query: Kuka voitti Singaporen taistelun?

title: Singaporen taistelu

text: Singaporen taistelu käytiin toisessa maailmansodassa osana Tyynenmeren sotaa 8.–15. helmikuuta 1942. Japanilaiset voittivat taistelun ja miehittivät Singaporen.

title: Malesian historia

text: Myös Singaporessa oltiin pettyneitä Malesiaan liittymiseen, sillä Singaporen eliitti ei hyväksynyt sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita. Yhteismarkkinoiden toteutuksessa ei myöskään edistytty. Singaporen malaijiväestö taas oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja poliittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä.[48][54] Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Kuala Lumpurin ja Singaporen välillä olivat suuret.[54]

title: Malaijan taistelu

text: Malaijan taistelu oli toisessa maailmansodassa Japanin ja brittien välinen taistelu Brittiläisestä Malaijasta. Taistelu alkoi 8. joulukuuta 1941 ja päättyi japanilaisten voittoon 31. tammikuuta 1942. Taistelun aikana brittiläisen laivaston taistelulaiva HMS Prince of Wales ja risteilijä HMS Repulse upotettiin. Maan pääkaupunki Kuala Lumpur miehitettiin ja japanilaiset valmistelivat hyökkäystä Indonesiaan ja Uuteen-Guineaan. Britit pakenivat Singaporeen, jonka Japani myös valtasi Singaporen taistelun jälkeen. 22. joulukuuta 1941 Japani miehitti myös Brunein. Japanilaiset pitivät Malaijaa hallussaan elokuuhun 1945 asti, jolloin japanilaiset antautuivat Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen 15. elokuuta 1945. Brunei vapautettiin 10. kesäkuuta 1945 operaatio Oboe Sixin aikana.

title: Borneon taistelut

text:
Toisen maailmansodan alkaessa Borneon saari oli jaettu Hollannin Itä-Intian ja Britannian kesken. Hollannin Itä-Intialle kuului saaren eteläiset osat muodostava Kalimantan ja pohjoisimmissa osissa olivat Britannian protektoraatit, Pohjois-Borneo, Brunei, Sarawak ja Labuan.
Borneo oli rikas luonnonvaroiltaan ja japanilaiset tarvitsivat sotatoimiinsa öljyä, jota oli tarjolla hollantilaisten ja brittiläisten hallitsemilla öljykentillä. Japanilla ei itsellään ollut luonnollista öljyn lähdettä ja Yhdysvallat asetti Japanin öljynvientikieltoon, mikä teki Borneosta houkuttelevan hyökkäyskohteen. Borneon sijainnilla oli myös strategisesti arvoa, koska saari sijaitsi Itä-Aasian, Australian ja Intian välissä. Saarelta oli myös lyhyt etäisyys Malaijalle ja Singaporeen ja Borneolta voitiin hyökätä ja huoltaa joukkoja Malaijan taistelun ja Singaporen taistelun aikana.

title: Borneon taistelut

text: Japanin pääkohteet Borneon brittialueilla olivat öljykentät Sarawakin Mirissä ja Brunein Seriassa ja öljynjalostamo Lutongissa, lähellä Miriä. Tärkeä kohde oli myös Kuchingin lentokenttä, josta oli lyhyt 550 km:n etäisyys Singaporeen. Borneo oli japanilaisille myös helpompi hyökkäyskohde, sillä siirtomaiden keskeisimmät alueet olivat muualla. Briteille Singapore oli Kaakkois-Aasian tärkein alue ja hollantilaisille Jaava. Singaporeen ja Jaavalle oli myös keskittynyt maiden Kaakkois-Aasian sotavoimat.

title: Singaporen historia

text: Raffles pyrki myös vähentämään Johoren sulttaanin ja yläluokan valtaa ja onnistuikin siinä kesäkuussa 1823, jolloin johorelaiset suostuivat kiinteään kuukausikorvaukseen. Ennen kuin Raffles palasi Britanniaan lokakuussa 1823, hän nimitti Singaporen kuvernööriksi John Crawfurdin. Crawfurd jatkoi Rafflesin taistelua orjuutta ja merirosvoutta vastaan, mutta laillisti kuitenkin uudelleen uhkapeluun. Singaporen asema brittiläisen imperiumin osana vahvistettiin Britannian ja Hollannin välisellä sopimuksella 17. maaliskuuta 1824. Sopimus jakoi Malaijien saariston kahtia Malakansalmen kohdalta: britit saivat pohjoisosan, eli Malakan niemimaan ja Singaporen, Hollanti eteläiset osat, eli nykyisen Indonesian alueen. Vuoteen 1824 mennessä Singaporessa oli jo 11 000 asukasta. 1870-luvulla alueella asui jo lähes satatuhatta ihmistä. Alueella käytiin kauppaa monilla hyödykkeillä, kuten mausteilla, teellä, oopiumilla, plantaasien ja metsien tuotteilla, tinalla ja kankailla. Asukkaista 75% oli kiinalaisia siirtolaisia, jotka toimivat kauppiaina, sekä gambiirin ja pippurin kasvattajina. Singapore oli kiinalaisten enemmistöstä huolimatta jo tuolloin varsin kansainvälinen kaupunki.

title: Singaporen historia

text: Singaporen malaijiväestö oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja polittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli ollut Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä. Kuitenkaan pääministeri Lee ei ollut valmis hyväksymään sitä, että Singaporeen leviäisi malaijien ylivalta. Vastaavasti Malesian mantereella pelättiin Singaporen kiinalaisväestöä ja Leen suurta suosiota sen keskuudessa. Valtapuolueen UMNO:n poliitikot pelkäsivät Leen suosion leviämistä koko Malesian merkittävän kiinalaisvähemmistön keskuudessa. Myöskin Malesiaan liittyminen oli Singaporessa pettymys, sillä Singaporen eliitti ei ollut valmis hyväksymään sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita, kuten Indonesian havittelemia Sabahia ja Sarawakia. Yhteismarkkinoiden toteutuksessa ei myöskään edistytty. Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Kuala Lumpurin ja Singaporen olivat suuret. Vuoden 1963 vaaleissa Malesiaa hallinnut UMNO ei onnistunut saamaan jalansijaa kiinalaisvaltaisessa Singaporessa, eikä Singaporea hallinnut PAP menestynyt malaijienemmistöisessä Malesiassa.

title: Malesian historia

text: Japanilaiset jatkoivat etenemistään Singaporen saarelle ja Singaporen taistelun jälkeen Japani miehitti myös Singaporen.[46] Japanin joukot etenivät myös Borneolla. Ensin Japani valtasi Brunein, sekä Mirin ja Kuchingin kaupungit, jonka jälkeen japanilaiset etenivät Labuanille, Jesseltoniin ja Sandakaniin.[4] Singaporen valtauksen jälkeen japanilaiset valtasivat Indonesian, Burman ja Filippiinit ja Kaakkois-Aasia joutui japanilaismiehityksen valtaan.[42]

title: Geylang International FC

text: Geylang International FC on jalkapalloseura Bedokin alueelta, Itä-Singaporesta. Seuran nimi oli aikaisemmin Geylang United. Se pelaa Singaporen korkeimmalla sarjatasolla S.Leaguessa. Se on voittanut Singaporen mestaruuden kahdesti 1996 ja 2001. Singapore Cupin Geyland voitti 2009.

title: Singaporen taistelu

text: Japanilaiset etenivät nopeasti kohti etelää. Penang antautui 18. joulukuuta, Kuala Lumpur 11. tammikuuta 1942, Malakka 15. tammikuuta ja Johor Bahrun 31. tammikuuta. Kun britit ylittivät Johorensalmen, he tuhosivat Singaporen saaren Johor Bahruun yhdistävän pengertien.[1]

title: Singapore

text: Singaporen malaijiväestö oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja etuoikeuksia mitä Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä ennen valtioliittoa. PAP-puolueessa ei hyväksytty sitä, että Singaporeen leviäisi malaijien ylivalta. Vastaavasti Malesian mantereella valtaa pitävässä UMNO:ssa pelättiin Singaporen kiinalaisväestöä ja Leen suurta suosiota sen keskuudessa, sillä maassa oli huomattava kiinalaisvähemmistö. [38] Malesiaan liittyminen oli myös ollut Singaporessa pettymys, sillä maassa ei haluttu että verovarat virtaavat Malesian köyhimmille alueille. Myöskään yhteismarkkinoiden toteutuksessa ei edistytty.[38][36] Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Kuala Lumpurin ja Singaporen olivat suuret.[36]

title: Singaporen historia

text: Singaporen taistelussa britit jäivät alakynteen alusta alkaen. Brittien voimavarat olivat kiinni Euroopassa käytävässä sodassa, eikä Singaporen puolustukseen oltu panostettu riittävästi. Lisäksi Singaporen puolustus osoittautui huonosti suunnitelluksi, sillä britit olivat varautuneet mereltä tulevaan hyökkäykseen, mutta japanilaiset hyökkäsivät pohjoisesta valloitettuaan ensin Malakan niemimaan. Japanilaiset voittivat Singaporen taistelun ja brittiarmeija antautui ehdoitta. Japanilaiset miehittäjät teloittivat Singaporessa ainakin 5 000 kiinalaista. Singaporeen jääneet eurooppalaiset vietiin pakkotyöhön tai keskitysleirille.

title: Singapore

text: Brittien voimavarat olivat Euroopassa käytävässä sodassa, eikä Singaporen puolustukseen oltu panostettu riittävästi.[30] Singaporen taistelun jälkeen brittiarmeija antautui ehdoitta.[31][33] Japanilaiset miehittäjät teloittivat Singaporessa ainakin 5000 kiinalaista ja[33] ja eurooppalaisia vietiin keskitysleireille.[30]

title: Malaijan taistelu

text: Britannian joukot vetäytyivät kohti Singaporea samaa tahtia kuin japanilaiset etenivät. Gordon Bennettin johtama Australian armeijan 8. divisioona järjesti japanilaisia vastaan useita väijytyksiä, mutta japanilaisten kokemat miestappiot eivät merkittävästi hidastaneet Japanin etenemistä Malakan niemimaalla kohti etelää. Tammikuun loppuun mennessä japanilaiset saavuttivat Johoren ja jatkoivat Singaporen taistelua, minkä jälkeen japanilaiset olivat vallanneet koko niemimaan.

title: Fandi Ahmad

text: Fandi palasi vuonna 1993 Singaporeen edustamaan Singaporea Malesian liigassa. Tuona vuonna hän oli mukana häviämässä Malesian Cupin finaalia 2–0 Kedahille. Seuraavana vuonna Fandin ollessa kapteenina Singapore kuitenkin voitti Malesian liigan ja Malesian Cupin, jonka finaali ratkesi Singaporen hyväksi 4–0 (vastustajana oli Fandin aiempi seura, Pahang). Vuonna 1994 Singapore osallistui malesialaisiin kilpailuihin viimeistä kertaa. Vuonna 1996 perustettiin S. League, ja Fandi oli Geylang Unitedin kapteenina, kun seura voitti ensimmäisen S. Leaguen mestaruuden. Tämän jälkeen hän siirtyi Singapore Armed Forces Football Clubiin (SAFFC) ja oli sen kapteenina, kun seura voitti S. Leaguen mestaruudet 1997 ja 1998.

title: HMS Venerable (R63)

text: Alukselle nousi marraskuussa sotilaita siirrettäväksi Singaporeen, jonne se saapui 16. marraskuuta. Alus määrättiin siirtämään joukkoja ja tarvikkeita Bombaystä Hollannin Itä-Intiaan, jossa niiden tuli tukea taisteluissa sissejä vastaan. Alus lähti 18. marraskuuta Singaporesta Bombayhin.

title: Singaporen taistelu

text: Luokka:Tyynenmeren sodan taistelut toisessa maailmansodassa Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan taistelut Luokka:Singaporen sotahistoria Luokka:1942

title: Singaporen historia

text: Toinen maailmansota levisi Singaporeen helmikuussa 1942. Japani aloitti Tyynenmeren sodan hyökkäämällä Pearl Harboriin Yhdysvaltain laivastotukikohtaan 7. joulukuuta 1941, ja tuhosi suurimman osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta. Samaan aikaan japanilaisjoukot etenivät muualle Kaakkois-Aasiaan. Seuraavana päivänä 8. joulukuuta 1941 japanilaiset nousivat maihin Malakan niemimaan pohjoisosassa. Brittiläiset olivat tuoneet siirtomaidensa suojaksi sota-alukset HMS "Prince of Walesin" ja HMS "Repulsen", jotka japanilaiset upottivat Malaijan rannikolla. Malakan niemimaalla 8. joulukuuta 1941 - 31. tammikuuta 1942 käyty Malaijan taistelu päättyi japanilaisten voittoon ja britit vetäytyivät Singaporeen. Helmikuuhun 1942 mennessä Japani oli valloittanut koko Malakan niemimaan. Japanilaiset jatkoivat etenemistään Singaporen saarelle ja 8.-15. helmikuuta 1942 käytiin Singaporen taistelu.

title: Singapore

text: Toinen maailmansota levisi Singaporeen helmikuussa 1942. Japani hyökkäsi ensin hyökkäsi Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941 ja tuhosi suurimman osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta. Seuraavana päivänä Japani aloitti Tyynenmeren sodan nousemalla maihin Malakan niemimaan pohjoisosassa 8. joulukuuta 1941. Malaijan taistelu käytiin 8. joulukuuta 1941 – 31. tammikuuta 1942. Helmikuuhun 1942 mennessä Japani oli valloittanut koko Malakan niemimaan.[31][30] Japanilaiset jatkoivat etenemistään Singaporen saarelle ja 8.–15. helmikuuta 1942 käytiin Singaporen taistelu.[32]

title: Borneon taistelut

text: Taistelut alkoivat 16. joulukuuta 1941 Japanin tehtyä maihinnousun saaren pohjoisosaan. Viimeiset liittoutuneiden joukot antautuivat 1. huhtikuuta 1942. Borneolta käsin japanilaiset pystyivät jatkamaan sotatoimiaan lähialueille ja tammikuussa 1942 käytiin Malaijan ja Singaporen taistelut.

title: Singaporen taistelu

text: Japanilaiset olivat jatkaneet Singaporen ilmapommituksia tammikuussa 1942 lähes päivittäin. Niemimaalta Singaporeen tulleet pakolaiset olivat kaksinkertaistaneet kaupungin väkiluvun yli miljoonaan. Singaporen kuvernööri oli myös sallinut kiinalaisten vapaaehtoisjoukkojen muodostamisen, sillä huhut japanilaisten tavasta kohdella Malaijan kiinalaisia oli saanut Singaporen kiinalaiset puolustustahtoisiksi.[1]

title: Singapore

text: Raffles pyrki myös vähentämään Johoren sulttaanin ja yläluokan valtaa ja onnistuikin siinä kesäkuussa 1823, jolloin johorelaiset suostuivat kiinteään kuukausikorvaukseen. Ennen kuin Raffles palasi Britanniaan lokakuussa 1823, hän nimitti Singaporen residentiksi John Crawfurdin. Crawfurd jatkoi Rafflesin taistelua orjuutta ja merirosvoutta vastaan, mutta laillisti kuitenkin uudelleen uhkapeluun. Singaporen asema brittiläisen imperiumin osana vahvistui Britannian ja Hollannin välisellä sopimuksella 17. maaliskuuta 1824. Sopimus jakoi Malaijien saariston kahtia Malakansalmen kohdalta: britit saivat pohjoisosan (Malakan niemimaan ja Singaporen) ja Hollanti eteläiset osat.[24] Kokonaan Singapore siirtyi brittien hallintaan elokuussa 1824, kun Crawfurd sai neuvoteltua sopimuksen Johoren sulttaanikunnan kanssa. Sopimuksella britit saivat Singaporen ja kaikki 10 mailin etäisyydellä siitä olevat saaret.[26]

title: Eric Lomax

text: Luutnantiksi ylennetty Lomax oli sijoitettuna Singaporeen, kun liittoutuneet hävisivät Singaporen taistelun ja antautuivat japanilaisille joukoille helmikuussa 1942. Lomax marssitettiin Changin vankilaan yhdessä muiden liittoutuneiden joukkoihin kuuluneiden sotavankien kanssa. Sieltä hänet siirrettiin Kanchanaburiin, jossa hänet pakotettiin rakentamaan Burman rataa.

title: Malesia

text: Seuraavaksi japanilaisjoukot etenivät muualle Kaakkois-Aasiaan.[46] Japanilaiset nousivat maihin lähellä Kota Bharun kaupunkia Brittiläisen Malaijan itärannikolla ja aloittivat Malaijan taistelun. Britannia oli kiinni Euroopassa käytävässä sodassa, eivätkä Malaijalla olleet joukot kyenneet estämään japanilaisten etenemistä. Helmikuuhun 1942 mennessä Japani oli valloittanut koko Malakan niemimaan ja Borneon. Singaporen taistelun jälkeen japanilaiset miehittivät myös Singaporen[46][11]

title: Singaporen Grand Prix

text: Singaporen GP:n myötä kilpailukalenterissa oli kaudella 2008 mukana kolme katuradalla ajettavaa kilpailua. Joulukuussa 2008 Singaporen GP valittiin F1-kauden parhaiten järjestetyksi GP:ksi. Historiallisen iltakilpailun voitti yllättäen Fernando Alonso.

title: Singaporen taistelu

text: Paniikki valtasi kaupungin. Kaduilla jotkut australialaiset sotilaat ryhtyivät juopottelemaan ja rosvoamaan. Siviilejä alettiin evakuoida. Pääministeri Winston Churchill oli käskenyt Percivalia taistelemaan viimeiseen asti, mutta vesisäiliöiden menettämisen johdosta hän päätti lähestyä japanilaisia aselepolipun kanssa. Oli 14. helmikuuta. Japanilaiset olivat kärsineet raskaita tappioita ja olivat jo valmiita luovuttamaan, mutta Percivalin heikkous kannusti heitä jatkamaan. Lopulta Percival antautui ehdoitta 15. helmikuuta 1942. Singaporen taistelu oli ohi.

title: Singaporen taistelu

text: Britit aloittivat laivastotukikohdan rakentamisen Singaporeen 1923 ja se valmistui 1941. Tukikohta oli suunniteltu kestämään piiritystä, kunnes brittilaivasto ehtisi Euroopasta paikalle. Useimmat singaporelaiset pitivät linnoitusta voittamattomana, sillä mahdollisen hyökkäyksen oletettiin tulevan etelästä ja mereltä. Tukikohdan ja saaren etelärannan puolustusvarustus oli vahva. Britannian taistelulaiva Prince of Wales ja taisteluristeilijä Repulse olivat saapuneet Singaporeen 2. joulukuuta 1941, mikä oli omiaan nostattamaan optimistista asennetta. Brittijoukkojen lisäksi saarella oli neljä pataljoonaa paikallisia vapaaehtoisia. Singaporen aasialaisia ei kuitenkaan hyväksytty vapaaehtoisiksi, sillä siirtomaahallinto ei pitänyt heitä luotettavina.[1]

title: Malesia

text: Singaporessa maan eliitti ei myöskään hyväksynyt sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita. Singaporen malaijiväestö taas oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja poliittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli ollut Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä.[47][50] Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Singaporen ja Kuala Lumpurin välillä olivat suuret.[50]

title: Singaporen Grand Prix 2014

text:
Singaporen Grand Prix 2014 (virallisesti 2014 Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2014 14. osakilpailu, joka ajettiin 21. syyskuuta 2014 Singaporen katuradalla Singaporessa.
Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Mercedeksen Lewis Hamilton.

title: Singaporen Grand Prix 2011

text: Singaporen Grand Prix 2011 (virallisesti 2011 Formula 1 SingTel Singapore Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2011 14. osakilpailu, joka ajettiin 25. syyskuuta Singaporen katuradalla Singaporessa. Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Red Bullin Sebastian Vettel, jolle voitto oli kauden yhdeksäs. Toiseksi ajoi McLarenin Jenson Button ja kolmanneksi Red Bullin Mark Webber.


query: Mitä keratiinit ovat?

title: Keratiini

text: Keratiinit eli sarveisaineet[1][2] ovat ryhmä kuitumaisia, säikeisiä ja veteen liukenemattomia proteiineja. Ihmisellä keratiinia on erityisesti hiuksissa ja kynsissä. Keratiinien rakenteelle ovat tyypillisiä rikkipitoiset kysteiini-aminohapot.

title: Kynsi

text: Kynsi on runsasrikkistä keratiinia eli sarveisainetta. Se on samankaltaista valkuaisainetta kuin hiukset. Kynsi koostuu kolmesta kerroksesta. Kynsivallin solut tekevät pintakerroksen, kynnen aiheen solut keskikerroksen ja kynnen pohjan solut alimman kerroksen. Keratiinisolujen välissä on fosfolipidejä, erityisiä rasvoja, jotka tekevät kynnestä taipuisan. Kynnessä ei ole kalsiumia tai muita mineraaleja sen enempää kuin muussakaan keratiinissa. Kynnessä tavataan kymmeniä muutoksia, joista osa on kynnen kehityshäiriöitä (synnynnäisiä), osa jonkin muun taudin ilmentymiä ja osa sieni-infektioita, pääasiassa kynsisilsaa.

title: Hemidesmosomi

text: Toinen hemidesmosomin rakenteen kannalta tärkeä kalvoproteiini on tyypin XVII kollageeni (bullous pemfigoidi-antigeeni 180, eli BP180). Se kiinnittyy solun sisällä keratiineihin BP230-nimisen proteiinin välityksellä.

title: Väiveet

text: Väiveillä on täistä poiketen purevat suuosat, ja ne käyttävät ravinnokseen höyhenten, karvojen ja ihon keratiinia tai verta. Ne kuuluvat lahkoon "Phthiraptera" yhdessä täiden kanssa. Väiveet eivät muodosta monofyleettistä ryhmää, kuten ennen on luultu, minkä vuoksi aikaisempi väiveiden lahko "Mallophaga" on nykyisin korvattu kolmella alalahkolla:

title: Hemidesmosomi

text: Epiteelisolun soluliman puolella hemidesmosomin rakenne muistuttaa desmosomia: epiteelisolun solukalvoon liittyy selvä liitosproteiinien muodostama paksunnos, johon solun tukirangan keratiinin muodostamat välikokoiset säikeet kiinnittyvät. Vaikka hemidesmosomit kytkeytyvät desmosomien tapaan solun tukirankaan, niissä ei ole desmosomeille tyypillisiä molekyylejä, kuten desmoplakiineja ja desmogleiineja. Solukalvon lävistävä ja tyvikalvoon kiinnittyvä proteiini on hemidesmosomissa integriini-niminen transmembraaniproteiini. Solun sisällä alfa4-integriini kiinnittyy keratiinifilamentteihin plektiini-nimisen proteiinin välityksellä ja tyvikalvolla beta6alfa4-integriini tyvikalvon rakenneproteiiniin, laminiiniin. Näin syntyy mekaanisesti kestävä sidos. Integriinit mahdollistavat myös viestinvälityksen esimerkiksi solunjakaantumisen, erilaistumisen tai apoptoosin yhteydessä.

title: Arseenitrioksidi

text: Arsenikki on erittäin tunnettu juuri myrkyllisyytensä vuoksi. Se absorboituu helposti ruuansulatuskanavan kautta, mutta myrkytyksen voi saada myös hengityksen kautta tai ihon läpi. Eliminaatio on aluksi nopeaa (biologinen puoliintumisaika on 1–2 vuorokautta), mutta osa (30–40 %, jos altistus on toistuvaa) varastoituu luihin, lihaksiin, ihoon, hiuksiin ja kynsiin (kaikki kudoksia joissa on paljon keratiinia) ja poistuu sieltä paljon hitaammin useiden viikkojen ja kuukausien aikana. Arseenitrioksidin letaaliannos on 120 mg.

title: Kynsi

text: Kynsi () sijaitsee sormen tai varpaan päässä. Se on kova, keratiinista muodostunut osa, jonka alussa on valkoinen alue (lunula), joka ei ole vielä täysin kehittynyt. Kynnen ensisijainen tehtävä on suojata sormen- tai varpaanpäätä. Kynnet uusiutuvat ja kasvavat, ja niitä on välillä hyvä leikata lyhyemmiksi. Sormen kynnet uusiutuvat kokonaan noin kuuden kuukauden kuluessa. Varpaankynnen uusiutuminen kestää kauemmin: puolesta vuodesta vuoteen.

title: Keratiini

text: α-keratiineja on esimerkiksi eläinten ja ihmisten karvoissa, kynsissä, sarvissa, kavioissa ja sorkissa. Kovempia β-keratiineja on matelijoiden suomuissa, kynsissä ja kilvissä ja lintujen sulissa, nokissa ja kynsissä.[3] Ihon epidermiksen soluissa on keratiinia sisältävä tukirakenne, joka tekee ihosta vedenpitävän ja antaa sille yhdessä kollageenin ja elastiinin kanssa kestävyyttä ja joustavuutta.

title: Solun tukiranka

text: Välikokoisia säikeitä muodostavien proteiinien kirjo on huomattavasti laajempi: ne voivat muodostua esimerkiksi keratiinista, vimentiinistä tai lamiineista. Säietyypit voidaan osin erottaa toisistaan myös koon perusteella. Välikokoisista säikeistä muodostuu muun muassa tumakalvon sisäpuolen verkosto eli tumalevy, hiukset ja kynnet. Välikokoiset säikeet vastaavat myös hermosolun aksonin pitenemisestä. Välikokoiset säikeet muodostavat vahvoja levyjä, jotka kestävät hyvin taipumista.

title: Epidermolysis bullosa

text: Epidermolysis bullosa (EB) on yleisnimitys joukolle parantumattomia geneettisiä eli perinnöllisiä virheitä ihon pintakerrokset yhteensitovan keratiinin ja/tai kollageenin muodostumisessa. Oireet ilmenevät rakkulanmuodostuksena pienimmästäkin ihoon kohdistuvasta liikkeestä tai paineesta. Sairaudessa ihon pintakerros on synnynnäisesti niin hauras, että se vaurioituu helposti hankauksen tai kolhaisun vaikutuksesta aiheuttaen rakkulan. Sairauteen liittyy kohonnut ihosyöpään sairastumisriski, sekä vaikeimmissa tapauksissa invaliditeetti. Luuytimen siirtoa tutkitaan yhtenä hoitomenetelmänä.

title: Dikynodontit

text: Dikynodonttien tieteellinen nimi, Dicynodontia, tarkoittaa suomeksi "”kahta koiran hammasta”", mikä viittaa niiden kahteen yläkulmahampaaseen. Dicynodontia on suuresti erikoistunut terapsidien kehityslinja, ja niiden kallon ominaisuudet kertovatkin juuri tästä. Niiden kallon ohimoaukot ovat suurikokoiset, mikä mahdollisti suurten leukalihasten kiinnittymisen kalloon. Niiden leukojen rakenne mahdollisti myös alaleuan liikkeen eteen ja taakse, minkä ansiosta ne pystyivät voimakkaaseen ravinnon leikkaamiseen. Varhaisimmilla dikynodonteilla oli vielä useampia hampaita, mutta myöhemmät muodot olivat yläkulmahampaita lukuun ottamatta hampaattomia. Etuhampaiden sijkasta niillä oli keratiinista muodostunut nokka ravinnon leikkelyä varten. Monilla dikynodonttilajeilla vain noin puolella yksilöistä oli yläkulmahampaat, mikä viittaa sukupuolien väliseen eroon.

title: Aitokoit

text: Eräs koiperhosten heimon erikoisimmista suvuista on "Ceratophaga", johon kuuluvat lajit käyttävät ravinnokseen yksinomaan puhdasta keratiinia eli sarveisainetta, jota ne jyrsivät kuolleiden nisäkkäiden sarvista ja kilpikonnien kilvistä.

title: Eomanis

text: Eomanis on sukupuuttoon kuollut muurahaiskäpyjen suku. Nimi viittaa siihen, että se ilmestyi kauan ennen sukua "Manis", johon kaikki nykyiset muurahaiskävyt kuuluvat. "Eomanis" oli varhaisin tunnettu muurahaiskarhu jolla oli suomut, vaikkakin vaikuttaa siltä, että ne peittivät vain sen ruumista, eivätkä häntää tai jalkoja kuten nykyisillä muodoilla. Nykyisten muurahaiskäpyjen tapaan, myös "Eomaniksella" saattoi olla keratiinista koostuvat suomut, jotka olivat vastasyntyneillä yksilöillä pehmeät, kovettuen eläimen aikuistuessa. Vaikka muurahaiskäpyjä pidetään nykyään muurahaisten syöntiin erikoistuneina hyönteissyöjinä, "Eomaniksen" vatsasta löytyneiden jäänteiden joukossa oli myös kasveja. Tämä löytö osoittaa että muurahaiskäpyjen esi-isä oli jyrkempi kasvinsyöjä, erikoistuen ajan myötä, kenties syöden suuria määriä hyönteisiä kun ne söivät tietyillä kasveilla.

title: Varsinaiset siilit

text: Varsinaisten siilien alaheimon lajit tunnistaa helposti piikeistään, jotka ovat onttoa karvaa vahvistettuna keratiinilla. Siilien piikit eivät ole myrkyllisiä, eikä niissä ole väkäsiä, eivätkä ne lähde helposti irti niin kuin piikkisioilla. Siilit kuitenkin tiputtavat piikkinsä noin vuoden iässä ja kasvattavat uudet aikuisen yksilön piikit.

title: Henna (väriaine)

text: Henna on hennapensaan ("Lawsonia inermis") kuivatuista lehdistä saatavaa väriainetta. Hennapensas on rantakukkakasvien heimon pensas, jota kasvaa muun muassa Etelä-Euroopassa. Kasvin versot sisältävät lawsonia (oksinaftokinoni, CHO), väriainetta, jota on käytetty jo esihistoriallisella ajalla. Hennatatuoinnit ovat Intiassa ja muualla Aasiassa maalattavia kuvioita. Hennan värimolekyyli sitoutuu ihon keratiiniin, joten kuviot haalistuvat ihon uusiutumisen myötä. Tämä vie ihon paksuudesta riippuen muutamista päivistä muutamiin viikkoihin. Hennalla värjätään ihon lisäksi kynsiä, kehon karvoitusta, puuta, luuta, sarvea, lankoja ja kankaita.

title: Nisäkkäät

text: Useimpien nisäkkäiden raajat päättyvät keratiinista koostuviin koviin kynsiin, sorkkiin tai kavioihin. Sorkkaeläimet eroavat kavioeläimistä siinä, että niillä yhdessä raajassa on parillinen määrä (kaksi tai neljä) varpaita, kun taas kavioeläimillä on pariton (yksi tai kolme) määrä. Muilla nisäkkäillä on kynnet lukuun ottamatta valaita ja sireenieläimiä. Valaat ovat kuitenkin kehittyneet sorkkaeläimistä. Sorkat ja kaviot ovat ulkonäöltään leveitä ja tylppiä, mutta kynnet ovat usein kaarevia, ohuita ja teräviä muistuttaen muiden selkärankaisten kynsiä.[26]

title: Hiukset

text: Ihmisen hiustupet toimivat toisistaan riippumatta toisin kuin joidenkin eläinten. 90 prosenttia hiustupeista on kerrallaan kasvuvaiheessa, jolloin ne tuottavat keratiinia ja väriaine melaniinia. Aktiivinen vaihe kestää vähintään kolme vuotta, joskus seitsemänkin vuotta. Sitä seuraa kolmen viikon hidastumisvaihe, jonka jälkeen on kolmen kuukauden mittainen lepovaihe, jolloin hius ei enää kasva. Lepovaiheessa hiustuppi uudistuu, kunnes uusi hius alkaa jälleen kasvaa siitä. Yksi hius pysyy päässä neljästä kahdeksaan vuotta. Se putoaa lopulta pois uuden hiuksen tieltä.

title: Karvoitus

text: Karvanystyn päällistä osaa kutsutaan karvasipuliksi. Sipulissa tapahtuu keratinisoituminen, jossa tyvisoluista irtaantuneet keratinosyyttisolut tuottavat solut vähitellen täyttävää keratiinia, joka on hyvin erilaistunut, liukenematon valkuaisaine. Keratiini kovettaa solun tuman ja hävittää vähitellen muutkin soluelimet, ja kun solu on käyttänyt kaikki energiavarastonsa keratiinin tuottamiseen, se kuolee. Karvan varsi muodostuu näistä kovettuneista keratiinia sisältävistä soluista, jotka muodostavat useita samankeskisiä kerroksia.

title: Sulkasato

text: Sulkasadon alkamista säätelevät muun muassa kilpirauhas- ja sukupuolihormonit. Pesivillä aikuisilla linnuilla se alkaa usein jo haudonnan aikana (esimerkiksi kyyhkyt, petolinnut). Tavallisempaa on, että sulkasato alkaa pesimäkierron päätyttyä, Suomessa keski- tai loppukesällä. Tämä on niin sanottu "postnuptiaalinen" eli pesinnän jälkeinen sulkasato. Sulkasato on linnulle rasittava toimenpide, pitäähän sen muutamassa viikossa kasvattaa useinkin koko höyhenpukunsa uudelleen. Höyhenet ovat keratiinia, valkuaisainetta, samaa ainetta mitä ovat esimerkiksi kynnet, karvat ja hiukset, ja lintujen ravinnon on siksi oltava riittävän valkuaispitoinen. Tavallista onkin, että myös siemensyöjät siirtyvät osaksi käyttämään eläinravintoa (hyönteisiä ja muita selkärangattomia) sulkasadon ajaksi.

title: Menoceras

text:
Menoceras on sukupuuttoon kuollut sarvikuonosuku, jonka lajit olivat sian kokoisia. Se oli yksi aikansa pienimmistä sarvikuonoista, ja sen jalat olivat epätavallisen laihat sarvikuonoille. Koiraalla oli lähisukuisen "Diceratheriumin" tapaan pari sarvia vierekkäin kuonon päällä, joita on luultavasti käytetty naaraista taistellessa. Ne koostuivat keratiinista
, samoin kuin nykyisten sarvikuonojen sarvet, eivätkä ole fossiloituneet löydetyissä jäänteissä. Kallossa on kuitenkin jäljet sarvien kohdalla, joten tutkijat tietävät missä ne ovat sijainneet otuksen eläessä.
"Menoceras" eli Pohjois-Amerikan keskisillä ja itäisillä tasangoilla mioseenin alkuvaiheilla. Paljon tänän eläimen luita on löydetty, etenkin Nebraskasta (Agate Fossil Beds National Monument), mikä osoittaa niiden liikkuneen suurina laumoina. Sen fossiileja on löydetty Floridasta asti, mikä tekee siitä aikansa eteläisimpänä esiintyneen sarvikuonon. Seuraava sarvikuono alueella oli myöhemmin mioseenilla ilmestynyt "Floridaceras".

title: Muoviteollisuus

text: Muovin edeltäjiä olivat erilaiset muovattavat luonnonmateriaalit. Keratiineja eli eläimistä saatavia sarveisaineita käytettiin 1700-luvulla muun muassa kattoikkunoiden materiaalina. Kumipuusta saatavaa guttaperkkaa alettiin käyttää 1850-luvulla muun muassa biljardipallojen materiaalina ja valtameren pohjaan laskettavien kaapeleiden eristeenä. Hyönteisten tuottama sellakka keksittiin samoihin aikoihin nappien, pelinappuloiden ja myöhemmin gramofonilevyjen raaka-aineeksi. Se sopi guttaperkan tavoin myös sähköeristeeksi. Selluloidi keksittiin 1860-luvulla, ja sen tärkeimmäksi käyttökohteeksi tuli elokuvafilmi. 1900-luvun vaihteessa keksittiin maidon kaseiinista saatava galaliitti, josta alettiin tehdä nappeja, kampoja ja muita pikkuesineitä.

title: Villa

text: Villa on eläinkuitu. Villakuidut ovat keratiinia, noin sadasta molekyylirakenteeltaan erilaisesta valkuaisaineesta syntyneitä molekyyliketjuja. Villa on valkuaisainetta, proteiinia eli samaa ainetta kuin ihmisen kynnet ja hiukset. Neulelankoja valmistetaan muun muassa villasta, puuvillasta ja tekokuiduista. Sekoitelangoissa yhdistetään yhtä tai useampaa luonnonkuitua tekokuituihin. Villasekoitelanka on kestävämpää kuin 100 % villalanka.

title: Sulkasato

text: Keratiinin rakennusaineen väri on se tavallisin ja arkisin väri, harmaanruskean sekoitus, hiirenharmaa. Lintujen kirkkaat värit aiheutuvat höyhenten pigmenttisoluista, joista heijastuvan, eri aallonpituuksilla etenevän valon, silmän tappisolut erottavat. Monien lintujen puvuissa esiintyvät metallinhohtoiset värit ovat heijastusta valon osuessa tietyllä tavalla järjestyneisiin höytyjen hienorakenteisiin. Höyhenen kuluessa tai haalistuessa värit, eli pigmenttisolut ja höytyjen pintarakenne, kuluvat, ja niiden alta alkaa paistaa hiirenharmaa perusväri. Laji- ja sukupuolituntomerkkien erottuminen heikkenisi, ellei lintu vaihtaisi uutta höyhentä kuluneen tilalle.

title: Nisäkkäät

text: Nisäkkään iho koostuu muiden selkärankaisten tapaisesti kahdesta kerroksesta, orvaskedestä ja sen alapuolella olevasta verinahasta. Uusia soluja syntyy orvaskeden ja verinahan välisessä niin sanotussa tyvisolukerroksessa ja uudet ihosolut työntävät vanhempia soluja ylöspäin kohti ihon pintaa. Pintaa kohti kulkiessaan niihin kerääntyy rikkipitoista keratiinia ja ne kuolevat. Nämä keratiinin täyttämät, levymäiset ja kuolleet solut muodostavat ihon uloimman osan, sarveiskerroksen eli marraskeden, joka on eräänlainen ihon kulutuspinta. Kuollutta ihoa irtoaa jatkuvasti esimerkiksi hilseilemällä. Iho myös suojaa eläimen sisäisiä rakenteita esimerkiksi mekaaniselta kulutukselta ja on myös vedenkestävä.[4]

title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyillä ei ole lainkaan hampaita. Niille on kehittynyt tahmea, 15–40 senttimetriä pitkä ja lantiosta alkunsa saava kieli, jolla ne syövät helposti muurahaisia ja termiittejä. Kielen tahmeutta ylläpitävät rinnassa sijaitsevat suuret sylkirauhaset. Hampaiden puuttumisen takia muurahaiskäpyjen mahalaukun rakenne on erilainen kuin muilla nisäkkäillä: mahaporttia ympäröi paksu lihaskerros, jossa on keratiinista koostuvia piikkejä. Tämän maharakenteen avulla muurahaiskävyt "pureskelevat" syömänsä ruoan, kuten linnut tekevät lihasmahassa. Joidenkin lintujen tapaan myös muurahaiskävyt nielevät pikkukiviä, jotka auttavat ruoan pillkomisessa.

title: Dinosaurukset

text: Dinosaurusten hampaiden ja nokan muoto riippui niiden ruokavaliosta. Lihansyöjillä oli teräväreunaiset hampaat ja kasvinsyöjillä lehdenmuotoiset, hienontamiseen soveltuvat pureskeluhampaat ja usein teräväreunaiset, keratiinista muodostuneet nokat. Sauropodeilla ei ollut nokkaa tai pureskeluhampaita, vaan ne keräsivät lehtiä leukojen etuosan lusikanmuotoisilla hampailla. Suurin puruvoima on ollut Tyrannosaurus rexillä, 39000 newtonia.[40]

title: Karvoitus

text:
Esimerkiksi ihmisen hiuksissa voidaan erottaa kolme erityyppistä solukerrosta: ydinkerros ("medulla"), kuori- eli kuitukerros ("korteksi") ja pintakerros ("kutikula"). Ytimessä on verraten vähän keratiinia sisältäviä solukimppuja, joiden välissä on ilmaa. Ihon sisäpuolella ydinkerroksessa on solunestettä sisältäviä eläviä soluja.
Kuorikerroksessa on pitkiä, karvan suuntaisia kuitusoluja, joiden keratiinipitoisuus on korkea. Kuorikerros koostuu pääosin keratiiniproteiiniketjuista ja hiustupen melanosyyttisoluissa syntyneistä väripigmenteistä eli melaniinirakeista. Karvan pintakerroksessa on litteitä suomuisia suomusoluja joiden ulommat reunat suuntautuvat kohti hiuksen kärkeä.

title: Muurahaiskävyt

text: Muurahaiskävyt (Pholidota) ovat muurahaisia syöviä hampaattomia ja pitkäkielisiä nisäkkäitä, joiden koko ruumista vatsaa lukuun ottamatta peittää keratiinista koostuvien kovien, teräväreunaisten ja käpyjen suomuja muistuttavien levyjen muodostama panssari. Muurahaiskävyt ovat ainoita nisäkkäitä, joilla on tällainen puolustuspanssari. Petoja vastaan ne puolustautuvat kääriytymällä palloksi, kuten vyötiäisetkin, mutteivat ole näille läheistä sukua. Muurahaiskäpyjä elää Afrikassa Saharan eteläreunan ja Etelä-Afrikan valtion pohjoisrajan välisellä alueella. Aasiassa niitä elää Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa.

title: Valkopäämerikotka

text: Valkopäämerikotkan vahva ja terävä raatelunokka on tarkoitettu ravinnon nauttimiseen ja aseeksi. Lisäksi nokan kaartuva kärki sopii hyvin saaliin repimiseen. Lintu käyttää nokkaansa muun muassa myös itsensä ja parittelukumppaninsa sukimiseen ja poikastensa syöttämiseen. Naaraan nokka on koiraslinnun nokkaa suurempi. Myös valkopäämerikotkan kynnet on tarkoitettu saalistukseen ja itsepuolustukseen. Kotkat tappavatkin saaliinsa juuri kynsillään. Sekä nokka että kynnet ovat keratiinia ja kasvavat koko linnun eliniän. Vankeudessa elävän kotkan nokkaa on leikattava säännöllisesti, sillä se ei kulu samalla tavoin kuin vapaana elävällä yksilöllä. Valkopäämerikotkalla ei ole äänihuulia. Sen ääni syntyy alemmassa kurkunpäässä, joka on henkitorven alapäässä. Äänen on tarkoitus toimia muun muassa varoitus- ja soidinäänenä. Valkopäämerikotkan ääntä on usein kuvattu kimeäksi ja korkeaksi.

title: Nisäkkäät

text: Karvapeitteen, jota usein pidetään nisäkkäille tunnusomaisena piirteenä, tehtävänä on suojata eläintä vaaralta ja toimia eristekerroksena. Karvat kasvavat verinahan ja ihonalaisen kerroksen välissä sijaitsevassa karvatupessa, jossa solut kopioivat toisiaan. Karvan kasvaessa sen solut kuolevat keratiinin vaikutuksesta. Nisäkkäiden karvoitus on peräisin niiden varhaisen kehityksen ajoilta, jolloin ne olivat öiseen aikaan aktiivisia, jolloin lämpöä eristävästä kerroksesta oli hyötyä. Karvoituksen väritys ja kuviot taas auttavat niitä suojautumaan pedoilta ja sulautumaan ympäristöön. Nisäkkäillä vatsapuolen karvoitus on usein muuta ruumista vaaleampi, jolla tavanomaisessa valaistuksessa eläin hämää saalistajia, koska väritys heikentää syvyyssuuntaista havaitsemista.


query: Minä vuonna YK on perustettu?

title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneet kansakunnat[1] (lyhenne YK) on maailmanlaajuinen hallitusten välinen yhteistyöjärjestö, joka perustettiin 24. lokakuuta 1945 San Franciscossa Kansainliiton korvaajaksi. Maailmanjärjestö perustettiin toisen maailmansodan jälkeen edistämään kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta sekä ihmisoikeuksia. Yhdistyneiden kansakuntien pääkonttori sijaitsee Manhattanilla, New Yorkissa, John D. Rockefeller nuoremman lahjoittamalla tontilla.

title: Suomen YK-nuoret

text: YK-nuoret Alumni on Suomen YK-nuorten alumniyhdistys, jonka tarkoitus on tukea Suomen YK-nuorten toimintaa. Jäsenistö koostuu entisistä YK-nuorista ja jäsenjärjestöjen aktiiveista. Kansallisten jäsenjärjestöjen lisäksi Suomen YK-nuoret toimii United Nations Youth Associations Network, , sekä SDSN Youth -verkostoissa.

title: Suomen YK-liitto

text: Suomen YK-liitto perustettiin 29. marraskuuta 1954, noin vuosi ennen Suomen hyväksymistä YK:n jäseneksi vuonna 1955. Liitto keskittyi toimintansa alkuvuosina tiedottamaan YK:n periaatteista ja päätöksistä.

title: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö

text: YK perusti 1949 pakolaisasian valtuutetun suojelemaan pakolaisten etuja, kun toisen maailmansodan aiheuttaman pakolaistilanteen hoitamiseksi perustettu Kansainvälinen pakolaisjärjestö lakkautettiin. Valtuutetun toimisto perustettiin YK:hon seuraavana vuonna.

title: Tekijänoikeuden loukkaus

text: Yhdistyneet kansakunnat (YK) ilmoitti vuonna 2011, että vapaa pääsy internetiin kuuluu kaikkien ihmisoikeuksiin. Samalla YK totesi, että esimerkiksi Ranskan tekijänoikeusrikkomuksista antama internet-yhteyden katkaisu loukkaa ihmisoikeuksia.

title: Suomen YK-liitto

text: YK-liitto tekee myös paljon yhteistyötä suomalaisten koulujen kanssa. Liiton tavoitteena on kouluttaa opettajia ja oppilaita YK:n toiminnan tärkeydestä ja yksityiskohdista. Erityisesti kouluja varten tuotetun aineiston lisäksi YK-liitto järjestää oppilaille esimerkiksi Malli-YK -kokouksia, joissa oppilaat saavat simuloida eri YK:n päättävien elinten istuntoja.

title: Maailman ruokaohjelma

text: Vuonna 1961 perustetun järjestön tavoitteena on maailma, jossa jokaisella ihmisellä on mahdollisuus riittävään ravintoon aktiivisen ja terveen elämän elämiseksi. WFP pyrkii päämääräänsä yhteistyössä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Kansainvälisen maatalousrahaston (IFAD) kanssa. Tavoitteen saavuttamisessa auttavat myös valtiot, koko YK-järjestelmä ja kansalaisjärjestöt ympäri maailmaa.

title: Niinisalon varuskunta

text: 1950-luvulla Niinisaloon siirrettiin tykistön Mittauspatteristo, sotilassoittokunta ja Hevoshuoltokoulu. Tykistökoulu ja YK-koulutuskeskus aloittivat Niinisalossa 1969, joista jälkimmäisen toimintaa oli jo vuonna 1966. Varuskunnassa oleva RUK:n muistomerkki paljastettiin tarkalleen vuonna 1960. YK-koulutuskeskukselle valmistui oma rakennus vuonna 1985.

title: Ruotsi kylmässä sodassa

text: Sen jälkeen, kun suunnitelmat Ruotsin omasta ydinaseesta olivat hautautuneet, Ruotsista tuli aktiivinen toimija ydinaseriisunnan saralla. Vuonna 1958 perustettu AMSA (Aktionsgruppen mot svensk atombomb) alkoi 1960-luvun alussa toimia kansainvälisellä tasolla. Vuonna 1961 YK hyväksyi niin sanotun Undénin suunnitelman, joka tähtäsi atomiaseista vapaiden alueiden ja maiden luomiseen. Suunnitelma oli nimetty Ruotsin ulkoministeri Östen Undénin mukaan.

title: Suomen YK-nuoret

text: Suomen YK-nuoret on suomalainen puoluepoliittisesti sitoutumaton nuorisojärjestö. Järjestön tavoitteena on levittää tietoa Yhdistyneiden kansakuntien toiminnasta toimimalla erityisesti nuorten ja opiskelijoiden keskuudessa, sekä edistää kansainvälistä yhteisymmärrystä ja kansojen rauhanomaista yhteistoimintaa. Suomen YK-nuoret on ainoa valtakunnallinen YK-nuorisojärjestö Suomessa. YK-nuoret tarjoaa nuorille mahdollisuuden kansalaisjärjestötoiminnan kautta kasvattaa tietämystä YK:iin liittyvistä aiheista ja laajemmin globaaleista kehityskysymyksistä sekä osallistua kansainväliseen toimintaan. Järjestö järjestää erilaisia keskustelu- ja esitelmätilaisuuksia, kansainvälisiä seminaareja, kampanjoita ja yhteistyöprojekteja.

title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Yhdistyneiden kansakuntien ihanteita vaalimaan ja järjestöä koskevaa tiedotusta hoitamaan on moniin maihin perustettu kansalaisjärjestöjä. Yksi näistä on Suomen YK-liitto.

title: Suomen YK-liitto

text: Vuonna 1974 YK-liiton hyväksymän muistion myötä järjestö on ottanut osaa yhteiskunnassa käytäviin keskusteluihin. Muistiossa YK-liitto totesi toimintansa olevan poliittista, mutta samalla poliittisesti sitoutumatonta. Tästä lähtien järjestö on ollut aktiivisesti mukana muun muassa aseistariisunnan, ympäristö- ja kehityspolitiikan sekä sosiaalisen kehityksen edistämisessä.

title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Suomi jätti jäsenhakemuksen heti Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan 1947. Suurvaltapoliittisista syistä Suomi samoin useat muutkin maat kuitenkin hyväksyttiin jäseniksi vasta 14. joulukuuta 1955. Jo edellisenä vuonna oli kuitenkin perustettu Suomen YK-liitto tiedotusta antamaan ja koulutusta järjestämään.

title: Suomen YK-liitto

text: Suomen YK-liitto on vuonna 1954 perustettu kansalaisjärjestö, joka tekee tunnetuksi ja tukee Yhdistyneiden kansakuntien toimintaa ja periaatteita sekä pyrkii edistämään kansainvälistä rauhaa ja yhteisymmärrystä.

title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Vaikka kylmä sota vaikutti YK:n tehokkuuteen sen ensimmäisinä vuosikymmeninä, se sai aikaan kuitenkin myös monia myönteisiä kehitysaskelia. Vuonna 1948 YK antoi ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, ja samana vuonna se lähetti ensimmäiset rauhanturvaajansa Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan. YK toimi myös aktiivisesti toisen maailmansodan jäljiltä olleiden pakolaisten puolesta, mikä johti vuonna 1950 pakolaisjärjestö UNHCR:n perustamiseen.[8]

title: Suomen YK-liitto

text: Vuonna 1974 hyväksytyn muistion mukaisesti Suomen YK-liitto yrittää myös vaikuttaa etenkin valtion YK-politiikkaan. Liitto järjestää seminaareja joissa poliittiset vaikuttajat pääsevät jakamaan näkemyksiään, esimerkiksi ympäristö-asioista. Tämän lisäksi YK-liitto laatii kannanottoja ja lausuntoja ajankohtaisiin aiheisiin liittyen.

title: UNMIK

text: UNMIK (engl. "United Nations Interim Administration Mission in Kosovo") on 19. kesäkuuta 1999 perustettu Yhdistyneiden kansakuntien johtama operaatio tehtävänään vastata sodanjälkeisen Kosovon väliaikaisesta siviilihallinnosta. YK-hallinnon päällikkönä toimii saksalainen Joachim Rücker.

title: Paavo Suoranta

text:
Suoranta osallistui YK-toimintaan 1956–1957 Siinailla Suomen ensimmäisessä YK-rauhanturvatehtäviin lähetetyssä yksikössä, komppaniassa, jonka tunnus oli YKSK (YKSK 1). Pohjosen mukaan Suorannan YK-tehtävää oli järjestelemässä pääesikunnan tutkintatoimiston edustaja, luutnantti Kaarlo Paloheimo.
Rauhanturvatehtävistä palattuaan Suoranta työskenteli metsäteknikkona Kemi Oy:n palveluksessa vuosina 1957–1977. Itsenäisyyspäivänä 1967 hänet ylennettiin yliluutnantiksi. Vuonna 1994 Suoranta kutsuttiin presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle.

title: Namibia

text: Vastarintaa alkoi kehittyä 1940-luvulta lähtien. South African Labour Association välitti YK:lle tietoa maan sisäisistä erimielisyyksistä. Vuonna 1952 perustettu Owamboland's People's Organization, myöhemmin "Lounais-Afrikan kansanjärjestö" (SWAPO) -nimellä kulkeva marxilainen sissiryhmä käynnisti alueella itsenäisyyssodan 1966. Tämän seurauksena Etelä-Afrikan tasavalta lisäsi miehitysjoukkoja ja sääti tiukat terrorismin vastaiset lait tuomiten niillä SWAPOlaisia ankarasti. Jopa 40000 namibialaista pakeni tuolloin naapurimaihin. Maan nimi muutettiin virallisesti Namibiaksi vuonna 1968. YK julisti Etelä-Afrikan tasavallan edelleen jatkuneen läsnäolon Namibiassa laittomaksi vuonna 1971 ja vuonna 1972 YK:n yleiskokous tunnusti SWAPOn ainoaksi autenttiseksi edustajaksi Namibian kansalle.[19]

title: Mourad Benmehidi

text: Mourad Benmehidi (s. 1. helmikuuta 1953 Annaba, Ranskan Algeria) on algerialainen diplomaatti. Hän opiskeli oikeustiedettä Algerin yliopistolla, josta hän valmistui vuonna 1976. Hän aloitti uran juristina vuonna 1979 ja työskentelyn Algerian ulkoministeriön palveluksessa 1982. Hänestä tuli vuonna 2008 maansa pysyvä YK-edustaja; tätä ennen hän oli muun muassa toiminut vuodesta 2003 pysyvänä YK-varaedustajana.

title: RASMUS (yhdistys)

text: Verkoston perustamiskokoukseen vuonna 2002 osallistui Ihmisoikeusliitto, Suomen Punainen Risti, Suomen YK-liitto ja kymmenen muuta järjestöä. Verkosto rekisteröitiin yhdistykseksi 1.7.2011 ja perustamisasiakirjan allekirjoittivat mm. Ihmisoikeusliitto, Demokraattinen sivistysliitto, Suomen kommunistinen puolue ja tuolloinen Vihreiden kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto. Yhdistyksellä on myös vuonna 2004 perustettu alueryhmä "Pirkanmaan rasismin vastaisen työn tuki ry", lempinimeltään Tampereen Rasmus.

title: Shakki

text: Eräskin shakin variantti on Wargames Illustrated -lehdessä vuonna 2002 julkaistu versio, jossa mukana oli kolmas pelaaja, YK, jolla oli kahdeksan tamminappulaa ("rauhanturvaajaa"), jotka eivät voineet lyödä muita nappuloita, eikä niitä itseään voinut lyödä. YK pyrki siirtämään kuninkaan tavoin liikkuvat rauhanturvaajat asemaan, jossa pelin jatkamisesta tuli mahdotonta eli siirtovuorossa oleva pelaaja oli kykenemätön siirtämään nappulaa asemaan, jossa se olisi voinut lyödä vastustajan nappulan tai uhata sitä. Mikäli YK onnistui tässä, se voitti pelin.

title: YK (täsmennyssivu)

text: YK tai Yk voi tarkoittaa seuraavia:

title: Bosnian sota

text: Kansainväliset neuvottelut eivät pysäyttäneet Bosnian sotaa, ennen kuin asetelma oli kääntynyt Bosnian serbeille epäedulliseksi ja Bosnian aluejako muistutti vuonna 1991 salaa Karadjordjevossa sovittua[30]. Suurvallat toimivat Balkanilla epäröiden ja neuvottomasti. Länsimaat viivyttelivät tai eivät tehneet mitään, eivätkä heidän uhkauksensa tehonneet. Pakon edessä tehtiin kansainvälisesti hätäisiä, puolinaisia toimia[31]. Kansainvälinen yhteisö ei kyennyt monestikaan siviilejä auttamaan, sotaa hillitsemään ja jatkuviin ihmisoikeusrikoksiin puuttumaan. YK ei kyennyt yleensä estämään serbien, kroaattien ja bosniakkien tekemiä sotatoimia. Yk-joukkoja sijoitettiin, mutta näitä oli liian vähän ja ne pelkäsivät serbejä. Tapahtumia entisessä Jugoslaviassa ohjasi lähinnä Bosnian serbiarmeijaksi naamioitu entinen Jugoslavian liittoarmeija. YK:n turvallisuusneuvoston jäsenmaat olivat lähes koko sodan ajan hyvinkin erimielisiä siitä, mitä kriisin hillitsemiseksi pitäisi tehdä. Kun YK perusti maaliskuussa 1993 Jugoslavia-tuomioistuimen, sen toiminta lepäsi tyhjän päällä, ja tuskin kukaan uskoi niihin aikoihin monenkaan sotarikoksista epäillyn joutuvan Haagiin oikeudenkäynteihin. Euroopan yhteisö EY yritti turhaan rajoittaa sotaa Bosniassa. Etyk, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokous, oli vielä heikompi. Oikeudesta voimankäyttöön eniten ihmisoikeuksia rikkonutta osapuolta, Bosnian serbejä vastaan päätettiin kansainvälisesti jo vuoden 1992 alkupuolella[31], mutta siihen ei laajassa mitassa ryhdytty kuin vasta vuonna 1995. Monien mielestä voimankäyttö olisi kuitenkin auttanut muun muassa Sarajevon piiritettyjä päätellen muutamasta välikohtauksesta[32], mutta se olisi vaatinut suurempia YK-joukkoja[33]. Poliittisilla neuvotteluilla olisi voitu avata Tuzlan lentokenttä[34]. Naton ilmaiskujen väitetään estäneen sodan lopussa esimerkiksi Goradzen valtauksen[35]. YK ei kyennyt estämään raiskauksia ja keskitysleireille sulkemisia, vaikka näihin puuttumisesta oli tehty erilliset päätökset[36]. YK-joukot suojasivat avustuskuljetuksia, joista monet joutuivat silti perääntymään tulituksen tieltä tai maksamaan piirittäjille veroa. Yhdysvaltalaiset pudottivat piiritettyihin kaupunkeihin avustustarvikkeita heti sodan alettua. Serbit ja muut ryöstelivät ja verottivat saarrettuihin kaupunkeihin matkaavia YK:n kuljetuksia[31]. Serbit sulkivat monesti Sarajevon lentoaseman ja estivät näin ilmasillan kautta tulevat avustuskuljetukset. Perille päässytkin apu oli monesti huonolaatuista, esimerkiksi eltaantuneita jauhoja, vanhoja sairaalavälineitä ja sydänlääkkeitä. Jotkut YK-sotilaat sortuivat itse erilaisiin kurittomuuksiin ja laittomuuksiin Bosnia-Hertsegovinan sodassa[37]. Vuoden 1994 syksyllä ja vuoden 1995 kesällä Bosnian serbit ottivat YK-sotilaita panttivangeiksi ja käyttivät heitä ihmiskilpinä Naton ilmahyökkäyksiä vastaan[38].

title: Suomen YK-liitto

text: Perustamisestaan lähtien YK-liiton toiminnassa on ollut mukana lukuisia jäsen- ja paikallisyhdistyksiä. YK-liiton perustana toimi 15 järjestöä, muun muassa Suomen Punainen Risti, Suomen Työnantajain Keskusliitto ja Lastensuojelun Keskusliitto. Poliittisten organisaatioiden liittyminen liiton jäseniksi sallittiin vuonna 1967. Nykyään Suomen YK-liiton toiminnassa on mukana yli 60 suomalaista järjestöä.

title: Haitin historia

text: Ranskan ja Yhdysvaltojen joukot kesäkuussa 2004 korvannut YK:n MINUSTAH ("Mission des Nations Unies pour la stabilisation en Haïti") -niminen vakauttamisoperaatio Haitin rauhoittamiseksi rauhanturvaajien avulla on osoittautunut syvästi kiistanalaiseksi. YK-joukot on nähty kriittisissä teksteissä jopa ulkovaltojen "kolonialistisen" politiikan toimeenpanijana Haitissa. YK-joukkoja syytetään erittäin raskaista rikkomuksista, kuten osallistumisesta siviilien ja Lavalas-puolueen jäsenten verilöylyihin jahdatessaan väkivaltaisuuksiin syyllistyneitä jengejä köyhien slummeissa raskain asein. YK:ta on syytetty siitä, ettei maassa riehuvia Aristidea vastustaneita asejoukkoja ole pyritty tai pystytty tehokkaasti riisumaan aseista, vaan YK-joukot ovat keskittyneet sen sijaan maan kurjista oloista kumpuavan jengiväkivallan taltuttamiseen liian rajuin ottein. YK-joukot eivät ole myöskään estäneet Aristiden jälkeisen hallinnon poliisin ja asejoukkioiden harjoittamaa väkivaltaa vanhan hallinnon kannattajia vastaan. YK:n on väitetty katsoneen poliisin väkivaltaa sormiensa läpi tai tukeneen sitä. Esimerkiksi entinen Haitin YK-tarkkailija Brian Concannon on kirjoittanut Haitin nykyisen YK-operaation toiminnasta, ja syyttää sitä oikeistolaisten puolisotilaallisten joukkojen suvaitsemisesta. Samoin Miamin yliopiston Ihmisoikeuskeskus laati raportin, jonka mukaan YK-joukot tukevat poliisin tappoiskuja slummeihin. Amnesty ja Human Rights Watch ovat saaneet jonkin verran kritiikkiä osakseen Haitia seuraavilta poliittisilta aktivisteilta väitetystä hitaudestaan reagoida maan tapahtumiin, mutta esimerkiksi Amnestyltä löytyy lausuntoja, joissa vahvistetaan YK-joukkojen ampuvan siviilejä. Asiasta on uutisoitu toisinaan myös länsimaiden suuremmissa lehdissä. Maaliskuussa 2005 erään verilöylyn jälkimainingeissa YK:n lähettiläs vakuutti, että poliisin väkivaltaan puututaan, jos sitä vielä esiintyy. Jotain keskustelua poliisivoimien asemasta näyttikin käynnistyneen YK-joukkojen kotimaiden välillä, ja YK esti poliisia osallistumasta ainakin yhden mielenosoituksen tarkkailuun. Ongelmat eivät kuitenkaan loppuneet, vaan saman vuoden kesäkuun kuudentena päivänä YK-joukkoja syytettiin taas lukuisia ihmishenkiä vaatineeseen siviilien verilöylyyn osallistumisesta Port-au-Princen slummeissa. YK-operaation edustajat väittivät aluksi joukkojensa surmanneen vain viisi aseistettua rosvoa, mutta uutistoimistot raportoivat suuremmista määristä kuolonuhreja ja loukkaantuneita, joista monien nähtiin olevan siviilejä. YK myönsi itsekin pian ainakin joidenkin sivullisten joutuneen uhreiksi. Silti maailmanjärjestöllä on vielä paljon matkaa, mikäli se aikoo selvittää oman osuutensa Haitin ongelmiin. Monet haitilaiset ovatkin katkeria virkansa joulukuussa 2006 jättäneelle pääsihteeri Kofi Annanille hänen kyvyttömyydestään tai haluttomuudestaan puuttua YK:n toimintaan Haitissa.

title: Luettelot YK:n pakkausnumeroista

text: YK-numerot YK 0001–3600, YK 8000 ja YK 9000–9006 on myöntänyt Yhdistyneiden kansakuntien Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods ja International Civil Aviation Organization (ICAO). YK-numeroita käytetään teollisuuden ja kemianteollisuuden tuotteiden sekä jätteiden pakkausmerkinnöissä.

title: Suomen YK-nuoret

text: Suomen YK-nuoret on kattojärjestö, johon kuuluu kuusi jäsenjärjestöä. Näistä viisi on YK-nuorten paikallisjärjestöjä (Helsinki, Jyväskylä, Tampere, Turku ja Oulu), joiden lisäksi YK-nuorten alla toimii Suomen malli-YK-yhdistys "Finnish Model United Nations Society". YK-nuoret on Suomen Nuorisoyhteistyö - Allianssi ry:n, Kepa ry:n, Pohjola-Nordenin Nuorisoliiton, Anna Lindh -säätiön, sekä Suomen YK-liiton jäsenjärjestö.

title: UNU-WIDER

text:
YK-yliopiston (UNU) kehitystaloustieteen tutkimuslaitos UNU-WIDER on ensimmäinen YK-yliopiston perustama “ajatushautomo”. UNU-WIDER on kansainvälinen akateeminen tutkimuslaitos, jonka päämääränä on edistää globaalia rauhaa ja kehitystä tuomalla yhteen maailman johtavia tutkijoita ja tiedemiehiä etsimään ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin. 25-vuotisen historiansa aikana UNU-WIDER on ansainnut maineen yhtenä maailman johtavista kehitystaloustieteen tutkimuslaitoksista. UNU-WIDER:n tutkijoihin ja yhteistyökumppaneihin on kuulunut useita sittemmin Nobel-palkittuja tutkijoita ja muita maailmankuuluja asiantuntijoita.
Vuonna 1969 YK:n pääsihteeri U Thant esitti että oli aika perustaa kansainvälinen yliopisto, jonka toiminta olisi omistettu YK:n peruskirjan keskeisten päämäärien, rauhan ja kehityksen, edistämiselle. Yliopisto voisi murtaa niitä muureja jotka loivat väärinkäsityksiä ja epäluottamusta maailman kansojen ja kulttuurien välillä 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla.
YK:n yleiskokous perusti YK-yliopiston 06.12.1973. Päämääränä oli rakentaa organisaatio, joka yhdistäisi maailmanlaajuista tutkijayhteisöä ja helpottaisi tutkimustiedon jakamista liittyen vakaviin globaaleihin ongelmiin kuten ihmisten hengissä pysymiseen, kehitykseen ja hyvinvointiin. YK-yliopisto aloitti toimintansa Tokion päämajassaan vuonna 1975.
Laajamittainen ja kasvava huoli maailmantaloudesta sekä vallitsevien taloudellisten ja yhteiskunnallisten näkökulmien rajoittuneisuus johtivat YK-yliopiston kehitystaloustutkimuslaitoksen, UNU-WIDER:n, perustamiseen. YK-yliopiston erityiskokous vuonna 1982 hyväksyi UNU-WIDER:n perustamisen, korostaen tällaisen globaalin instituutin tarpeellisuutta. Suomi kävi Wider-instituutista tiukan huutokaupan Hollannin kanssa 1983, ja sai instituutin Helsinkiin korotettuaan tarjouksensa 20 miljoonasta 30 miljoonaan dollariin.
Suomen valtio alkoi isännöidä UNU-WIDER:a pääkaupungissaan Helsingissä tarjoten instituutille toimitilat ja lahjoitusrahaston, johon sijoitettiin yhteensä 25 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria vuosien 1984-89 välisenä aikana.
UNU-WIDER perustamisesta Suomeen sovittiin lopullisesti ulkoministeri Paavo Väyrysen ja YK-yliopiston rehtorin Soedjatmokon 04.02.1984 allekirjoittamalla Valtiosopimuksella.

title: Suomen YK-nuoret

text: Järjestö on perustettu vuonna 1967 ja sen nykyisenä (2018) puheenjohtaja toimii Jenni Ruotsalainen..

title: Kansainvälinen työjärjestö

text: Kansainvälinen työjärjestö (, "ILO") on Yhdistyneiden kansakuntien alainen järjestö, joka hoitaa työvoimaan ja työntekoon kuuluvia asioita. Se on vanhempi kuin itse YK, perustettu 1919 Versailles’n rauhansopimusneuvottelujen yhteydessä ja liitettiin YK:n yhteyteen toisen maailmansodan päättyessä. ILO:n päämaja sijaitsee Genevessä.


query: Mikä on Figaron häät?

title: Figaron häät

text: Figaron häät (Le nozze di Figaro, KV 492) on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä ooppera, joka edustaa tyyliltään opera buffaa eli oopperan farssimaista, parodista ja läpisävellettyä muotoa. Figaron häät -oopperan kantaesitys oli 1. toukokuuta 1786 Wienin Burgtheaterissa säveltäjän johtamana. Ooppera perustuu Pierre Beaumarchais’n samannimiseen näytelmään.

title: Figaron häät

text: Figaron häiden kantaesitys Wienin Burgtheaterissa oli menestyksekäs, mutta siitä huolimatta oopperaa esitettiin vain yhdeksän kertaa. Kilpailu Wienissä oli kovaa, eikä italiankielisen oopperan aristokraattinen yleisö innostunut oopperasta, jossa heidän yhteiskuntaluokkaansa pilkattiin avoimesti. Hildesheimer (1983) jopa väittää että:

title: Figaron häät

text: Aaria: „L'ho perduta... me meschina“ Barbarina suree aariassa hukkaamaansa neulaa, jonka kreivi oli antanut hänelle eteenpäin Susannalle vietäväksi. Figaro ja Marcellina saapuvat paikalle. Figaro päättää mennä puutarhaan ja ottaa todistajiksi mukaansa Basilion ja Bartolon saadakseen Susannan kiinni uskottomuudesta, mutta Marcellina päättää varoittaa Susannaa, jonka uskoo olevan viaton.

title: Figaron häät

text: Aaria: "Non più andrai, farfallone amoroso" Kreivi haluaisi lähettää Cherubinon mierontielle, mutta kun hovipoika uhkaa paljastaa miten kreivi kosiskeli Susannaa, kreivi päättääkin lähettää pojan armeijaan. Figaro laulaa aariassa, miten hovipojan elämä tulee muuttumaan.

title: Le Figaro

text: Lehti perustettiin 1826 satiirisena viikkolehtenä ja nimettiin Pierre Beaumarchais'n näytelmän "Figaron häät" mukaan. Myös lehden motto "Sans la liberté de blâmer, il n'est point d'éloge flatteur - Ilman vapautta arvostella ei ole aitoa ylistystäkään" on peräisin Figaron häistä. Keskusta-oikeistolainen lehti on yleisesti tukenut UMP-puoluetta (Union pour un Mouvement Populaire) ja sen edeltäjiä.

title: Figaron häät

text: Aaria: „Porgi, amor, qualche ristoro“ Kreivitär laulaa suruaan kreivin uskottomuuden takia. Susanna kertoo kreivittärelle, miten kreivi on vikitellyt häntä ja Figaro keksii yhteisen juonen: lähetetään kirje, jossa kreivitär muka lupautuu tapaamaan rakastajansa puutarhassa ja saadaan kreivi näin mustasukkaiseksi. Kirje annetaan laulunopettaja Basiliolle, joka kuitenkin toimittaa sen kreiville. Kreivittären sijasta puutarhaan on tarkoitus lähettää kuitenkin naiseksi puettu Cherubino, joka Figaron käskystä ei olekaan vielä lähtenyt armeijaan.

title: Figaron häät

text: Finaali: „Esci omai, garzon malnato, sciagurato, non tardar" Kreivi ja kreivitär palaavat. Kreivitär tunnustaa, että komerossa on Cherubino ja kreivi sanoo tappavansa pojan. Komerosta löytyy kuitenkin Susanna. Kreivitär ja Susanna kertovat Figaron kirjoittaneen kirjeen ja väittävät kaikkea kiusoitteluksi kreivin mielettömän mustasukkaisuuden tähden. Figaro tulee hakemaan muita, koska väki odottaa jo häitä. Kreivi tiukkaa häneltä kirjeestä, kun puutarhuri Antonio saapuu kertoen nähneensä miehen hypänneen kreivittären ikkunasta puutarhaan. Antoniolla on myös mieheltä pudonnut paperi, joka osoittautuu Cherubinon määräyskirjaksi. Figaro väittää hypänneensä, koska oli odottelemassa Susannaa ja pelästyi kreiviä. Marcellina, Basilio ja Bartolo saapuvat vaatimaan Figaroa joko maksamaan velkansa tai vihille Marcellinan kanssa.

title: Figaron häät

text: Figaron häät on ensimmäinen kolmesta da Ponte -oopperasta; kaksi muuta ovat Don Giovanni ja Così fan tutte. Mozart ja libretisti Lorenzo da Ponte saivat keisari Joosef II:lta luvan laatia italiankielinen ooppera Beaumarchais'n näytelmästä La Folle journée ou Le Mariage de Figaro () vuodelta 1784. Näytelmää pidettiin vallankumouksellisena ja sen saksankielinen versio oli kielletty Wienissä vuotta aikaisemmin.[1] Muokatessaan Figaroa oopperalibretoksi da Ponte riisui näytelmästä terävimmän yhteiskuntakritiikin, vaikka perusasetelma jäikin ennalleen: kiero ja himokas aatelisherra joutuu alistumaan nokkelien ja hyveellisten palvelijoidensa juonittelujen edessä.

title: Figaron häät

text: Marssi ja finaali: „Ecco la marcia, andiamo“ Kreivi, kreivitär ja muut asettuvat paikoilleen häämarssin soidessa. Kuoro ylistää kreiviä jälleen kerran („Amanti costanti, seguaci d'onor“). Juhlitaan tuplahäitä: Figaron ja Susannan lisäksi Marcellina ja Bartolo menevät pikaisesti naimisiin. Figaro näkee, että kreiville sujautetaan neulalla suljettu rakkauskirje.

title: Figaron häät

text: Tertsetto: „Susanna, or via, sortite, sortite, io così vo’“ Kreivitär väittää komerossa olevan Susannan, joka sovittaa hääpukuaan, mutta Figaron kirjoittaman hämäyskirjeen saanut kreivi arvelee, että siellä on kreivittären rakastaja. Susanna on piilossa (mutta ei komerossa) ja miettii miten ratkaista tilanne. Kreivi päättää hakea murtovälineet nähdäkseen, kuka komerossa on. Hän vie kreivittären mukanaan ja lukitsee oven, ettei kukaan pääse sisään tai ulos sillä aikaa.

title: Pierre Beaumarchais

text: Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais (24. tammikuuta 1732 Pariisi – 17. tai 18. toukokuuta 1799 Pariisi) oli kelloseppä, keksijä, muusikko, poliitikko, invalidi, pakolainen, vakooja, kirjankustantaja, asekauppias ja sekä ranskalainen, että amerikkalainen vallankumoustaistelija. Hänet tunnetaan kuitenkin parhaiten näytelmäkirjailijana erityisesti kolmen Figaro-näytelmänsä perusteella, joiden pohjalta ovat syntyneet oopperat Figaron häät ja Sevillan parturi.

title: Aarne Pelkonen (laulaja)

text:
Aarne Pelkonen (s. 1986) on suomalainen baritoni sekä lied-, oratorio- ja oopperalaulaja.
Vuosina 2015–2017 Pelkonen oli kiinnitettynä Oldenburgin oopperassa Saksassa, jossa hänen roolejaan olivat muun muassa Figaro Mozartin oopperassa "Figaron häät".Saksan kiinnityksen jälkeen Pelkonen on toiminut freelancerina.

title: Hermann Prey

text: Preyn kepeä baritoni soveltui erityisen hyvin Figaron osaan Mozartin oopperassa Figaron häät ja muihinkin italialaistyylisiin koomisiin oopperoihin. Hän oli lahjakas Schubertin ja myös muiden säveltäjien liedien tulkitsija. Hänen ohjelmistoonsa kuului myös konserttiesiintymisiä esimerkiksi Johann Sebastian Bachin passioissa ja Brahmsin Ein deutsches Requiemissa sekä operetin esittäminen. Michael Endres toimi monia vuosia Preyn pianistina.

title: Figaron häät

text: Finaali: Cherubino tulee paikalle ja lähentelee Susannaksi luulemaansa kreivitärtä, mutta hänet karkotetaan, kun kreivi saapuu. Susannaksi pukeutunut kreivitär houkuttelee kreivin perässään syvemmälle puutarhaan. Figaro näkee kreivittäreksi pukeutuneen Susannan ja kertoo hänelle, että heidän puolisonsa pettävät heitä juuri. Susanna ei paljasta henkilöllisyyttään rangaistakseen Figaroa epäluuloisuudesta, mutta Figaro tunnistaa Susannan äänestä ja päättää puolestaan kiusoitella Susannaa teeskentelemällä haluavansa pettää tätä kreivittären kanssa kostoksi. Sovinnon tehtyään ("Pace, pace, mio dolco tesoro") pariskunta huomaa kreivin etsiskelevän Susannaksi luulemaansa kreivitärtä ja alkavat teeskennellä rakkauskohtausta. Kreivi luulee vaimoaan petolliseksi ja hyökkää paikalle. Kaikki kutsutaan piiloistaan todistajiksi, mutta tilanne ratkeaa vasta kun kreivitär itse Susannan vaatteissa saapuu. Kreivi ymmärtää jääneensä itse kiinni uskottomuudesta ja pyytää anteeksi. Kaikki laulavat yhdessä, kuinka tämä hullu päivä päättyy rakkauteen ja juhlintaan ("Ah! Tutti contenti saremo così").

title: Figaron häät

text: Ooppera tapahtumat alkavat Figaron ja Susannan hääpäivänä. Asiat mutkistuvat, kun paljastuu, että kreivi tahtoo käyttää ensiyön oikeuttaan Susannan kanssa ja alkaa kosiskella häntä. Monimuotoisten juonenkäänteiden, juonitteluiden, piiloutumisien, naamioitumisien ja uusien sukulaisuussuhteiden paljastumisien jälkeen kaikki päättyy kuitenkin sovintoon ja hääjuhlia jatketaan entistä riehakkaammissa tunnelmissa.

title: Hannu Heikkilä

text: Heikkilällä oli uransa aikana kaikkiaan yli 90 eri roolia oopperoissa ja opereteissa muun muassa Suomen Kansallisoopperassa, Savonlinnan oopperajuhlilla ja Lahdessa. Hänen keskeisiä oopperaroolejaan olivat Pimen ("Boris Godunov"), Mefisto ("Faust"), Rocco ("Fidelio"), Figaro ("Figaron häät"), kuningas Marke ("Tristan ja Isolde"), Filip II ("Don Carlos") sekä Musta Joe ("Teatterilaiva").

title: Figaron häät

text: Aaria: „Se vuol ballare, Signor Contino“ Figaro vannoo sotkevansa kreivin suunnitelmat ja tanssittavansa häntä oman pillinsä mukaan.

title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: "Deh, vieni, non tardar" Figaro näkee Susannaksi pukeutuneen kreivittären puutarhassa ja Susanna laulaa Figaroa kiusoitellakseen aariaa, jossa muka odottelee rakastajaansa.

title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: „Vedrò mentr’io sospiro“ Kreivi kuulee Susannan sanovan Figarolle, että tapaus on voitettu, epäilee tulleensa petetyksi ja kiukuttelee aariassaan, ettei hänen palvelijansa sovi saada naista (Susanna), jota hän itse haluaa.

title: Figaron häät

text: ”Figarosta” tuli hänen tuhonsa syy. Korkeat piirit, jotka olivat tottuneet näkemään itsensä opera seriassa lempeytensä ja suvereenisuutensa takia loputtomiin ihannoituina hahmoina, eivät tosin tunteneet joutuneensa äkillisen törkeän kohtelun kohteeksi, mutta eivät toisaalta nielaisseetkaan tällaista kovin kernaasti.[2]

title: Figaron häät

text: Kuoro:„Giovani liete, fiori spargete“ Figaro on värvännyt kreivin alustalaiset ylistämään kreiviä kuorossa siitä, että hän on lopettanut feodaalisen ensiyön oikeuden. Tavoitteena on saada kreivi näin siunaamaan Figaron ja Susannan avioliitto ja pelastaa Susanna kreivin piiritykseltä. Kreivi ei kuitenkaan siunaa liittoa heti, vaan lupailee järjestää juhlat illalla ja odottelee Marcellinaa estämään seremoniaa.

title: Figaron häät

text: . . . (video)

title: Figaron häät

text: Ensimmäisen kerran ooppera esitettiin Suomessa vuonna 1922 Suomalaisessa oopperassa.

title: Figaron häät

text: Duetto: „Se a caso madama la notte ti chiama.“ Figaro kuvailee, kuinka kätevä uusi huone on: lähellä sekä kreiviä että kreivitärtä, joita hän ja Susanna palvelevat kamaripalvelijana ja -palvelijattarena. Susanna on eri mieltä ja selittää kreivin taka-ajatuksena olevan hänen viettelemisensä.

title: Figaron häät

text: Aaria: „La vendetta, oh, la vendetta!" Lääkäri Bartolo vannoo kostavansa Figarolle, jota pitää tätä syypäänä ihastuksensa kohteen Rosinan eli nykyisen kreivitär Almavivan menettämiseen kreivi Almavivalle. Kosto on tarkoitus toteuttaa auttamalla tohtorin taloudenhoitaja Marcellinaa pitämään kiinni sopimuksesta, jonka Figaro on hänen kanssaan tehnyt: Marcellina on lainannut rahaa Figarolle ja Figaro luvannut mennä hänen kanssaan naimisiin, ellei pysty maksamaan velkaansa.

title: Figaron häät

text: Resitatiivi ja aaria: "Aprite un po' quegli occhi" Epätoivoinen Figaro vaatii aariassaan kaikkia aviomiehiä avaaman silmänsä vaimojensa petollisuudelle.

title: Figaron häät

text: Duetto: „Cinque, dieci, venti, trenta“ Figaro mittaa kreivi Almavivan hänelle ja Susannalle antamaa huonetta ja hänen morsiamensa Susanna sovittaa uutta myssyään / huntuaan.

title: Figaron häät

text: Sekstetto: „Riconosci in questo amplesso“ Tuomari don Curzio pitää Marcellinan ja Figaron sopimusta pitävänä: Figaron on joko maksettava tai naitava Marcellina. Figaro kertoo olevansa aatelista syntyperää ja sanoo, ettei voi mennä naimisiin, jos vanhemmat eivät ole paikalla. Hän ei kuitenkaan tiedä keitä vanhemmat ovat, sillä hänet on pienenä ryöstetty. Marcellina tunnistaa Figaron hänen ja Bartolon aviottomaksi pojaksi kädessä olevan merkin perusteella ja näin häät ovat mahdottomuus. Susanna saapuu maksamaan Figaron velkaa ja hänelle selitetään tilanne. Marcellina, Bartolo, Figaro ja Susanna ovat ikionnellisia, mutta kreivi ja tuomari harmissaan. Toisaalla: Barbarina houkuttelee Cherubinoa mukaan viemään kukkia kreivittärelle naiseksi pukeutuneena.

title: Figaron häät

text: Kreivi Almaviva - baritoni Kreivitär Almaviva - sopraano Susanna, Figaron morsian ja kreivittären kamarineito - sopraano Figaro, Susannan sulhanen ja kreivin kamaripalvelija - baritoni Cherubino, kreivin paašipoika - mezzosopraano Bartolo, lääkäri - basso Marcellina, lääkärin taloudenhoitaja - sopraano Basilio, laulunopettaja - tenori Don Curzio, tuomari - tenori Antonio, kreivin puutarhuri ja Susannan setä - basso Barbarina, Antonion tytär - sopraano

title: Figaron häät

text: Oopperan tapahtumat sijoittuvat 1700-luvun puoliväliin, kreivi Almavivan linnaan, joka sijaitsee Espanjassa lähellä Sevillaa. Päähenkilöitä ovat kreivi ja kreivitär Almaviva, kreivin kamaripalvelija Figaro ja kreivittären kamarineito Susanna. Myös paašipoika Cherubino, lääkäri Don Bartolo, lääkärin taloudenhoitaja Marcellina, laulunopettaja Don Basilio, tuomari Don Curzio, kreivin puutarhuri Antonio sekä puutarhurin tytär Barbarina ovat tämän koomisen oopperan keskeisiä henkilöitä.


query: Onko Ruotsi luonnollinen kieli?

title: Kieli

text: Maailmassa on tuhansia kieliä. Tavallisesti arvio liikkuu 6 000 kielen paikkeilla. Se vaihtelee kuitenkin tuhansilla puoleen ja toiseen, koska kielen ja murteen välinen rajanveto on vaikeaa. Tässä ei pyritäkään täyteen johdonmukaisuuteen: esim. ruotsi, norja ja tanska lasketaan kolmeksi eri kieleksi, vaikka ne ovat keskenään melko hyvin ymmärrettävissä, mutta kiinan kieli ja arabian kieli lasketaan kumpikin yhdeksi kieleksi, vaikka murre-erot ovat niin suuret, etteivät kaikki kiinan puhujat ymmärrä toisiaan eivätkä kaikki arabian puhujat toisiaan.

title: Luonnollinen luokka

text: Jos luonnollisia luokkia on olemassa lainkaan, fysikaaliset partikkelit kuten kvarkit, alkuaineet ja luonnossa esiintyvät kemialliset yhdisteet saattavat olla hyviä ehdokkaita. Ne olisivat olemassa omana ryhmänään riippumatta siitä, onko kukaan luokittelemassa niitä. Esimerkiksi ”vesi” nimeää luonnollisen luokan, johon kuuluu kaikki aine jolla on tietty molekyylirakenne. Sen sijaan ”juoma” nimeää pelkästään konventionaalisen luokan. Luonnollinen luokka voidaankin määritellä ”entiteeteiksi, joilla on luonnonlakien sitomia ominaisuuksia”. Tällaiset luokittelut ovat yhteneväisiä kaikille inhimillisille kulttuureille niiden tehdessä luokitteluja niitä ympäröivästä luonnollisesta todellisuudesta.

title: Luonnollinen kieli

text: Kieli on syntynyt ja kehittynyt luonnollisesti tuhansien vuosien ajan ja muovautunut sellaiseksi, mikä kulloinkin on tarkoituksenmukaista. Ihmislapsi on omaksunut kielen luontaisesti, ilman muodollista opetusta, kanssakäymisessä muiden ihmisten kanssa. Ihmiset käyttävät kieltä yhteydenpitovälineenä ja hahmottavat sen avulla ympäröivän maailman verbaalisesti ja/tai viittoen.[2]

title: Tiedonhaku

text:
Seuraavat luonnollisen kielen piirteet, jotka aiheuttavat ongelmia tiedonhaussa, ovat yhteisiä kaikille kielille.
Ensimmäinen niistä on se, että luonnollinen kieli on vain osittain yhteistä saman kulttuurin jäsenille. Kielenkäyttäjät muodostavat useita erilaisia kielen alakulttuureja, jotka ilmenevät vaihteluna esimerkiksi sanastossa ja niiden taustalla olevissa käsitteissä. Tämän lisäksi kielenkäyttäjät muokkaavat kieltä tarkoituksiinsa sopivaksi, ja siten kieli kehittyy ilman tietoista suunnittelua monella eri taholla samanaikaisesti. Myös monitulkintaisuus on yksi luonnollisen kielen perusominaisuuksista, ja sen avulla kielenkäyttäjän on mahdollista muodostaa suuri määrä ilmaisuja pienellä määrällä alkioita.

title: Kieli

text: Luonnollinen kieli on ”luonnollinen” kolmessa eri mielessä:[1]

title: Ruotsin kieli

text: Ruotsin kieli eli ruotsi on indoeurooppalaisten kielten germaanisen haaran skandinaaviseen eli pohjoisgermaaniseen ryhmään kuuluva kieli. Sillä on noin 8,3 miljoonaa äidinkielistä puhujaa eri maissa, joista noin 7,9 miljoonaa Ruotsissa.[1] Ruotsin kielilain (Språklag 2009:600[2]) mukaan ruotsi on maan pääkieli, ja sitä käytetään tuomioistuimissa ja julkishallinnossa. Ruotsi on myös yksi Euroopan unionin virallisista kielistä. Suomessa ruotsi on toinen kansalliskielistä. Vuonna 2016 sitä puhui äidinkielenään 289 540 henkilöä, eli 5,3 prosenttia väestöstä.[3] Ruotsinkielisten osuus Suomen väestöstä on 1900-luvulla huomattavasti laskenut; vielä 1880-luvulla se oli 14 %.

title: Pivot-kieli

text: Pivot-kieli on keinotekoinen tai luonnollinen kieli, jota käytetään eri kielten välisessä kääntämisessä. Käännettäessä mistä tahansa kielestä A kieleen B, käännetään A:sta ensin pivot-kieleen P, ja sen jälkeen P:stä B:hen. Kun käytetään pvot-kieltä, kääntäjiä ei tarvitse olla joka ikiselle kieliparille AB, vaan riittää, että yksi kääntäjä tuntee kielen A sekä pivot-kielen P, ja toinen kääntäjä pivot-kielen ja kielen B.

title: Ruotsin kieli

text: Ruotsi on noin kahdeksan miljoonan Ruotsissa syntyneen ruotsalaisen ja miljoonan maahanmuuttajan ensimmäinen kieli.

title: Ruotsin kieli

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (ruotsi-suomi-ruotsi sanakirja)

title: Karkausvuosi länsimaisessa ajanlaskussa

text: Karkauspäivänä pidetään Euroopassa yleisesti helmikuun 29. päivää, vaikka Julius Caesarin määräyksen mukaan karkauspäivä onkin karkausvuosien helmikuun 24., ei 29. päivä. Karkauspäivä vain lisätään helmikuuhun. Luonnollinen ajatus on, että päivä on 29. helmikuuta, jonka numeroista päivää ei helmikuussa karkauspäivättöminä vuosina olekaan. Ruotsissa ja Suomessa kuitenkin noudatettiin 1990-luvulle asti Julius Caesarin määräyksen mukaista käytäntöä, jossa almanakkoihin karkauspäivä merkittiin helmikuun 24. päiväksi. Tämän jälkeen helmikuun lopussa olevat nimipäivät siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, esimerkiksi Matin päivä oli muutoin 24. helmikuuta mutta karkausvuosina 25. helmikuuta. Suomessa karkauspäivä päätettiin siirtää helmikuun 29. päiväksi vuonna 1998. Karkauspäivä oli perinteisellä paikallaan 24. helmikuuta ensimmäisestä Ruotsin kalenterista vuodesta 1608 alkaen. Ruotsi päätti 1990-luvun puolivälissä siirtää karkauspäivän helmikuun 29:ksi päiväksi, ja Suomi teki samoin vuonna 1998. Molemmissa maissa oli karkauspäivä ensi kertaa 29.2. vuonna 2000.

title: Limburgin kieli

text: Limburgin kieli on alueellinen kieli, jota puhutaan Limburgin maakunnassa Alankomaissa ja samannimisessa provinsissa Belgiassa sekä Saksan puolella lähellä Alankomaiden ja Belgian rajaa. Limburgilla on Alankomaissa virallisen alueellisen kielen asema ja sille on luotu oma kirjoitusoppi ja kielioppi. Kielellä on myös on oma ISO-koodi (li). On kuitenkin kiisteltyä onko kyseessä itsenäinen kieli vai hollannin murre.

title: Liivin kieli

text: Kielitieteilijät eivät ole täysin varmoja siitä, miten liivin kieli erosi muista itämerensuomalaisista kielistä. Epäselvyyttä on esimerkiksi siitä, onko liivi läheisempää sukua etelä- vai pohjoisvirolle. Paikannimistötutkimuksen perusteella liivinkielisten alueet ulottuivat ennen paljon nykyistä laajemmalle. Liivinkielisten paikannimien verkko kattaa noin puolet nykyisen Latvian alueesta. Monet liivinkieliset ovat siirtyneet käyttämään indoeurooppalaista latvian kieltä eli "lättiä", jota Latviassa pääasiallisesti puhutaan. Latvian kieli on kuitenkin saanut paljon vaikutteita liivistä; latvian eroavaisuudet liettuaan nähden ovat osittain liivin vaikuttamia. Toisin päin latvian kieli on vaikuttanut liiviin hyvin voimakkaasti, niin sanastoon kuin kielioppiinkin. Latvian kielen vaikutus onkin erkaannuttanut liiviä huomattavasti muista itämerensuomalaisista kielistä.

title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollinen kieli on kieli, jolla ihmiset yleisesti kommunikoivat keskenään ja joka on kehittynyt ja siirtynyt sukupolvelta toiselle osana normaalia sosiaalista kanssakäymistä.[1] Tällaista kieltä kutsutaan luonnolliseksi erotukseksi toisaalta formaaleista kielistä (kuten ohjelmointikielet), toisaalta keinotekoisista kielistä (kuten esperanto).

title: Objektikieli

text: Objektikieli on kieli, joka on tutkimuksen kohteena jollakin alalla, kuten logiikassa, kielitieteessä, matematiikassa tai tietojenkäsittelyteoriassa. Objektikieli voi olla formaalinen kieli (kuten esimerkiksi propositiologiikan kieli) tai luonnollinen kieli (kuten esimerkiksi suomi).

title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollinen kieli on ”luonnollista” kolmessa eri mielessä:

title: Ruotsin kieli

text: Ruotsi on myös Euroopan unionin virallinen kieli.

title: Onan kieli

text: Onan eli selknamin kieli oli onien puhuma kieli, jota puhuttiin Argentiinan Tulimaassa. Vuonna 1991 kielellä oli vielä jäljellä kaksi sitä äidinkielenään puhuva, mutta se on myöhempien arvioiden mukaan luultavasti jo hävinnyt, vaikka varmuutta asiasta ei ole. Kielen on korvannut käytöstä espanjan kieli. Kieli on luokiteltu yhdessä sille läheistä sukua olevan haushin kanssa chonkieliin, mutta jotkut kielentutkijat pitävät sitä isolaattikielenä.

title: Ruotsin kielipolitiikka

text: Ruotsin kielipolitiikka tarkoittaa Ruotsin valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Ruotsi on maan puhutuin kieli, ja sitä osaa yli 90 % maan väestöstä. Ruotsi on maan virallinen kieli, ja viidellä kielellä (suomi, meänkieli, romani, saame ja jiddiš) on virallinen vähemmistökielen asema.

title: Kieli (anatomia)

text: Kieli on myös tärkeä elin puheen muodostamisessa sekä nielemisessä. Puhuttaessa kieli muodostaa kapeikkoja ääniväylälle, siis kieli lähestyy suun kattoa tai nielun takaseinämää, mikä aikaansaa erilaisia äänteitä. Äänteiden muodostumiseen vaikuttaa kapeikon leveys ja kielen etisyys, eli onko kieli suun etu- vai takaosassa.

title: Älvdalska

text: Älvdalskalla on hyvin monimutkainen morfologia, ja siinä on säilynyt enemmän piirteitä muinaisnorjasta kuin ruotsin kielessä. Kieli on kuitenkin lingvistisesti melkein yhtä kaukana muinaisnorjasta kuin ruotsikin. Kieli eroaa ruotsista etenkin ääntämyksellisesti.

title: Luonnollinen kieli

text: Luokka:Kieli Luokka:Kielitiede

title: Uusi Ruotsi

text: Uuden Ruotsin virallinen kieli oli ruotsin kieli. Suomalaisten joukossa suurin osa oli syntynyt tai asunut Keski-Ruotsissa, mutta joukosta löytyi myös yksinomaan suomea puhuvia. Vaikka suomalainen kansanaines oli enemmistönä linnakkeiden ulkopuolella asuneiden siirtolaisten keskuudessa, heidän oli opeteltava ruotsin kieli, samoin heidän jälkeläistensä.

title: Ankronikka

text:
Ankronikka 1 DVD sisältää jaksot:
(Kieli: Englanti, Suomi, Ruotsi. Tekstitys: Englanti, Suomi, Ruotsi.)

title: Madeleine Onne

text: Madeleine Onne (s. 9. syyskuuta 1960 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän on Suomen Kansallisbaletin taiteellinen johtaja. Onne aloitti tehtävässä elokuussa 2018 Kenneth Greven lopetettua 10-vuotisen kautensa.

title: Suomen kielipolitiikka

text: Nykyisen Suomen valtion alue kuului Ruotsin valtakuntaan 1100–1300-luvuilta vuoteen 1809 asti. Valtion hallintokielenä toimi yleensä ruotsi, vaikka keskiajalla käytettiin myös latinaa ja unionikautena jossain määrin myös tanskaa. Katolisen kirkon kieli oli latina. Niillä Itä-Suomen alueilla, jotka ennen vuoden 1617 Stolbovan rauhaa kuuluivat venäläisten valtioiden alaisuuteen, hallinnollinen kieli oli venäjä ja kirkollinen kieli ortodokseilla kirkkoslaavi.

title: Ankronikka

text:
Ankronikka 2 DVD sisältää jaksot:
(Kieli: Englanti, Suomi, Ruotsi. Tekstitys: Englanti, Suomi, Ruotsi.)

title: Tanskan kieli

text: Ruotsi ja tanska eriytyivät toisistaan 1500-luvulla , kun Raamattua alettiin kääntää kansankielille. Ruotsalainen Kustaa Vaasan Raamattu julkaistiin 1541, ja sen kääntäjät halusivat tarkoituksella kirjoittaa mahdollisimman puhtaalla ruotsin kielellä, jossa ei olisi tanskalaisia vaikutteita. Tanskan kirjakielen perusta oli Kristian III:n käännös, joka valmistui vuonna 1550. Kieli oli toinen Grönlannin virallisista kielistä kunnes grönlannista tuli ainut virallinen kieli kansanäänestyksellä vuonna 2009.

title: Amerikkalainen viittomakieli

text: Viittomakielten lingvistinen tutkimus alkoi William Stokoen todistaessa ASL:n olevan luonnollinen kieli.

title: Agglutinatiivinen kieli

text: Äärimmäistapauksessa kaikilla kielen affikseilla olisi vain yksi muoto ja näitä voitaisiin liimata mekaanisesti peräkkäin muodostaen toisiaan vastaavia merkityksiä. Käytännössä yksikään tunnettu luonnollinen kieli ei kuitenkaan ole täysin agglutinoiva, sillä niin sanavartaloissa kuin päätteissäkin tapahtuu monenlaista assimilaatiota ja muita äännevaihteluita.

title: Luonnollinen kieli

text: Luonnollisia kieliä ovat paitsi verbaaliset myös viitotut kielet, jotka ovat syntyneet ja kehittyneet kuurojen keskuudessa. Kaikilla luonnollisilla kielillä on oma sanastonsa tai viittomistonsa ja rakenteensa eli kielioppinsa. Toisaalta jokainen yksittäinen luonnollinen kieli muuttuu vääjäämättömästi aikojen kuluessa käyttäjiensä keskuudessa, ja siitä syntyy samaan kieleen eri murteita. Useita kieliä käyttävät monikieliset ihmiset saattavat puolestaan yhdistellä myös eri kieliryhmiin kuuluvien kielten sanastoja ja rakenteita toisiinsa. Näin kielten kontakteista voi syntyä aikojen kuluessa luonnollisia kontaktikieliä, pidgineitä.[3]


query: Mikä on taiteen teorian keskeinen käsite?

title: Taide

text: Taiteen teorian keskeinen käsite on mimesis, joka tarkoittaa luonnon tai todellisuuden jäljittelyä ja esittämistä taiteen keinoin. Taideteos voi äärimmillään olla tarkka jäljennös jo olemassa olevasta kohteesta tai jotain sellaista, mitä emme kykene edes hahmottamaan. Teoksen ei tarvitse olla kuitenkaan esine, vaan se voi olla vaikkapa teatteri-, musiikki- tai performanssiesitys ja sellaisenaan mahdoton toistaa.

title: Imitaatio

text: Imitaation käsite ei ole ollut suosiossa, koska romantiikka samasti imitaation virheellisesti kopioinnin kanssa. Vaikka latinan "imitatio"-sana liittyy kreikan mimesikseen, se ei taideteoriassa pyri tarkoittamaan pelkästään luonnon kopioimista, vaan parhaimpien taideteosten kaanonien jäljittelyä ja sellaisena sitä pohdittiin Quintilianuksen "Puhujan kasvatuksessa". Imitaatiossa ei ollut kyse suoranaisesta vanhemman taiteen kopioinnista, vaan dialogin luomisesta menneisyyden parhaimpien teosten kanssa. Imitaatio oli elävä aihe läpi keskiajan. Renessanssista alkaen siitä tuli useiden uusien taideyeoroiden keskeinen osa. Taideakatemiat institutionalisoivat käsitteen, jota täsmennettiin uskolla sääntöihin ja ennakkoesimerkkeihin, joiden arveltiin puuttuvan käsityövaltaisilta killoilta.

title: Kreikkalaiset

text: Kreikkalaisella taiteella on pitkä ja monivaiheinen historia. Kreikkalaiset ovat vaikuttaneet kuva¬taiteissa, kirjallisuudessa ja esittävässä taiteessa. Lännessä antiikin Kreikan taiteella oli suuri vaikutus roomalaiseen ja myöhempään länsimaiseen taiteelliseen perintöön. Renessanssiajasta lähtien humanistinen estetiikka ja kreikkalaisen taiteen korkea tekninen taso tekivät suuren vaikutuksen eurooppalaisiin taiteilijoihin useiden sukupolvien ajan, ja kreikkalaisella klassisella perinteellä olikin keskeinen osa länsimaisessa taiteessa aina 1800-luvulle saakka. Idässä Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeen kreikkalainen, keskiaasialainen ja intialainen kulttuuri vaikuttivat suuresti toisiinsa, ja niiden yhteisvaikutuksesta syntyneen grekobuddhalaisen taiteen vaikutus tuntui merkittävänä Japanissa saakka.

title: Separoituva laajennus

text: Separoituvuuden käsite on keskeinen Galois'n teoriassa. Kuntaa sanotaan perfektiksi, jos sen jokainen algebrallinen laajennus on separoituva. Tämä on yhtäpitävää sen kanssa, että kunnan jokainen äärellinen laajennus on separoituva. Edelleen kunta "F" on perfekti, jos ja vain josJälkimmäinen ehto on yhtäpitävää sen kanssa, että "F":n Frobeniuksen endomorfismi formula_1, on automorfismi.

title: Käännöstiede

text: 1960-luvulla käännösteoria sai pragmaattisia ulottuvuuksia, kun kääntäminen alettiin käsittää viestinnäksi, jossa käännöksen vastaanottajan tarpeilla on suuri merkitys. Tärkein kommunikatiivisten käännösteorioiden edustaja on Eugene A. Nida, joka korosti kulttuurierojen huomioimista kääntämisessä. Nidan teoriassa keskeinen käsite on dynaaminen ekvivalenssi: semanttisen ekvivalenssin sijaan käännöksellä pyritään aiheuttamaan lukijassa samanlainen reaktio kuin lähdeteksti saa aikaan omissa lukijoissaan. Nidan mukaan käännöksissä on usein tehtävä pragmaattisia muutoksia eli poikettava lähdekielen yksiköiden merkityksestä, jotta käännöksen lukijoiden olisi mahdollista ymmärtää tekstin sanoma.

title: Julkiteoria

text: Julkiteoria (engl. espoused theory) tarkoittaa ihmisen toiminnalleen esittämiä perusteluita. Julkiteorian käsite on "käyttöteorian" ohella toinen keskeinen käsite Chris Argyrisin ja Donald Schönin kehittämässä toiminnan teoriassa (engl. theory of action).

title: Taidemaailma

text: Pierre Bourdieun taidemaailman käsite on yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti elettyjen asemien ehdollistama ja määrittelemä, joka vaatii tietoa ja kulttuurisen pääoman omistamista osana yhteiskuntaluokan identiteettiä, taiteen teorian käsitteitä, joita seuraavat opitut ammatilliset sekä yhteiskuntaluokkien distinktiot.

title: Sigmund Freud

text: Freud loi psykoanalyysin teorian, jonka keskeinen sovellus on psykoanalyyttinen psykoterapia. Freud uskoi, että lapsuuden kokemukset vaikuttavat yksilön nykyiseen käyttäytymiseen tiedostamatta. Freud kehitti tiedostumattoman käsitettä ja pyrki nojautumaan kliinisiin havaintoihin. Tiedostumattomat prosessit vaikuttavat muun muassa unien kautta. Freud uskoi, että tulkitsemalla unia oikealla, psykologisella tavalla, voisi ymmärtää paremmin ihmisten käyttäytymistä. Freud kirjoitti aiheesta kuuluisan teoksen Unien tulkinta.

title: Christy Anderson

text: Anderson valmistui Johns Hopkinsin yliopistosta taiteen, arkkitehtuurin ja urbanismin historian, teorian ja arvostelun kandidaatiksi, Massachusettsin yliopistosta Amherstista taidehistorian maisteriksi ja Massachusetts Institute of Technologysta taiteen, arkkitehtuurin ja urbanismin historian, teorian ja arvostelun tohtoriksi. Hän opetti Yalen yliopistossa vuosina 1995–2004 ja hän on luennoinut Lontoon yliopiston Courtauld Institute of Artissa sekä Harvardin yliopistossa.

title: Ankaraa ja myötätuntoista kuuntelua

text: Teoksen runko koostuu kirjallisista töistä, jotka laadittiin Kuvataideakatemian paikka- ja tilannesidonnaisen taiteen maisteriohjelmassa 2007–2009. Yhteistyössä oli mukana Teatterikorkeakoulun esitystaiteen ja -teorian maisteriohjelma. Teoksen toimittanut Lea Kantonen opetti ohjelmissa paikkasidonnaisen taiteen teoriaa, menetelmiä, analyysia ja kirjoittamista. Kursseilla syntyneiden tekstien lisäksi hän pyysi kirjoituksia muilta opettajilta ja vierailijoilta sekä muilta opiskelijoilta.

title: Taide

text: Myös taiteen teoriaa on pidetty tärkeänä. Esimerkiksi Arthur Danto määritteli taidemaailman käsitteen vuonna 1964, jossa hänen mukaansa: ”Taiteen teorioiden rooli, niin tänään kuin aina ennenkin, on aikaansaada taidemaailma ja taide mahdolliseksi.”

title: Helsinki Photography Biennial

text: Vuoden 2014 Helsinki Photography Biennialin kuraattorina toimii istanbulilainen kuraattori ja muotoilija Basak Senova. HPB14:ssa Senova tutkii tilastotieteestä lainattua ekologisen virhepäätelmän käsitettä. Käsitteen alla Senova avaa taiteen avulla ympäristöön liittyvän tiedon harhoja. Arkistot ovat koko prosessin ajan keskeinen väline työskentelyssä. HPB14 vaaliikin valokuvapohjaisten arkistojen ja ympäristöä koskevan tiedon suhdetta. Basak Senova on kutsunut myös Branko Franceschin (Zagreb) kuratoimaan kanssaan yhden biennaalin osion.

title: Bysanttilainen filosofia

text:
Bysanttilainen oppineisuus oli luonteeltaan monialaista. Filosofia säilytti kiinteän yhteyden muihin tieteisiin ja oppialoihin, päin vastoin kuin lännessä. Antiikin tekstien opiskelulla ja kommentoinnilla oli keskeinen rooli. Antiikin ajattelun filosofiset menetelmät otettiin osaksi filosofista toimintaa ilman, että sitouduttiin pakanallisten ajattelijoiden oppeihin. Monet antiikin ontologiset ja kosmologiset teoriat hylättiin, kun taas erityisesti logiikka (dialektiikkaa lukuun ottamatta) ja luonnontieteelliset teoriat otettiin käyttöön.
Näin silloinkin kun filosofia perustui Platonin, Aristoteleen ja uusplatonistien ajatteluun ja menetelmiin, bysanttilaiset tulkinnat johtivat yhä kauemmas alkuperäisestä antiikin ajattelusta. Yhtäläisyydet antiikin ajatteluun olivat usein ulkoisia, esimerkiksi silloin kun bysanttilainen ajattelu hyödynsi antiikin logiikkaa ja antiikin aikaista terminologiaa. Kriittistä keskustelua sekä uusia lähestymistapoja ja ratkaisuja syntyi muun muassa teologisten kiistojen seurauksena: esimerkiksi hesykastista liikettä koskeneissa väittelyissä käytettiin antiikin ontologian termistöä, mikä johti samalla olemuksen ("ousia") ja toiminnan ("energeia") käsitteiden tarkempaan erittelyyn ja niiden välisen eron selkiintymiseen.

title: Ukri Merikanto

text: Useimmissa töissään hän käytti materiaalina kiveä. Ukri Merikanto on keskeinen nimi suomalaisessa modernistisessa taiteessa. Hänen kolmiulotteisissa teoksissaan käsitellään muun muassa painottomuuden ja painon suhdetta.

title: Operationalisointi

text: Operationalisointi tarkoittaa teoreettisen käsitteen yhdistämistä kohteessa havaittaviin mitattaviin ominaisuuksiin. Tavoitteena on pystyä mittaamaan ja havainnoimaan teorian käsittelemiä asioita mahdollisimman tarkasti. Jotta teoriaa voidaan tutkia ja kehittää empirian tasolla, on teorian käsitteet operationalisoitava ja siihen perustuen mitattava. Operationalisointi on välttämätön linkki teorian ja empirian välillä.

title: Ohjelmistoatomi

text: Ohjelmistoatomi on kehittynyt fysiikan atomin ja atomismin muodostamista esikuvista. Loogisen atomismin teoriaa ovat kehittäneet Ludwig Wittgenstein ja Bertrand Russell, jotka kuvaavat myös molekyläärisiä käsitemalleja ajattelun pohjana atomeja käyttäen. Ohjelmistoatomi on menetelmätekninen ratkaisu, jossa symbolisen analyysin ja semiotiikan keskeinen käsite eli objekti saadaan toteutettua.

title: Pankki

text: Talousteoriassa on eri aikoina esitetty erilaista teoreettista analyysia pankkitoiminnasta. Vielä 1970-luvulla suuri osa tästä teoriasta käsitteli luottojen ja talletusten hinnoittelua (ns. Klein-Monti -kehikko). Uudemmassa pankkiteoriassa keskeinen kysymys on, mitä etuja pankeilla on muihin järjestelyihin, joilla säästäjien varoja voidaan kanavoida investointeihin. Keskeisenä käsitteenä uudemmassa pankkiteoriassa on delegoitu monitorointi: tallettajat eivät pystyisi arvioimaan investointeja suunnittelevan yrityksen luotettavuutta luotonottajana, mutta talletuksia keräävä luottolaitos voi tehdä sen heidän puolestaan.

title: Roger Fry

text: Roger Eliot Fry (14. joulukuuta 1866 Lontoo – 9. syyskuuta 1934 Lontoo) oli brittiläinen taidemaalari ja -kriitikko ja Bloomsburyn ryhmän jäsen. Yhdessä Clive Bellin kanssa hän kehitti formalismin teorian. Hän antoi myös nimen postimpressionismille ja oli keskeinen hahmo modernin taiteen tunnetuksi tekemisessä Britanniassa.

title: Arktinen taide

text: Arktisen taiteen käsite on kulttuuripoliittisesti latautunut. Sen avulla pyritään tunnistamaan pohjoisten alueiden taiteen ja kulttuurin erityispiirteitä ja edistämään kestävää kehitystä. Keskeinen foorumi on arktisen taiteen huippukokous Arctic Arts Summit, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017 Harstadissa Norjassa ja järjestetään vuonna 2019 Rovaniemellä. Arctic Arts Summit 2019 on mittava taide- kulttuuripoliittinen tapahtuma.

title: Pavel Filonov

text: Filonov selitti useissa yhteyksissä taiteensa teoriaa. Vuonna 1912 hän julkaisi artikkelin ”Kaanon ja laki”, jossa hän selosti ”analyyttisen taiteen” periaatteet ensimmäistä kertaa. Filonovin lahjakkuus puhujana ja hänen eri kulttuurien taidehistorian syvällinen tuntemuksensa auttoivat häntä levittämään teoriaansa. Hänen luentonsa olivat hyvin suosittuja.

title: Mimesis

text: Mimesis ( 'jäljittely') on keskeinen taiteen teorian käsite. Sillä tarkoitetaan luonnon tai todellisuuden jäljittelyä ja esittämistä taiteen keinoin.

title: Mikko Ijäs

text: Mikko Ijäs valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisen korkeakoulun valokuvataiteen osastolta 2006. Hän toimii tutkijana ja sivutoimisena tuntiopettajana mm. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa. Ijäs aloitti vuonna 2007 väitöskirjan kirjoittamisen Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun taiteen laitoksella aiheesta "Silmä, käsi ja mieli: inhimillisen havainnon evoluutio taidehistoriassa", jossa hän käsittelee havainnon ja kuvan tekemisen suhdetta. Ijäksen tutkimuksen keskeinen lähdeaineisto on omien teoksien lisäksi taidehistoriaa sekä neuropsykologiaa käsittelevää kirjallisuutta.

title: Virheenkorjauskoodi

text:
Virheitä korjaavien koodien teoriassa keskeinen käsite on koodin minimietäisyys.
Kahden samanpituisen koodisanan välisellä etäisyydellä tarkoitetaan niiden kohtien lukumäärää, joissa ne eroavat toisistaan. Esimerkiksi binäärisanojen '0100011101' ja '0111011001' välinen etäisyys on kolme. Koodin minimietäisyydellä tarkoitetaan pienintä arvoa, minkä kahden eri kyseiseen koodiin kuuluvan koodisanan välinen etäisyys voi saada.

title: Subjekti (filosofia)

text: Subjektin käsite on keskeinen erityisesti mannermaisessa filosofiassa, jossa se on keskeinen termi ihmisen autonomiaa ja minän luonnetta koskevissa keskusteluissa. Kriittisessä teoriassa ja psykologiassa "subjektiivisuus" käsittää myös teot ja diskurssit, jotka tuottavat yksilöitä.

title: Käyttötaide

text: Käyttötaiteen käsite on muunnettu johdannainen niin sanottujen vapaiden taiteiden ja soveltavien taiteiden välisestä jaosta. Antiikissa "Artes liberales", vapaat taiteet olivat vapaille miehille tarkoitettuja tietoja ja taitoja, joiden hallinta ja käyttö erottivat heidät orjista. Sittemmin käsitettä sovellettiin uudelleen taiteenlajien muodollisten luokittelujen tekemiseen ja taiteiden käyttötarkoitukset erotettiin määrittelystä erilleen. Sovelletut taiteet olivat esimerkiksi taideteollisuutta, jolla katsottiin olevan hyötykäyttöä päinvastoin kuin niin sanotulla korkeataiteella, jolla oli etunaan tuottaa puhtaita eli pyyteettömiä taidenautintoja. Samaa perua on jako niin sanottuihin ylempiin ja alempiin taiteisiin.

title: Käänteishila

text: Käänteishila on kiinteän olomuodon fysiikan keskeisimpiä käsitteitä. Sen ja siihen liittyvien Brillouinin vyöhykkeiden merkitys kiinteiden aineiden teoriassa on niin keskeinen, että niitä on verrattu Maxwellin yhtälöihin, sillä niistä voidaan johtaa suuri osa koko teoriasta, samoin kuin koko sähkömagnetismin teoria voidaan johtaa Maxwellin yhtälöistä.

title: Kognitiotiede

text: Ensimmäisten tietokoneiden kehityksellä 1940-luvulla oli erityisen suuri merkitys kognitiotieteen synnylle. Klassinen kognitiotiede itse asiassa käsittää ihmismielen juuri tietokoneena, symboleita manipuloivana systeeminä (komputationalismi). Tästä syystä matemaattisen logiikan kehityksellä (mm. Gottlob Frege ja Ludwig Wittgenstein) ja erityisesti laskettavuuden teorian synnyllä 1930-luvulla (Alan Turing) on ollut kognitiotieteen näkökulmasta varsin keskeinen merkitys.

title: Japanin kulttuuri

text: Esimerkiksi japanilaisessa taiteessa näkyviin esteettisiin ideaaleihin ovat vaikuttaneet buddhalaisuus ja Kiinan kulttuuri. Keskeinen ideaali on luontoon perustuva harmonia ja yksinkertaisuus. Tätä kuvaava termi on wabi-sabi, epätäydellisten, pysymättömien, vaatimattomien ja ei-konventionaalisten asioiden kauneus. Wabi-sabi on läheisesti kytköksissä zen-buddhalaisuuteen ja on näkyvissä esimerkiksi japanilaisessa teeseremoniassa.[5] Toinen merkittävä, nykyäänkin käytössä oleva esteettinen käsite on Edo-kaudella kehittynyt iki, jonka vastakohta on yabo. Viime vuosikymmeninä yleistynyttä populaarikulttuurissa näkyvää "söpöyttä" edustavat esimerkiksi Hello Kitty -hahmot, Pikachu tai japanilaisten yhtiöiden ja prefektuurien erityyppiset maskotit.[6]

title: Joseph Schumpeter

text: Jonkin aikaa kuolemansa jälkeen Schumpeterin ajatukset olivat hyvin vaikutusvaltaisia heterodoksien taloustieteilijöiden keskuudessa varsinkin Euroopassa, missä oltiin kiinnostuneita teollisen organisaation teoriasta, evolutionaarisesta taloustieteestä sekä talouskehityksen teoretisoinnista. Näiden tutkijoiden muita innoittajia olivat Keynes, Marx sekä Thorstein Veblen. Nykyään Schumpeter nähdään taloustieteen valtavirrasta erillisenä hahmona. Sen sijaan reaalitaloutta koskevan politiikan suhteen hänen voidaan tulkita olevan oman aikamme keskiössä – hänhän painotti innovaatioiden roolia, ja juuri innovaatiot ovat keskeinen talouspolitiikan käsite nykyään.

title: Tiedekritiikki

text: Metodologinen instrumentalismi on tieteenfilosofinen käsitys, jonka mukaan tieteelliset teoriat ovat kuvauksia maailmasta heikossa mielessä. Tieteellisen teorian keskeisimpiäkään käsitteitä ei aina vastaa mikään ”objektiivisesti todellinen”, vaan käsitteet toimivat teoriassa vain instrumentteina eli välineinä. Tieteellisen teorian tehtävä ei näin ollen ole kuvata maailmaa ”sellaisena kuin se on” vaan sellaisena, että sitä voidaan hyödyntää.