query: Onko Haldanen dilemma käytössä evoluutiota vastustavien piirissä?

title: Haldanen dilemma

text: Nykyisin Haldanen dilemma on käytössä myös evoluutiota vastustavien piirissä. Heidän mukaansa Haldanen mallin mukaan evoluutiolla ei ole ollut tarpeeksi aikaa maksaakseen Haldanen laskemaa kustannusta. Kyseisen väitteen isä on Walter ReMine

title: Haldanen dilemma

text: Kuitenkin eläimet joilla jälkeläisten määrä on pieni eivät voi menettää kovin suuria määriä jälkeläisistään ilman että populaatio ajautuu sukupuuttoon. Haldanen mukaan s voi hitaasti lisääntyvillä lajeilla olla korkeintaan 0.1. Tämä luku perustui arvaukseen siitä että hitaasti lisääntyvät organismit tuottaisivat hyödyllisen alleelin keskimäärin 3000 sukupolvessa, jolloin 300 000 sukupolvea voisi tuottaa 1000 hyödyllistä korvautumista.

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen laskelmissa, jotka antavat 1 fiksoitumisen 300 sukupolvessa ei toimi evoluution nopeuden ylärajan määrittelemisessä koska Haldane on laskelmissaan asettanut erittäin tarkat olosuhteet, joista poikkeaminen vaikuttaa lopulliseen nopeuteen, yleensä sitä nopeuttaen.

title: Haldanen dilemma

text: Tämän jälkeen Haldane määritti että jokaisessa sukupolvessa karsiutuvien määrä oli N*s, jolloin jos s oli 0.1, 10% populaatiosta kuolee. Nämä kuolemat olivat uuden alleelin hinta("substitution cost"). Jos samanaikaisesti kaikki hyödyllisen alleelin omaavat yksilöt populaatiossa selviävät, se lisää se p:tä 0.0001:stä 0.0001111:teen, joka tarkoittaa 11% yleistymistä. (kun s=0.1 ja N=10 000 ja alussa 1 fiksoituvaa alleelia)

title: Kreationismin opetus kouluissa

text: Neuvostoliittolaisen Sputnikin laukaisu 1957 järkytti yhdysvaltalaiset 1960-luvulla panostamaan tehokkaammin tieteeseen ja sen laadukkaaseen opetukseen. Evoluutioteorian opetusta vastustavia lakeja kumottiin, koska ne asettivat uskonnollisia rajoituksia akateemiselle vapaudelle ja opetukselle. Luomiseen uskovien piirien vastustuksen herätti tilanne, että kouluun tuotiin evoluution opetus, muttei uskonnonopetusta. Yhdysvalloissa valtio on erotettu kirkosta eikä valtion julkiseen opetukseen kuulu uskonnon tunteja, kuten Suomessa. Reaktiona tälle Yhdysvalloissa syntyi uusi liike, joka pyrki tieteen keinoin osoittamaan evoluution virheelliseksi, jolloin heidän mukaansa jäljelle jäisi ainoastaan luomisoppi. Yhdeksi keskeisimmistä lähtölaukauksista tässä osoittautui "nuoren maan kreationismia" ja Nooan tulvaa puolustava Morrisin ja Whitcombin kirja The Genesis Flood (1961), josta lähtivät liikkeelle nykyaikaisen kreationismin suuntaukset. Pian tämän jälkeen Morris ja Gish perustivat Institute for Creation Research (ICR) -järjestön. Kreationistisia suuntauksia on syntynyt useita muitakin, myös niin sanottuja "vanhan maan" hyväksyviä suuntauksia.

title: Haldanen dilemma

text: Kun populaation koon N oletetaan pysyvän vakiona, jolloin kuolleet organismit korvautuvat yksilöillä samoissa prosenttisuhteissa, kuin mitä siinä on q:ta ja p:tä. Kun tätä korvautumista jatketaan, lopulta alleeli fiksoituu. Haldanen laskelmassa tämä vaatii 200 sukupolvea (kun N=100 000, alussa 1 fiksoituva alleeli(p=0.00005), s=0.1). Hän laski että populaation koon ollessa 1000 korvautuminen vaati 9,475 miljoonaa kuolemaa (9.5 * N)

title: Ryhmävalinta

text: Evoluutiobiologit, peliteoristit ja antropologit ovat käyttäneet usean pelaajan vangin dilemmaa välineenä tutkia yksilövalinnan ja ryhmävalinnan suhdetta. Usean pelaajan vangin dilemmassa yksilöt voivat toimia tavoilla, jotka ovat J.B.S. Haldanen sanoin "sosiaalisesti arvokkaita, mutta yksilön kannalta epäedullisia". Vangin dilemmassa jokainen pelaaja voi "auttaa" tai "pettää". N:n pelaajan vangin dilemmassa pätee aina kaksi sääntöä: kaikki pelaajat pärjäävät paremmin jos kaikki auttavat kun jos kaikki pettävät sekä yksilölle on aina edullisempaa pettää kuin auttaa riippumatta toisten teoista. Yhden kierroksen peleissä kannattavin vaihtoehto on pettää aina, mutta monissa sosiaalisissa tilanteissa yksilön parhaaksi koituva teko riippuu toisten yksilöiden toimista.

title: Haldanen dilemma

text: Monet organismit kilpailuttavat parittelukumppaneitaan. Esimerkiksi monilla kanalinnuilla ja nisäkkäillä erittäin pieni osuus populaation koiraista voi siittää valtaosan populaation naaraista. Tällöin näiden valioyksilöiden osuus seuraavassa sukupolvessa voi olla valtavan suuri. Tällöinkin Haldanen dilemman vaatima kuolemien määrä täyttyy, mutta karsintaa tapahtuu valikoimalla kaikista mahdollisista syntyvistä jälkeläisistä vain tietyt. Tämä ei välttämättä näy lainkaan muutoksena lopulta syntyvissä jälkeläisissä ja kuitenkin s arvoksi voidaan saada valtavan suuri jolloin evoluutio voisi edetä paljon Haldanen esittämää tahtia nopeammin.

title: Haldanen dilemma

text: Mallissaan Haldane määritteli "s":n, joka kuvaa valintapainetta. Hän määritteli selviytymistason hyödylliselle alleelille 1.0:aan, joka tarkoittaa sitä että hyödyllisen mutaation omaava yksilö selviää 100% ajasta hengissä. Haldane määritteli muulle populaatiolle selviytymistasoksi 1-s, ja s on luku 0 ja 1 väliltä. Jos s on 0.1, niin vanhan alleelin omaavista yksilöistä 90% selviytyy.

title: Walter ReMine

text: ReMinen Haldanen dilemmaa koskevissa laskelmia on arvosteltu siitä, että

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen dilemma (engl: Haldane's Dilemma), myös Haldanen ongelma on evoluution hitauteen liittyvä ongelma, jonka evoluutiogeneetikko J. B. S Haldane esitti vuonna 1957 julkaisussaan "The Cost of Natural Selection". Siinä Haldane laski, että uudet geenit vakiintuvat luonnonvalinnan vaikutuksesta vasta satojen sukupolven jälkeen populaatioihin, joiden jäsenten lukumäärä ei muutu mitenkään. Haldanen laskelma perustuu siihen että uusi mutaatio "fiksoituu" eli käytännässä korvaa vanhan alleelin. Haldanen laskelmassa mutaation yleistyminen voi tapahtua vain hitaasti koska yleistyminen vaatii suuren määrän kuolemia niiltä joilla fiksoituvaa uutta alleelia ei ole. Haldanen laskelmassa liian suuri karsinta johtaa populaation koon pienenemiseen, jota ei voida jatkaa määrättömästi ilman että populaatio lopulta ajautuisi sukupuuttoon. Haldanen laskelmien mukaan evoluutio vaatisi uskottua enemmän aikaa.

title: Haldanen dilemma

text: Tämän lisäksi Haldane määritteli "p":n, joka on hyödyllisen alleelin geenipooli ja "q":n joka on vanhan alleelin geenipooli. Hän nimesi myös populaation koon "N":äksi, joka säilyy vakiona.

title: Haldanen dilemma

text: J. S. B. Haldane, , 1957 Leonard Nunney, , 2003 Walter ReMine Robert Williams ResearchID.org Mike Dunford , 2007

title: John Maynard Smith

text: John Maynard Smith FRS (6. tammikuuta 1920 – 19. huhtikuuta 2004) oli brittiläinen evoluutiobiologi ja geneetikko. Ilmailuinsinööriksi ensin kouluttautunut Smith suuntautui genetiikkaan kuulun biologi J. B. S. Haldanen vaikutuksesta. Maynard Smith sovelsi peliteoriaa evoluutioon ja julkaisi tutkimuksia myös seksin evoluution ja signaaliteorian alalta.

title: Matti Leisola

text: Leisola on toimittanut suomeksi useita kirjoja, joiden kirjoittajat omaksuvat näennäistieteellisen käsityksen "älykkäästä suunnittelusta" ja esittävät väitteitä evoluution tieteellistä teoriaa vastaan. Vuonna 1981 hän toimitti A. E. Wilder-Smithin "Luonnontieteet eivät tunne evoluutiota" -nimisen kirjan (WSOY, 144 s.). Leisola perusti Datakirjat-kustannusyhtiön vuonna 2000 koska suomalaiset kustantamot kieltäytyivät julkaisemasta hänen suomennostaan Siegfried Schererin ja Reinhard Junkerin "Evoluutio – kriittinen analyysi" -nimisestä kirjasta. Datakirjat julkaisi "Evoluutio – kriittinen analyysi" -kirjan ensimmäisen painoksen vuonna 2000. Datakirjat on sittemmin julkaissut myös muita näennäistieteellisiä ja evoluutiota vastustavia teoksia:

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen laskelmat ovat ongelmallisia organismeilla jotka tuottavat suuren määrän jälkeläisiä. Koska bakteerit, virukset, hyönteiset ja muut sellaiset eliöt, jotka kykenevät nopeasti tuottamaan jälkeläisiä, voivat menettää huomattavan osan jälkeläisistään ilman että populaation koko N pienenee. Näin nopeasti lisääntyvät lajit kykenevät maksamaan Haldanen Dilemmassaan laskeman kustannuksen tuottamalla erittäin paljon jälkeläisiä.

title: Walter ReMine

text: Walter James ReMine on älykäs suunnittelu -teorian kehittäjä ja luomisuskovainen. Ammatiltaan hän on elektroniikkainsinööri. Hänen tunnetuin teoksensa on vuonna 1993 julkaistu "The Biotic Message", joka käsittelee Haldanen dilemmaa ja baraminologiaa.

title: Haldanen dilemma

text: Ensimmäinen jonka tiedetään käyttäneen termiä Haldanen dilemma oli paleontologi Leigh Van Valen tutkimuksessaan "Haldane's Dilemma, Evolutionary Rates, and Heterosis", jonka hän kirjoitti vuonna 1963. Hän korosti että yhden uuden alleelin vallitsevaksi päätyminen vaatisi korkeaa määrää kuolemia, eli suurta valintaa. Ja koska jokainen geenin samanaikainen leviäminen nostaa tätä rajaa, asettaa suuri määrä vaihdunnassa olevia geenejä suuria vaatimuksia alkupopulaation koolle sekä lisääntymisnopeudelle, jotta se voisi kestää vaaditun valintapaineen.

title: Haldanen dilemma

text: Haldane teki oletuksen jossa koko populaatio käy valintapaineen läpi samanaikaisesti ja samalla intensiteetillä. Tämä oletus vaatii valtavan määrän kuolemia. Jos kuitenkin alleeli yleistyy pienemmässä populaatiossa saadaan kuolemien määrä paljon pienemmäksi. Jos oletetaan skenaario jossa 100 000 populaatiosta ainoastaan 1000 organismia eriytyy, ja siinä on fiksoituva alleeli, p=0.00005 muuttuukin p=0.005:deksi. Koska alleelifrekvenssin yleistymisessä muutos kasvaa "korkoa korolle", saa alleeli uudessa populaatiossa runsaasti etumatkaa; Varhaisimmissa sukupolvissa yleistyminen on suhteessa koko populaatioon paljon hitaampaa kuin myöhemmin.

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen mallia voidaan käyttää kun lasketaan useiden eri valintapaineiden yhteisvaikutusta, koska silloin kun kaksi toisistaan riippumatonta valintapainetta operoi populaatiossa samanaikaisesti, vaadittavien kuolemien määrä on lähellä kumulatiivista eli korvautuminen vaatii lähes yhtä monta kuolemaa, kuin mitä alleelien yleistyminen erikseen.

title: Haldanen dilemma

text: Jos vielä oletamme että alleeli fiksoituu tähän alipopulaatioon ja palaakin sitten osaksi alkuperäistä populaatiota, saa koko populaatio vastaavan edun, ja kokonaismäärä kuolemissa pienenee erittäin runsaasti. Tämä alkuprosenttiosuuden määrä voi kasvaa vieläkin suuremmaksi, jos siirtyneen populaation koko on lisäksi muuttunut suuremmaksi tai alkuperäisen populaation koko on pienentynyt.

title: Vastavuoroinen altruismi

text: Vastavuoroinen altruismi liittyy läheisesti peliteoriaan ja erityisesti vangin dilemmaan. Vangin dilemmassa molemmat vuorovaikutuksessa olevat hyötyvät yhteensä eniten, jos käyttäytyvät yhteistyöhakuisesti, mutta huijaamalla yksilö saa hyödyn itselleen vahingoittaen toista. Huonoimmassa tapauksessa molemmat huijaavat ja kärsivät vähän. Hyväntahtoinen silmä silmästä -strategia on todettu muun muassa tietokoneanalyysillä menestyvimmäksi yleisesti. Strategiassa yksilö toimii ensin yhteistyöhakuisesti, mutta vastaa vastapelurin pettämiseen petoksella ja yhteistyöhön yhteistyöllä. Tämä vastaa vastavuoroista altruismia ja tuloksien on katsottu tukevan teoriaa vastavuoroisen altruismin kehittymisestä ja osoittavan, kuinka useammat kohtaamiset yksilöiden välillä voivat johtaa sellaiseen evoluutioon, johon yksittäisen kohtaamiset eivät voisi johtaa.

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen ajattelussa keskeisellä sijalla oli "kovan valinnan" idea. Hänen mukaansa käy niin että jos valintapaine ei pidä populaation kasvua kurissa, populaation kasvun pysäyttää kasvavasta yksilötiheydestä seuraava ympäristön kantokyvyn ylittyminen, jonka seurauksena parasiitti -infektio, ravinnon tai pesäpaikkojen puute surmaa yksilöitä satunnaisesti. Haldanen ajattelussa populaatio ei voinut sopeutua parasiitteihin ja ravinnon puutteeseen, mutta se kykeni sopeutumaan saalistaviin eläimiin, jolloin populaatiotiheydestä johtuva kuolleisuus vie tilaa valinnan aiheuttamalta kuolleisuudelta ja heikensi sitä, vaikeutti kehitystä. Ravinnon puutteeseen ja parasiitteihin kuolemisia ei kuitenkaan pidetä täysin satunnaisena. Toisaalta erilaiset valintapaineet kuten esimerkiksi saalistus, pienentävät väestötiheyttä jolloin valinta itse asiassa laskee väestötiheydestä johtuvaa kuolleisuutta.

title: Juha Veijonen

text: Juha Veijonen vierailee muun muassa Raptorin musiikkivideolla "Tosi tarttuva täytebiisi", Jonna Geagean videolla "Katso mua", Lahti Unitedin videolla "Kioski", Cheekin videolla "Keinu", Tommi Läntisen musiikkivideolla "Still I rise" sekä rap-artisti Dilemman perheväkivaltaa vastustavalla viedeolla "Mä en pelkää sua enään".

title: Haldanen dilemma

text: Tämä "taustakuolleisuus", eli kuolleisuus jota ei voida välttää, voi toimia "puskurina" valinnalle vähentyessään valintapaineiden vaikutuksesta. Tätä valintaa kutsutaan "pehmeäksi valinnaksi" "Pehmeän valinnan" kautta Haldanen vaatima kustannus maksetaan taustakuolleisuuden aiheuttamasta kustannuksesta, joka jouduttaisiin joka tapauksessa maksamaan, näin "hinta pienenisi" ja kehitys nopeutuisi. Näin populaatiossa voisi tapahtua suurempaa valintapainetta ilman että valintapaine ajaisi populaation sukupuuttoon.

title: Walter ReMine

text: ReMine esitti kirjassaan Haldanen dilemmaa koskien, että kun ihmiset ja apinat eroavat 4.8×10 geenin suhteen, ei Haldanen laskelmien mukaan olisi ollut riittävästi aikaa eron kerääntymiseen. Jos ero tapahtui 10 miljoonaa vuotta sitten, olisi aikaa ollut ainoastaan 1667 geenimuunnosten vaihduntaan. ReMinestä se tarkoittaa, että kehitys apinan ja ihmisen yhteisestä kantamuodosta apinaksi ja ihmiseksi ei olisi ehtinyt tapahtua.

title: Luther-säätiö

text: Luterilaisen kirkon piirissä onkin keskusteltu siitä, onko uskonnollista yhteyttä kuvaavan ehtoollisen epääminen nähtävä kristillisenä vertauskuvana siitä, ettei Luther-säätiön kristillinen tunnustus ole sama kuin vieraan. Suomen Luther-säätiön perusteluna ehtoollisen epäämiselle oli se, että piispa Huovinen edistää toiminnallaan kirkon hajaannusta, jolloin hän itse kieltäytyy implisiittisesti ottamasta naispappeutta vastustavilta papeilta vastaan ehtoollista. Evankelis-luterilaisen kirkon kirkkojärjestyksen mukaan jokaisella konfirmoidulla kirkon jäsenellä on kuitenkin oikeus osallistua ehtoolliselle.

title: Haldanen dilemma

text: Haldanen malli lähtee liikkeelle populaatiosta. Tapahtuu muutos ympäristössä. Muutos voi olla uusi saalistaja, ympäristön muutos, sairaus, hyödyllinen mutaatio tai muu. Tämä muutos alentaa populaation yksilöiden selviytymistä. Yhdellä yksilöllä on kuitenkin mutaatio, joka säilyttää sen selviytymisen riippumatta muutoksesta. Kyseinen hyödyllinen mutaatio alkaa yleistyä populaatiossa.

title: Haldanen dilemma

text: Jos valintapainetta alennetaan, vähenee jokaisessa sukupolvessa tapahtuvien kuolemien määrä mutta samalla kasvaa myös niiden sukupolvien määrä, jolloin alleeli fiksoituu.

title: J. B. S. Haldane

text: Haldane otti ensimmäisenä käyttöön sanan klooni vuonna 1963 puheessaan Biological Possibilities for the Human Species of the Next Ten-Thousand Years:sta.


query: Missä Wilhelm Wagner syntyi?

title: Richard Wagner

text: Wilhelm Richard Wagner (22. toukokuuta 1813 Leipzig – 13. helmikuuta 1883 Venetsia) oli saksalainen säveltäjä, kapellimestari, musiikkiteoreetikko ja esseisti. Hänen merkittävyytensä säveltäjänä perustuu pitkälti oopperoihin, joista hänen uudistuksellinen tyylinsä nykyisin parhaiten muistetaan. Wagner kirjoitti muista suurista oopperasäveltäjistä poiketen myös teoksiensa libretot itse.

title: Arthur de Gobineau

text: Gobineuaun ajattelusta saivat vaikutteita muiden muassa Richard Wagner, Friedrich Nietzsche ja Adolf Hitler. Myös Wagnerin ihailija, brittiläinen Houston Stewart Chamberlain etsi innoitusta ajatuksilleen Gobineaulta. Kannattajien parissa syntyi gobinismina tunnettu suuntaus.

title: Wilhelm Stenhammar

text: Stenhammar syntyi Tukholmassa ja oli nuoruudessaan saksalaisten säveltäjien, kuten Richard Wagnerin ja Anton Brucknerin, ihailija. Myöhemmin hän sai vaikutteita myös muilta pohjoismaalaisilta säveltäjiltä, kuten Jean Sibeliukselta ja Carl Nielseniltä. Stenhammar aloitti opintonsa Tukholmassa ja jatkoi niitä Berliinissä. Hän oli Sibeliuksen läheinen ystävä, ja tämä omisti Stenhammarille 6. sinfoniansa.

title: Richard Wagner

text: Wagner antoi tärkeitä vaikutteita musiikin johtamisen periaatteisiin ja käytäntöön. Hänen aihetta käsittelevä esseensä vuodelta 1869 jatkoi Hector Berliozin ajatuskulkuja, ja esitti, että kapellimestarin tulee tulkita musiikkiteos uudelleen sen sijaan, että johtamisen tarkoitus olisi vain saada orkesteri soittamaan yhteen. Keskieurooppalaiseen kapellimestareiden perinteeseen, joka seurasi Wagnerin ajatuksia, kuuluvat esimerkiksi Hans von Bülow, Arthur Nikisch, Wilhelm Furtwängler sekä Herbert von Karajan. Wagner teki myös monia muutoksia oopperan esittämiseen. Hän halusi ensimmäisenä, että valot himmennetään dramaattisten esitysten aikana, ja hän käytti Bayreuthissa ensimmäisenä upotettua orkesterimonttua. Myös äänenkäyttöön tuli uusia ihanteita Wagnerin myötä, ja alettiin puhua wagnerilaisesta kestävästä ja vahvasta lauluäänestä, jota pitkien oopperoiden esittämiseen tarvittiin. Monet säveltäjät, kuten Debussy ja Pjotr Tšaikovski, yrittivät tarkoituksella päästä pois Wagnerin tukahduttavaksi kokemansa vaikutuksen alta ja kehittää varta vasten omaa ilmaisua.

title: Hermann Abendroth

text: Abendroth opiskeli musiikin teoriaa, säveltämistä ja pianonsoittoa Münchenin konservatoriossa (Münchner Konservatorium) vuosina 1900–1903. Wagneristi Felix Motti oli hänen opettajansa, kunnes hän vastaanotti Lyypekin kaupungin kapellimestarin tehtävät vuosina 1905–1911. Tässä tehtävässä hänet korvasi Wilhelm Furtwängler.

title: Lindsay Wagner

text: Lindsay Jean Wagner (s. 22. kesäkuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Los Angelesissa ja voitti vuonna 1977 Emmy-palkinnon roolistaan sarjassa Bioninen nainen.

title: Winifred Wagner

text: Winifred vieraili ensi kerran Bayreuthissa 1914 17-vuotiaana. Seuraavana vuonna hänet vihittiin Richard Wagnerin pojan säveltäjä Siegfried Wagnerin kanssa, joka oli 28 vuotta Winifredia vanhempi. Parille syntyi neljä lasta:

title: Wilhelm Peterson-Berger

text: Peterson-Bergerin tunnetuimpiin teoksiin kuuluu pianosarja "Frösöblomster". Muita sävellyksiä ovat mm. sinfoniat "Solitudo" ja "Same-Ätnam", viulukonsertto, joukko yksinlauluja sekä oopperat "Ran" ja "Arnljot". Hän laati itse oopperoidensa ja useiden yksinlaulujensa tekstit kansallisten ruotsalaisten aiheiden pohjalta. Peterson-Berger sai eniten vaikutteita Edvard Griegin ja Richard Wagnerin musiikista. Hän julkaisi vuonna 1913 tutkielman suuresti ihailemastaan Wagnerista kulttuuri-ilmiönä "(Richard Wagner som kulturföreteelse)".

title: Oopperan historia

text: Wagner tuotti sävellystyönsä lisäksi myös mittavan määrän kirjallista tuotantoa, joka käsittelee taiteiden ja kulttuurin lisäksi myös yhteiskunnallisia, poliittisia ja rodullisia kysymyksiä. Hänen kirjallisessa tuotannossaan yhdistyy ristiriitaisella tavalla korkealentoinen esteettinen ja filosofinen näkemys karkeisiin hyökkäyksiin erityisesti juutalaisia vastaan. Wagnerin teosten pohjalta syntyi oma lähes uskonnon omainen wagnerismi, jonka muodot vaihtelivat kasvissyönnistä tietynlaiseen taiteelliseen ihanteeseen. Esseessään "Das Kunstwerk der Zukunft" ("Tulevaisuuden taideteos") Wagner esitteli yhtenäistaideteoksen () käsitteen, jolla hän kuvasi kansan luomaa teosta, joka astuu keskelle julkista areenaa ja poliittista elämää. Yhtenäistaideteoksessa ei ole myöskään rajaa esittäjien ja yleisön välillä ja siinä musiikki tanssi ja runous saavuttivat jälleen ”alkuperäisen yhteytensä”. "Oper und Drama" -esseessään (1851) Wagner puolestaan kritisoi absoluuttisen musiikin ajatusta ja katsoi, että musiikin tuli määräytyä kielen ja näyttämötoiminnan mukaan.

title: Helen Wagner

text: Wagner syntyi Lubbockissa, Texasissa. Hänet tunnetaan parhaiten pitkäaikaisesta sarjasta "As the World Turns", jossa hän esitti Nancy Hughes McCloskya 2. huhtikuuta 1956 alkaen. Hänellä oli uransa aikana vain pari keskeytystä, joten hän esitti Nancya kaikkiaan yli viidenkymmenen vuoden ajan.

title: Cosima Wagner

text: Richard Wagner ja Cosima muuttivat yhteen 1864 Tribscheniin Luzerniin Sveitsiiin, ja avoliiton aikana syntyivät tyttäret Isolde (1865–1919) ja Eva (1867–1942). Vuonna 1869 syntyi heille poika Siegfried (1869–1930). Cosiman ero tuli lailliseksi vasta vuonna 1870, ja samana vuonna 25. elokuuta avioituivat Richard ja Cosima Wagner. Vuosina 1869–1883 Cosima piti yksityiskohtaista päiväkirjaa. Päiväkirja on julkaistu nimellä Tagebücher vuonna 1976.

title: Wilhelm Maybach

text: Wilhelm Maybach syntyi Württembergin Heilbronnissa vuonna 1846. Wilhelmin ollessa kahdeksanvuotias, hänen perheensä, johon kuului puuseppä-isän ja äitinsä Louisen lisäksi neljä veljeä, muutti Stuttgartin kaupunkiin. Wilhelmin äiti kuoli vuonna 1856 ja isä vuonna 1859.

title: Winifred Wagner

text: Siegfried Wagnerin kuoltua elokuussa 1930 juhlien johtajuus siirtyi Winifredille. Hänen aikanaan musiikkijuhlat pidettiin vuosina 1931, 1933, 1934 ja 1936-1944. Winifred sai orkesteria johtamaan maailmankuuluja kapellimestareita, joihin kuuluivat Wilhelm Furtwängler, Arturo Toscanini, Karl Elmendorff, Richard Strauss ja Heinz Tietjen. Vuosina 1940-1944 juhlat olivat "sotajuhlia". Sotajuhlat oli tarkoitettu ansioituneille sotilaille ja työläisille. Taiteellisesta johdosta vastasivat Winifred ja Heinz Tietjen, mutta hallinnollisesti festivaaleja johti Kraft durch Freude -organisaatio. Sotajuhlilla ohjelmistona oli vuosina 1940-1942 "Nibelungin sormus" ja "Lentävä hollantilainen", vuosina 1943-1944 ainoastaan "Nürnbergin mestarilaulajat".

title: Tini Wagner

text: Catharina Wilhelmina ”Tini” Wagner (17. joulukuuta 1919 Amsterdam, Pohjois-Hollanti – 2. kesäkuuta 2004 Soest) oli alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan vuoden 1936 Berliinin kesäolympialaisissa. Siellä hän voitti kultaa naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, Willy den Oudenin, Jopie Selbachin ja Rie Mastenbroekin kanssa.

title: Eva Wagner-Pasquier

text: Eva Wagner syntyi Bayreuthissa 1945 samana päivänä kun kenraali George S. Pattonin 3. armeijan 11. panssaroitu divisioona saavutti kaupungin. Eva on Wolfgang Wagnerin vanhin lapsi tämän ensimmäisestä avioliitosta Ellen Drexelin kanssa. Nykyisin Eva on naimisissa elokuvatuottaja Yves Pasquier'n kanssa, ja pariskunnalla on yhteinen lapsi, Antoine Amadeus Pasquier (s. 1982).

title: Rienzi

text: Rienzi esitettiin kuitenkin vasta 1842 Dresdenissä säveltäjän itse ollessa paikalla. Rienzi on ns. numero-ooppera grand operan tyyliin, eli siinä on baletti- ja näyttämökohtaus. Wagner ei suostunut lyhentämään oopperaansa, ja ensi-illasta tuli pitkä, noin kuusi tuntia. Pituuden takia Rienzi jaettiin muutaman esityksen ajaksi kahdelle illalle, mutta melko pian palattiin yhden illan esitykseen, ja Wagner lyhensi hieman teosta, ja siitä tuli noin viisituntinen. Vuosia myöhemmin Rienzistä muokattiin vielä noin kolmituntinen versio. Wagner teki tietoisesti Rienzistä vaativan ja näyttävän. Hänen tavoitteensa oli, että Rienziä esitetään vain suurissa oopperataloissa. Ensi-iltaan Wagner sai suuresti ihailemansa Wilhelmine Schröder-Devrientin laulamaan Adrianon housuroolin.

title: Nibelungin sormus

text: Wagner työsti Nibelungin sormusta 26 vuotta (1848–1874). Vuosina 1848–1850 hän kirjoitti valmiiksi libreton Siegfrieds Tod (Siegfriedin kuolema). Wagnerin ajatukset laajenivat työn edetessä ja aineistoa syntyi lisää. Kertomus laajeni Der Junge Siegfriediksi (Nuori Siegfried). Nyt Siegfrieds Tod nimettiin Götterdämmerungiksi ja Der Junge Siegfriedistä tuli lyhyesti Siegfried. Tarina paisui ja näin syntyi Die Walküre. Trilogiaa piti vielä selventää alkutilanteella ja sen teki esinäytös Das Rheingold. Koko tetralogia valmistui 1852, ja se julkaistiin yksityisesti 1853. Libretto valmistui siis lopusta alkuun.

title: Jenni Lättilä

text: Lättilä sai vuonna 2006 erikoispalkinnon Lappeenrannan valtakunnallisissa laulukilpailuissa ja vuonna 2008 naistensarjan kolmannen palkinnon. Kesäkuussa 2008 hänelle myönnettiin Wilhelm Stenhammarin kansainvälisessä laulukilpailussa Ruotsissa palkinto parhaasta uuden musiikin esityksestä. Marraskuussa 2010 hän voitti kolmannen palkinnon Lauritz Melchiorin mukaan nimetyssä Wagner-ääniin keskittyvässä kansainvälisessä laulukilpailussa Tanskassa ja maaliskuussa 2013 kolmannen palkinnon New Yorkin kansainvälisten Gerda Lissner -laulukilpailujen Wagner-sarjassa .

title: Wilhelmi Malmivaara

text: Lapuan pitäjänapulainen Niilo Kustaa Malmberg oli naimisissa Sofia Amanda Karolina Bergrothin kanssa. Heille syntyi kuusi lasta: Eliel, Ida Sofia, Gustaf, Frans, Lydia ja Julia. Lasten äiti kuoli 1851. Vuonna 1853 Niilo Kustaa avioitui uudelleen Helena Jaakontytär Huhtalan kanssa. Tästä avioliitosta syntyi Niilo Kustaan seitsemäs lapsi Wilhelm. Elämänsä viimeisenä iltana isä kutsui vuoteensa ääreen nelivuotiaan Wilhelmin, nuorimman lapsensa, ja sanoi tälle: "Tule, poikani, siunaamaan isää.". Nämä isän sanat jäivät velvoittavaksi kehotukseksi pojan sydämeen koko hänen elämänsä ajaksi.

title: Stanley Wagner

text: Wagner syntyi Coloradossa Yhdysvalloissa, jonne hänen perheensä oli mennyt parantaakseen isän tuberkuloosin. Se ei onnistunut, vaan Stanleyn isä kuoli ennen kuin tämä oli täyttänyt vuoden. Wagner opiskeli Manitoban yliopistossa kirjanpitoa, mutta hän jätti koulun kesken ja meni virkailijaksi Fordille, jotta hän voisi ryhtyä pilotiksi.

title: Wilhelm Furtwängler

text: Furtwänglerin erikoisala oli suurten saksalaisten säveltäjien kuten Ludwig van Beethovenin ja Richard Wagnerin teosten tulkinta. Heidän tuotantonsa lisäksi hän johti esimerkiksi Pjotr Tšaikovskin, Jean Sibeliuksen ja Igor Stravinskyn säveltämän musiikin orkesteriesityksiä.

title: Wilhelmine Seebach

text:
Wilhelmine Seebach syntyi taiteilijaperheeseen; hänen vanhempansa olivat näyttelijä Wilhelm Friedrich Seebach (1798–1863) ja Theona Blumauer. Wilhelmine Seebachilla oli kolme vuotta vanhempi sisar Marie, josta myös tuli näyttelijä. Äiti Theona Blumauer kuoli varhain, joten tyttäret olivat usein mukana isänsä teatterivierailuilla.
Wilhelmine Seebach teki ensiesiintymisensä Hampurissa, jonka jälkeen hän näytteli Mannheimissa, Coburgissa, Schwerinissä ja Meiningenissä. Useiden näyttelijäkiertueiden jälkeen hän sai kiinnityksen Königsbergiin.

title: Saksan hullu vuosi

text: Dresdenin vallankumousyritys muistetaan monista siihen osallistuneista tunnetuista kulttuurihenkilöistä, joihin kuuluivat muun muassa säveltäjä Richard Wagner, arkkitehti Gottfried Semper ja oopperalaulaja Wilhelmine Schröder-Devrient.[35]

title: Natalie Wood

text: Wood oli naimisissa näyttelijä Robert Wagnerin kanssa. Wagnerista erottuaan hän nai Richard Gregsonin, jonka kanssa hän sai vuonna 1970 tyttären, Natashan. Woodin ja Gregsonin liitto päättyi eroon. Wood päätyi takaisin Wagnerin luo eron jälkeen. Heille syntyi tytär Courtney vuonna 1974.

title: Gudrun Wagner

text: Vuonna 1975 hän siirtyi musiikkijuhlien johtajan Wolfgang Wagnerin apulaiseksi juhlatoimistoon. Gudrun ja Wolfgand menivät naimisiin 1976, ja toukokuussa 1978 syntyi heidän ainoa yhteinen lapsensa Katharina.

title: Richard Wagner

text: Wagnerilla on ollut niin ikään vaikutusta kirjallisuuteen ja filosofiaan. Friedrich Nietzsche kuului Wagnerin sisäpiiriin 1870-luvun alkupuolella, ja hänen ensimmäinen julkaistu teoksensa, Tragedian synty (1872), näki Wagnerin musiikin dionyysisen eurooppalaisen kulttuurin jälleensyntymänä apollonista, järkivoittoista rappeutumista vastaan. Nietzschen ja Wagnerin välit rikkoontuivat ensimmäisen Bayreuthin festivaalin aikana. Nietzsche uskoi Wagnerin Parsifalin olevan kristillisvaikutteinen työ, ja hän moitti Wagneria yhdistyneelle Saksan valtakunnalle antautumisesta. 1900-luvulla W. H. Auden kutsui Wagneria ”kenties kaikkien aikojen suurimmaksi neroksi”, kun taas Wagnerista paljon vaikutteita saaneet Thomas Mann sekä Marcel Proust käsittelivät häntä suoraan romaaneissaan. Samoin James Joyce käsitteli kirjoissaan Wagneria huolimatta siitä, ettei itse pitänyt tämän musiikista. T. S. Eliotin Autio maa (1922) lainaa paljon Wagnerin librettoja. Ranskalaisista runoilijoista Charles Baudelaire, Stéphane Mallarmé sekä Paul Verlaine ihailivat Wagneria.

title: Siegfried (ooppera)

text: Kirjoittaessaan librettoa Richard Wagner oli antanut teoksen nimeksi Nuori Siegfried. Vuonna 1852 hän laajensi librettoaan siten, että Siegfried sopi paremmin kokonaisuuteen. Samalla hän nimesi kaksi viimeistä osaa uudestaan, ja näin syntyi teoksen lopullinen nimi Siegfried. Vuosina 1855–1857 hän sävelsi Siegfriediä ja sai valmiiksi II näytöksen. Työ jatkui vasta 12 vuotta myöhemmin. Wagner kirjoitti kolmannen näytöksen vuonna 1869 asuessaan maanpaossa Tribschenissä Luzernissa. Kesäkuussa 1869 Wagnerin tuleva vaimo Cosima von Bülow synnytti pariskunnan yhteisen pojan. Poika nimettiin Siegfriediksi, ja Richard Wagner piirsi Cosiman päiväkirjaan juuri lopettamansa sävellyksen loppusäkeet "leuchtende Liebe, lachender Tod".

title: Albert Niemann (oopperalaulaja)

text: Albert Wilhelm Carl Niemann (15. tammikuuta 1831 Erxleben, Saksi-Anhalt – 13. tammikuuta 1917 Berliini) oli saksalainen tenori ja Wagner-tulkitsija.

title: Väinö Malmivaara

text: Väinö Malmivaara syntyi rovasti Wilhelmi ja Karin Malmivaaran o.s. Rajander perheeseen. Wilhelmi Malmivaara oli silloin Kiuruveden pitäjänapulaisena. Wilhelmi Malmivaara oli herännäisyyden eli körttiläisyyden johtohahmoja 1900-luvun alussa.

title: Wolfgang Wagner

text: Wolfgang Wagner avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1943 Ellen Drexelin kanssa (1919–2002). Avioliitosta jäi kaksi lasta, Eva Wagner-Pasquier (s. 1945) ja Gottfried Wagner (s. 1947). Toisen kerran Wolfgang Wagner avioitui vuonna 1976 sihteerinsä Gudrun Mack'in (o.s. Armann) (1944–2007) kanssa. Wolfgang ja Gudrun Wagnerin avioliitosta syntyi yksi lapsi Katharina Wagner (s. 1978).


query: Mitä näennäismuisti mahdollistaa?

title: Näennäismuisti

text: Näennäismuisti eli yleisemmin virtuaalimuisti mahdollistaa sen, että osa prosessin muistista voi olla keskusmuistin asemesta massamuistilaitteessa.

title: Mahdolliset maailmat

text: Mahdollisten maailmojen semantiikasta johdettu systemaattinen teoria syntyi 1950-luvulla Saul Kripken ja hänen työtoveriensa töiden myötä. Termiä ”mahdollisten maailmojen semantiikka” käytetään usein synonyyminä Kripke-semantiikalle, mutta tätä pidetään laajalti virheellisenä: Kripke-semantiikkaa voidaan käyttää muiden kuin aleettisten modaliteettien analysointiin, esimerkiksi deonttisessa logiikassa. Kripke-semantiikka ei myöskään oleta modaalisen realismin totuutta, minkä mahdollisten maailmojen kieli joidenkin näkemysten mukaan olettaa.

title: Muisti (tietokone)

text: Muistityypit voidaan yhdistää niin, että niitä kaikkia voidaan käyttää samaan tapaan. Näennäismuisti eli virtuaalimuisti laajentaa ohjelmien käytettävissä olevaa keskusmuistin kapasiteettia siirtämällä harvoin käytetyt keskusmuistin osat massamuistiin.

title: Outliner

text: Jäsennin mahdollistaa siirtymisen nopeasti eri kohtiin tekstiä, osien siirtämisen paikasta toiseen eri hierarkiatasojen välillä, ja alempien tasojen piilottamisen näkyvistä (). Osa mahdollistaa myös tiedon organisoinnin ja haun.

title: Heikot siteet

text: Toinen organisaatioiden näkökulmasta merkittävä etu nousee heikkojen siteiden nopeudesta ja helppoudesta. Pinnallisten siteiden muodostaminen mahdollistaa piirien ja yksilöiden ketterän osallistamisen, joka voisi mahdollistaa esimerkiksi tehokkaamman innovoinnin.

title: Intel Atom

text: Atom-ytimien pieni koko mahdollistaa noin 2500 ytimen tuottamisen yhdestä halkaisijaltaan 300 mm piikiekosta, joka mahdollistaa erittäin pienet tuotantokustannukset.

title: USB-muisti

text: Tämä mahdollistaa Linuxin käytön ilman, että kovalevy osioidaan uudelleen. Se mahdollistaa myös CD-live -levyjä korvaavan virtuaalisen Linuxin käytön kokeiluksi.

title: Olio-ohjelmointi

text: Perintä ("inheritance") mahdollistaa uusien luokkamääritysten tekemisen vanhojen määritysten pohjalta. Periyttämisen ansiosta on mahdollista käyttää uudestaan jo tehtyä ohjelmakoodia uusien luokkien pohjana. Periyttäminen mahdollistaa myös abstraktien perusluokkien käytön, joista periytetään useita luokkia, joita kaikkia voidaan käyttää samannimisillä funktioilla ja samoilla parametreilla kuin abstraktia perusluokkaa. Periyttäminen ja abstraktien perusluokkien käyttö ovat oliopohjaisten kielien vahvimpia mutta myös vaikeimpia ominaisuuksia. Periyttäminen mahdollistaa abstraktit rajapinnat, joiden kautta voidaan käsitellä tuntemattomien tahojen rakentamia olioita ennalta määritellyllä tavalla.

title: Näennäismuisti

text: Virtuaalimuisti helpottaa suunnattomasti ohjelmoijien työtä, sillä aiemmin käsin tehty kerrostus on hyvin virhealtista ja kuluttaa paljon voimavaroja. Virtuaalimuistia ei kuitenkaan voi aina käyttää. Esimerkiksi suurin osa käyttöjärjestelmän ohjelmakoodista ja datapuskureista on oltava aina keskusmuistissa, koska muuten järjestelmä ei toimi. Tämän takia osa muistista voidaan lukita keskusmuistiin pysyvästi.

title: Näennäismuisti

text: Myös reaaliaikavaatimukset rajoittavat virtuaalimuistin käyttöä. Reaaliaikavaatimus edellyttää, että johonkin toimintoon kuluva aika on etukäteen laskettavissa. Vaikka virtuaalimuistin toiminta on loogisesti ohjelmalle näkymätöntä, se kuluttaa aikaa satunnaisesti, joten reaaliaikaprosessit on niin ikään lukittava keskusmuistiin. Koska sulautetut järjestelmät ovat yleensä reaaliaikaisia, niissä voidaan vain harvoin käyttää virtuaalimuistia.

title: Näennäismuisti

text: Virtuaalimuisti tarvitsee toimiakseen laitteiston tukea. Laitteiston tulee pystyä keskeyttämään ajossa oleva käsky, jos käskyn tekemä muistiviittaus ei ole mahdollinen. Tämän jälkeen suoritus siirtyy käyttöjärjestelmän ytimelle, joka tarkistaa ensin, onko kyseessä virheellinen viittaus ohjelman sallitun osoiteavaruuden ulkopuolelle, ja mikäli ei ole, noutaa halutun sivun keskusmuistiin massamuistilaitteelta eli yleensä levyltä.

title: Näennäismuisti

text: Virtuaaliosoitteen muuttaminen fyysiseksi osoitteeksi on selitetty kohdassa virtuaaliosoite. Mikäli prosessin koko osoiteavaruus on keskusmuistissa, virtuaalimuisti toimii kuten tavallinen muisti. Varsinkin suurten ohjelmien kohdalla on epätarkoituksenmukaista pitää koko ohjelmaa jatkuvasti keskusmuistissa. Keskusmuisti voi käydä vähiin myös silloin, jos koneessa ajetaan useita prosesseja yhtä aikaa. Riippumatta virtuaalimuistin käytön syistä viittaus sivuun, joka ei ole keskusmuistissa, edellyttää virtuaalimuistijärjestelmältä kykyä hakea puuttuva sivu keskusmuistiin.

title: Näennäismuisti

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ilkka Haikala ja Hannu-Matti Järvinen| title = Käyttöjärjestelmät| number = Luku 4| publisher = Talentum| year = 2003| id = ISBN 951-762-837-4}}

title: Näennäismuisti

text: Keskusmuisti täyttyisi, jos sinne jatkuvasti vain haettaisiin uusia sivuja. Virtuaalimuistijärjestelmän tulee siis myös poistaa sivuja keskusmuistista. Tätä varten on olemassa useita eri poistoalgoritmeja. Nämä pyrkivät siihen, että poistettavaa sivua ei todennäköisesti tarvittaisi kovinkaan pian. Poistoalgoritmeja ovat muiden muassa FIFO (), joka poistaa keskusmuistissa kauiten olleen sivun, LRU (), joka poistaa pisimpään käyttämättömänä olleen sivun ja DWS (), joka pystyy mukautumaan prosessin muuttuviin tarpeisiin ja ennustaa hyvin sen pisteen, jolloin pitää siirtyä sivutuksesta heittovaihtoon (). Käytettävä poistoalgoritmi riippuu käyttöjärjestelmästä ja laitteiston muistinhallintayksikön ominaisuuksista. Yhdellä käyttöjärjestelmällä voi eri laitteistoilla olla käytössä eri poistoalgoritmeja.

title: Näennäismuisti

text: Luokka:Käyttöjärjestelmä Luokka:Tietokonetekniikka

title: Ohjelmiston versiohallinta

text:
Versiohallinta mahdollistaa ohjelmiston kehityskaaren seurannan ja turvallisen
kehityksen. Versiohallinta myös mahdollistaa kehityksen etenemisen eri suuntiin, joka
on usein välttämätöntä räätälöitäessä ohjelmistosta eri versiota eri alustoille ja asiakkaille.
Versiohallinta mahdollistaa myös aiempaan kehitysversioon palaamisen,
joka voi olla toivottavaa esimerkiksi silloin kun siinä on suorituskyvyn tai ominaisuuksien
kannalta joitakin haluttavia piirteitä, joita uusimmassa kehitysversiossa
ei enää ole.

title: Mobiilimaksaminen

text: Kolmas sopimussuhde on yhteyskäytön toimialue. Tämä mahdollistaa transaktiot eri pankkien välillä. Tämä alue määrittelee yhteiset maksuprotokollat ja -palvelut, joiden tehtävänä on mahdollistaa toimet kahden edellä esitellyn toimialueen välillä.

title: Näennäismuisti

text: Käytännössä virtuaalimuisti tarvitsee toimiakseen virtuaaliosoitteet, mutta virtuaaliosoitteet eivät tarkoita, että järjestelmä olisi samalla virtuaalimuistijärjestelmä.

title: Näennäismuisti

text: Jotta virtuaalimuistijärjestelmä toimisi sujuvasti, pyritään noin 10 prosenttia keskusmuistista pitämään vapaana massamuistilaitteelta haettavia sivuja varten.

title: 3G-verkot Suomessa

text: Suomessa UMTS-verkot käyttävät 900 MHz ja 2100 MHz taajuuksia. Alhaisempi taajuus mahdollistaa laajan peittoalueen harvemmilla tukiasemilla, korkeampi taajuus mahdollistaa suuremman kapasiteetin taajamissa.

title: Super Mario 64

text: Mario saa pelin aikana avukseen kolme erikoislakkia. Siipilakki mahdollistaa lentämisen, Metallilakki tekee Mariosta voittamattoman ja mahdollistaa kävelyn veden alla. Näkymättömyyslakki myös tekee Mariosta voittamattomen sekä mahdollistaa joidenkin seinien läpi kävelemisen. Jokaisen lakin vaikutus kestää vain vähän aikaa, joten niitä käyttäessä tulee toimia nopeasti.

title: Mahdolliset maailmat

text: Mahdollisten maailmojen teoriasta tuli keskeinen osa useita filosofisia kehityskulkuja 1960-luvulta lähtien. Tunnetuimpiin kuuluu kontrafaktuaalisten ehtolauseiden analyysi ”lähistöllä olevien mahdollisten maailmojen” avulla, jota kehittivät David Kellogg Lewis ja Robert Stalnaker. Tässä analyysissä puhuttaessa mitä "olisi" tapahtunut "jos" joku joukko ehtoja "olisi" vallinnut, väitteemme totuuden määrittää se, mikä on totta lähimmässä mahdollisessa maailmassa (tai lähimpien mahdollisten maailmojen joukossa) jossa ehto vallitsee.

title: Yksilähteistäminen

text: Arkkitehtuuri mahdollistaa rakenteisen informaation käsittelyn riippumatta julkaisu- ja esitysjärjestelmistä. Rakenteinen kirjoittaminen perustuu XML- tai SGML-pohjaiseen merkintäkieleen, joka mahdollistaa informaatioelementtien nimeämisen ja erittelyn sisällön mukaisesti.

title: Mistral-luokka

text: Aluksen mittainen (199 × 32 m) lentokansi mahdollistaa kuuden keskiraskaan helikopterin saman aikaisen operoinnin. Lisäksi hangaari (1 800 m²) mahdollistaa 16 helikopterin sijoittamisen. Aluksella on kaksi hissiä helikoptereiden siirtämiseen hangaarista lentokannelle, päähissi perän puolella ja pienempi apuhissi kansirakenteen vieressä. Apuhissi mahdollistaa myös materiaalin siirtämisen autokannen ja lentokannen välillä. Aluksella voidaan käyttää kaikkia Ranskan asevoimilla olevia helikoptereita, mutta Yhdysvaltain CH-53 ja V-22 voivat operoida vain ainoastaan keulan ykkösellä merkityllä laskeutumispaikalla. Aluksella ei ole hyppyriä STOVL-operaatioita varten.

title: Symbian

text: Web Run time (WRT) on siirrettävä sovellusympäristö, joka mahdollistaa vekottimien luomisen S60-alustalla; se on lisäosa S60:n WebKit-pohjaiseen selaimeen, joka mahdollistaa useampien selaininstanssien käynnistämisen erillisinä JavaScript-sovelluksina.

title: Hearts of Iron II: Doomsday

text: Uutta on muun muassa vakoilu. Tämä mahdollistaa tietoja muista maista sekä mahdollistaa pimeät operaatiot, kuten:

title: Toxoplasma gondii

text: Aktiinilla on tärkeä rooli invaasiossa. Loisen aktiini-myosiinimoottori mahdollistaa loisen liikkumisen. Tämä liikkumistapa on oleellinen invaasiossa, sillä se mahdollistaa loisen liikkumisen isäntäsolun pinnalla. Se myös mahdollistaa itse invaasion sekä loisen poistumisen ulos solusta. "Toxoplasmalla" on yksi aktiinigeeni, "act1". Aktiinin rooli invaasiossa ymmärrettiin kun huomattiin että aktiinin polymerisaation estäjä sytokalasiini D (CytD) estää invaasiota. Loiskannoissa, joissa aktiinigeenin toiminta on estetty, loisten liikkumiskyky ja taudinaiheuttamiskyky heikkenee. Aktiinin rooli on oleellinen "Toxoplasman" invaasion viimeisissä vaiheissa. Aktiinin puuttuminen myös hidastaa invaasiota huomattavasti.

title: Apache (palvelinohjelma)

text: Pelkkä Apache tukee ainoastaan staattisten tiedostojen jakamista HTTP-protokollan yli. Apachen ydintä voidaan täydentää useilla moduuleilla, jotka mahdollistavat palvelimen räätälöinnin omia tarpeita vastaavaksi. Osa moduuleista tulee ohjelmiston mukana, osa on muiden tahojen tekemiä. Mukana tulevia moduuleita ovat muun muassa mod_cgi, joka mahdollistaa ulkoisten ohjelmien ajamisen CGI-ympäristössä, ja mod_rewrite, joka mahdollistaa erittäin monipuolisen URIen manipuloinnin. Ulkopuolisia moduuleja ovat muun muassa mod_perl, joka integroi Perl-tulkin palvelimeen ja nopeuttaa täten Perl-kielellä kirjoitettujen skriptien suorittamista, ja mod_log_mysql, joka mahdollistaa lokien tallentamisen MySQL-tietokantaan.

title: Mahdolliset maailmat

text: Mahdollisten maailmojen käsitettä on joskus verrattu kvanttimekaniikan monimaailmatulkintaan, ja ne yhdistetään usein virheellisesti. Monien maailmojen tulkinta on yritys tarjota tulkinta epädeterministisille prosesseille ilman oletusta aaltofunktion romahduksesta, kun taas mahdollisten maailmojen teoria on yritys tarjota tulkinta modaalisille väittämille. Monien maailmojen tulkinnassa aaltofunktion romahdusta tulkitaan kvanttisuperpositioiden avulla. Identtisiä ”rinnakkaisuniversumeja” voi olla ääretön määrä, ja joidenkin fyysikoiden mukaan ne ovat ”aktuaalisesti” olemassa. Monien maailmojen tulkinta ei siis ota kantaa modaliteetteihin liittyviin kysymyksiin, joita mahdollisten maailmojen teoriat käsittelevät.

title: Rein

text: Rhônen–Reinin-kanava (, ) yhdistää Reinin Rhôneen, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Välimerelle. Reinin–Mainin–Tonavan kanava yhdistää Reinin sivujoen Mainin Tonavaan, mikä mahdollistaa kulkemisen vesiteitse Pohjanmereltä Mustallemerelle.


query: Kenen välillä käytiin Korean sota?

title: Korean sota

text: Korean sota käytiin vuosina 1950–1953 Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) ja Kiinan kansantasavallan yhteisen kansanarmeijan sekä Korean tasavallan (Etelä-Korea) ja Yhdysvaltojen johtamien Yhdistyneiden kansakuntien (YK) joukkojen välillä. Yhdistyneiden kansakuntien asettuminen Pohjois-Koreaa vastaan Etelä-Korean tueksi perustui Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan 51. artiklaan ja turvallisuusneuvoston päätökseen, jonka istuntoja Neuvostoliitto boikotoi siksi, ettei Kiinan kansantasavallan asemaa YK:ssa ollut tunnustettu.

title: Kim Il-sung

text: Kim Il-sung oli asettanut elämäntyönsä päämääräksi yhtenäisen Korean. Hänen aloittamansa sota kuitenkin syvensi Koreoiden välistä kuilua, eivätkä Pohjois-Korean nykyiset vaikeudet ja totalitarismi ole tehneet sen järjestelmää eteläosan asukkaille mitenkään houkuttelevaksi. Lisäksi monet iäkkäät eteläkorealaiset muistavat Pohjois-Korean miehitysjoukkojen ja poliittisen koneiston sodanaikaiset julmuudet. Kim Il-sungin ”kymmenen kohdan ohjelmansa Koreoiden riippumattoman ja rauhanomaisen jälleenyhdistämisen puolesta” on saanut mm. YK:n yleiskokouksen hyväksynnän.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Kiinan–Japanin sota (1894–1895) tai Kiinan ja Japanin ensimmäinen sota (, ), käytiin Japaniin ja Kiinan väillä vuosina 1894–1895 pääosin Korean hallinnasta.

title: Intian ja Pakistanin suhteet

text: Vuosina 1947-1948 käytiin Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota. Toinen sota puhkesi maiden välillä vuonna 1965. Vuonna 1971 käytiin kolmas sota, joka liittyi Itä-Pakistanin itsenäistymiseen Bangladeshiksi.

title: Kiinan historia

text: Toisen oopiumisodan jälkeisen rauhasopimuksen jälkeen Qing-dynastian ja länsivaltojen suhteet alkoivat parantua. Länsimaat vetäytyivät Pekingistä, ja myös Qing-hallinto alkoi omaksua näkemyksen että länsimaat eivät olleet niinkään kiinnostuneita Kiinan valloituksesta, vaan heitä kiinnosti kauppasuhteiden kehittäminen.[191][185] Länsivallat taas katsoivat että on heille edullista tukea länsimyönteiseksi muuttunutta Qing-dynastiaa ja länsimaat olivat suurena apuna Taiping-kapinan kukistamisessa.[185] Oopiumisotien jälkeisenä aikakautena länsimaiset vaikutteet lisääntyivät ja kiinalaiset alkoivat omaksua länsimaista tekniikkaa.[174][194] Tätä lyhyeksi jäänyttä rauhan aikaa on kutsuttu vuosina 1862-1874 hallinneen keisarin Tongzhin mukaan nimetyksi jälleenrakennuskaudeksi.[174] Joskin lapsena keisariksi nousseen Tongzhin sijasta todellista valtaa käytti kuolleen keisari Xianfengin leski ja istuvan keisarin äiti Ci Xi.[195][196] Tongzhi kuoli 18-vuotiaana vuonna 1875.[197] Hänellä ei ollut perillisiä ja Ci Xi onnistui nostamaan valtaistuimelle toisen lapsikeisarin Guangxun, jolloin todellinen valta pysyi edelleen hänen käsissään.[195] Oopiumisotien jälkeisestä rauhan ajasta huolimatta Qing-valtakunnan sisäiset ja ulkoiset uhat eivät poistuneet. Maan länsiosissa kärsittiin nälänhätää, joka vaati noin 20 miljoonan ihmisen hengen. Venäjän keisarikunta uhkasi maata pohjoisessa. Etelässä Kiinaa uhkasivat ranskalaiset Vietnamin siirtomaastaan käsin ja maiden välillä käytiin sota vuosina 1884-1885. Suurimmaksi ulkoiseksi uhaksi oli kuitenkin muodostunut nopeasti modernisoitunut Japani.[194][198] Japani valloitti Taiwanin saaren vuonna 1874 ja Riukiusaaret vuonna 1879. Tämän jälkeen Japani suuntasi laajenemispyrkimyksensä Koreaan.[194] Korea oli kiinalaisille tärkeä, kiinalaisten ylivallan tunnustanut puskurivaltio Japanin ja Kiinan välissä.[199] Kiinan valta-asema Koreassa oli ristiriidassa Japanin imperialistisissa pyrkimyksissä ja vuonna 1894 Japani käytti hyväkseen Koreaa hallinneen Joseon-dynastian sisäisiä levottomuuksia. Kiinan ja Japanin välille puhkesi sota, kun japanilaiset hyökkäsivät Koreassa Joseon-dynastian tueksi lähetettyjen kiinalaisjoukkojen kimppuun.[174] Konflikti laajeni nopeasti ja siitä tuli kiinalaisille katastrofi, sillä Japani tuhosi nopeasti kiinalaisten laivaston ja eteni sisämaahan valloittaen osia Mantšuriasta. Kiina oli pakotettu solmimaan Shimonosekin rauhansopimuksen, missä vain Ranskan Saksan ja Venäjän väliintulo niin kutsutussa kolmoisinterventiossa esti japanilaisvallan laajenemisen Liaodongin niemimaalle asti. Japanille hävityn sodan jälkiseuraamuksina länsivallat perustivat Kiinaan uusia tukikohtia havaitessaan Qing-dynastian heikkouden.[200][198][201]

title: Bysantin–sassanidien sota (527–532)

text: Bysantin–sassanidien sota, joka käytiin vuosina 527–532, oli yksi monista Bysantin valtakunnan eli Itä-Rooman ja sassanidien Persian välisistä sodista. Sota alkoi, kun persialaiset hyökkäsivät valtakuntien välissä sijainneeseen Iberian kuningaskuntaan. Sota laajeni pian Mesopotamiaan, jossa käytiin sodan kaksi suurinta taistelua. Roomalaisia johti Mesopotamiassa nuori sotapäällikkö Belisarius, jonka maine kasvoi, kun hän voitti vahvemman persialaisarmeijan Daran taistelussa vuonna 530. Belisarius kärsi kuitenkin tappion persialaisia vastaan Callinicumin taistelussa seuraavana vuonna. Persian kuninkaan Kavadh I:n kuoleman jälkeen alkoivat rauhanneuvottelut, joiden tuloksena valtakuntien välille solmittiin "ikuinen rauha". Rauha kesti kuitenkin vain vuoteen 540 asti, jolloin uusi sota syttyi.

title: Korean sota

text: Joukot Pohjois-Koreasta ylittivät Etelä-Korean vastaisen rajan 25. kesäkuuta 1950 ja saavuttivat nopeasti voittoja Etelä-Korean armeijasta. Pohjois-Korean joukkojen voittokulku jatkui aina elokuuhun saakka, jolloin Etelä-Korean armeija oli työnnetty alueelle Busanin rannikkokaupungin ympärillä niemimaan kaakkoisosassa. Menestys ei kuitenkaan ollut täydellinen. Syngman Rheen hallitus ei kaatunut tai hajonnut tappioista huolimatta. Yhdysvallat sekaantui sotaan jo sen alusta lähtien. Kyse ei ollut pelkästään Korean auttamisesta, vaan maa halusi osoittaa kykynsä pysäyttää kommunismin ja Neuvostoliiton vaikutusvallan kasvaminen liittolaisilleen Euroopassa ja Japanissa. Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman oli antanut meri- ilmavoimille käskyn tukea Etelä-Korean joukkoja 26. kesäkuuta ja sama käsky annettiin maavoimille muutamaa päivää myöhemmin. Maa otti Korean asian esille myös Yhdistyneissä kansakunnissa, joka tuomitsi Pohjois-Korean sodan hyökkäävänä osapuolena. Sotaan osallistui Yhdysvaltojen lisäksi puolitoista kymmentä YK:n jäsenmaata, tosin huomattavasti pienemmin joukoin. Neuvostoliitto oli boikotoinut YK:n turvallisuusneuvoston kokouksia, vaikka se olisi veto-oikeudellaan voinut estää Koreaa koskevat esitykset.[10]

title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota (, ) käytiin vuosina 1652–1654 Englannin tasavallan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Sota oli ensimmäinen neljästä maiden välisestä sodasta, ja se käytiin täysin merellä laivastojen välillä.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Koreassa oli länsimaalaisvastainen Tonghak-kapina 1894, minkä tukahduttamiseen Korean kuningas pyysi Kiinalta apua. Japani päätti tulla mukaan tapahtumiin kapinoitsijoiden puolelle ja valtasi Soulin kuninkaallisen palatsin 8. kesäkuuta 1894. 1. elokuuta 1894 julistettiin virallisesti sota Kiinan ja Japanin välillä, vaikkakin laivastot olivat ottaneet yhteen jo ennen sitä.

title: Korean historia

text: 1950-1953 käytiin Korean sota Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) ja Kiinan kansantasavallan yhteisen kansanarmeijan sekä Korean tasavallan (Etelä-Korea) ja Yhdysvaltojen johtamien Yhdistyneiden kansakuntien (YK) joukkojen välillä. Sota ei päättynyt rauhansopimukseen.

title: Jalu

text: Korean puoli joesta teollistui voimakkaasti, kun Korean niemimaa oli Japanin hallinnassa (1910–1945) ja lopulta vuonna 1945 melkein 20 prosenttia Japanin teollisuudesta tuli Koreasta. Korean sodan aikana YK:n joukkojen lähestyminen Jalua sai aikaan Kiinan sekaantumaan sotaan voimakkaammin. Sodan seurauksena ainoastaan yksi joen ylittävistä silloista jäi tuhoamatta. Korean sodassa joen läntisen laakson yllä käytiin useita ankaria taisteluita Pohjois-Korean ilmaherruudesta.

title: Korean demokraattinen kansantasavalta

text:
Kim Il-sungin johtama Pohjois-Korea julistautui alusta lähtien koko Korean niemimaan viralliseksi hallitukseksi, jonka tavoitteena oli Korean yhdistäminen. 25. kesäkuuta 1950 Korean kansanarmeija ylitti 38. leveyspiirillä olevan Koreoiden välisen rajan, ja Etelä-Korean heikosti varusteltu armeija kukistui lyhyessä ajassa. Yhdistyneet kansakunnat (YK) lähetti Yhdysvaltain johdolla joukkoja Etelä-Korean tueksi. Päätös oli mahdollinen, koska Neuvostoliitto boikotoi YK:n kokouksia. Syynä siihen oli, että YK:ssa Kiinaa edusti sisällissodan hävinnyt, Taiwanin saarelle paennut Kiinan tasavalta eli "Formosan Kiina". Korean kansanarmeija vetäytyi etelästä, YK:n liittouma tunkeutui Pohjois-Korean maaperälle, ja pääkaupunki Pjongjang miehitettiin. Marraskuussa 1950 Kiinan kansantasavalta liittyi sotaan Pohjois-Korean puolella ja lähetti satojatuhansia vapaaehtoisia ajamaan liittoumaa pohjoisesta Etelä-Korean puolelle. Korean sota päättyi kolmen vuoden taistelujen jälkeen 27. heinäkuuta 1953 aselepoon, joka kesti 60 vuotta. Pohjois-Korea irtisanoi aseleposopimuksen 2013 palauttaen sotatilan.
Korean sodan jälkeen Korean niemimaa oli raunioina, ja puoliskojen väliseksi rajaksi vakiintui vuoden 1953 aselepolinja, mutta välillisestä aselevosta huolimatta molemmat Koreat olivat juridisesti sotatilassa eikä virallista rauhansopimusta maiden välille ole allekirjoitettu.

title: Hävittäjä-ässä

text: Korean sota käytiin vuosina 1950–1953 Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) ja Kiinan kansantasavallan yhteisen "kansanarmeijan" sekä Korean tasavallan (Etelä-Korea) ja Yhdysvaltojen johtamien Yhdistyneiden kansakuntien (YK) joukkojen välillä.

title: Kolmas pyhä sota

text: Kolmas pyhä sota käytiin antiikin Kreikan kaupunkivaltioiden välillä vuosina 356–346 eaa. Sota käytiin Fokiin maakunnan asukkaiden sekä Theban, Boiotian ja Thessalian välillä. Sotaa kutsuttiin pyhäksi, koska sen taustalla oli Delfoin Apollonin temppelin hallinta. Sotaan sekaantui myös Makedonian kuningas Filippos II, joka näin saattoi kasvattaa omaa valtaansa Kreikassa. Sota alkoi pienestä kiistasta, mutta uhkasi lopulta laajeta koko Kreikan laajuiseksi.

title: Kolmas Englannin–Hollannin sota

text: Kolmas Englannin–Hollannin sota (, ) käytiin vuosina 1672–1674 Englannin kuningaskunnan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Se oli osa Englannin ja Hollannin välisiä sotia ja samalla osa Ranskan ja Hollannin välistä sotaa.

title: Korean jako

text: Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton neuvottelut riippumattoman ja yhtenäisen Korean valtion luomisesta eivät johtaneet toivottuun tulokseen. Yhdistyneet kansakunnat esitti 1947, että Koreassa järjestettäisiin vaalit kiistojen ratkaisemiseksi. Koska vasemmiston ja oikeiston ääriryhmät boikotoivat vaaleja, ne järjestettiin vain maan eteläosissa. Seurauksena oli, että syntyi kaksi erillistä Koreaa, Korean tasavalta ja Korean demokraattinen kansantasavalta. Kylmän sodan alkaminen ja kilpailevien blokkien muodostuminen aiheutti väliaikaiseksi tarkoitettujen miehitysvyöhykkeiden muuttumisen pysyvästi erillisiksi valtioiksi. Korean sota alkoi vuonna 1950, ja vaikka sotatoimet loppuivat vuonna 1953 ja maiden välille sovittiin aselepo, rauhansopimusta ei tehty, joten teoriassa Koreat ovat edelleen sodassa.

title: Qing-dynastia

text: Oopiumisotien jälkeisestä rauhan ajasta huolimatta Qing-valtakunnan sisäiset ja ulkoiset uhat eivät poistuneet. Maan länsiosissa kärsittiin nälänhätää, joka vaati noin 20 miljoonan ihmisen hengen. Venäjän keisarikunta uhkasi maata pohjoisessa. Etelässä Kiinaa uhkasivat ranskalaiset Vietnamin siirtomaastaan käsin ja maiden välillä käytiin sota vuosina 1884-1885. Suurimmaksi ulkoiseksi uhaksi oli kuitenkin muodostunut nopeasti modernisoitunut Japani. Japani valloitti Taiwanin saaren vuonna 1874 ja Riukiusaaret vuonna 1879. Tämän jälkeen Japani suuntasi laajenemispyrkimyksensä Koreaan. Korea oli kiinalaisille tärkeä, kiinalaisten ylivallan tunnustanut puskurivaltio Japanin ja Kiinan välissä. Kiinan valta-asema Koreassa oli ristiriidassa Japanin imperialistisissa pyrkimyksissä ja vuonna 1894 Japani käytti hyväkseen Koreaa hallinneen Joseon-dynastian sisäisiä levottomuuksia. Kiinan ja Japanin välille puhkesi sota, kun japanilaiset hyökkäsivät Koreassa Joseon-dynastian tueksi lähetettyjen kiinalaisjoukkojen kimppuun. Konflikti laajeni nopeasti ja siitä tuli kiinalaisille katastrofi, sillä Japani tuhosi nopeasti kiinalaisten laivaston ja eteni sisämaahan valloittaen osia Mantšuriasta. Kiina oli pakotettu solmimaan Shimonosekin rauhansopimuksen, missä vain Ranskan Saksan ja Venäjän väliintulo niin kutsutussa kolmoisinterventiossa esti japanilaisvallan laajenemisen Liaodongin niemimaalle asti. Japanille hävityn sodan jälkiseuraamuksina länsivallat perustivat Kiinaan uusia tukikohtia havaitessaan Qing-dynastian heikkouden.

title: Korean sota

text: Neuvostoliiton sittemmin avautuneen arkistoaineiston perusteella tiedetään, että tulevan sodan suunnitteluun olivat osallistuneet osapuolet sekä Neuvostoliitosta että Pohjois-Koreasta. Ei ole kuitenkaan täysin selvää, kumpi osapuoli teki aloitteen suunnitelmista. Neuvostoliitossa Korean paikallinen tilanne haluttiin käyttää hyödyksi, vaikka sota niemimaalla ei liene ollut osa suurempaa strategiaa. Neuvostoliitossa ei uskottu Yhdysvaltojen puuttuvan tapahtumiin, koska maa ei ollut esimerkiksi antanut tästä viitteitä virallisissa julkilausumissaan. Pohjois-Koreassa tilanne vaikutti puolestaan monin tavoin suotuisalta hankkeelle. Etelä-Koreaa riivasi tyytymättömyys hallitukseen ja maa oli poliittisessa kriisissä. Kommunismilla uskottiin olevan laajaa kannatusta Etelä-Koreassa, josta oli saatu viitteitä esimerkiksi pohjoiseen saapuneilta eteläkorealaisilta vasemmistojohtajilta. Maan armeija oli myös selvästi kilpailijaansa paremmin varusteltu Neuvostoliiton tuella.[9]

title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Japanin hyökkäykset Koreaan olivat kahden konfliktin sarja, jotka sijoittuvat välille 1592–1598. Vuonna 1592 Japanin yhdistänyt Toyotomi Hideyoshi aloitti ensimmäisen hyökkäyksen tarkoituksenaan vallata Joseon-dynastian hallitsema Korean niemimaa sekä Ming-dynastian aikainen Kiina. Sota päättyi vuoden 1593 aselepoon. Toinen invaasio alkoi kostotoimena vuonna 1597, ja päättyi Hideyoshin kuoltua.

title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text:
Pohjois-Korean välit sen naapuriin Etelä-Koreaan ovat maiden koko olemassaolon ajan olleet kireät. Maan johtajat Kim Il-sungista lähtien ovat usein puhuneet sotaisaan sävyyn eteläistä naapurimaataan vastaan. Vaikka Korean sota päättyi vuonna 1953, ei rauhansopimusta ole vieläkään tehty, ja maiden välillä on aika ajoin ollut pieniä yhteenottoja raja-alueellaan.
Pohjois-Korea näkee mm. Etelä-Korean ja Yhdysvallat vihollisinaan. Niinpä maa varustautuu myös joukkotuhoasein näiden luomaa uhkaa vastaan.

title: Kuningas Philipin sota

text: Kuningas Philipin sota oli aseellinen välienselvittely Uuden-Englannin siirtolaisten ja intiaanien välillä. Sotaa käytiin vuosina 1675–76 ja menetykset olivat suuret kummankin osapuolen välillä. Sota nimettiin wambanoag-intiaanien ylimmän päällikön Metacometin eli kuningas Philipin mukaan.

title: Korean sota

text: YK:n päätöslauselmassa 3. joulukuuta 1953 tuomittiin äänin 42–5 pohjoiskorealaisten julmuudet YK:n sotavankeja ja Etelä-Korean siviilejä kohtaan. Vuoden lopussa käytiin poliittista kokousta valmistelevia neuvotteluja, jotka päättyivät 12. joulukuuta tuloksettomina.[15] Genevessä huhtikuussa 1954 käydyt kaikkiaan seitsemän viikkoa kestäneet rauhanneuvottelut päättyivät umpikujaan. Rauhansopimusta ei saatu aikaiseksi, ja virallisesti maat ovat sodassa edelleen. Esimerkkinä sodan jatkumisesta aselevon jälkeenkin mainittakoon Pohjois-Korean 31 kommandomiehen epäonnistunut isku Etelä-Korean presidentti Park Chung Heen virka-asuntoon vuonna 1968. Vain yksi hyökkääjistä jäi henkiin.[16]

title: Joseon

text: Venäjän vaikutusvalta Itä-Aasiassa oli vahvistunut entisestään Kiinan boksarikapinan myötä ja nyt Japanissa heräsi jälleen halu turvata sen omat intressit alueella. Maa solmi liiton Ison-Britannian kanssa vuonna 1902, joka takasi myös puolueettomuuden osapuolten välillä, mikäli ne ajautuisivat sotaan Koreassa tai Kiinassa. Vuonna 1903 aloitettiin neuvottelut Venäjän kanssa eturistiriitojen ratkomiseksi, mutta neuvottelut päättyivät helmikuuhun 1904. Japani oli päättänyt ratkaista kiistat sodalla ja 8. helmikuuta 1904 japanilaiset hyökkäsivät venäläiseen tukikohtaan Port Arthurissa. Venäjän–Japanin sota oli alkanut. Korean niemimaalla japanilaiset joukot valtasivat alueen strategiset kohteet. Venäjästä otettiin useita merkittäviä voittoja vuoden 1905 aikana ja samalla selvitettiin myös brittien ja yhdysvaltalaisten kanta Korean suhteen. Maat olivat valmiita hyväksymään Japanin vallan alueella ja vastineeksi Japani ei puuttunut asioihin Intiassa tai Filippiineillä. Syyskuussa 1905 Japanin ja Venäjän välillä solmittiin Portsmouthin rauha, jolla Venäjä antoi Japanille vapaat kädet Koreassa, sen oikeudet Mantšuriassa ja Sahalinin saaren eteläkärjen.

title: Yhdysvaltain merijalkaväki

text: Vuonna 1950 alkaneessa Korean sodassa Yhdysvaltain merijalkaväki teki kenraali Douglas MacArthurin johdolla maihinnousun Incheonin kaupunkiin, joka oli joutunut Korean tasavallan miehittäneen Korean kansanarmeijan alaisuuteen. Maihinnousun ansiosta pohjoiskorealaisten huoltolinjat katkesivat ja kaupunki oli seuraavan viikon sisällä Yhdistyneiden kansakuntien valvonnassa. Korean kansanarmeijan sotilaat joutuivat sekasorron valtaan ja merijalkaväki seurasi heitä Jalun rantatörmille saakka, missä Kiinan Kansan vapautusarmeija saapui Korean demokraattisen kansantasavallan tueksi ja merijalkaväki vetäytyi Koreoiden väliselle rajalle 38. leveyspiirillä. Merijalkaväen kannalta sodan yksi tärkeimmistä taisteluista käytiin Changjinissa, jossa vetäytyvät merijalkaväen sotilaat aiheuttivat Kansan vapautusarmeijalle raskaita miestappioita. Merijalkaväen miestappiot Korean sodassa olivat arviolta 30000 kaatunutta tai haavoittunutta miestä.[9] Kun sota ratkesi aselepoon vuonna 1953, merijalkaväessä palveli yhteensä 261000 miestä.

title: Pequot-sota

text: Pequot-sota käytiin vuosina 1636–1637 pequotien intiaaniheimon, sekä Amerikkaan saapuneiden puritaanisiirtolaisten ja näiden intiaaniliittolaisten välillä. Sota oli ensimmäinen suurempi konflikti intiaanien ja siirtolaisten välillä Uudessa Englannissa. Sota huipentui puritaanien ja heidän intiaaniliittolaistensa tuhotessa pequotien Mystic-nimisen asutuskeskuksen. Sodan jälkeen heikentyneet Uuden Englannin intiaanit eivät muodostaneet uudestaan uhkaa siirtolaisille ennen kuningas Philipin sotaa nelisenkymmentä vuotta myöhemmin.

title: Pak Hon-yong

text: Vuosien 1949 ja 1950 välillä rajakahakat Etelä- ja Pohjois-Korean välillä muuttuivat tavallisiksi. Pohjois-Korean armeijasta tuli nopeasti paremmin koulutettu ja varustettu kuin sen eteläisestä vastustajasta. Monien historioitsijoiden mukaan Pak vakuutti Kim Il-sungin siitä, että kommunisteilla oli satoja tuhansia kannattajia etelässä, jotka liittyisivät Pohjois-Korean puolelle mahdollisen sodan myötä. Kommunistien sissit olivat toimineet Etelä-Koreassa, mutta Syngman Rheen hallinto oli tuhonnut nämä verisin sotilasoperaatioin ja puoliaseellisten joukkojen tuella. Sodan alkaessa kommunistien todellinen kannatus jäi näin pieneksi. Kim Il-sung ennusti Josif Stalinille ja Kiinan Mao Zedongille sodan kestävän vain kolme viikkoa, mutta tuleva Korean sota kesti lopulta kolme vuotta.

title: Kim Il-sung

text: Sota puhkesi 25. kesäkuuta 1950 Pohjois-Korean armeijan yllätyshyökkäyksellä Etelä-Koreaan. Se alkoi Pohjois-Korean kannalta lupaavasti, ja Soul vallattiin nopeasti, mutta käänne tapahtui syyskuussa, kun YK:n joukot, joita Yhdysvallat johti, nousivat Korean niemimaalle. Soul vallattiin takaisin, kuten myös Pjongjang, ja Kim Il-sung hallituksineen pakeni jälleen Kiinaan. Kiina lähetti joukkoja, joiden avulla pohjoisen joukot valtasivat jälleen Pjongjangin ja Soulin. Sota aaltoili yli niemimaan, ja aselepo solmittiin 27. heinäkuuta 1953. Aselepolinja oli lähes sama kuin alkuperäinen jakolinja. Kansalle sota esitettiin voittoisana sotana, jonka Yhdysvallat aloitti. Virallisesti sota ei ole päättynyt vieläkään, sillä rauhansopimusta ei ole tehty.

title: Li Hongzhang

text:
Japani haastoi vuonna 1876 Kiinan valta-aseman Koreassa ja otti haltuunsa aiemmin Kiinan suojeluksessa olleet Riukiusaaret vuonna 1879. Kiinan hallitus antoi Koreaa koskeneet kysymykset Lin vastuulle. Hän pyrki tukemaan Korean hovin sisäisissä valtakamppailuissa kiinalaismielistä ryhmittymää ja järjesti nuoren kiinalaisen upseerin Yuan Shikain Korean käskynhaltijaksi. Vuonna 1883 Li sai komentoonsa Vietnamin rajalle sijoitetut joukot, ja hän yritti neuvotteluilla saada Ranskan tunnustamaan Annamin kuulumiseen Kiinan etupiiriin. Seurauksena oli kuitenkin Kiinan–Ranskan sota, jonka Kiina hävisi, ja Annam päätyi Ranskalle. Li toimi Kiinan edustajana sodan päättäneissä Tianjinin rauhanneuvotteluissa vuonna 1885. Samana vuonna hän sopi japanilaisen Itō Hirobumin kanssa Korean muuttamisesta Kiinan ja Japanin yhteiseksi protektoraatiksi. Japanilaiset rohkaisivat 1890-luvun alussa Kiinaa vahvistamaan otettaan Korean asioista. Li erehtyi luottamaan heidän vilpittömyyteensä, vaikka todellisuudessa Japani valmistautui valtaamaan Korean kokonaan itselleen.
Lin rauhanponnisteluista huolimatta Kiinan ja Japanin välille puhkesi Korean kiistan vuoksi vuonna 1894 sota, jonka Kiina hävisi. Taisteluista japanilaisia vastaan vastasi pääasiassa Lin alainen pohjoinen sotalaivasto. Hän joutui näin epäsuosioon sodan vastoinkäymisten vuoksi, vaikka olikin itse vastustanut sotaan lähtemistä. Helmikuussa 1895 Li kuitenkin lähetettiin Japaniin neuvottelemaan rauhasta. Neuvottelujen aikana japanilainen fanaatikko yritti surmata hänet ampumalla, mutta hän selvisi hengissä ja kykeni päättämään neuvottelut, joiden lopuksi solmittiin 17. maaliskuuta 1895 Shimonosekin rauhansopimus. Rauhanehdoissa Kiina joutui luovuttamaan Japanille Formosan saaren ja Liaotungin niemimaan, tunnustamaan Korean itsenäisyyden, maksamaan sotakorvauksia, avaamaan lisää sopimussatamia sekä myöntämään Japanille Kiinan suhteen samat edut, kuin mitä se oli aiemmin joutunut myöntämään länsimaille. Länsimaiden ja erityisesti Venäjän painostuksesta sopimusta muutettiin pian siten, että Liaotungin niemimaa palautui Kiinalle maksua vastaan.

title: Yhdysvaltain historia

text: Kylmän sodan ensimmäinen aseellinen konflikti oli vuosien 1950–1953 Korean sota, joka alkoi Neuvostoliiton tukeman Pohjois-Korean hyökkäyksestä Etelä-Korean puolelle. Yhdysvallat tuki Etelä-Korean hallitusta ja johti Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisiä joukkoja, mutta Kiinan astuminen sotaan Pohjois-Korean puolelle ja Yhdysvaltain joukkojen komentajan kenraali Douglas MacArthurin ehdotus tehdä ydinasehyökkäys Kiinaa vastaan uhkasivat laajentaa sodan Korean ulkopuolelle. Vuonna 1953 Yhdysvaltain presidentiksi valittiin toisen maailmansodan länsiliittoutuneiden entinen ylikomentaja Dwight D. Eisenhower, jonka virkakauden ensimmäisiä ulkopoliittisia tapahtumia oli Korean sodan päättyminen aselepoon Etelä-Korean ja Pohjois-Korean valtioiden välillä.[51][18]

title: Korean sota

text: Korean sota loi laajemman sodanuhkan, joka puolestaan synnytti varautumista ja taloudellista toimeliaisuutta, korkeasuhdanteen, joka tunnetaan Korean suhdanteen tai Korean konjunktuurin nimellä.[1]


query: Milloin HAL laboratory on perustettu?

title: HAL Laboratory

text: HAL Laboratory, Inc. () on japanilainen videopelejä kehittävä yritys, joka perustettiin 21. helmikuuta 1980.[1] Yrityksen nimi perustuu HAL 9000 -tietokoneeseen, joka nähtiin elokuvassa 2001: Avaruusseikkailu.[2] HAL Laboratory tekee sopimuksen alaisena videopelejä Nintendon konsoleille, ja on tunnettu kuuluisasta pelihahmostaan Kirbysta.[3]

title: Arcana (videopeli)

text: Arcana (myös Card Master: Seal of Rimsalia, ) on HAL Laboratoryn kehittämä vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille julkaisema roolipeli. Se on HAL Laboratoryn ainoa itsenäinen roolipeli.

title: Rutherford Appleton Laboratory

text: Rutherford High Energy Laboratoryn perustettiin vuonna 1957 RAFin Harwellin lentotukikohtaan. Se yhdistyi vuosina 1975 ja 1979 ensin Atlas Computer Laboratory-laboratorioon ja sitten Appleton Laboratory-laboratorioon.

title: Milo Hamilton

text: Milo Hamilton nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 2000.

title: Edwin Herbert Hall

text: Hall nimitettiin Harvardin yliopiston fysiikan professoriksi vuonna 1895. Harvardin yliopistossa Hall työskenteli vuoteen 1921 asti, milloin hän jäi eläkkeelle. 17 vuotta myöhemmin Hall kuoli Cambridgessä, Massachusettsissa, Yhdysvalloissa.

title: SimCity 64

text: Pelin on kehittänyt HAL Laboratory ja julkaissut Nintendo.

title: HAL Laboratory

text: 1990-luvun alkupuolella yritys tuotti joitakin pelejään nimellä HALKEN. Jotkin heidän varhaisimmistaan peleistä julkaistiin myös HAL American nimen alla.

title: Kabuki Quantum Fighter

text: Pelin on kehittänyt Human Entertainment ja julkaissut HAL Laboratory.

title: Eggerland

text: Eggerland on HAL Laboratoryn kehittämä videopelisarja, joka julkaistiin aluksi vuonna 1985 MSX-tietokoneille. Sarjan peleistä suurin osa julkaistiin vain Japanissa.

title: Kirby: Power Paintbrush

text: Kirby: Power Paintbrush on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Nintendo DS -käsikonsolille ja se on myös Kirbyn ensimmäinen peli kyseiselle konsolille. Tämä peli tunnetaan Japanissa nimellä Touch! Kirby ja Pohjois-Amerikassa nimellä Kirby: Canvas Curse.

title: Alcahest

text: Alcahest () on HAL Laboratoryn kehittämä ja vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille julkaisema roolipeli. Peli on julkaistu ainoastaan Japanin markkinoille, mutta epävirallinen englanninkielinen fanikäännös on olemassa.

title: HAL Laboratory

text: Yrityksen entinen toimitusjohtaja Satoru Iwata oli myöhemmin Nintendon neljäs toimitusjohtaja.[2]

title: Pokémon Snap

text: Pokémon Snap () on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema videopeli Nintendo 64:lle. Sen voi ladata myös Wiille Virtual Consolen kautta. Se kuuluu Pokémon-peleihin, ja se julkaistiin Euroopassa 15. syyskuuta 2000.

title: Kirby’s Dream Land 2

text: Kirby’s Dream Land 2 on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Game Boylle vuodelta . Peli jatkaa Kirbyn seikkailuita "Kirby’s Adventuresta" ja hän on saanut tähän osaan uusia liittolaisia.

title: Satoru Iwata

text: Satoru Iwata (, s. 6. joulukuuta 1959 Sapporo, Hokkaidō, Japani – 11. heinäkuuta 2015, Japani) oli japanilainen videopelisuunnittelija ja -ohjelmoija, joka toimi Nintendon toimitusjohtajana vuosina 2002–2015. Uransa alussa hän oli ohjelmoija HAL Laboratoryssa, joka auttoi Super Smash Bros. -, Kirby- ja Pokémon-pelien kehityksessä. Iwatasta tuli HAL Laboratoryn johtaja ennen siirtymistään Nintendolle vuonna 2000. Hiroshi Yamauchi luovutti Nintendon toimitusjohtajan paikkansa Iwatalle vuonna 2002.

title: Kirby: Mouse Attack

text: Kirby: Mouse Attack () on Flagsihipin kehittämä ja HAL Laboratoryn ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo DS käsikonsolille ja se on Kirbyn toinen peli kyseiselle konsolille. Tämä peli tunnetaan Pohjois-Amerikassa nimellä Kirby: Squeak Squad. Peli julkaistiin Suomessa kesäkuussa 2007.

title: Adventures of Lolo

text: Adventures of Lolo on HAL Laboratoryn vuonna 1989 kehittämä pulma- ja toimintatyyppinen videopeli, joka on osa Eggerland-sarjaa. Peli on ollut vuodesta 2007 alkaen saatavilla myös Wiin Virtual Console -palvelussa. Peliä on kuvailtu yhdeksi tyylilajinsa parhaista.

title: Kirby’s Fun Pak

text: Kirby’s Fun Pak on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Super Nintendo Entertainment System pelikonsolille. Tämä peli tunnetaan Japanissa nimellä Hoshi no Kirby: Super Deluxe ja Pohjois-Amerikassa nimellä Kirby Super Star.

title: Kirby’s Adventure

text: Kirby’s Adventure on HAL Laboratoryn kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Nintendo Entertainment Systemille. Se oli yksi viimeisimmistä konsolille lisensoiduista peleistä. Myöhemmin peli on tehty uudelleen myös Game Boy Advance:lle nimellä . Peli on julkaistu myös Wiin Virtual Consolessa.

title: HAL Laboratory

text: HAL on kehittänyt näitä pelejä yhteistyössä jonkin muun yrityksen kanssa

title: Brookhaven National Laboratory

text: Brookhaven National Laboratory (BNL) on vuonna 1947 perustettu moniohjelmallinen valtiollinen laboratorio Long Islandilla, New Yorkissa. Sitä johtaa Brookhaven Science Associates. Henkilökuntaa BNL:llä on noin 3000 ja laitoksen päärahoittajana toimii Yhdysvaltain energiaministeriö DoE (Department of Energy).

title: Kirby

text: Kirby () on yksi Nintendo-pelien suosituimmista hahmoista. Se on vaaleanpunainen, pyöreä ja pallomainen hahmo, joka pystyy imemään sisäänsä melkein mitä tahansa. Kirbyn on kehittänyt HAL Laboratory. Pelien lisäksi Kirby on esiintynyt sekä Hoshi no Kirby -animessa että mangasarjoissa.

title: Jussi Halla-aho

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla[8] ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15074).[30] Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta.[31]

title: Kirby Super Star Ultra

text: Kirby Super Star Ultra on Hal Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppely. Peli on julkaistu vuonna Nintendo DS:lle. Peli on uudelleenjulkaistu versio Super Nintendon (SNES) klassikosta "Kirby Super Star".

title: Kirby Air Ride

text:
Kirby Air Ride on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema ajopeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle.
Peli pohjautuu Kirby-maailman hahmoihin.

title: Theodore Hall

text: Theodore Alvin Hall (alk. Holtzberg, 20. lokakuuta 1925 – 1. marraskuuta 1999) oli yhdysvaltalainen ydinfyysikko ja myöhemmin biokemisti Cambridgen yliopistossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Työskennellessään Los Alamos National Laboratoryssä 1940-luvun puolivälissä hän luovutti ydinasetta käsitteleviä tietoja Neuvostoliitolle. Hänen kutsumanimensä oli Neuvostoliiton vakoiluelimissä "Mlad", joka on slaavilainen "nuorta" merkitsevä juurimorfi.

title: HAL Laboratory

text: EarthBound (SNES, ei Eurooppa) (yhteistyö Brownie Brownin sekä Shigesato Itoin kanssa) Mother 3 (Game Boy Advance, vain Japani) Pokemon Stadium (Nintendo 64) (yhteistyö Nintendo EAD:n kanssa) Pokemon Stadium 2 (N64) (yhteistyö Nintendo EAD:n kanssa) SimCity 2000 (SNES)

title: American School of Classical Studies at Athens

text: Koulu toimii Ateenassa Kolonákin kaupunginosassa Lykavittós-kukkulan juurella sijaitsevalla kampuksella. Kampuksella on tutkimus-, opetus-, toimisto- ja majoitustiloja. Koulun kirjastossa Blegen Libraryssä on noin niteen kokoelmat antiikintutkimuksen alalta, ja toisessa kirjastossa Gennadius Libraryssä noin niteen kokoelmat bysantintutkimuksen sekä tätä myöhemmän Kreikan tutkimuksen alalta. Cotsen Hallissa on 370-paikkainen auditorium, jota käytetään paitsi luento- ja konferenssitilana myös yleisötapahtumissa. Kampuksella toimii myös Wiener Laboratory, joka on arkeologian alan tutkimuslaboratorio. Loring Hall toimii tutkijoiden ja opiskelijoiden majoitustilana. Aivan kampusalueen vieressä toimii myös British School at Athens.

title: Kirby 64: The Crystal Shards

text: Kirby 64: The Crystal Shards on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon vuonna 2000 julkaisema tasohyppelypeli Nintendo 64 -pelikonsolille. Se on jatko-osa "Kirby’s Dream Land 3" -pelille.

title: Kirby’s Dream Land

text: Kirby’s Dream Land on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon vuonna 1992 julkaisema tasohyppelypeli Game Boylle.


query: Missä kaupungissa tukkilaiskisat on pidetty?

title: Lieksa

text: Lieksan Vaskiviikko järjestetään vuosittain Hämärän kaupan ilta tukkilaiskisat, pidetty viimeksi Lieksankoskella 1990-luvulla Lieksan messut praasniekat UKK-hiihtovaellukset

title: Tukkilaiskisat

text: Suomen Metsämuseo Lusto esittelee metsäkulttuuria ja järjestää työnäytöksiä ja teemapäiviä ja niihin liittyvää kuvamateriaalia. Perinnettä vaalivia yhdistyksiä ovat Suomen Uittoperinneyhdistys, Pielisen Karjalan Tukkilaisperinne ry ja Suomen tukkilaiset ry.

title: Kition

text: Kitionista olivat kotoisin muun muassa stoalaisuuden perustaja Zenon sekä lääkärit Apollonios ja Apollodoros. Perimätiedon mukaan kaupungin ensimmäinen piispa varhaiskristillisenä aikana oli Lasaros eli Lasarus, jonka Jeesus oli herättänyt kuolleista, ja joka lähti lähetystyöhön. Häntä pidettiin myös kaupungin suojeluspyhänä, ja kaupungissa oli tämän toisena eli viimeisenä hautana pidetty paikka (nykyisin Lárnakan Pyhän Lasaruksen kirkossa).

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskoulutusta on järjestänyt Pielisen-Karjalan tukkilaisperinne ry, joka on pitänyt kansainvälisiä kursseja Lieksan Ruunaalla. Tukkilaistaidoista kiinnostuneita koulutetaan myös Evijärvellä, jossa opettajana on toiminut eläkkeellä oleva uittomies Reijo Saari. Metsämiesten säätiö tukee tukkilaistoimintaa.

title: Tukkilaiskisat

text: Hanna Snellman kertoo kansatieteellisessä tutkimuksessaan "Tukkilaisen tulo ja lähtö" (1996), että uittotyöntekijöiden elämästä voi löytää yhtäläisyyksiä amerikkalaiseen karjapaimenkulttuuriin, esimerkkinä jatkuva muuttaminen paikasta toiseen.

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaisia alkoi ilmestyä Rovaniemen kyläkuvaan 1870-luvulla. Alussa tukkilaisia halveksittiin ja pelättiin, mutta 1930-luvulta lähtien heitä alettiin romantisoida, kun turismi ulottui Lappiin.

title: Tukkilaiskisat

text: Suomessa on useita uittomuseoita: Miekankosken uittomuseo Mäntyharjulla, Pohjois-Pohjanmaan museoon kuuluva Siikasaaren metsä- ja uittomuseo Oulussa, Riutukan uittomuseo Kemijärvellä, Iin uittomuseo, Savotta- ja uittomuseo Taivalkosken Jokijärvellä, Kalastus- ja uittomuseo Lappajärvellä ja Konnuksen kanavan uittomuseo.

title: Tukkilaiskisat

text:
Kilpailuja järjestetään vesistöissä, jotka ovat olleet perinteisiä uittoreittejä ja joissa on aikaisemmin järjestetty tukkilaislajien kilpailuja. Valintaan vaikuttavat myös yleisöystävällisyys ja turvallisuus. Suomessa on noin 30 koskea, joissa on järjestetty kilpailuja, mutta niiden määrä on vähentynyt, kun koskiin on rakennettu voimalaitoksia. Perinteisiä kisapaikkoja, joissa on järjestetty kilpailuja tai näytöksiä viime vuosina, on Kuusamossa (Käylä), Laukaassa (Kuusaankoski), Pellon ja Ylitornion rajalla Tornionjoessa (Kattilakoski, Juoksenki), Imatralla (Tainionkoski), Iissä (Raasakkakoski), Lieksassa (Ruunaan kosket) ja Heinävedellä (Karvionkoski). Käylään kutsutaan kilpailijat, mutta muihin voi ilmoittautua vapaasti. Yleensä noudatetaan Metsäurheiluliiton sääntöjä, mutta poikkeuksiakin on. Ennen kilpailua osallistujille varataan mahdollisuus harjoitella. Iin Raasakkakoskeen on rakennettu voimalaitos, ja vanhassa koskiuomassa on vähän vettä, mutta kilpailun ja harjoittelun ajaksi patoluukut avataan. Tarvittavat kilpailuvälineet ovat järjestäjän hankkimia.
Joka kesä järjestetään suomenmestaruuskilpailut, joiden sijaintipaikkaa kierrätetään. Niihin saavat osallistua SMUL:n jäsenyhdistysten jäsenet sekä tukkilaisyhdistysten jäsenet. Suomenmestaruuskisat pidettiin vuonna 2017 Tornionjoen Kattilakoskella, vuonna 2018 ne olivat Iissä. Vuonna 2018 pidettiin tukkilaiskisat myös Käylässä. Menestynyttä kilpailijaa kutsutaan nimellä "Kuningasjätkä", joka on myös Iin tukkilaiskisojen nimi.

title: Tukkilaiskisat

text: Kirjassa "Me tulemme taas!" (Mauri Hast, Pekka Lanko 2008) kerrotaan tukkilaismestaruuskilpailujen historiasta sekä nykypäivästä. Tekijät tuntevat tukkilaislajit omakohtaisesti ja välittävät niiden historian elävästi. Kisoja käsitteleviä arkistoja on vähän, mutta tekijät ovat haastatelleet vanhoja mestareita, jotka ovat osallistuneet sekä tukinuittoon että kisoihin.

title: Kaupungintalo

text: Kaupungintalo on kaupungin tärkein virastotalo, jona on perinteisesti pidetty taloa, jossa kaupunginvaltuusto, kaupungin ylin päättävä elin, kokoontuu. Joissakin tapauksissa kaupungintaloksi kutsutaan taloa, jossa kaupunginhallitus ja kaupungin ylimmät virkamiehet, muun muassa kaupunginjohtaja tai pormestari työskentelevät. Kaupungintalo on usein keskeisin hallinto- ja edustusrakennus, jossa saattaa olla myös muita virastoja, toimistoja ja kokous- ja juhlatiloja. Niissä on myös yleensä odotustiloja asiakkaille ja kaupungin tiedotusta palvelevia tiloja.

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaistyössä on tapahtunut työtapaturmia ja onnettomuuksia, eikä kisoissakaan niiltä ole kokonaan vältytty. Kaksi laskijaa on hukkunut koskien kuohuihin 50- ja 60-luvun taitteessa (Jalonkoski Suomussalmella ja Hiirikoski Vähäkyrössä). Sen jälkeen on ryhdytty vaatimaan pelastusliivien käyttöä ja lisätty pelastusveneiden ja pelastajien määrää.

title: Gatineau (kaupunki)

text: Gatineauta on aina pidetty Ottawaa vapaamielisempänä kaupunkina. Jo 1800-luvulla ottawalaiset poliitikot kävivät rentoutumassa silloisessa Hullissa, sillä kaupungin alkoholilainsäädäntö oli vapaampi kuin Ottawassa. Alkoholin myynnin ikäraja on vielä nykyäänkin Gatineaussa alhaisempi. Huoleton ilmapiiri ulottuu jopa kaupungin virastoihin, ja esimerkiksi kaupungintalon yhteyteen on rakennettu meditaatiokeskus kaupungin työntekijöitä varten.

title: Maailman Voittaja -näyttely

text: Vaikka tarkoituksena on järjestää näyttely tasapuolisesti eri kaupungeissa, joissain paikoissa Maailman Voittaja on pidetty selkeästi useammin kuin muissa. Dortmund on saanut toimia näyttelyn isäntäkaupunkina peräti neljästi (1973, 1981, 1991 ja 2003), México kolmesti (1978, 1999 ja 2007) ja Amsterdam tulevaisuudessa niin ikään kolmesti (1985 ja 2002 sekä tuleva vuoden 2018 näyttely). Myös Budapestissa on järjestetty periaatteessa kolme MV-näyttelyä (1971, 1996 ja 2013), vaikka niistä MV-96 pidettiinkin osittain Wienissä. Maista suosituimpia järjestyspaikkoja ovat olleet Saksa, Meksiko ja Itävalta - kukin isäntamaana neljästi - joista viimeksi mainitussa näyttely on pidetty joka kerta eri kaupungissa.

title: Juoksenki

text: Kattilakoski on suurin Pellon kunnan alueella sijaitsevista Tornionjoen koskista, pituutta lähes neljä kilometriä ja putoutta noin kahdeksan metriä. Siellä järjestettiin 22.-23.7.2017 Suomen Metsäurheiluliiton SM -tukkilaiskisat, jotka kuuluivat Suomi 100 -ohjelmaan. Suunnitteilla on tukkilaistoiminnan jatkamista.

title: Tukkilaiskisat

text: Ylen arkistossa on runsaasti tukkilaisperinteeseen liittyvää materiaalia, jossa esitetään koskenlaskua ja muita tukkilaisperinteitä.

title: Ii

text: IIK!!-kauhuelokuvafestivaali (vuodesta 2002) Ii-tunes (rockfestivaali, ei enää toiminnassa) Iin kotiseutupäivät Iin tukkilaiskisat

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskisat on hyväksytty osaksi Suomen Elävän perinnön kansallista luetteloa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on 23.11.2017 nimennyt 52 kohdetta Elävän perinnön kansalliseen luetteloon, joka pohjautuu Museoviraston ja aineettoman kulttuuriperinnön asiantuntijaryhmän esityksiin. Elävän perinnön kansallinen luettelo liittyy Unescon yleissopimukseen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta Suomessa.

text: Porin kaupungin 450-vuotisjuhlakonsertti oli 16. heinäkuuta vuonna 2008 Porin Kirjurinluoto Arenalla pidetty ilmaiskonsertti.

title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Jo ennen talvisodan syttymistä Suomessa siirtyi ja siirrettiin väestöä uhanalaisilta alueilta turvallisempina pidetyille seuduille. Aivan itärajan läheisyydestä ja suurimmista kaupungeista lähti sisemmän Suomen maaseudulle runsaasti väkeä, eikä noita ryhmiä juurikaan pidetty toisistaan poikkeavina. Juuri ennen sodan syttymistä osa väestöstä palasi takaisin mm. koulujen jatkettua toimintaansa marraskuussa 1939. Sodan sytyttyä varsinkin rajaseuduilta ja suurista kaupungeista olikin sitten jo lähdettävä osin jopa välittömästi pakoon. Evakuointi epäonnistui osin joissain itä-Suomen kunnissa siten, että noin 1 900 siviiliä jäi maahan hyökkänneen puna-armeijan ”vangeiksi”. Voimassa oli ollut jopa suoranaisia sisäministeriön antamia määräyksiä olla lähtemättä liikkeelle.

title: Cleveland

text: Kaupungin tärkeimpiä menestystekijöitä ovat terveydenhuollon tutkimus ja yliopistot. Kaupungissa sijaitsee yhtenä maailman parhaista pidetty Cleveland Clinics -sairaala ja Case Western Reserve -yliopisto, joka on Yhdysvaltojen 40 parhaan yliopiston joukossa. Myös kaupungin sinfoniaorkesteri luetaan maan parhaimmistoon. Nähtävyyksistä tunnetuin lienee alakaupungin 289 metriä korkea pilvenpiirtäjä Key Tower. Kaupungissa sijaitsee rockmusiikin historiaa esittelevä Rock and Roll Hall of Fame.

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaiskisat on uittoperinnettä. Kilpailusta voidaan käyttää myös nimitystä tukkilaiset. Alun perin tukkilaiset olivat uittomiehiä, mutta uitto on kadonnut Suomen joilta. Tukkilaistaidot, joita esitellään tukkilaiskisoissa ja -näytöksissä, ovat säilyneet. Tukkilaiskisoja järjestetään kesäjuhlien yhteydessä kisoihin soveltuvissa koskissa. Kilpailuihin kuuluu useita lajeja: koskenlasku tukilla, sauvonta, puomillajuoksu, rullaus, sestominen, soutu.

title: Taras

text: Tämän jälkeen Taras oli Rooman vallan alla. Se säilytti muodollisen itsenäisyytensä ja omat lakinsa, mutta kaupungissa oli roomalainen varuskunta. Ensimmäisessä puunilaissodassa Taras varusti laivoja Rooman laivastoon. Toisessa puunilaissodassa kaupungista tuli Hannibalin kohde alueella, sillä sen hyvällä satamalla oli suuri strateginen merkitys. Kaupungissa oli myös edelleen karthagolaismielinen puolue, joka neuvotteli salaa Hannibalin kanssa. Nikonin ja Filodemoksen johdolla puolue sai petettyä kaupungin Hannibalille kuitenkin vasta vuonna 213/212 eaa. Hannibal valtasi itse kaupungin, vaikka roomalaiset saivatkin pidettyä sen linnoituksen, ja tätä kesti yli kaksi vuotta.

title: Tukkilaiskisat

text: Japanilainen suosittu TV-koomikko Daisuke Miyagawa, jonka ohjelmistoon kuuluu erilaisia extreme-lajeja, osallistui vuonna 2017 Iin Raasakkakosken tukkilaiskisoihin, ja tapahtumasta tehtyä videosarjaa oli katsottu yli miljoona kertaa, ennen kuin se tekijänoikeusvaatimusten vuoksi poistettiin Youtubesta.

title: Kapeenkoski

text: Myllyniemi toimi Kramerin aikana kesäisten juhlien näyttämönä, myöhemmin se oli suosittu matka- ja retkikohde sekä juhannusjuhlien ja tukkilaiskisojen pitopaikka. Ensimmäiset tukkilaiskisat Kapeenkoskella järjestettiin heinäkuussa 1953. Myöhemmin paikka toimi A. Ahlström Oy:n Pumpputehtaan työntekijöiden lomapaikkana, jossa nähtiin myös korkea-arvoisia vieraita Urho Kekkosesta alkaen. Osa rakennuksista on edelleen käytössä, nyt matkailun tarpeisiin kunnostettuna.

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaisnäytökset ovat yksi ohjelmanumero kesällä vesien äärellä, varsinkin juhannuksen aikaan, jolloin mm. Seurasaaressa entiset tukkilaiset ovat esittäneet uittotyönäytöksiä. Pohjois-Suomessa, jossa puuta uitettiin vielä 1990-luvulla, tukkilaisuus muistetaan ja kulttuuri elää vahvana. Etelämpänä harrastajia ja kulttuurin vaalijoita on vähemmän.

title: Tukkilaiskisat

text: Tukkilaistaidot ovat syntyneet uittotyömailla, kun puuta kuljetettiin jokia pitkin lajiteltavaksi jokisuulla, ja ne kehittyivät kilpailuasteelle niillä uittotyömailla, joissa harjoitettiin irtouittoa. Kisailijoina olivat parhaat uittojätkät. Eräät suuret joet, mm. Oulujoki, siirtyivät nippu-uittoihin 1950-luvulla, ja niissä tukkilaistaidot unohtuivat. Tarkkoja arvioita uittotyöntekijöiden määrästä ei ole, koska työsuhteet ovat saattaneet olla lyhytaikaisia. Hanna Snellmanin arvion mukaan määrä on ollut sadastatuhannesta kolmeensataantuhanteen työntekijään enimmillään.

title: Kuninkuusravit 2018

text: Suomen Hippos myönsi vuoden 2018 Kuninkuusravit Rovaniemelle lokakuussa 2013. Kyseessä olivat toiset kaupungissa pidetyt Kuninkuusravit. Kilpailu järjestettiin Rovaniemellä ensimmäistä kertaa vuonna 2004, jonka lisäksi Lapissa on pidetty Kuninkuusravit vuonna 1986 Tornion Laivakankaalla.

title: Tukkilaiskisat

text: Kilpailutoiminnan tavoitteita ovat aikaisemmin metsätyöhön oleellisesti liittyneen uittotyöperinteen säilyttäminen, uittotyössä tarvittavien taitojen esittely yleisölle kilpailun muodossa sekä harrastajien fyysisen kunnon ylläpitäminen. Monen kilpailijan tavoitteena ei ole voitto vaan omien taitojen ja voimien koettelu.

title: Tukkilaiskisat

text: Vuoden 2019 suomenmestaruuskisat on jaettu kahteen paikkaan. Joutsassa kilpaillaan 6.7. tukkilaismaratonissa ja joukkuesoudussa ja Kattilakoskella 20.7. koskenlaskussa ja sauvonnassa. Sen lisäksi Käylässä pidetään kutsukilpailut 13.7. ja Iissä Kuningasjätkä-kilpailut heinäkuussa.

title: Tukkilaiskisat

text: Osa nykyisistä tukinlaskijoista on veteraaneja, mutta joukossa on nuoriakin, jotka haluavat kokeilla lajia. Kilpailuun osallistujia on tavallisesti 10-20, ja usein joukossa on aloittelijoita. Uitto ei enää kasvata koskenlaskijoita, mutta lajin jännitys ja omaperäisyys ja koskien lukumäärä Suomessa houkuttelevat kokeilijoita myös kaupungeista. Entisten uittojätkien tilalla on nyt monien muiden ammattien osaajia, jotka hankkivat tukkilaistaitonsa harjoittelulla. Tukkilaiset itsekin pyrkivät perinteen säilyttämiseen ja siirtämiseen tuleville polville ja kouluttavat nuoria lajin pariin. Kilpailuissa menestyneet harjoittelevat myös muissa urheilulajeissa kesäisin ja talvisin hankkiakseen hyvän kunnon ja tasapainotaidon. Tukkilaiskisat ovat parhaimmillaan sekä urheilua että kansanperinnettä. Vaativana ja näyttävänä urheilulajina ne voisivat menestyä myös tulevaisuudessa.