query: Kuka löysi nitroselluloosan käyttökelpoisen muodon vahingossa?

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan käyttökelpoisen muodon löysi vahingossa sveitsiläinen kemisti Christian Schönbein vuonna 1845. Avioliitossa eläneen kemistin vaimo oli kieltänyt tätä toteuttamasta kokeitaan kotona, mutta Schönbein jätti ohjeen välillä noudattamatta vaimon ollessa poissa kotoa. Schönbein oli sekoittamassa rikki- ja typpihapoista seosta kotinsa keittiössä, kun happoseosta sisältänyt astia kaatui pöydälle varomattoman käsittelyn seurauksena. Schönbein kuivasi pöydän nopeasti käsiinsä saamaan puuvillaiseen keittiöliinaan, jonka ripusti tämän jälkeen keittiön lieden päälle kuivumaan. Liina syttyi jonkin ajan kuluttua ilmiliekkeihin, paloi ja jätti jälkeensä vain hyvin pienen määrän tuhkaa.[1]

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa on yleisimpiä räjähteitä, jota valmistetaan nitraamalla selluloosaa. Savuton ruuti on suurimmaksi osaksi nitroselluloosaa. Nitroselluloosan suhteellinen tiheys on 1,66g/cm3 (vesi = 1,0g/cm3) ja CAS-numero 9004-70-0. Yhdisteestä käytetään myös nimiä selluloosanitraatti, selluloosatetranitraatti, pumpuliruuti ja pyroksilliini.

title: Nitroselluloosa

text: Liiallisilta vaikuttaneilla useilla pesu- ja sentrifugikierroilla oli tärkeä osa nitroselluloosan vakauden varmistamisessa: niiden tarkoituksena oli poistaa viimeisetkin pienet happojäämät.[5]

title: Kosminen Kuutio

text: Maassa Kosmisen Kuution ovat kehittäneet AIM:n tiedemiehet. Esine oli niin voimakas, että se ajoi MODOKin (toisen AIM:n luomuksen, joka auttoi Kuution luomisessa) hulluksi. Entinen natsirikollinen Punakallo sai laitteen haltuunsa aivopestyään yhden AIM:n agentin. Punakallosta tuli kuitenkin liian itsevarma ja Kapteeni Amerikka, joka uskotteli suostuvansa tämän orjaksi, sai kuution pois tämän käsistä ja pudotti sen mereen. Prinssi Namor löysi sen, kun Herkules vahingossa paljasti sen olemassaolon. Myyrämies löysi sen, mutta heitti sen pois, koska ei tajunnut sen todellista arvoa.

title: Sokerit

text: Glukoosi on verenkierrossa käyttökelpoisessa muodossa, käytettäväksi soluissa energian tuotantoon. Glukoosia saadaan runsaasti makeista hedelmistä, marjoista ja hunajasta, sen pitoisuutta veressä säätelee insuliini. Fruktoosia on myös marjoissa, kasviksissa ja hunajassa. Maksa muuntaa galaktoosia ja fruktoosia glukoosiksi, joten ne imeytyvät hitaammin.

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan valmistus Itävallassa von Lenkin menetelmää käyttäen käynnistyi vuonna 1851 K. K. Ärarische Schießwollanstalt -tehtaassa Hirtenbergissä.[4] Itävaltalaiset tehtaat käyttivät prosessia aina vuoteen 1865, kun sen käyttö keskeytettiin jälleen kahdessa tehtaassa sattuneiden onnettomuuksien seuraksena, jotka herättivät jälleen nitroselluloosan epävakauteen liittyneet pelot.[5]

title: Nitroselluloosa

text: Ranskalainen kemisti Henri Braconnot havaitsi vuonna 1832 tekemissään tutkimuksissa, että puukuidut muuttuivat voimakkaasti palavaksi materiaaliksi, kun ne kyllästettiin typpihapossa.[1] Braconnot antoi aineelle nimen xyloidiini ().[2] Vastaavan prosessin havaitsi paria vuotta myöhemmin myös ranskalainen Théophile-Jules Pelouze, joka kyllästi tällä kertaa typpihapolla paperia ja pahvia. Nitroselluloosaa valmisti myös ranskalainen Jean-Baptiste Dumas, joka käytti yhdisteestä nimeä nitramidiini ().[3] (1843) Ranskalaisten löydöillä ei tosin ollut käytännön käyttökohteita, sillä niistä ei ollut käyttökelpoisiksi räjähteiksi muodostuneiden aineiden epävakauden takia.[1]

title: Primäärienergia

text: Primäärienergia tarkoittaa energialähteiden sisältämää energiaa niiden neitseellisessä muodossa. energiantuotanto on muunnosprosessi, jossa primäärienergiaa muunnetaan käyttökelpoiseksi sekundäärienergiaksi.

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa liukenee asetoniin, nitrometaaniin sekä joihinkin asetaattiestereihin. Nitrattu selluloosa on luja polymeeri ja etenkin sen vähemmän nitrattua laatua (selluloidia) käytetään lakoissa sekä pingispalloissa.

title: Lääkekasvi

text: Yrtit ja kasvit ovat käyttökelpoisia nykyisinkin moninaisiin vaivoihin, mutta on kuitenkin hyvä muistaa, että ilman lääkärin määräystä yrttejä ei kannata antaa lapsille ja että myös yrtit ovat lääkkeitä, joilla on sivuvaikutuksia ja haittavaikutuksia. Perinteisesti kotilääkinnässä lääkekasveja on käytetty esimerkiksi teen ja hauteiden muodossa.

title: Canal du Centren nostolaitteet

text: UNESCO listasi nostolaitteet vuonna 1998 maailmanperintöluetteloon. Niistä kahdeksasta laitteesta, jotka rakennettiin 1800-luvun alussa ja 1900-luvun alussa, vain nämä neljä on enää käyttökelpoisia alkuperäisessä muodossaan.

title: Nitroselluloosa

text: Lopuksi nitroselluloosakuidut tarkastettiin ja kuituerä testattiin pienen määrän koepoltolla. Repeilleitä kuituja sisältäneet vyyhdet hylättiin, minkä jälkeen lopputuote pakattiin erittäin, mikäli kuitujen koepoltto oli ollut tyydyttävä. Von Lenkin tuotantomenetelmä tuotti 165–167 osaa nitroselluloosaa jokaista sataa osaa käsittelemätöntä pellavaa kohti.[5]

title: Klooridiatsepoksidi

text: Klooridiatsepoksidi löydettiin vahingossa vuonna 1954. Lääkkeen löysi itävaltalainen tiedemies Leo Sternbach (1908-2005), joka työskenteli lääkeyhtiö Hoffmann-La Rochelle. Aluksi hän keskeytti työnsä yhdisteen "Ro-5-0690" kanssa, mutta hän "löysi uudelleen" yhdisteen vuonna 1957, kun hänen apulaisensa oli siivoamassa laboratoriota. Vaikka aluksi hänen työnantajansa suhtautui kielteisesti jatkotutkimuksiin, Sternbach teki jatkotutkimusta, joka paljasti yhdisteen olevan erittäin tehokas rauhoittava lääke.

title: Nitroselluloosa

text: Von Lenkin tuotantoprosessi oli edeltäjiinsä nähden huomattavasti teollisempi ja sitä kautta myös skaalautuvampi. Schönbeinin, Otton sekä muiden varhaisten nitroselluloosan tutkijoiden kehittämät prosesseit olivat toimineet pienten määrien valmistamiseen, mutta teollisen skaalan tuotantoon ne soveltuivat kehnosti.[5]

title: Alfred Nobel

text: 1889 Nobel sai tietää, että Frederick Abel -nimiselle miehelle oli myönnetty patentti aineesta, jota Nobel piti täysin identtisenä oman ballistiittinsa kanssa. Ainoa ero ballistiitin ja nitroglyseriiniruudiksi kutsutun aineen välillä oli se, että Nobel oli patenttia hakiessaan käyttänyt ilmaisua "nitroselluloosa hyvin tunnetussa liukoisessa muodossa", kun taas Abel oli kirjoittanut hakemukseensa nitroselluloosan olevan liukenematonta. Nobel yritti aluksi neuvotella Abelin kanssa, mutta saatuaan tietää, että kyseiselle aineelle oli myönnetty patentti myös muissa maissa, hänen suhtautumistapansa muuttui kovemmaksi.

title: Ballistiitti

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa kuuluu niihin harvoihin räjähteisiin, jotka saa palamaan sytyttämällä esimerkiksi tulitikulla. Täysin nitrattu (typpeä 14,17%) selluloosa palaa erittäin nopealla vauhdilla. Pumpulista valmistettu vanumainen nitroselluloosa palaa niin nopeasti, että pienen palan voi polttaa kämmenellä tuntematta lainkaan kuumuuden aiheuttamaa kipua. Nitroselluloosa on myös kohtalaisen iskuherkkä, ja esimerkiksi kova vasaran isku aiheuttaa detonaation. Myös suuren määrän sytyttäminen tai suljetussa tilassa sytyttäminen johtaa helposti detonaatioon. Maksimi detonaationopeus on noin 7300m/s (typpeä 13,35%).

title: Nitroselluloosa

text: Puuvilla tulee olla puhdasta ja täysin kuivaa ennen happokäsittelyä. Happojen tulee olla mahdollisimman väkeviä. Puuvilla liotetaan 48 tuntia puhtaassa ja väkevässä happoseoksessa ensimmäisen happokäsittelyn jälkeen. Nitroselluloosan tulee puhdistaa prosessin lopussa erittäin perusteellisesti happojäämien poistamiseksi.

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan valmistus on suosittu koe kouluissa ja kemistien keskuudessa.

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosan valmistusprosessi on eksoterminen ja valmis nitroselluloosa on neutraloitava erittäin huolellisesti tulipalojen ja räjähdysten välttämiseksi. Kaupallinen nitroselluloosa pestään keittämällä monta kertaa ja stabilointiaineita kuten difenyyliamiinia lisätään.

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosa tuotti palaessaan kuusinkertaisen määrän kaasua mustaruutiin nähden, ei palanut yhtä kuumalla liekillä ja tuotti huomattavasti vähemmän näköhaittaa aiheuttanutta savua.[1] Schönbein oli ensimmäinen, joka huomasi nitroselluloosan mahdollisuudet korvata tuolloin käytetty mustaruuti aseiden ajoaineena. Hän jakoi tietoa löydöstään englantilaisille ystävilleen, joille hän lähetti myös näytteen tuottamastaan kemikaalista vuonna 1846. Schönbein ei kuitenkaan jakanut kaikkia tietojaan nitroselluloosaan liittyen, hankkien esimerkiksi patentin kehittämälleen valmistusmenetelmälle. Schönbein jatkokehitti valmistusmenetelmäänsä yhteistyössä Frankfurtin yliopiston tutkija Rudolf C. Böttgerin kanssa, joka oli löytänyt itsenäisesti vastaavan nitroselluloosan valmistusmenetelmän samoihin aikoihin Schönbeinin kanssa. Nitroselluloosan valmistusmenetelmän oli Schönbeinin ja Böttgerin lisäksi löytänyt itsenäisesti Braunschweigissa asunut professori ja tohtori F. J. Otto, joka oli julkaissut valmistusmenetelmänsä vuonna 1846 ennen Schönbeinia ja Böttgeriä.[4]

title: Nitroselluloosa

text: Nitroselluloosaa käytettiin valokuvien negatiivien ja elokuvan filmin valmistuksessa 1950-luvulle asti. Sen alkoi kuitenkin 1920-luvulla syrjäyttää asetaattifilmi. Nitraattifilmin ongelma oli sen syttymisherkkyys, jopa +40 asteessa, ja siksi sen tilalle pyrittiin kehittämään turvallisempi materiaali.[6] Tampereella paloi vuonna 1927 elokuvateatteri Imatra, ja palossa kuoli 20 ihmistä.[7] Elokuvien tulenarka nitraattifilminauha on aina 35 mm:n levyistä ja yleensä mustavalkoista. Kapeammat kaitafilmit eivät ole nitroselluloosaa.[8]

title: Bentsodiatsepiinit

text: Ensimmäinen bentsodiatsepiini, klooridiatsepoksidi (Risolid) löydettiin vahingossa vuonna 1954. Lääkkeen löysi itävaltalainen tiedemies Leo Sternbach (1908–2005), joka työskenteli lääkeyhtiö Hoffmann-La Rochelle. Aluksi hän keskeytti työnsä yhdisteen Ro-5-0690 kanssa, mutta hän löysi uudelleen yhdisteen vuonna 1957, kun hänen apulaisensa oli siivoamassa laboratoriota. Vaikka aluksi hänen työnantajansa suhtautui kielteisesti jatkotutkimuksiin, Sternbach teki jatkotutkimusta, joka paljasti yhdisteen olevan erittäin tehokas rauhoittava lääke.

title: Frederick Abel

text: Abel joutui kuitenkin myös myöhemmässä elämässään Alfred Nobelin kanssa riitoihin. 1889 Abelille myönnettiin patentti aineesta, jota Nobel piti täysin identtisenä oman ballistiittinsa kanssa. Ainoa ero ballistiitin ja Abelin nitroglyseriiniruudiksi kutsutun aineen välillä oli se, että Nobel oli patenttia hakiessaan käyttänyt ilmaisua "nitroselluloosa hyvin tunnetussa liukoisessa muodossa", kun taas Abel oli kirjoittanut hakemukseensa nitroselluloosan olevan liukenematonta. Nobel yritti aluksi neuvotella Abelin kanssa, mutta saatuaan tietää, että kyseiselle aineelle oli myönnetty patentti myös muissa maissa, hänen suhtautumistapansa muuttui kovemmaksi ja välit Abeliin viilenivät.

title: Nitroselluloosa

text: Nitrausprosessin päätyttyä raakanitroselluloosa siirrettiin sentrifugeihin, missä siitä poistettiin osa ylimääräisestä happoseoksesta. Sentrifugivaiheen jälkeen nitroselluloosa pestiin runsaassa vesimäärässä kuparitynnyreissä, mistä ne siirrettiin erityisrakenteisiin pesualtaisiin, missä juokseva vesi puhdisti vyyhtejä kuusi viikkoa kestävän prosessin ajan.[5]

title: Ceres

text: Giuseppe Piazzi löysi Ceresin vahingossa, etsiessään Mayer 87 -nimistä tähteä. Mayer 87 oletettu virhesijainti johtui Francis Wollastonin virheestä tähden sijainnin listauksessa Mayerin luetteloon. Piazzi löysi Mayer 87:n sijasta komeetaksi arvelemansa, tähden kaltaisen liikkuvan kappaleen.

title: Wuchangin kansannousu

text: Kansannousu alkoi vahingossa. Tasavaltalaiset opintopiirit olivat tehneet pommeja, joista yksi vahingossa räjähti. Poliisi alkoi tutkia asiaa ja löysi uuteen armeijaan kuuluvien tasavaltalaisten luetteloita. Tällöin tasavaltalaisille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin aloittaa kapina heti tai saada kuolemantuomio. Koska suurin osa armeijakunnasta oli lähtenyt tukahduttamaan Sichuanin lakkoja, provinssinhallinto ja armeijan komentaja joutuivat paniikkiin ja pakenivat paikalta. Kapinalliset ottivat haltuunsa ammusvarastot ja rahavarat.

title: Räjähde

text: Sekundääriräjähteet sytytetään aina aloiteräjähteellä eli primääriräjähteellä. Sekundääriräjähteitä ovat dynamiitti, TNT, pentaeritrytolitetranitraatti, heksogeeni, oktogeeni, ANFO, nitroselluloosa ja geligniitti. C-4, C-3 ja Semtex ovat tehokkaita muoviräjähteitä. Monet sekundääriräjähteet, kuten trinitrotolueeni (TNT), kestävät hyvin iskuja ja palavat vain sytytettynä (esimerkiksi nitroselluloosa).

title: Nitroselluloosa

text: Schönbeinin löydös herätti varsin pian kiinnostusta useissa ranskalaisissa ja saksalaisissa kemisteissä, jotka lähtivät tutkimaan yhdisteen kemiallisia ominaisuuksia ja mahdollisia variaatioita. Nitroselluloosin tutkimuksen pariin palasi aineen varhaisempiin löytäjiin kuulunut ranskalainen T. J. Pelouze, joka kehitti oman uuden valmistusmenetelmänsä.[4]

title: Nitroselluloosa

text: Favershamin vuoden 1847 onnettomuus ei jäänyt ainoaksi. Toinen tehdas räjähti vain vuotta myöhemmin 17. heinäkuuta 1848 Bouchetissa Pariisin lähellä. Onnettomuudessa räjähti kerralla 1600 kilogrammaa nitroselluloosaa, ja räjähdys muutti voimallaan tehtaan 0,5–1-metriset seinät tomuksi lennättäen samalla raskasta esineistöä ympäriinsä. Favershamissa, Bouchetissa ja muualla sattuneet onnettomuudet saivat Ranskan ja Saksan hallinnot pohtimaan nitroselluloosan tuotannon järkevyyttä. Kuusivuotisten tutkimuksen jälkeen ranskalainen tutkimuskomissio päätyi suosittamaan nitroselluloosan asekäytön hylkäämistä.[4]


query: Mikä on Sulkavanjärven pinta-ala?

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se sijaitsee alueella, missä on runsaasti kallioperän murroksien aiheuttamia korkeuseroja. Niiden vuoksi järvellä on runsaasti niemiä, saaria ja lahtia. Korkein mäki näkyy Mäkilahdelle ja sen korkeus on lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven itärannalla sijaitseva Roviomäki kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen ja sen päälle on rakennettu Sulkavanjärven kirkko. Korkein järvelle näkyvä mäki on kuitenkin Lokkiselälle Käänninniemensalmesta näkyvä Mustikkamäki, joka kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen.[2][1]

title: Luettelo valtioista pinta-alan mukaan

text: Tämä on luettelo maailman maista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Pinta-alat on annettu neliökilometreinä.

title: Prisma (kauppaketju)

text: Pienemmissä Prismoissa myyntipinta-alaa on noin 4 000 m², suurimmissa noin 14 000 m². Kouvolan Prisman myyntipinta-ala on 26 000 m², ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on 43 000 m². Helsingin Kannelmäen Prisma-keskuksen myyntipinta-ala on 46 500 m² ja koko pinta-ala 101 000 m². Joensuun Prisman myyntipinta-ala on 35 000 m² ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on uusimman laajennuksen jälkeen 38 100 m².

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Myllyselän ja Lokkiselän luoteispuolella sijaitsevat suuri osa jrven suurista saarista. Järvessä on laskettu olevan 73 saarta, joiden yhteispinta-ala on 101 hehtaaria eli noin 11 % järven kokonaispinta-alasta. Syvänsaari (noin 17 ha) lähes tukkii järven pohjoisossan johtavan salmen (suluissa on kartasta mitatut pinta-alat [1]). Se eteläpuolella sijaitsevat heti Pirttisaari (yli 6 ha), Kangassaari (alle 18 ha) ja Vuohensaari (yli 10 ha). Näiden eteläpuolella ovat vielä Muurainen (noin 3 ha), Selkäsaari (noin 9 ha), Kiiskisaari ja Niitty- eli Sänkisaari (yli 11 ha). Muita järven keskiosan saaria on Tervasaari, Verkkosaari, Mansikkasaari, Halkosaari, Myhkyri, Nikinsaari ja Haaposaari, ja Myllyselän eteläpuolisia saaria on Herrasensaaren ympärillä (noin 11 ha) Kuoresaari, Likosaari ja Karelinsaari, ja vielä Lokkiselän saaria on Lokkiluoto, Kivisaari, Pajuluoto, Koivusaari ja Limasaari.[2][1]

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Sulkavanjärvi [1][2] on Pohjois-Savossa Kiuruveden Sulkavanjärvellä ja Pielaveden Nousialla sijaitseva järvi.[2][1]

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Kiuruveden kirkko

text: Seurakunnassa on pääkirkon lisäksi kaksi kyläkirkkoa, Lapinsalossa ja Sulkavanjärvellä.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Huoneala on huoneen seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneen katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa lattia-alasta, jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Titanin asuttaminen

text: Titan on kuuksi suuri kappale, sen pinta-ala on Maan Kuuta tai sisäplaneetta Merkuriusta suurempi. Titanin läpimitta 5 150 km on hieman alle puolet maasta, joten sen pinta-ala on noin 1/6 Maan pinta-alasta. On kuitenkin muistettava, että Maasta on suuri osa merta, noin 3/4 josta suurin osa syvämerta. Titanin ala vastaa yli 240 Suomea. Näin ollen Titan on hyödynnettävältä pinta-alaltaan loppujen lopuksi melko lähellä Maata. Näin ollen tilaa asutuksille ja teollisuuslaitoksille löytyy.

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Luokka:Iisalmen reitin valuma-alue Luokka:Kiuruveden järvet

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Brahmaguptan kaava

text: Jännenelikulmion pinta-ala = Kolmion formula_3 pinta-ala + kolmion formula_4 pinta-ala:

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pinta-ala on 165,25 miljoonaa neliökilometriä, peittäen kolmasosan maan pinnasta. Sen pinta-ala on kaksinkertainen, ja veden tilavuus yli kaksinkertainen verrattuna toiseksi suurimpaan mereen; Atlantin valtamereen, ja sen pinta-ala ylittää kaiken kuivan maan pinta-alan. Tyynenmeren tilavuus on n. 669,8 miljoonaa km. Pohjois-eteläsuunnassa valtameren pituus on noin 15 500 kilometriä ja itä-länsisuunnassa leveimmillään viidennellä pohjoisella leveyspiirillä noin 19 300 kilometriä. Maapallon syvin kohta, Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Apolloniuksen lause

text:
Apolloniuksen lause voidaan ajatella kolmion janoihin piirrettyjen neliöiden summakaavana.
Piirretään kolmion sivuille AB sekä AC neliöt. Neliöiden pinta-alat ovat tällöin (AB) ja (AC).
Piirretään seuraavaksi kolmion (keski)janan molemmille puollelle neliöt joiden pinta-alat ovat (AD). Piirretään lisäksi janoille BD sekä DC neliöt. Näiden neliöiden pinta-alat ovat (BC) ja (DC). Nämä neliöt ovat pinta-alaltaan yhtä suuria.
Apolloniuksen lause sanoo, että kahden ensimmäisen neliön pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin neljän viimeisen neliön summa

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Lakiehdotus, joka esittelee uuden matemaattisen totuuden, joka on tarkoitettu käytettäväksi opetuksessa. Se annetaan ilmaiseksi ainoastaan Indianan osavaltiolle, jolle muiden on maksettava korvaus, edellyttäen että edustajainhuone sen hyväksyy ja ottaa virallisesti käyttöön vuonna 1897.
Osa 1: Indianan osavaltion edustajainkokous on päättänyt: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön. Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä. Näin on, koska halkaisijan viidesosa ei sisälly neljä kertaa ympyrän kehään. Esimerkiksi: jos kerromme neliön ympärysmitan neljäsosalla mistä tahansa viivasta, joka on viidenneksen suurempi kuin neliön sivu, voimme samaan tapaan saada neliön pinta-alan näyttämään viidesosan suuremmalta kuin se on, kuten onkin tehty käytettäessä halkaisijaa pituusyksikkönä ympyrän kehän neljäsosan sijasta.

text: Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan. Kanadaan kuuluu 10 provinssia ja kolme territoriota. Maa on maailman toiseksi suurin niin kokonais- kuin maapinta-alaltaan, ja maailman suurin makean veden pinta-alaltaan.

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Iisalmen reitin valuma-alueen (04.5) Sulkavanjärven valuma-alueella (04.55), jonka Sulkavanjärven valuma-alueeseen (04.554) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.[1][4]

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista puhekielessä yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Suomen vesistöalueet

text: Suomen vesistöt laskevat ensisijaisesti Itämereen, Laatokkaan, Vienanmereen tai Barentsinmereen. Koska vesistöalueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on päävesistöalueiksi valittu niistä pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona valinnassa pidettiin vähintään 200 neliökilometrin valuma-aluetta. Nämä kattavat suuren osan Suomen pinta-alasta, mutta ne eivät kata aivan koko Suomea. Päävesistöalueita, joiden pinta-ala ylittää 200 neliökilometriä, on alun perin ollut 74, mutta niiden lisäksi on tarvittu myös pieniä rannikkovesistöalueita. Kun tieto valuma-alueiden pinta-aloista päävesistöalueiden numeroiden antamisen jälkeen tarkentui, osoittautui, että jotkin päävesistöalueet eivät täyttäneet 200 neliökilometrin pinta-alarajaa ja jotkut pienet rannikkovesistöt taas ylittivät sen, mutta numerointia ei enää lähdetty muuttamaan.

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Järven rantaviivan pituus on 75 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta paikoin rantaan asti ulottuu myös peltoa. Pääosa rantapelloista kuuluvat Sulkavanjärven, Sulkavan, Nousialan, Salmenkylän ja Karppalanperän kylille. Asuts on haja-asutusta, joka on kylien kohdalla tiiviimpää. Rannoille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja, joita on lähes 90. Järven itärantoja kiertää Sulkavan ja Sulkavanjärven kautta seututie 561. Järven eteläpuolella seututieltä haarautuu yhdystie 16075, joka kiertää järven länsipuolelle ja josta on yhteys Karppalanperälle ja sieltä takaisin seututielle. Pielaveden vastainen kuntaraja ylittää järven sen eteläpäässä niin, että se tulee lännestä ja kiertää Herrasensaaren eteläpuolelta, nousee pohjoiseen ja ylittää Sänkisaaren eteläpään ja jakaa Käänninniemensalmen ja Mustakkalahden puoliksi. Pielavedelle kuuluu rajan eteläpuoliset alueet.[2][1][3]

title: Oulujärvi

text: Koska Oulujärven rannat ovat loivat ja pitkälle matalat, vaikuttaa vedenkorkeuden muutokset järven pinta-alaan. Luonnontilaisella kaudella, kun järvessä vesi oli keskivedenkorkeudella, järven pinta-ala on ollut 916 km², mutta sääntelyn aikana vuoden 1951 jälkeen keskivedenkorkeudella pinta-ala on ollut 853 km². Kesien keskivedenkorkeudella pinta-ala on nykyään 928 km², säännöstelyn alarajalla se on 778 km² ja sen ylärajalla 944 km².[4]

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Missä kahvi on keksitty?

title: Kahvi

text: Kahvin keksijöinä pidetään arabeja, jotka valmistivat kahvia luultavasti jo 1200-luvun tienoilla Jemenissä. Eurooppaan kahvi tuli 1600-luvulla. Kahvia tuotetaan runsaasti Keski- ja Etelä-Amerikassa, kuten Brasiliassa, Kolumbiassa ja Guatemalassa. Muita merkittäviä kahvintuottajamaita ovat esimerkiksi Vietnam, Etiopia ja Indonesia. Suurin kahvintuottajamaa Brasilia tuottaa noin kolmasosan maailman kahvista. Yleisimmin viljeltyjä kahvilajeja ovat arabiankahvi ja kongonkahvi, joista arabiankahvia pidetään maukkaampana. Suomalaiset ovat maailman ahkerimpia kahvinjuojia asukasta kohti: suomalainen kuluttaa paahdettua kahvia keskimäärin 10 kilogrammaa vuodessa.

title: Kahvi

text: Kahvipapu sisältää vettä, aminohappoja, sokereita, hiilihydraatteja, kuitua, proteiineja, orgaanisia happoja, mineraaleja, lipidejä, kofeiinia ja trigonelliinia. Paahdetussa kahvissa on myös fenolihappoja, flavonoideja ja lignaaneja. Paahtaminen tuottaa kahviin melanoideja. Paahdetun kahvin ja paahtamattoman, vihreän kahvin koostumukset eroavat toisistaan huomattavasti. Niiden ainesosat ovat samat, mutta ainesosien suhteet muuttuvat paahdettaessa. Kahvin kemiallinen koostumus riippuu myös kahvilajista, sijainnista, maaperästä, ilmastosta ja muista ympäristötekijöistä.[79]

title: Ruotsalainen keittiö

text: Kahvi tuli Ruotsiin vuosien 1674 ja 1685 välisenä aikana, jolloin Göteborgin tullin papereista löytyy merkintä, että joku toi maahan puoli kiloa kahvia. Kaksi vuotta myöhemmin kahvi löytyi lääkkeenä Ruotsin apteekin hyllyiltä, minkä jälkeen sen suosio kasvoi vähitellen. Vuonna 1728 Tukholman kahviloista ainakin viidessätoista tarjottiin kahvia. Viranomaiset eivät kuitenkaan täysin arvostaneet sitä. Ensin kahviloiden aukioloajoissa oli säännöstelyä, ja kolmen ajanjakson aikana kahvi oli kiellettyä Ruotsissa. Toisen maailmansodan aikaan kahvia oli vaikea saada ennen kuin Ruotsi onnistui saamaan erikoisluvan tiettyjen tuotteiden maahantuonnille. Ensimmäinen maahan tuotu tuote oli kahvi. Ruotsalaiset aikuiset juovat keskimäärin 1200 kuppia tai 11 kg kahvia vuodessa, mikä tekee noin neljä kuppia päivässä.

title: Veitsi

text: Veitsi koostuu terästä, kahvasta ja helasta. Terä jaetaan taas karaan, lappeisiin, terään, kärkeen ja hamaraan. Kahva on yleensä puusta, muovista, luusta, metallista tai kumista tehty osa, josta veistä pidetään kiinni. Hyvä kahva on käteen sopiva ja tehty luistamattomasta materiaalista tai muotoiltu niin, ettei veitsi pääse luistamaan esimerkiksi märässä kädessä. Usein veitsessä ovat myös helat, jotka auttavat lukitsemaan kahvan itse terään. Helat sijaitsevat terän ja kahvan välissä sekä kahvan päässä. Sopivasti muotoiltuna terän ja kahvan välissä oleva hela estää käden luiskahtamisen terään tai päinvastoin – silloin tätä osaa kutsutaan väistimeksi. Kara on terän osa, johon kahva kiinnitetään ja se jääkin yleensä kahvan sisään. Lappeet ovat veitsen teräosan kyljet ja hamara on teräosan yleensä tylsä selkäpuoli, johon on joskus saatettu viilata vaikkapa sahanterä. Kärki on veitsen terävä pisto-osa. Terä on veitsen viiltävä ja leikkaava terävä osa.

title: Kahvi

text: Kahvia juodaan usein sen sisältämän kofeiinin piristävän vaikutuksen takia.[87] Kahvin piristävä vaikutus hyödyttää etenkin yö- ja vuorotyöläisiä ja henkilöitä, jotka joutuvat valvomaan pitkään. Kahvi auttaa erityisesti väsyneitä ja kovassa suorituspaineessa työskenteleviä. Liikenteessä kahvi parantaa tarkkaavaisuutta ja ajovirheet vähenevät. Paras teho on saatu ottamalla 1–2 kahvikupillisen jälkeen 15 minuutin nokoset.[88]

title: Kahvi

text: Kahvijuomassa on liuenneita kahvinporoja tavallisesti 1,20–1,45 prosenttia ja vettä loput eli vajaat 99 prosenttia. Espresso on vahvempaa, joten siinä kahvia on selvästi enemmän. Kahvinpavusta on liukenevaa 30 prosenttia. Uuton saanto tarkoittaa sitä prosenttia kahvista, joka poroista katoaa, ja se on ihanteellisesti 18–22 prosenttia liukenevasta kahvista. Ihannetason ala- tai yläpuolella kahvi on aliuuttunutta tai yliuuttunutta. Silloin sen maku on epätasapainoinen, sillä aineet liukenevat eri aikoina ja jokin ainesosa on liian hallitseva. Hedelmäiset hapot liukenevat ensimmäisinä. Paahtamisen sivutuotteina syntyneet Maillard-yhdisteet liukenevat seuraavaksi, ja ne antavat kahville pähkinäisen, paahdetun viljaisen tai maltaisen maun. Runsaasti karamellisoidut sokerit liukenevat seuraavaksi, ja ne tuottavat vaniljaisen, suklaisen tai karamellisoidun maun. Kuivat tisleet liukenevat hitaimmin. Ne antavat tuhkaisen, savuisen, hiilimäisen tai tupakkamaisen maun.[61]

title: Turkkilainen kahvi

text: Turkkilainen kahvi () on nimitys Turkissa ja lähialueilla valmistetulle suodattamattomalle kahville. Kreikassa samanlainen kahvi tunnetaan kansallisista syistä nimellä kreikkalainen kahvi () ja Kyproksella nimellä kyproslainen kahvi (κυπριακό καφέ, "kypriakó kafé").

title: Kahvi

text: Toisen maailmansodan aikana, vuodesta 1939 kahvi oli Suomessa säännösteltyä, koska maassa oli pula kaikista elintarvikkeista. Vuonna 1941 otettiin käyttöön korvikkeita, joissa oli kahvia vain neljäsosa ja loput paahdettua ruista, ohraa, lanttua, hernettä ja voikukanjuuria. Vuonna 1943 otettiin käyttöön kahvinvastike, jossa ei ollut oikeaa kahvia lainkaan.[16] Kahvinkorvikkeena ja -vastikkeena käytettiin myös sikuria juurisikurista. Siinä oli oikean kahvin tapaan katkera jälkimaku, mutta se oli kahvia huomattavasti halvempaa. Ensimmäisenä Suomessa sikurin valmistuksen aloitti teollisuusmies Wilhelm Schauman Pietarsaaressa vuonna 1883.[17]

title: Kahvi

text: Kahvista voidaan myös pidättäytyä terveydellisistä tai uskonnollisista syistä. Mormonien ”Viisauden sanaksi” kutsuttu käsky kieltää alkoholin, tupakan ja huumeiden ohella myös kahvin ja teen käytön.[75] Adventistit korostavat terveitä elämäntapoja, mihin kuuluu osana myös kahvin välttäminen.[76] Rastafarit välttävät kahvia siinä olevan kofeiinin vuoksi.[77][78]

title: Kahvi

text: Jotkut nauttivat kahvinsa maidon, sokerin tai kerman kera. Kahvia voi maustaa myös esimerkiksi kardemummalla, aniksella, inkiväärillä tai alkoholilla. Valmiiksi maustetut kahvit ovat tulleet suosituiksi 1960-luvun jälkeen etenkin Yhdysvalloissa. Kahvia voidaan käyttää myös muun muassa leivonnassa, kastikkeissa ja marinadeissa.[62] Kylmänä nautittavia kahveja kutsutaan jääkahveiksi.[63]

title: Luettelo kahvijuomista

text: Kahvijuomat valmistetaan vedestä ja kahvipensaan paahdetuista ja jauhetuista pavuista. Kahvi valmistetaan hitaasti esimerkiksi kahvinkeittimen, pressopannun tai perkolaattorin avulla tai nopeasti painetta käyttäen espressokeittimellä. Jälkimmäisen tavan avulla valmistettua kahvia kutsutaan espressoksi, kun taas hitaasti keitettyä kahvia usein vain pelkäksi kahviksi. Kaikki kahvijuomat perustuvat kahviin tai espressoon, joihinkin lisätään maitoa, kermaa tai kasvipohjaisia maitotuotteita. Joissain juomissa maito tai kerma vaahdotetaan ja joihinkin lisätään erilaisia maku- tai makeutusaineita.

title: Kahvi

text: Kahvi on parhaimmillaan tuoreena. Papujen laatu alkaa heiketä heti paahtamisen jälkeen, kun niiden aromit alkavat haihtua, ja pavut lopulta hapettuvat. Jauhettu ja pussiin pakattu irtokahvi säilyy hyvänä parisen viikkoa, minkä jälkeen ilman happi hapettaa kahvin rasvahappoja ja pilaa kahvin maun. Tyhjiöpakkauksessa kahvi säilyy hyvänä kolme kuukautta pakkauksessa olevan alipaineen ansiosta. Avaamattomassa suojakaasupakkauksessa, jossa on yksisuuntainen venttiili, kahvi voi säilyä tuoreena jopa kolme vuotta.[49] Kahvi säilytetään tiiviissä astiassa kuivassa ja viileässä. Kokonaiset pavut säilyvät hyvinä kolmisen viikkoa suljetussa astiassa, jota avataan päivittäin; jauhettu kahvi säilyy laadukkaana sellaisessa vain muutamia päiviä.[51]

title: Italian kulttuuri

text: Italialaiset kuluttavat kahvia vuosittain 5,8 kiloa henkeä kohti eli seitsemänneksi eniten Euroopassa. Kahvi nautitaan yleensä espressona, cappucinona tai macchiatona. Tärkeintä kahvissa on tuoreus, ja siksi kahvi ostetaan pienissä paketeissa. Pienetkin lapset juovat usein kahvia aamulla. 70% kahvista juodaan kotona

title: Turkkilainen kahvi

text: Turkkilaista kahvia valmistettaessa paahdetut ja sitten hienoksi jauhetut kahvipavut haudutetaan (ei keitetä) pienessä kuparisessa tai sinkkisessä kannussa ("cezve", kreik. "bakirénio" tai "bríki"), valinnaisesti sokerin kanssa. Kahvi tarjoillaan pienessä kupissa, jossa purujen annetaan hautua, ja sen kanssa tarjoillaan usein vesilasillinen. Kreikkalaisittain kahvi voidaan tilata ilman sokeria ("skéto"), puolimakeana ("métrio") tai makeana ("glykó"). Turkkilaisesta kahvista jää kupin pohjalle paksu kerros kahvinporoja, joita käytetään joskus ennustamiseen.

title: Kahvi

text: Pohjois-Amerikkaan kahvi tuli viimeistään vuonna 1668, ja kahviloita perustettiin pian siirtokuntien suurimpiin kaupunkeihin.[8] Kahvi syrjäytti teen pohjoisamerikkalaisten suosikkijuomana Bostonin teekutsujen myötä.[6] Ranskalainen laivastoupseeri Gabriel Mathieu de Clieu toi vuonna 1720 kahvipensaan Martiniquelle, ja vuonna 1777 saarella oli jo 18–19 miljoonaa kahvipensasta.[8] Hollantilaiset alkoivat viljellä kahvia Etelä-Amerikassa vuodesta 1718 alkaen, ja britit toivat kahvipensaan Jamaikalle vuonna 1730.[8] Brasilian Paraíba-laaksossa alettiin viljellä kahvia vuonna 1774, ja 1830-luvulla Brasilia oli jo maailman suurin kahvintuottaja ennen Kuubaa, Jaavaa ja Haitia.[8] Kahvin tuotantomäärien kasvu johti hintojen romahtamiseen 1840-luvulla, mistä hinnat nousivat taas nopeasti 1890-luvulle asti. Hinnannousun myötä kahvin viljely levisi myös muun muassa Guatemalaan, Meksikoon, El Salvadoriin ja Kolumbiaan, jonne kahvi oli tullut vuonna 1723 jesuiittojen mukana.[8] Myös muualla maailmassa kahvin tuotanto levisi, ja moni toisen maailmansodan jälkeen itsenäistynyt Afrikan maa, etenkin Uganda, Kenia, Ruanda ja Burundi, oli jo taloudellisesti enemmän tai vähemmän riippuvainen kahvin viennistä.[8]

title: Keksityt perinteet

text: Keksityillä perinteillä perustellaan erilaisia poliittisia päämääriä. Israelissa Tooran kertomuksia käytetään keksittyjen perinteiden pohjana, kun perustellaan maanomistussuhteita; Japanissa perinteisillä taistelulajeilla ja zen-buddhalaisuudella perustellaan nykyaikaisia liiketoimintaperiaatteita ; Skotlannissa käytetyt kiltit vaikuttavat vanhoilta, mutta kyseessä on keksitty perinne, joka yhdistää skotteja. Uudet uskonnotkin perustuvat keksittyihin perinteisiin; vain muutama esimerkki mainittuna. Käsitettä on käytetty myös Benedict Andersonin kuvitteellisissa yhteisöissä.

title: Kahvi

text: Kahvin tunnetuin kemiallinen aine on kofeiini.[79] Kahvin kofeiinipitoisuus vaihtelee käytetyn kahvilajikkeen mukaan. Robustassa on kaksi kertaa enemmän kofeiinia kuin arabicassa.[80] Suomalaisten juomassa kahvissa on kofeiinia keskimäärin 90mg/dl.[81]

title: Sinipiika

text: Sinipiika on Suomessa keksitty ja valmistettu varrellinen lattialuuttu, jota nykyisin valmistaa Sinituote Oy. Sinipiika kehitettiin 1950-luvulla, ja se oli aikanaan edistyksellinen, sillä siitä pystyy puristamaan liiat vedet pois varressa olevaa kahvaa työntämällä. Sinipiiasta tulikin pian suosittu, ja se on edelleen yleinen siivousväline varsinkin Suomessa. Sinipiika on saanut nimensä suomalaisesta metsänhaltijasta "sinipiiasta", jonka tehtävä oli metsien siivous ja kaunistaminen.

title: Voikahvi

text: Kahvilla väitetään olevan terveyshyötyjä. Juoma sisältää paljon antioksidantteja ja kohtuullisesti käytettynä kahvin sisältämä kofeiini piristää. Lisäksi kahvin väitetään tehostavan rasvanpolttoa, sillä kofeiinin väitetään tehostavan aineenvaihduntaa. Lisäksi jotkut tutkimukset ovat osoittaneet kahvin ennalta ehkäisevän joitakin sairauksia. Lisäksi kahvin on väitetään myös nostattavan mielialaa.

title: Italia

text: Italialaiset kuluttavat kahvia vuosittain 5,8 kiloa henkeä kohti, eli seitsemänneksi eniten Euroopassa. Kahvi nautitaan yleensä espressona, cappucinona tai macchiatona. Tärkeintä kahvissa on tuoreus, ja siksi kahvi ostetaan pienissä paketeissa. Pienetkin lapset juovat usein kahvia aamulla. 70 % kahvista juodaan kotona.[50]

title: Kahvi

text: Kahvilla on neljä tai viisi paahtoastetta.[42][44] Paahtoajan pituudesta ja paahtolämpötilasta riippuen kahvista tulee paahtoasteeltaan joko vaaleaa, keskipaahtoista, tummaa tai erittäin tummaa. Vaaleapaahtoinen kahvi on maultaan tummapaahtoista hapokkaampaa, ja tummempi paahto puolestaan tekee mausta pehmeämmän.[44][45]

title: Moccamaster

text: Osassa malleista on kaksitehoinen lämpölevy, jota säädetään erillisellä kytkimellä. Täyttä tehoa käytetään, jos kahvi nautitaan heti, kun taas pienempää tehoa käytetään, mikäli kahvia joudutaan seisottamaan pidempään. Jos kahvi joutuu seisomaan yli puoli tuntia, suositellaan termospullon käyttöä, jotta juoma ei muuttuisi ilman ja lämmön yhteisvaikutuksesta kitkeräksi. Kahvin määrä ei olennaisesti vaikuta tarvittavaan lämpimänäpitotehoon, mutta mitä suurempi määrä juuri tippunutta kahvia on, sitä pidempään se pysyy yli 80-asteisena pienemmälläkin lämpöteholla. Osassa Moccamaster-malleista on kaksitehoisen lämpölevyn lisäksi mekaaninen tai automaattinen tippalukko sekä automaattinen virrankatkaisu.

title: Kahvi

text: Kahvia käyttävät sairastuvat muita harvemmin kakkostyypin diabetekseen ja maksakirroosin. Nämä vaikutukset eivät johdu kofeiinista, vaan muista kahvin sisältämistä aineista, mahdollisesti fenolihapoista tai diterpeeneistä.[89] Lisäksi muutama kupillinen kahvia päivässä näyttää tilastojen perusteella ehkäisevän sydämen vajaatoimintaa.[90]

title: Keksityt perinteet

text: Keksityt perinteet liittyy usein olennaisena osana kansallisaatteen ja kansakuntien luomisen prosessiin. Tästä esimerkkejä löytyy kansallisvaltioiden synnystä sosialismin jälkeisessä Itä-Euroopassa. Perinteiden keksimisen toivat esiin Eric Hobsbawm ja Terrence Ranger teoksessaan "The Invention of Tradition". Esipuheessaan kirjoittajat osoittavat, että ”'perinteet', jotka vaikuttavat hyvinkin muinaisilta, useinkin paljastuvat varsin tuoreiksi ja varta vasten keksityiksi mielikuvituksen tuotteiksi.” Kansakunnan ja kansallisaatteen luomisessa perinteiden keksiminen on tärkeää.

title: Luettelo kahvijuomista

text: Turkkilaista kahvia muistuttaa israelilainen Botz, joka on yleinen ja nopea tapa paikallinen valmistaa ja juoda kahvia. Botz valmistetaan kaatamalla kiehuva vesi kuppiin, jonka pohjalle on mitattu hyvin hienoksi jauhettu kahvi. Kahvin annetaan jäähtyä ja kahvi juodaan, jolloin purut jäävät jäljelle kuppiin.

title: Kahvi

text: Kahvipavut jauhetaan ennen kahvin valmistusta. Jauhatusaste riippuu kahvin suodatusajasta niin että mitä lyhyempi suodatusaika, sen hienompi jauhatus. Hienointa jauhetta tehdään turkkilaista kahvia varten, seuraavaksi hienointa espressoa varten, sitten suodantinkahvia varten, ja karkeinta pannukahvia varten.[48] Kahvia myydään kuluttajille papuina tai irtonaisena jauheena. Papuina myytävä kahvi jauhetaan annos kerrallaan käyttöpaikassa, jolloin se säilyy pidempään ja on tuoreempaa.[49] Kahvi jauhetaan kahvimyllyssä. Kahvimyllyssä on yleensä joko levyterä tai kartioterä. Levyterä pyörii ja leikkaa pavut pieniksi paloiksi, ja kartioterä jauhaa pavut.[50]

title: Kahvipannu

text: Kahvin valmistaminen pannussa on yksinkertaista. Vesi kiehutetaan pannussa, pannu otetaan levyltä ja veteen sekoitetaan oikea määrä kahvijauhetta. Kahvi sekoitetaan, ja pannu käytetään levyllä uudemman kerran, mutta niin, ettei juoma pääse kiehumaan, jolloin se kitkeröityisi. Kahvin voi myös ""säikäyttää"" lorauttamalla siihen rivakkaan pienen tilkan kylmää vettä: tällä pyritään kahvin selkeytymisen nopeutumiseen. Ennen juoman tarjoilua odotetaan hiukan, että kahvi on hautunut ja porot ovat laskeutuneet pannun pohjalle.

title: Kahvi

text: Kahvi on kahvipensaan paahdetuista ja jauhetuista pavuista uuttamalla valmistettu, useimmiten kuumana juotava nautintoaine. Kahvi sisältää piristävää alkaloidia, kofeiinia. Kahvia voi valmistaa esimerkiksi pannussa keittämällä, kahvinkeittimessä suodattamalla tai pressopannussa puristamalla. Kahvia voi juoda sellaisenaan eli mustana, mutta siihen lisätään usein esimerkiksi maitoa, kermaa, sokeria tai muita mausteita.

title: Paulig

text: Yhdysvalloissa John Arbuckle oli aloittanut kahvin teollisen paahtamisen jo vuonna 1864. Siihen asti kahvia myytiin vain raakakahvina ja se piti paahtaa kotona. Myös Paulig toimitti kahvia aluksi vain raakakahvina. Vasta vuonna 1926 paahdetun kahvin kysyntä ylitti Suomessa raakakahvin myynnin. Aluksi Paulig toimitti paahdetun kahvin kauppoihin viiden ja kymmenen kilon pakkauksissa. Pakkausten kyljessä oli Gustav Pauligin itse suunnittelema P-merkki-logo. Vuonna 1924 Pauligille saapui kirje, jossa ahvenanmaalainen kauppias Mathias Eriksson tiedusteli mahdollisuutta saada kahvit valmiiksi 250 ja 500 gramman pakkauksiin pakattuna. Paulig tarttui ideaan ja ryhtyi ensimmäisenä Suomessa toimittamaan kahvia kuluttajapakkauksissa. Paahdetun, pakatun kahvin myynti kasvatti suosiotaan, joten Paulig alkoi tarjota myös valmiiksi jauhettuja mausteita ja teesekoituksia valmiiksi pakattuina.

title: Kahvi

text: Kahvia voi juoda erilaisista astioista, kuten lasista, kupista tai mukista. Astian tuntuma, muoto, koko ja tyyli voivat vaikuttaa kahvin ulkonäköön ja juomiskokemukseen eri tavoin. Paksuseinäinen muki pitää kahvin lämpimänä pitkään. Mukissa ja kupissa on usein korva, joka ei kuumene ja josta voi tarttua. Kylmää kahvia voi juoda myös lasista, esimerkiksi tavallisesta juomalasista, konjakkilasista tai korkeasta lattelasista. Laakeaa mukia käytetään perinteisesti café au lait'lle. Kahvicocktaileja ja jääkahvia juodaan joskus tyylikkäästä coupettesta.[64]


query: Miksi magneettinen pohjoisnapa liikuu?

title: Magneettinen pohjoisnapa

text: Maan magneettinen pohjoisnapa on paikka, jossa Maan magneettikentän inklinaatio on 90 astetta eli kenttä osoittaa suoraan alaspäin. Se ei sijaitse maantieteellisellä pohjoisnavalla vaan pisteessä Coordinates: Pohjoisella jäämerellä ja liikkuu kohti Venäjää 55–60 kilometriä vuodessa. [1]

title: Magneettinen suskeptibiliteetti

text: Magneettinen suskeptibiliteetti eli magneettinen suskeptiivisuus (tunnus formula_1) on sähkömagnetismin piirissä käytetty dimensioton ainevakio, joka yhdistää magnetoitumaa M ja magneettikentän voimakkuutta H seuraavan yhtälön mukaisesti:

title: Alert

text: Keskiyön aurinko paistaa huhtikuun ensimmäisestä viikosta syyskuun alkuun, kaamos kestää lokakuun puolivälistä helmikuun loppuun, eikä aurinko silloin nouse horisontin yläpuolelle. Alert on niin kaukana pohjoisessa, ettei siellä havaita revontulia, ja kompassin neula osoittaa pohjoisen sijasta luoteeseen. Magneettinen pohjoisnapa sijaitsee tällä hetkellä Ellesmerensaaren länsipuolella ja liikkuu noin 40 kilometriä vuodessa pohjoiseen.

title: Magneettinen pohjoisnapa

text: Myöhemmin magneettinapa on siirtynyt vielä pohjoisemmaksi ja on nykyisin Pohjoisessa Jäämeressä Ellesmerensaaren länsipuolella.

title: Maan magneettikenttä

text: Maan magneettiset navat sijaitsevat lähellä maantieteellisiä napoja siten, että fysikaalisesti magneettinen pohjoisnapa sijaitsee lähellä maantieteellisellä etelänapaa ja päinvastoin. Puhekielessä magneettisella pohjoisnavalla kuitenkin yleensä tarkoitetaan sitä napaa, joka sijaitsee lähellä maantieteellistä pohjoisnapaa. Tarkemmin sanottuna se sijaitsi vuonna 2005 pisteessä Kanadan arktisen saariston pohjoisosassa noin 1000 km:n päässä maantieteellisestä pohjoisnavasta ja liikkuu vuosittain noin 40 kilometriä luoteeseen.[1]

title: Prestwickin lentoasema

text: Marraskuussa 2013 kiitotie 13/31 numeroitiin uudestaan. Magneettinen pohjoisnapa oli liikkunut niin paljon, että kiitotien uudeksi numeroksi tuli 12/30.

title: Kanadan arktiset saaret

text: Saaret löysi 1570 brittiläinen tutkimusmatkailija Martin Frobisher. Kanadassa on arktisia saaria leveyasteiden 62-83 välillä. Alue on kylmyyden takia harvaanasuttu ja asukkaat ovat pääasiallisesti inuitteja. Maapallon magneettinen pohjoisnapa sijaitsee arktisten saarten alueella. Magneettinen pohjoisnapa liikkuu noin 40 km vuodessa luoteeseen ja viimeisen arvion mukaan oli vuonna 2005 Ellesmerensaaren luoteispuolella ().

title: Magneettinen momentti

text: Ulkoisessa magneettikentässä vapaasti liikkuvan pistevarauksen magneettinen momentti mittaa sitä, kuinka suuren magneettivuon sen pyöriminen saa aikaan magneettikentässä. Tämä magneettinen momentti on vastakkaissuuntainen magneettikentän kanssa ja on yhtä suuri kuin hiukkasen liike-energia jaettuna magneettikentän magneettivuon tiheydellä.

title: Kiitotie

text: Koska numero annetaan kompassisuunnan mukaan, ongelmia aiheutuu Kanadassa, sillä sen alueella sijaitsee magneettinen pohjoisnapa. Tästä syystä pohjoisessa Kanadassa kiitotiet numeroidaan karttapohjoisen mukaan.

title: Bathurstinsaari

text: Maapallon magneettinen pohjoisnapa liikkui saaren yli etelästä pohjoiseen 1960–1970-luvuilla.

title: Magneetti

text: Magneettikenttä Hans Christian Ørsted Magneettinen pohjoisnapa

title: Walesin prinssin saari (Kanada)

text:
Ensimmäiset eurooppalaiset saarella olivat vuonna 1851 Francis Leopold McClintockin lähettämät koiravaljakot, jotka etsivät kadonnutta John Franklinia ja hänen retkikuntaansa.
Maapallon magneettinen pohjoisnapa sijaitsi 1900-luvun puolivälissä Walesin prinssin saaressa, mutta on sittemmin siirtynyt pohjoisemmaksi ja on nykyään hieman Ellesmerensaaren länsipuolella.

title: Magneettinen momentti

text: Elektronilla ja monilla atomiytimillä on myös sisäinen magneettinen momentti, joka kuitenkin on selitettävissä vain kvanttimekaniikan avulla. Tämä hiukkasten sisäinen magneettinen momentti aiheuttaa makroskooppisesti havaittavat magneettiset ilmiöt kuten diamagnetismin ja ferromagnetismin sekä myös ydinfysikaalisia ilmiöitä kuten ydinmagneettisen resonanssin.

title: Magnetismi

text: Vuonna 1600 tähtitieteilijä William Gilbert julkaisi teoksensa De Magnete, Magneticisque Corporibus, et de Magno Magnete Tellure (”Magneeteista, magneettisista kappaleista sekä suuresta magneetista, Maasta”). Siinä hän kuvasi monia koetuloksiaan terrellaksi nimittämällään Maan mallilla. Koetulostensa perusteella hän päätteli, että Maa itse on magneettinen ja että juuri siitä syystä kompassineula osoittaa pohjoiseen. Aikaisemmin ilmiön syyksi oli arveltu, että Pohjantähti olisi voimakkaasti magneettinen tai että pohjoisnavalla olisi suuri magneettinen saari, joka vetäisi kompassinneulaa puoleensa.

title: Etelänapa

text: Fysikaalisesti maan magneettikentän etelänapa on pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva magneettinen pohjoisnapa, sillä siellä magneettiset kenttäviivat osoittavat alaspäin. Niinpä virallinen magneettinen etelänapa onkin fysikaalisesti magneettinen pohjoisnapa.

title: Magneettinen momentti

text: Jokaisella molekyylillä on tietyn suuruinen magneettinen momentti, joka riippuu sen energiatiloista. Tavallisesti molekyylin magneettinen momentti aiheutuu seuraavista tekijöistä, joilla on tyypillisesti tietyn suuruinen voimakkuus:

title: Sähkömagnetismi suhteellisuusteoriassa

text: Jos johde liikkuu tasaisella nopeudella paikoillaan olevan magneetin kentässä, siihen syntyy pyörrevirtoja, jotka saa aikaan johteen elektroneihin kohdistuva "magneettinen" voima. Jos taas johde on levossa ja magneetti liikkuu, klassisen sähkömagneettisen teorian mukaan johteeseen syntyvät täsmälleen samat pyörrevirrat, mutta nyt ne saakin aikaan muuttuvan magneettikentän indusoima sähkökenttä ja sen aiheuttama "sähköinen" voima. Vasta suhteellisuusteoria osoitti, että kysymys on kummassakin tapauksessa todellisuudessa samasta ilmiöstä.

title: Pohjoisnapa

text: Magneettinen pohjoisnapa ei sijaitse Pohjoisnavalla vaan pisteessä Kanadan arktisen saariston pohjoisosassa pohjoisella pallonpuoliskolla noin tuhannen kilometrin päässä maantieteellisestä pohjoisnavasta. Se liikkuu tällä hetkellä noin 40 kilometriä vuodessa pohjoiseen.[5]

title: Magnetismi

text: Tavallisessa magneetissa on aina sekä pohjois- että eteläkohtio, eli se on magneettinen dipoli. Jo kauan on kuitenkin teoreettisesti pohdittu, voisiko olla olemassa myös niin sanottuja magneettisia monopoleja, toisin sanoen kohteita, joissa on joko vain magneettinen pohjoisnapa tai vain etelänapa. Muutaman kerran sellaisia on väitetty löydetynkin, mutta havaintoja ei ole voitu vahvistaa.[17]

title: Magneettinen pohjoisnapa

text: Fysikaalisilta ominaisuuksiltaan pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva magneettinen napa ei olekaan magneettikentän pohjoisnapa, vaan etelänapa, sillä se vetää sauvamagneetin ja erityisesti kompassinneulan pohjoisnapaa puoleensa, ja siellä magneettiset kenttäviivat osoittavat alaspäin.[2]

title: Magneettinen momentti

text:
Viime kädessä kaikki magnetismi aiheutuu joko (1) sähkövarauksen liikkeestä kuten sähkövirrasta tai (2) alkeishiukkasen, esimerkiksi elektronin, spinistä.
Liikkuvan varauksen aiheuttama magneettinen momentti voidaan laskea alempana olevien kaavojen avulla. Sen sijaan kunkin alkeishiukkasen sisäinen spinistä aiheuttava magneettinen momentti on vakio, joka voidaan mitata suurella tarkkuudella. Esimerkiksi elektronin spinistä aiheutuva magneettinen momentti on −9.284764×10 J/T. Alkeishiukkasen magneettinen momentti on aina yhdensuuntainen sen spinin kanssa. Elektronin magneettinen momentti on negatiivinen, koska se elektronin negatiivisen sähkövarauksen vuoksi osoittaa vastakkaiseen suuntaan kuin elektronin spin.

title: Magneettinen kvanttiluku

text: Magneettinen kvanttiluku formula_1 ilmoittaa magneettikentässä sijaitsevan elektronin energian ja elektronipilven suuntautumisen, eli erottelee eri p-, d- ja f-orbitaalit toisistaan. Magneettinen kvanttiluku saa arvot formula_2, jossa l on sivukvanttiluku.

title: Jäätiköiden virtaus

text: Jää ei aina liiku nopeasti tai hankaa kalliota. Kylmäpohjaisen mannerjäätikön pohjaosa on jäätynyt kiinni kallioon, vaikka ylempänä oleva jää saattaa liikkua. Tämä näkyy esimerkiksi Etelämantereen jäänalisessa Gurtsev-vuoristossa, josta otettu jäänalainen luotauskuva näyttää melko kulumattomia pinnanmuotoja. Samoin Etelä-Patagonian paksun jäätikön alle olevat vuoret eivät ole niin kuluneita kuin Pohjois-Patagonian vuoret. Osaltaan Pohjois-Patagonian vuorten kulumisen on aiheuttanut mannerlaattojen rajakohta. Sekä Pohjois- että Etelä-Patagoniassa jään liike on nopeaa alhaalla vuoristossa ja ohuemman jään kohdalla.

title: Pohjoisnapa

text: Fysikaalisilta ominaisuuksiltaan pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva magneettinen napa ei olekaan pohjoisnapa, vaan etelänapa, sillä siellä magneettiset kenttäviivat osoittavat alaspäin.[6]

title: Magneettinen purje

text: Kuten aurinkopurjeet, voivat magneettisetkin purjeet luovia. Jos magneettinen purje muodostaa kulman aurinkotuulen kanssa, varatut hiukkaset poikkeavat pääsääntöisesti ulos purjeen toiselta puolelta ja purje liikkuu vaakasuoraan. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että magneettiset purjeet voivat liikkua useimmille kiertoradoille.

title: Magneettinen momentti

text: Magneettinen momentti (magneettimomentti, magneettinen dipolimomentti) on magnetismiin liittyvä suure, jolla on merkitystä fysiikassa, tähtitieteessä, kemiassa ja sähkötekniikassa. Se kuvaa systeemin, esimerkiksi sähkövirran, sauvamagneetin, elektronin, molekyylin tai planeetan magneettisia ominaisuuksia. Magneettinen dipolimomentti määrittää magneettisen systeemin ympärilleen aiheuttaman dipolaarisen magneettikenttäkomponentin, magneettikentän, voimakkuuden ja suunnan. Voimakkuus on kääntäen verrannollinen etäisyyden kuutioon. Dipolaarinen magneettikenttä tai magneettikentän dipolaarinen komponentti on symmetrinen yhden akselin suhteen, minkä vuoksi magneettinen dipolimomentti yleensä ilmaistaan vektorina, joka on tämän akselin suuntainen.

title: Magneettinen purje

text: Kun varautunut hiukkanen kuten protoni tai elektroni liikkuu magneettikentän läpi kohtisuoraan magneettikentän voimaviivoja vasten muuttuu hiukkasen liikerata. Auringosta lähtevässä aurinkotuulessa on maapallon lähistöllä miljoonia protoneja ja neutroneja kuutiometrissä avaruutta. Hiukkaset liikkuvat Auringosta poispäin 400–600 kilometrin sekuntinopeudella. Magneettinen purje pystyy kiihdyttämään näitä hiukkasia ja täten saamaan aikaan työntövoimaa.

title: Magneettinen monopoli

text: Fysiikassa magneettinen monopoli on hiukkanen, jolla on magneettinen varaus. Se voidaan nopeasti kuvailla henkilölle, joka tuntee magneetit mutta ei sähkömagnetismiteoriaa "magneettina, jolla on vain yksi napa". Kiinnostus siihen tulee hiukkasteorioista kuten Suuresta yhtenäisteoriasta ja supersäieteoriasta, jotka kuvaavat joko magneettisten monopolien olemassaolon tai mahdollisuuden.

title: Maan magneettikenttä

text: Maan magneettikentän navat eivät pysy paikoillaan, vaan vaeltavat useita kilometrejä vuodessa. Navat eivät ole täsmälleen vastakkaisilla puolilla maapalloa ja liikkuvat toisistaan riippumatta. Tällä hetkellä magneettinen etelänapa on kauempana etelänavasta kuin magneettinen pohjoisnapa on pohjoisnavasta. Pohjoisessa sijaitseva napa liikkuu nykyään noin 40 kilometriä vuodessa luoteeseen. Se sijaitsi 1900-luvun puolivälissä Walesin prinssin saarella, mutta nykyään hieman Ellesmerensaaren länsipuolella.[1]

title: Magneettinen momentti

text: Jokaisen systeemin magneettinen kokonaismomentti voidaan laskea eri komponenttien vektorisummana. Esimerkiksi vetyatomin magneettinen momentti saadaan laskemalla yhteen protonin ja elektronin sisäiset, spinistä aiheutuvat magneettiset momentit sekä elektronin rataliikkeestä aiheutuva magneettinen momentti.


query: Onko Suomen kaarti osallistunut sotaan Suomessa?

title: Suomen kaarti

text: Suomen kaarti osallistui kahdesti sotatoimiin Suomen rajojen ulkopuolella: vuonna 1831 Puolan kapinan kukistamiseen sekä 1877–1878 Turkin sotaan Balkanilla. Kuuluisin sen taisteluista oli Turkin sotaan kuulunut Gornyi Dubnjakin taistelu lokakuussa 1877. Kaarti lähetettiin myös vuonna 1849 Unkarin kapinan kukistamiseen ja Krimin sodan aikana 1854–1856 turvaamaan valtakunnan länsirajaa, mutta näillä retkillä se ei joutunut taisteluihin. Rauhan aikana se pääasiassa vastasi vartiotehtävistä Helsingissä ja osallistui joka kesä Venäjän keisarin henkilökohtaisesti valvomiin kaartin harjoituksiin Krasnoje Selossa Pietarin lähellä.

title: August Langhoff

text: Langhoff polveutui tanskalaisesta Langgaard-suvusta. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Fredrik Langhoff ja Johanna Charlotta Lucander. Langhoff opiskeli ensin 1864–1870 Helsingfors Lyceumissa. Sen jälkeen hän suoritti 1870–1877 kadettikoulun sekä 1881–1884 Nikolajevin yleisesikunta-akatemian erinomaisin arvosanoin, ja palveli sitten upseerina Venäjällä ja Suomessa. Hän osallistui 1877–1878 Henkivartioväen Izmailovon rykmentin aliluutnanttina Turkin sotaan ja kunnostautui Gornyi Dubnjakin taistelussa lokakuussa 1877 sekä Plevnan, Praveckin ja Sandornikin taisteluissa marraskuussa. Vuonna 1892 everstiksi ylennettynä hän oli Suomessa 1. Uudenmaan tarkk’ampujapataljoonan komentajana 1894–1896, Suomen sotaväen esikuntapäällikkönä 1896–1897 ja Suomen kaartin komentajana 1897–1899. Sen jälkeen palasi Venäjälle maineikkaan Semjonovin kaartin päälliköksi viiden vuoden ajaksi. Langhoff ylennettiin vuoden 1901 alusta kenraalimajuriksi, ja vuosina 1904–1906 hän toimi jalkaväkidivisioonan komentajana.

title: Suomen kaarti

text: Sevastopolin kukistuttua syyskuussa 1855 Venäjän sodanjohto pelkäsi liittoutuneiden siirtävän Mustaltamereltä vapautuneet laivastot Itämerelle ja hyökkäävään Suomenlahden kautta Pietaria kohti, joten myös Suomen kaarti sai kutsun takaisin kotimaahan. Tautiepidemian vuoksi sitä ei kuitenkaan laskettu Helsinkiin, vaan se vietti seuraavan talven ja kevään Uudellakirkolla Karjalankannaksella. Tänä aikana sotakin ehti jo loppumaan uudeksi hallitsijaksi tulleen Aleksanteri II:n taivuttua rauhaan. Osallistuttuaan vielä uuden keisarin kruunajaisiin Moskovassa Suomen kaarti palasi viimein Helsinkiin 29. syyskuuta 1856. Krimin sodan aikana kaartin pataljoonan on laskettu menettäneen yksin tautien vuoksi 654 miestä, mutta todellinen luku lienee vielä suurempi.[25]

title: Gustaf Rancken (s. 1837)

text: Rancken toimi Helsingin normaalikoulun opettajana 1865–1867, Helsingin yliopiston konsistorin amanuenssina 1868–1881 ja samalla kouluasiain ylihallituksen vt. notaarina 1870–1872, Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon uskonnon opettajana 1873–1876 sekä Suomen kaartin pataljoonan pastorina 1876–1881. Viimeksi Rancken toimi Suomen senaatin kirkollistoimituskunnan esittelijäsihteerinä 1882–1895. Rancken osallistui Suomen kaartin mukana Venäjän–Turkin sotaan 1877–1878, ja hän sai sotarovastin arvon 1880.

title: Suomen kaarti

text: Itsenäisessä Suomessa perustettiin toukokuussa 1918 Suomen Valkoinen Kaarti -niminen rykmentti, joka asettui Suomen kaartin vanhoihin kasarmeihin ja esiintyi sen seuraajana. Se lakkautettiin talvisodan jälkeen joulukuussa 1940. Sen jälkeen Helsingin vartio- ja seremoniatehtävistä vastasivat pääkaupunkiin komennetut kenttäarmeijan yksiköt, joista käytettiin yhteisnimitystä Helsingin Varuskuntapataljoona. Sodan jälkeen se vaihtoi nimeään useita kertoja, kunnes nimeksi 1957 tuli Kaartin pataljoona, jolloin osasto sai tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812.[42]

title: New Jersey Army National Guard

text: New Jersey Army National Guard on runsaasta 9 000 kaartilaisesta koostuva Yhdysvaltain New Jerseyn osavaltion kansalliskaarti, jonka tehtävänä on vastata New Jerseyn sisäisestä turvallisuudesta. Kaarti on osallistunut terrorismin vastaiseen sotaan, ja sen joukkoja on ollut sijoitettuna Irakiin, Guantanamo Bayhin, Afganistaniin, Saksaan ja Egyptiin. Kaarti osallistui myös hurrikaani Katrinan tuhojen korjaamiseen. Kaartia hallinnoi New Jersey Department of Military and Veteran's Affairs.

title: Suomen kaarti

text: Suomen asevelvollisuuslaki säädettiin vuonna 1878 ja ensimmäiset asevelvollisuuskutsunnat pidettiin 1881. Koko sotaväen päälliköksi nimitettiin 1880 Suomen kaartin entinen komentaja Georg Edvard Ramsay ja kahdeksasta uudesta tarkk’ampujapataljoonasta neljä sai komentajansa Suomen kaartin upseereiden joukosta. Alipäällystön kouluttamiseen perustetun opetuspataljoonan upseerit ja aliupseerit olivat kaikki entisiä kaartilaisia. Myös itse Suomen kaarti liitettiin uuteen asevelvollisuusarmeijaan ja vanha värväyskäytäntö lopetettiin. Alun perin se piti täyttää pelkästään Uudenmaan läänin asevelvollisilla, mutta lopulta päätettiin, että se voisi muista tarkk’ampujapataljoonista poiketen vastaanottaa alokkaita koko maasta. Näin siksi, ettei eliittijoukkona pidetyn yksikön taso alenisi. Epäiltiin myös, ettei kaartin pataljoonaan muuten hakeutuisi riittävästi vapaaehtoisia, koska varsinkin vuosittaiset Krasnoje Selon sotaharjoitukset tekivät palvelun siinä raskaammaksi kuin muissa suomalaisissa yksiköissä. Kaarti oli myös Suomen asevelvollisen sotaväen ainoa osa, joka voitiin lähettää Suomen rajojen ulkopuolelle.[36]

title: Suomen asevelvollisuuden historia

text: Kustaan ja Suomen sodissa ruotuarmeija taisteli verrattain tehokkaasti, mutta sisäpoliittiset ongelmat rajoittivat armeijan toimintakykyä. Suomen sodassa alivoimaiset suomalaiset joukot, joita ei juuri tuettu Ruotsista, eivät kyenneet estämään Venäjää valtaamasta maata. Venäjän vallattua Suomen ruotuväki hajotettiin. Tsaari lupasi, että suomalaisten ei tarvitse sotia ulkomailla. Ruotujako lakkautettiin vasta nälkävuonna 1867, mutta ruodut toimivat lähinnä köyhäinhoidon yksikköinä venäläisen sotaväen hoitaessa Suomen puolustuksen. Krimin sodan aikana ruotuväkeä kuitenkin koottiin muutamia pataljoonia torjumaan mahdollista maihinnousua. Suomen kaarti (Kaartin pataljoona) kuitenkin säilyi, ja yhteensä suomalaisia sotilaita oli 1870-luvulla n. 700. (Aiemmin Suomen kaartin lisäksi oli ollut myös muita, vähempimerkityksisiä ja lyhytikäisiä värvättyjä pataljoonia.) Kaartin tärkein sotatoimi oli osallistuminen Turkin sotaan vuosina 1877–1878. Poliittiselta merkitykseltään pataljoona muistutti nyky-Suomen rauhanturvajoukkoja, jotka ovat osoittaneet maan solidaarisuutta "kansainväliselle yhteisölle". Samalla tavoin Kaartin pataljoonan tehtävänä oli ensisijaisesti osoittaa lojaalisuutta yleisvaltakunnallisille intresseille. Suomalaisten yksiköiden lisäksi Suomi piti yllä Kadettikoulua Haminassa, ja monet sen käyneet tekivät näyttävän uran Venäjän armeijassa yleten aina kenraalin arvoon.

title: Suomen kaarti

text: Venäjällä kaarti tarkoitti alun perin hallitsijan henkivartioväkeä, jonka vuoksi Suomen kaartikin suoritti silloin tällöin hallitsijaperheen vartiointitehtäviä Pietarissa. Käsite "kaarti" laajeni vähitellen tarkoittamaan maan eliittijoukko-osastoa, hallitsijan omaa sotaväkeä. Venäjällä, kuten myös muualla, kaartinrykmenttejä arvostettiin enemmän kuin maan tavallisia linjarykmenttejä, minkä vuoksi Nuoren ja Vanhan Kaartin arvosta kannatti kilpailla. Kaartin joukko-osastot nauttivat keisarin erityistä suojelusta: keisariperheen jäsenet toimivat niiden kunniapäällikköinä ja kaartinrykmenteistä linjarykmentteihin siirtyneet upseerit saivat automaattisesti ylennyksen seuraavaan arvoasteeseen. Suomessa kaartin pataljoona nautti erityistä arvostusta, koska se edusti Suomen Venäjän puolustukseen antamaa panosta. Kaartin joukko-osaston arvo merkitsi tämän panoksen tunnustamista.

title: Suomen kaarti

text: Kaartin kasarmin pihalle Helsinkiin pystytettiin sodan jälkeen Gornyi Dubnjakin taistelun muistomerkki, johon kaatuneiden suomalaisten nimet on hakattu. Se paljastettiin taistelun vuosipäivänä 24. lokakuuta 1881.[32] Muistomerkissä on 27 nimeä, mutta näistä osa on myöhemmin sairauteen kuolleita.[33] Koska Turkin sota muodostui samalla Bulgarian vapaustaisteluksi, on Bulgariassa muistettu hyvällä siihen osallistuneita Venäjän joukkoja. Bulgarialaisessa kouluhistoriassa on perinteisesti muistutettu, että sotaan osallistui venäläisten ja romanialaisten rinnalla myös Suomen kaarti, jonka muisto on näin säilynyt Bulgariassa.[34][35] Gornyi Dubnjakin taistelupaikalla on nykyään Lavrovin puisto, jossa muiden sotamuistomerkkien joukossa on myös kaatuneiden suomalaisten muistomerkki ja yhteishauta.[28]

text: Entisen Suomen Kaartin pataljoonan marssi (tunnettu myös nimellä Vanhan Suomen kaartin marssi ja useilla muilla nimillä) on suomalainen sotilasmarssi. Se oli nimensä mukaisesti autonomian aikana toimineen Suomen kaartin kunniamarssi ja nykyään se on Kaartin Jääkärirykmentin kunniamarssi.

title: Suomen kaarti

text: Suomen kaarti muodosti oman seurakuntansa ja vuodesta 1833 sillä oli yhdessä 1. suomalaisen meriekipaasin kanssa oma hautausmaa eli Suomen Kaartin hautausmaa Helsingin Hietaniemessä, ortodoksisen hautausmaan vieressä. Hautausmaata laajennettiin vuonna 1851. Kaartin seurakunta lakkautettiin Suomen kaartin mukana ja hautausmaa siirtyi vuonna 1914 senaatin päätöksellä Helsingin evankelis-luterilaisen seurakunnan haltuun.[46]

title: Kaartin jääkärirykmentti

text: Kaartin pataljoona sai vuonna 1957 tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812.

title: Hietaniemen hautausmaa

text: "Suomen Kaartin hautausmaa" eli alkuperäiseltä nimeltään Suomen sotaväen hautausmaa perustettiin 1833 ortodoksisen hautausmaan länsipuolelle Suomen kolmannen tarkka-ampujapataljoonan eli Suomen Kaartin ja ensimmäisen suomalaisen meriekipaasin sotilaita varten. Vuonna 1851 tehdyn laajennuksen jälkeen hautausmaan pinta-ala on ollut 8800 neliömetriä. Suomen Kaartilla oli oma seurakunta, joka lakkautettiin vuoden 1914 alusta. Hautausmaa siirrettiin tuolloin senaatin päätöksellä Helsingin evankelis-luterilaisen seurakunnan hallintaan. Nykyään Suomen Kaartin hautausmaa lasketaan kuuluvaksi Hietaniemen hautausmaahan. Alueelle on myöhemmin haudattu kaartin seurakunnan jäsenten jälkeläisiä ja myös Suomen valkoiseen kaartiin kuuluneilla ja heidän omaisillaan on oikeus hautoihin siellä. Hautausmaalla sijaitsee vuonna 1938 paljastettu Vanhan Suomen kaartin muistomerkki sekä Jääkärikivi eli 1979 paljastettu jääkäriliikkeen muistokivi. Viimeksi mainitun ympärillä on yhteishauta, johon on haudattu Saksassa Jääkäripataljoona 27:ssä koulutuksen saaneita jääkäreitä, mukaan luettuna viimeinen Saksan-jääkäri, kenraali Väinö Valve vuonna 1995.

title: Suomen kaarti

text: Suomen kaartin tunnetuin sotaretki oli osallistuminen Turkin sotaan Bulgariassa 1877–1878. Se kuului apujoukkoihin, jotka jouduttiin kutsumaan rintamalle syksyllä 1877, kun Venäjän aluksi nopeasti edennyt hyökkäys oli pysähtynyt epäonnistuneisiin yrityksiin vallata Plevnan linnoitus. Muutama kaartin tarkk’ampuja oli jo sodan alkuvaiheessa palvellut sotaretkeä seuranneen keisari Aleksanteri II:n henkivartiostossa. Suomen kaarti määrättiin valmiuteen 3. elokuuta 1877 ja sen kokoa lisättiin kahdellasadalla miehellä. Kaartin lähtiessä matkaan 6. syyskuuta siihen kuului 719 tarkk’ampujaa, 72 aliupseeria, 54 soittajaa, 21 upseeria sekä muutama sotilasvirkamies. Kaartin sotaan lähtöä pidettiin Suomessa jälleen kansallisena ylpeydenaiheena ja sille järjestettiin Helsingissä suurelliset läksiäisjuhlat, joihin pääkaupungin kerma osallistui. Pataljoona kuljetettiin rautateitse Romanian Frăteștiin, mistä se jatkoi matkaansa jalan ja ylitti Tonavan Zimnitsassa 3. lokakuuta saapuen näin Bulgariaan.[26]

title: Suomen kaarti

text: Nykyisin Suomen kaartin hautausmaalle voidaan haudata Kaartin seurakunnan jäsenten jälkeläisiä sekä Suomen Valkoisessa kaartissa palvelleita ja heidän perheenjäseniään.[46]

title: Suomen sisällissota

text: Vuoden 1918 sota oli ”rautatiesotaa”, koska rautatiet olivat tärkein suurten joukkojen siirtoreitti. Siksi osapuolet taistelivat tärkeiden asutuskeskusten hallussapidon lisäksi keskeisten rautateiden solmukohtien hallinnasta (mm. Haapamäki, Tampere, Kouvola ja Viipuri). Sekä puna- että valkokaartien vahvuus oli sodan aikana 50000–90000 sotilasta. Punakaartit koostuivat pääosin vapaaehtoisista joukoista. Valkoisten puolella taisteli 11000–15000 vapaaehtoista. Loput olivat 18. helmikuuta 1918 valkoisessa Suomessa voimaan tulleen yleisen asevelvollisuuden kautta koottuja joukkoja. Molemmissa kaarteissa vapaaehtoisten tärkeimmät motiivit liittymiseen olivat taloudelliset tekijät, kuten muonitus ja palkka, sekä aatteellisuus ja lisäksi ympäristön paine mutta myös painostus.[101] Punaisten puolella kaartien erikoisuutena olivat lähinnä teollisuuspaikkakunnilla perustetut nais(tyttö)komppaniat, joissa taistelivat Suomen historian ensimmäiset naissotilaat (noin 2000 naista). Toinen erikoispiirre joukoissa molemmin puolin rintamaa oli alaikäiset, pääosin 15–17-vuotiaat lapsisotilaat, joihin punaisella puolella kuului myös tyttöjä. Suomen valkoisen armeijan selkärangan muodostivat talonpojat ja sivistyneistö. Suomen punaisessa kaartissa taisteli lähinnä taajamien työväestöä ja maaseudun vähävaraisia.[102]

title: Suomen kaarti

text: Tunnetuin Suomen kaartin liittyvä musiikkikappale lienee kuitenkin kaartin osallistumisesta Turkin sotaan kertova laulu Suomen kaartin paluulaulu (myös ”Oi kallis kotimaa”/”Kauan on kärsitty vilua ja nälkää...”), jonka tekijää ei tunneta.

text: Marssi määrättiin Helsingin opetustarkk’ampujapataljoonan viralliseksi kunniamarssiksi kun se korotettiin nuoren kaartin arvoon vuonna 1829. Marssin säveltäjäksi on usein mainittu Kaartin soittokunnan ensimmäinen kapellimestari Josef Tvarjansky, mutta tieto ei todennäköisesti pidä paikkaansa. Nykyään kappaleen arvellaan olevan peräisin Ranskasta. Kyseessä on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti käytetty kunniamarssi. Suomen itsenäistyttyä 1918 siitä tuli Suomen valkoisen kaartin kunniamarssi. Nykyään se on Kaartin Jääkärirykmentin kunniamarssi ja siihen kuuluvan Kaartin pataljoonan perinnemarssi. Marssin nykyinen versio perustuu Artturi Ropen sovitukseen. Jääkärirykmentin kunniamarssiksi se valittiin vuonna 1997.

title: Suomen Punainen Kaarti

text: Sisällissodan taisteluja käytiin myös Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa, sekä Neuvosto-Venäjän välisen rajan tuntumassa Itä-Lapissa ja Vienan Karjalassa, jonne Iivo Ahava perusti oman punakaartin jo helmikuun alussa. Ahavan joukot taistelivat Vienaan hyökänneitä valkoisia vastaan maalis–huhtikuun ajan, ja hän oli myös valmis iskemään heidän selustaansa Pohjois-Suomessa. Punaisen kaartin yleisesikunta ei kuitenkaan kannattanut ajatusta, vaan katsoi, että sota ratkaistaisiin Etelä-Suomen asutuskeskuksissa. Sisällissodan päätyttyä Ahavan punakaartista muodostettiin Murmanskissa maihinnousseiden brittijoukkojen alaisuudessa toiminut Muurmannin legioona.

title: Helsingin hautausmaat

text: Suomen Kaartin hautausmaa perustettiin 1833 ortodoksisen hautausmaan viereen Suomen kaartin ja 1. suomalaisen meriekipaasin käyttöön. Sitä laajennettiin 1851. Suomen Kaartin seurakunnan lakkauttamisen jälkeen hautausmaa siirtyi senaatin päätöksellä 1914 kaupungin evankelis-luterilaisen seurakunnan haltuun. Alueelle ei tehdä enää muuten uusia hautauksia, mutta perhehautoihin voidaan yhä haudata Kaartin seurakunnan jäsenten jälkeläisiä sekä Suomen valkoiseen kaartiin kuuluneita ja heidän omaisiaan.

title: Kaarti

text: Kaarti tarkoittaa alkuaan hallitsijan henkivartiostoa. Sitä käytetään myös joukko-osastojen nimissä, kuten Suomessa Kaartin Jääkärirykmentti. Suomen sisällissodassa vuonna 1918 molemmista osapuolista käytettiin nimityksiä, joissa esiintyi sana kaarti: kapinaan noussut osapuoli oli Suomen punainen kaarti ja Suomen tasavallan joukot valkopohjaisten käsivarsinauhojen mukaan valkoinen kaarti.

title: Suomen kansanvaltuuskunta

text: Kansanvaltuuskunta määräsi 2. helmikuuta punakaartit valtion ylläpidettäviksi ja kaartit asetettiin periaatteessa sen määräysvallan alaisuuteen. Käytännössä kansanvaltuuskunta joutui myöhemmin tunnustamaan, ettei se kyennyt juuri kontrolloimaan kaartien toimintaa, ja vähensi sota-asioiden käsittelyä. Punakaartien ja kansanvaltuuskunnan suhde pysyi ongelmallisena koko sodan ajan, sillä valtuuskunta katsoi kaartien toimivan omavaltaisesti, ja monet kaartilaiset taas pitivät kansanvaltuutettuja rintaman todellisuudesta vieraantuneina ”loiseläiminä”.

title: Suomen kaarti

text: Soittokunta seurasi Suomen kaartia myös sen sotaretkille ja menetti viisi soittajaa Gornij Dubnjakin taistelussa. Turkin sotaretkellä kaartin pataljoona otti yhteiseksi kasvattilapsekseen kreikkalaisen orpopojan, Aleksei Apostolin, josta tuli myöhemmin soittokunnan kapellimestari ja lopulta itsenäisessä Suomessa puolustusvoimien ensimmäinen ylikapellimestari.[43] Kun muut suomalaiset sotilassoittokunnat vuonna 1901 lakkautettiin, Apostol perusti niiden parhaista muusikoista kootun Helsingin torvisoittokunnan, joka muodostui hyvin suosituksi.[45] Se on katsottu myös vuonna 1905 virallisesti lakkautetun Kaartin soittokunnan seuraajaksi ja se palasi 1918 Suomen armeijan alaisuuteen ja tuli samalla valtiolliseksi edustussoittokunnaksi. Oltuaan sotien välisenä aikana kytköksissä Suomen Valkoiseen Kaartiin ja sen jälkeen Helsingin varuskuntaan se otti 1990 käyttöön alkuperäänsä viittaavan nimen Kaartin Soittokunta. Se katsotaan nykyään Suomen vanhimmaksi ammattiorkesteriksi.[43]

title: Turkin sota

text: Tämän sodan peruja on tunnettu marssi "Oi kallis kotimaa", tunnetaan myös nimellä "Suomen kaartin paluulaulu". Sen alkusanat kuuluvat "Kauan on kärsitty vilua ja nälkää...", ja sen sanotaan soineen, kun suomalaiset joukot palasivat kotiin. Edellä mainittu Gornyi Dubnjakin taistelu mainitaan sen toisessa säkeistössä. Sodan muistoksi laulu on Kaartin Pataljoonan marssilaulu.

title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Heinäkuussa 1829 sai Anders Edvard Ramsayn johtama opetuspataljoona nuoren kaartin arvonimen ja siitä tuli Henkivartioväen 3. Suomen tarkka-ampujapataljoona, "Suomen kaarti". Suomen kaarti osallistui kaartin joukkojen etujoukkona muiden Venäjän joukko-osastojen mukana kukistamaan Puolan kapinaa vuosina 1830–1831. Turkin sodassa Suomen kaarti kunnostautui eritoten Gornyi Dubnjakin taistelussa 1877 ja Shipkan vuorisolan valtaamisessa seuraavan vuoden alussa. Kiitollisuuden osoituksena Aleksanteri II myönsi sille vanhan kaartin arvonimen.

title: Suomen kaarti

text: Suomen kaarti eli viralliselta nimeltään Henkikaartin 3. Suomen Tarkk’ampujapataljoona (; ) oli vuosina 1829–1905 Helsingissä toiminut pataljoonan vahvuinen suomalainen joukko-osasto, joka kuului Venäjän keisarikunnan armeijaan. Sen edeltäjänä oli vuonna 1817 perustettu Suomen opetuspataljoona. Suomen kaarti oli keisarillisen henkikaartin ainoa suomalainen osasto sekä ainoa suomalainen joukko-osasto, joka toimi yhtäjaksoisesti suurimman osan autonomian ajasta. Keisarilliseen kaartiin kuulumisen vuoksi se miellettiin eliittijoukoksi, jolla oli näkyvä asema Suomen suuriruhtinaskunnassa.

title: Suomen valkoinen kaarti

text: Suomen valkoisen kaartin rykmentti eli Suomen valkoinen kaarti piti 16. toukokuuta 1918 annetun käskyn mukaisesti perustaa sisällissotaan osallistuneista kolmesta Pohjanmaan rykmentistä. Toukokuun lopulla alkoi nuorimpien ja vanhimpien ikäluokkien kotiuttaminen, minkä seurauksena joukko-osastojen vahvuus supistui liian pieneksi varustamistehtävään. Lisäksi palvelukseen jääneiden miesten oli muun muassa vartioitava vangittuja punaisia. Helsingin voitonparaatin osallistunut Vaasan rykmentti sai 24. toukokuuta määräyksen toimittaa täysin varustettu 175-miehinen komppania perustettavan rykmentin yhden pataljoonan rungoksi.

title: Turkin sota

text: Venäjän joukot ylittivät Tonavan ponttooneilla ja etenivät lähelle Konstantinopolia. Venäjän joukkoihin kuului myös Suomen kaarti. Suomen kaarti kunnostautui erityisesti Gornyi Dubnjakin taistelussa, ja huomionosoituksena keisari Aleksanteri II antoi sille kunnianimen "Vanhan kaartin pataljoona". Nykyisin joukko-osasto tunnetaan Kaartin jääkärirykmenttinä.

title: Ruotujakolaitos

text: Vuonna 1857 nämä ruotupataljoonat hajotettiin ja sen jälkeen Suomessa oli omaa sotaväkeä vajaa tuhat miestä. Värvätyistä miehistä koostunut Suomen Kaarti otti osaa 1877–1878 käytyyn Venäjän–Turkin sotaan Balkanilla.