query: Minkä jumala Aton oli?

title: Aton

text: Aton (sanatarkasti Aton-Ra) oli muinaisessa Egyptissä erityisesti Uuden valtakunnan 18. dynastian aikana palvottu auringonjumala[1] ja universaali luojajumala[2].

title: ATTO-aineet

text: ATTO-aineet (sanoista "ammattitaitoa täydentävät tutkinnon osat") tarkoittavat Suomen ammatillisessa toisen asteen koulutuksessa opiskeltavia ns. yhteisiä opintoja. Ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien (20 opintoviikkoa) lisäksi tutkintoon kuuluvat ammatilliset tutkinnon osat (90 opintoviikkoa) sekä vapaasti valittavat tutkinnon osat (10 opintoviikkoa).

title: Aton

text: Atonin palvonta poikkesi huomattavasti vanhojen jumalien palvonnasta. Tavallinen ihminen ei saanut palvoa Atonia laisinkaan, vaan hänen tuli palvoa farao Akhenatenia, joka edelleen palvoi Atonia. Aton kuvataan usein pitelemässä ankh-symbolia auringonsäteinä kurottuvilla käsillään faraon kasvojen edessä. Atonin temppelit olivat vanhojen jumalten temppeleistä poiketen suuria kattamattomia alueita.

title: Aton

text: Ra Tutankhamon Mies nimeltä Mooses ja yksijumalinen uskonto

title: Aton

text: Luokka:Muinaisen Egyptin jumalat Luokka:Auringon jumalat

title: Atossa

text: Dareios ja Atossa saivat yhteensä neljä lasta:

title: Aton

text: Atonin ja Akhenatenin valta-ajasta kertoo Mika Waltarin romaani Sinuhe egyptiläinen.[3]

title: Muinainen Egypti

text: Amarnan kaudella faarao Akhenaton nosti Aton-jumalan lyhyeksi aikaa korkeimmaksi jumalaksi, Egyptin papiston tyrmistykseksi.[98] Egyptin uskonnolla, mahdollisesti juuri Akhenatonin kultilla, on katsottu voineen olla vaikutuksensa yksijumalaisen juutalaisuuden syntyyn, ja se on voinut antaa innoitusta myös joihinkin kristinuskon myytteihin. Moni muinaisegyptiläisen uskonnon piirre on säilynyt nykyaikaan asti maan koptikristittyjen kirkossa.[99].

title: Ato Boldon

text: Ato Boldon (s. 30. joulukuuta 1973 Port of Spain, Trinidad ja Tobago) on trinidadtobagolainen entinen pikajuoksija.

title: Persialaiset (Aiskhylos)

text: "Persialaiset" sijoittuu Susaan, joka oli tuohon aikaan yksi Persian valtakunnan pääkaupungeista. Näytelmä alkaa kuorojaksolla, jossa kuoron muodostavat ”Persian uskolliset”, Susan vanhat miehet, jotka toimivat kuninkaan neuvonantajina. Pian näyttämölle saapuu kuningataräiti Atossa. Kaikki odottavat jotain uutista koskien kuningas Kserkseen Kreikkaan suuntautunutta sotaretkeä. Atossa on hyvin huolestunut ja kertoo pahasta unestaan, joka oli lisännyt huolta asian suhteen. Aloitus on Aiskhylokselle poikkeuksellinen sikäli, että yleensä näytelmän aloittaa sivuhenkilön pitämä puheosuus (prologi), ja kuoro astuu näyttämölle vasta myöhemmin.

title: ATTO-aineet

text: Uudet muutokset ovat jo tulossa ammatillisen koulutuksen reformin myötä.

title: Itä-Ukrainan sota

text:
Ukrainan turvallisuusviranomaiset kertoivat helmikuussa 2014 aloittavansa "terrorismin vastaisen operaation" (, engl. Anti Terrorist Operation - ATO) koko maassa. Heinäkuun alussa maan hallinto ilmoitti aloittavansa ATO-operaation uudelleen.
Ukraina ei julistanut poikkeustilaa, sotatilaa tai tehnyt muutakaan sellaista, jonka mukaan Ukrainaa voitaisiin kutsua sotaa käyväksi maaksi.

title: Sinuhe egyptiläinen

text: Ekhnaton – Pohjautuu samannimiseen historialliseen henkilöön. Sinuhe tutustuu Ekhnatoniin jo nuorena, ja heistä tulee ystäviä. Edellisistä faaraoista poiketen Ekhnaton ei ole lainkaan sotainen vaan pasifisti. Ekhnaton hylkää Egyptin vanhat jumalat ja perustaa uuden yksijumalaisen uskonnon, Aton-kultin. Aton on ainoa jumala ja farao on hänen poikansa, jumalan edustaja maan päällä. Ekhnatonin opin mukaan kaikki ihmiset ovat tasa-arvoisia, eikä uudessa maailmanjärjestyksessä tule enää olla orjia ja herroja. Ekhnaton julistaa vanhan Amon-jumalan vääräksi. Nälänhädän vaivaama kansa alkaa ikävöidä Amon-jumalaansa ja mellakoi. Lopulta pappi Eje ja sotapäällikkö Horemheb päättävät surmata Ekhnatonin, jolloin Ejestä tulee uusi farao. Lääkäri Sinuhe päätyy tarjoilemaan tappavan myrkkyjuoman ystävälleen Ekhnatonille, jotta faraon aivoitusten aiheuttama hävitys saadaan viimein pysäytettyä.

title: Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet

text: Kohde oli ehdolla maailmanperintöluetteloon ensimmäisen kerran vuonna 2008, jolloin sitä ehdotettiin kriteereillä III, IV, V ja VI. Ehdotuksen nimi oli tuolloin Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden kosmologiaan liittyvä kulttuurimaisema (). Ehdotettuun alueeseen kuului tuolloin, myöhemmin hyväksyttyjen Chūson-jin, Mōtsū-jin ja Muryōkō-in Aton temppelien sekä Kinkeisan-vuoren lisäksi Takkoku no Iwayan ja Chōjagaharahaiji Aton temppelit, Shirotoritate Isekin linnoitus, Honederamura Shōen Isekin ja Ichinoseki Honderan maalaismaisemat sekä Yanaginogosho Isekin hallintoalue. Ehdotettu alue oli kooltaan 551,1 hehtaaria ja sitä ympäröi 8 213,1 hehtaarin suojavyöhyke. Unesco päätti kuitenkin tuolloin viivyttää sen hyväksymistä kunnes Japani tekisi tarkempaa vertailevaa tutkimusta Hiraizumin ja vastaavien kiinalaisten ja korealaisten kohteiden välillä sekä tarkistaisi ehdotetun perintöalueen rajojen sijainnin.

title: Atossa

text: Atossa oli Herodotoksen mukaan elossa kun Kserkseestä tuli kuningas.

title: Akhnaton, auringosta syntynyt

text: Prologissa kruununprinssi Amenhotep on lähtenyt yöllä palatsistaan kävelylle Theban portin ulkopuolelle. Hän tapaa siellä Hebin ja esittelee uuden oppinsa: hän ei usko rohkeuteen, valtaan eikä rikkauteen vaan tahtoo elää totuudessa. Hänen uusi jumalansa on nousevan auringon säteissä esiintyvä Aton. Heb kyseenalaistaa totuuden käsitteen. Hovin saattojoukko tulee Amenhotepin luokse ja vie hänet kruunattavaksi, sillä vanha farao on kuollut. Amenhotep käskee Hebin mukaansa.

title: Atossa

text: Atossa (muinaispersiaksi "Hutaosa", noin 550 eaa. – 475 eaa.) oli Persian kuninkaan Kyyros Suuren tytär. Hän meni naimisiin Dareios I:n kanssa sen jälkeen kun tämä oli kaapannut vallan vuonna 521 eaa. Ennen tätä Atossa oli naimisissa veljensä tai velipuolensa Smerdiin kanssa joka hallitsi lyhyen ajan vuonna 521 eaa. Kaapattuaan vallan Dareios nai myös Atossan siskon Artystoneen ja Smerdiin tyttären Parmyksen.

title: Tuotetiedon hallinta

text: Suomessa yritysten eniten käyttämä PDM-järjestelmä vuonna 2011 oli CAD/CAM -yhdistyksen tekemän markkinatutkimuksen mukaan Modultekin Aton (Aton PDM ja SolidPDM). Muita tunnettuja PDM-järjestelmiä ovat muun muassa (SolidWorks) EPDM, Vertex (ohjelmisto) Flow (suomalainen), Econocap Engineering CISS Base (suomalainen), Enovia Smarteam, Enovia LCA, Enovia MatrixOne, Auric Evo (nyk Sovelia PLM), PTC Windchill PDMlink (multi CAD), Teamcenter engineering & enterprise ja PDMWorks. Näistä useat ovat ainakin laajennettavissa myös PLM- eli tuotteen elinkaaren hallintajärjestelmiksi.

title: ATTO-aineet

text: ATTO-aineita sai suorittaa 31.8.2015 asti. 1.8.2015 tulivat voimaan uudistetut lait ja asetukset ammatillisesta koulutuksesta sekä Opetushallituksen uudet tutkintojen perusteita koskevat määräykset. Kaikki jo opintonsa aloittaneet siirtyivät jatkamaan opintojaan uuisen perusteiden mukaan. Ammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien tilalle tuli yhteiset tutkinnon osat (YTO), joita on vain neljä:Yhteisten tutkinnon osien laajuus osaamisperusteisuuteen perustuvana on 35 osaamispistettä koko tutkinnon 180 osaamispisteestä. Yhteisten tutkinnon osien tavoitteet on kuvattu osaamisena (osaamistavoitteet) eikä niitä ole sidottu aikaan.

title: Amon

text: Amonin pappien sotkeuduttua politiikkaan alettiin Thutmosis IV:n hallituskaudelta alkaen nostaa Aton-jumalaa tärkeämpään asemaan. Amonin korvaaminen huipentui Akhenatenin hallituskaudella, jolloin hän kielsi Amonin palvonnan kokonaan ja muutti pääkaupungin pois Thebasta Akhetateniin. Akhenatenin kuoltua Amon nousi taas tärkeäksi jumalaksi, mutta ei kuitenkaan täysin saavuttanut entistä asemaansa 19. dynastian faraoiden nostettua Osiriksen tärkeämpään asemaan.

title: Akhenaten

text: Akhenaten yritti käännyttää Egyptiä yksijumalaisuuteen kieltämällä vanhat jumalat ja asettamalla oman Aton-jumalansa ainoaksi jumalaksi. Akhenatenin kuoltua vanhat uskonnolliset tavat palasivat ja Akhenatenin nimi pyyhittiin julkisista kirjoituksista.

title: Tangentiaalinen monikulmio

text: Merkitään n-kulmion kärjet A, A, A, ..., A ja sivuja a = AA, a = AA, ..., a = AA (viimeinen: paluu alkuun). Sivulla a oleva ympyrän sivuamispiste merkitään T. Sivuamispiste jakaa sivun kahteen tangentiaalijanaan ja esimerkiksi kärjestä A lähtevät janat merkitään t = AT = AT. Ne ovat molemmat t:n mittaisia, koska (kuvassa) nelikulmio ATOT on symmetrinen janan AO suhteen: kolmiot ATO ja OTA ovat yhtenevät. Koska tilanne toistuu jokaisen kärjen A osalta, ovat kaikista kärjistä erkanevat molemmat tangenttijanat t yhtä pitkät. Merkitään vielä kärjen A sisäkulmaa α = 2 * β, koska jana AO on kulman α kulmanpuolittaja, sekä monikulmion sivua AA vastaavaa ympyrän keskuskulmaa φ.

title: Obadele Thompson

text: Thompson saavutti Maurice Greenen ja Ato Boldonin jälkeen olympiapronssia 100 metrillä Sydneyssä 2000 ajalla 10,04 . Kyseessä oli Barbadoksen ensimmäinen olympiamitali. 200 metrillä hän sijoittui neljänneksi samalla ajalla (20,20) kuin pronssimitalisti Ato Boldon . Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 Thompson karsiutui 100 metrillä välierissä ja Pariisin MM-kilpailuissa 2003 toisissa alkuerissä. Ateenan olympialaisissa 2004 hän oli 100 metrillä seitsemäs ajalla 10,10. Helsingin MM-kisoissa 2005 hän putosi samalla matkalla toisissa alkuerissä.

title: Atto

text: Atto (tunnus A) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa triljoonasosaa (10). Esimerkiksi attometri (am) on triljoonasosa metriä.

title: ATTO-aineet

text: Muutos on aiheuttanut sen, että tutkintotodistusten keskiarvot eivät ole enää vertailukelpoisia aiempiin todistuksiin, mikä taas on vaikuttanut mm. ammattikorkeakouluihin hakeutumiseen.

title: Santorínin tulivuorenpurkaus

text: Toisinaan on arveltu, että myös Toisen Mooseksen kirjan kertomusten Egyptin pimeydestä yhtenä vitsauksista ja Kaislameren ylityksestä viittaisivat Santorínin purkauksen aiheuttamaan savupilveen ja tsunamiin. Asiaa on käsitellyt muun muassa englantilainen kirjailija ja freelance-tutkija Graham Phillips vuonna 1998 julkaistussa popularistisessa kirjassaan "Act of God". Phillipsin mukaan tutkimus tukee käsitystä, että purkaus tapahtui todennäköisimmin vasta vuonna 1365 eaa. faarao Amenhotep III:n aikana. Phillips päättelee edelleen, että purkaus johti suoraan muun muassa egyptiläisten palvonnan kohteen vaihtumiseen, joskin lyhytaikaisesti, monoteistiseen Aton-jumalaan sekä Raamatussa kuvattuun israelilaisten pakoon Egyptistä. Phillips jättää lukijan oman harkinnan varaan sen, oliko itse tulivuorenpurkaus luonnonilmiö vai osoitus Jumalan tahdosta. Phillipsin näkemystä vastaan on esitetty voimakasta kritiikkiä, ja hänen arvioitaan on kutsuttu pseudotieteeksi.

title: Akhetaten

text: Akhetatenin rakennustyöt kestivät noin vuoden ajan, minkä jälkeen koko kuninkaallinen hovi muutti uuteen kaupunkiin.. Kuninkaallisen perheen lisäksi kaupungissa asuivat Akhenatenin appivanhemmat Ay ja Tiy sekä kuninkaallisen aarrekammion valvoja Ramose. Akhetatenissa ei ollut slummeja ja rikkaiden asuinalueita erikseen, vaan köyhien majat kohosivat parempiosaisten palatsien vieressä. Farao Akhenatenin kuoltua kuninkaallinen perhe muutti takaisin vanhaan pääkaupunkiin Thebaan ja koko amarna-kausi, mukaan lukien Akhetatenin monoteistinen oppi Aton-jumalasta vaipui unholaan. Unhoon jäi myös Akhetaten, josta tuli muutaman vuoden aikana aavekaupunki.

title: Aten (täsmennyssivu)

text: Aten tai Aton voi tarkoittaa seuraavia:

title: 2062 Aten

text: 2062 Aten on Maan lähelle tuleva pikkuplaneetta, joka kuuluu Aten-asteroideihin. Atenien ryhmä on saanut nimensä tämän asteroidin mukaan. Atenin löysi E. F. Helin vuonna 1976. Nimensä pikkuplaneetta sai egyptiläisen mytologian Aton-jumalan mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella 1976 AA.

title: Aton

text: 12. dynastian aikaan auringonjumala Ra-Horakhtyä alettiin kuvata pelkistettynä auringonkehränä. Ennen Amenhotep III:n hallituskautta Aton pysyi kuitenkin melko merkityksettömänä Heliopoliin paikallisjumalana.[1] Akhenatenin noustua valtaan hän kielsi kaikkien muiden jumalten palvelemisen ja nosti Atonin ylimmäksi jumalaksi. Akhenatenin uskonto saattoi kuitenkin olla monolatrinen ennemmin kuin monoteistinen, sillä mikään lähde ei osoita hänen pitäneen Atonia ainoana jumalana.[3] Muutokset kohtasivat suurta vastustusta ja siellä, missä vanhojen jumalten kannatus oli vahvaa, Atonia palvottiinkin korkeintaan nimellisesti. Erityisesti Amonin pappien hallussa ollut Theba vastusti Atoniin siirtymistä. Osittain tästä syystä Akhenaten rakennutti pääkaupungikseen Akhetatenin, ”Atonin horisontin”, josta tuli myös Atonin kulttikeskus.[1]


query: Kuka oli Tornator Oyj:n toimitusjohtaja 2002-2015?

title: Tornator

text: Aktiebolaget Tornator (vuodesta 1932 Tornator Osakeyhtiö) oli vuonna 1888 perustettu Imatran Tainionkoskella ja Lahdessa toiminut metsäteollisuusyritys, joka sulautettiin Enso-Gutzeit Oy:hyn vuonna 1941. Yhtiö säilyi pöytälaatikkoyhtiönä Enso-Gutzeitin ja sen seuraajan Stora Enson hallussa vuoteen 2002 saakka, jolloin Stora Enso siirsi Suomessa omistamansa metsät uuden Tornator Oy -nimisen yhtiön haltuun. Joulukuussa 2002 joukko suomalaisia institutionaalisia sijoittajia yhdessä Stora Enson kanssa perusti Tornator Timberland Oy:n, joka osti Tornator Oy:n osakekannan. Vuoden 2012 lopulla Tornator Oy:stä tuli julkinen Osakeyhtiö (Tornator Oyj). Vuosina 2002-2015 yhtiön toimitusjohtajana toimi metsänhoitaja Arto J. Huurinainen.

title: Pekka Lundmark

text: Lundmark valmistui isänsä tavoin diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta pääaineinaan tietotekniikka ja kansainvälinen markkinointi. Hän aloitti uransa Yhdysvalloissa ohjelmistoalan myyntitehtävissä 1988–1990. Lundmark työskenteli Nokia Oyj:ssä eri johtotehtävissä 1990–2000. Hän toimi muun muassa Tanskan maayhtiön johtajana. Viimeiset kaksi Nokian vuottaan Lundmark työskenteli Piilaaksossa. Vuosina 2000–2002 Lundmark toimi Startupfactory Oy:n Managing Partnerina ja 2002–2004 Hackman Oyj:n toimitusjohtajana.

title: Yrjö Toivola

text: Yrjö Toivola (15. syyskuuta 1927 Viipuri – 16. elokuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi 1969–1991 säämittauslaitteistoja valmistavan Vaisala Oyj:n toimitusjohtajana.

title: Petri Bryk

text: Outokumpu Oyj:n palvelukseen hän tuli vuonna 1938 ja toimi yrityksessä aina vuoteen 1972 asti. Brykistä tuli Outokummun päämetallurgi 1947, johtokunnan jäsen 1949 ja toimitusjohtaja Eero Mäkisen kuoltua 1953 Outokumpu Oyj:n toimitusjohtaja. Outokummussa hänen suurimpana ansionaan voidaan pitää vuosina 1945–1949 kehitettyä kuparin liekkisulatusmenetelmää.

title: Heikki Bergholm

text: Bergholm toimi vuosina 2002–2006 Suominen Yhtymä Oyj:n toimitusjohtajana ja teki tätä ennen pitkän uran Lassila & Tikanojassa, jossa hän toimi muun muassa toimitusjohtajana vuodet 1998–2001. Hän kuului aikaisemmin myös muun muassa Kemiran, Componentan ja Spondan hallituksiin. Componentassa hän oli vuosikymmenen ajan hallituksen puheenjohtaja.

title: Vesa-Pekka Kangaskorpi

text: Kangaskorpi toimi Keskisuomalaisen konsernihallituksen puheenjohtajana 2002–2010, kunnes silloinen konsernin toimitusjohtaja Arto Tiitinen erotettiin. Kangaskorvesta tehtiin vt. toimitusjohtaja ja valinnan myötä hän siirtyi hallituksen rivijäseneksi (1996–2002, 2010–). Hallituksen puheenjohtajaksi nousi Antero Vesterinen. Keskisuomalainen Oyj:n hallitus nimitti Kangaskorven konsernin vakinaiseksi toimitusjohtajaksi 18.3.2010.

title: Lauri Ratia

text: Ratia on ollut Lohja-Rudus-konsernin toimitusjohtaja 1994–2006 ja luottamustehtävissä Edita Oyj:n hallituksen puheenjohtajana 2005–2013, VR-Yhtymän hallituksen puheenjohtajana vuoteen 2008–2011 ja Spondan hallituksen puheenjohtajana 2007–2013. Vuosina 1981–1987 hän toimi Yhdysvalloissa Nokia Inc:n toimitusjohtajana ja sen jälkeen konsernin yrityssuunnittelujohtajana. Terrafame Oy:n hallituksen puheenjohtaja hän on ollut vuodesta 2015.

title: Tornator

text: Ramsayn kuoltua 1891 yhtiön toimitusjohtajaksi nousi sen suurin osakkeenomistaja Reguel Wolff. Tornator yritti ostaa 1894 Kaukaan tehtaat, mutta suunnitelma ei onnistunut. Samana vuonna Reguel Wolffin veli Eugen Wolff hankki Vuoksen rannalla sijainneen Tainionkosken tilan. Tornator rakensi Tainionkoskelle vuosina 1895–1898 lankarulla-, puumassa- ja paperitehtaat, jotka saattoivat käyttää Vuoksen vesivoimaa. Reguel ja Eugen Wolff olivat vuorotellen yhtiön johdossa, mutta ensimmäisen sortokauden aikana 1900-luvun alussa he joutuivat lähtemään Suomesta vastustettuaan julkisesti Venäjän hallituksen toimia Suomen itsehallinnon rajoittamiseksi. Yhtiön johtoon tuli nyt ensin J. Th. Lindroos ja hänen jälkeensä Eugen Wolffin vävy Waldemar Björkstén.

title: Heikki Lehmusto

text: Yleisradiosta Lehmusto siirtyi 2001 Silja Oyj:n varatoimitusjohtajaksi, josta hänen oli määrä siirtyä seuraavan vuoden lopussa eläkkeelle jäävän toimitusjohtajan tilalle. Syksyllä 2002 yhtiön omistajat päättivät kuitenkin valita hänen tilalleen Antti Pankakosken.

title: Ari Lahti (toimitusjohtaja)

text: Lahden nykyisiin luottamustehtäviin kuuluvat Wulff-yhtiöt Oyj:n (ent. Beltton) hallituksen puheenjohtajuus (2000–) sekä Oy Veikkaus Ab:n hallituksen jäsenyys (2002–). Hän on toiminut aikaisemmin muun muassa Veikkausliigaa hallinnoivan Jalkapalloliiga ry:n hallituksen puheenjohtajana sekä Helsingin Arvopaperipörssin hallituksessa.

title: Digitalist Group

text: Kari Happonen aloitti Tieto-X Oyj:n toimitusjohtajana toukokuussa 2002, kun Leikos jäi eläkkeelle.

title: Eugen Wolff

text: Wolff oli mukana myös suomalaisessa lähetystössä, joka kävi vuosina 1917–1918 Englannin, Ranskan, Belgian, Espanjan ja Italian hallitusten sekä Pyhän istuimen luona pyytämässä näiltä valtioilta Suomen itsenäisyyden tunnustamista. Vuonna 1919 hän toimi lyhyen aikaa Suomen väliaikaisena diplomaattisena edustajana Tukholmassa. Tässä yhteydessä Wolff erosi Tornatorin toimitusjohtajan paikalta, koska molempien tehtävien yhtäaikainen hoitaminen oli hankalaa. Hän myi samana vuonna Tornatorin osake-enemmistön Suomen valtiolle, mutta jatkoi vielä johtokunnan jäsenenä.

title: Christoffer Taxell

text: Vuosina 1990–2002 Taxell oli Partek Oyj:n toimitusjohtaja ja vuosina 2005–2006 Elinkeinoelämän keskusliiton puheenjohtaja. Nykyisin hän toimii Finnair Oyj:n hallituksen puheenjohtajana. Hän on myös Elinkeinoelämän valtuuskunnan, Boliden Borgsöe AB:n, Sampo Oyj:n, Luvata International Oy:n ja Nordkalk Oyj Abp:n hallitusten jäsen sekä Åbo Akademin kansleri. Lisäksi hän on Stiftelsen för Åbo Akademi ja Föreningen Konstsamfundet rf:n hallitusten puheenjohtaja. Taxell toimii Yliopistoallianssin hallituksen puheenjohtajana ja johti Euroopan kulttuuripääkaupunkihanketta hallinnoivaa Turku 2011 -säätiötä.

title: Sakari Tamminen

text: Veikko Sakari Tamminen (s. 18. joulukuuta 1953 Eurajoki) on Rautaruukki Oyj:n entinen toimitusjohtaja. Hän jäi eläkkeelle vuodenvaihteessa 2014–2015.

title: Telia Finland

text: TeliaSoneran yritysmyyntidivisioonan johtaja Juho Lipsanen jätti tehtävänsä heinäkuun lopussa 2008, oltuaan kolme vuotta yhtiön palveluksessa. Lipsanen aloitti vuonna 2005 TeliaSonera Finland Oyj:n toimitusjohtajana. Hänet nimitettiin vuoden 2007 alusta Integrated Enterprise Services liiketoiminta-alueen johtajaksi, ja hän toimi samalla Suomen maajohtajana.[13] Esa Rautalinko, joka toimi Mobility Services -liiketoimintayksikön johdossa Suomessa korvasi Juho Lipsasen TeliaSonera Finland Oyj:n toimitusjohtajana. Syksyllä 2009 Esa Rautalinko siirtyi Honkarakenne Oyj:n toimitusjohtajaksi ja TeliaSonera Finland Oyj:n toimitusjohtajaksi nimitettiin Broadband Services Finlandin johtaja Juha-Pekka Weckström. Weckström siirtyi Eurasian liiketoiminnan kehitysjohtajaksi toukokuussa 2012 ja uudeksi maajohtajaksi nimitettiin Nokian johtokunnan jäsen ja strategisia kumppanuus- sekä bisneskehitystoimintoja johtanut Robert Andersson.

title: Pekka Lundmark

text: Pekka Lundmark (s. 19. joulukuuta 1963) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on työskennellyt Fortumin toimitusjohtajana syyskuusta 2015 alkaen. Hän siirtyi tehtävään Konecranes Oyj:n toimitusjohtajan paikalta.

title: Tornator

text: Tornatorin toimitusjohtajana on vuodesta 2016 toiminut metsänhoitaja, MBA Sixten Sunabacka. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Imatralla.

title: Pohjola Rakennus

text: Pohjola Rakennus Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimii rakennusneuvos Jukka Terhonen ja varapuheenjohtajana DI Juha Metsälä. Muut jäsenet ovat Sponda Oyj:n toimitusjohtaja Kari Inkinen, Eläkevakuutusyhtiö Eteran entinen toimitusjohtaja Hannu Tarkkonen, Sato Oyj:n entinen toimitusjohtaja Erkka Valkila ja Nokian Renkaat Oyj:n entinen toimitusjohtaja, vuorineuvos Kim Gran. Hallitus palkittiin hyvästä hallitustyöstä Hallituspartnerit ry:n Kultaisella Nuijalla vuonna 2015.

title: Jorma Eloranta

text: Aikaisemmin Eloranta työskenteli Metso Oyj:n toimitusjohtajana vuosina 2004–2011. Ennen Metsoa hän työskenteli työurallaan toimitusjohtajana Oy Travela Ab:ssa, Painokytkentä Oy:ssa, Kopiopalvelu Oy:ssa, Oy Hanke-Palsbo Ab:ssa, Finvest Oy:ssa, Patria Industries Oyj:ssa ja Kvaerner Masa-Yards Oy:ssa sekä varatoimitusjohtajana Jaakko Pöyry -yhtiöissä.

title: Tornator

text: Ensimmäinen maailmansota hyödytti aluksi Tornatoria, koska se saattoi lisätä vientiään Venäjälle voimakkaasti. Vuoden 1917 maaliskuun vallankumous ja sitä seuranneet tapahtumat tekivät kuitenkin yhtiön asioiden hoidosta yhä vaikeampaa ja niinpä Eugen Wolff myi yhtiön osakkeista 53 prosenttia Suomen valtiolle lokakuussa 1918. Hän luopui myös toimitusjohtajan paikasta ja hänen tilalleen johtajaksi tuli Aleks. Lampén. Yhtiön Lahden lankarullatehdas, joka oli tuhoutunut tulipalossa 1917, saatiin rakennettua uudelleen 1919, mutta Pietarissa ollut paperipussitehdas menetettiin lopullisesti. 1920-luvulla Tornator laajensi selluloosan ja sahatavaran tuotantoaan. Yhtiö rakensi sahalaitoksen Immolaan ja investoi myös Vuoksen vesivoiman kehittämiseen.

title: Jaana Tuominen

text: Jaana Maija-Liisa Tuominen (s. 1960) on suomalainen kemian diplomi-insinööri ja yritysjohtaja. Hän on toiminut Fiskars Oyj:n toimitusjohtajana lokakuusta 2017 lähtien. Tätä ennen hän oli Pauligin toimitusjohtaja huhtikuusta 2008 syyskuuhuun 2017 saakka. Hän työskenteli tätä aiemmin GE Healthcaren (2002-2008), NAFin (1998-2002), Instrumentariumin (1993-1998), Valmet Automationin ja Finnsugar Biochemicalsin palveluksessa.

title: Heikki Malinen

text: Heikki Pekka Mikael Malinen (s. 1962) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on toiminut Posti Groupin toimitusjohtajana vuodesta 2012 lähtien. Malinen oli Pöyry Oyj:n toimitusjohtaja 2008–2012. Hän työskenteli UPM-Kymmene Oyj:llä vuosina 1994–1996 ja 2002–2008.

title: Tornator

text: Tornator Oyj kuuluu Tornator Timberland -konserniin. Suomessa sijaitsevien metsien lisäksi Tornator Timberland -konserni omistaa noin 53 000 hehtaaria metsiä Virossa[1] (Tornator Eesti OÜ) ja 12 000 hehtaaria (SC Tornator SRL). Konsernin liikevaihto oli vuonna 2015 yli 113 miljoonaa euroa ja taseen koko noin 1,2 miljardia euroa. Liikevaihdosta suurin osa muodostuu puun luovutuksesta ja vajaa 10 % rantatonttien ja metsäpalstojen myynneistä. Konsernissa palveluksessa työskentelee yli 200 henkilöä, joiden lisäksi yhtiö työllistää urakoitsijoita ja sopimusyrittäjiä noin 700 henkilötyövuoden verran. Tornatorin palveluksessa työskentelee lähes 200 metsäammattilaista pääosin Suomessa. Imatralla sijaitsevan pääkonttorin lisäksi yhtiöllä on 11 toimipaikkaa eri puolilla Suomea. Tornatorin suurimmat osakkeenomistajat ovat Stora Enso sekä vakuutusyhtiöt Ilmarinen, Varma ja Etera.

title: Jaakko Ihamuotila

text: Ihamuotila toimi Valmet Oy:n toimitusjohtajana 1973–1980, Neste Oyj:n toimitusjohtajana 1980–1998, Fortum Oyj:n päätoimisena hallituksen jäsenenä 1998-2000 ja Raisio Oyj:n hallituksen jäsenenä 2000–2005. Hän on Nordea Pankki Suomi Oyj:n neuvottelukunnan jäsen ja Millennium-palkinnon myöntävän Suomen Teknologiapalkintosäätiön hallituksen puheenjohtaja.

title: Roger Talermo

text: Roger Talermo toimi Amer Sports Oyj:n toimitusjohtajana vuosina 1996–2009 ja tätä ennen hän toimi Atomic GmbH:n toimitusjohtajana Itävallassa, Taylor Made Golf Company Inc.:n hallituksen puheenjohtajana ja toimitusjohtajana USA:ssa sekä muissa yritysjohdon tehtävissä Ruotsissa ja Ranskassa. Ura Amer Sportsin toimitusjohtajana päättyi erimielisyyksiin yhtiön hallituksen kanssa liittyen hallituksen strategialinjauksiin ja hän työskenteli yhtiön hallituksen osoittamissa erityistehtävissä 22. joulukuuta 2009 lähtien juhannukseen 2010 saakka. Talermo toimi myös Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun markkinoinnin laitoksen kanssa yhteistyössä vuonna 2006 käynnistetyn StratMark-hankkeen kummisetänä – ohjelman tavoitteena oli strategisen markkinointiosaamisen kehittäminen Suomessa. Roger Talermon aktiivinen vaikuttaminen akateemisella puolella on jatkunut mm. Svenska Handelshögskolanin säätiön hallituksen jäsenenä kaudella 2015-2017.

title: Anne Berner

text: Vuonna 1989 hänestä tuli Vallila Interiorin toimitusjohtaja isänsä Rudolf Bernerin jälkeen. Hän siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2012. Toimitusjohtajana toimiessaan Berner kasvatti yrityksen kokoa noin 10 hengen yrityksestä yli 130 henkeä työllistäväksi yritykseksi. Oman yrityksensä lisäksi Berner on toiminut muun muassa Soprano Oyj:n, Kährs Holding AB:n ja eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksissa. Hän oli eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen vuonna 2009 ja hallituksen varajäsen 2010–2014 sekä hallituksen jäsen kevääseen 2015.

title: Matti Virmanen

text: Matti Virmanen toimi Jokerit HC Oyj:n toimitusjohtajana vuodesta 1999 vuoteen 2008. Hänen aikanaan Jokerit voitti Suomen mestaruuden kerran 2002, sijoittui hopealle kolme kertaa 2000, 2005 ja 2007 sekä voitti Continental Cupin vuonna 2003.

title: Lasse Kurkilahti

text: Lasse Antero Kurkilahti (s. 7. huhtikuuta 1948 Taivassalo) on suomalainen ekonomi ja vuorineuvos. Hän on toiminut Elcoteq Oyj:n (nykyään Elcoteq SE), Kemira Oyj:n, Nokian Renkaat Oyj:n ja Raisio Oyj:n toimitusjohtajana. Hän on myös Elisa Oyj:n, SRV Yhtiöt Oyj:n ja Lassila & Tikanoja Oyj:n hallitusten jäsen.

title: Markku Pohjola (Nordea)

text: Markku Pohjola (s. 1948) on Nordean varakonsernijohtaja ja vuonna 2002 perustetun Konserniprosessit ja -teknologia -yksikön johtaja, Nordean Suomen maajohtaja, Nordea Pankki Suomi Oyj:n toimitusjohtaja ja Nordea Bank AB (publ) Group Executive Managementin jäsen.

title: Vincit

text: Kesäkuussa 2015 Vincit tiedotti selvittävänsä listautumista OMX Nasdaq First North Finland -markkinapaikalle ja etsivänsä kumppania. Heinäkuussa 2015 Vincit nimitti Tomi Pienimäen perustettavan Vincit Oyj:n toimitusjohtajaksi. Elokuussa 2015 Vincit yhdistyi ICT-palveluita tarjoavan Javerdel Oy:n kanssa.


query: Mikä on Ruotsin vanhin kaupunki?

title: Sigtuna

text: Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.

title: Tampere

text: Tampereen teatterikesän perustivat Tampereen teatterit ja Tampereen kaupunki vuonna 1968, ja se on Pohjoismaiden vanhin teatterialan ammattifestivaali.[108] Tanssivirtaa on puolestaan nykytanssifestivaali.[127] Pispalan Sottiisi on vuodesta 1970 järjestetty kansantanssifestivaali, joka järjestetään parillisina vuosina. Sottiisiin liittyvät myös parittomina vuosina järjestettävä nykykansantanssin ja -musiikin koulutus- ja konserttitapahtuma Tanssimania ja Ruotsin-laivalla järjestettävä kansanmusiikki ja -tanssitapahtuma Folklandia.[128]

title: Merikotka

text: Maailman vanhin löydetty luonnonvarainen merikotka on löydetty kuolleena Ahvenanmaan Föglöstä alkuvuodesta 2011. Se oli rengastettu Ruotsin itärannikolla 33 vuotta aiemmin, vuonna 1978. Aiempi vanhin merikotka oli löytöhetkellään iältään 30 vuotta ja seitsemän kuukautta. Se rengastettiin heinäkuussa 1980 Sodankylässä ja löydettiin viimeksi 2011 tammikuussa haaskalta talvehtimisalueeltaan Ruotsin itärannikon Uumajasta. Suomen vanhin oli 27 vuotta ja kuusi kuukautta.

title: Tongeren

text: Kaupunki on Belgian vanhin kaupunki. Se on perustettu vuonna 15 eaa.

title: Vaasan hovioikeus

text: Vaasan hovioikeus () on toiseksi vanhin Suomen viidestä hovioikeudesta. Se on perustettu vuonna 1775 Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n päätöksellä. Hovioikeus aloitti varsinaiset istunnot 21.8.1776. Aluksi sillä oli toimitilat Vanhassa Vaasassa, jonne ne valmistuivat 1786. Vuonna 1862 Vaasan hovioikeus muutti nykyisille sijoilleen Vaasan kaupunkiin, kun C. A. Setterbergin suunnittelema punatiilitalo Hovioikeudenpuistossa valmistui. Vanha hovioikeudentalo muutettiin kirkoksi, ja se toimii edelleen Mustasaaren seurakunnan kirkkona.

title: Maankohoaminen

text: Ruotsalainen luonnontutkija Urban Hjärne julkaisi vuonna 1706 tutkimuksen maatumisesta Itämeren vedenpintaan liittyen. Myös suomalainen piispa Eerik Eerikinpoika Sorolainen tutki samaa ilmiötä. Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius hakkasi vuonna 1731 vuosiluvun Gävlen edustalla olevaan ”norppakiveen” merenpinnan seurantaa varten ja arvioi maannousun suuruudeksi yhden metrin vuosisataa kohden. Toisaalta tiettävästi vanhin maankohoamista koskeva kirjallinen dokumentti on Ruotsista vuodelta 1491, jolloin erään kaupungin asukkaat valittivat kaupungin johdolle pakenevasta merenrannasta ja mataloituvasta venereiteistä. Kaupunki vaadittiin rakennettavaksi, ja rakennettiinkin, lähemmäksi merta.

title: Santa Fe (New Mexico)

text: Santa Fe on toiseksi vanhin tähän päivään asti säilynyt eurooppalaisten siirtolaisten perustama kaupunki ja vanhin kaikista Yhdysvaltain osavaltioiden pääkaupungeista.

title: Laholm

text: Laholm on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja Hallannin vanhin. Laholm perustettiin kaupungiksi 1200-luvulla, kun alue vielä kuului Tanskalle. Ruotsin ja Tanskan välisissä sodissa 1500- ja 1600-luvulla Laholm kärsi ja paloi useasti. Siltä ajalta on peräisin mm. Skottorpin linna. Laholmin tieverkosto on säilynyt keskiajalta, kuten myös vuonna 1225 rakennettu Laholmin kirkko.

title: Lilian (Ruotsin prinsessa)

text: Lilian oli kuollessaan Ruotsin kuningasperheen vanhin elossa oleva jäsen.

title: Juhana Kasimir

text: Juhana Kasimir, ruots. "Johan Kasimir", saks. "Johann Kasimir" (1589–1652) oli saksalainen pfalzkreivi, Pfalz-Zweibrückenin herttua, joka avioitui pikkuserkkunsa, Ruotsin kuninkaan Kaarle IX:n tyttären Katriinan kanssa. Hän muutti Ruotsiin 1622. Hän oli Ruotsin Pfalz-Zweibrückenin hallitsijasuvun kantaisä, ja hänen vanhin poikansa oli Kaarle X Kustaa.

title: Tornio

text: Tornio oli Suomen pohjoisin kaupunki, kunnes Rovaniemen kuntamuoto vaihtui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960. Vuonna 1621 perustettuna Tornio on Lapin kaupungeista vanhin. Tornion naapurikunnat ovat Kemi, Keminmaa, Tervola ja Ylitornio. Tornion kaupungilla on paljon yhteistyötä Ruotsin puoleisen rajanaapurinsa, Haaparannan, kanssa.

title: Keskusautohalli

text: Keskusautohalli on suomalainen autoliikeketju, jonka toimipaikka on Turku. Se on Suomen vanhin ja maailman toiseksi vanhin Volvo-jälleenmyyjä. Se on myös maailman ensimmäinen Volvo-edustaja Ruotsin ulkopuolella.

title: Luettelo Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista

text: Kreikan itsenäistymisen jälkeen virallisia kaivauksia maassa suoritti alussa lähinnä Ateenan arkeologinen seura. Kaivauskohteiden suuren määrän ja valtion resurssipulan vuoksi kaivausoikeuksia on myönnetty valtuutetuille ulkomaisille instituuteille. Vanhin Kreikan ulkomaisista instituuteista on Ranskan École française d’Athènes, joka perustettiin vuonna 1846, toiseksi vanhin Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa, joka perustettiin vuonna 1874, ja kolmanneksi vanhin Yhdysvaltain American School of Classical Studies at Athens vuodelta 1881. Pohjoismaisista instituuteista vanhin on Ruotsin Ateenan-instituutti, joka aloitti vuonna 1948. Suomen Ateenan-instituutti perustettiin vuonna 1984.

title: Ruotsin kruununperimyslaki

text: Ruotsin kruununperimyslaki on vanhin Ruotsin neljästä voimassa olevasta perustuslaista. Se hyväksyttiin vuoden 1810 valtiopäivillä Örebrossa ja saatettiin voimaan 26. syyskuuta samana vuonna. Laissa säädetään valtaistuimen kruununperimysjärjestys, eli se, kenestä saa tulla Ruotsin kuningas tai hallitseva kuningatar. Lain voimaantulon myötä oikeuden valtaistuimeen sai Bernadotten suku.

title: Sigtunan tuho

text: Sigtunan tuho oli 1200-luvun annaaleissa sekä "Eerikinkronikassa" kuvattu Sigtunan kaupungin tuho kesällä 1187. Kuvausten mukaan Sigtunan kaupunki poltettiin 12.elokuuta ja Uppsalan arkkipiispa Johannes sai surmansa Almarestäketsin linnan lähistöllä. Ruotsin vanhin kirjallinen teos, "Eerikinkronikka" kertoo Sigtunan hävittäjien olleen karjalaisia. Kronikka kuvaa tapahtumia seuraavasti:

title: Cēsis

text: Vanhin Cēsisin asuinalue on Riekstu-kukkulalle vendien rakentama mäkilinna, joka on yhä olemassa. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1206. Vuonna 1209 saksalaiset rakensivat linnoituksen lähelle Cēsisin linnan, joka sotien aikana pian tuhottiin ja rakennettiin uudelleen. 1300- ja 1400-luvuilla kaupunki oli osa Hansaliittoa. Vuonna 1577 Moskovan joukot tuhosivat kaupungin. Vuonna 1582 kaupunki päätyi Puola-Liettualle ja vuonna 1627 edelleen Ruotsille, jonka valtakaudella alue läänitettiin Axel Oxenstiernalle, jonka suku hallitsi aluetta vuoteen 1680. Suuren Pohjan sodan aikana Ruotsi menetti alueen Venäjän keisarikunnalle. Vuonna 1748 kaupungissa oli viimeinen suuren mittakaavan tulipalo, joka tuhosi muun muassa kaupunginhallituksen arkistot. Cēsisin rakennettiin rautatie vuonna 1889 ja puhelinlinja vuonna 1897. Latvian itsenäisyyttä 1918 seuranneena vuonna alueella käytiin taisteluja Baltian Landeswehrin ja virolaisten välillä. Vuonna 2006 kaupungissa juhlittiin sen 800-vuotispäiviä.

title: Rauma

text: Rauma on Suomen neljänneksi vanhin kaupunki Turun, Porvoon ja Ulvilan jälkeen (viidenneksi vanhin, jos Viipuri lasketaan). Rauma on satamakaupunki, jonka ansiosta Rauman murre on saanut vaikutteita etenkin ruotsista ja englannista, mutta myös ranskasta, venäjästä ja virosta. Rauman murre ("giäl") on lounaismurre, joka eroaa selvästi Turun murteesta.[4] Rauma on yksikielisesti suomenkielinen kunta.

title: Tukholman kuninkaanlinna

text: Tukholman kuninkaanlinnassa on useita museoita. Livrustkammaren on Ruotsin vanhin museo, jossa on nähtävillä Ruotsin kuninkaallisiin liittyviä esineitä suurvalta-ajalta eteenpäin. Museo sijaitsee itäsiivessä, ja sisäänkäynti löytyy Slottsbacken-kadulta. Toiseksi vanhin museo on Kustaa III:n antiikkimuseo koillissiiven kellarikerroksessa, joka avattiin yleisölle vuonna 1794. Museossa esitellään antiikin veistoksia, joita Kustaa III osti matkallaan Italiaan 1783–1784.

title: Ruotsin kirjallisuus

text: Ruotsin kirjallisuuden historia alkaa riimukivistä. "Rökstenen"-riimukiven muinaisskandinaavisia kaiverruksia pidetään kirjallisena teoksena, jonka tarkoituksena on ollut tallentaa pohjoismaista mytologiaa. Vanhimmat ruotsiksi kirjoitetut tekstit ovat keskiaikaiset maakuntalait, jotka kirjoitettiin 1200-luvulla ja 1300-luvun alussa. Keskiajalla lähes kaikki kirjallisuus liittyi uskontoon ja oli kirjoitettu latinaksi. Ruotsin vanhin lähdeteos on "Eerikinkronikka".

title: Uppsala

text: Upsala Simsällskap on maailman vanhin uintiseura ja Ruotsin vanhin urheiluseura.

title: Jihlava

text: Jihlava () on kaupunki Tšekissä. Jihlava-joen () rannalla sijaitseva kaupunki on Vysočinan läänin keskus. Kaupunki on Tšekin vanhin kaivoskaupunki. Jihlavassa on 50 559 asukasta (2017).

title: Oulu

text: Ruotsin kuninkaan Kaarle IX:n 8. huhtikuuta 1605 perustama Oulu on Pohjois-Suomen vanhin kaupunki. Oulun nousukausi alkoi vuonna 1765, kun kaupunki sai ulkomaankaupan mahdollistavat tapulikaupunkioikeudet. Vuonna 1822 tulipalo tuhosi koko keskustan, ja arkkitehti Carl Ludvig Engel laati kaupungille uuden ruutukaavan. Oulu on palanut historiansa aikana kymmenen kertaa.

title: Ráckeve

text: Ráckeve nimi kertoo kaupungin serbihistoriasta, sillä sanalla "raci" viitattiin serbeihin. Turkkilaisia paenneet serbit asettuivat kaupunkiin 1400-luvulla. He rakensivat kaupunkiin Serbian ortodoksisen kirkon, joka on Unkarin vanhin. Eugen Savoijilainen osti Ráckeven 1600-luvulla. Hän onnistui kukistamaan turkkilaiset Zentan taistelussa 1697. Tämän jälkeen Eugen rakennutti kaupunkiin palatsin, jonka suunnitteli Johann Lukas von Hildebrandt. Se on Unkarin vanhin barokkipalatsi.

title: Visby

text: Kaupungin perustamisajankohdasta ei ole varmaa tietoa. Asutusta alueella on kuitenkin ollut jo 4 000 vuotta sitten. Kaupungin vanhin rakennus, vanhan sataman lähellä sijaitseva Kruttornet, on peräisin 1100-luvulta, mutta ensimmäiset kirjalliset lähteet tunnetaan vasta 1200-luvulta. Kaupunki oli osa Tanskaa 1300–1600-luvuilla, minkä jälkeen valta siirtyi Ruotsille.

title: Kemin kaupungin historia

text: Kemin kaupunki perustettiin vuonna 1869 ja se on naapurikaupunkinsa Tornion jälkeen Lapin maakunnan vanhin kaupunki ja viimeisiä niin sanottuja Suomen vanhoja kaupunkeja.

title: Lyökin pooki

text: Pooki on Suomen vanhin kivestä rakennettu tunnusmajakka ja ainut Ruotsin vallan ajalta rannikollamme alkuperäisenä säilynyt majakka. Pooki on myös vanhin jäljellä oleva valtiovallan rakennuttama majakka siinä muodossa, kuin me majakan yleensä käsitämme. Aiemmat tunnusmajakat olivat yleensä puuta ja niiden pystyttämisestä olivat vastanneet paikalliset kauppiaat ja laivurit. Majakka sijaitsee Uudenkaupungin edustan saaristossa, ns. vanhan Pohjanmaan väylän ja Ruotsiin johtaneen meriväylän risteyksessä, aivan saariston uloimmassa reunassa.

title: Derby (hevoskilpailu)

text: Raviurheilun vanhin Derby on Saksan "Deutsche Trab-Derby", joka juostiin ensimmäisen kerran vuonna 1895. Pohjoismaiden vanhin Derby on Tanskassa, jossa on kilpailtu vuodesta 1898 lähtien. Ruotsin ensimmäinen Derby ravattiin vuonna 1928.

title: Mälaren

text: Muita Mälarenin kaupunkeja ovat myötäpäivään lueteltuina Södertälje, Mariefred, Strängnäs, Torshälla, Köping ja Västerås. Myös Enköping sijaitsee lähellä Mälarenin pohjoisrantaa. Lisäksi Mälarenin rannalla on myös Ruotsin vanhin kaupunki Sigtuna, ja eräs Mälarenin lahti ulottuu pohjoiseen Uppsalan kaupungin eteläosaan saakka.

title: Kaupunginlaki

text: Ruotsissa syntyi kaupunginlakeja 1200-luvulla, jolloin maaseudulla käytettiin maakuntalakeja. Vanhin kaupunginlaki oli Tukholmaa varten luotu Bjärköalaki () ja muita tunnettuja olivat Visbyn kaupunginlaki ja Söderköpingsrätten. Kaikkia Ruotsin kaupunkeja varten laadittu Maunu Eerikinpojan kaupunginlaki valmistui luultavasti 1349. Se oli voimassa vuoden 1734 lakiin saakka.

title: Lund

text: Lund on Sigtunan ja Skaran ohella Ruotsin vanhin kaupunki, vaikkakin se oli tanskalainen aina vuoteen 1658 saakka. Kaupunki perustettiin noin vuonna 990. Sen edeltäjä saattoi sijaita viitisen kilometriä etelämpänä Uppåkrassa, mistä on löydetty merkkejä rautakautisesta asutuksesta ja jonkinlaisesta poliittis-uskonnollisesta keskuksesta. Merkit viittaavat myös saman asutuksen tuhoutumiseen tulipalossa 900-luvun loppupuolella.


query: Minä vuonna Suomi liittyi EU:n?

title: Suomen EU-kansanäänestys

text: Suomen EU-kansanäänestys oli 16. lokakuuta 1994 Suomessa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Suomen liittymisestä Euroopan unioniin. Enemmistö (56,9%) äänestykseen osallistuneista kannatti liittymistä ja eduskunta noudatti tulosta. Suomen EU-jäsenyys astui voimaan 1.tammikuuta 1995.[1]

title: TERN-tieverkko

text: Suomi ei kuulu EU:n infrastruktuurirahastoon ainoana EU-maana, koska ei laittanut alkupääomaa rahastoon. Sen sijaan Suomi voi saada rahaa moottoritieprojekteihin kiinalaisvetoisen AIIB:n kautta. Tämä rahoitus on tosin pienempi ja osin lainapainoitteinen.

title: Pohjoismainen yhteistyö Unescossa

text: Tanska ja Norja olivat myös mukana perustamassa Unescoa. Ruotsi osallistui tarkkailijajäsenenä Unescon yleiskokouksiin vuodesta 1946 eteenpäin. Jäseneksi Ruotsi liittyi kuitenkin vasta vuonna 1950. Syynä liittymisen pitkittymiseen olivat mm. organisaation sisäiset jännitteet, Unescon epätarkka agenda sekä jäsenyyden kulut. Suomi liittyi Unescoon vuonna 1956. Kuten Ruotsi, myös Suomi oli aikaisemmin toiminut tarkkailijana kokouksissa. Islanti liittyi vuonna 1964.

title: Lidl Suomi

text: Lidl liittyi Kaupan työnantajaliittoon vuonna 2001[10] ja vuonna 2003 Lidl kiisteli työehdoista Palvelualojen ammattiliitto Pam kanssa. Lidl Suomi sai ensimmäisen pääluottamusmiehen maaliskuussa 2003.[48]

title: Suomen ympäristöpolitiikka

text:
Suomi on Euroopan Unionin jäsen. EU-lainsäädäntö sitoo Suomea. Euroopan yhteisön ja unionin sitoumuksiin sisältyvät:
Suomi ei välttämättä kykene täyttämään EU:n monimuotoisuustavoitteita vuonna 2010. Korvausrahoitusvajeella metsien, avosoiden ja niittyjen suojelu voi viivästyä tai estyä. Suomen luonnon monimuotoisuuden laskun piti loppua Metso-ohjelman avulla vuonna 2010. Korvauksia maksavat pääasiassa elyt, mutta rahoitusvaje koskee myös Metso-ohjelmaa, metsähallitusta ja metsäkeskuksia.

title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi pyrkii toiminnallaan lisäämään kansalaisten aktiivisuutta, keskustelua EU:sta ja eurooppalaisista teemoista laajemminkin sekä lisäämään ja parantamaan kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen vaikutusmahdollisuuksia Euroopassa.

title: Karjala-kysymys

text: Suomi irtaantui 21. syyskuuta 1990 yksipuolisesti Pariisin rauhansopimuksen sotilaallisista pykälistä, mutta rajakysymykseen ei otettu kantaa. YYA-sopimuksen katsottiin Suomessa sopivan huonosti EU:n rakennelmiin ja neuvottelut sen muuttamisesta aloitettiin vuonna 1991.

title: Rauhanturvaaminen

text: Vuoden 2008 alussa Suomi osallistui EU:n johtamaan kriisinhallintaoperaatioon keskeisessä Afrikassa Tshadissa. Joukon vahvuus on noin 60 sotilasta. Heinäkuussa 2008 Suomi lisäsi vahvuuttaan Kosovon KFOR-operaatiossa, koska Suomi otti johtovaltiovastuun Keskisessä Taisteluosastossa. Vuonna 2009 suomalaisjoukon vahvuus pienenee voimakkaasti.

title: Suomen talous

text: Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen.[117] Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen.[118][119] Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema.[117] Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin.[120]

title: Suomen Tehtäväniekat

text: Suomen Tehtäväniekat liittyi heti perustamisensa jälkeen yhteisöjäsenenä Suomen Shakkiliittoon, mutta yhdistyksen toiminta on ollut itsenäistä. Yhdistys on esimerkiksi SSL:sta riippumatta pitänyt yhteyksiä ulkomaisiin tehtäväorganisaatioihin. International Probleem Boardin (IBM) kokouksessa 1936 Suomea edusti Osmo Kaila. Suomi oli liittynyt järjestöön jo edellisenä vuonna 1935. IBM oli FIDE:n pysyvän tehtäväšakillisen toimikunnan (PCCC) edeltäjä. PCCC:n jäseneksi Suomi liittyi 1966. (PCCC on vuodesta 2010 toiminut nimellä WFCC.) Kun Suomen Keskusshakkiliitto (SKSL) perustettiin 1948, ST liittyi sen jäseneksi.

title: Biodiesel

text: Ensimmäisen sukupolven biodiesel vähentää kasvihuonekaasuja 35–50 % ja toisen sukupolven biodiesel 90 %. Siksi EU:n ympäristötavoitteissa biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista oli 2 % vuonna 2005 ja on 5,75 % vuonna 2010, 10 % 2020 ja 25 % 2030 Taulukossa on vuonna 2005 saavutetut tavoitteet ja kansalliset uudet vuoden 2010 tavoitteet. EU-maista vain Saksa ja Ruotsi saavuttivat vuoden 2005 tavoitteen. Ruotsissa uusiutuville polttoaineille on myönnetty täydellinen verohelpotus vuosille 2003–2008. Saksassa biodiesel ja etanoli on vapautettu polttoaineveroista. Miltei kaikki EU-maat pyrkivät vuoden 2010 tavoitteeseen 5,75 % biopolttoaineita. Ranska pyrkii siihen jo vuonna 2008. Toistaiseksi vain Tšekki ja Iso-Britannia vastustavat tavoitetta. Suomi on yksi kuudesta maasta, joka ei ole vielä ilmoittanut kantaansa. Vuonna 2006 Suomessa KTM:n työryhmä myönsi, että Suomi kykenee EU:n tavoitteeseen, mutta suositteli toteuttamaan siitä vain puolet eli 3 % (2010). Työryhmän mukaan uudet teknologiat tosin avaisivat merkittäviä vientimarkkinoita.

title: Maataloustuki

text: Euroopan unionissa on käytössä yhteinen maatalouspolitiikka (CAP), jonka tavoitteena on "turvata viljelijöille kohtuullinen elintaso, tarjota kuluttajille korkealaatuisia kohtuuhintaisia elintarvikkeita ja säilyttää EU:n maaseutuperintö." Koska tuet pohjautuvat viitesatoihin, hehtaarikohtaiset tuet Etelä-Ranskassa ovat korkeampia kuin esim. Suomessa. Suurin osa maataloustuista EU-maissa maksetaan EU:n talousarvion kautta. Poikkeuksena on erityisesti Suomi, jossa kansalliset maataloustuet muodostavat suuremman osuuden kaikista maatalouden tuista kuin EU:n budjetin kautta maksettavat tuet. Tätä on perusteltu pienien viitesatojen aiheuttaman tukivääristymän kompensoimisella.

title: Uusiutuvan energian kansallinen toimintasuunnitelma

text: EU:n ilmasto- ja energiapolitiikasta annettiin merkittävä lainsäädäntöpaketti huhtikuussa 2009. Tämä niin kutsuttu 20-20-20 tavoite tarkoittaa, että vuoteen 2020 mennessä tulisi EU:n energiankulutuksesta 20 prosenttia saada uusiutuvista lähteistä, EU:n kasvihuonekaasupäästöjä tulisi vähentää 20 prosenttia sekä energiatehokkuutta lisätä 20 prosenttia. Suomi sai uusiutuvan energian käytön tavoitteekseen 38 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

title: Euroopan unionin ruoka-apu

text: Muun muassa Suomi vastaanottaa EU:n ruoka-apujakelua. EU:n ruoka-apua Suomessa koordinoi Kirkkopalvelut ja EU-ruokakasseja on jakanut mm. seurakunnat. Suomen EU-ruokajakelussa tuli tauko, kun jakelu loppui vuonna 2013, mutta se jatkui taas vuonna 2015.

title: Transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus

text: Kauppalehden analyysin mukaan EU:n sisämarkkinoiden perusteella voi päätellä, että kaupan esteiden purkaminen voi ensi alkuun kasvattaa kaupankäyntiä ja taloutta enemmän kuin se vie työtä maasta toiseen tai aiheuttaa muuta haittaa. Vapaakauppa EU:n sisämarkkinoilla ei kuitenkaan ole taannut kaikkien maiden, yritysten tai kotitalouksien vaurastumista tai hyvinvointia, eikä se ole estänyt EU-työttömyyden nousua pahemmaksi kuin ennen sisämarkkinoita. Suomikin on osa maailman suurinta tulliliittoa, mutta Suomen talous oli silti seitsemättä vuotta taantumassa vuonna 2015.

title: Färsaaret

text: Färsaaret ei kuulu kaikkiin järjestöihin, joihin Tanska kuuluu, kuten Euroopan unioniin. Tanska liittyi EU:ta edeltäneeseen Euroopan yhteisöön 1973, mutta Färsaarten parlamentti äänesti seuraavana vuonna yksimielisesti jäsenyyttä vastaan.[47] Yhteisön ulkopuolelle se jäi lähinnä kalastuspolitiikan takia. Färsaaret neuvottelee kalastuskysymyksistä ja esimerkiksi kauppapolitiikasta itsenäisesti EU:n ja yksittäisten valtioiden kanssa.[49]

title: Täplärapu

text: Täplärapu sisältyy EU:ssa haitallisten vieraslajien luetteloon vuoden 2016 alusta alkaen. Tällaisten lajien maahantuonti, myynti, kasvatus, käyttö ja ympäristöön päästäminen on koko EU:ssa yleisesti ottaen kielletty. MMM:n mukaan Suomi on kuitenkin neuvotellut myönnytyksiä täpläravun osalta, mikä mahdollistaa täpläravun pyynnin ja myynnin jatkumisen kotimaassa. Lajia ei kuitenkaan saa kasvattaa eikä levittää uusiin vesistöihin.

title: Paavo Lipponen

text:
Lupaavasta taloudellisesta elpymisestä huolimatta Suomi joutui kantamaan laman ja sen seurausten jälkiä pitkään. Sateenkaarihallitus onnistui pitämään valtionvelan lisääntymisen kurissa, mutta ei kyennyt lyhentämään sitä toivotulla tavalla. Lipponen ja Niinistö onnistuivat saamaan vuoden 2000 budjetin ylijäämäiseksi, mitä ei ollut tapahtunut Suomessa vuosikymmeneen. Lipposen ensimmäinen hallitus onnistui myös saattamaan päätökseen perustuslain kokonaisuudistuksen, jonka eduskunta oli hylännyt alkuvuodesta 1995. Hallituksen uusi esitys tuli hyväksytyksi vuonna 1999 äänin 170–4, jolloin presidentti Martti Ahtisaari vahvisti sen allekirjoituksellaan. Uusi perustuslaki astui voimaan 1. maaliskuuta 2000, eli samana päivänä, jolloin Ahtisaaren virkakausi päättyi. Uudessa perustuslaissa vahvistettiin voimakkaasti eduskunnan asemaa Suomen keskeisenä valtioelimenä.
Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa osallistumisprosentti laski 65,2 prosenttiin, mikä koitui erityisesti SDP:n kohtaloksi. Puolue menetti 12 paikkaa, mutta säilytti siitä huolimatta asemansa maan suurimpana puolueena. Lipponen ei ollut edelleenkään halukas ottamaan keskustaa hallitukseen ja myös kokoomuksessa oltiin tyytyväisiä yhteistyöhön sosialidemokraattien kanssa. Sekä Lipposen että Niinistön arvellaan vieroksuneen erityisesti keskustan EU-kantaa, joka tuolloin oli häilyvä ja jopa kriittinen. Lipposen johdolla muodostetussa toisessa sateenkaarihallituksessa SDP luovutti vaalitappionsa tunnustaen yhden ministeripaikan kokoomukselle. Lipposen toisen hallituksen aikana Suomi liittyi EMU:un ja toimi ensimmäistä kertaa EU:n puheenjohtajamaana. Suomen ensimmäistä EU-puheenjohtajuuskautta on yleisesti pidetty erittäin onnistuneena, jopa historiallisena. Silloin sai alkunsa muun muassa unionin suuri laajentuminen, joka toteutui vappuna 2004. Lipposen EU-politiikkaa leimasi vahva sitoutuminen integraatioon ja pyrkiminen EU:n ytimiin. Linja herätti Keski-Euroopan päättäjien keskuudessa arvonantoa jopa siinä määrin, että asiantuntijoiden piirissä lanseerattiin epävirallinen käsite ""Beneflux-maat"." F-kirjain sanan keskellä merkitsi "Finlandea".

title: Nordea

text: Pääkonttorin siirtoon johti Ruotsin aikomus vuonna 2017 korottaa pankkien maksamia vakausmaksuja. Jo ennen korotusta maksu oli kolminkertainen EU:n pankkiunioniin kuuluviin maihin verrattuna. Ruotsissa vakausmaksu on käytännössä vero, joilla rahoitetaan valtion menoja. EU:n pankkiunionissa maksulla on katto, ja maksut rahastoidaan pankkikriisien varalta. Korotuksen myötä Ruotsin maksusta olisi tullut Nordeaa koskeva pysyvä vero ilman ylärajaa.[23] Vakausmaksun vuoksi Nordea päätti siirtyä pois Ruotsista joko Kööpenhaminaan tai Helsinkiin. Valinnan Helsingin hyväksi ratkaisi se, että Suomi on EU:n pankkiunionin jäsen. Tanskalta tämä etu puuttui. Ongelma oli myös Tanskan tapa lähdeverottaa Nordean osinkoja, joka olisi kohdellut eri maissa asuvia osakkaita eri tavoin.[23][24]

title: Ejendals Suomi

text: Ejendals Suomi on tehnyt viime vuosina ns. julkkismallistot muun muassa Sara La Fountainin (Gram á la Sara) ja Marcus Grönholmin (MGR Collection) kanssa. Jalaksen Green Line -turvakenkämallistolla on puolestaan EU:n ympäristömerkki (Ecolabel).

title: Kehitysapu

text: 1990-luvulla puhuttiin yhä enemmän tasavertaisesta yhteistyöstä ja kumppanuudesta. Myös avunsaajan oma vastuu ja aktiivisuus kehityshankkeiden toteutuksessa korostui 1990-luvulta alkaen. Kun Suomi liittyi EU:hun, se alkoi antaa kehitysapua myös EU:n kautta.

title: Energia Suomessa

text: EU:n asettamien 20-20-20-tavoitteiden mukaisesti myös Suomi on velvollinen parantamaan energiatehokkuuttaan 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. EU:n asettamien tavoitteiden muut kohdat ovat kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 20 prosentilla sekä uusiutuvan energian osuuden nostaminen 20 prosenttiin. Lisäksi liikennepolttoaineista 10 % tulee olla uusiutuvaa alkuperää vuoteen 2020 mennessä.

title: Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta

text: Vuonna 2002 KTP hajosi kysymykseen liittolaissuhteista. Puolueen keskusneuvosto torjui äänin 18–9 siirtymisen uuteen Muutosvoimat Suomi -vaalijärjestöön, johon pyrittiin kokoamaan sekä oikeistolaisia että vasemmistolaisia EU:n vastustajia. Tappiolle jäänyttä linjaa kannatettiin erityisesti Helsingin piirijärjestössä, joka liittyi uuteen puolueeseen ja erotettiin kokonaan KTP:stä. Lähteä saivat muun muassa puoluesihteeri Heikki Männikkö, "Työkansan Sanomien" päätoimittaja Reijo Katajaranta ja entinen varapuheenjohtaja Pekka Tiainen. Erotetut perustivat 14. syyskuuta 2002 Kommunistit-yhdistyksen, jonka nimi myöhemmin muutettiin Kommunistien liitoksi.

title: Suomi 1960-luvulla

text: Suomi osallistui myös 1960-luvulla YK:n rauhanturvaajaoperaatioihin Lähi-itään. EFTA-vapaakauppajärjestön jäseneksi Suomi liittyi vuonna 1961 ja OECD:hen vuonna 1968.

title: KEDO

text: Suomi oli järjestön ensimmäinen yleisjäsen. Suomi luopui jäsenyydestään vuonna 2001, jonka jälkeen Suomi päätti kanavoida oman osallistumisensa EU:n kautta.

title: Suomen Nato-keskustelu

text: Ulkopoliittinen siirtyminen länteen avasi myös keskustelun puolustusliitto Naton kanssa tehtävästä yhteistyöstä, ja sen kanssa alettiinkin lähentyä varsin pian Neuvostoliiton romahduksen jälkeen. Suomi liittyi jo vuonna 1992 pääasiassa entisen Varsovan liiton jäsenille perustettuun Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvostoon (NACC), joka muuttui vuonna 1997 Euroatlanttiseksi kumppanuusneuvostoksi. Samana vuotena avattiin Suomen erityisedustusto Naton päämajassa. Naton rauhankumppanuusohjelmaan Suomi liittyi jo vuonna 1994, ja seuraavana vuonna päivitetty rauhanturvalaki mahdollisti suomalaisjoukkojen osallistumisen Natojohtoisiin operaatioihin. Naton nopean toiminnan joukkoihin liityttiin vuonna 2008. Vuonna 2014 Suomi allekirjoitti puolustusliiton kanssa niin sanotun isäntämaasopimuksen, joka määrittää millaista konkreettista apua Suomi voi antaa Natojoukoille kriisi- tai harjoitustilanteissa.

title: Määritelmädirektiivi

text: Määritelmädirektiivi on osa yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän säädöspakettia, jonka muut säädökset hyväksyttiin kesäkuussa 2013. Säädöspaketin tavoite on EU:n yhteinen turvapaikkamenettely ja yhdenmukainen suojeluasema EU:ssa. Euroopan parlamentti ja EU-neuvosto antoivat määritelmädirektiivin 13. joulukuuta 2011. Se julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 20. joulukuuta 2011. Suomen ulkomaalaislain muutos direktiivin mukaiseksi tuli voimaan 1. heinäkuuta 2014. Määritelmädirektiivin edeltäjä oli 2004/83/EY, jonka Suomi pani täytäntöön vuonna 2009. Direktiivin uudelleen laaditun version keskeinen muutos aiempaan oli pakolaisaseman ja toissijaisen suojeluaseman saaneille myönnettävien oikeuksien ja etuuksien lähentäminen, mutta Suomi oli säätänyt toissijaisen suojelun jo aiemmin aiemman direktiivin vähimmäistasoa suotuisammaksi.

title: Energia Suomessa

text: Osana EU:ta Suomi on mukana eurooppalaisessa energia- ja ilmastopolitiikassa, jonka keskiössä on 20–20–20-tavoite: vuonna 2008 päätettiin vähentää kasvihuonekaasuja 20 prosentilla, nostaa uusiutuvan energian osuus keskimäärin 20 prosenttiin kokonaiskulutuksesta (Suomen osalta 38 %) ja parantaa energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Suomi on mukana kansainvälisen energiajärjestön IEA:n öljynjako- ja huoltovarmuusjärjestelmissä ja sitoutunut useiden kansainvälisten toimielinten, kuten NEA, IAEA ja Euratom, kautta laajaan ydinenergia- ja ydinvalvontayhteistyöhön.

title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Liittyessään EU:n jäseneksi vuonna 1995 Suomi liittyi suoraan Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) toiseen vaiheeseen. Kolmannessa vaiheessa, vuoden 1999 tammikuusta, euroa voitiin käyttää tilirahana. Vuoden 2002 alussa eurosetelit ja -kolikot korvasivat Suomen markan.

title: Puola

text: Puola liittyi EU:n jäseneksi vuonna 2004, kun kansanäänestys oli tukenut liittymistä voimakkaasti. Se toimi EU:n puheenjohtajamaana heinäkuusta joulukuuhun 2011.

title: Kansainvälinen viini- ja viiniköynnöstoimisto

text: Suomi liittyi OIV:hen vuonna 1992, ja edustajana toimi Alko. Suomen virallinen edustus siirrettiin vuonna 1997 maa- ja metsätalousministeriölle. Suomi päätti erota järjestöstä vuonna 2015.


query: Montako osaa kasveissa on?

title: Kasvit

text: Varsi toimii kasvin tukena, rakenteen perustana ja johtojänteiden ensisijaisena paikkana. Jotkut lajit kasvattavat pinnan alla kulkevan maavarren, jota pitkin kasvi voi levitä kasvullisesti. Paksuimmillaan varsi on vanhoilla puilla, joilla sen ympärysmitta saattaa harvoin kasvaa jopa muutamaan kymmeneen metriin. Lehti on useimmilla kasveilla pääasiallinen yhteyttävä elin. Sen muoto ja ulkonäkö vaihtelee erittäin paljon kasviryhmästä riippuen. Tyypillinen korkean kehitystason kasvin lehti on pitkulainen, teräväkärkinen ja melko pehmeä. Havupuiden neulaset ovat hyvin kapeita, jäykkiä ja teräviä; kaktusten lehdet taas ovat kehittyneet piikeiksi. Lihansyöjäkasveilla lehdet ovat erikoistuneet esimerkiksi suppiloiksi. Kukka on siemenkasvin lisääntymiselin. Se sisältää emiön ja hetiön, jotka voivat sijaita samassa kukassa, erikseen saman kasvin kukissa tai kokonaan eri kasveissa. Koristeelliset ja värikkäät terälehdet houkuttelevat hyönteisiä ja muita pölyttäjiä vierailemaan kukissa pölytyksen aikaansaamiseksi. Tuulipölytteiset kukat ovat yleensä pieniä ja vaatimattoman näköisiä. Hedelmä on siemenkasveilla hedelmöityksen jälkeen paisuneesta emiöstä muodostunut elin, joka sisältää kasvin siemenet. Juuri on kasvin maanalainen osa, joka ankkuroi kasvin paikalleen ja imee maaperästä ravinteita sekä vettä kasvin käyttöön. Epifyyteillä juuret ovat usein paljaat ja niiden avulla päällyskasvi kiinnittyy isäntäkasviinsa. Sekovarsi on ominainen leville, jäkälille sekä eräille sammalille. Siitä ei ole erotettavissa yllä mainittuja eri tehtäviin erikoistuneita kasvinosia.

title: Lehdykkä

text: Lehdykkä on kasvin lehden osa. Lehdykkä on erillistä lehteä muistuttava, mutta on kasvitieteellisesti vain osa suurempaa lehtilapaa. Lehteä, jonka lapa on jakautunut lehdyköihin, sanotaan "kerrannaislehdeksi". Kerrannaislehtisiä kasvilajeja on monissa kasvisuvuissa ja -heimoissa, ja muun muassa lähes kaikkien Suomessa tavattavien saniaisten lehdet ovat jakautuneet lehdyköiksi.

title: Nokisienet

text: Nokisienet ("Ustilaginomycotina") ovat kantasieniin kuuluva sieniryhmä, johon kuuluu noin 1500 lajia. Suurin osa näistä lajeista elää kasvien loisina, ja ne aiheuttavat monia taloudellisesti merkittäviä kasvitauteja. Monilla viljalajeilla loisii nokisieniä, jotka haittaavat kasvua ja jopa pilaavat sadon.

title: Gran Sasso d’Italia

text: Gran Sasson kasvistoon kuuluu monien kotoperäisten lajien lisäksi Alpeilla ja Balkanin niemimaalla tavattavia lajeja. Suurta osaa pohjoisrinteistä peittävät 1 000–1 800 metrin korkeudessa laajat pyökkimetsät, joille Adrianmereltä puhaltavat tuulet luovat ihanteelliset kasvuolot. Etelärinteillä pyökkimetsiä on selvästi vähemmän, sillä maaperä on runsaskalkkisempaa ja ilmasto kuivempi ja mantereisempi kuin pohjoisempana. Pyökkien lisäksi siellä kasvaa monia Balkanille tyypillisiä puulajeja, esimerkiksi euroopanhumalapyökkiä, nukkatammea ja turkintammea. Etelärinteiden yläosissa yli korkeudessa on laajoja alpiinisia niittyjä, jotka ovat syntyneet, kun metsiä on aikojen saatossa raivattu laidunmaiksi. Ympäristötietoisuuden lisäännyttyä niityille on ryhdytty istuttamaan euroopanlehtikuusta, mustamäntyä, euroopankuusta ja muita alkuperäisiä havupuita. Korkeissa vuoristolaaksoissa, kuten Campo Pericolissa ja Valle del Venacquarossa, kasvaa alppiolojen vuoksi vain ruohovartisia kasveja, joista monet ovat kotoperäisiä.

title: Kasvit

text: Siementen on epäedullista kehittyä emokasvin juurelle, joten kasveille on kehittänyt erilaisia keinoja siementensä levittämiseksi. Monien kasvien siemenissä on lisäke, jonka tuuli helposti tempaa mukaansa (esimerkiksi maitohorsma ja voikukka). Monet hedelmät taas tarjoavat syöjälleen ravintoa vastineeksi sen sisältämien siementen kuljettamisesta. Jotkut siemenet ja hedelmät takertuvat helposti turkkiin tai vaatteisiin koukkumaisten piikkien avulla (takiaiset, rusokit). Osa kasveista osaa itse singota siemenensä kauemmas, esimerkiksi käenkaali ja aho-orvokki. Aho-orvokki saattaa ampua siemeniään jopa viiden metrin päähän.

title: Tikankontit

text: Tikankontteja kasvaa luonnonvaraisena Maan pohjoisella puolella, Euraasiassa ja Pohjois- ja Keski-Amerikassa. Lajeista yksi, lehtotikankontti ("Cypripedium calceolus"), kasvaa lähes koko Euroopassa länsirannikolle asti, mutta on monista maista hävinnyt kokonaan ihmistoiminnan vuoksi. Kahden pääosin aasialaisen lajin, "Cypripedium guttatum" ja "Cypripedium macranthos", luontainen levinneisyys yltää Venäjän Euroopan puoleiseen osaan asti. Suurin tikankonttien lajirunsaus on Kiinassa, missä kasvaa noin 35 lajia, enimmäkseen endeemisenä.

title: Pistokas

text:
Pistokas on kasvista irrotettu osa, josta yritetään juurruttaa uutta kasvia.
Pistokkaita käytetään yleisesti monien lajien lisäämiseen. Esimerkiksi paju on varsin innokas juurtumaan oksapistokkaasta. Kasvien juurtumista voidaan tehostaa juurrutushormonilla, mutta sen saatavuus on Suomessa heikkoa.

title: Tammiston luonnonsuojelualue

text: Pohjoisrinteen metsikössä kasvaa runsaasti puumaisia jalopuita, 58 tammea, 34 lehmusta, 37 vaahteraa ja 55 saarnea. lisäksi nuorempaa jalopuuvesakkoa on runsaasti. Muista lehtipuista siellä kasvaa koivua, pihlajaa, haapaa ja harmaaleppää. Pohjoisrinteellä kasvaa myös monia hätkähdyttävän suuria kuusia, ja myös muutama tammi ja lehmus on kunnioitettavan kokoisia. Pohjoisosan erikoisuus on kuitenkin sen laaja pähkinäpensasto, jossa kasvaa jopa 3 000 pähkinäpensasta. Näistä suurin osa on yli kaksi metriä korkeita, jotkut jopa nelimetrisiä. Aluskasvillisuudessa kasvaa kuusilehdoille tyypillistä käenkaalia ja sinivuokkoa. Keväällä pähkinäpensaiden juurella valoisilla paikoilla kasvaa runsaasti valkovuokkoa. Kuusimetsän puolella on paikoitellen erittäin paljon lahopuuta, kun suuria kuusia on kuollut pystyyn tai kaatunut myrskytuulissa. Joitain varjostavia kuusia on pohjoisrinteeltä poistettu, ja näin on saatu enemmän valoa jalopuille ja pähkinäpensaille. Koska lahopuutakin löytyy, erityisesti tikat ja palokärjet viihtyvät pohjoisrinteellä.

title: Puna-apila

text: Puna-apilaa kasvaa koko Euroopassa lukuun ottamatta aivan arktisimpia alueita. Lisäksi sitä kasvaa Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan, Turkissa sekä monin paikoin muualla Keski- ja Pohjois-Aasiassa. Se on levinnyt ihmisen mukana myös suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa puna-apila on hyvin yleinen Keski-Lappia myöten. Pohjois-Lapissa laji harvinaistuu ja puuttuu arktisimmilta alueilta kokonaan.

title: Pihatähtimö

text: Pihatähtimö on kosmopoliittinen laji, joka on ihmisen mukana levinnyt erittäin laajalle maapallolla. Sitä kasvaa muun muassa koko Euroopassa, Keski-Siperiassa, Keski-, Etelä- ja Itä-Aasiassa ja monin paikoin Oseaniassa. Laji kasvaa myös Pohjois-Afrikassa ja monin paikoin Keski- ja Etelä-Afrikassa. Pihatähtimö on levinnyt suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaan ja moniin paikkoihin Etelä-Amerikassa. Laji karttaa vain kaikkein arktisimpia seutuja sekä kuivimpia alueita. Pihatähtimöä onkin sanottu maailman yleisimmäksi kukkakasviksi, jota tavataan Tulimaasta Grönlantiin ja Huippuvuorille ja merenpinnan tasosta miltei viiden kilometrin korkeuteen Himalajalla.

title: Pikkurantasappi

text: Pikkurantasapen levinneisyysalue kattaa suurimman osan Eurooppaa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Lajin pohjoinen levinneisyysraja kulkee Britteinsaarten keskiosista Etelä-Norjaan, Keski-Ruotsiin, Etelä-Suomeen ja Baltiaan. Fennoskandiassa. Baltiassa laji on kuitenkin merenrantojen kasvi, jota ei juuri tavata sisämaassa. Idässä pikkurantasapen levinneisyysalue kattaa Länsi-Venäjän Kaukasukselle saakka, etelässä se jatkuu Välimeren eteläpuolelle Pohjois-Afrikkaan. Lisäksi lajia kasvaa monin paikoin Turkissa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Pohjois-Amerikasta siitä on tehty muutamia havaintoja, mutta siellä laji ei kuulu alkuperäislajistoon. Suomessa pikkurantasapen lähes yhtenäinen esiintymisalue ulottuu Porista Ahvenanmaalle ja edelleen Suomelahden rannikolla itärajalle saakka. Saaristomerellä laji on kuitenkin suuresti harvinaistunut tai monin paikoin hävinnyt.

title: Puuvarsi

text: Havupuilla ja monilla puuvartisilla kaksisirkkaiskasveilla on yhtenäinen johtosolukkolieriö, jossa on jälsi keskellä. Jällestä muodostuu puukerrosta sisäsivulle ja nilaa ulkosivulle. Nilassa on muun muassa siiviläputkia, joiden kautta yhteyttämistuotteet kulkevat lehdistä muualle kasviin. Paksuuskasvun seurauksena suurin osa puuvartisen kasvin varresta on jällen kasvattamaa puuta. Puuosan pääaineksena ovat pystysuunnassa kulkevat pitkät elottomat johtosolut. Näitä ovat esimerkiksi putkilot ja putkisolut. Niiden suurimmaksi osaksi selluloosasta ja ligniinistä muodostuneet soluseinämät ovat paksuuntuneet ja puutuneet. Havupuilla on lisäksi eläviä soluja pihkatiehyeissä. Johtosolukkojen lisäksi puuosassa on rakennetta lujittavia tukisolukkoja. Lehtipuiden puuosan rakenne on vaihtelevampi kuin havupuilla. Niillä on putkiloiden ja putkisolujen lisäksi puusyitä ja eläviä tylppysolujonoja.

title: Huonekasvi

text:
Sisällä kasvatettavat kasvit jaetaan yleensä kukkiviin kasveihin ja viherkasveihin. Ne voidaan jakaa myös tarkemmin jaoteltuna viiteen eri ryhmään niiden ominaisuuksien perusteella.
Huonekasveja käytetään nykyään tärkeänä osana sisustusta, kuuluvathan kasvit jo luonnollisena osana monien sisustusarkkitehtien suunnitelmiinkin. Kasveilla sisustaminen on lisääntynyt koko ajan ja niiden käyttö on monipuolistunut. Kasveja on totuttu näkemään melkein kaikkialla, kuten laitoksissa, kouluissa, työpaikoilla ja sairaaloissa. Tutkimustieto kasvien ominaisuuksista on parantunut ja se lisää huonekasvien suosiota. Tiedetään, että kasvit poistavat stressiä ja puhdistavat ilmasta epäpuhtauksia. Huonekasvit ovat sisustuksessa erittäin monikäyttöisiä ja niistä riittää lukuisia vaihtoehtoja eri tyylisuuntauksiin.

title: Luolalanjärvi

text: Luolanjärvi on rehevöitynyt ja sen ravinnepitoisuudet näkyvät myös alueen vesikasvillisuudessa. Rehevöityminen johtuu lähinnä järven omasta sisäisestä kuormituksesta. Järven pohjan sedimentti on hapetonta liejua ja erilaisia saviliejukerroksia. Järvessä kasvaa runsaasti karvalehteä ja osa rannasta on järviruo’on ja osmankäämien reunustamaa. Vedenkorkeuden säännöstelyn takia suovehkan ja tervalepän kasvustot tuovat mieleen mangrovekasvillisuuden. Aikoinaan rantaviivan muokkauksen ja vedenkorkeuden vaihtelujen takia luontainen kasvillisuuden vyöhykkeisyys on monin paikoin hävinnyt tai muuttunut. Järven rantojen yleisin puulaji on tervaleppä, joka kasvaa runsaimmillaan lehtona järven etelä- ja pohjoispäässä sekä lähes joka kohdassa järven rantaa. Myös paju kasvaa pensaikkoisena osassa järven rantoja. Järven pohjois- ja länsirannalla on luhtaniittyä, ja järven läheisyydessä on myös muutamia muita pienialaisia, lajistollisesti arvokkaita ketoja. Järven kaakkoiskulmassa on katajaketo, jossa kasvaa muun muassa ketoneilikkaa ja sikoangervoa. Metsät järven välittömässä läheisyydessä ovat pääasiassa melko vanhoja mänty- ja kuusivaltaisia metsiä.

title: Symbioosi

text: Yksi yleisimipiä kasvimaailman symbiooseja liittyy kasvien pölytysbiologiaan. Suuri osa siemenkasveista turvautuu eläimiin suvullisessa lisääntymisessä. Kasvit houkuttelevat pölyttäjiä medellä ja siitepölyllä, joita pölyttäjät käyttävät ravinnokseen. Kukissa ruokailun yhteydessä eläimet kuljettavat kukkien siitepölyä uusiin kukkiin jopa pitkienkin matkojen päähän, mikä edesauttaa tehokasta ristipölytystä ja kasvien perintöaineksen leviämistä. Pölyttäjistä valtaosa on hyönteisiä, mutta myös monet selkärankaiset, kuten linnut tai pikkunisäkkäät voivat toimia kasvien pölyttäjinä. Ääritapauksissa kumpikin osapuoli on täysin riippuvainen toisestaan niin, että ilman kasvia pölyttäjällä ei ole ravintoa, ja ilman pölyttäjää kasvi ei pysty lisääntymään. On myös esimerkkejä, joissa kasvi harhauttaa pölyttäjää väärillä signaaleilla vierailemaan kukassa ja suorittamaan pölytyksen antamatta mitään vastapalvelukseksi (orhot). Monilla siemenkasveilla eläimet voivat toimia myös siementen levittämisen avustamisessa. Tällaisia tapauksia ovat mm. meheviä marjoja ym. hedelmiä syövät eläimet, joiden ruoansulatuksen läpi kasvin siemenet kulkeutuvat. Maitikoiden ("Melampyrum") siemenessä on ravintopitoinen lisäke, jota muurahaiset käyttävät ravinnokseen, ja joita muurahaiset sitten kuljettavat pesäänsä.

title: Kämmekkäkasvit

text: Suurin osa kämmekkäkasveista on "epifyyttejä", jotka kasvavat tropiikin ja subtropiikin kosteilla seuduilla muiden kasvien, kuten puiden, kaktusten ja puusaniaisten varsilla. Ne eivät kuitenkaan ole loisia. Kaikki eurooppalaiset lajit ja suurin osa Australian, Pohjois-Amerikan, Etelä-Afrikan sekä joidenkin Aasian alueiden kämmeköistä ovat maakasveja, jotka saavat ravinteensa maaperästä. Muutamat ovat kivillä kasvavia "litofyyttejä", jotkut taas ""mykoheterotrofeja"" (englanniksi "mycoheterotroph"), joilla ei ole riittävästi lehtivihreää tehokkaaseen yhteyttämiseen. Ne ovat täysin riippuvaisia sienijuuren antamasta ravinnosta. Termiä "saprofyytti" on usein käytetty näiden kasvien kuvaamiseen, mutta tämä termi viittaa kuollutta kasvi- ja eläinmateriaalia ravinnokseen käyttäviin eliöihin, esim. moniin sieniin

title: Kasvit

text: Elinkaarensa perusteella kasvit jaetaan yksivuotisiin, kaksivuotisiin ja monivuotisiin kasveihin. Yksivuotiset (monet heinä- ja viljelykasvit) kasvavat keväällä, lisääntyvät kesällä ja kuolevat talven tuloon mennessä. Kaksivuotiset (monet kaalit ja malvakasvit) kasvavat ensimmäisenä vuonna ja kukkivat sekä lisääntyvät vasta seuraavana. Monivuotiset kasvit saattavat olla lisääntymiskykyisiä vasta monien vuosien kuluttua itämisestään (esimerkiksi puut), jonka jälkeen ne tuottavat siemeniä tai itiöitä vuosittain kuolemaansa asti, mikäli olosuhteet niin sallivat. Lauhkean ja sitä kylmempien vyöhykkeiden kasvit menettävät usein lehtensä tai koko maanpäällisen osansa talveksi, poikkeuksena havupuut, jotka pitävät lehtensä ympäri vuoden. Ne ovat siten ikivihreitä. Lämpimällä vyöhykkeellä jotkut kasvit menettävät lehtensä kuivan kauden ajaksi.

title: Tähtilumme

text: Kasvista on useita erilaisia värimuotoja, joista osaa pidettiin aikaisemmin omina lajeinaan. Sinikukkainen "Nymphaea nouchali" var. "caerulea", aikaisemmalta nimeltään "Nymphaea caerulea", on yleinen Afrikan eteläosissa. Aasiassa tähtilumme tunnetaan useammin nimellä "Nymphaea stellata", ja sitä on viljelty satojen vuosien ajan Intiassa. Se kasvaa myös monissa Etelä-Aasian maissa ja Australiassa.

title: Kasvin talvehtiminen

text: Monien monivuotisten ruohomaisten kasvien kaikki maanpäälliset osat kuihtuvat talveksi, ja niistä talvehtivat vain tietyt maanalaiset osat kuten sipulit, varsi- tai juurimukulat tai juurakot silmuineen. Näitä sanotaan piilotalvehtijoiksi eli "geofyyteiksi".

title: Monni

text: Monni voi kasvaa usean metrin mittaan, mutta yleensä saaliiksi saadaan puolen-puolentoista metrin mittaisia alle 40-kiloisia kaloja. Yli kolmimetrisistä ja 150-kiloisia suurmonneja on pyydystetty niin Ruotsista, Virosta kuin muualtakin, ja Venäjällä on saatu pyydystettyä neljämetrisiäkin. Suurimpien ja vanhimpien monnien arvellaan olevan 5–6-metrisiä. Ne voivat painaa jopa 300 kilogrammaa.[1] Monni kasvaa nopeasti ja voi elää kymmeniä vuosia. Kaksivuotiaat monnit ovat toistakiloisia ja kymmenessä vuodessa kalojen pituus on yli metrin. Monni on sukukypsä 3–5-vuotiaana, alle 2-kiloisena.

title: Tunturipaljakka

text: Tuntureista suuri osa on kivikkoa, jossa vain harvat putkilokasvit viihtyvät. Korkeimmilla tuntureilla kasvien kasvua rajoittavat myös maaperän routaantuminen ja jäätyminen, jotka aiheuttavat muun muassa kuviomaata, joka ei ole hyvä kasvualusta kasveille, koska se muuttuu vuosi vuodelta. Monet tunturikasvit pitävät silmunsa maan pinnan lähellä tai alla. Kasvit myös kasvavat maan lähellä tai sisässä rönsyinä. Myös patjamainen tai mätästävä kasvutapa vallitsee, koska molemmat pitävät kasvit kylmässä, tuulisessa ilmastossa lämpimänä. Esimerkiksi tunturikohokki ("Silene acaulis") kasvaa kosteuden ja lämmön säilyttämiseksi puolipallon muotoisena tuppaana. Monet tunturikasvit kukkivat nopeasti ja runsaasti lumen sulettua. Kasveja pölyttävät monesti hyönteiset. Mutta myös itsepölytystä ja suvutonta lisääntymistä esiintyy, muun muassa nurmitatar ("Bistorta vivipara"). Monien lajien siemenet säilyvät vuosikausia lisääntymiskykyisinä. Kuivilla paikoilla kasvit suosivat eniten siemenistä lisääntymistä, kosteammilla juuriin ja rönsyihin pohjautuvaa lisääntymistä. Joidenkin kasvien kasvua edistää kalkkipitoinen maa.

title: Aro

text: Aroilla kasvaa monivuotisia heiniä ja maahan ravintoa varastoivia kasveja, sipuleita ja juurakoita. Rehevilläkin niittyaroilla juurissa on 80-85 % biomassasta ja puoliaavikoita lähestyvillä kuivilla aroilla yli 90 %. Suuri osa kasvien biomassasta vaihtuu joka vuosi. Keski-Argentiinan pampalla kasvaa nykyään monia eurooppalaisia heiniä ja ruohoja, mutta tämäkin alue on laajalti viljelty. On myös kylmää, kuivaa aromaista kasvillisuutta, joka on lähinnä tundraa tai vuoristokasvillisuutta.

title: Idäntuija

text: Idäntuija kasvaa luonnonvaraisena suuressa osassa Kiinaa, Korean niemimaalla, Venäjän kaukoidässä, Iranissa, Tadžikistanissa ja Uzbekistanissa. Sitä kasvaa noin 300 metrin korkeudelta merenpinnasta noin 3 300 metriin. Lajia on kasvatettu Kiinassa ja Keski-Aasiassa monin paikoin jo vuosisatoja, eikä ole selvää, ovatko sisämaan populaatiot luontaisia vai kokonaan viljelysperäisiä. Idäntuijaa kasvatetaan nykyään laajalti koristepuuna. Sitä kasvaa Floridassa villiintyneenä vieraslajina.

title: Glykosidit

text: Glykosidit ovat orgaanisia molekyylejä, joissa sokeriosa eli glykoni on liittyneenä johonkin toiseen osaan eli aglykoniin glykosidisidoksella. Glykosideilla on monia tärkeitä tehtäviä elävissä organismeissa. Esimerkiksi monet kasvit säilövät tärkeät kemikaalit inaktiivisiksi glykosideiksi, jotka sitten tarvittaessa aktivoituvat entsymaattisella hydrolyysillä sokeriosan poistuessa. Monia kasviglykosideja käytetään lääkkeellisissä tarkoituksissa. Glykosidin aglykonina voi olla myös hiilihydraatti, jolloin kyseessä on oligo- tai polysakkaridi.

title: Tähden ikä

text:
Tähden ikä mitataan monin tavoin.
Yleensä käytetään litiumin Li ja berylliumin Be runsautta.
Nämä heikkenevät iän myötä.
Tähden ikää voidaan karkeasti arvioida sen massan, pintalämpötilan ja kirkkauden perusteella. Näitä on usein vaikea arvioida tarkasti.
Monien tähtien iät on arvioitu eri menetelmillä hyvinkin vaihtelevasti.
Jättiläistähden ikiä ei monestikaan osata tarkoin sanoa, koska ne käyvät samantapaisen kehitysvaiheen, esimerkiksi kefeidivaiheen läpi pari kertaa.
Auringon ikä on 4,6 miljardia vuotta. Auringon tyyppinen pääsarjan tähti kirkastuu ja kasvaa vanhetessaan. Painovoima pinnalla pienenee. Samalla sen pyörimisnopeus pienenee, pyörähdysaika kasvaa, kromosfäärin aktiivisuus heikkenee ja mikroturbulenssi pienenee. Aktiivisuusjakso pitenee ja häviää iän myötä. Ikää voidaan mitata harvinaisten metallien toriumin ja neodyymin suhteesta Th/Nd.

title: Lähiruoka

text: Ruoan ja kasvien tuotanto on monille eteläisen Afrikan kehitysmaille tärkeä vientituote. Esimerkiksi Kenia saa vuosittain yli 600 miljoonaa dollaria vientituloja ruoista ja kasveista. Lentokuljetustenkin päästöt ovat marginaalisia, ja rahti mukaan lukienkin hollantilaiset ruusut aiheuttavat kuusinkertaisesti päästöjä kenialaisiin nähden. Ruokakuljetuksista hyvin pieni osa tapahtuu ilmateitse.

title: Loganiini

text: Loganiini (CHO) on terpeeni ja glykosidi, joka kuuluu niin sanottujen iridoidien aineryhmään. Yhdistettä esiintyy useissa kasveissa ja se on tärkeä osa monien iridoidien ja alkaloidien biosynteesissä.

title: Hiirenhäntä

text: Hiirenhäntää kasvaa Euroopassa Ranskasta Pohjois-Balkanille ja edelleen Länsi-Venäjälle. Pohjoisessa lajin levinneisyysalue ulottuu Britteinsaarille ja Fennoskandian keskiosiin. Etelä-Euroopasta laji puuttuu lähes kokonaan. Satunnaisesti lajia tavataan Pohjois-Afrikasta, Lähi-idästä ja Keski-Aasiasta. Pohjois-Amerikassa hiirenhäntää kasvaa mantereen etelä- ja keskiosissa. Suomessa hiirenhäntää tavataan lähinnä Oulu–Joensuu-linjan eteläpuolella. Laji on harvinaistunut monin paikoin. Runsaimmin sitä kasvaa Varsinais-Suomessa. Oulussa on tiettävästi lajin pohjoisin esiintymä maailmassa. Suurimmassa osassa Suomea hiirenhäntä on muinaistulokas.

title: Teriö

text: Teriö on kukan osa, tarkemmin kehälehtien osa, joka muodostuu terälehdistä. Terälehdet ovat ohuita kukkalehtiä. Teriö on useimmiten kukan näkyvin osa ja monilla kasveilla kirkasvärinen. Näkyvän teriön tarkoituksena on houkutella kukkaan pölyttäjiä, tyypillisimmin hyönteisiä, ja tavallisesti teriö kuihtuu pian pölytyksen jälkeen. Useimpien yksisirkkaisten kasvien kukissa on kolme tai kuusi terälehteä, kaksisirkkaisilla tavallisimmin viisi. Tästä on kuitenkin joukko poikkeuksia; esimerkiksi ristikukkaiskasveilla on neljä terälehteä ja useilta tuulipölytteisiltä kasveilta, esimerkiksi heinäkasveilta ne puuttuvat kokonaan.

title: Fytoterapia

text: Nykyään ns. holistisessa lääketieteessä keskitytään vahvasti kasvin kokonaisvaikutukseen eli sen yhteenlaskettuun vaikutukseen monilta terveyden eri osa-alueilta. Parhaimmillaan fytoterapiassa käytettävät kasvit ovat mietoja rohdoskasveja, hyvin itsehoitoon sopiviksi tarkoitettuja. Suurin osa miedoista rohdoskasveista stimuloi aineenvaihduntaa ja siten vähentää kuona-aineiden tuotantoa. Yleensä miedot rohdoskasvit myös poistavat nestettä eli toimivat diureetteina.

title: Grönlannin maantiede

text: Puita kasvaa vain joillakin alueilla etelässä. Suurin osa jäättömästä Grönlannista on varpujen, ruohojen, kukkien, sammalten ja jäkälien peitossa. Grönlannissa on hyvin vähän viljelyskelpoista maata eikä metsiä lainkaan. Rannikko on vuoristoinen ja monien vuonojen rikkoma. Suurin osa Grönlannista on kasvitonta lumista jäätikköä ja kalliota. Vähäinen kasvillisuus on useimmiten matalia ruohoja, kukkakasveja, varpuja, sammalia, jäkäliä eli tyypillistä tundraa. Joillakin alueilla kasvaa vaivaiskoivua, katajaa ja pajuja. Joitakin Grönlannissa esiintyviä kukkia ovat esimerkiksi kissankello, voikukka, leinikit ja katkerot, varvuista tyypillisiä ovat esimerkiksi erilaiset variksenmarjat.


query: Miten puhtaan järjen kritiikki määritellään?

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen kritiikki () on saksalaisen filosofin Immanuel Kantin tunnetuin ja vaikutusvaltaisin filosofinen teos ja yksi koko länsimaisen filosofian kuuluisimmista teoksista. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Riiassa vuonna 1781, toinen painos vuonna 1787. Siihen viitataan usein nimellä ”Ensimmäinen kritiikki”, ja sitä seurasivat myöhemmin Käytännöllisen järjen kritiikki (1788) ja Arvostelukyvyn kritiikki (1790).

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kantin väite rajoittuu ilmentymiin (tai ilmiöihin, fenomenon) ja siitä seuraa, että emme voi tuntea asioita tai olioita itsessään (noumenon). Tässä piilee kantilaisen filosofian paradoksi: jopa aprioriset muodot, jotka mahdollistavat minkä tahansa tietämisen järjen mukaan, estävät meitä tietämästä asioita ehdottomasti itsessään.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Transsendentaalisessa analytiikassa annettua apriorisen tiedon systemaattista käsittelyä seuraa transsendentaalinen dialektiikka, joka pyrkii tutkimaan perin pohjin dialektisia illuusioita. Sen tavoitteena on paljastaa ymmärryksen epäempiirisen käytön petollisuus.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kant, Immanuel| title = Puhtaan järjen kritiikki| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2013| version = (Kritik der reinen Vernunft, 1781/87.) Suomentaneet Markus Nikkarla ja Kreeta Ranki. Työryhmän johtaja: Olli Koistinen| id = ISBN 978-952-495-169-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Koistinen, Olli| title = Kant ja Puhtaan järjen kritiikki| location = Turku| publisher = Areopagus| year = 2008| id = ISBN 978-952-99791-2-7}}

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kant väitti, että on olemassa synteettistä apriorista tietoa. Hän järkeili, että esimerkiksi geometrian ja newtonilaisen fysiikan väittämät ovat synteettistä apriorista tietoa, ja halusi selvittää ja määritellä, kuinka tämä saattoi olla mahdollista. Tämä johti hänet kysymään, oliko mahdollista perustaa synteettinen apriorinen tieto niin sanotun metafysiikan tutkimukselle, koska suurin osa metafysiikasta Platonista Kantin välittömiin edeltäjiin oli tehnyt todellisuudesta, jumalasta tai sielusta ennakko-oletuksia, jotka eivät olleet itsestäänselviä, mutta joita ei voitu johtaa kokemusperäisistä havainnoista. Kant hylkäsi pyrkimyksen yrittää tietää jotain todellisuudesta ”sellaisenaan”, aistihavainnoista riippumatta. Hän käytti esimerkkinä ajatuskoetta, jolla hän näytti, että ihmiset eivät voi käsittää mielekkäästi sellaisia asioita, jotka ovat ajan ja paikan ulkopuolella tai jotka eivät ole rakentuneet ymmärryksen kategorioiden eli luokkien, kuten substanssin eli perusaineksen ja kausaliteetin eli syysuhteen, mukaisesti. Vaikka ihmiset eivät voikaan käsittää sellaisia olioita, ei ole mitään tapaa osoittaa, että sellaisia olioita ei ole. Siksi Kant katsoi, että metafysiikan ei pidä yrittää puhua siitä mitä on, vaan siitä, mitä koetaan ja miten se koetaan.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kant erotti näin kaksitoista kategoriaa, puhdasta ymmärryksen käsitettä, jaettuna neljään kolmen kategorian luokkaan:

title: Käytännöllisen järjen kritiikki

text: Käytännöllisen järjen kritiikki () on Immanuel Kantin vuonna 1788 julkaisema kirja, jota pidetään hänen moraaliopillisena pääteoksenaan. Teos käsittelee velvollisuusetiikkaa, ja se tunnetaan myös ”toisena "Kritiikkinä"” — sitä edelsi "Puhtaan järjen kritiikki" (1781) ja seurasi "Arvostelukyvyn kritiikki" (1790).

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Luokka:Immanuel Kantin teokset Luokka:1780-luvun kirjat

title: Modaliteetti

text: Aristoteelisessa logiikassa ”apodiktinen” on ”dialektisen” vastakohta: tieteellinen todistaminen asettuu todennäköisyyksiin ja mahdollisuuksiin liittyvää päättelyä vastaan. Immanuel Kant asetti apodiktisen assertorista ja problemaattista vastaan teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki".

title: Arvostelukyvyn kritiikki

text: Arvostelukyvyn kritiikki () on Immanuel Kantin vuonna 1790 julkaisema filosofinen teos. Se tunnetaan myös "kolmantena "Kritiikkinä"" — edeltäjinään "Puhtaan järjen kritiikki" (1781) ja "Käytännöllisen järjen kritiikki" (1788).

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Analyyttinen / synteettinen A priori / a posteriori / synteettinen a priori Empiirinen realismi Fenomenon / noumenon Kategoria Olemus ja olemusten moninkertaistaminen Olio Skeema

title: Dialektiikka

text: Immanuel Kant erotti "Puhtaan järjen kritiikki" -nimisessä teoksessaan toisistaan dialektiikan ja analytiikan. Filosofin mukaan analytiikka tutkii ymmärryksen toimintaa ja sen suhdetta aistihavaintoihin. Dialektiikka sen sijaan tutkii järjen työskentelyä silloin, kun järki pyrkii etenemään yksittäisistä aistihavainnoista kohti laajempaan kokonaisnäkemystä.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen kritiikin ensimmäinen kirja jakaantuu transsendentaalisen estetiikan ja logiikan esityksiin.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen kritiikin toinen ja lyhyempi kirja pyrkii hahmottelemaan puhtaan järjen kokonaisjärjestelmän formaalit ehdot.

title: Käytännöllisen järjen kritiikki

text: Teoksen esipuheessa ja johdannossa Kant hahmottelee tulevaa. Ne keskittyvät lähinnä teoreettisen ja käytännöllisen järjen tilanteen vertailuun, käsitellen sitä, kuinka "Käytännöllisen järjen kritiikki" vertautuu "Puhtaan järjen kritiikkiin".

title: Psykologinen nativismi

text: Filosofi Immanuel Kant esitti teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki", että mieli on tietoinen asioista "a priori". Kantin mukaan ihmiset syntymästä lähtien joutuvat kokemaan kaikki asiat suhteessa aikaan ja paikkaan.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kant lisäsi Puhtaan järjen kritiikin toiseen painokseen osan nimeltään "Idealismin kumoaminen", jonka tarkoituksena oli vastata teoksen saamaan kritiikkiin, jonka mukaan transsendentaalinen idealismi kieltää ulkoisten olioiden todellisuuden. Se kääntää idealismin ”pelin” itseään vastaan väittämällä, että itsetietoisuus otaksuu ennalta ulkoisten avaruudellisten olioiden olemassaolon. Kant määrittelee itsetietoisuuden itsen määritelmäksi ajassa ja väittää, että kaikki ajan määrittelyt otaksuvat ennalta jotain pysyvää aistittua ja että tämä pysyvä ei voi olla itsessä, koska itsen olemassaolo ajassa voidaan määrittää vain pysyvyyden kautta. Tämä argumentti käänsi mielen ja tiedon filosofiaa Descartesin päivistä hallinneen asetelman, jossa sisäistä arvostettiin ulkoista kokemusta enemmän, toisin päin.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kant jakaa mielen kahteen kykyyn: intuitioon ja ymmärrykseen. Transsendentaalinen estetiikka on Puhtaan järjen kritiikin se osa, joka käsittelee intuition panosta tietoon tai havaintoihin. Kant sanoo intuitiosta: ”Kohdistuupa kognitio kohteisiin millä tavalla tahansa ja minkä välityksellä hyvänsä, niin se, minkä kautta kognitio on niihin välittömässä suhteessa ja mihin kaikki ajattelu välineenä tähtää, on intuitio.” (A19/B33). Intuitio on vastuussa siitä, että se tarjoaa mielelle oliot ”ilmentymien” kautta.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen opinala (dogmaattisen ja poleemisen käytön suhteen, hypoteesien suhteen, sekä todistusten suhteen) Puhtaan järjen kaanon (lopullinen päämäärä; korkeimman hyvän idea; mielipide, tieto ja uskomus) Puhtaan järjen arkkitehtonisuus Puhtaan järjen historia

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Metafyysisessä deduktiossa Kant pyrkii johtamaan puhtaat ymmärryksen käsitteet (joita hän kutsuu myös ymmärryksen ”kategorioiksi”) päätöksentekokyvyn loogisista muodoista. Kant esittelee ”päätöstaulukon” jota hän käyttää ohjaamaan kategoriataulukon johtamista.

title: Käytännöllisen järjen kritiikki

text: "Puhtaan järjen kritiikki" käsitteli puhtaan teoreettisen järjen kritiikkiä metafyysisten totuuksien saavuttamisessa. Kant katsoi, että metafyysiset totuudet ovat puhtaan teoreettisen järjen saavuttamattomissa, ja hänen johtopäätöksensä oli, että puhtaalla järjellä tulee olla rajat, koska se tuottaa epäselviä argumentteja silloin, kun sitä käytetään sille soveliaan alueen ulkopuolella. "Käytännöllisen järjen kritiikki" ei kuitenkaan ole "puhtaan" käytännöllisen järjen kritiikki vaan enemmänkin sen puolustus. Kant katsoi, että se on kykenevämpi toimimaan paremman moraalisen toiminnan pohjana kuin haluihin pohjautuva käytännöllinen järki. Näin teos on "sovelletun" käytännöllisen järjen kritiikki. Puhdasta käytännöllistä järkeä ei tullut rajoittaa vaan kehittää.

title: Synteettinen a priori

text: Kantin mukaan synteettistä apriorista tietoa on siis olemassa. Hänen teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki" esittämänsä kriittisen filosofian keskeinen kysymys oli, kuinka tällainen tieto on mahdollista. Kantin mukaan synteettistä apriorista tietoa ovat esimerkiksi puhtaan matematiikan ja puhtaan luonnontieteen, kuten Newtonin fysiikan, tuottama tieto. Filosofit ovat Kantin jälkeen keskustelleet paljon siitä, onko kausaliteettitieto tai mikään muukaan synteettistä ja apriorista.

title: Immanuel Kant

text: Kantin kuuluisin teos Puhtaan järjen kritiikki (1781) käsittelee tieto-oppia ja ontologiaa. Kirja on pyrkimys pelastaa tieteenfilosofia David Humen esittämiltä skeptisiltä väitteiltä ja luoda pohjaa uudelle ihmisen tietokykyyn huomiota kiinnittävälle ajattelutavalle filosofiassa. Kantin kaksi muuta pääteosta ovat nimeltään Käytännöllisen järjen kritiikki (1788), joka käsittelee etiikkaa, sekä Arvostelukyvyn kritiikki (1790), joka käsittelee estetiikkaa. Moraalin metafysiikan perustus (1785) on ehkä vielä Käytännöllisen järjen kritiikkiä merkittävämpi etiikan teos.

title: Immanuel Kant

text: Kant julkaisi toisen painoksen Puhtaan järjen kritiikistä vuonna 1787. Tässä uudessa painoksessa kirjan alkuosaa oli muokattu laajalti. Suurin osa hänen myöhemmistä teoksistaan keskittyi muihin filosofian osa-alueisiin, kuten moraalifilosofiaan ja estetiikkaan. Hän jatkoi moraalifilosofiansa kehittämistä erityisesti vuonna 1788 julkaistussa Käytännöllisen järjen kritiikissään, joka tunnetaan myös nimellä ”toinen Kritiikki” ja vuonna 1797 ilmestyneessä teoksessa Metaphysik der Sitten. Vuonna 1790 ilmestynyt Arvostelukyvyn kritiikki (”kolmas Kritiikki”) sovelsi kantilaista järjestelmää estetiikkaan ja teleologiaan. Hän kirjoitti myös joukon osittain yleistajuistettuja esseitä historiasta, uskonnosta, politiikasta ja muista aiheista. Nämä teokset saivat Kantin aikalaisilta hyvän vastaanoton ja takasivat hänen keskeisen asemansa 1700-luvun filosofiassa. Tuohon aikaan ilmestyi useita aikakausjulkaisuja, jotka oli tarkoitettu pelkästään kantilaisen filosofian puolustamiseen ja arvosteluun. Vuonna 1791 Johann Gottlieb Fichte saapui Königsbergiin tapaamaan Kantia. Vuonna 1794 Kant valittiin Pietarin tiedeakatemian jäseneksi.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Ensimmäiset metafyysiset selitykset määrittelevät, mitä sekä aika että avaruus ovat. Todistelu etenee seuraavan viiden pääkohdan mukaisesti:

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen kritiikki koostuu johdannosta sekä kahdesta kirjasta, joista ensimmäinen käsittelee Kantin niin sanotun transsendentaalisen idealismin perusosasia ja toinen sen menetelmiä. Johdannossa Kant käsittelee ”puhtaan” ja kokemusperäisen tiedon eroja, analyyttisten ja synteettisten arvostelmien eroja, apriorisen tiedon mahdollisuuksia ja ”puhtaan järjen” ongelmaa yleensä.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Puhtaan järjen kritiikki pyrkii vastaamaan kysymyksiin siitä, mitä tiedämme ja kuinka voimme tietää sen. Kant lähestyy näitä kysymyksiä tarkastelemalla järkeilyyn perustuvan tiedon (mitä tiedämme pelkästään logiikalla, ennen havaintoa tai havainnoista riippumatta, eli a priori) ja kokemukseen perustuvan tiedon (mitä tiedämme perustuen aistiemme syötteisiin, eli a posteriori) välistä suhdetta.

title: Kuuilluusio

text: Immanuel Kant viittasi kuuilluusioon vuonna 1781 kirjoittamassaan teoksessa "Puhtaan järjen kritiikki". Siinä hän totesi: "Tähtitieteilijä ei mahda mitään sille, että hänestä Kuu näyttää suuremmalta juuri noustuaan kuin jonkin aikaa myöhemmin, vaikka tämä harha ei petkuta häntä.""

title: Tieteenfilosofia

text: Immanuel Kant otti kantaa empirismiin ja rationalismiin teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki" (1781). Kantin mukaan ihminen ei voi tietää, millaisia ovat ”oliot sinänsä”. Tieto rajoittuu ”ilmiöihin”, joita ihmiset havaitsevat.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Transsendentaalinen logiikka on Puhtaan järjen kritiikin se osa, jossa Kant tutkii ymmärrystä ja sen roolia tietomme konstruoimisessa. Hän määrittelee ymmärryksen mielen kyvyksi, joka käsittelee käsitteitä (A51-52/B75-76). Transsendentaalinen logiikka jakaantuu kahteen osaan: analytiikkaan ja dialektiikkaan. Analytiikassa Kant tutkii ymmärryksen panosta tietoon. Dialektiikassa hän tutkii ymmärryksen rajoja.