query: Missä Stanley Kubrick syntyi?

title: Stanley Kubrick

text: Stanley Kubrick syntyi esikoisena bronxilaiseen keskiluokkaiseen perheeseen, johon kuului isä Jacques, äiti Gertrude ja myöhemmin nuorempi sisar, Barbara (s. 1934). Isä-Jacques oli juutalaista itävaltalais-romanialaista ja puolalaista syntyperää.

title: Vivian Kubrick

text: Vivian syntyi Los Angelesissa Kaliforniassa. Hänen äitinsä on Stanley Kubrickin leski, Christiane. Vivian sävelsi "Full Metal Jacketin" ääniraidan taiteilijanimellä Abigail Mead. Nimi tuli talosta nimeltä "Abbot's Mead", jossa Kubrickit elivät vuosina 1965–1979. Talo sijaitsi lähellä MGM:n Borehamwoodin studioita.

title: Stanley Kubrick – Ohjaajan muotokuva

text: Stanley Kubrick – Ohjaajan muotokuva (, televisioesityksessä käytetty suomenkielinen nimi Maailma Kubrickin silmin, osat 1-3) on dokumenttielokuva Kubrickin elämästä vuodelta 2001. Dokumenttielokuvan ohjaaja Jan Harlan on Kubrickin sukulainen ja läheinen työtoveri. Elokuvassa käydään läpi Kubrickin tuotantoa sekä yksityiselämää. Dokumentin kertojana toimii Tom Cruise ja Cruisen lisäksi elokuvassa on haastateltu myös Nicole Kidmania, Keir Dulleaa, Arthur C. Clarkea, Malcolm McDowellia, Peter Ustinovia, Jack Nicholsonia, György Ligetia ja Matthew Modinea sekä Kubrickin innoittamia ohjaajia kuten Woody Allen, Steven Spielberg, Martin Scorsese ja Sydney Pollack.

title: Stanley Kubrick

text: Muut Kubrickin kuvaamat lyhytelokuvat eivät ole säilyneet nykypäivään.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrick alkoi ottaa etäisyyttä Hollywoodiin osittain Spartacuksen tekemisen raskauden takia ja muutti Lolitan (1962) tekemistä varten Englantiin, missä hän asui perheineen loppuelämänsä. Lolita perustui Vladimir Nabokovin samannimiseen kuuluisaan romaaniin, ja sen uskalias aihe käsitteli keski-ikäisen miehen rakkautta teini-ikäiseen tyttöön. Lolitassa huomion varasti sivuroolin tehnyt Peter Sellers, jonka virtuositeetti kiinnitti myös Kubrickin huomion. Kubrick antoi Sellersille vapauden improvisoida ja tämä kasvattikin rooliaan suuremmaksi kuin alun perin oli suunniteltu.[8] Lolitan jälkeen Kubrick halusi rakentaa seuraavan elokuvansa kokonaan Sellersin ympärille ja Tohtori Outolemmessä tämä tekikin unohtumattoman kolmoisroolin brittiupseerina, Yhdysvaltain presidenttinä ja natsitiedemiehenä. Kubrick vaikuttui syvästi Sellersin näyttelijäsuorituksista ja piti Sellersiä myöhemmin jopa suosikkinäyttelijänään.[9]

title: Stanley Kubrick

text: Kolmea ensimmäistä elokuvaa lukuun ottamatta Kubrickin elokuvat perustuvat kaunokirjallisiin teoksiin. Ne saivat kirjailijoilta usein tyytymättömän vastaanoton, koska ne eivät yleensä olleet uskollisia alkuperäiselle tekstille. Kubrick itse tosin mainitsi elokuviensa olevan enemmänkin lähdemateriaalin inspiroimia, kuin suoria adaptioita.

title: Vivian Kubrick

text: Vivian Kubrick (s. 5. elokuuta 1960) on yhdysvaltalainen elokuvantekijä ja säveltäjä, joka muistetaan parhaiten yhteistyöstään isänsä, elokuvaohjaaja Stanley Kubrickin kanssa. Vivian on tehnyt ääniraidan kahteen elokuvaan, ja oli usein pikkurooleissa isänsä elokuvissa.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickin pääsylippuna suuren budjetin elokuviin oli Kirk Douglasin tähdittämä Kunnian polut (Paths of Glory, 1957), joka perustuu Humphrey Cobbin samannimiseen romaaniin. Elokuva oli menestys niin kriitikoiden kuin yleisönkin keskuudessa ja on kohonnut pasifistisen elokuvan klassikoksi. Kubrick kuvasi sotaa niin synkkänä, kuin se todellisuudessa olikin, mikä ei ollut tuohon aikaan tavallista. Kuvaukset merkitsivät myös hänen kolmannen ja viimeiseksi jääneen avioliittonsa alkua: Kubrick tapasi kuvauksissa Saksan Münchenissä Christiane Harlanin, joka esiintyi elokuvassa. Kubrick ja Harlan olivat naimisissa Kubrickin kuolemaan saakka, ja he saivat yhdessä kaksi lasta, Anyan (syntynyt 1958) ja Vivianin (s. 1960).

title: Stanley Kubrick

text: Kellopeliä seurannut Barry Lyndon (1975) ei herättänyt närää, mutta ei saanut myöskään Avaruusseikkailun tai Outolemmen kaltaista suosiota, tosin elokuva sai seitsemän Oscar-ehdokkuutta ja voitti neljä (enemmän kuin mikään muu Kubrickin elokuva). Kubrick itse piti Barry Lyndonia parhaana elokuvanaan ja samaa mieltä on myös Martin Scorsese. Elokuvaa varten Kubrick hankki NASA:lta erityisen valovoimaisia objektiiveja. Niistä ja vanhoista taustaprojisointikameroista rakennettiin kamerat, joilla saatiin elokuvaan autenttinen vanhan ajan tunnelma; valaistuksena oli pelkkää kynttilänvaloa. Kubrick sai elokuvasta viimeisen Oscar-ehdokkuutensa ohjauksesta. Elokuva oli tästä huolimatta taloudellinen pettymys Amerikassa, mutta se ei tuottanut tappiota, koska se pärjäsi paremmin Euroopan teattereissa, eritoten Ranskassa. Tämän elokuvan jälkeen Kubrickin työtahti hidastui merkittävästi, sillä hänen seuraavaa elokuvaansa saatiin odottaa viisi vuotta.

title: 2010 (vuoden 1984 elokuva)

text: Ohjaaja Peter Hyams on kertonut, ettei olisi tehnyt elokuvaa ilman ensimmäisen elokuvan ohjanneen Stanley Kubrickin lupaa. Kertoman mukaan kun Hyams oli kertonut Kubrickille halustaan tehdä jatko-osa ja kysynyt tältä lupaa, Kubrick oli vain nauranut kysymykselle ja vastannut: ”Siitä vain, tee se. En minä välitä.”

title: Stanley Kubrick

text: Erityisesti Hohdon naispääosan esittäjän Shelley Duvallin saama kohtelu kuvauksissa on herättänyt paljon kiistelyä Kubrickin persoonasta. Kubrick piinasi Duvallia ilkeillä kommenteilla, loputtomiin toistuvilla otoilla ja syrjimällä tätä avoimesti. Duvall menetti kuvausten aikana hiuksiaan, ja Hohdon teon on jopa väitetty suistaneen hänen mielenterveytensä raiteiltaan.[15]

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickin verkkainen tahti ja pikkutarkka työtapa johti siihen, että osa hänen elokuvahankkeistaan ei koskaan toteutunut.[1] Näitä ovat muun muassa:

title: Stanley Kubrick

text: Kubrick lähti seuraavaksi työstämään elokuvaa Anthony Burgessin romaaniin Kellopeliappelsiini pohjaten. Kellopeliappelsiini (A Clockwork Orange, 1971) koetteli Lolitan tavoin ihmisten rajoja, tosin tällä kertaa Kubrick sai paljon vihamielisemmän vastaanoton. Ohjaajaa syytettiin väkivallan ihannoinnista, ja tappouhkauksia saatuaan Kubrick päätti vetää elokuvan pois Yhdistyneen kuningaskunnan teattereista. Kellopeli jakoi kriitikot kahtia vahvemmin kuin mikään muu Kubrickin elokuva, mutta se oli silti yleisömenestys, joka on saavuttanut myöhemmin myös yleisesti kriitikoiden arvostusta. Elokuva sai myös neljä Oscar-ehdokkuutta (mukaan lukien Paras elokuva ja Paras ohjaus). Myös kirjailija Anthony Burgess oli tyytyväinen elokuvaan, vaikka häntä häiritsikin, miten elokuvasta oli jätetty pois kirjan viimeinen luku. Tästä hän ei kuitenkaan syyttänyt käsikirjoittajana toiminutta Kubrickia vaan kirjan amerikkalaista kustantajaansa. Burgess ja Kubrick tulivat muutenkin hyvin toimeen, ja Burgessin romaani Napoleon Symphony on omistettu Kubrickille.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickin elämästä kertova Stanley Kubrick – Ohjaajan muotokuva -dokumenttielokuva valmistui vuonna 2001.

title: Stanley Kubrick

text: Vuonna 1951 Kubrickin ystävä Alex Singer suostutteli hänet tekemään lyhytdokumentteja The March of Time -nimiselle elokuvateattereiden uutiskatsausten tuottajalle. Kubrick suostuikin ja kuvasi itsenäisesti rahoitetun Day of the Fight -elokuvan 1951. Elokuvassa käytettiin kiskoille asetettua kameraa: tekniikkaa josta tuli yksi Kubrickin tunnusomaisista kuvaustavoista.[6] Vaikka alkuperäinen jakelija lopetti toimintansa vielä samana vuonna, Kubrick sai myytyä Day of the Fightin RKO Pictures -yhtiölle 100 dollarin voitolla.[7]

title: Stanley Kubrick

text: Lyhytelokuvien jälkeen Kubrick teki ensimmäisen pitkän elokuvansa Fear and Desire vuonna 1953 rahoittaen sen kokonaan itse ja sukulaistensa avustuksella, mikä oli tuolloin hyvin epätavallista. Kubrickin esikoiselokuva oli kuitenkin floppi, ja ohjaaja osti kaikki esityskopiot itselleen, jotta elokuvaa ei näytettäisi. Elokuva merkitsi myös hänen ensimmäisen avioliittonsa loppua, koska Kubrick tapasi kuvauksien aikana Ruth Sabotkan, jonka kanssa hän muutti yhteen avioeronsa jälkeen. Kubrick ja Sabotka menivät naimisiin vuonna 1955, ja he saivat yhdessä yhden lapsen, Katharinan (syntynyt 1953).

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickilla oli lapsena jatkuvasti vaikeuksia koulussa, ja lääkäri-isä Jacques yritti hankkia pojalleen virikkeitä harrastusten kautta. Stanley Kubrick löysi täten šakin, kirjallisuuden ja valokuvauksen, jotka hän otti heti omakseen. Kubrickin koulumenestys ei parantunut uusien harrastusten myötä, mutta hän otti osaa muun muassa koulunsa orkesteriin ja valokuvauskerhoon. Koulun ohella Kubrick kävi intohimoisesti elokuvissa. Omien sanojensa mukaan Kubrick inspiroitui nimenomaan huonoista Hollywood-elokuvista, koska ne saivat hänet tajuamaan, että hänkin osaisi tehdä elokuvia.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickin valokuvausharrastus laajeni hiljalleen työksi, kun hän sai kaupattua kuviaan viimeisenä kouluvuotenaan Look-lehdelle. Kubrick sai samasta lehdestä myös vakituisen pestin, koska hänen kouluarvosanansa eivät oikeuttaneet yliopistopaikkaan. Kubrick meni ensimmäistä kertaa naimisiin Toba Metzin kanssa vuonna 1948, työskennellessään vielä Life-lehdelle, ja muutti boheemiin Greenwich Villageen. Vapaa-aikanaan hän kävi avoimen yliopiston kursseilla ja jatkoi ahkerasti elokuvien katsomista. Kubrick löysi tällöin New Yorkin Nykytaiteen museossa muun muassa Max Ophülsin elokuvat, joista hän otti vaikutteita varsinkin pitkien kamera-ajojen käyttöön.

title: Veit Harlan

text: Harlanin veljentytär on näyttelijä Christiane Kubrick, ohjaaja Stanley Kubrickin leski.

title: Stanley Kubrick

text: Stanley Kubrick kuoli sydänkohtaukseen kaksi viikkoa ennen elokuvansa ensi-iltaa nukkuessaan kotonaan Harpendenissa Englannissa. Hänet haudattiin kotinsa Childwickbury Manorin pihalla sijaitsevan suosikkipuunsa viereen.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrick päätti lukion 1945 ja kehnot arvosanat sekä maailmansodasta palaavien miesten heikentämät opiskelumahdollisuudet veivät mahdollisuuden korkeampaan koulutukseen. Jälkikäteen Kubrick puhui happamasti omasta opintiestään ja koulutuksesta ylipäätään ja totesi, että koulussa ei ollut mitään häntä kiinnostavaa.[4]

title: Stanley Kubrick

text: Kubrick teki myös toisen pitkän elokuvansa, tällä kertaa kaikin puolin onnistuneen rikoselokuvan Kohtalokas suudelma (Killer's Kiss, 1955) itsenäisesti, ja sai myytyä sen United Artists -elokuvastudiolle, joka levitti elokuvaa maailmanlaajuisesti. Kubrick perusti kolmatta elokuvaansa Peli on menetetty (The Killing, 1956) varten oman tuotantoyhtiön Harris-Kubrick-Productions yhdessä James B. Harrisin kanssa. Elokuva oli menestys, ja toimi myöhemmin innoittajana esimerkiksi Quentin Tarantinolle, joskaan kriitikot eivät aikoinaan pitäneet Kubrickin tavasta sekoittaa elokuvan kronologia. Elokuvan tekeminen vei kuitenkin niin paljon Kubrickin aikaa, että se lopulta turmeli hänen avioliittonsa Ruth Sabotkan kanssa.

title: Stanley Kubrick

text: Isä-Kubrick opetti poikansa pelaamaan shakkia kun tämä oli kahdentoista. Pelistä tuli tälle elinikäinen kiinnostuksen kohde. Jacques Kubrick antoi pojalleen myös Graflex-kameran, kun Stanley oli 13-vuotias. Teini-iässä Kubrick oli kiinnostunut jazzista ja suunnitteli hetken aikaa rumpalin uraa.[4]

title: Colour Me Kubrick

text: Colour Me Kubrick ("Colour Me Kubrick: A Trueish Story") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Brian W. Cookin ohjaama komediaelokuva. Siinä John Malkovich esittää huijaria, joka tekeytyy harvoin julkisuudessa nähdyksi elokuvaohjaaja Stanley Kubrickiksi. Tarina perustuu tosielämän hahmoon Alan Conwayhin, joka huijasi 1990-luvun Lontoossa rahaa ja seksiä esittämällä Kubrickia.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrickin työtahti hidastui 1970-luvun lopussa. Tiettävästi ohjaajan mielestä kelvollisten käsikirjoitusten puute hidasti itsekriittisen Kubrickin työtä. Hänellä oli myös tapanaan suunnitella elokuviaan pitkään, minkä aikana jotkin hänen elokuvansa jäivät kokonaan tekemättä: näin kävi esimerkiksi Napoleonista kertovalle elokuvalle.

title: Stanley Kubrick

text: Kubrick tunnettiin nihkeästä suhtautumisesta mediaan. Etenkin viimeisinä vuosina ohjaajalta oli melkein mahdotonta saada haastatteluja.[1]

title: Stanley Kubrick

text: Stanley Kubrickia voidaan pitää klassisena esimerkkinä niin sanotusta ristiriitaisesta taiteilijanerosta. Hänet muistetaan perfektionistisesta ja äärimmäisen kontrolloivasta ohjaustyylistään, jonka vuoksi näyttelijät joutuivat usein koville Kubrickin elokuvissa. Kubrick oli piittaamaton näyttelijöiden viihtyvyydestä, eikä hän yleensä suostunut kertomaan näille, miksi mikäkin asia tehtiin niin kuin se tehtiin. Ottoja toistettiin kerta toisensa jälkeen ilman että ohjaaja olisi kertonut, mikä edellisessä otossa oli pielessä. Kubrick itse selitti käytöstään sillä, että sillä tavoiteltiin aitoja roolisuorituksia näyttelijöiltä: nämä joutuivat ikään kuin elämään kohtauksissa sen sijaan että olisivat näytelleet niissä.[12] Toisaalta Kubrick salli suuriakin vapauksia sellaisille näyttelijöille, joihin hän luotti: näin oli laita esimerkiksi Lolitassa läpimurtoroolinsa tehneen Peter Sellersin kanssa.[13] Kubrickin elokuvissa esiintyminen oli näyttelijöille ainutlaatuinen koettelemus, johon heidän koulutuksensa tai aikaisempi uransa ei ollut heitä valmistanut. Moni näyttelijä on kuvaillut tuon kokemuksen opettavaisuuden ja Kubrickin ohjaajapersoonan tehneen heihin lähtemättömän vaikutuksen.[14]

title: Stanley Kubrick

text: Lolita ja ydinsotaa käsitellyt Tohtori Outolempi (Dr. Strangelove, 1964), olivat uskaliaisuudestaan huolimatta valtavia menestyksiä, ja niinpä Kubrick saikin täydellisen luovan vapauden tuleville elokuvilleen. Tohtori Outolemmestä Kubrick sai myös ensimmäisen neljästä Oscar-ehdokkuudestaan ohjaajana.

title: Stanley Kubrick

text: Kunnian polkujen jälkeen Kubrick yritti aloittaa uutta elokuvaprojektia, mutta huonolla menestyksellä. Kubrick alkoi ohjata Marlon Brandon tähdittämää elokuvaa Vihan riivaama (One-Eyed Jacks, 1961), mutta turhautui nopeasti: Brandon oikuttelun takia kuvaukset takkuilivat ja pitkittyivät, minkä takia Kubrick jätti elokuvan, ja Brando joutui itse ohjaamaan sen loppuun. Kubrick otti lopulta vastaan ohjaajan pestin Hollywood-spektaakkelissa Spartacus (1960). Elokuvaa ohjasi aluksi Anthony Mann, joka jätti kuitenkin leikin nopeasti kesken, koska Mannilla ja elokuvan päänäyttelijä ja tuottaja Kirk Douglasilla oli jatkuvasti taiteellisia erimielisyyksiä. Vaikka Kubrick ja Douglas olivatkin tulleet toimeen Kunnian polkujen kuvauksissa, Douglas ei kohdellut Kubrickia yhtään erilaisella tavalla. Spartacuksen tekeminen ja Hollywoodin tuotantojärjestelmä olivatkin Kubrickille poikkeuksellisen epämiellyttäviä kokemuksia, vaikka itse elokuva olikin menestys.

title: Stanley Kubrick

text: Stanley Kubrick (26. heinäkuuta 1928 – 7. maaliskuuta 1999) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, joka oli tunnettu kokeilevasta kameratyöstään ja tunnetuista menestyselokuvistaan, joihin kuuluvat muun muassa 2001: Avaruusseikkailu (1968), Kellopeliappelsiini (1971), Hohto (1980) ja Full Metal Jacket (1987). Vaikka Kubrick sai Oscar-ehdokkuuksia ohjaustyöstä, hän ei koskaan voittanut kyseistä palkintoa, mikä on herättänyt keskustelua. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen merkittävimmistä ohjaajista.


query: Mikä on Brazilian pääkaupunki?

title: Brasilia

text: Brasilian pääkaupunkina oli alun perin Rio de Janeiro. Vuonna 1956 päätettiin sisämaahan perustaa uusi pääkaupunki, Brasília, jonne maan hallitus siirtyi vuonna 1960.[33]

title: Atte Sarkima

text: Sarkima on harjoitellut shaolin kung-fua, shootfightia, kick-boxingia, muay thaita ja brazilian jiu-jitsua, ja hän toimii Krav Maga -itsepuolustuskouluttajana. Sarkimalla on kahden ohjaajakollegansa kanssa oma, vuodesta 1997 toiminut Krav Maga -seura.

title: Ricardo Zonta

text: Ricardo Zonta aloitti kilpailemisen kartingissa vuonna 1987. Hän onnistui voittamaan heti ensimmäisen kilpailun, johon hän osallistui. Seuraavana vuonna hän osallistui Curitiba Karting Championship -sarjaan, jonka mestaruuden hän voitti vuonna 1991. Zonta jatkoi kartingissa vielä vuonna 1992, jolloin hän sijoittui neljänneksi São Paulon kartingsarjassa. Tämän jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1993 Brazilian Formula Chevrolet -sarjaan, jossa hän sijoittui kuudenneksi. Vuonna 1994 hän sijoittui viidenneksi Brasilian Formula 3 -sarjassa. Vuotta myöhemmin hän voitti sekä Brasilian että Etelä-Amerikan Formula 3 -mestaruudet.

title: Kioto

text: Kioto ( ) on Kioton prefektuurin pääkaupunki Japanissa pääsaari Honshun länsiosassa. Se on osa Kansain seudun suurkaupunkialuetta Osakan ja Kōben kanssa. Kioto oli Japanin pääkaupunki vuodesta 794 vuoteen 1868, jolloin pääkaupunki siirtyi Meiji-restauraation yhteydessä virallisesti Tokioon, joka oli tosin jo vuodesta 1600 asti ollut Japanin de facto pääkaupunki.

title: Eduardo and His Brazilian Aeroplane

text: Yhtye on julkaissut singlen nimeltä "Zero e um (Ett och noll)" 19. kesäkuuta 2010. Alkuperäinen laulu on Bo Kaspers Orkesterin tuotantoa. Albumi "Simetria: Bo Kasper in Brazil" on julkaistu 15.11.2010.

title: Amerikanjatobapuu

text: Arvokkaalla puulla on monta nimeä. Nicaraguassa guapinolina tunnettua puuta kutsutaan englanniksi nimellä “Brazilian cherry”, vaikka puu ei ole millään tavalla sukua kirsikkapuulle. Perun Amazonin alueella puusta käytetään nimeä Azucar huayo ja Brasiliassa Jatobá. Lisäksi se tunnetaan ainakin nimillä “Courbaril”, “West Indian locust”, “Brazilian copal” ja “Amami-gum”. Puun muut kutsumanimet “stinking toe”, “old man’s toe” ja “stinktoe” viittaavat sen hedelmään, koska hedelmälihan tuoksu on sangen outo, vaikkakin liha sinällään on erinomaista ja terveellistä syötävää.

title: Fidži

text: Central Division (keskinen osa; pääkaupunki Suva) Northern Division (pohjoinen osa; pääkaupunki Labasa) Eastern Division (itäinen osa; pääkaupunki Levuka) Western Division (läntinen osa; pääkaupunki Lautoka)

title: Pääkaupunki

text: Valtioilla saattaa olla useita pääkaupunkeja, kuten Alankomailla (Amsterdam, Haag), Bolivialla (La Paz, Sucre) ja Etelä-Afrikalla (Pretoria, Kapkaupunki, Bloemfontein). Toisaalta Naurun tasavallalla ei ole pääkaupunkia lainkaan. Yleensä pääkaupunki on valtion suurin kaupunki.

title: Kartli

text: Suurin osa näistä maista kuuluu nykyään Georgian Šida Kartlin (pääkaupunkina Gori) ja Kvemo Kartlin (pääkaupunkina Rustavi) hallintoalueisiin ("mkhare"), mutta myös Samtskhe-Džavakhetiin (pääkaupunkina Akhaltsikhe) ja Mtskheta-Mtianetiin (pääkaupunkina Mtskheta). Huomattava osa Zemo Kartlista kuuluu nykyisin Turkkiin.

title: Kotte

text: Kotte (tunnetaan myös nimellä Sri Jayewardenepura tai Sri Jayewardenepura-Kotte) on Sri Lankan lainsäädännöllinen pääkaupunki. Kotte sijaitsee käytännössä pääkaupunkina toimivan Colombon eteläpuolella. Kotte oli muinaisen Kotten kuningaskunnan pääkaupunki 1200–1500-luvuilla. Portugalilaiset saapuivat kaupunkiin 1500-luvulla, mutta hylkäsivät sen ja tekivät Colombosta uuden pääkaupunkinsa. Kotten uudelleenrakentaminen alkoi vasta 1800-luvulla.

title: David Kennedy

text: Kesäkuun 6. päivän iltana vuonna 1968 muutamaa päivää vaille 13-vuotias David Kennedy oli yksin hotellihuoneessa katsomassa televisiosta isänsä voitokasta riemua vaalikampanjassa ja sen jälkeistä tragediaa, jossa hänen isänsä murhattiin suorassa lähetyksessä. Hän otti asian hyvin raskaasti ja on sanottu, ettei hän koskaan päässyt sen yli. Hänestä tuli murrosiässä alkoholin ja huumeiden väärinkäyttäjä. David Kennedy kuoli Demerolin ja kokaiinin yliannostukseen Brazilian Court -hotellissa vuonna 1984.

title: Snooker-kausi 2011–2012

text: Vuonna 2011 kalenteriin lisättiin uusi ranking-turnaus, Australian Open. Lisäksi kalenteriin lisättiin kaksi kutsuturnausta: Brazilian Masters sekä maiden välinen World Cup.

title: USS Roe (DD-418)

text: Elokuun puolivälissä alus suuntasi jälleen etelään ja lokakuussa se oli Trinidadin ja Brazilian satamien välillä suojaamassa saattueita. Tehtävästä vapauduttuaan alus palasi Norfolkiin valmistautumaan Pohjois-Afrikan maihinnousuun operaatio Torchiin.

title: The 1976 Solo Keyboard Album

text: "Love Reborn" on kappale, jonka Duke kirjoitti hyvät arvostelut saaneelle vuoden 1971 kaksoisalbumille "The Inner Source" (MPS 2920912-1). Myöhemmin sen on levyttänyt Flora Purim esikoisalbumilleen "Butterfly Dreams". Duke itse on levyttänyt sen myös albumilleen "A Brazilian Love Affair". Tällä albumilla olevaa versiota Duke kutsuu akustiseksi pianoteemaksi variaatioineen.

title: Markus Lahtinen

text: Lahtinen on soittanut freelancemuusikkona eri yhtyeissä, kuten Kuuma Satsi, Worth Holding, Kokooma, Faithfully Underground, Themes & Tunnelvisions, Brazilian Aeroplane, Jussu, Tommi Läntinen ja Kuutamolla Orkesteri, Tommi Lindell – Lindellandia, Kiipparikvartetti, Ressu Redford, Ysärihitit tour (Ressu Redford & Jussi Rainio), Eva Pohto & the Bonobos. Hän on tehnyt vuodesta 1998 yhteistyötä Circo Aereon kanssa, jolle hän on säveltänyt: Lopunaikoja Odotellessa Kabaree (1998), Glitter (2001), Sirkus Simpukka (2002–2003), Baby Dough (2003–2008), Super8 (2004), O/I (2006–2007), Camping II (2012) ja viimeisimpänä Light Blue & Orange, jossa toiminut musiikin sovittajana ja muusikkona esityksissä (2013).

title: Galicia

text: A Coruña, pääkaupunki A Coruña Lugo, pääkaupunki Lugo Ourense, pääkaupunki Ourense Pontevedra, pääkaupunki Pontevedra

title: Law Enforcement Against Prohibition

text: LEAP:in hallitukseen kuuluu Jack A. Cole|Jack Cole, New Jerseyn poliisivoimista eläköitynyt komisario 40 työvuoden jälkeen, josta 14 vuotta huumeyksikössä; Peter Christ, eläköitynyt poliisikapteeni New Yorkista; Terry Nelson, entinen liittovaltion agentti joka työskenteli rajavartiostossa, USA:n tullissa ja Homeland Security:ssa; David Bratzer, kanadalainen poliisi; Stephen Downing, entinen apulaisylikonstaapeli Los Angelesista; Diane Goldstein, eläköitynyt Redondo Beachin komentajakapteeni; Maria Lucia Karam, eläköitynyt tuomari Braziliasta; Alice Huffman, California State NAACP:n puheenjohtaja; Annie Machon, entinen British Secret Service Intelligence:n virkamies; Tony Ryan, eläköitynyt poliisi Coloradosta; Leigh Maddox, asianajaja ja eläköitynyt Maryland Staten poliisikapteeni; Richard Van Wickler, Cheshire County Department of Corrections:in ylitarkastaja. Neill Franklin, eläköitynyt Maryland Staten poliisi majuri toimii LEAP:in toimitusjohtajana.

title: Bryssel

text: Bryssel ( [bʁysɛl], [brʏsəl], , [brʌsəlz]) on Belgian pääkaupunki. Bryssel on myös Flanderin alueen pääkaupunki sekä Euroopan unionin tosiasiallinen ("de facto") pääkaupunki. Bryssel on myös sekä flaamien että Belgian ranskalaisen yhteisön pääkaupunki.

title: Eduardo and His Brazilian Aeroplane

text: Eduardo and his Brazilian Aeroplane on tehnyt suomalaisten artistien lauluista brasilialaisia tulkintoja. Laulut on sovittanut Anthony "Toninho" Johnson. Brazilian Aeroplane on esittänyt ja levyttänyt mm. J. Karjalaista portugaliksi Domingues kääntämin tekstein. Hän on kääntänyt myös muun muassa Ultra Bran lauluja yhteistyössä Sanna Edelmanin kanssa.

title: Sauli Koivula

text: Sauli ”Sakke” Koivula (s. 1972) on turkulainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten suomalaisen hard rock-yhtye Peer Güntin rumpalina. Koivula on soittanut myös muun muassa Hevinkelium-, Kapsaek-, Super Trouper-, Brazilian Aeroplane ja Shöcking Blü -yhtyeissä ja lukuisissa muissa orkestereissa sekä sessiosoittajana että konserteissa.

title: PokerStars

text: PokerStars on European Poker Tourin (EPT) Asia Pacific Poker Tourin (APPT), Latin American Poker Tourin (LAPT), UK and Ireland Poker Tourin (UKIPT), Estrellas Poker Tourin (ESPT), Eureka Poker Tourin, Italian Poker Tour (IPT)in, Czech-Slovak Poker Tourin (CSPT), Australia & New Zealand Poker Tourin (ANZPT), France Poker Seriesin (FPS), Belgian Poker Seriesin (BPS), Russian Poker Seriesin (RPS), Brazilian Series of Pokerin (BSOP) ja PokerStars Caribbean Adventuren (PCA) sponsori.

title: Kreeta

text: Saaren pääkaupunki on Iraklion, joka sijaitsee pohjoisrannikolla suunnilleen keskellä saarta. Kaupunki on myös Iraklionin alueyksikön pääkaupunki. Muita suuria kaupunkeja ovat Chanián alueyksikön pääkaupunki Chaniá, Réthymnon alueyksikön pääkaupunki Réthymno ja Lasíthin alueyksikön pääkaupunki Ágios Nikólaos.[9][10] Lasíthissa sijaitsevat myös Ierápetran ja Siteían kaupungit.

title: .br

text: .br on Brasilian Internet-maatunnus. Sitä ylläpiti aiemmin "Brazilian Internet Steering Committee" ("Comitê Gestor da Internet no Brasil") ja vuodesta 2005 "Brazilian Network Information Center" ("Núcleo de Informação e Coordenação do Ponto br"). Rekisteröinti edellyttää kontaktia Brasiliaan. Verkkotunnuksissa voi käyttää portugalin kielen merkkejä. Tunnuksella on lukuisia toisen tason tunnuksia ja niiden käyttöön on tiukat säädökset. .br-tunnus otettiin käyttöön 1989.

title: Eduardo and His Brazilian Aeroplane

text: AlbumitSinglet

title: Pääkaupunki

text: Englanninkielinen sana "capital" (pääkaupunki) tulee latinan sanasta "caput" (pää), joka tarkoittaa myös pääkaupunkia. Tästä on tullut myös suomenkielinen sana pääkaupunki.

title: Eduardo and His Brazilian Aeroplane

text: Eduardo and His Brazilian Aeroplane on yhtye, jonka Eduardo Domingues de Jesus perusti suomessa. Sieltä Domingues matkusti Italiaan opiskelemaan ja myöhemmin muutti Suomeen.

title: Siniara

text:
Vankeudessa elää noin 120 yksilöä. 78 niistä osallistuu kansainväliseen lisääntymisohjelmaan, jota johtaa the Institute Chico Mendes of Biodiversity Conservation (ICMBio), the Natural Heritage Branch of the Brazilian Government.
Vankeudessa elävien yksilöiden sijainnit marraskuussa 2007:
Viimeisen kolmen vuoden aikana Al Wabra Wildlife Preservationissa on syntynyt 16 siniaraa, Loro Parquessa neljä ja ACTP:ssa kaksi.
Kaikki AWWP:ssa syntyneet poikaset on kasvattanut henkilökunta, koska sitä on pidetty turvallisempana tapana kuin sitä, että lintupariskunta olisi kasvattanut ne itse. Kun vankeudessa elävää lintukantaa pidetään tarpeeksi vahvana, lisääntyville pareille annetaan mahdollisuus itse kasvattaa joitakin poikasiaan.

title: Musta Dahlia (elokuva)

text:
Elokuvan esituotannossa David Fincher oli valittu ohjaajaksi ja Mark Wahlberg Lee Blanchardin rooliin. Wahlberg joutui kuitenkin jättämään projektin, sillä hän ei onnistunut sovittamaan sen ja toisen elokuvansa "The Brazilian Jobin" kuvauaikataulujaan yhteen.
Kun De Palmasta tuli ohjaaja, hän otti rooliin Aaron Eckhartin juuri ennen kuvausten aloitusta huhtikuussa 2005. James Horner oli alun perin mukana projektissa, mutta helmikuussa 2006 ilmoitettiin, että Mark Isham oli korvannut hänet. Elokuvaa kuvattiin Los Angelesissa Kaliforniassa ja Pernikissä Bulgariassa. Kay Lalken roolia tarjottiin Eva Greenille, mutta hän kieltäytyi, koska halusi välttää tyypillistä femme fatalen roolia. Roolin sai Scarlett Johansson.

title: Pedro Piquet

text: Vuonna 2014 Piquet aloitteli kilpauraansa Uuden-Seelannin Toyota Racing Series -sarjassa. Hän ajoi kuusi kilpailua ja keräsi 140 pistettä. Kyseisen vuoden pääsarja oli kuitenkin Brasilian Formula 3 jossa hän voitti heti ensimmäisellä kaudellaan sarjan mestaruuden saavuttaen 11 voittoa, kuusi paalupaikkaa ja 14 palkintosijaa. Samana vuonna hän osallistui yksittäisiin kilpailuihin Global Rallycross Championship - ja Brazilian Mercedes-Benz Challenge C250 Cup -sarjoissa. Vuonna 2015 Piquet jatkoi kilpailemista Brasilian F3 -sarjassa. Samana vuonna hän ajoi Brasilian Porsche GT3 Cup Challenge -sarjaa. Hän ajoi myös kaksi kilpailua Euroopan Porsche Supercup -sarjassa.

title: Sabbat

text: Verrattuna edellisiin vuosiin vuosi 2002 näytti oikealta sabbatical vuodelta yhtyeelle. Ainoa studiojulkaisu oli Live Recordings Attackin kautta julkaistu "Brazilian Demonslaught" 7". Vuoden kohokohta oli esiintyminen saksalaisilla Wacken Open Air -festivaaleilla 3. elokuuta. Festivaali, jota kansoittaa yli 30 000 metallistia ympäri maailmaa oli jotain, jota yhtye ei ikinä unohda. Syyskuussa Heavy Metal Super Starin vuoden julkaisut olivat "Live Guanafight" sekä "Live Lovefire" LP:t.

title: Bruno Bonifacio

text: Bruno Bonifacio (s. 2. marraskuuta 1994 São Paulo) on brasilialainen moottoriurheilija. Bonifacio aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2006 voittaen urallaan Junior Menor class of the Petrobras Cup- ja Brazilian Kart Cup -luokkien mestaruudet. Vuonna 2010 hän voitti São Paulo Cup -luokan mestaruuden. Vuonna 2011 Bonifacio aloitti kilpauransa Formula 3 Sudamericana -sarjassa voittaen Light Class -luokan mestaruuden. Samana vuonna hän kilpaili Euroopan ja Italian Formula Abarth -sarjoissa. Vuonna 2012 Bonifacio kilpaili täyden kauden Formula Abarth -sarjoissa sijoittuen Euroopan sarjassa kolmanneksi voittaen kauden aikana neljä kilpailua ja Italian sarjassa hän sijoittui sarjan viidenneksi voittaen kaksi kilpailua. Samana vuonna hän kilpaili Formula Renault Alps, Formula Renault NEC ja Toyota Racing Series -sarjoissa.


query: Turpoavatko naisen häpyhuulet kiihottumisen seurauksena?

title: Paisuvaiskudos

text: Paisuvaiskudos on sienimäistä kudosta, joka seksuaalisen kiihottumisen seurauksena täyttyy verellä ja kovettuu. Erektiossa miehen siitin jäykistyy ja nousee pystyyn paisuvaiskudoksen täyttyessä. Naisella paisuvaista sisältävä häpykieli eli klitoris kovettuu sekä häpyhuulet turpoavat hieman. Siittimen jäykistyminen on tärkeää yhdynnän onnistumisen ja sitä kautta lisääntymisen kannalta.

title: Suuseksi

text: Cunnilingus tarkoittaa naisen ulkoisten sukupuolielinten stimulointia suun tai kielen avulla. Partneri voi levittää sormillaan naisen häpyhuulia ja nuolla kielellään niiden välistä klitoriksen seutua. Riittävän kauan jatkunut stimulointi voi johtaa naisen orgasmiin.

title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Naisen sukupuolielinten osia ovat esimerkiksi häpykukkula, isot ja pienet häpyhuulet, klitoris ja emätin. Naisen ulkoisissa sukupuolielimissä on paljon vaihtelua.

title: Esileikki

text: Esileikistä johtuvan kiihottumisen seurauksena miehen sukupuolielimissä oleva paisuvaiskudos pumppautuu täyteen verta aiheuttaen erektion. Naisen emättimen seinämät kostuvat mahdollistaen miehen siittimen työntymisen emättimeen helpommin.

title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet ovat hyvin intiimiä aluetta, ja niiden näkymisellä on keskeinen rooli seksuaalisuudessa ja erotiikassa. Monet kiihottuvat jo pelkästään häpyhuulien näkemisestä ja mielellään myös koskettavat ja hyväilevät niitä. Häpyhuulet ovat erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, erityisesti isojen häpyhuulien sisäpinta sekä pienet häpyhuulet, ja niitä usein hyväillään itsetyydytyksessä tai seksuaalisessa kanssakäymisessä. Nykyään häpyhuuliin saatetaan ottaa jopa lävistyksiä.

title: Häpyrako

text: Häpyrako, "rima pudendi", on isojen häpyhuulien väliin jäävä rako ja osa naisen sukupuolielimiä. Häpyrako on erogeeninen alue, ja siitä on yhteys virtsaputkeen ja emättimeen.

title: Reisiyhdyntä

text: Reisiyhdynnässä naisen kanssa siitin asetetaan reisien väliin niin ylös, että sen varsi koskettaa häpyhuulia, mutta terska on irti emättimestä.

title: Häpyhuulet

text: Isot häpyhuulet muodostavat veneen muotoa muistuttavan alueen, joiden sisäpuolella sijaitsevat muut ulkoiset sukupuolielimet. Isot häpyhuulet peittävät pienet häpyhuulet kokonaan tai osittain, klitoriksen pään, virtsaputken suun ja emätinaukon. Joillakin naisilla klitoris saattaa työntyä näkyviin häpyhuulien välistä.

title: Häpyhuulet

text: Isompia ja ulommaisia ihopoimusta muodostuneita häpyhuulia kutsutaan nimellä ulommat häpyhuulet tai isot häpyhuulet ("labia majora pudendi") ja sisempiä, limakalvopoimusta muodostuneita pienempiä häpyhuulia nimellä sisemmät häpyhuulet tai pienet häpyhuulet ("labia minora pudendi").

title: Sukupuolielin

text: Seksuaalisen kiihottumisen myötä siitin laajenee ja kovettuu erektioon, jolloin sitä voidaan käyttää yhdyntäelimenä. Yhdynnän perimmäisenä tarkoituksena on saattaa siittiöt naisen kohtuun hedelmöittämään munasolu, jolloin raskaus on mahdollinen.

title: Sukupuolielin

text: Häpyhuulet muodostavat naisen sukupuolielinten näkyvimmän osan. Häpyhuulien välissä sijaitsevat häpykieli, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Emätin on naisen yhdyntäelin, yhdynnässä miehen yhdyntäelin, erektiossa oleva siitin, työnnetään emättimeen. Yhdynnän tarkoituksena on saattaa miehen sukusolut naisen kohtuun.

title: Häpyhuulet

text: Isot häpyhuulet ovat rakenteeltaan pehmeitä ja joustavia, niiden täytyy joustaa paljon alatiesynnytyksessä. Niiden sisällä on samanlaista paisuvaiskudosta kuin miehen siittimessä. Seksuaalisen kiihottumisen yhteydessä paisuvaiskudos täyttyy verellä, jolloin häpyhuulet kovettuvat ja turpoavat hieman. Iho, josta isommat häpyhuulet muodostuvat, on hieman ryppyistä ja siinä on nystelmiä kuten miehen kivespusseissa. Se on myös hieman tummempaa kuin muu iho.

title: Häpy

text: Häpy on naisen vartalon alaosassa, etupuolella sijaitseva ulkoiset sukupuolielimet käsittävä alue, jonka näkyvin osa ovat isot häpyhuulet. Ne muodostavat veneen muotoa muistuttavan alueen, niiden välissä on häpyrako. Pehmeästä ja joustavasta kudoksesta muodostuvat isot häpyhuulet peittävät kokonaan tai osittain pienet häpyhuulet. Häpyhuulien välissä sijaitsevat ylhäältä alaspäin terska eli klitoriksen pää, virtsaputken suu sekä emätinaukko. Häpyhuulissa ja terskassa on paisuvaiskudosta, ne paisuvat hieman seksuaalisen kiihottumisen myötä. Häpyhuulien iho on hieman ryppyistä.

title: Kuppa

text: 3–4 viikon kuluttua tartunnasta ilmaantuu tartuntapaikalle tulehdusreaktion seurauksena kupan ensihaava eli primaarihaava. Kyseinen haavauma eli sankkeri on kova ja yleensä kivuton. Primaarihaavan läheisyydessä imurauhaset turpoavat.

title: Häpykieli

text: Klitoriksessa on noin 8 000 – 9 000 hermopäätettä, minkä vuoksi se on hyvin kosketusherkkä–lähes kaikkien naisten tuntoherkin elin ja miehen penistäkin paljon tuntoherkempi. Seksuaalisen kiihottumisen myötä klitoriksen ja isojen häpyhuulien paisuvaiskudos täyttyy, minkä seurauksena klitoris kovettuu erektioon ja häpyhuulet turpoavat hieman.

title: Naisen ejakulaatio

text: Naisten parauretraaliset rauhaset ("Skenen rauhaset") vastaavat miehen eturauhasta. Skenen rauhaset tuottavat eritettä, jonka ne tyhjentävät naisen orgasmin tai voimakkaan kiihottumisen aikana joko naisen virtsaputkeen tai omia rauhastiehyitään pitkin. Skenen rauhasten suhteen naisten sukupuolielinten fysiologia voi vaihdella yksilöstä toiseen. Toisilla kyseiset rauhastiet aukeavat virtsaputkeen, toisilla taas pienten häpyhuulten alueelle tai jopa molempiin. Tämä lisää hämmennystä asiasta, koska fenotyyppejä on niin lukuisia erilaisia. Kyse ei siis ole virtsankarkailusta ja virtsasta, vaan miehen siemennesteen kaltaisesta nesteen muodostuksesta ja erittymisestä. Tämän nesteen fysiologista tarkoitusta ei kuitenkaan tunneta.

title: Ihmisen anatomia

text: Naisen sukupuolielimistön ulkoisia osia kutsutaan vulvaksi. Joskus voidaan ajatella että naisen rinnat ja nännit ovat osa naisen sukupuolielimistöä. Varsinainen sukupuolielimistö sijaitsee naisen haaroissa. Naisen sukupuolielintä kutsutaan vaginaksi tai emättimeksi. Sukupuolielimistöön kuuluvat munasarjat, munanjohtimet, kohtu, klitoris, häpyhuulet ja emätin.

title: Häpyhuulet

text: Pienet häpyhuulet ovat suojassa isojen häpyhuulien välissä. Niiden sisäpinnalle avautuu tiehyt syvemmällä lantionpohjassa sijaitsevista Bartholinin rauhasista. Häpyhuulien välisessä häpyraossa sijaitsevat klitoris eli häpykieli, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Pienissä häpyhuulissa ei kasva karvoja, kuten isoissa häpyhuulissa.

title: Yhdyntä

text: Alussa kumppaneiden sydämen syke kiihtyy ja verenpaine kohoaa seksuaalisen kiihottumisen edetessä. Molemmilla sukupuolilla verisuonet turpoavat ja iho hehkuu ja ruumiin näkyvät pehmeämmät osat laajenevat ja täyttyvät verellä. Muutosten aiheuttamat tuntemukset saattavat olla voimakkaasti eroottisia. Naisen nännit nousevat pystyyn sekä suun ja sukupuolielinten huulet punastuvat ja paisuvat. Ne reagoivat yhä herkemmin pieniin kosketuksiin. Vastaavasti miehen huulet herkistyvät ja siitin kovettuu veren aiheuttaman paineen johdosta. Myös miehen peniksen naisellinen vastine - klitoris - jäykistyy kiihottuessaan seksuaalisesti. Seksuaalinen kiihottuminen aiheuttaa myös eritteiden lisääntymistä, jotka voitelevat sukuelimet. Yhdynnässä voi olla pitkäkin tasannevaihe, jolloin seksuaalisen nautinnon määrä ei kasva. Sydän lyö huomattavasti nopeammin orgasmin lähestyessä, keho hikoilee sekä hengityksestä tulee äänekästä ja vaikeata. Orgasmin jälkeen seuraa yleensä kehon rentoutuminen ja väsymyksen tunne, jolloin pulssi sekä hengitys tasaantuvat.

title: Paisuvaiskudos

text: Naisen häpykielessä eli klitoriksessa on vastaavanlainen paisuvaiskudosrakenne (corpus cavernosum) kuin miehellä. Seksuaalisen kiihotuksen yhteydessä häpykieli kovettuu ja suurenee noin herneen kokoiseksi. Lisäksi häpyhuulissa on paisuvaiskudosta, jonka täyttyessä häpyhuulet turpoavat ja kovettuvat hieman. Naisen paisuvaiskudosten täyttyminen eli erektio ei ole samalla tavalla selvästi näkyvä kuin miehen erektio.

title: Erektio

text: Erektio (lat. "erectus", suora) tarkoittaa sukupuolielimien paisumista ja jäykistymistä paisuvaiskudosten täyttymisen vuoksi. Paisuvaiskudos, jota on miehillä siittimessä ja naisilla häpyhuulissa sekä häpykielessä, täyttyy verellä seksuaalisen kiihottumisen, joskus myös muuten jännittävän tilanteen vuoksi. Miehen erektiota tarvitaan yhdynnän onnistumiseksi. Siihen liittyy myös voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä. Naisen erektio ei ole näkyvä.

title: Murrosikä

text: Osalle tytöistä kasvaa murrosiän loppupuolella tummia säärikarvoja, mikä johtuu miessukupuolihormonien läsnäolosta. Tytöille ei tule äänenmurrosta, toisin kuin pojille, mutta miessukuhormonien läsnäolon takia tytön ääni madaltuu hitaasti koko elämän ajan alkaen noin 13–14 -vuotiaasta, tämän takia naisen ääni on yleensä vähemmän korkea, kuin nuoren tytön ääni ja edelleen vanhuksella ääni on nuorta naista matalampi. Naisen iän voikin yleensä miestä helpommin päätellä äänen perusteella. Tytöillä kasvonpiirteet eivät muutu paljoa murrosiässä, toisin kuin pojilla, joilla kasvonpiirteet miehistyvät. Veren hemoglobiinitaso ei nouse tytöillä murrosiässä, eikä lihasmassa juurikaan kasva, toisin kuin pojilla. Kuukautisten alkamisen jälkeen voi esiintyä kuukautisrytmin tietyissä vaiheissa mielialan suurempaa vaihtelua, mikä johtuu vaihtelevista naishormonitasoista. Mieshormonit, jotka myös aiheuttavat naisille karvoituksen kasvun, voimistavat naisen sukupuoliviettiä. Poikien tahattomien erektioiden tapaan myös monilla tytöillä voi murrosiässä sattua välillä tahattomia kiihottumisia, jotka ilmenevät emättimen kostumisena, häpykielen jäykistymisenä ja häpyhuulien turpoamisena. Murrosiässä myös tytöt masturboivat säännöllisesti.

title: Yhdyntä

text: Seksuaalisen kiihottumisen seurauksena sukupuolielinten paisuvaiskudokset turpoavat, mitä kutsutaan erektioksi. Miehen erektio on näkyvä kiihottumiseen liittyvä fysiologinen reaktio, jossa siitin paisuu moninkertaiseksi, nousee pystyyn ja kovettuu, esinahka liukuu siittimen päältä pois. Siittimen kunnollinen erektio on tärkeää yhdynnän onnistumiselle. Kiihottumisen myötä naisen emätin kostuu ja liukastuu, jolloin siittimen työntäminen sinne helpottuu.

title: Naisen ejakulaatio

text: Naisen ejakulaatio on osalla naisista esiintyvä ilmiö, jossa naiselta purkautuu ulkoisista sukupuolielimistään nestettä orgasmin tai voimakkaan kiihottumisen aikana. Kyseisen nesteen on epäilty olevan naisen virtsaputkesta valuvaa virtsaa, mutta tämä on väärä käsitys, sillä kyseessä on Skenen rauhasten, miehen eturauhasen naisellisen vastineen, tuottama neste ja vastaava reaktio kuin miehen ejakulaatio eli siemensyöksy, vaikkei sillä, toisin kuin siemensyöksyllä, ole tekemistä lisääntymisen kanssa.

title: Erektio

text: Häpyhuulet turpoavat ja kovettuvat hieman, niiden väri voi muuttua tummemmaksi. Samoin häpykieli laajenee ja kovettuu hieman. Naisen erektio ei ole kovin näkyvä eikä sillä ole yhtä suurta merkitystä yhdynnän onnistumisessa kuin miehen erektiolla, mutta silläkin on tärkeä rooli seksuaalisen mielihyvän saavuttamisessa. Myös naisella voi olla erektiohäiriö miehen tavoin.

title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulien näkö muuttuu hieman murrosiässä. Isoissa häpyhuulissa ja niiden ympäristössä alkaa kasvaa karvoja. Isojen häpyhuulien iho myös tummenee hieman. Nuorilla tytöillä pienet häpyhuulet eivät yleensä näy, mutta murrosiässä ne kasvavat normaalisti isommiksi. Joillakin ne saattavat myös roikkua isojen häpyhuulien välistä.

title: Häpyhuulet

text: On tavallista, että häpyhuulet ovat keskenään erinäköiset, muotoiset tai väriset. Toinen pienistä häpyhuulista saattaa roikkua toista alempana. Yksilöiden väliset erot ovat huomattavia häpyhuulien ulkonäön suhteen, vaikka lapsilla niiden yhdennäköisyys on suurempi.

title: Naisen sukupuolielinten silpominen

text: Tyypin Ia leikkauksessa poistetaan klitoriksen huppu. Tyypin Ib leikkauksessa poistetaan klitoris osittain tai kokonaan. Tyypin IIa leikkauksessa poistetaan pienet häpyhuulet. Tyypin IIb leikkauksessa poistetaan pienet häpyhuulet ja ainakin osa klitoriksesta. Tyypin IIc leikkauksessa poistetaan pienet ja isot häpyhuulet ja ainakin osa klitoriksesta. Tyypin III ympärileikkauksessa eli infibulaatiossa poistetaan kaikki ulkoiset sukupuolielimet. Tyypillä IV viitataan muihin haitallisiin, ei-lääketieteellisistä syistä tehtyihin naisten sukupuolielinten muokkauksiin.

title: Paisuvaiskudos

text: Paisuvaiskudosten täyttymisen myötä miehen siitin alkaa paisua, kovettua ja nousta pystyyn, siittimen pitenemisen vuoksi esinahka liukuu terskan päältä pois. Terska ei kovetu aivan yhtä kovaksi kuin siittimen varsi, mutta sekin laajenee ja kovettuu. Siittimen ollessa erektiossa virtsaaminen muuttuu hyvin vaikeaksi tai mahdottomaksi, kuitenkin siemenneste pääsee purkautumaan siemensyöksyssä rytmisten supistusten saattelemana. Naisen häpykieli kovettuu ja suurenee, häpyhuulet turpoavat hieman paisuvaiskudoksen täyttyessä. Vaikka naisen erektio ei ole kovin näkyvä, se on seksuaalisesti hyvin tärkeä. Siittimen paisuminen ja nouseminen pystyyn sen sijaan ovat hyvin näkyviä fysiologisia reaktioita.

title: Häpyhuulet

text: Häpyhuulet () ovat osa naisen ulkoisia sukupuolielimiä, joita on kaksi isompaa (ulommat) ja kaksi pienempää (sisemmät). Ne sijaitsevat vartalon etupuolella, jalkojen välissä ja alkavat häpyluusta häpykummun alta ja jatkuvat välilihaan asti lähelle peräaukkoa.


query: Missä kaleeri on keksitty?

title: Kaleeri

text: Kaleereiksi kutsuttavia soutulaivoja käytettiin Välimerellä ehkä jopa 3000-luvulta eaa. alkaen. Muinaisen Egyptin soudettavia aurinkolaivoja on säilynyt faaraoiden hautojen yhteydessä. Sota-aikoina tällaisia aluksia käytettiin pääasiassa taistelijoiden ja varusteiden kuljettamiseen, ja ne eivät osallistuneet varsinaisiin taisteluihin. Törmäyskärki (Rostrum, "keulajuhmuri") keksittiin 800-luvulla eaa., ja se teki soutulaivasta sotalaivan. Törmäyskärki sijaitsi vesilinjan alapuolella. Taistelussa kärki ajettiin suurella nopeudella vihollislaivan kylkeen. Kreikkalaisten kehittämä ensimmäinen törmäyskärjellinen alustyyppi oli yhdellä soutajarivillä varustettu pentekonter, jossa oli 50 soutajaa, ja sen pienemmässä versiossa eli triakonterissa oli 30 soutajaa. Näitä kutsuttiin myös pitkäveneiksi (νῆες μακραί, nḗes markaí ), ja ne muistuttivatkin teknisesti viikinkien pitkäveneitä.[2] Törmäyksen jälkeen taistelu käytiin laivojen ollessa toisissa kiinni mies miestä vastaan. Jos alusta ei pystytty valtaamaan (”entraamaan”), vaihtoehdoksi jäi irrottautuminen.

title: Kaleeri

text: Venetsian merimahdin perusta oli 1100-luvulla valmistunut Arsenalen telakka ja siellä valmistetut kaleerit. Kaleerien rakentaminen rationalisoitiin niin pitkälle, että laivoja pystyttiin saamaan valmiiksi sarjatuotantona jopa yksi päivässä.[8]

title: Kaleeri

text: Viimeinen suuri kaleerilaivastojen välinen taistelu oli Lepanton taistelu vuonna 1571. Kaleerit säilyivät Välimeren maiden laivastoissa 1600-luvulle asti. Viimeisen kerran kaleereita käytettiin taistelussa Välimerellä vuonna 1770. Muutama yksittäinen kappale säilyi Espanjan käytössä 1800-luvun alkuun asti. Niitä käytettiin tukemaan suurempia laivoja rannikko- ja jokioperaatiossa.[2] Kaleereista muodostui rangaistusvankien sijoituspaikkoja. Lopullisesti kaleerit katosivat Napoleonin vallan aikana: hän katsoi niiden käytön haaskaukseksi, ja kaleereille tuomitut vangit siirrettiin raskaisiin pakkotöihin, tyypillisimmin suurten satamien lastaajiksi.

title: Ensimmäinen puunilaissota

text: Karthagolla oli laiva- ja miehistömäärissä ylivoima: Karthagolla oli 350 kaleeria ja noin 150 000 miestä, Roomalla 330 kaleeria ja noin 140 000 miestä. Karthago ei ollut kuitenkaan keksinyt vastakeinoa korpille, ja Rooman sodanjohto oli parempaa. Karthagon laivasto tuhottiin Eknomoksen taistelussa vuonna 256 eaa.

title: Rusien–Bysantin sota (941–944)

text: ”Bysantin keisari Romanos I käski laivanrakentajat saapumaan luokseen ja sanoi heille: ”Nyt menette välittömästi korjaamaan kaikki kaleerit, jotka jäivät kotisatamaan. Panette niihin kaikkiin liekinheittimet ei ainoastaan keulaan, vaan myös perään sekä molemmille laidoille”. Kun kaleerit oli varusteltu hänen käskynsä mukaan, keisari käski niihin kokeneimmat miehensä ja käski heidät taisteluun kuningas Igoria vastaan. He purjehtivat pois. Nähtyään heidät merellä kuningas Igor käski sotajoukkojaan ottamaan heidät elävinä vangeiksi, joita ei saanut tappaa. Mutta lempeä ja armollinen Herra halusi suojella niitä, jotka häntä kumartavat ja rukoilevat ja halusi heille voiton. Niin Herra tyynnytti tuulet ja rauhoitti merenkäynnin, jotta kreikkalaisten oli helpompi käyttää liekinheittimiään. Näin kreikkalaiset pääsivät rusien laivojen keskelle ja rupesivat heittämään liekkejä joka suuntaan. Tämän nähtyään rusit rupesivat hyppimään laivoistaan mereen, koska heidän mielestä oli parempi hukkua aaltoihin kuin palaa tulessa kuoliaaksi. Rautapaidoissaan ja kypärissään he painuivat heti merenpohjaan eikä heitä enää ikinä nähty. Uimaan lähteneet paloivat vielä vedessäkin. Kukaan heistä ei pelastunut, jos ei ehtinyt soutamaan rantaan asti. Rusien veneet olivat pienempiä, jonka vuoksi ne kulkivat myös matalassa vedessä, jonne kreikkalaisten isot kaleerit eivät suuremman syväyksensä vuoksi päässeet.”

title: Kaleeri

text: Kaleerin syrjäytti purjealusten rakennustaidon ja asetekniikan kehitys. Kaleerissa oli vain muutama tykki edessä, kun purjelaivaan saattoi tykkiportin keksimisen jälkeen sijoittaa kymmeniä tykkejä. Kaleerit oli ominaisuuksiensa vuoksi pakko rakentaa kevytrakenteisiksi, jolloin yksi ainoa tykinkuulan osuma saattoi merkitä kannen pääpalkin, corsian, murtumista ja aluksen katkeamista sekä uppoamista.[5]

title: Korpoströmin taistelu

text: Taisteluun osallistuneeseen Ahvenanmaalle sijoitettuun Ruotsin saaristolaivastoon kuului 28 kaleeria ja kolme tykkitproomua. Lisäksi Ahvenanmaalla oli kenraali Gotthard Wilhelm Marcks von Würtenbergin leiri. Keithin johtamat 21 kaleeria siirtyivät Turusta Korpoströmiin varustaen kallioille ja luodoille vahvat tykistöasemat.

title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Taistelu- ja kuljetusosastot olivat pian sekaisin keskenään, eivätkä käskyt tavoittaneet enää niitä tarvitsevia. Paikoillaan sinnittelevät kaleerit jäivät suojattomiksi sivustahyökkäyksille. Niitä puolustivat enää vain luutnantti Freyerin uiva patteri muutaman tykkiveneen ohella. Törning aloitti voimakkaan hyökkäyksen kreivi de Littan kaleereita vastaan. Ne jotka pääsivät irrottautumaan sotkusta irrottautuivat.

title: Kreikkalainen tuli

text:
”Bysantin keisari Romanos I käski laivanrakentajat saapumaan luokseen ja sanoi heille: ”Nyt menette välittömästi korjaamaan kaikki kaleerit, jotka jäivät kotisatamaan. Panette niihin kaikkiin liekinheittimet ei ainoastaan keulaan, vaan myös perään sekä molemmille laidoille”. Kun kaleerit oli varusteltu hänen käskynsä mukaan, keisari käski niihin kokeneimmat miehensä ja käski heidät taisteluun rusien kuningas Igoria vastaan. He purjehtivat pois. Nähdessään heidät merellä kuningas Igor käski sotajoukkojaan ottamaan heidät vangiksi; heitä ei saanut tappaa. Mutta lempeä ja armollinen Herra halusi suojella niitä, jotka häntä kumartavat ja rukoilevat ja halusi suoda heille voiton. Niin Herra tyynnytti tuulet ja rauhoitti merenkäynnin, jotta kreikkalaisten oli helpompi käyttää liekinheittimiään. Näin kreikkalaiset pääsivät rusien laivojen keskelle ja rupesivat heittämään liekkejä joka suuntaan. Tämän nähtyään rusit rupesivat hyppimään laivoistaan mereen, koska heidän mielestä oli parempi hukkua aaltoihin kuin palaa tulessa kuoliaaksi. Rautapaidoissaan ja kypärissään he painuivat heti merenpohjaan eikä heitä enää ikinä nähty. Uimaan lähteneet paloivat vielä vedessäkin. Kukaan heistä ei pelastunut, jos ei ehtinyt soutamaan rantaan asti. Rusien veneet olivat pienempiä, jonka vuoksi ne kulkivat myös matalassa vedessä, jonne kreikkalaisten isot kaleerit eivät suuremman syväyksensä vuoksi päässeet.”
Muinaisvenäläinen Nestorin kronikka 1100-luvulta kertoi hurjasta taistelusta: ”Ikään kuin kreikkalaisilla olisi ollut hallussaan taivaallinen salama, sen he päästivät irti ja sillä he polttivat meidät; siksi emme voittaneet heitä.”

title: Laivanrakennus

text: Laivat oli Välimeren piirissä rakennettu 1000-luvulle saakka ulkoa sisälle eli ensin on tehty laidat ja sitten kaaret. Italiassa alettiin rakentaa laivoja uudella tavalla, ensin kaaret ja sitten lautalankut kiinnitettiin näihin, jolloin saavutettiin lujempi rakenne ja voitiin tehdä suurempia aluksia. Telakoiden työn organisoinnilla saatiin myös laivojen hintaa laskettua. Venetsialla oli vuonna 1400 noin 3 000 kauppalaivaa ja sen kaleereissa palveli 11 000 miestä. Toinen merivalta oli Genova. Genovalaiset alukset purjehtivat Atlantin rannikkoa ja kävivät kauppaa Englannin ja Flanderin kanssa. Genovalaiset alkoivat myös etsiä meritietä Intiaan 1200-luvun lopulla. Genovalaiset veljekset Vandino ja Ugolino Vivaldi lähtivät 1291 Gibraltarin salmen kautta kohti Intiaa kahdella kaleerilla, mutta he katosivat matkalle.[52][53] Vuonna 1268 Ranskan kuningas Ludvig IX tilasi Venetsiasta ja Genovasta laivat ristiretkelleen. Näistä purjelaivoista on säilynyt mittatietoja. Venetsialaiset laivat olivat 25,8 metriä pitkiä, leveys oli 6,45 metriä ja laidan korkeus 6,6 metriä.[54] Kaleereja ei käytetty ainoastaan sotalaivoina vaan myös rahtilaivoina. Niiden etu oli nopeus purjelaivoihin nähden. Soutajina oli kaleeriorjia. Orjia voitiin käyttää, koska rahtialuksilta ei vaadittu taitavia manööverejä kuten kreikkalaisilta keulajuhmureilla varustetuilta sotalaivoilta. Kaleereissa oli myös latinalaispurjeet.[55] Itä-Rooma käytti sodankäyntiin dromoniksi kutsuttua kolmisoutua. Sen aseena oli kreikkalainen tuli.[56]

title: Laivanrakennus

text: Sodankäynnissä säilyivät kaleerit ja galeassit, purjein varustetut kaleerit, joita käytettiin runsaasti erityisesti välimerellä. Vuonna 1571 käyty Lepanton taistelu turkkilaisten ja kristittyjen välillä on historian suurin kaleeri- ja galeassityyppisillä aluksilla sodittu meritaistelu. Kristittyjen voittamasta taistelusta on säilynyt paljon kuvauksia laivoista. Pisimmän galeassin pituudeksi mainitaan 145 jalkaa. Galeasseissa keulaan sijoitetut tykit osoittivat niin eteenpäin kuin sivullekin. Kaleereita rakennettiin 1700-luvun loppupuolelle saakka.[65]

title: Venetsian tasavalta

text: Venetsian merimahdin perusta oli 1100-luvulla valmistunut Arsenalen telakka. Seuraavina vuosisatoina sitä laajennettiin, ja siitä tuli maailman suurin telakka. Työntekijöitä oli 16 000. Kaleerien rakentaminen rationalisoitiin niin pitkälle, että laivoja pystyttiin sarjatuotantona valmistamaan jopa yksi laiva per päivä. Kaleereita käytettiin sekä sota-aluksina että kauppalaivoina.

title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Vuonna 1722 Venäjän laivastossa oli 130 purjelaivaa: 36 linjalaivaa, yhdeksän fregattia, kolme šnjavaa (шнява, kevyt kaksimastoinen tiedustelualus), viisi pommitusalusta ja 77 avustavaa alusta. Soutulaivasto muodostui 396 aluksesta: 253 kaleeria ja puolikaleeria (скампавеи; kevyt, nopea kaleeri) ja 143 prikiä.

title: Kaleeri

text: Seitsemännellä vuosisadalla eaa. kreikkalaiset lisäsivät pentekonteriin ulkohankapuomin, jonka avulla saatiin aikaan paikat ylemmälle soutajariville. Kahdella soutajarivillä saatiin lisää nopeutta, ja alustyyppiä kutsutaan kaksisouduksi eli "dieeri". Seuraavan askeleen ottivat vuoden 600 eaa. joko kreikkalaiset tai foinikialaiset lisäämällä vielä kolmannen soutajarivin, jolloin syntyi kolmisoutu eli trieeri.[2] Kolmisoudusta kehittyi 300-luvulla eaa. antiikin paras sotalaiva. Aluksen kummallakin sivulla oli soutajia kolmessa rivissä. Yksi riveistä oli sijoitettu muita alemmaksi, ja sen airorei’issä oli nahkapussit, jotta vesi ei pääsisi sisään. Yksi rivi oli sijoitettu parvelle veden päälle. Kolmisoutu voitiin pitää lyhyenä, jotta käännökset onnistuivat nopeasti.[3] Kolmisoudun nopeuden on arvioitu olleen maksimissaan noin 11 solmua.[4] Kolmisoutujen jälkeen tulivat nelisoudut ja viisisoudut 300-luvulla eaa. Näissä ei ole airoja kolmisoutuja enempää, vaan ylemmissä airoissa on kaksi soutajaa.[2] Kreikkalaisten ja roomalaisten kaleereissa oli yleensä yksi masto, ja siinä oli raakapurje. Keulapuskurin käyttö kaleereissa vaati hyvin koulutettua miehistöä, jotta laiva voitiin kääntää tarpeeksi nopeasti ja kiihdyttää iskunopeuteen. Tämän vuoksi nämä merimiehet eivät olleet orjia.[5]

title: Kaleeri

text: Matalammalla Itämerellä Ruotsilla ja Venäjällä oli kaleereista koostunut saaristolaivasto. Viimeiset Itämeren kaleerit osallistuivat Suomen sotaan vuonna 1809. Itämerellä kaleerit syrjäytti soutufregatti: se oli kylläkin kaleeria hitaampi ja kömpelömpi soudettava mutta tulivoimaltaan ja purjehduskyvyltään parempi. Sekä ruotsalaisissa että venäläisissä kaleereissa soutajat olivat värvättyjä tai ruotuarmeijan merisotilaita.

title: Saaristolaivasto

text: Saaristofregatit otettiin käyttöön Pommerin sodan kokemusten pohjalta. Ne olivat liikkuvampia kuin kaleerit. Lisäksi niiden tulivoima oli huomattavasti suurempi, sillä niiden tykit olivat laidoilla. Myös miehistö oli pienempi kuin kaleerissa. Ehrensvärd sijoitti saaristofregatit Viaporiin, kun taas kaleerit oli sijoitettu Tukholmaan.

title: Keksityt perinteet

text: Keksityillä perinteillä perustellaan erilaisia poliittisia päämääriä. Israelissa Tooran kertomuksia käytetään keksittyjen perinteiden pohjana, kun perustellaan maanomistussuhteita; Japanissa perinteisillä taistelulajeilla ja zen-buddhalaisuudella perustellaan nykyaikaisia liiketoimintaperiaatteita ; Skotlannissa käytetyt kiltit vaikuttavat vanhoilta, mutta kyseessä on keksitty perinne, joka yhdistää skotteja. Uudet uskonnotkin perustuvat keksittyihin perinteisiin; vain muutama esimerkki mainittuna. Käsitettä on käytetty myös Benedict Andersonin kuvitteellisissa yhteisöissä.

title: Riilahden meritaistelu

text: Ruotsin avomerilaivastolla oli vaikeuksia liikkua tyvenen vuoksi, ja tämän vuoksi venäläiset kaleerit saivat etulyöntiaseman. Venäläisillä oli myös huomattava ylivoima. Ainoat alukset, jotka saatiin estämään venäläisten rynnäkköä, olivat 18 tykillä varustettu tykkiproomu "HMS Elefanten" (kontra-amiraali Nils Ehrenskjöldin lippulaiva), kaleerit "Örnen", "Tranan", "Gripen", "Laxen", "Geddan" ja "Valfisken" sekä saaristolaisveneet "Flundran", "Mörten" ja "Simpan".

title: Obelixin kaleeri

text: Obelixin kaleeri () on 30. julkaistu Asterix seikkailee -albumi. Se julkaistiin vuonna 1996. Sekä piirrokset että tekstin on tehnyt Alberto Uderzo.

title: Kaleeri

text: Kaleeri on pääasiassa soutamalla liikuteltava historiallinen laivatyyppi, useimmiten sotalaiva. Monissa kaleereissa oli myös purjeet, joita käytettiin suotuisilla tuulilla. Menestynein kaleerityyppi oli kreikkalaisten noin 600 eaa. kehittämä kolmisoutu, jonka versioita käytettiin Välimeren piirissä kaksi vuosituhatta.

title: Saaristolaivasto

text: Isovihan aikana venäläiset kaleerit olivat saaneet rauhassa tunkeutua Suomen rannikolle, sillä Ruotsin laivasto koostui linjalaivoista, jotka eivät kyenneet liikkumaan saaristossa. Uhan torjumiseksi Ruotsikin hankki kaleereita. Nämä kuitenkin olivat toimintakyvyttömiä hattujen sodassa, joten Venäjä miehitti jälleen Suomen.

title: Sodankäynnin historia

text: Roomalaiset ottivat puunilaissotien aikana 200-luvulla eaa. käyttöön corvuksen, laskusillan, jota pitkin vihollisen alus voitiin vallata. Samaan aikaan keksittiin entraushaka. Viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua roomalaiset sijoittivat sotalaivoihinsa heittokoneita ja taistelutorneja. Tällä tasolla merisodankäynti säilyi 1500-luvun alkuun asti, jolloin alkoi kehittyä tykeillä varustettu purjealus. Kaleerien valtakausi päättyi Lepanton taisteluun vuonna 1571. Vaikka purjealukset yleistyivät muualla, jäivät kaleerit silti käyttöön Välimerellä.

title: Mustat kaleerit

text: Mustat kaleerit on suomalaismuusikko Jarno Sarjasen neljäs studioalbumi. Jyrki Hämäläisen ideasta syntynyt albumi sisältää merimieslauluteemaisia esityksiä. Albumi julkaistiin vuonna 1985 ja sen ovat tuottaneet Jyrki Hämäläinen ja Jarmo Jylhä."Keskikalja-cowboy - Kootut levytykset 1977-2008, osa 2" -albumin kansivihko

title: Kaleeri

text: Rooman valtakunnan länsiosa sortui viidennellä vuosisadalla, ja kaleeriperinne jatkui itäosassa. Kaleeri-nimityksellä useimmiten viitataan juuri keskiaikaisiin soudettaviin sotalaivoihin. Bysantin laivaston selkärangan muodostivat kevyet kaleerit, dromonit (”juoksija”), sekä raskaammat khelandriat ja pamfyliat. Dromonit olivat täyskannellisia aluksia, ja näissä, samoin kuin myöhemmissä kaleereissa, käytettiin mastoissa latinalaispurjetta. Keulapuskuria ei enää käytetty.[2] Sifonoforos puolestaan oli alus, johon oli asennettu kreikkalaista tulta syöksevä liekinheitin. Keskiajalta lähtien kaleereissa käytettiin entraussiltaa, spironia. 1400-luvun lopulta lähtien kaleerin keulapakan, rambaten, päälle asennettiin 3–5 tykkiä.

title: Riilahden meritaistelu

text: Kaleereissa oli vain kaksi isompaa keulatykkiä ja runsaasti pienempiä niin sanottuja nikhakoja. "Örnenin" keulatykit olivat 36-naulaiset eli osaston suurimmat, muissa kaleereissa oli 18-naulaiset tykit. Lippulaiva hinattiin kaleerien voimin ahtaan salmen suulle, kaleerit ryhmittyivät sen ympärille ja salmi tukittiin upottamalla sen ahtaimpaan kohtaan suurin saaristolaisveneistä. Taistelu kesti koko päivän, mutta auringon laskiessa ruotsalaiset kaleerit oli upotettu tai vallattu ja "Elefantenkin" joutunut venäläisten haltuun. Venäläiset kunnostivat aluksen ja takiloivat sen uudelleen kolmimastokuunariksi. Venäläisten omatkin tappiot olivat raskaat.

title: Keksityt perinteet

text: Keksityt perinteet liittyy usein olennaisena osana kansallisaatteen ja kansakuntien luomisen prosessiin. Tästä esimerkkejä löytyy kansallisvaltioiden synnystä sosialismin jälkeisessä Itä-Euroopassa. Perinteiden keksimisen toivat esiin Eric Hobsbawm ja Terrence Ranger teoksessaan "The Invention of Tradition". Esipuheessaan kirjoittajat osoittavat, että ”'perinteet', jotka vaikuttavat hyvinkin muinaisilta, useinkin paljastuvat varsin tuoreiksi ja varta vasten keksityiksi mielikuvituksen tuotteiksi.” Kansakunnan ja kansallisaatteen luomisessa perinteiden keksiminen on tärkeää.

title: Saaristolaivasto

text: Kaleeri oli ikivanha alustyyppi, jonka Pietari Suuri toi Pohjolaan. Se pystyi sekä soutamaan että purjehtimaan. Se oli aluksi saaristolaivaston tärkein alustyyppi. Kaleerilla oli kuitenkin kolme suurta heikkoutta, jotka tekivät siitä epäsuositun:Näiden syiden takia kaleerien käyttö rajoittui kuljetustehtäviin ennen Kustaan sotaa. Sodassa ne kuitenkin havaittiin yllättävän hyödyllisiksi ja ne ottivat osaa kaikkiin tärkeimpiin taisteluihin.

title: Asterix legioonalaisena

text: Noin kymmenen sivun ajan he jatkavat sotaharjoituksia ja vastaavaa harjoittelua armeijassa, kunnes he lähtevät kävelemään Massiliaan, suureen satamakaupunkiin. He lähtevät kaleerilla Afrikkaan ja pysyttelevät roomalaisessa tukikohdassa hetken aikaa, mutta roomalaiset käyvät sisällissotaa. Asterix ja Obelix lähtevät toiseen leiriin, jonne Tragikomix on viety vangiksi, ja vapauttavat tämän. Roomalaiset jatkavat sotaa, ja Julius Caesar tulee Asterixin ja Obelixin luo kiittämään häntä siitä, että he aloittivat sisällissodan, mutta Caesarin joukko voitti. Asterix, Obelix ja Tragikomix lähtevät kaleerilla kotiinpäin ja tuhoavat matkalla yhden merirosvoaluksen. Kotikylässä Tragikomix kehuu Obelixin tekoja Mimosalle, ja Obelix ujostelee.

title: Kaleeri

text: Sana kaleeri tulee latinan kielen sanasta galēra, joka on muunnelma sanasta galea, joka taas tulee muinaiskreikan sanasta γαλέα (galéa). Sen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen arvellaan tulevan eräänlaista kalaa tarkoittavasta sanasta γαλεός (galeós).[1]

title: Obelixin kaleeri

text: Siinä roomalaisilta karannut kaleeri piileskelee gallialaisten kylässä, Obelix nauttii yliannoksen taikajuomaa ja muuttuu ensin kivipatsaaksi ja sitten lapseksi. Karanneiden orjien johtohahmo Spartakis on piirretty näyttelijä Kirk Douglasin näköiseksi, ja viittaa hänen elokuvaansa "Spartacus".

title: Ruotsinsalmen toinen meritaistelu

text: Seuraavaksi saapuivat suuret purjelaivat. Tuuli oli jatkanut kääntymistään länteen ja entisestään voimistunut. Hyökkääjään nähden se puhalsi melkein vastaan. Etummaiset kaksi shebekkiä pysähtyivät Varissaaren kohdalle niin äkisti, että perässä tulevat fregatit olivat törmätä toisiinsa. Jäljessä tulevat fregatit ja shebekit ajautuivat liian lähelle toisiaan tai joutuivat laskemaan ankkurit. Tarkoitettua taistelulinjaa ei syntynyt. Kreivi de Littan kaleereille ei jäänyt tarpeeksi tilaa soutaa alusten väleihin vahvistamaan taistelulinjaa järeillä keulakanuunoillaan. Kaleereiden oli jäätävä linjan taakse odottelemaan kunnes suuret alukset saatiin varpattua oikeisiin asemiinsa.


query: Kuka perusti Karihaaran sahan?

title: Karihaaran saha

text: Karihaaran saha oli vuosina 1873–2014 toiminut saha Kemissä Karihaaran kaupunginosassa. Saha oli vuoteen 1919 höyrysaha. Sahan perustivat norjalaiset liikemiehet Terje Olsenin johdolla. Saha perustettiin Kemijoen suistoalueelle itäisen joen suistohaaran eli Vähähaaran puolella olevalle Sahasaarelle. Karihaaran saha käynnistettiin kuusiraamisena helmikuussa 1874, ja sahatavaran laivaukset maailmanmarkkinoille alkoivat kesäkuussa. Perustetun osakeyhtiön nimeksi tuli Kemi Ångsågs Aktiebolag. Sahan toimittua kolme vuotta se ajautui konkurssiin. Konkurssipesä siirtyi vuonna 1884 uudelleen perustettavalle norjalaisomisteiselle sahayritykselle Karihaara Ångsågs Aktiebolagille. Saha toimi vuokrasahana lähinnä oululaiselle J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneelle, kunnes vuonna 1890 tämä ja yhdessä toisen oululaisen kauppahuoneen G. & C. Bergbomin kanssa osti sahan[1].

title: Karihaaran saha

text: Sahaustoiminta oli vielä aktiivista 1980-luvulla. Työntekijämäärä lähenteli suurimmillaan tuhatta ihmistä. Markinatilanne etenkin 1990-luvun alussa muutti tilannetta epäedullisemmaksi mekaanisen metsäteollisuuden yrityksille. Kemiyhtiö fuusioitui vuoden 1991 jälkeen osaksi Metsä-Botniaa, jolloin sahaus eli mekaaninen metsäteollisuus tuli osaksi yritystä Oy Botnia Wood Ab. 1990-luvulla konsernin mekaanisen metsäteollisuuden johtajana toimi Antti Reinikka. Yrityksen pääomistaja Metsäliitto teki omistus- ja toimialajärjestelyitä 1990- kuin 2000-luvuilla. Vuonna 1995 siitä tuli osa Metsäliiton Metsä Timberiä[15] ja edelleen vuonna 2000 Finnforestia. Vuodesta 2006 Karihaaran saha oli osa Metsäliiton Puutuoteteollisuutta, joka sittemmin alkoi käyttää nimeä Metsä Wood.

title: Karihaaran saha

text: Luokka:Kemin historia Luokka:Suomen sahateollisuus Luokka:W. G. Palmqvistin suunnittelemat rakennukset

title: Karihaaran saha

text: Sahaus oli aikaisemminkin ollut suhdanneherkkää, ja samaan tilanteeseen päädyttiin 1920-luvun alussa. Kesäkuussa 1921 Karihaaran saha kuten Röyttä ja Laitakari pysäytettiin. Karihaara seisoi silloin kaksi ja puoli kuukautta. Kysyntä parani pian sen jälkeen ja palattiin normaaliin tuotantorytmiin. 1920-luvun loppupuoliskolla sahaukseen vaikuttivat myös lakot, joita oli mm. kesällä 1926 kuukauden ajan. Raaka-ainevarojen rajallisuuden ja sahaustarpeen hallitsemiseksi suunniteltiin pienempien yksikköjen sulkemista ja sahakohtaisia tuotantorajoituksia. Sahateollisuuden huippuvuodeksi muodostui vuosi 1927, joka ylitettiin seuraavan kerran vasta 1979. Karihaaralle suunniteltiin 1920-luvun puolivälissä 135000 kuution osuutta. Muista sahoista Royttän sahaa ei enää rakennettu vuonna 1928 tapahtuneen tulipalon jälkeen. Lisäksi ruotsalaisesta Sandvikin sahasta päätettiin luopua.[9]

title: Karihaaran saha

text: Suomen itsenäistyessä Kemiyhtiöstä oli tullut mekaanisen ja kemiallisen puunjalostuksen yritys. Sulfiittiselluloosan tuotanto naapurisaarella Pajusaaressa aloitettiin syksyllä 1919. Samaan aikaan käynnistettiin sahan uudistus- ja laajennusohjelma, jolloin sahan kymmen raamia vaihdettiin kahdeksaan uuteen sekä kaikki laitteet vaihdettiin sähkökäyttöisiksi, joten höyryn aikakausi oli mennyt ohi.[8]

title: Terje Olsen

text: Sopimuksen mukaan hakatut tukit oli sahattava Kemijokisuussa ja niinpä Holst & Fleischer sekä Göteborgs Handelskompani perustivat Kemi Ångsågs Aktiebolagetin, jonka kuusiraaminen höyrysaha valmistui Karihaaraan vuonna 1874. Sahalle saapui työhön yli sata ammattimiestä Norjasta. Terje Olsen toimi Kemi Ångsågs Aktiebolagetin metsäpäällikkönä vuoteen 1877 saakka, jolloin yhtiö teki konkurssin holtittoman taloudenpidon takia. Karihaaran höyrysaha jatkoi toimintaansa seisokin jälkeen uuden Karihaara Ångsågs Aktiebolaget -nimisen yhtiön omistuksessa. Holst & Fleischer oli myös tämän yhtiön pääosakas.

title: Kemi (yritys)

text: Möllerin seuraaja Kemi-yhtiön toimitusjohtajana oli Karl Erik Ekholm – yhtiön hallituksessa toimineen kenraalimajuri Waldenin ehdokas. Hänen aikanaan, joka kesti vuoteen 1937, Karihaaran saha uudistettiin perusteellisesti. Siinä yhteydessä tehostettiin myös sahan ja sellutehtaan yhteistoimintaa. Sellutehtaan yli-insinöörinä oli alusta eli vuodesta 1915 alkaen toiminut Gustaf Adolf Finne, joka luopui tehtävistään vuoden 1933 aikana. Seuraajaksi tuli Reinhold Weckmanin poika Stig Weckman. Kemialliseen teollisuuteen tehtiin investointeja, muun muassa Kone ja Silta Oy toimitti selluloosatehtaalle kaksi Kamyr-kuivauskonetta vuosina 1933–1936. Molemmat koneet olivat 3200mm leveitä. Merkittävänä käännekohtana yhtiössä oli vuosi 1934, jolloin sellutehtaiden voitto oli ensi kerran suurempi kuin sahojen. Sellutehtaiden liikevaihto oli ollut sahoja suurempi jo vuonna 1932.

title: Laitakarin saha

text: Bergbomin ja kauppahuoneet perustivat Trävaruaktiebolaget Kemin eli Kemiyhtiön vuonna 1893. Yhtiön toiminnan muodostivat Laitakarin, Karihaaran ja Röytän höyrysahat sekä muutama pienempi vesisaha Pohjois-Suomessa. Vain noin vuoden päästä uuden yhtiön perustamisesta suurpalo, joka syttyi öljylyhdyn kipinästä 6. syyskuuta 1894, tuhosi Laitakarin saharakennuksen. Jo kaksi päivää palon jälkeen Laitakariin tilattiin ruotsalaiselta Bolinderin koneliikkeeltä uusi nelikehäinen sahalaitteisto sekä lisäksi 15 hevosvoiman höyrykone sähkövalaistusta varten. Sahalaitoksen työvoimaksi vakiintui vuosisadan vaihteen uudistusten jälkeen noin 300-400 työntekijää. Uudella vuosisadalla yhtiö keskitti merkittävimmät kehitystoimet Karihaaran laitoksille.

title: Karihaaran saha

text: Vuonna 1922 Kemiyhtiön toimitusjohtajaksi valittu Alfred Möller kannatti suuntautumista selluteollisuuteen sahauksen kustannuksella. Hänen aikanaan sahateollisuudessa olikin purettu päällekkäisyyksiä ja tuotantokapasiteettia. Kemiyhtiössä suunniteltiin uuden sulfaattiselluloosayksikön rakentamista, joka valmistui vuonna 1927. Sahatavaroiden hinnat alkoivat laskea ylitarjonnan vuoksi jo vuonna 1929. Tähän oli pääsyynä Neuvostoliiton tulo halvoilla hinnoilla sahatavaran myyjäksi kansainvälisille markkinoille. Pian sen jälkeen alkanut lamakausi vaikutti myös Karihaaran sahan toimintaan. Toimihenkilöiden palkkaa alennettiin merkittävästi, useita kymmeniä prosentteja. Tuotantoa ei tarvinnut kuitenkaan juurikaan rajoittaa. Kemiyhtiö selvisikin lamakaudesta – yhtiön sahateollisuus teki joka vuosi voitollisen tuloksen.[10]

title: Kemi (yritys)

text: Sahaustoimintaa oli fuusioidun yhtiön alkuperäistä toimintaa. Karihaaran sahan toimintaa jatkettiin konserniin kuuluvan Oy Botnia Wood Ab:n nimissä. Myöhemmin yrityksen nimi Metsäliiton konsernissa on muttunut useamman kerran. Vuonna 1995 Botnia Wood fuusioitiin Metsä Timber Oy:hyn, vuonna 2000 Metsä Timber liitettiin edelleen Finnforest Oyj:hin. Vuonna 2006 Finnforest sulautettiin sen jälkeen Metsäliittoon ja nimeksi tuli Metsäliiton Puutuoteteollisuus, josta vuonna 2012 tuli Metsä Wood Oy. Sahaustoiminta pysäytettiin Karihaarassa kesällä 2009 ja lopetettiin virallisesti elokuussa 2014.

title: Johan Gustav Bergbom

text: Telakan rinnalle perustettiin Pateniemen saha vuonna 1873. Saha tuotti sahatavaraa paitsi telakan ja kasvavan kaupungin tarpeisiin, myös vientiin. Saha oli toiminnassa aina vuoteen 1990 saakka. Bergbomin omistuksessa oli useita sahoja mm. Karihaaran ja Laitakarin sahat Kemissä, Maunun saha Haukiputaalla, Meltauksen saha Rovaniemellä, Saaren ja Loutputaan sahat Tervolassa, Kyngäksen saha Pudasjärvellä ja Koitelin saha Kiimingissä. Lisäksi hän oli mukana osakkaana Kestilän sahassa Iissä.

title: Kemi

text: Kemi tunnetaan perinteisenä teollisuuskaupunkina ja suurimpia yksityisiä työllistäjiä kaupungissa ovat Stora Enson Veitsiluodon paperitehdas sekä Karihaarassa toimiva Metsä Fibren ja Finnforestin puunjalostusteollisuus (saha, Kemin sellutehdas ja Kemin kartonkitehdas). Merkittävä teollinen työnantaja on myös Outokummun omistama Kemin kromikaivos, joka sijaitsee Keminmaassa Elijärvellä. Ajoksessa sijaitsevat kauppamerenkulun kannalta merkittävä Suomen toiseksi pohjoisin syväsatama sekä tuulivoimapuisto.

title: Karihaaran saha

text: Möllerin seuraaja Kemiyhtiön toimitusjohtajana oli Karl Erik Ekholm, joka oli yhtiön hallituksessa toimineen kenraalimajuri Waldenin ehdokas. Hänen aikanaan, joka kesti vuoteen 1937, uudistettiin Karihaaran saha perusteellisesti. Siinä yhteydessä tehostettiin myös sahan ja sellutehtaan yhteistoimintaa. Sahausta oli lisätty 1930-luvun alussa Karihaarassa korvaamalla Röyttän tuotanto. Sahan uudistus tuloksena Euroopan suurin saha valmistui vuoden 1936 lopulla. Vuonna 1937 sahatavaraa valmistui Karihaarasta 316 145 kuutiota, josta pääosa Karihaarassa ja loput Laitakarin sahalta. Verrattaessa 1930-luvun saha- ja massateollisuutta, selluloosa toi kolmena vuonna eli 1932, 1936 ja 1939 enemmän rahaa kuin sahateollisuus. Kemiyhtiöstä tuli vuonna 1937 Suomen suurin sahatavaran viejä. Yhtiö ohitti perinteisesti ykkösasemassa olleen Enso-Gutzeitin. Sahauksen kannalta merkittävin muutos oli Laitakarin sahan toiminnan lopettaminen vuonna 1939. Näin Kemiyhtiön toiminta sahauksenkin osalta oli keskitetty Karihaaraan.[11]

title: Karihaaran saha

text: Bergbomin ja Snellmanin kauppahuoneet perustivat Trävaruaktiebolaget Kemin eli Kemiyhtiön vuonna 1893. Yhtiön toiminnan muodostivat Bergbomien Laitakarin, yhteinen Karihaaran ja Snellmanien Röyttän höyrysahat sekä muutama pienempi vesisaha Pohjois-Suomessa. Yhtiön pääpaikka oli Oulussa, jossa omistajasukujen toiminnan keskus sijaitsi. Yhtiön toimitusjohtajana toimivat Snellman-suvun edustajat eli ensin vuoden ennen kuolemaansa kauppaneuvos Albert Oskar Snellman ja sen jälkeen nuorempi veli kauppaneuvos Karl August Snellman vuoteen 1918 asti. Toimintaa sahoilla johtivat isännöitsijät, jotka olivat yhtiön näkyviä hahmoja sahalla.[2] Yhtiön ensimmäinen vuosi meni erilaisissa järjestelyissä. Ensimmäinen Kemiyhtiön tavaramerkillä laivattu puutavaraerä lähti Karihaarasta kesällä 1894.[3]

title: Karihaaran saha

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Hedman, Ossi| title = Kemin kaupungin historia. 1. osa| location = Tampere| publisher = Kustannusosakeyhtiö Sanan Tien kohopaino| year = 1969}} Citation error, replace with{{cite book| author = Virtanen, Sakari| title = Lapin leivän isä| location = Jyväskylä| publisher = Gummerus Kirjapaino Oy| year = 1993}}

title: Kemi (yritys)

text: Sahausta oli lisätty 1930-luvun alussa Karihaarassa korvaamalla tulipalossa tuhoutuneen Röyttän tuotanto. Ruotsin Haaparannalla ollut Sandvikin saha oli myyty 1930. Karihaaran sahan uudistuksen tuloksena siitä tuli Euroopan suurin saha vuoden 1936 lopulla. Sahaus keskittyi lopullisesti Karihaaraan, kun Laitakarin saha lopetettiin vuonna 1939. Kaikkinensa 1930-luvun loppupuolisko oli yhtiön taloudellisen vahvistumisen aikaa niin mekaanisen kuin kemiallisen metsäteollisuuden puolella. Pääkonttorin valmistuminen helmikuussa 1936 ilmensi myös yhtiön ulkoista arvovaltaa. Helsingin pörssissä Kemi-yhtiön osake on arvioitu olleen vuosina 1936-1938 keskimääräistä selvästi kiinnostavampi sijoituskohde sekä koko teollisuuden että metsäteollisuuden osakkeiden joukossa.[10]

title: Karihaaran saha

text: Suuremman tuhon Karihaaran sahalle aiheutti sodan jälkeen syyskuussa 1949 hinaajan piipun kipinästä alkunsa saanut lautatarhan suurpalo, joka tuhosi lautatarhan lähes kokonaan eli 105000 kuutiota sahatavaraa. Onnena onnettomuudessa oli se, että markkinat olivat juuri silloin hiljaiset ja täysmääräinen varaston vakuutus korvasikin tulipalon aiheuttamat menetykset. Tulipalon vaatimat uudistukset eivät kaikilta osin kuitenkaan valmistuneet seuraavaan 1950-luvun alun korkeasuhdanteeseen eli Korean sodan aiheuttamaan talouden nousuun.

title: Karihaaran saha

text: Kemiyhtiön sahaustoiminta laajeni vuonna 1909 Ruotsin puolelle, kun yhtiö osti Haaparannan edustalla Seittenkarin saarella sijainneen Sandvikin sahan. Sahaa varten Kemiyhtiö perusti ruotsalaisen tytäryhtiön Svenska Trävaruaktiebolaget Kemi-yhtiön.[6] Vuonna 1914 käynnistyneen ensimmäisen maailmansodan aikaan ruotsalaisesta tytäryhtiöstä oli todellista hyötyä, kun Kemiyhtiö saattoi käyttää puolueettoman Ruotsin yritystään tuotteittensa vientiin länsimaihin, kuten Britanniaan ja Hollantiin. Lisäksi kirjeenvaihto asiakkaisiin voitiin hoitaa Sandvikin kautta. Kemiyhtiö käytti tuotteittensa vientiin vuosina 1916 ja 1917 norjalaista Narvikin satamaa, jonne tavara kuljetettiin rautateitse.[7]

title: Karihaaran saha

text: Sodan syttyminen Euroopassa syyskuussa 1939 katkaisi vientitoiminnan. Sahatavaran tuotanto supistui sotavuosina 1939–1945 100000–130000 kuutioon, eli sahatavaran tuotanto oli karkeasti 40 prosenttia huippuvuoden 1937 tuotannosta. Tehdasalue säästyi sotien aikana tuhoilta. Lapin sodan tapahtumat lokakuussa 1944 muodostivat uhan myös sahalle, koska perääntyvät saksalaiset uhkasivat tuhota teollisuusalueen. Suomalaisjoukkojen onnistui kuitenkin suojata aluetta, vaikka saksalaiset pommittivatkin sitä.

title: Karihaara

text: Karihaara on Kemin kaupunginosa, joka on kasvanut Kemi Oy:n sahan ja sellutehtaan (nykyisin Metsä-Botnia) ympärille. Suurin osa kaupunginosan pinta-alasta onkin tehdasaluetta. Kaupunginosa sijaitsee Koivuharjun suuralueella pohjoiseen Koivuharjun kaupunginosasta. Lännessä kaupunginosa rajautuu Paattion kaupunginosaan.

title: Kemin kaupungin historia

text: Perustamisestaan asti Kemi on tullut tunnetuksi nimenomaan metsäteollisuuskaupunkina. Laitakarin sahan lisäksi toinen höyrysaha rakennettiin kaupungin läheisyyteen Karihaaran saarelle, kylläkin silloin vielä maalaiskunnan puolelle. Karihaaran sahan rakensi norjalainen Holst & Fleischer yhtiö vuosina 1873–1874. Molemmat sahat osti oululaisten kauppahuoneiden J. W. Snellman G:sonin ja G. & C. Bergbomin vuonna 1893 perustama Trävaruaktiebolaget Kemi, josta myöhemmin tuli Kemi Oy.[15] Metsähallitus perusti Veitsiluodon saarelle sahan vuonna 1922. Sahan perustalle syntyi toinen kemiläinen metsäteollisuusyhtiö Veitsiluoto Oy vuonna 1932.[16] Sulfiittimenetelmää käyttävät selluloosatehtaat käynnistettiin Kemiyhtiössä 1919 ja Veitsiluodossa 1930[17].

title: Kemin veritorstai

text: Palkkariita sai alkunsa 1. heinäkuuta, kun sosiaaliministeriön palkkaosasto vaati Kemi Oy:n Pajusaaren tehtaan 260 puunkäsittelijän urakkapalkkoja laskettaviksi 30–40 prosenttia. Lakkoon yhtyivät nopeasti läheisten Kemijokisuun erottelutyömaan, Karihaaran sahan ja Kemin sataman työntekijät, jolloin lakko koski jo tuhansia työntekijöitä.

title: Kemi (yritys)

text: Suomen itsenäistyessä Kemiyhtiöstä tuli mekaanisen ja kemiallisen puunjalostuksen yritys. Kemi-yhtiö suunnitteli mäntypuuta raaka-aineena käyttävän sulfaattiselluloosatehtaan rakentamista 1907 ja 1914, mutta vasta 1919 Karihaaran saha-alueen naapurisaarelle Pajusaareen valmistui yhtiön ensimmäinen kuusipuuta käyttävä sulfiittiselluloosatehdas syksyllä 1919. Samaan aikaan käynnistettiin sahan uudistus- ja laajennusohjelma, jolloin sahan kymmenen raamia vaihdettiin kahdeksaan uuteen sekä kaikki laitteet vaihdettiin sähkökäyttöisiksi, joten höyryn aikakausi oli mennyt ohi.[7]

title: Karihaaran saha

text: Sodan jälkeinen aika 1950- ja 1960-luvulla muutti Kemiyhtiön selkeästi kemiallisen metsäteollisuuden yritykseksi, jonka tavoitteena oli käsitellyn puuaineksen jalostusasteen nostaminen. Tuloksena oli kartonginvalmistus selluraaka-aineesta. Sahaustoiminnan eli mekaanisen metsäteollisuuden puolella käynnistettiin myös hieman myöhemmin kehitysohjelma eli vuosiksi 1973–1975. Se sisälsi pääasiassa sahatavaran jälkikäsittelylaitoksia. Sen jälkeen uusittiin varsinaisen sahan 1930-luvulta olevat koneistot. Kahdeksan vanhan kehäsahan tilalle valmistui vuonna 1976 pelkkahakkurivannesahalinja. Sinä vuonna mekaanisen metsäteollisuuden investoinnit olivat Kemiyhtiössä suuremmat kuin yhtiön kemiallisen metsäteollisuuden.[14]

title: Karihaaran saha

text: Kolme Kemiyhtiön sahaa toimivat aluksi itsenäisinä. Suurin sahoista oli Karihaara, joka tuotti eniten lukuun ottamatta vuotta 1904. Viisivuotisjaksolla 1896–1900 Karihaaran vuosikeskiarvo oli 56 200 kuutiota. Vuosien 1901–1905 keskiarvo oli hieman pienempi eli 53 600 kuutiota. Kauden ennätys oli vuonna 1900 eli 67 800 kuutiota. Työntekijöitä vuosisadan vaihteen jälkeen oli Karihaaran sahalla yli 400 – ennätysvuonna 1900 peräti 540.[4] Karihaaran sahalla ensimmäinen työtaistelu oli toukokuussa 1906, joka kesti noin kuukauden ajan.[5]

title: Karihaaran saha

text: Kehitys yhtiön eri tuotantoaloilla parani 1950-luvulla. Niin myös sahatavaran tuotanto Karihaarassa, sillä vuonna 1957 sahan tuotanto nousi 240000 kuutioon.[12] Ennätykseen sahauksessa päästiin vuonna 1961, jolloin Karihaarassa sahattiin 300000 kuutiota. Sittemmin tuotanto vaihteli suhdanteista riippuen 175000 kuution tasolla.[13]

title: Karihaaran saha

text: Alfred Bucht, 1893–1896 Lars Mauritz Magnusson, 1896–1906 Georg Snellman, 1906–1918 Gustav Lund, 1918–1925 Aatto Suopanki, 1925–1944

title: Kemi (yritys)

text: Yhtiön haltuun siirtyivät sen perustajilta Kemijokisuussa sijainneet Laitakarin (per. 1862) ja Karihaaran (per. 1874) höyrysahat sekä Torniossa sijainnut Röyttän höyrysaha (per. 1862). Kemiyhtiön sahaustoiminta laajeni vuonna 1909 Ruotsin puolelle, kun yhtiö osti Haaparannan edustalla Seittenkarin saarella sijainneen Sandvikin sahan. Sahaa varten Kemiyhtiö perusti ruotsalaisen tytäryhtiön Svenska Trävaruaktiebolaget Kemi.[1] Vuonna 1914 alkaneen ensimmäisen maailmansodan aikaan ruotsalaisesta tytäryhtiöstä oli todellista hyötyä, kun Kemi-yhtiö saattoi käyttää puolueettoman Ruotsin yritystään tuotteidensa vientiin länsimaihin, kuten Britanniaan ja Alankomaihin. Lisäksi kirjeenvaihto asiakkaisiin voitiin hoitaa Sandvikin kautta. Kemiyhtiö käytti tuotteidensa vientiin vuosina 1916 ja 1917 norjalaista Narvikin satamaa, jonne tavara kuljetettiin rautateitse.[2]

title: Karihaaran saha

text: Karihaaran sahan toiminta osana muuta Suomen mekaanista metsäteollisuutta oli altis kansainvälisille taloussuhdanteille. Tuotannon määrä 1990- ja 2000-luvuilla oli noin 100000 kuutiota, josta vientiin meni 70 prosenttia. Alalla oli tänä aikana ylikapasiteettia, ja kustannusrakenteen kalleuden vuoksi oli alalla toimintavaikeuksia. Lopullisen iskun toiminnan alasajolle antoi 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopun kansainvälinen taantuma. Sen seurauksena sahan tuotannollinen toiminta keskeytyi toukokuussa 2009, jolloin jäljellä olleet 60 sahan työntekijää lomautettiin.[16] Lopullinen päätös sahan sulkemisesta tehtiin kesäkuussa 2014.[17]

title: Jaakko Enqvist

text: Enqvist kävi kiertokoulua ja toimi sahatyömiehenä viimeksi Karihaaran sahalla vuoteen 1926. Hän oli Kemin Osuuskaupan talonmies 1926–1933 ja ammatillisen liikkeen matkapuhuja. Hän oli Kemin osuuskaupan edustajistossa ja johtokunnassa sekä Kemin maalaiskunnan valtuustossa.


query: Kuka on Jamppa Tuominen?

title: Jamppa Tuominen

text: Jarmo ”Jamppa” Antti Jussi Tuominen (11. toukokuuta 1949 Oulu – 19. marraskuuta 1998 Playa del Inglés, Espanja[1]; joidenkin lähteiden mukaan kuoli vasta 25. marraskuuta tai sen vastaisena yönä 1998[2][3]) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli suosionsa huipulla 1970- ja 1980-luvuilla, ja hänen tunnetuimpiin kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Aamu toi, ilta vei”, ”Kuumat kyyneleet” ja ”Kevään ensi kukkanen”. Yli 500000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa.

title: Jamppa Tuominen

text: Tuominen meni naimisiin Sirkka Sjömanin kanssa vuonna 1971, ja heille syntyi kaksi poikaa. Perheeseen kuuluivat myös Sjömanin poika entisestä avioliitosta ja hänen veljenpoikansa, joka otettiin sijaislapseksi.[4] He erosivat vuonna 1979, mutta palasivat vielä myöhemmin asumaan yhdessä.[5] Vuonna 1982 Tuominen löysi Ruotsista Tuulan, jonka kanssa hän meni avioon vuonna 1985. Heille syntyi poika joulukuun 22. päivänä.[6]

title: Jamppa

text: Jamppa rajautuu lännessä päärataan, jonka lounaispuolella on Saunakallio. Etelässä rajana on Maahisentie, jonka eteläpuolella on Sorto. Pohjoisessa Jamppa rajautuu Nummenkylän ja Wärtsilän kaupunginosiin ja idässä Peltolan kaupunginosaan.

title: Finnhits – 15 huippuhittiä

text: 6. Jamppa Tuominen: "Ilman minua"

title: Jamppa Tuominen

text: Jamppa Tuomisen isä Turo oli ammattimuusikko. Turo Tuominen soitti pitkään selloa Oulun kaupunginorkesterissa. Myös Jamppa Tuomisen sisar Annette Tuominen tuli jo 1960-luvulla tunnetuksi iskelmälaulajana. 1960-luvun alussa Tuominen opiskeli Oulun musiikkiopistossa huilunsoittoa opettajanaan Simo Säilänne ja klarinettia opettajanaan Vilho Huomo.

title: Annette Soronen

text: Annette Tuominen (oik. Annette Säde Maria Soronen, omaa sukua Tuominen, s. 29. lokakuuta 1947 Oulu) on suomalainen laulaja.Hänen veljensä Jarmo, Jamppa Tuominen, oli 1980-luvulla platinamyyntiin yltänyt iskelmälaulaja. Hänen isänsä, Turo Tuominen, oli Oulun kaupunginorkesterin pitkäaikainen sellisti.

title: Jamppa Tuominen

text: Ennen iskelmäuraansa Tuominen oli orkesterimuusikkona ja soitti altto- ja baritonisaksofonia sekä huilua ja klarinettia tanssimusiikki- ja jazzyhtyeissä. Hänen uransa alkoi kuitenkin 11-vuotiaana vuonna 1961 oululaisen Pertti Haipolan nuoriso-orkesterin laulusolistina. Noihin aikoihin hän soitti myös useissa muissa yhtyekokoonpanoissa. Lapsena ja nuorena hän osallistui myös moniin laulukilpailuihin. Vuonna 1962 hän voitti kansakoululaisten Suomen mestaruuden laulajana. Hän työskenteli 1970-luvulla musiikkiliikkeessä ja veti iltaisin lauluiltoja oululaisravintolassa[3].

title: Jamppa Tuominen

text: Luokka:Suomalaiset iskelmälaulajat Luokka:Suomalaiset multi-instrumentalistit Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Vuonna 1998 kuolleet

title: Keijo Johannes Laitinen

text: Keijo Johannes Laitinen on espoolainen säveltäjä ja sanoittaja, jonka tuotoksia ovat levyttäneet Markku Aro, Charlie's, Eija Sinikka, Anna Eriksson, Rainer Friman, Henri Hurme, Juhamatti, Lea Laven, Tarja Lunnas, Tomi Markkola, Anneli Mattila, Arto Nuotio, Teuvo Oinas, Maarit Peltoniemi, Charles Plogman, Kake Randelin, Merja Raski, Arja Sipola, Marita Taavitsainen, Reijo Taipale, Kari Tapio, Jonna Tervomaa, Jamppa Tuominen ja Tarja Ylitalo.

title: Jamppa Tuominen

text: Tuomisen uran loppuvaihetta varjostivat alkoholiongelmat, ja hän kuoli Kanarialla vuonna 1998. Hänet löydettiin hotellihuoneistostaan kuolleena 25. marraskuuta ja kuolemansyyksi merkittiin verenvuoto, jonka oli aiheuttanut laskimolaajentumien rikkoutuminen.[18] Oulun hautausmaalla sijaitsevalle Tuomisen haudalle pystytettiin syyskuussa 2009 muistomerkki, johon on sijoitettu lasilevyjen väliin laminoitu kuva Tuomisesta.[19]

title: Jamppa Tuominen

text: 1990-luvulla Tuomisen suosio hiipui, ja hän siirtyi esiintymään pääasiassa suomalaisturisteille Kanariansaarilla. Vuonna 1998 Tuominen joutui siellä 70 vuorokaudeksi tutkintavankeuteen, mikä oli hänelle traumaattinen kokemus. Erään keikan jälkeen helmikuussa hän oli mennyt katsomaan, miksi lapsi itkee viereisessä huoneessa; irlantilaisperheen isä pahoinpiteli hänet ja molemmat joutuivat kuulusteluun. Juttu meni oikeuteen, ja Tuominen joutui tutkintavankeuteen[16]. Tuominen pääsi vankeudesta vapaaksi odottamaan uutta oikeudenkäyntiä, mutta hänelle oli asetettu matkustuskielto, eli hän ei päässyt Espanjasta Suomeen. Loppuvuodesta 1998 hän teki vielä jonkin verran keikkoja paikallisissa ravintoloissa.[17]

title: Jamppa Tuominen

text: Tuominen soitti 1970-luvun alussa monta vuotta Polar Big Bandissä, jossa soitti myös Matti Esko.[7] Levy-yhtiön tuottaja oli kerran sattumalta mukana lauluillassa ja kuuli Tuomisen laulavan Veikko Juntusen tekemää kappaletta ”Aamu toi, ilta vei” ja suositteli tälle osallistumista Iskelmähaavi-kilpailuun[3]. Tuominen sijoittui vuonna 1976 Apu-lehden järjestämässä kilpailussa toiseksi ja menestyksekäs iskelmälaulajan ura alkoi. Ensimmäisen albumin nimikappale ”Aamu toi, ilta vei”, jonka sävelsi ja sanoitti Veikko Juntunen, nousi hitiksi ja esikoisalbumi Jamppa Tuominen sai peräti timanttilevyn (myyty yli 50000 kpl). Juntunen teki sittemmin kaikkiaan noin neljäsosan Tuomisen kappaleista.[8]

title: Jukka Koivisto

text: Rauno Lepistön kuoltua vuonna 1993 Koivisto siirtyi työskentelemään Bluebird-levy-yhtiön kanssa. Hänen laulujaan levyttivät yhtiön artisteista muun muassa Reijo Taipale, Jamppa Tuominen ja Lea Laven. Kaiken kaikkiaan Teoston rekisteristä löytyy Jukka Koiviston tekemiä kappaleita yli 650. Niistä vajaat 400 on sekä hänen säveltämiään että sanoittamiaan. Vuonna 1991 Koivistolle myönnettiin Kullervo Linna -palkinto.

title: Espilä

text: 1980-luvulla ravintola toimi nimellä Espilä Feelings ja tarjosi asiakkaille elävää musiikkia, esiintyjinä iskelmätähtiä kuten Markku Aro, Berit, Eini, Matti Esko, Fredi, Tapani Kansa, Lea Laven, Juhani Markola, Meiju Suvas ja Jamppa Tuominen. Keväällä 1987 se mainosti yhä luottavansa elävään musiikkiin ja peilikupolinsa alla karkeloivaan tanssiyleisöön, joista moni muu Helsingin ravintola oli jo luopunut. Tiistain ja torstain alkuillasta Espilässä oli naistentanssit.

title: Jamppa Tuominen

text: Vuoden 1983 Kuumat kyyneleet on Tuomisen ostetuin levy: sitä on myyty yli 73000 kappaletta. Seuraavan vuoden Onnesta otteen sain sai myös timanttilevyn (myyty yli 50000 kpl), 50000 myydyn levyn ja timanttilevyn rajan on rikkonut vuoden 1979 En hyvästellyt sinua[13]. Kultalevy Tuomiselle tuli useista albumeista: läpimurron jälkeen vuoteen 1988 mennessä julkaistuista 13 albumista 12 ja yksi kokoelmalevy myivät kultaa sekä kolme levyä saavutti timanttilevyn.[14] Kolme seuraavaakin levyä olivat tosin lähellä kultalevyn 25000 myydyn albumin rajaa.[15] Yli 700000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa. Levymyyntitilastoissa hän on neljäntenä Eppu Normaalin, Matin ja Tepon sekä Kirkan jälkeen.[15]

title: Matti Esko

text: Matti Esko soitti 1970-luvun alussa monta vuotta Polar Big Bandissä jossa oli myös soittajana Jamppa Tuominen. Sooloartistina Matti Eskon suosio oli 1970-luvulla tasaisen varmaa, vaikka hänen levyiltään ei löytynytkään varsinaisia listahittejä. Matti Eskon 70-luvun tuotannosta löytyy kuitenkin kappaleita joista on tullut iskelmämusiikin ikivihreitä kappaleita. Näitä kappaleita ovat esimerkiksi ”Jennie Jennie” ja Syksyn Säveleen vuonna 1977 osallistunut ”Trasselijussin Salsa”.

title: Jamppa

text: Jampassa toimivia suuryrityksiä ovat mm. Ruukkiin kuuluva Asva, Rocla sekä Metso paper. Jampassa on myös partureita, ravintoloita ja yksi kioski.

title: Playa del Inglés

text: Playa del Inglés on yksi suomalaisten suosituimmista lomakohteista. Siellä myös asuu pysyvästi useita suomalaisia, joista monet harjoittavat yritystoimintaa tarjoten palveluja suomen kielellä. Esimerkiksi suomalaisia ravintoloita on useita, joissa sesonkiaikana esiintyy tunnettuja suomalaisia artisteja. Suomalainen iskelmälaulaja Jamppa Tuominen vietti viimeiset vuotensa Inglésissä, jossa myös kuoli vuonna 1998.

title: Jamppa Tuominen

text: Parhaat – 16 suosikkisävelmää (1982) Suosituimmat (1985) Jampan parhaat (1985) Suosituimmat laulut (1988) Parhaat (1989) Kaksi klassikkoa: Jamppa Tuominen / Jos ystävään luottaa voit Jamppa Tuominen – Aamu toi, ilta vei (1998) 40 suosituinta sävelmää (1998) Elämäni parhainta aikaa (2005) Toivotaan, toivotaan (2005) Kaipuuni on uskomaton – 40 unohtumatonta laulua (2007) Kullannuppu – 40 unohtumatonta laulua(2008) Jamppa Tuominen – The Essential (2011) 40 unohtumatonta (2013) 40 unohtumatonta 2 (2014)

title: Jamppa Tuominen

text: Ensimmäiset levytykset tehtiin CBS-yhtiölle. Siihen aikaan levytettiin paljon ulkomaisten hittien käännöksiä, mutta Tuomisen ensimmäiselle levylle laitettiin poikkeuksellisen monta kotimaista kappaletta; toiselle levylle kaikki kappaleet olivat kotimaista tuotantoa.[9] Viimeiseksi jäänyt eli 17. levy ilmestyi vuonna 1995.[10] Sen jälkeen on kuitenkin julkaistu vielä useita kokoelmalevyjä, myös postuumisti.

title: Jamppa Tuominen

text: Vuonna 1982 Tuomisen ollessa kiertueella Ruotsissa, hän sai verenpurkautumia niin että suusta tuli hyytynyttä verta. Tuominen vietti kaksi viikkoa Östran sairaalan teho-osastolla, ja hänelle annettiin kaikkiaan 57 pussillista uutta verta.[11] Verensyöksy johtui katkenneesta valtimosta ruokatorven alaosassa, mikä aiheutui monen tekijän yhteisvaikutuksesta.[12] Tuomisella oli myös ongelmia alkoholin kanssa, vaikka hän olikin välillä pitkiäkin aikoja ilman.

title: Jamppa Tuominen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Tiitto, Veikko & Tuunainen, Petri| title = Aamu toi, ilta vei – Jamppa Tuominen, laulajan tarina| publisher = Minerva| year = 2008| id = ISBN 978-952-492-207-4}}

title: Jamppa

text: Asukastoiminta Jampassa alkoi vuonna 1974, kun perustettiin Saunakallion Asukasyhdistys. Toiminta jatkui 1980-luvun alkuun. Asukasyhdistyksen toiminta käynnistyi uudelleen Jamppa-projektin aikana 1994 lopussa. Tällöin yhdistyksen nimi muutettiin Jampan Asukasyhdistys ry:ksi.

title: Jorma Tuominen

text: Jorma Tuomisen veli oli Turo Tuominen, jonka lapsia ovat iskelmälaulajat Annette Tuominen ja Jarmo "Jamppa" Tuominen.

title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun suosituimpia iskelmälaulajia olivat muiden muassa Tapani Kansa, Reijo Kallio, Kari Tapio, Jamppa Tuominen, Paula Koivuniemi, Lea Laven, Katri Helena, Anita Hirvonen, Matti ja Teppo ja Topi Sorsakoski. Käännösiskelmiä levytettiin vielä paljon. Ikivihreitä käännösiskelmiä ovat esimerkiksi monet Paula Koivuniemen hitit, muun muassa Aikuinen nainen (1982) ja Kuuleeko yö (1987), sekä Kari Tapion Olen suomalainen (1983). Toisaalta 1980-luvulla levytettiin myös runsaasti kotimaisia sävelmiä, joista tunnettuja ovat esimerkiksi Katri Helenan Mun sydämeni tänne jää (1980), Matin ja Tepon Mä joka päivä töitä teen (1982) ja Jamppa Tuomisen Kuumat kyyneleet (1983). Matin ja Tepon levyt myivät sadointuhansin, suurimpia myyntimenestyksiä ovat albumit Et voi tulla rajan taa (1981) ja Pidä itsestäsi huolta (1982). Topi Sorsakoski on levyttänyt Agents-kokoonpanon kanssa useita runsaasti myyneitä levyjä. Ikivihreitä hittejä ovat etenkin Eeva (1986), Kaksi kitaraa (1987) ja On kesäyö (1988).

title: Jamppa Tuominen

text: Jamppa Tuomisella oli absoluuttinen sävelkorva[1]. Laulamisen ohella hän soitti seitsemää instrumenttia, huilua, klarinettia, baritoni-, tenori- ja alttosaksofonia, kitaraa ja pianoa. Tuominen oli vasenkätinen ja opetteli kitaransoitossa omat otteet vaihtamatta kielien paikkaa, eli hän soitti soinnut ikään kuin ylösalaisin. Tuominen oli äänialaltaan tenori.

title: Annette Soronen

text: Viimeisen kerran Annette Tuominen esiintyi laulajana suurelle yleisölle Jamppa Tuomisen muistokonsertissa toukokuussa 1999. Tilaisuus järjestettiin Oulussa Madetojan salissa ja mukana oli useita Jampan aikana tunnetuksi tulleita laulusolisteja. Samana vuonna ilmestyi myös Annette Tuomisen levyttämä Jamppa Tuomisen säveltämä kappale "Kaipuuni on uskomaton".

title: Jamppa

text: Yksi tavoite toiminnassa täyttyi vuonna 2005, kun Uudenmaan liiton maakuntahallitus palkitsi Jampan vuoden uusmaalaisena kylänä. Tunnustusta perusteltiin sillä, että Jamppa on lähiöuudistusten malliesimerkki Tiedote 15.3.2005.

title: Milloinkaan en löydä samanlaista

text: Milloinkaan en löydä samanlaista on suomenkielinen versio kappaleesta Quando m'innamoro, jonka Robert Livraghi ja Daniele Pace sävelsivät. Kaikkein tunnetuimman version kappaleesta teki englantilainen Engelbert Humperdinck nimellä "A Man Without Love". Juha "Watt" Vainio teki kappaleeseen suomenkieliset sanat vuonna 1968. Suomenkielisen version alkuperäinen levyttäjä on Fredi, mutta sen ovat myöhemmin levyttäneet muun muassa Kari Tapio ja Jamppa Tuominen.

title: Annette Soronen

text: Annette Tuomisen nuorempi veli Jarmo "Jamppa" Tuominen pääsi lopullisesti pinnalle vuonna 1977 levytyksellään, Veikko Juntusen säveltämällä kappaleella "Aamu toi, ilta vei". Levyn julkaisi Suomessa juuri toimintansa aloittanut kansainvälinen CBS-yhtiö. Huomattuaan, että nimi Tuominen lisäsi kummasti äänilevyjen myyntiä, yhtiön tuottaja Seppo Matintalo haki esille myös Jampan sisaren Annetten, joka levytti sitten CBS-yhtiölle vuonna 1981 ilmestyneen ainoaksi omaksi levykseen jääneen LP-albuminsa "Annette Tuominen". Sitä ennen hän oli esiintynyt viidellä kappaleella laulusolistina kahdella CBS-yhtiön tanssimusiikkialbumilla "Uudet humppasuosikit" (1978) ja "Tanssi kanssani" (1979). 1980-luvun puolivälin tienoilla Annette Tuominen palasi työelämään ja onkin siitä lähtien toiminut kotikaupungissaan Oulussa koulunkäyntiavustajana.