuoksi. Käytetyn polttoaineen loppusijoitusta ei ole vielä aloitettu missään, mutta loppusijoitushankkeita on käynnissä useissa maissa, muun muassa Suomessa.[42]

title: Sähköntuotanto

text: Valtaosa ihmiskunnan käyttämästä sähköstä tuotetaan voimalaitoksissa muuntamalla mekaanista energiaa generaattorilla sähköksi. Mekaaninen energia saadaan joko suoraan luonnosta (esimerkiksi vesivoima ja tuulivoima) tai lämpövoimakoneella jostakin lämpöä tuottavasta prosessista (esimerkiksi ydinvoima, erilaisten polttoaineiden polttaminen ja geoterminen energia). Voimalaitoksista sähkö johdetaan sähköverkkoa pitkin kuluttajille.

title: Ydinvoimakeskustelu

text: Ydinvoima on osoittautunut kansalaismielipidettä kärjistäväksi aiheeksi. Monilla on hyvin voimakas ydinvoimakanta ja monet myös tuovat mielipidettään aktiivisesti esille. Ydinvoima on aiheena yksi lehtien mielipidepalstojen ja netin keskustelupalstojen kestosuosikkeja. Ydinvoimaan liittyen järjestetään myös mielenosoituksia, mielenilmauksia ja mainoskampanjoita. Ydinvoimamyönteisiä mielenosoituksia ei juurikaan esiinny. Ydinvoimaa vastaan on nähty myös lainvastaisia mielenosoituksia..

title: Linnansilta (Pori)

text: Linnansilta sijaitsee kohdassa, jossa joen etelärannalla toimi vuosisatojen ajan Porin laivaveistämö. Se oli perustettu jo vuonna 1572 ja jatkoi toimintaansa 1900-luvun alkuun saakka. Sillan kupeessa joen eteläpuolella on myös vuonna 1863 valmistunut Keski-Porin kirkko puistoineen. Sillan pohjoispuolella puolestaan sijaitsee historiallisesti arvokas Porin konepajan vanha teollisuusmiljöö. Nimensä Linnansilta on saanut linnasta, jonka kaupungin perustaja Juhana Herttua suunnitteli rakentavansa nykyisen kirkon läheisyyteen. Linnan rakennustöitä ei kuitenkaan milloinkaan aloitettu.

title: Ydinvoimakeskustelu

text: Vasta 1960- ja 1970-luvulla alkoi tulla näkyviin jakautuminen ydinvoiman kannattajiin ja vastustajiin. Jotkut olivat huolissaan ydinvoiman käytön turvallisuudesta ja seurauksista, radioaktiivisista jätteistä. Toiset, etunenässä Rooman klubi, kiistivät jatkuvan taloudellisen kasvun ja siihen liittyvän kasvavan energiankulutuksen hyödyllisyyden ylipäätään. Vuonna 1979 Yhdysvaltain Harrisburgissa, sekä 1986 entisen Neuvostoliiton Tšernobylissä tapahtuneet ydinvoimalaonnettomuudet nostivat ydinvoiman vastustuksen ja siihen liittyvän poliittisen liikehdinnän huippuunsa, millä on ollut huomattava vaikutus siihen, että ydinvoiman osuuden kasvettua 80-luvulla yli 15%:iin maailman sähköntuotannosta sen osuus ei ole enää kasvanut kokonaisenergiankulutusta nopeammin. Joissain maissa uuden ydinvoiman rakentamisesta luovuttiin.

title: Energiantuotanto

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.


query: Kuka näytteli Batmania alkuperäisessä sarjassa?

title: Batman elokuvissa

text: Batmanin hahmo esiintyi ensi kerran vuoden 1943 sarjafilmissä Batman, jonka pääosassa oli Lewis Wilson. 15-osaisessa sarjassa Batman kamppailee apurinsa Robinin (Douglas Croft) kanssa Dr. Tito Dakaa vastaan, jota näyttelee J. Carroll Naish.[1][2] Vuonna 1949 ilmestyi toinen 15-osainen sarjafilmi Batman and Robin, jossa kaksikko taistelee Wizard-roistoa vastaan. Tässä sarjassa Batmania näyttelee Robert Lowery ja Robinia Johnny Duncan.[3]

title: DC-universumi – alkuperäiset animaatioelokuvat

text: Pääosissa ovat edellisessäkin elokuvassa Teräsmiehen ja Batmanin rooleissa olleet Tim Daly ja Kevin Conroy. Mukana ovat myös Andre Braugher (Darkseid), Summer Glau (Terästyttö) ja Edward Asner, joka uusii Granny Goodnesin roolin, jota hän esitti muun muassa "Teräsmies"-sarjassa. Elokuvan ohjasi Lauren Montgomery ja käsikirjoitti Tab Murphy.

title: Anne Baxter

text: 1960-luvulle mentäessä Baxter teki vielä elokuvat Cimarron (1960), Kuuma katu (1962) ja Syyllistä etsitään (1962). Elokuvat olivat tasokkaita ja saivat Oscar-ehdokkuuksia. Kuumassa kadussa näyttelivät myös Jane Fonda ja Barbara Stanwyck. Elokuvien jälkeen Baxter piti neljän vuoden tauon elokuvista. Television puolella Baxter teki erilaisia rooleja sarjoihin Se parhaiten nauraa... vuosina 1957–1960, The DuPont Show with June Allyson vuonna 1960 ja Hitchcock esittää vuonna 1963. Baxter vieraili myös visailuohjelmassa What’s My Line? "Mystery Guestsissa". Baxter näytteli myös vierailevaa roistoa Zelda Suurta kahdessa jaksossa supersankarisarjassa Batman vuonna 1966. Baxter näytteli myös toista roistoa, kasakoiden kuningatarta Olgaa, jonka vastassa oli Vincent Pricen näyttelemä Munapää kolmessa jaksossa Batmanin kolmannessa tuotantokaudessa vuonna 1967. Samana vuonna hän näytteli William Castlen kauhukomediassa Ruumis karkuteillä.

title: Batman

text: Samaan aikaan Filmation esitti Batmanin ensimmäisen nimikkosarjan 10. helmikuuta 1977, jolloin "The New Adventures of Batmania" esitettiin "Batman/Tarzan Adventure Hour", "Tarzan and the Super 7" ja "Batman and the Super 7" ohjelmien yhteydessä. Sarja kesti 16 jakson verran, joka jatkoi 1960-luvun televisiosarjan camp-henkistä seikkailua. Myös hahmojen ulkomuodot muistuttivat 1960-luvun sarjaa ja lisäksi Adam West ja Burt Ward uusivat roolinsa Batmanina ja Robinina.

title: Batman (vuoden 2004 animaatiosarja)

text: Kolmas tuotantokausi loi sarjalle uudenlaisen juonen, kun mukaan otettiin nuori teini-ikäinen Barbara Gordon, josta tuli sarjan kaksiosaisessa avaus jaksossa Batgirl. Isänsä James Gordonin ohella heillä on Batmanin kanssa merkittävä rooli kauden aikana. Hän yrittää olla Batmanin apulainen. Batman kuitenkin kieltäytyy avusta nuoren sankarin innokkuudesta huolimatta. Kauden päätteeksi Batman kuitenkin hyväksyy Batgirlin mukana olemisen. Sarjakuvissa Robin on yleensä kuvattu Batmanin ensimmäiseksi apuriksi. Hahmon käyttöä rajoitti kuitenkin yhdysvalloissa samaan aikaan pyörinyt Teen Titans sarja jossa Robin oli keskeisessä osassa.

title: Peilimestari

text: Hahmolla oli kahden jakson pituinen vieraileva rooli "Batman"-sarjan viidennellä tuotantokaudella, jossa hahmo on mallinnettu myös hahmolle äänensä antaneen John Larroquetten mukaan. Edellisten Peilimestareiden mukaan hahmo perustuu alkuperäiseen Sam Scudderiin. Peilimestari yrittää varastaa luomiensa Salaman, Batmanin ja Robinin peiliversioilla puuttuvia osia rakentamaansa peiliportaalisädelaitteeseen, jonka avulla hän kykenisi vangitsemaan Gothamin asukkaat lähistöllä oleviin peileihin, ikkunoihin ja hopeaesineisiin.

title: Batman (vuoden 2004 animaatiosarja)

text: Batman () on Warner Bros. Animationin tuottama kuusi kertaa Daytime Emmyllä palkittu animaatiosarja, joka perustuu sarjakuvasankari Batmaniin. Sarja kertoo nuoresta Bruce Waynesta, joka yrittää vasta kolmatta vuotta vakiinnuttaa itsensä Batmanin roolissa Gotham Cityn suojelijana ja samalla tasapainoilla rikkaana poikamiehenä. Tämä nuori Batman myös tapaa ensi kertaa kaikki hänen vihollisensa, kuten Jokerin, Pingviinin, Kissanaisen, Pakkasherran ja Arvuuttajan. Batmania esitettiin Yhdysvalloissa vuosina 2004–2008 Kids’ WB:llä, jonka jälkeen sarjan uusintoja esitettiin The CW4Kidsillä vuoden 2008 aikana. Suomessa sarjaa on esitetty kolmen tuotantokauden verran Subilla.

title: Metsästäjä Marsista

text: Dorian Harewood ääninäytteli Marsilaista vuosina 2007-2008 Batman-animaatiosarjassa. Hän esiintyi sarjan 5. tuotantokaudella, jossa hän tuli varoittamaan Batmania ulkoavaruudesta tulevasta uhkasta. Batman ei aluksi luottanut häneen, mutta teki lopulta yhteistyötä juuri ennen kuin muukalaisolennot valtasivat Gotham Cityn. Marsilainen auttoi Batmania kukistamaan olennot ja pelastamaan maapallon. Myöhemmin hän esitteli Batmanin muille sankareille (Salamalle, Haukkamiehelle ja Vihreälle Nuolelle), jotka olivat osana Oikeuden Puolustajia Marsilaisen kanssa. Sittemmin sarjan kaksiosaisessa päätösjaksossa hän oli mukana auttamassa Batmania muiden sankareiden ohella pelastamaan maailman uudelta muukalaishyökkäykseltä.

title: Musta Kanarialintu

text: Dinah Lancen versio esiintyi "Batmanin tytär" -televisiosarjassa, jossa hahmoa näytteli Rachel Skarsten. Hahmo poikkesi kuitenkin sarjakuversiostaan täysin, sillä Dinahilla oli sarjassa telepaattisia ja telekineettisiä kykyjä. Lisäksi hahmo oli nimetty sarjassa Dinah Redmondiksi. Sarjan jaksossa "Sins of the Mother" vieraili hänen äitinsä, jonka kerrottiin olevan alkuperäinen Musta Kanarialintu, Carolyn Lance. Dinah liittyi Birds of Prey -ryhmään autettuaan alkuperäisjäseniä Oraakkelia ja Metsästäjätärtä selvittämään salaperäisesti itsemurhia tehneiden liikemiesten murhaajan.

title: Batman (televisiosarja)

text: Juuri Batman-televisiosarjaan monet ensimmäisenä yhdistävät Batmanin, vaikka televisiosarja oli kenties kaikkia muita Batmanin esiintymisiä etäämpänä alkuperäisestä sarjakuvasta. Tosin jotkin ohjelman jaksot perustuivat suoraan sarjakuvien juoneen. Samalla myös uusia rikollisia keksittiin varta vasten televisiosarjaa ajatellen. Vakioroistoina sarjassa vuorottelivat Kissanainen, Pingviini, Jokeri ja Arvuuttaja eli "Irvileuka", mutta lukuisia muitakin roistoja nähtiin.

title: Kevin Conroy

text: Conroyn ura Batmanin ääninäyttelijänä alkoi vuonna 1991, jolloin hän oli samaan aikaan Los Angelesissa ja oli juuri esiintynyt viimeisen kerran televisiosarjassa "Tour of Duty", kun Conroyn agentti kysyi asiakkaansa halukkuutta koe-esiintyä tulevassa "Batman"-animaatiosarjassa. Conroy saapui paikalle ja kokeili aluksi muun muassa James Gordonin ja Harvey Bullockin rooleja. Bruce Timm ja Andrea Romano halusivat vielä kuulla hänet Batmanin äänenä. Conroy kertoi sarjan tuottajille, ettei tiennyt aiheesta yhtään mitään ja oletti sen olevan 1960-luvun "Batman"-televisiosarjan mukainen, mikä oli hänen ainut tietämyksensä Batmanistä. Sarjan tuottajat kertoivat Conroylle animaation olevan enemmän synkempi ja goottimainen, sekä Batmanin lyhyen historian, kuinka hahmo muun muassa asuu luolassa ja yrittää kostaa vanhempiensa kuoleman. Conroylle tuli heti mieleen "Hamlet" josta sarjan tuottajat olivat huvittuineita. Hän koe-esiintymisensä aikana loi Batmanille matalan äänen, josta erityisesti Bruce Timm piti.

title: Arvuuttaja

text: 1960-luvulla esitetyssä "Batman"-televisiosarjassa Arvuuttajaa esittää alkuperäisen elokuvan tapaan Frank Gorshin. Gorshin esittää roolia sarjan ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella, kun taas John Astin toimii Gorshinin sijaisena sarjan toisella tuotantokaudella. Ennen televisiosarjan alkua Arvuuttaja oli tehnyt kahden vuosikymmenen aikana vain kolme visiittiä Batman-sarjakuviin, mutta Gorshinin tulkinta hahmosta nosti Arvuuttajan yhdeksi Batmanin vakiovastustajista, ja nykypäivän Gotham Cityn rikollispiiriä on vaikea kuvitella ilman Arvuuttajaa.

title: Batman

text: "Superystävien" päätyttyä vuonna 1985 Batmanin seikkailuja animaatiossa sai odotella vuoteen 1992 saakka. Tim Burtonin ohjaaman "Batman"-elokuvan nostettua yön ritarin takaisin televisio- ja elokuvayleisön tietoisuuteen vuonna 1989 sai Warner Bros. Animationin vuotta myöhemmin suunnittelemaan Batmanin paluuta myös animaation pariin. Lopulta sarja sai ensi-iltansa syyskuussa, kun aiemmin kesäkuussa "Batman – paluuta" esitettiin elokuvateattereissa. "Batman: The Animated Series" nousi ensimmäisen tuotantokauden jälkeen suureen suosioon niin yleisön kuin kriitikoiden silmissä. Se muun muassa palkittiin Emmylla erinomaisena animaatiosarjana. Sarjassa oli laajasti vaikutteita eri Batmanin ajanjaksoista muun muassa Batmanin asua oli sovellettu 1960-luvun televisiosarjan tapaiseksi pienillä muutoksilla, lisäksi osa rikollisista kuten Pingviini sai ulkomuotoonsa vaikutteita Burtonin ohjaamista Batman-elokuvista. Sarjan tunnelma oli film noir -tyyppinen ja 1940-luvun miljöö auttoi tuomaan salapoliisimaisuutta Batmanin seikkailuihin. Batmanin äänenä toimi Kevin Conroy, joka toimi roolissa myös sarjan pohjalta tuotetuissa elokuvissa "Batman – Mustan kostajan paluu" ja "Batman ja Pakkasherra".

title: Doctor Who

text: Alkuperäistä sarjaa tehtiin 26 peräkkäistä kautta vuosina 1963–1989. Sitä ovat esittäneet Suomessa MTV3 Scifi ja BBC Prime -kanavat. "Doctor Whosta" tehtiin 1960-luvulla myös kaksi elokuvaa, jotka perustuivat niihin sarjan jaksoihin, joissa dalekit esiintyivät ensimmäisiä kertoja. Näissä elokuvissa Tohtoria näytteli Peter Cushing. Niitä ei pidetä osana alkuperäisen sarjan jatkumoa, toisin kuin vuoden 1996 televisioelokuvaa "1999 maailman tuho" (alk. "Doctor Who"), jossa Tohtorin kahdeksatta inkarnaatiota esitti Paul McGann. McGann uusi roolinsa vuonna 2013 ilmestyneessä lyhyessä erikoisjaksossa "The Night of the Doctor". Alkuperäisestä Doctor Who -sarjasta on spin-off-sarja "K-9 and Company".

title: Batman of the Future: Return of the Joker

text: Bruce Wayne saa kokea yllätyksen, kun Jokeri ilmestyy paikalle 40 vuoden tauon jälkeen, ja hän tietää kaiken Brucesta ja hänen menneisyydestään. Uusi Batman, Terry saa pikkuhiljaa selville tarinan alkuperäisen Batmanin viimeisestä ja kohtalokkaasta kohtaamisesta Jokerin kanssa, jossa Tim Drake (alias Robin) oli osallisena. Bruce ei enää halua Terryn olevan Batmanina, mutta kun Jokeri iskee lähes kohtalokkain seurauksin Brucen kimppuun, Terry ottaa roolinsa Batmanina takaisin ja lähtee tutkimaan Jokerin todellista henkilöllisyyttä.

title: Jokeri (sarjakuvahahmo)

text: Jokeri teki cameoroolin "Batmanin tytär" -sarjassa, jossa Roger Stoneburner näytteli hahmoa ja Mark Hamill dubbasi hahmon äänen. Jokeri ampui jaksossa Barbara Gordonia, joka esiintyi sarjassa Oraakkelina.

title: The New Adventures of Batman

text: Sarjassa seurattiin Batmanin ja Robinin seikkailuja Gotham Cityssä, jossa he kohtasivat vanhoja ja uusia vihollisia, kuten Jokeri, Pingviini, Pakkasherra, Zarbor ja Kameleontti. Alfred Pennyworth ei poikkeuksellisesti esiinny sarjassa. Päähahmojen ääninäyttelijöinä olivat 1960-luvun "Batman"-televisiosarjasta tutut Adam West ja Burt Ward, myös sarjan tekijä Lou Scheimer lainasi ääntään muun muassa Batmanin tietokoneelle ja Batmanin suurimmalle fanille Bat-Mitelle.

title: Ashley Scott

text: 2000-luvun alussa Scott siirtyi näyttelemiseen. Ensimmäinen täyspitkä elokuva, josta hän sai osan, oli Steven Spielbergin ohjaama "A.I. – Tekoäly", joka sai ensi-iltansa vuonna 2001. Hän esitti elokuvassa pientä roolia, hahmoa nimeltä Gigolo Jane. Samana vuonna hän teki ensimmäisen isomman roolinsa televisiosarjassa "Dark Angel", jossa hän näytteli sarjan toisen kauden ensimmäisestä jaksosta alkaen. Scott esitti sarjassa Asha Barlow'n roolia yhteensä kymmenessä jaksossa. Vuonna 2002 hän sai pääroolin sarjasta "Batmanin tytär" ("Birds of Prey"), joka perustui löyhästi DC Comicsin sarjakuvaan "Birds of Prey". Scott esitti sarjassa Batmanin ja Kissanaisen tytärtä Helena Kylea, supersankaria nimeltä Metsästäjätär. The WB -kanava lopetti sarjan tuotannon kolmentoista jakson jälkeen.

title: Dick Grayson

text: Robinin ja Batmanin yhteinen kokemus vanhempien kuolemasta antoi molemmille hahmoille motiivin rikollisten vastustamiseksi. Robinin vakiinnuttua Batmanin viralliseksi aisapariksi, DC Comics julkaisi tarinoissaan enää harvoin vain pelkästään Batmaniin keskittyneitä sarjoja.

title: Bruce Timm

text: Päästyään töihin Warmerin animaatiopuolelle Timm pääsi ensimmäisenä suunnittelemaan hahmoja ja taustoja Tiny Toonsiin vuosien 1990–1992 aikana. Tämän jälkeen hän sai tilaisuuden luoda ja tuottaa Eric Radomskin kanssa suosikki sarjakuvasankarinsa Batmanin omaa animaatiosarjaa, kun hänen silloinen pomo Jean McCurdy halusi kaksikon luovan lyhytanimaation esittelyksi siitä millainen heidän sarjansa tulisi olemaan. Kaksikon saatua animaation valmiiksi vuonna 1991 he esittelivät sen McCurdylle, joka puolestaan piti näkemästään ja meni itse henkilökohtaisesti Warnerin johtokunnan luokse kertomaan haluavansa Timmin ja Radomskin tekevän uuden Batmanin animaatiosarjan. Tämän myötä sarjan tuotanto sai alkunsa, jossa tuli esille erityisesti hänen piirtämistyylinsä 1950- ja 1960-luvun sarjakuviin pohjautuvaa art deco -tyylisiä rakennuksia. Timm suunnitteli myös kaikki sarjan hahmot lukuun ottamatta Pakkasherraa, Ihmislepakkoa ja Hullua Hatuntekijää. Lisäksi hän loi yhdessä Paul Dinin kanssa Harley Quinn hahmon samaan animaatiosarjaan ja myöhemmin hahmo sai myös oman nimikko sarjakuvalehtensä. Timm ylisti myös näyttelijä Kevin Conroyta Batmanin ääniroolista, jonka ansiosta hän löysi sarjaan juuri haluamansa äänen Batmanille.

title: Poldark (vuoden 1975 sarja)

text: Vuonna 2015 alkoi BBC Onella sarjan uusi versio "Poldark", jossa pääosaa näyttelee Aidan Turner. Myös alkuperäisen 1970-luvun "Poldark"-sarjan pääosan esittäjä Robin Ellis nähdään 2010-luvun sarjassa tohtori Halsen roolissa.

title: Batgirl

text: Alkuperäinen Lepakkotyttö Betty Kane luotiin poistamaan epäilyjä Batmanin ja Robinin homoseksuaalisuudesta. Aluksi vuonna 1956 esiteltiin Batwoman Batmanin rakkauden kohteena ja vuonna 1961 Betty Kanesta tuli vastaavasti Robinin rakastettu. Molemmat naishahmot olivat sukua toisilleen. Vuonna 1964 Batmanin sarjakuvista vastuussa ollut Julius Schwartz päätti poistaa hahmot palauttaakseen enemmän huumorin puolelle menneen sarjakuvan takaisin alkuperäiseen salapoliisimaisuuteen. Vuonna 1989 Betty Kane palasi takaisin Flamebird-nimisenä sankarina.

title: Dermot Mulroney

text:
Hän on myös näytellyt muutamassa jaksossa komediasarjassa Frendit, Rachelin (Jennifer Aniston) työkaveria. Lisäksi Mulroneylla oli vieraileva äänirooli The Batmanissa Hal Jordanina, sarjan viidennellä tuotantokaudella.
Vuonna 2005 hän näytteli elokuvassa "Hääheila". Mulroney näytteli vuonna 2014 pääosaa, Francis Gibsonia televisiosarjassa "Uhka".

title: Frank Miller

text: Millerin kenties kuuluisin yksittäinen työ on hänen tulkintansa Batmanista sarjakuvatarinassa "Yön Ritari", jonka DC Comics julkaisi 1985–1986. Millerin Batman ei ole jalo supersankari, vaan pikemminkin väkivaltainen oman käden oikeuden toteuttaja. Sarjakuvatarinasta tuli merkittävimpiä 1980-luvun sarjakuvateoksia yhdessä Alan Mooren käsikirjoittaman "Vartijat"-teoksen kanssa. Tämän jälkeen Miller käsikirjoitti "" -tarinan, joka käsitteli Batmanin uran alkua ja hyväksyttiin osaksi virallista DC-sarjakuvien kaanonia. Molemmat Batman-tarinat valittiin myös IGN:n listalle kaikkien aikojen parhaista Batman-tarinoista: "Ensimmäinen vuosi" sijoittui ensimmäiseksi ja "Yön ritari" toiseksi. Millerin näkemys Batmanista on vaikuttanut voimakkaasti Batmanin elokuvaversioihin. Miller teki "Yön ritarille" jatko-osan "" vuonna 2001. Huhtikuussa 2015 DC Comics ilmoitti Frank Millerin ja Brian Azzarellon käsikirjoittavan kolmatta osaa Yön Ritari sarjalle, jonka nimi on Dark Knight 3: the master race. Sarjasta tulee 8-numeroinen jonka kuvittaa Andy Kubert ja tussaajana toimii Klaus Janson, joka tussasi myös alkuperäisen .

title: Batman (sarjakuvalehti)

text: Batman-sarjakuvan ensimmäinen suomalainen julkaisija oli tiettävästi Ilta-Sanomat. Se julkaisi Batmanin sanomalehtistrippejä 1.2.1945 – 31.10.1949 nimellä Lepakko. "Iltis" kahlasi läpi 12 tarinaa kaikkiaan 16 1940-luvulla piiretystä sanomalehti Batmanista. Näytteiden mukaan se julkaisi myös sunnuntaisarjoja mustavalkoisessa asussa. Ilta-sanomat ei esittänyt lainkaan koko Batman sarjan alkuun piirrettyjä esittelystrippejä. Ilta-Sanomat toi Batmanin Suomeen heti sodan jälkeen 1. joulukuuta 1945. Bruce Wayne (Batman) ja Dick Grayson (Robin) suomennettiin nimillä Ben Valpo ja Riku Reimas. 40-luvun sanomalehtisarjaa tehtiin Yhdysvalloissa 1943–1946 ja sen aloittivat Batmanin luojat Bob Kane sekä Bill Finger. Parhaat jaksot sijoittuivat kuitenkin sarjan keskivaiheille ja ovat Jack Burnleyn sekä Charles Parisin piirtämiä. Batmanin sanomalehtisarjassa konkretisoitui 40-luvun seikkailusarjakuvan film noirin ihailu: muutamat hahmot luotiin suoraan mustan elokuvan tähtien, kuten Lauren Bacallin, Humphrey Bogartin ja Peter Lorren valokuvien pohjalta. Myöhemmin näitä samoja strippejä on julkaissut suomeksi Lepakko-lehti vuonna 1950 sekä aamulehti vuosina 1990–1992. Koko sarja uudelleenjulkaistiin 1990-luvun alussa Kitchen Sinkin ja DC:n yhteisprojektina, neljänä hyvin toimitettuna englanninkielisenä kokoelmakirjana, joista yksi sisältää värilliset sunnuntaisarjat. Kirjat sisältävät myös erittäin tarkkoja tietoja Batmanin historiasta ja henkilöllisyydestä.

title: Batman (vuoden 1992 animaatiosarja)

text: Kirjailija Les Danielsin mukaan sarja määritteli Batmanin ulkonäön 1990-luvulle. Bill Wray kritisoi "Batmania" ja "X-Meniä" siitä, että ne sisälsivät vähemmän väkivaltaa kuin alkuperäiset sarjakuvat, eikä Batman sarjakuvista poiketen tappanut ketään. Batman on kuitenkin tappanut ainoastaan alkuperäisissä 1940-luvun tarinoissa. Family.com-sivustolle arvion kirjoittanut Deirdre Sheppard kommentoi sarjan olleen melko väkivaltainen piirretty puukkoineen ja aseineen, mutta kokonaisuudessaan olleen kuitenkin hyvin tehty sarja.

title: Metsästäjätär

text: Vuonna 2002 Metsästäjätär sai oman 13-osaisen televisiosarjan Batmanin tytär, joka perustui Helena Wayneen. Sarjassa hahmo tunnettiin nimellä Helena Kyle, jota näytteli Ashley Scott. Se oli sarjakuvan tavoin Batmanin ja Kissanaisen tytär. Se ei kuitenkaan pukeutunut sarjakuvassa tyypilliseen asuun, eikä pitänyt naamiota vaan käytti lähinnä tummia vaatteita ja päällystakkia. Lisäksi se oli puoliksi metaihminen ja omasi erikoisvoimia; vahvuus, nopeus, ketteryys ja tehostettu näkö.

title: Joe Flanigan

text: Flaniganin ensimmäinen rooli oli Danielle Steelin "Family Album" -romaaniin perustuvassa samannimisessä televisioelokuvassa vuonna 1994. Sittemmin hänellä on ollut lukuisia sivuosia ja vierailuja muun muassa sarjoissa "Rakkaat siskot", "Dawson’s Creek", "Lemmen solmut", "Vain yksi elämä", "Pimeyden sydän", "Batmanin tytär", "Amyn lailla", "Pelastaja" ja "C.S.I. Miami". Hän näytteli myös pääosaa televisioelokuvassa "Sherman’s March" (2000) sekä elokuvissa "Farewell to Harry" (2002) ja "Thoughtcrimes" (2003).

title: Batman elokuvissa

text: Burton ohjasi Batmanin jatko-osan ja Keaton jatkoi Batmanin roolissa. Kissanaista näytteli Michelle Pfeiffer ja Pingviiniä Danny DeVito. Elokuva tuotti vähemmän lipputuloja kuin edeltäjänsä, mutta sai silti hyvän vastaanoton kriitikoilta.[6][7]

title: Frank Welker

text: Televisiosarjojen ohella Welker teki myös äänirooleja elokuviin vuonna 2007, kun hänestä tuli kolmas näyttelijä, joka on toiminut Karvisen äänenä elokuvan Karvinen herää todellisuuteen myötä. Hahmon alkuperäisenä äänenä toimi Lorenzo Music, jonka kanssa Welker ääninäytteli 1980- ja 1990-luvulla Karvisen enimmäisessä piirrossarjassa. Vuonna 2008 Welker äänitti ensimmäistä televisiosarjarooliaan Karvisena The Garfield Show'ssa. Vuoden 2010 lopulla Welker palasi jälleen vanhaan roolinsa Megatronin äänenä sarjassa Transformers: Prime. Ennen sarjaa Welker toimi Megatronin äänenä Transformers-elokuvasarjan videopeleissä. Huhtikuussa 2011 Welker kuultiin Batmanin roolissa Batman – pelottomat sarjassa, jossa sankari seikkaili Scooby-Doosta tutun mysteeri poppoon kanssa. Jakso oli parodiaa 1970-luvun The New Scooby-Doo Movies sarjasta, jossa Welker imitoi Olan Soulen Batmania. Samaisessa jaksossa Welker oli myös Fredin ja Scoobyn ääninä.


query: Onko Nihewanin allas geologinen muodostuma?

title: Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet

text: Nihewanin allas on geologinen muodostuma, joka on eri aikakausina ollut erilainen elinympäristö. Se sijaitsee 150 kilometriä Pekingistä länteen. Allasalueen pinta-ala on suuruudeltaan 9000 km² ja sen pohjalla virtaa Sangganjoki, joka on Haijoen sivuhaara. Alue on kuivaa ja puutonta kumpareikkoa, joka kuuluu Pohjois-Kiinan laajan lössialueen itäreunaan. Osia alueesta on otettu viljelyyn.[2][3][4]

title: Geologinen muodostuma

text: Suomessa Geologian tutkimuskeskus julkaisee geologisia kohteita ja nähtävyyksiä esitteleviä geologisia retkeilykarttoja, jotka opastavat tutustumaan Suomen luonnonhistoriaan.

title: Caloriksen allas

text: Kraatteria ympäröi joukko törmäykseen liittyviä geologisia muodostumia, joista käytetään nimitystä Caloriksen ryhmä.

title: La Negra -muodostuma

text: La Negra -muodostuma () on jurakautinen geologinen muodostuma Pohjois-Chilen rannikolla. Se koostuu pääasiassa vulkaanisista ja vulkanoklastisista kivilajeista. Sen muodostuminen sai alkunsa manterella sekä merellä vallinneista olosuhteista, ja se on todisteena merenalaisista suurista räjähdysmäisistä tulivuorenpurkauksia. Sen muodostumisen on päätelty kestäneen noin viisi miljoonaa vuotta.

title: Hiilidioksidin geologinen varastointi

text: Varastokapasiteettiarviot ovat yleensä erittäin likimääräisiä ja ne perustuvat sopivien muodostumien spatiaaliseen laajuuteen. Kapasiteettia voidaan arvioida karkeasti erilaisilla tasoilla, alkaen karkeasta kansallisesta tasosta, tarkemmalla kerrostumisallas- sekä varastomuodostumatasolla, jolloin laskennassa otetaan huomioon olemassa oleva geologisten rakenteiden heterogeenisyys ja monimutkaisuus.

title: Geologinen muodostuma

text: Geologinen muodostuma eli pinnanmuoto on Maapallon pintakerroksessa, kallio- tai maaperässä oleva luonnon aikaansaama muodostuma. Geologiset muodostumat ovat syntyneet usein pitkän ajan saatossa erilaisten endo- ja eksogeenisten voimien muokkaamana. Geologisia muodostumia ovat esimerkiksi vulkanismin synnyttämät tulivuoret, jääkaudella syntyneet harjut ja hiidenkirnut, tuulen muovaamat dyynit ja sateen kalkkikivialueilla rapauttamat tippukiviluolat.

title: Geologinen muodostuma

text: Rapautuminen (kemiallista, mekaanista tai organogeenistä): tippukiviluola, karstimaa, doliini, polje

title: Allas

text: Allas tarkoittaa yleensä laakeaa esinettä, rakennelmaa tai muodostumaa. Se voi viitata seuraaviin asioihin:

title: Geologinen muodostuma

text: Geologiset muodostumat ovat luonnolle ja ihmiselle tärkeitä. Maa- ja kallioperä vaikuttavat alueelle muodostuvaan kasvillisuuteen, esimerkiksi Suomessa harjuilla kasvaa karua mäntymetsää. Niistä saadaan myös raaka-aineita, kuten satojen miljoonien vuosien ikäisistä kerrostumista kivihiiltä, öljyä ja maakaasua ja esimerkiksi harjujen pohjavesialueilta puhdasta juomavettä tai kalliosta graniittia rakennuksiin.

title: Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet

text: Allas oli vielä 40000–30000 vuotta sitten järvi, mutta vesi on hävinnyt ilmaston muututtua kuivemmaksi. Geologisten tutkimusten mukaan järven vedenpinnan korkeus on parin viimeisen vuosimiljoonan aikana vaihdellut voimakkaasti. Vedenpinnan korkeus on noussut tai laskenut toista sataa metriä johtuen alueen tektonisista ja ilmastollisista muutoksista. Alueelta löydettyjen plioseenin ja pleistoseenin kausien fossiilit kuuluvat sellaiseen lajistoon, joka viihtyi pienten metsikköjen täplittämällä arolla. Seutu on ollut myös ihmisille otollinen asuinympäristö, sillä myös hänen työkalujaan ja fossiileja on löytynyt samalta aikakaudelta.[5][1][6]

title: Suolapannu

text: Suolapannu on geologinen muodostuma, joka syntyy autiomaahan pinta- ja pohjavesissä olevien suolojen ja muiden vesiliukoisten mineraalien kerrostuessa maan pintakerrokseen haihtumisen seurauksena, jolloin painanteeseen muodostuu tasainen mutta hauras 'suolakansi'. Suolapannun synty edellyttää paitsi runsasta haihtumista myös tiivistä, vettä läpäisemätöntä sedimenttikerrosta tai ehyttä kalliopohjaa, jonne sadevesi ei voi vajota normaaliksi pohjavedeksi.

title: Geologinen muodostuma

text: Monet geologiset kohteet ovat suojeltuja niiden maisema- ja luonnon arvoihin perustuen. Harjuja koskee lisäksi erillinen harjujensuojelulaki. Geologiset kohteet ovat arvokkaita myös virkistyksen, matkailun, retkeilyn ja harrastustoiminnan kautta. Geologisten muodostumien luota löytyy usein myös historiallisia ja arkeologisia kohteita.

title: Geologinen kartta

text: Geologinen kartta on visuaalinen esitys geologisesta eli maahan liittyvästä paikkatiedosta. Geologisessa kartassa kuvataan eri värisävyin ja karttamerkein Maan koostumusta ja rakennetta: erilaisia geologisia alueita, kuten maaperä-, maannos-, mineraali- ja kallioperäalueita sekä geologisia muodostumia ja kohteita. Geologiset kartat kuvaavat myös maa- ja kallioperään varastoitunutta vettä eli pohjavesialueita sekä soiden turvealueita. Geologiset kartat voivat olla myös paleontologisia ja kuvata maapallon kehityshistorian eri vaiheita ja geologisia alueita ja kohteita temporaalisesta näkökulmasta.

title: Syvänmerenkeila

text: Syvänmerenkeila tai syvänmeren viuhka (eng. deep-sea fan, abyssal fan, underwater delta) on vedenalainen mannerreunusten alaosassa esiintyvä viuhkamainen geologinen muodostuma, joka on muodostunut pääasiassa turbidiittivirtausten seurauksena. Vastaavanlainen muodostuman maan pinnalla voisi sanoa olevan alluviaalikeila, joka muodostuu jokiuoman suulle sen saavuttaessa tasankoalueen. Syvänmerenkeila muodostuu vastaavasti mannerrinteen alaosaan, kun turbidiittivirtaus saavuttaa syvänmeren pohjan. Syvänmerenkeilojen koko voi vaihdella muutaman kilometrin levyisestä usean tuhannen kilometrin levyiseksi.

title: Snake River Plain

text: Snake River Plain () on geologinen muodostuma, joka sijaitsee pääosin Idahon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on muodoltaan kaareva ja on pituudeltaan 400 kilometriä itä-länsi-suunnassa. Snakejoki kulkee alueella, ja monet Idahon suurimmista kaupungista sijaitsee tasangolla. Se voidaan jakaa itäiseen ja läntiseen osaan, jotka ovat topografisesti samanlaisia mutta eroavat rakenteellisesti.

title: Geologinen muodostuma

text: Suomelle ominaisia geologisia muodostumia ovat esimerkiksi vaarat ja harjut itäisessä Suomessa sekä tunturit pohjoisessa.

title: Donggutuon löytöpaikka

text: Tämä arkeologinen ja geologinen kohde sijaitsee neljä kilometriä etelään Nihewanin kylästä. Se on ehkä eniten tutkittu kohde Nihewanin altaan alueella. Altaan sedimenttien paksuus on täällä yli 40 metriä, jonka yläosa on viime jääkauden aikana kerrostunut 5 metriä paksu lössikerros. Eläinten fossiileja ja ihmisen toiminnan jäänteitä sisältävä kerrostuma sijaitsee 40 metrin syvyydessä ja se on 3–5 metriä paksu. Tutkittavaa aluetta on noin 40 000 m².

title: Keskiselänne

text: Keskiselänne on ympäröivää merenpohjaa noin 2 000 metriä korkeampi ja noin 1 500 kilometriä leveä. Mutkitteleva keskiselänne on yhteispituudeltaan noin 65 000 kilometriä. Keskiselänne kattaa maapallon pinta-alasta noin 22 prosenttia, ja se on maapallon laajin yhtenäinen geologinen muodostuma.

title: Geologinen muodostuma

text: Kuumilla ja kuivilla alueilla, lähinnä tropiikin valaistusvyöhykkeeseen kuuluvilla alueilla, kuten Saharan aavikolla, ominaisiksi geologisiksi muodostumiksi tulevat suuret dyynialueet. Suomestakin löytyy dyynejä Kalajoen hiekkasärkiltä.Geologiset luontokohteet-Geo.fi

title: Geologinen muodostuma

text: Eoliset (tuulen aiheuttama): dyyni, sienikallio

title: Geologinen muodostuma

text: Avaruudesta tulleiden komeettojen, meteoriittien ja asteroidien synnyttämät: meteoriittikraateri

title: Geologinen muodostuma

text: Pinnanmuotoja tutkivat geologia, geomorfologia ja maantiede.

title: Pudotusrinne

text: Pudotusrinne on kerroksittaisten sedimenttikivilajien eroosion tuloksena syntynyt geologinen muodostuma. Pudotusrinteet ovat kahden tasaisen alueen väliin syntyneitä jyrkkiä rinteitä.

title: Geologinen muodostuma

text: Glasiaaliset ja ikirouta (jäätikön aiheuttama): U-laakso, vuono, harju, reunamuodostuma, silokallio, siirtolohkare, drumliini, suppa, sanduri, hiidenkirnu, pirunpelto, pingo

title: Hiilidioksidin geologinen varastointi

text: Maanalaiset muodostumat, varastot ja sulkukerrokset muodostavat monimutkaisia rakenteita, jotka ovat heterogeenisia, epätasaisesti jakautuneita ja siirrostuneita. Perusteellinen tietämys kohteesta ja geotieteellinen kokemus ovat välttämättömät arvioitaessa maanalaisten rakenteiden soveltuvuutta pitkäaikaiseen hiilidioksidin varastointiin. Mahdollisten CO varastomuodostumien täytyy täyttää monia kriteerejä, joista tärkeimmät ovat:

title: Geologinen muodostuma

text: Fluviaaliset (veden aiheuttama): rotko, raviini, kuru, vesiputous, jokiuoma, meanderi, juolua, delta, särkkä, hiekkaranta, kynnäs, laguuni, tombolo, liitukalliojyrkänne, kivikaari, raukki, lähde

title: Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet

text: Erityisesti vanhimmat arkeologiset kohteet osuvat yhteen Homo erectuksen Itä-Aasiaan saapumisen aikaan. Ne valottavat "Out of Africa"-teorian toista puolta, jossa ihmiset asettuvat Afrikan ulkopuoliseen ympäristön hyvin varhain. Nihewanin allas on niin pohjoisessa, että tämän vuoksi pohditaan Aasian ylittämisessä myös pohjoisen reitin mahdollisuutta.

title: Geologinen muodostuma

text: Endogeenisissa prosesseissa eli maan ytimen lämmöstä johtuvan laattatektoniikan ja vulkanismin synnyttämät geologiset muodostumat ja jotkut eroosion kulutuksesta muuttuneet pinnanmuodot: litosfäärilaatta, poimuvuori, tunturi, vaara, lohkovuori, pöytävuori, tulivuori, basalttipylväs, basalttityyny, kaldera, atolli, laavatunneli, laavakupla, kimberliittipiippu, geysir, kuuma lähde, hautavajoama, valtameren keskiselänne

title: Donetsin allas

text: Donetsin allas eli Donbass (, ) on Ukrainan itäosassa Donin sivujoen Donetsin eteläpuolella sijaitseva geologinen alue. Osa Ukrainan aluejaotteluista käyttää nimitystä Donbass maan itäisimmälle osalle. Hallinnollisesti alue käsittää pääosin Donetskin ja Luhanskin alueet.

title: Kuun Maahan näkymätön puoli

text: Kuun Maahan näkymättömän puolen merkittäviä muodostumia ovat Aitkenin allas, Moskovan meri, Tsiolkovski-kraatteri ja Mare Orientale, joka näkyy tosin osin Maahan. Kuun toisella puolella on sen suurin varsinainen kraatteri, Hertzsprung. Tosin monet niin sanotut ”meret” ovat käytännössä laavalla täyttyneitä kraattereita, ja Aitkenin allas on laavalla täyttymätön jättikraatteri, jota pidetään aurinkokunnan suurimpana kraatterina. Jos tulevaisuudessa perustetaan kuuasema Kuun toiselle puolelle, asema on ihanteellinen radioteleskoopin paikka, sillä Maan radiolähetykset eivät siellä häiritse. Radioteleskoopin pohjaksi voisivat sopia maljamaiset kraatterit, esimerkiksi Daedalus ja Saha.


query: Missä Karl Marx syntyi?

title: Karl Marx

text: Karl Marx syntyi juutalaiseen perheeseen Preussin Trierissä. Hänen isänsä Hirschel, sittemmin Heinrich, Marx oli lakimies, joka ajalle tyypillisen juutalaissyrjinnän takia kääntyi luterilaiseksi.[1] Kodissa vieraili kulttuurielämän edustajia joita innostivat valistusaatteet.[2]

title: Karl Marx

text: Karl Marx avioitui Jenny von Westphalenin kanssa, joka oli preussilaisen paronin hyvän koulutuksen saanut tytär. Heidät vihittiin 19. kesäkuuta 1843 Bad Kreuznachin Pauluskirchessä. Perheeseen syntyi seitsemän lasta, mutta köyhien olojen vuoksi vain kolme heistä eli aikuiseksi.[65] Marxin tärkein tulolähde oli avustus Friedrich Engelsiltä, jolla oli vakituisia tuloja perheen liiketoimista Manchesterista. Lisäksi hän sai tuloja viikoittain kirjoittamistaan artikkeleista New York Daily Tribuneen.[66] Jennyn saamien perintöjen ansiosta perhe saattoi muuttaa terveellisempään ympäristöön Kentish Towniin Lontoon silloisille laitamille. Marxin mielestä perheen oli elettävä yhteiskunnallisen asemansa mukaisesti, minkä vuoksi menot juuri ja juuri pysyivät tulojen rajoissa.

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Ranskan vallankumous huolestutti Belgian hallituksen. Maaliskuun 3. päivänä 1848 Marx sai itsensä Leopold I:n allekirjoittaman maastakarkotusmääräyksen. Aikaa poistumiseen olisi vain vuorokausi. Marx oli pakkaamassa tavaroitaan, kun poliisi tunkeutui asuntoon ja pidätti hänet. Pidätyksen syyksi ilmoitettiin, että Marx oli maassa ilman passia. Selittelyt eivät auttaneet ja Marx laitettiin putkaan, missä aggressiivinen vanki yritti koko pidätyksen ajan hakata Marxin. Jenny-puoliso yritti hätääntyneenä etsiä asianajajaa joka voisi auttaa miestään. Myös Jenny joutui pidätetyksi, häntä syytettiin irtolaisuudesta ja joutui selliin, joka oli täynnä prostituoituja. Seuraavana päivänä Marxit vapautettiin ja virkavalta saattoi heidät Ranskan rajalle. Karl Marx oli muutenkin aikonut siirtyä Ranskaan, sillä maan uuden hallituksen ministeri, Ferdinand Flocon, oli kutsunut hänet takaisin Ranskaan.

title: Karl Marx ja uskonto

text: Ludwig Feuerbach väitti, että ihminen palvoo jumalassa omaa itseään. Karl Marx kehitti edelleen Feuerbachin ajatuksia. Marxin mukaan uskonnossa on kyse yhteisön virheellisestä tajunnasta.

title: Karl Marx

text: Samaan aikaan syttynyt Ranskan vallankumous huolestutti Belgian hallituksen. Maaliskuun 3. päivänä 1848 Marx sai maastakarkotusmääräyksen. Aikaa poistumiseen olisi vain vuorokausi. Marx oli pakkaamassa tavaroitaan, kun poliisi tunkeutui asuntoon ja pidätti hänet. Pidätyksen syyksi ilmoitettiin, että Marx oli maassa ilman passia. Myös Jenny joutui pidätetyksi ja häntä syytettiin irtolaisuudesta. Seuraavana päivänä Marxit vapautettiin ja virkavalta saattoi heidät Ranskan rajalle. Karl Marx oli muutenkin aikonut siirtyä Ranskaan, sillä maan uuden hallituksen ministeri, Ferdinand Flocon, oli kutsunut hänet takaisin Ranskaan.[28]

title: Frankfurter Tor

text: Aukio syntyi Karl-Marx-Alleen rakentamisen yhteydessä, ja sitä ympäröivät arkkitehti Hermann Henselmannin suunnittelemat rakennukset, jotka valmistuivat vuosina 1954–1960. Karl-Marx-Alleeta reunustavat kaksi korkeaa tornitaloa, joiden kupoleilla varustetut tornit ovat tietoinen viittaus keskustan Gendarmenmarktilla sijaitseviin Carl von Gontardin suunnittelemiin kirkkoihin. Kokonaisuus edustaa muun Karl-Marx-Alleen tavoin stalinistista arkkitehtuuria.

title: Karl Marx

text: Marx perusti uuden Kommunistiliiton Saksalaisten työläisten sivistysliiton tiloihin. Marxia vaivasivat raha- ja perhehuolet. Raskaana ollut Jenny Marx saapui Lontooseen syyskuun 17. päivä 1849. Perheessä oli nyt kolme lasta: Jennychen, Laura ja Edgar. Neljäs lapsi, joka oli poika syntyi 3. marraskuuta ja sai nimekseen Heinrich Guido. Engels saapui Lontooseen marraskuussa 1849.[38]

title: Jenny von Westphalen

text: Jenny von Westphalen (12. helmikuuta 1814, Salzwedel – 2. joulukuuta 1881, Lontoo), myöhemmin Jenny Marx, tunnetaan saksalaisen filosofin ja yhteiskuntatieteilijän Karl Marxin vaimona. Hän syntyi aristokraattiseen sukuun, mutta meni naimisiin Marxin kanssa, joka kuului vastaavasti alempaan porvaristoon. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Jenny, Laura, Edgar, Heinrich, Franziska, Eleanor ja yksi, joka kuoli ennen nimen antamista. Vain Jenny, Laura ja Eleanor selviytyivät teini-ikäisiksi asti. Jenny kuoli syöpään juuri ennen isäänsä. Eleanor Marx teki itsemurhan 1898 – alun perin tarkoituksena oli tehdä kaksoisitsemurha "sulhasen" Edward Awelingin kanssa, mutta tämä jätti oman myrkkynsä juomatta. Laura ja hänen miehensä Paul Lafargue tekivät itsemurhan pari vuotta ennen Venäjän vallankumousta.

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Karl Marx avioitui Jenny von Westphalenin kanssa, joka oli preussilaisen paronin hyvän koulutuksen saanut tytär. Heidät vihittiin 19. kesäkuuta 1843 Bad Kreuznachin Pauluskirchessä. Perheeseen syntyi seitsemän lasta, mutta köyhien olojen vuoksi vain kolme heistä eli aikuiseksi. Marxin tärkein tulolähde oli avustus Friedrich Engelsiltä, jolla oli vakituisia tuloja perheen liiketoimista Manchesterista. Lisäksi hän sai tuloja viikoittain kirjoittamistaan artikkeleista "New York Daily Tribuneen". Jennyn saamien perintöjen ansiosta perhe saattoi muuttaa terveellisempään ympäristöön Kentish Towniin Lontoon silloisille laitamille. Marxin mielestä perheen oli elettävä yhteiskunnallisen asemansa mukaisesti, minkä vuoksi menot juuri ja juuri pysyivät tulojen rajoissa.

title: Chemnitz

text: Yksi kaupungin tunnetuimpia nähtävyyksiä on vuodelta 1971 peräisin oleva Karl Marxin monumentti ("Karl-Marx-Monument"). Filosofi Karl Marxin päätä esittävä veistos on ukrainalaisen taiteilijan Lew Kerbelin työtä. Se on 7,10 metriä korkea ja tehty ukrainalaisesta graniitista. Chemnitzin paikallisväestö kutsuu muistomerkkiä nimellä Nischel, ”pää”.

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Kölnissä oli tekeillä uusi sanomalehti "Neue Rheinische Zeitung". Sen päätoimittajaksi haluttiin Karl Marx. Marxien perhe muutti Kölniin huhtikuussa 1848. Viranomaisille Marx ilmoitti että tarkoituksena on kirjoittaa kirja taloustieteestä ja anoi vuonna 1845 menettämäänsä Preussin kansalaisuutta takaisin. Pyyntöön ei suostuttu.

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Karl Heinrich Marx (5. toukokuuta 1818 Trier, Preussi – 14. maaliskuuta 1883 Lontoo, Englanti) oli preussilaissyntyinen yhteiskuntafilosofi. Marx tunnetaan erityisesti teoriasta, joka käsittelee työtätekevän ja omistavan luokan luokkaristiriitaa ja -taistelua. Karl Marxia pidetään uudenaikaisen sosialismin ja kommunismin perustajana.

title: Karl Marx

text: Kölnissä oli tekeillä uusi sanomalehti Neue Rheinische Zeitung. Sen päätoimittajaksi haluttiin Karl Marx. Marxien perhe muutti Kölniin huhtikuussa 1848.[30]

title: Karl Marx

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Desai, Meghnad| title = Marxin kosto: Kapitalismin uusi nousu ja valtiokeskeisen sosialismin kuolema| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2008| version = (Marx’s revenge: The resurgence of capitalism and the death of statist socialism, 2003.) Suomentanut Timo Soukola| id = ISBN 978–952–495–077–0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Berlin, Isaiah| title = Karl Marx: Elämäkerta| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1968| version = (Karl Marx – his life and environment, 1939)}} Citation error, replace with{{cite book| author = Koivisto, Juha & Oittinen, Vesa (toim.)| title = Mega–Marx: Johdatus uuteen Marxiin| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 2010| id = ISBN 978–951–768–316–6}} Citation error, replace with{{cite book| author = McLellan, David| title = Karl Marx: Elämä ja teokset| location = Helsinki| publisher = Love kirjat| year = 1990| version = (Karl Marx: His life and thought, 1974.) Suomentanut Antero Tiusanen| id = ISBN 951–8978–07–7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Misik, Robert| title = Marx jokamiehelle| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2006| version = (Marx für Eilige, 2003.) Suomentanut Jukka Heiskanen| id = ISBN 951–1–19695–2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Oittinen, Vesa (toim.)| title = Marx ja Venäjä| location = Helsinki| publisher = Aleksanteri–instituutti| year = 2006| id = ISBN 952–10–2870–X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Schanz, Hans–Jørgen| title = Karl Marxin teoria muurin murtumisen jälkeen| location = Helsinki| publisher = Tutkijaliitto| year = 1996| version = (Karl Marx i tilbageblik efter murens fald, 1994.) Suomentanut Tapani Hietaniemi| id = ISBN 951–9297–98–7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Wheen, Francis| title = Marxin Pääoma| location = Helsingissä| publisher = Ajatus| year = 2007| version = (Marx’s Das Kapital: A biography, 2006.) Suomentanut Kimmo Paukku| id = ISBN 978–951–20–7140–1}}

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Karl Marx syntyi juutalaiseen perheeseen Preussin Trierissä. Hänen isänsä Hirschel, sittemmin Heinrich, Marx oli lakimies, joka ajalle tyypillisen juutalaissyrjinnän takia kääntyi luterilaiseksi. Isän suvussa oltiin perinteisesti oltu rabbeja. Äiti oli hollanninjuutalainen, jossa kaikki miehet olivat vuosisatojen ajan olleet rabbeja. Isä oli melko varakas, hän omisti viinitarhoja ja vuonna 1819 perhe muutti vuokra-asunnosta omaan taloon jossa oli kymmenen huonetta.

title: Karl Marx

text: Brysselissä Marx ja Engels kirjoittivat yhdessä arvostelua hegeliläisyyttä vastaan, kymmeniä väittelykirjoituksia niin konservatiiveista, ranskalaisista sosialisteista kuin liberalisteistakin. Erään kerran kaksikko päätti kirjoittaa aluksi artikkelin Marxin entistä toveria, Baueria ja tämän veljiä sekä heidän kumppaneitaan vastaan. Artikkelista syntyi teos Pyhä perhe.[23]

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Elämä Pariisissa sujui aluksi hyvin, sillä Marx oli saanut "Rheinische Zeitungin" omistajilta palkan lisäksi tuhat taaleria ylimääräistä. Jenny Marx vietti aikaansa Pariisissa ostoskierroksilla. Ensimmäinen lapsi, tytär Jenny (Jennychen) syntyi toukokuun 1. päivä vuonna 1844. Lastenhoito ei vanhemmilta oikein sujunut ja Jenny-puoliso päätti kesäkuussa lähteä Trieriin vanhempiensa luo.

title: Karl Marx

text: Marxille ja hänen vaimolleen syntyi seitsemän lasta: Jenny Caroline eli Jennychen (avioliitossa Longuet, 1844–83); Jenny Laura (avioliitossa Lafargue; 1845–1911); Edgar (1847–1855); Henry Edward Guy (”Guido”, 1849–1850); Jenny Eveline Frances (”Franziska”, 1851–52); Jenny Julia Eleanor (1855–98) ja yksi lapsi joka kuoli nimettömänä. On esitetty että Marxilla olisi ollut poika myös taloudenhoitajansa Helene Demuthin kanssa.[67] Isänä Marx oli lämmin ja rakasti lapsiaan suuresti. Hän luki lapsilleen paljon ja lukuohjelmistossa oli Shakespearea , Homerosta ja Tuhannen ja yhden yön tarinoita. Vierailijoiden kertomusten mukaan Marxeilla oli lasten leluja kaikkialla ja lapset saivat leikkiä vapaasti. Lasten sairaudet ja kuolemat olivat suuren murheen ja surun aiheuttajia.[68]

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Marx tutustui koulukaverinsa Edgar von Westphalenin sisareen Jennyyn ja nuoret ihastuivat toisiinsa. Von Westfalenien perhe oli Preussin ylhäisintä aatelistoa. Karl Marx oli 18-vuotias ja Jenny 22-vuotias. Aikalaiset ihmettelivät, miten paroni saattoi antaa tyttärensä seurustella juutalaissukuisen ja porvarissäätyisen miehen kanssa. Kesällä 1836 Karl Marx ja Jenny von Westphalen kihlautuivat. Avioliitto kesti aina Jennyn kuolemaan asti vuonna 1881.

title: MEGA-Marx

text: MEGA-Marx: Johdatus uuteen Marxiin on Juha Koiviston ja Vesa Oittisen toimittama artikkelikokoelma Karl Marxin filosofian uusista tulkinnoista. Teoksen on julkaissut Vastapaino vuonna 2010. Teos perustuu Suomen Karl Marx -seuran syksyllä 2009 järjestämän seminaarin esityksiin. Pääosa artikkeleista on suomennoksia.

title: Karl Marx ja uskonto

text: Karl Marxin kanta työväenliikkeen ja uskonnon suhteista oli selvä. Marxin mielestä uskonto on työväenliikkeelle vahingollinen ilmiö.

title: Laura Marx

text: Laura Marx syntyi Brysselissä. Paul Lafargue oli nuori ranskalainen sosialisti, joka tuli Lontooseen 1866 työskentelemään ensimmäisessä internationaalissa. Hän ystävystyi Karl Marxin kanssa ja tutustui Marxin perheeseen, etenkin Laura Marxiin, joka rakastui Lafargueen.

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Marxille ja hänen vaimolleen syntyi seitsemän lasta: Jenny Caroline eli Jennychen (avioliitossa Longuet, 1844–1883); Jenny Laura (avioliitossa Lafargue; 1845–1911); Edgar (1847–1855); Henry Edward Guy (”Guido”, 1849–1850); Jenny Eveline Frances (”Franziska”, 1851–52); Jenny Julia Eleanor (1855–1898) ja yksi lapsi joka kuoli nimettömänä. On esitetty että Marxilla olisi ollut poika myös taloudenhoitajansa Helene Demuthin kanssa. Isänä Marx oli lämmin ja rakasti lapsiaan suuresti. Hän luki lapsilleen paljon ja lukuohjelmistossa oli Shakespearea , Homerosta ja Tuhannen ja yhden yön tarinoita. Vierailijoiden kertomusten mukaan Marxeilla oli lasten leluja kaikkialla ja lapset saivat leikkiä vapaasti. Lasten sairaudet ja kuolemat olivat suuren murheen ja surun aiheuttajia.

title: Karl Marx

text: Marx saapui vaimonsa kanssa Pariisiin vuonna 1843. Vuoden 1830 vallankumouksen jälkeen Pariisiin oli asettunut lukuisia radikaaleja ajattelijoita, kuten, anarkisti Pierre Proudhon.[15] Ensimmäinen lapsi, tytär Jenny (Jennychen) syntyi Pariisissa vuonna 1844. Lastenhoidon järjestämiseksi Jenny-puoliso päätti lähteä Trieriin vanhempiensa luo.[16]

title: Karl Marxin elämäkerta

text: Marx ei tuhlannut aikaansa uuden kotipaikkansa nähtävyyksien tutkimiseen. Hän perusti uuden Kommunistiliiton Saksalaisten työläisten sivistysliiton tiloihin. Marxia vaivasivat raha- ja perhehuolet. Raskaana ollut Jenny Marx saapui Lontooseen syyskuun 17. päivä 1849. Perheessä oli nyt kolme lasta: Jennychen, Laura ja Edgar. Neljäs lapsi, joka oli poika syntyi 3. marraskuuta ja sai nimekseen Heinrich Guido. Marx esitti ystävilleen reipasta, mutta taloushuolet painoivat häntä. Asunnon vuokra Anderson Streetillä oli kuusi puntaa kuussa, mikä oli enemmän kuin hänellä oli rahaa. Engels saapui Lontooseen marraskuun 12. päivä vuonna 1849.

title: Karl Marx

text: Karl Heinrich Marx (5. toukokuuta 1818 Trier, Preussi – 14. maaliskuuta 1883 Lontoo, Englanti) oli preussilaissyntyinen yhteiskuntafilosofi. Marx tunnetaan erityisesti teoriasta, joka käsittelee työtätekevän ja omistavan luokan luokkaristiriitaa ja -taistelua. Marxia pidetään uudenaikaisen sosialismin ja kommunismin perustajana. Marx työskenteli Friedrich Engelsin kanssa.

title: Karl-Marx-Allee

text: Vuonna 1956 Neuvostoliiton johtaja Nikita Hruštšov tuomitsi Stalinin ja tämän terrorin, mistä alkoi destalinisaation kausi Itä-Euroopassa. Stalinallee sai 13. marraskuuta 1961 uuden nimen Karl-Marx-Allee kommunismin isän Karl Marxin mukaan. Kadun varrelta myös poistettiin Stalinin patsas. 1960-luvun aikana rakennettiin Karl-Marx-Alleen toinen puolisko Alexanderplatzilta Strausberger Platzille. Tällä välin arkkitehtuurissa oli kuitenkin tapahtunut muutos: DDR:ssä oli luovuttu 1950-luvun sosialistisesta klassismista ja siirrytty voimallisesti elementtirakentamiseen. Karl-Marx-Alleen alkupäätä reunustavatkin modernistiset elementtitalot.

title: Karl Marx -seura

text: Karl Marx -seura ry on suomalainen, keväällä 1997 perustettu yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää Karl Marxin tieteellisen ja filosofisen perinnön tutkimista, kehittelyä ja siitä käytävää kriittistä keskustelua. Seuran puheenjohtaja on Vesa Oittinen.

title: Karl Marx -monumentti

text: Karl Marx -monumentti on Karl Marxille omistettu muistomerkki, joka sijaitsee Chemnitzin kaupungissa Saksassa. Muistomerkki pystytettiin vuonna 1971. Muistomerkki esittää Karl Marxin päätä, jonka takia paikalliset kutsuvat sitä nimellä "Nischel" eli pää. Veistoksen teki neuvostoliittolainen taiteilija Lev Kerbel. Muistomerkki on 7,1 metriä korkea (alustan kanssa 13 metriä korkea), ja se on valmistettu graniitista.

title: Karl-Marx-Allee

text: Karl-Marx-Allee on katu Berliinissä, Saksan pääkaupungissa, Mitten ja Friedrichshainin kaupunginosissa. Katu on nimetty filosofi Karl Marxin mukaan, ja sitä reunustaa huomattava rivistö sosialistista klassismia edustavia rakennuksia. Karl-Marx-Allee alkaa Alexanderplatzilta ja jatkuu Strausberger Platzin kautta Frankfurter Torille, jossa se muuttuu Frankfurter Alleeksi. Katu on osa Bundesstraße 1:stä ja Bundesstraße 5:tä ja sen alla kulkee Berliinin metron linja U5.


query: Missä kaupungissa Tapio Wirkkala syntyi?

title: Tapio Wirkkala

text: Tapio Veli Ilmari Wirkkala (2. kesäkuuta 1915 Hanko – 19. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen muotoilija ja kuvanveistäjä. Wirkkalaa pidetään Suomen uudenaikaisen taideteollisuuden johtavana hahmona. Suomalaisen taideteollisuuden sodanjälkeistä kultakautta aina 1960-luvulle asti onkin kutsuttu ”Wirkkalan kaudeksi”.[1]

title: Iittala (yritys)

text: Vuonna 1946 pääjohtajana toiminut Antero Järvinen antoi suunnittelijoille mahdollisuuden ottaa vastuuta Iittalan tulevasta suunnasta. Se kannatti Tukholman muotoilukilpailussa, missä kilpailutöinä oli paitsi hiekkapuhallettuja ja kaiverrettuja teoksia myös kaiverrus Iittalan Göran Hongellin suunnittelemiin maljakoihin. Tapio Wirkkala voitti ensimmäisen palkinnon, ja 2. ja 3. sija menivät Kaj Franckille. Wirkkala ja Franck saivat vapaat kädet taidelasin muotoiluun Iittalan lasitehtaalla. Kaj Franckin ja Tapio Wirkkalan tekemän työn myötä suhtautuminen lasiin muuttui. Kirkkautta ja valon taittumista alettiin arvostaa uudella tavalla.

title: Ilmari Wirkkala

text: Wirkkalan puoliso oli Selma Vanhatalo, ja heidän poikansa olivat hautausmaiden suunnittelijana ja lasitaiteilijana tunnettu Tauno Wirkkala ja muotoilija Tapio Wirkkala.

title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2003 perustettu Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö vaalii Rut Brykin ja Tapio Wirkkalan taiteellista perintöä. Säätiön ja Emman kesken solmittiin talletussopimus, jonka perusteella museon hallintaan siirtyi yli 3000 säätiön omistamaa esinettä. Mukana on taideteoksia, taideteollista esineistöä, prototyyppejä sekä arkistoaineistoa. Marraskuussa 2015 Espoon kaupunki, EMMA – Espoon modernin taiteen museo ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö solmivat sopimuksen säätiön kokoelman sijoittamisesta pysyvästi näyttelykeskus WeeGeen tiloihin. Kansainvälisestikin kiinnostava ja harvinainen kokonaisuus avautuu yleisölle, kun Emman muotoilun esittämiselle omistettu laajennus avautuu marraskuussa 2017.

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala oli monipuolinen taiteilija, joka käytti materiaaleinaan lasia, puuta, posliinia, metallia ja muovia. Hänen varhaiset veistoksensa olivat muun muassa sotien jälkeisiä kaatuneiden muistomerkkejä. Vaikka Wirkkala tunnettiin erityisesti muotoilijana, hän tutustui jo 1940-luvun lopulla lentokonevaneriin, josta tuli hänen veistostensa päämateriaali. Hän oli myös tunnettu näyttelyarkkitehti ja graafinen suunnittelija.[4]

title: Emma (taidemuseo)

text: Tapio Wirkkalan ja Rut Brykin taiteellinen perintö on uskottu vuonna 2003 perustetun Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön tehtäväksi ja talletettu Emmaan. WeeGee-talon aulassa sijaitsevassa Wirkkala-kabinetissa on pysyvästi nähtävillä valikoima kokoelmasta.[4]

title: Rut Bryk

text: Bryk oli naimisissa Tapio Wirkkalan kanssa. He saivat kaksi lasta: Sami Wirkkala (s. 1948) ja Maaria Wirkkala (s. 1954). Sami on sisustusarkkitehti ja Maaria nykytaiteilija. Taiteilijaparin perintöä vaalii Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö, joka talletti vuonna 2011 hallussaan olevan kokoelman Espoon modernin taiteen museo Emmaan. Kokoelmasta on pysyvä pienoisnäyttely näyttelykeskus Weegeessä.

title: Emma (taidemuseo)

text: Vuonna 2017 Emma avaa 1000 m2:n laajennuksen Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmalle ja arkistolle sekä nykymuotoiluun keskittyville näyttelyille. Katseluvaraston ja vaihtuvien näyttelyiden kesken jakautuvan, Aukioksi nimetyn tilan suunnittelijoina toimivat Johanna Brummer ja Heini-Emilia Saari (Studio Wanderlust). Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoema on pysyvästi esillä Emmassa katseluvarastona. Alun perin taiteilija-muotoilijapariskunnan omistuksessa ollut kokoelma ja arkisto on laaja, se käsittää yli 5000 esinettä, mallia, piirustusta, luonnosta, prototyyppiä sekä valokuvaa. Mukana on Brykin ja Wirkkalan työskentelyyn ja uraan liittyvän materiaalin lisäksi paljon henkilökohtaista esineistöä, ja kuvia pariskunnan matkoilta ja elämän varrelta.[6]

title: Tapio Wirkkala

text: Tapio Wirkkalan mukaan on nimetty Tapio Wirkkalan puisto Helsingin Arabianrannassa.

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala toimi Taideteollisen oppilaitoksen taiteellisena johtajana ja opettajana vuosina 1951–1954. Iittalan lasitehtaan muotoilijana ja taiteellisena johtajana hän toimi 1960-luvulla. Italialaiselle Veninin tehtaalle hän suunnitteli lasia ja posliinia, samoin saksalaiselle Rosenthalille 1960-luvulla.[4]

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkalan syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi järjestetään vuoden 2015 aikana näyttelyitä muun muassa Ateneumin taidemuseossa, Designmuseossa ja Suomen lasimuseossa. Toukokuussa 2016 Espoon modernin taiteen museo Emmassa avautuu näyttely Rut Brykin töistä.[9]

title: Tapio Wirkkala

text: Työskennellessään teollisena muotoilijana Kankaan paperitehtaalla Wirkkala teki vuonna 1960 paperikoneen parimetrisen pienoismallin, joka löytyi vuonna 2011 sattumalta tehdasrakennuksesta, joka oli siirtynyt Jyväskylän kaupungin omistukseen. Keski-Suomen museo luetteloi ja kerää pienoismalliin liittyvän aineiston. Pienoismallin tarkoitus ei ole tiedossa.[5]

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala suunnitteli Tapio-lasiston vuoden 1954 Milanon triennaaliin. Asiakkaiden toivomuksesta vuonna 1983, pari vuotta ennen kuolemaansa, Wirkkala täydensi sarjaa suunnittelemalla siihen karahvin. Wirkkala oli suunnitellut Iittalan lasitehtaalle aikaisemminkin karahveja. Vuonna 1962 tuotantoon olivat tulleet karahvit, joilla ei ollut mitään erityistä nimeä, vain tuotantonumero. Tällaisia olivat karahvit numero 2512 ja 2513 sekä 2515 ja 2516. Näitä karahveja ei enää valmisteta, mutta Tapio-karahvi on edelleen tuotannossa.[7]

title: Oras Group

text: 1960-luvulla alettiin panostaa muotoiluun Tapio Wirkkalan kanssa, hän suunnitteli Orakselle 1967 kaksiotehanan, josta vain sekoitushanan W-kahva pääsi tuotantoon asti, sillä Wirkkalaa ei tohdittu neuvoa teknisissä yksityiskohdissa. Yritys oppi, että hanoja varten tarvitaan teollinen muotoilija.

title: Iittala (yritys)

text: Suomalainen muotoilu menestyi muutenkin hyvin 1950-luvulla, ja esimerkiksi Milanon triennaalissa vuonna 1951 Suomi voitti 25 palkintoa. Tapio Wirkkala sai kolme Grand Prix -palkintoa, ja Timo Sarpaneva palkittiin hopeamitalilla. Vuonna 1954 Wirkkala sai jälleen Grand Prix -palkinnon. Heti seuraavassa Milanon triennaalissa Timo Sarpaneva sai Grand Prix -palkinnon vuonna 1957.

title: Tapio Wirkkala

text: Vuonna 1933 Wirkkala pääsi Taideteollisuuskeskuskouluun koristeveistolinjalle, jossa hän opiskeli 1933–1936. Taideteollisuuskeskuskoulua kävivät samaan aikaan Ilmari Tapiovaara, Armi Ratia ja Birger Kaipiainen. Jatkosodassa Tapio Wirkkala palveli upseerina Äänisen Rannikkoprikaatissa ja voitti muistomerkinsuunnittelukilpailussa I palkinnon, 12 vuorokauden loman suunniteltuaan Äänisen Rannikkoprikaatin kaatuneiden aseveljien muistoksi pystytettävän patsaan[3]. Kaipiainen esitteli Taidehallin klubilla vuonna 1944 Wirkkalalle kollegansa Rut Brykin. Kaipiainen oli mukana myös Kolin-matkalla, jonka aikana Wirkkala ja Bryk kihlautuivat. Taiteilijapari avioitui vuonna 1945. He saivat kaksi lasta, Sampsa (Sami) Tuomas syntyi vuonna 1948 ja Maaria Piritta vuonna 1954. Lapsetkin ovat taiteellisesti lahjakkaita: Sampsa on sisustusarkkitehti ja Maaria taiteilija.[1]

title: Lohikosken kirkko

text: Kirkko on päätytorninen tiilikirkko. Kirkossa on päälaivan lisäksi lehteri. Kirkon suunnittelijana toimi arkkitehti Ilmari Wirkkala, jonka käsialaa ovat myös alttaritaulu "Tulkaa minun Isäni siunatut" sekä lehterin kaiteen kristillisiä symboleita kuvaavat maalaukset. Saarnatuolissa on kuvanveistäjä Tapio Wirkkalan veistos "Jeesus siunaa lapsia". Kirkossa on kuorissa vuonna 1981 hankitut Hans Heinrichin urkurakentamon valmistamat kahdeksanäänikertaiset urut. Lohikosken kirkossa pidetään messu noin kerran kuukaudessa.

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle samalle paikalle puolisonsa Rut Brykin kanssa.[6]

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala oli Milanon triennaalin moninkertainen voittaja. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1955 ja akateemikon arvo vuonna 1972. Wirkkalan ja hänen vaimonsa Rut Brykin taiteellista perintöä vaalii Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiö.[2] Vuonna 2011 TWRB Säätiö talletti tuhansia esineitä sisältävän kokoelmansa Espoon modernin taiteen museolle. Museossa on kokoelmasta pysyvä, vuosittain vaihtuva pienoisnäyttely näyttelykeskus Weegeen aulassa, Wirkkala-kabinetiksi nimetyssä tilassa.

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala syntyi Hangossa 1915. Hän kävi kuusi luokkaa Töölön yhteiskoulua. Isä Ilmari Wirkkala oli hautausmaa-arkkitehti, äiti Selma (o.s. Vanhatalo) harrasti puunveistoa. Myös sisar Helena Korvenkontio ja veli Tauno Wirkkala olivat taiteilijoita.[1]

title: Tapio Wirkkalan puisto

text: Tapio Wirkkalan puisto on design-puisto Helsingin Arabianrannassa. Puisto on nimetty muotoilija Tapio Wirkkalan mukaan. Puisto avattiin 22. lokakuuta 2012 ja se on yksi Helsingin kaupungin omista World Design Capital Helsinki 2012 -hankkeista. Puiston avasi Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri.

title: Tapio Wirkkala

text: Lapin Puukko Ky valmisti vuosina 1977–1978 kolmea erilaista Wirkkalan puukkomallia. Kaksi niistä oli ponsikahvaisia, mallit Wirkkalan ponsipuukko ja Wirkkalan väistinponsipuukko, sormisuojalla ja ilman. Molempia valmistettiin saman verran, 2800 kpl, eli yhteensä 5600 kpl.[8]

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala valmistui 1936 koristeveistäjäksi Taideteollisuuskeskuskoulun veisto-osastolta. Alkuvaiheessa hän toimi myös mainospiirtäjänä. Sota keskeytti lupaavasti alkaneen veistäjän- ja piirtäjäntyöt. Iittalan lasitehtaalle avautui työpaikka vuonna 1946, kun Wirkkala voitti tehtaan taidelasisarjan suunnittelukilpailun. Seuraavana vuonna tuli voitto Suomen Pankin uusien setelien suunnittelukilpailussa.[1]

title: Juvan kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on kuvanveistäjä Ilmari Wirkkalan suunnittelema teos, jonka muodostavat graniittinen kaariportti ja sen veistokset. Veistokset ovat Tapio Wirkkalan suunnittelemat. Muistomerkki on paljastettu vuonna 1955.

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala suunnitteli käyttöesineitä muun muassa Ahlström Oy:lle, Airamille, Kultakeskus Oy:lle, Lapin puukolle ja Orakselle. Hän suunnitteli muun muassa vuonna 1951 Milanon IX triennaalin Suomen osaston, joka palkittiin grand prix’llä. Wirkkala toimi useiden muidenkin taideteollisuusnäyttelyiden näyttelyarkkitehtina. Vuonna 1956 hän suunnitteli Suomen lasiteollisuuden 275-vuosinäyttelyn, vuonna 1961 Ornamon 50-vuotisnäyttelyn ja vuonna 1979 Suomen Käsityön Ystävien 100-vuotisnäyttelyn. Suomen lasimuseon tilat hän suunnitteli vuonna 1981.[4]

title: Tapio Wirkkala

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Matiskainen, Heikki (toim.)| title = Tapio Wirkkala: Lasin ja hopean runoilija – A Poet in Glass and Silver| location = Riihimäki| publisher = Suomen lasimuseo| year = 2013| version = Näyttely Suomen lasimuseossa 17.5.–31.12.2013| isbn = 978-952-5571-52-3}}

title: Tapio Wirkkala

text: Wirkkala suunnitteli useita klassikoksi nousseita esineitä, kuten Kantarelli-maljakon, seteleitä Suomen Pankille sekä Koskenkorva- ja Finlandia-vodkapullot. Erityisen tunnetuiksi ovat tulleet Wirkkalan Iittalalle suunnittelemat lasiastiat. Suosituin näistä on ehkä Ultima Thule -sarjan lasisto.[2]

title: Tapio Wirkkalan puisto

text: Puiston suunnittelu alkoi jo vuonna 2004 ja rakennustöiden piti alun perin alkaa vuonna 2010. Yleisten töiden lautakunta katsoi hankkeen tuolloin liian kalliiksi ja sen toteuttamista lykättiin. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2011. Puiston kustannusarvio on noin 1,2 miljoonaa euroa. Puistoaluetta ylläpitää kaupungin katu- ja puisto-osasto, jolle sen vuotuiset ylläpitokustannukset arvioitiin vuonna 2010 olevan noin 10 000 euroa ja taideteosta ylläpitävän kaupungin taidemuseon vuosittaiset kustannukset ovat arviolta 6 000 euroa.

title: Iittala (yritys)

text:
Tapio Wirkkala (1915–1985),
suunnitteli seteleitä, grafiikkaa, veistoksia, huonekaluja, koruja ja lasiesineitä. Hänen monipuolisuutensa muotoilijana on synnyttänyt yli 400 lasiastiaa ja taide-esinettä. Wirkkala oli lahjakas lasisuunnittelija, ja hänen yhteistyönsä lasityöläisten kanssa loi uusia tekniikoita ja pysyviä taidokkaita muotoiluesineitä.
Muotoilutöitä Iittalalle: "Finestra" (1946), "Pitsi" (1947), "Kantarelli" (1951), "Viinirypäle"/"Päärynä" (1947), "Kalvolan kanto" (1948), "Jääpala" (1951), "Jäävuori" (1951), "Tokio" (1954), "Tapio" (1954), "Marsalkansauva "(1954), "Rondo" (1957), "Romantica" (1960), "Paadrin" (1960), "Jäänsärkijä" (1968).
Tuotteet, jotka ovat yhä Iittalan tuotannossa: "Kantarelli", "Gaissa," "Ultima Thule," "Tapio".
Palkinnot: Kantarelli, Viinirypäle/Päärynä, Varsanjalka, Kalvolan kanto, Tunturi, Jäkälä, Jääpala (1951); Jäävuori – Milanon triennaali (1951); Tokio, Tapio, Marsalkansauva – Milanon triennaali (1954); Tiima, Rondo – Milanon triennaali (1957); Romantica (1960); Paadrin Jää – Milanon triennaali (1960); Jäänsärkijä, Ultima Thule: kulho – Milanon triennaali (1968); Lunning-palkinto (1951); Pro Finlandia -mitali (1955); Prinssi Eugen -mitali (1980).

title: Maaria Wirkkala

text: Maaria Wirkkalan isä Tapio Wirkkala on kuuluisa suomalainen muotoilija ja kuvanveistäjä. Äitiä, Rut Brykiä, pidetään puolestaan yhtenä keskeisimmistä suomalaisen modernin keramiikkataiteen uudistajista. Maarian isoveli, vuonna 1948 syntynyt, Sampsa ”Sami” Tuomas Wirkkala toimii sisustusarkkitehtina.