query: Mitä huumeiden dekriminalisointi tarkoittaa?

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Huumeiden dekriminalisoinnilla tarkoitetaan sellaista päihdepoliittista mallia, jossa huumekieltolakeja kevennetään tai poistetaan. Tämä voi tarkoittaa huumausaineiden käytön ja hallussapidon rangaistavuuden vähentämistä tai poistamista ja huumekaupan ja -valmistuksen sallimista valtion kontrollin alaisuudessa. Dekriminalisointia perustellaan sillä että kieltolakipolitiikka ei ole onnistunut vähentämään käyttöä rikosoikeudellisilla seuraamuksilla, huumekaupan verottamisen mahdollisuudella, huumeisiin liittyvän rikollisuuden vähentämisen mahdollisuudella ja aikuisen ihmisen itsemääräämisoikeudella. Jotkut perustelevat dekriminalisointia myös sillä, että rankaiseminen leimaa käyttäjiä, aiheuttaa syrjäytymistä ja heikentää heidän hakeutumistaan sosiaali- ja terveyspalveluiden pariin.

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Kreikka: Kreikassa on annettu lakiesitys kaikkien huumeiden käytön dekriminalisoimiseksi. Huumeiden kauppa, välitys ja valmistus sekä suurempien määrien hallussapito pysyisi kuitenkin yhä kiellettynä.[6]

title: Huumeiden historia Suomessa

text: Huumeiden historia Suomessa käsittelee eri huumeiden ilmestymistä Suomeen, niiden kriminalisointia, käyttöä ja huumeriippuvaisten hoitoa. Huumeilla tarkoitetaan laajasti kaikkia niitä aineita, jotka vaikuttavat ihmisen henkisiin toimintoihin.

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Tanska: Vuoden 2010 helmikuun puolivälistä lähtien Tanska ryhtyy antamaan narkomaaneille ilmaiseksi heroiinia Kööpenhaminassa, Odensessa ja Esbjergissä. Huumejakelulla halutaan vähentää huumeidenkäyttäjien tekemiä rikoksia. Ruiskujen ja neulojen vaihto-ohjelmat toimivat useilla paikkakunnilla.[14]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ovat olleet aloitteellisia huumepolitiikan liberalisoinnin suuntaan vaatimalla Euroopan parlamenttia tutkimaan sen toimivuutta. Tähän vaatimukseen vastattiin tutkimuksella, jonka tulokset julkaistiin 10. maaliskuuta 2009 julkaistussa Reuter-Trautmann-raportissa. Tutkimuksessa havaittiin lukuisia ongelmia ja todettiin politiikan olevan pääosin tehotonta.[23] Raportin pohjalta kansalaisjärjestöt vaativat edelleen EU:lta huumepolitiikan radikaalia muutosta. EU:n on kansalaisjärjestöjen vaatimuksen mukaan valmisteltava esitys YK:lle kansainvälisen huumepolitiikan muuttamisesta.[24]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Lukuisat päihdepoliittiset uudistukset uudella vuosituhannella koskevat kannabiksen asemaa lainsäädännössä. Tämä kappale käsittelee laajempia tai muihin aineisiin liittyviä uudistuksia.

title: Bernie Sanders

text: Sanders on profiloitunut Yhdysvaltojen politiikassa edistyksellisenä liberaalina ja on yksi maan vasemmistolaisimmista julkiseen virkaan valituista poliitikoista. Hän kannattaa pohjoismaiden mallin mukaisen hyvinvointivaltion luomista Yhdysvaltoihin. Hän on puhunut muun muassa julkisen terveydenhuollon, ilmaisen korkeakoulutuksen, $15 minimipalkan ja julkisesti rahoitetun äitiysvapaan puolesta. Rodullisten vähemmistöryhmien ohella Sanders on yksi seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien pitkäaikaisimpia puolustajia. Hän kannattaa homoavioliittojen sallimista liittovaltiotasolla, huumeiden vastaisen sodan lopettamista ja marihuanan dekriminalisointia (rangaistavuuden poistamista).

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Kesäkuussa 2017 WHO ja YK kehoittivat terveydenhoidossa tapahtuvan syrjinnän vastaisessa lausunnossaan valtioita tarkastamaan tai kumoamaan käyttörikoslakejaan.[33][34]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Suomessa huumeiden käytön dekriminalisointia ajavat useat järjestöt, muun muassa Humaania päihdepolitiikkaa ry[41] ja Sininauhaliitto.[42][43]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Bolivia: Vuonna 2009 Bolivian perustuslakia muutettiin niin, että se määrää kokapensaan lehtien perinteisen käytön suojeltavaksi kansanperinteeksi. Vuonna 2013 Bolivia sai YK:n huumesopimukseen poikkeuksen, joka antaa Bolivialle oikeuden sallia alueellaan kokan perinteinen käyttö kulttuurisiin ja lääkinnällisiin tarkoituksiin sekä pureskeltavina kokan lehtinä että yrttiteen muodossa.[1][2]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Portugali: Vuonna 2001 Portugali muutti radikaalisti huumepolitiikkaansa siirtymällä käyttäjien rankaisemisesta haittojen vähentämiseen. Ensimmäisenä toimenpiteenä dekriminalisoitiin kaikkien huumeiden käyttö ja hallussapito sekä ryhdyttiin tarjoamaan riippuvuudesta kärsiville hoitoa rangaistusten sijaan. Viisi vuotta lain voimaan astumisen jälkeen vuonna 2006 huumekuolemat putosivat Portugalissa 400 vuosittaisesta tapauksesta 290 tapaukseen. Lisäksi uusien HIV-tartuntojen määrät romahtivat 1400 tapauksesta 400 tapaukseen. Laki siis vähensi huomattavasti huumeiden aiheuttamia terveysongelmia, eikä se lisännyt maan pääkaupungin Lissabonin suosiota huumeidenkäyttäjien keskuudessa. Tutkimuksen mukaan laki ei lisännyt huumeiden käyttöä, joka oli jo ennestään alhaisempaa kuin useissa muissa Euroopan maissa. Portugalin liberaali huumepolitiikka on lisännyt suosiotaan maassa, ja sen tuloksia pidetään kaiken kaikkiaan positiivisina.[8][9]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: YK:n ihmisoikeusvaltuutettu kehotti loppuvuodesta 2015 YK:n jäsenmaita luopumaan käyttäjien rankaisemisesta, koska se haittaa hoitoon hakeutumista ja pääsemistä ja lisää riskialttiita käyttötapoja.[27]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Vuonna 2016 lääketieteen aikakauslehti The Lancetin ja Yhdysvaltalaisen Johns Hopkinsin yliopiston perustama komissio kritisoi rikosoikeuteen perustuvaa huumausainepolitiikkaa siitä, että se on epäonnistunut huumeiden käytön hillitsemisessä, aiheuttanut kärsimystä ja osaltaan vaikuttanut veriteitse leviävien tautien epidemiaan. Komission mukaan huumausainepolitiikan tulisi perustua tutkimustietoon käytettyjen keinojen vaikuttavuudesta, ja huumeiden haittoja tulisi pyrkiä vähentämään sosiaalipolitiikan keinoin samalla tavalla kuin epäterveellisen ruuan, tupakan ja alkoholin kohdalla on tehty.[30][31] Myöhemmin samana vuonna lääketieteen aikakauslehti BMJ yhtyi pääkirjoituksessaan näihin päätelmiin.[32]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: WHO kehotti heinäkuussa 2014 julkaisemassaan HIV-vastaisessa ohjeistuksessa valtioita tukemaan kaikkien huumausaineiden käytön dekriminalisointia, vankeuden välttämiseksi.[25] WHO:n lausunnon seurauksena tanskalaiset poliitikot ilmoittivat että Tanskan huumausainepolitiikkaa tullaan tarkastamaan.[26]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Meksiko: Meksikossa astui 21.8.2009 voimaan laki, joka asettaa tietyn maksimimäärän henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitetuille huumeille. Tämän määrän puitteissa huumeiden hallussapito ei ole rangaistavaa. Maksimimäärät ovat kannabikselle 5 grammaa, kokaiinille puoli grammaa, heroiinille 50 milligrammaa, metamfetamiinille 40 milligrammaa ja LSD:lle 0,015 milligrammaa. Jos viranomaiset löytävät henkilön hallusta sallitun määrän huumeita, häntä kannustetaan hakeutumaan hoitoon. Kolme kertaa sallitusta hallussapidosta kiinni jääneille hoito on pakollista, mutta laissa ei määritellä rangaistusta, vaikka henkilö ei suostu hoitoon.[7]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Uusi-Seelanti: 18.7.2013 Uudessa-Seelannissa tuli voimaan laki, jonka mukaan kaikki muuntohuumeet ovat laittomia, ellei niiden turvallisuutta todisteta yhtä tarkasti kuin mitä lääkeaineilta vaaditaan. Näin lakia ei voi kiertää muuntohuumeille tyypillisellä tavalla tehdä pieniä muutoksia yhdisteen kemialliseen rakenteeseen. Turvallisuusvaatimuksia ovat alhainen myrkyllisyys ja addiktiopotentiaali sekä valmistus- ja kuljetusprosessien turvallisuus. Mikäeli aine voidaan todeta turvalliseksi, sen myynti täysi-ikäisille sallitaan. Myyntipaikkoja ja mainostusta tultaisiin myös rajoittamaan. Laki ei koske perinteisiä huumeita, kuten kannabista ja kokaiinia. Uuden-Seelannin terveysministeriön alaisuuteen perustettiin uusi toimielin, joka valvoo laatuvaatimuksia ja myöntää luvat maahantuojille, valmistajille, tukkumyyjille, jälleenmyyjille ja tutkijoille. Laki on saanut kiinnostuta ja tukijoita, koska se keskittyy moralismin sijaan käyttäjien turvallisuuteen ja hyvinvointiin.[16][17] Väliaikaisen myyntiluvan on saanut jo puolisen sataa tuotetta ja lisensoituja vähittäiskauppiaita on yli 200. Maan terveysviranomaisten mukaan markkinoilla pyörivien muuntohuumeiden lukumäärä on pudonnut neljännekseen ja 95 prosenttia kauppiaista on lopettanut.[18][19]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Kesällä 2014 silloinen hallituspuolue Vihreä liitto kirjasi vuosien 2015–2019 tavoiteohjelmaansa, että rikoslaissa huumausaineiksi määriteltyjen laittomien päihteiden käytöstä ja hallussapidosta omaan käyttöön ei pidä rangaista, ja että huumausainepolitiikan painopiste siirretään rangaistuksista haittojen vähentämiseen. Lisäksi tavoiteohjelmassa vaadittiin, että kannabiksen omaan käyttöön tapahtuvan kasvatuksen rikosoikeudellisesta rangaistavuudesta luovutaan.[38][39][40]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa juristien, lääkärien ja apteekkareiden muodostama koalitio vaati huumesodan lopettamista ja huumepolitiikan radikaalia muuttamista. Kyseessä on ensimmäinen viranomaisten tekemä vetoomus huumepolitiikan muuttamiseksi Yhdysvalloissa. Barack Obaman huumetsaari Gil Kerlikowske on ilmoittanut, että liittovaltio aikoo lopettaa "huumeiden vastaisen sodan" politiikan.[20]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Yle 11.12.2014. Yle 5.12.2011. , jossa selitetään, että huumeiden hintajouston takia kieltolaki voi aiheuttaa vain nettohaittaa yhteiskunnalle

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Kansainvälinen huumausainevalvontalautakunta (INCB) totesi raportissaan vuonna 2016, etteivät Yhdistyneiden kansakuntien sopimukset velvoita jäsenmaita rankaisemaan huumausaineiden käytöstä. INCB suositteli käyttäjien rankaisemisen sijaan ennaltaehkäisyä, koulutusta, hoitoa ja kuntouttamista, ja resurssien kohdistamista järjestäytyneeseen huumekauppaan.[28][29]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Irlanti: Irlanti ilmoitti loppuvuodesta 2015, että maan seuraava hallitus tulee dekriminalisoimaan joidenkin huumausaineiden käytön ja että Dubliniin avataan valvottu pistotila suonensisäisesti käyttäville.[5]

title: Anders Borg

text: Borg on tunnustanut nuorena polttaneensa kannabista ja on kirjoittanut nuorena sanomalehtijutun, jossa kannatti huumeiden dekriminalisointia Ruotsissa.

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Vuoden 2012 Juristikirjeen tekemään suureen juristikyselyyn vastasi 300 juristia. Kun juristeilta kysyttiin, mitä säädöksiä he kumoaisivat, eniten mainintoja saivat huumausaineen käyttöön ja mietoihin huumeisiin liittyvä kriminalisointi.[36] A-klinikkasäätiö tuki juristien näkemystä ottamalla kannan, jonka mukaan huumausainelakia voitaisiin muuttaa niin, ettei mietojen huumeiden käytöstä rangaistaisi, jos sen sijasta syntyisi jonkinlainen hoitoonohjausjärjestelmä.[37]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Yhdistyneiden kansakuntien (YK) Maailman terveysjärjestö WHO teki vuonna 2008 tutkimuksen päihteiden (alkoholi, tupakka, kannabis ja kokaiini) käytön yleisyydestä 17:ssä eri maassa. Päihteiden käytön yleisyyden todettiin vaihtelevan huomattavasti eri maiden välillä, mutta lainsäädännöllä oli vähäinen yhteys huumeiden käytön yleisyyteen.[21][22]

title: Päihteiden haittojen vähentäminen

text: Dekriminalisoinnilla tarkoitetaan päihteen käyttäjien rankaisemisen lopettamista tai vähentämistä. Dekriminalisoimalla laittomaksi määriteltyjen päihteiden käyttö pyritään ehkäisemään käyttäjien syrjäytymistä. Dekriminalisointi helpottaa myös hoitoon hakeutumista, kun käyttäjän ei tarvitse pelätä rangaistusta myönnettyään käyttönsä viranomaisille. Käytön dekriminalisoinnin ajatellaan vapauttavan myös poliisin voimavaroja käyttäjien jahtaamisesta suurempien rikosten selvittämiseen. Dekriminalisoinnin myötä päihteiden käyttö ei ole enää rikosoikeudellinen ongelma vaan sosiaalinen ja lääketieteellinen kysymys. Päihteiden dekriminalisointi on kiistanalainen kysymys.

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Maaliskuussa 2018 EU:n oikeus- ja sisäasiain neuvosto antoi lausunnon, jossa todettiin EU:n huumestrategian pohjalta, että seuraamusten tulee perustua näyttöön niiden vaikuttavuudesta ja huumeiden käytöstä rankaisemisen tilalle tulee löytää vaihtoehtoisia seuraamuksia.[35]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Saksa: Saksassa kannabis on käytännöllisesti katsoen dekriminalisoitu useimmissa osavaltioissa. Heroiinin reseptijakelu on aloitettu suurimmissa kaupungeissa.[10][11]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Ecuador: Vuonna 2013 Ecuador poisti pienien huumausainemäärien hallusapidon rangaistavuuden. Maksimimäärät ovat kannabikselle 10 grammaa, kokaiinille 1 gramma, heroiinille 0,1 grammaa, ekstaasille 0,015 grammaa, amfetamiineille 0,04 grammaa. Ecuadorin perustuslain mukaan laittomien päihteiden käyttö ei ole rangaistava teko.[3][4]

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Päihteiden haittojen vähentäminen Huumeiden historia Suomessa Päihteiden kielto Kognitiivinen vapaus

title: Huumeiden dekriminalisointi

text: Sveitsi: Sveitsi, joka on ollut YK:n jäsen vasta vuodesta 2002, eikä kuulu EU:hun, on voinut toteuttaa vapaasti omaa politiikkansa ilman kansainvälisten sopimusten aiheuttamia rajoituksia. Se on laillistamassa kannabiksen käytön ja hallussapidon lisäksi myös sen tuotannon, jalostukset, tukkukaupan ja myynnin. Sveitsissä annetaan vieroitushoidossa epäonnistuneille narkomaaneille ilmaista heroiinia. Tilastojen mukaan palvelu vähentää narkomaanien rikollisuutta.[12][13]


query: Montako saarta kuuluu Japanille?

title: Japani

text: Japani koostuu yli 3000 saaresta,[1] joista suurimmat ovat Honshū, Hokkaidō, Kyūshū ja Shikoku. Valtaosa saarista on vuoristoisia ja monet myös tuliperäisiä; esimerkiksi Japanin korkein vuorenhuippu Fuji on tulivuori. Maan asukasluku on maailman kymmenenneksi suurin, yli 127 miljoonaa henkeä. Suur-Tokion alue, johon kuuluu Tokion kaupunki ja useita ympäröiviä prefektuureja, on maailman suurin metropolialue yli 30 miljoonalla asukkaallaan.

title: Riukiusaaret

text: Riukiusaaret () (, ”lounaissaaret”) on Japanille kuuluva Tyynenmeren saariryhmä, joka ulottuu Kyūshūlta aina Taiwanin koillispuolelle saakka. Saariryhmä on noin 1 100 kilometrin pituinen, ja siihen kuuluu 55 saarta. Saaret voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: pohjoisimpana sijaitsevat Amamisaaret, keskellä Okinawasaaret ja etelässä Sakishimasaaret. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 090 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat 1 204 neliökilometrin laajuinen Okinawa ja 712 neliökilometrin laajuinen Amami Ōshima. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Japanin Kagoshiman prefektuuriin (Amamisaaret) ja Okinawan prefektuuriin (Okinawasaaret ja Sakishimasaaret).

title: Suomunjärvi

text: Suomunjärvi on kirkasvetinen järvi Patvinsuon kansallispuistossa Lieksassa, Pohjois-Karjalassa. Se kuuluu Koitajoen valuma-alueeseen. Järven pituus on viisi ja leveys parhaimmillaan neljä kilometriä. Siinä on monia saaria ja lahtia. Se sijaitsee harjualueella. Järvi on tunnettu hiekkarannoistaan, joita sillä on peräti 24 kilometriä. Järven syvyys vaihtelee eri osien välillä suuresti. Monin paikoin on matalikkoja ja jossakin kohdin taas on syvyyttä jopa 27 metriä.

title: Riukiusaaret

text: Saaret ovat historiansa aikana olleet itsenäinen Ryūkyūsaarten kuningaskunta sekä vuorotellen osa Japania ja Kiinaa. Niinpä niiden kulttuurissa on vaikutteita molemmista maista. Saarilla puhutaan Ryūkyūsaarten kieliä, jotka ovat sukua japanille mutta kielten puhujat eivät ymmärrä toisiaan. Ryūkyūkielet jakautuvat useisiin murteisiin. Saarten asukkaat lienevät paitsi japanilaisten myös kaakkoisaasialaisten muuttajien jälkeläisiä. Japaniin Riukiusaaret liitettiin virallisesti vuonna 1879. Japanin hävittyä toisen maailmansodan saaret siirtyivät Yhdysvaltojen haltuun: Amamisaaret palautettiin Japanille jo vuonna 1953, mutta loput saarista vasta vuonna 1972. Okinawan saarella on edelleen useita Yhdysvaltain sotilastukikohtia.

title: Georgian Bay Islandsin kansallispuisto

text: Georgian Bay Islandsin kansallispuisto on Kanadassa, lähellä Honey Harbouria ja Port Severniä, saaristossa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuiston alueeseen kuuluu kaikkiaan 59 saarta ja luotoa, jotka ovat osa 30000 saarta käsittävää saaristoa. Alueella elää monia sammakko- ja matelijalajeja, kuten viisijuovaskinkki ja suokalkkarokäärme. Alueen suurin saari on Beausoleil. Sen maasto on kallioista ja se sijaitsee tuulisella paikalla, missä kasvaa vain tuulen vaikutusta kestäviä puulajeja. Saaren eteläosassa maaperä on kallkkikiveä.

title: Japani

text: Arkeologisen tutkimuksen mukaan Japanin saarilla on ollut asutusta jo myöhäispaleoliittisella kaudella. Ensimmäiset kirjatut maininnat Japanista esiintyvät kiinalaisissa teksteissä ensimmäiseltä vuosisadalta. Otettuaan käyttöön nykyisen perustuslakinsa vuonna 1947 Japani on ollut perustuslaillinen monarkia, jolla on keisari ja vaaleilla valittu parlamentti. Nykyään Japani on suurvalta, jolla on ostovoimapariteetilla korjatulla bruttokansantuotteella mitattuna maailman kolmanneksi suurin talous. Maa kuuluu Yhdistyneisiin kansakuntiin, G8-ryhmään ja APECiin.

title: Senkakusaaret

text: Japanin mielestä saaret ovat kuuluneet sille vuodesta 1895, jolloin saarilla tehdyissä tutkimuksissa ei löydetty jälkiä aikaisemmasta Kiinan hallinnosta ja saaret julistettiin kuuluvaksi Japanille. Toisen maailmansodan jälkeen saaret siirtyivät Ryūkyūsaarten mukana Yhdysvaltain hallintoon ja luovutettiin takaisin Japanille 1970-luvun alussa. Kiinan mukaan ensimmäiset kiinalaiset tutkimukset saarista tehtiin vuonna 1403, ja saaria on hallittu vuosisatoja Taiwanin osana. Kun Kiina luovutti Taiwanin Japanille vuonna 1895, Senkakusaaret olivat Kiinan mukaan osa Taiwanin sen aikaista aluetta, joka palautettiin Kiinalle toisen maailmansodan jälkeen. Nykyinen poliittinen kiista alkoi, kun saarten lähistöltä löydettiin mahdollinen öljykenttä 1970-luvun vaihteessa.

title: Minamitori-shima

text: Minamitori-shima (, ) on Japanille kuuluva korallisaari luoteisella Tyynellämerellä. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja se kuuluu Ogasawara-saariin. Hallinnollisesti saari on osa Tokioa.

title: Harstad

text:
Harstadista tuli erillinen kunta vuonna 1904, kun se erosi Trondenesista.
Harstad sijaitsee Pohjois-Norjassa Atlantin rannikolla. Harstadiin kuuluu monia pieniä saaria, joista suurimpia ovat muun muassa Arnøya ja Gressholman. Harstadin ”mannerosakin” on osa Jäämeressä sijaitsevaa Hinnøyan saarta.

title: Euphyllia

text:
Euphyllia on kivikorallien suku, johon kuuluu ainakin 15 lajia. Niitä ei voi erottaa toisistaan kalkkirungon perusteella vaan pitkistä ja lihaksikkaista tentakkeleistaan.
Euphyllia-lajeja tavataan indopasifisella merialueella Mosambikista Punaisellemerelle, Etelä-Japaniin. Pohjois-Australiaan ja Fidži-saarille asti. Monia lajeja pidetään meriakvaarioissa, missä ne kuuluvat suosituimpiin pitkäpolyyppisiin eli LPS-kivikoralleihin. Muotonsa perusteella niitä kutsutaan soihtukoralliksi (torch coral, "E. glabrescens"), vasarakoralliksi (hammerhead coral, "E. ancora" ) ja sammakonkutukoralliksi (frogspawn, "E. divisa") Niissä on yhteyttäviä symbioottisia leviä, minkä takia ne tarvitsevat paljon tai kohtalaisesti valoa.

title: Jōmon-kausi

text: Arkeologisista tutkimuksista voidaan nähdä, että jōmon-kauden lopussa tapahtui dramaattisia muutoksia. Alkeellinen viljely oli muuttunut hienostuneeksi riisiviljelykseksi ja oli hallinnon alaisuudessa. Monia muita japanilaisen kulttuurin elementeistä saattaa olla peräisin tältä ajalta, heijastaen muuttovirtaa Japaniin mantereelta ja etelän saarilta. Näihin elementteihin kuuluu esimerkiksi šinto-mytologia, naimisiinmenotavat, arkkitehtuurinen tyyli ja monet teknologiset keksinnöt kuten lakattuja puuesineitä, tekstiilejä, metalliesineitä ja lasiesineitä.

title: Japanin alueet

text: Japanin neljä pääsaarta pohjoisesta etelään ovat Hokkaidō, Honshū, Shikoku ja Kyūshū; saarista suurimpana ja väkirikkaampana Honshū jakautuu useisiin alueisiin, muut saaret muodostavat omat alueensa. Toisaalta meri pikemminkin sitoo monia alueita yhteen kuin erottaa niitä: esimerkiksi Seton sisämerta ympäröivät alueet Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla muodostavat yhtenäisen talousalueen.[4]

title: Islas de la Bahía

text: Islas de la Bahían saariryhmän pääsaaret lähellä rannikkoa ovat Roatán, Utila ja Guanaja. Saaristoon kuuluu lisäksi monia pienempiä saaria. Kauempana Karibianmerellä on lisäksi Islas Santanillas, johon kuuluu useita pieniä saaria ja luotoja. Lisäksi lähempänä mannerta on Cayos Cochinos. Islas de la Bahían on muodostunut neljästä kunnasta.

title: Loyautésaaret

text: Saaren pinta-ala on 2 095 km. Vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan saarilla asui noin 18 300 henkeä, joista yli puolet Lifoun kunnassa. Loyautésaarten väestöstä suurin osa on kanakeja, kun koko territoriossa heidän osuutensa on noin 40%. Eri saarilla puhutaan eri kieliä, mutta kulttuurissa on monia yhteisiä piirteitä. Asutus keskittyy kyläpäällikön johtamiin heimokyliin. Maaomaisuus kuuluu klaaneille ja suvuille, eikä maata voi ostaa tai myydä.

title: Hirado

text: Hirado () on Japanin kaupunki Kyūshūn alueella Nagasakin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Sasebon luoteispuolella. Kaupunkiin kuuluu pieni osa Kyūshūn pääsaarta ja noin 40 muuta saarta, joista suurin on Hiradon pitkänomainen saari; muita merkittäviä saaria ovat Azuchi-ōshima, Takushima ja Ikitsukishima. Kaupungin pohjoispuolella avautuu Genkainmeri ja länsipuolella Itä-Kiinan meri. Hiradossa on 32 466 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 235,08 neliökilometriä.

title: Päijänteen kansallispuisto

text: Päijänteen kansallispuisto sijaitsee Suomen toiseksi suurimman järven, Päijänteen eteläosassa. Siihen kuuluu noin 50 rakentamatonta saarta ja luontoa sekä osia asutuista saarista. Osa saarista on hiekkarantaisia harjusaaria, osa kallio- ja moreenisaaria. Matkailullisesti merkittävimmät kohteet ovat suurin saari Kelvenne sekä Pulkkilanharju. Koska kansallispuisto sijaitsee pääosin saarilla, ei suurimpaan osaan puistosta pääse kuin vesiteitse. Kelvenne on monine laguuneineen suosittu veneilykohde.

title: Nagasakin prefektuuri

text: Nagasaki sijaitsee Japanin lounaisosassa ja on Japanin läntisin prefektuuri. Rantaviivaa prefektuurilla on 4 175 km, eli enemmän kuin millään muulla prefektuurilla. Rannikkoprefektuurina siihen kuuluu myös joukko saaria — yhteensä noin 588 — esimerkiksi Iki (139 km²) ja Tsushima (709 km²). Saarista 505 on asumattomia, kuten Hashima. Nagasakin manneralueesta suoraan lännessä sijaitsevaan Goton saaristoon kuuluu 140 saarta. Nagasakin ainoa naapuriprefektuuri on Saga idässä ja se on muilta suunnilta Itä-Kiinan meren ympäröimä. Alue on vuoristoista.

title: Marugame

text: Marugame () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kagawan prefektuurissa. Se sijaitsee Seton sisämeren rannalla Sanukin tasangolla prefektuurin pääkaupungin Takamatsun länsipuolella. Kaupungissa on 109 922 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 111,78 neliökilometriä. Siihen kuuluu myös useita Seton sisämeren saaria.

title: Laanemaa järv

text:
Järven pinta-ala on 9 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,47 ha. Saariksi voidaan tulkita muutkin ruovikkosaaret, joita järvellä esiintyy monia.
Järven suurin syvyys noin 2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suomaata tai ruovikkoa. Se kuuluu Orkjärven luonnonsuojelualueeseen ja sijaitsee sen luoteispäässä. Sillä ei ole ollut luontaista laskuojaa, mutta sellainen on kaitettu ja juhdettu pohjoisessa olevan metsäalueen ojiin. Ne laskevat edelleen Munalaskme ojaan, joka yhtyy Vasalemma jõgeen.

title: Tsushima

text: Tsushiman saari sijaitsee Japanin lounaisrannikolla. Hallinnollisesti se on osa Nagasakin prefektuuria. Saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta Kami (255 km²) ja Shimo (450 km²). Kahta saarta erottaa toisistaan vain kapea kanava. Pääsaarien lisäksi saaristoon kuuluu yli 100 pienempää saarta. Korean ja Japanin pääsaarten välinen etäisyys on noin 180 kilometriä ja Tsushima sijaitsee suurin piirtein tämän matkan puolivälissä. Joskus sanotaankin, että hyvän sään vallitessa Tsushimalta on näköyhteys kumpaankin maahan. Maiden välinen merialue Tsushiman kohdalla tunnetaan nimellä Koreansalmi. Japanissa salmesta käytetään yleisemmin nimeä Tsushiman salmi, jolla voidaan viitata myös tarkemmin erityisesti Tsushiman ja Japanin väliin jäävään salmeen.

title: Japaninruttojuuri

text: Japaninruttojuuri esiintyy alkuperäisenä Itä-Aasiassa: Japanissa, Etelä-Koreassa, Kiinassa, Venäjällä Sahalinin ja Kuriilien saarilla. Se kasvaa lisäksi viljelykarkulaisena monin paikoin Pohjoismaissa sekä joissain Keski-Euroopan maissa. Suomessa tavataan koristekasvina, viljelykarkulaisena ja -jäänteenä japaninruttojuuren alalaji "giganteus".

title: Karatsu

text: Karatsu () on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Sagan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Genkainmeren Karatsunlahden rannalla Matsuurajoen suulla. Kaupunkiin kuuluu useita pieniä saaria, kuten Madarashima, Kakarashima, Kabeshima ja Takashima. Karatsussa on 124 431 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 487,54 neliökilometriä.

title: Galápagossaaret

text: Galápagossaariin kuuluu 13 yli kymmenen neliökilometrin ja 19 yli neliökilometrin kokoista saarta sekä monia luotoja ja kareja. Kaikkiaan saaria on 234. Suurin saarista on Isabela, jonka pinta-ala on 4 588 neliökilometriä. Viisi suurinta saarta, Isabela, Santa Cruz, Fernandina, Santiago ja San Cristóbal, käsittävät 93,2 prosenttia koko saariston pinta-alasta.

title: Munakata

text: Munakata () on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Kyūshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Fukuokan ja Kitakyūshūn suurkaupunkien välimaastossa Genkainmeren rannikolla. Siihen kuuluu useita saaria, merkittävimpinä Ōshima ja rannikolta 60 kilometrin päässä sijaitseva Okinoshima. Munakatassa on 96 454 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 119,67 neliökilometriä.

title: Osakan prefektuuri

text: Osakan prefektuuri sijaitsee keskellä Japania. Prefektuuria reunustavat komelta suunnalta vuoristot ja lännessä alue rajautuu Osakanlahteen. Naapuriprefektuurit ovat Hyōgon prefektuuri lännessä, Kioto pohjoisessa, Nara idässä ja Wakayama etelässä. Osaka on samaan aikaan sekä Japanin pinta-alaltaan toiseksi pienin että väestöluvultaan toiseksi suurin prefektuuri. Se on myös Japanin ainoa rannikolla sijaitseva prefektuuri jonka alueeseen ei kuulu ainoatakaan saarta.

title: Kissaeläimet

text: Luonnonvaraisia kissaeläimiä tavataan Australiaa ja Etelämannerta lukuun ottamatta kaikilta mantereita. Kotikissoja asuu kaikkialla, mutta luonnonvaraiset kissat puuttuvat Australiasta, Uudesta-Seelannista, Japanista, Madagaskarilta, napa-alueilta ja monilta valtamerten eristäytyneiltä saarilta.

title: Japaninkyyhky

text: Japaninkyyhky ("Columba janthina") on aasialainen Japanin pienillä saarilla elävä kyyhkylintu, josta tunnetaan kaksi alalajia, joista "janthina"a tavataan Etelä-Korean ja Japanin välisillä saarilla ja Japanin eteläisillä saarilla Ryūkyūsaarille asti, ja lähes varmasti hävinnyt, Ogasawarasaarilla ja Iwolla elänyt "nitens".

title: Hollannin Itä-Intian taistelut

text: Liittoutuneet eivät yrittäneet vallata takaisin menetettyjä saaria myöhemmin sodan aikana. Japanilaisjoukot saarilla luovuttivat Japanin vetäytyessä sodasta toisen maailmansodan päätteeksi. Suurin osa joukoista palasi Japaniin, mutta osa jäi saarille elämään. Jotkut sotilaista auttoivat singaporelaisia Indonesian vallankumouksessa.

title: Kure (Japani)

text: Kure () on kaupunki Hiroshiman prefektuurissa Chūgokun alueella Honshūn saarella Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Seton sisämeren rannalla ja siihen kuuluu useita sisämeren saaria. Kaupungissa on 236 905 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 353,86 neliökilometriä. Kure on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.

title: Kuriilien kiista

text: Kuriilien kiista on Japanin ja Venäjän (ja sen edeltäjän Neuvostoliiton) välinen aluekiista, erimielisyys Kuriilien saariryhmän eteläisimpien saarien hallinnasta. Kuriilien tuliperäinen saariketju sijaitsee Tyynessämeressä Japanin pohjoisen Hokkaidon saaren ja Venäjän Kamtšatkan niemimaan välissä. Kiista koskee 56 saarta käsittävän saariston eteläosaa, joka ennen toista maailmansotaa kuului Japanille, ja jonka Neuvostoliitto valloitti sodan loppuvaiheessa.[1] Liittoutuneiden ja Japanin välisessä San Franciscon rauhansopimuksessa Japani luopui vaatimuksestaan saariin, mutta Neuvostoliiton oikeuksia niihin ei toisaalta mainittu. Neuvostoliitto ja sen seuraajana Venäjä on katsonut saarten kuuluvan itselleen, ja ne ovat pysyneet Venäjän hallinnassa osana sen Sahalinin aluetta. Japani on kiistänyt saarten kuuluvan Venäjälle, ja katsonut niiden kuuluvan sen Pohjoiseen territorioon. Valtiot eivät tämän vuoksi ole allekirjoittaneet rauhansopimusta maailmansodan jälkeen.

title: Tyresön kunta

text: Suurin osa Tyresöstä sijaitsee Södertörnin niemimaalla, mutta siihen kuuluu myös muutamia saaria Itämeressä, joista Ägnö ja Härsö ovat suurimmat. Tyresössä on monia järviä, joista suuri osa kuuluu Tyresån järvijärjestelmään. Etelässä on iso aarniometsä, josta osa kuuluu Tyrestan kansallispuistoon, ja muita suuria osia on muihin luonnonsuojelualueisiin.


query: Mikä on Espoon väkiluku?

title: Espoo

text: Espoo () on kaupunki Uudellamaalla, Helsingin metropolialueella, Suomenlahden rannalla. Sen naapurikunnat ovat Vihti ja Nurmijärvi pohjoisessa, Vantaa ja Helsinki idässä, Kirkkonummi lännessä sekä Kauniainen Espoon sisällä.[1] Espoon väkiluku on 282 293 (30. syyskuuta 2018)[2] Sen pinta-ala on km² (), josta km² on maata, km² sisävesiä ja loput km² merta.[3] Espoo on osa neljän kaupungin muodostamaa pääkaupunkiseutua, jonka kunnilla on laissa säädettyinä yhteistoimintavelvoitteina jätehuolto ja joukkoliikenne.[4] HSY vastaa alueen jäte- ja vesihuollosta ja HSL joukkoliikenteestä. Laajempaan Helsingin seudun metropolialueeseen kuuluu Espoon lisäksi 13 Uudenmaan kuntaa.[5] Espoon kaupunkirakenne on vahvasti sidoksissa Helsinkiin ja muihin ympäröiviin kuntiin. Lähes sen koko väestö asuu Helsingin keskustaajaman alueella.

title: Haukilahti

text: Haukilahden 5 746 henkilön väestöstä suurin osa on työikäisiä 25–64-vuotiaita. Kaupunginosan väkiluku kasvoi tasaisesti muuta Espoota hieman hitaammin vuoteen 1984 saakka, jolloin kaupunginosassa asui 6 372 henkilöä. Kasvu taittui 1980-luvun puolivälissä, mistä lähtien alueen väestö on pienentynyt perheiden lasten muuttaessaan kotoaan. Arvioiden mukaan alle 18-vuotiaiden määrä supistuu alueella reilulla 900 hengellä, kun taas yli 70-vuotiaita haukilahtelaisia on vuonna 2021 peräti 1 400 nykyistä enemmän. Vieraskielisten osuus Haukilahden asukkaista oli tammikuussa 2015 alle 6,5 prosenttia, joka on lähes puolet vähemmän kuin Espoossa keskimäärin (13,3 %).

title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon tuomiokirkko on Suomen evankelisluterilaisen kirkon Espoon hiippakunnan tuomiokirkko ja kahden seurakunnan eli Espoon tuomiokirkkoseurakunnan ja Esbo svenska församlingenin kotikirkko.[1] Kirkko sijaitsee Espoon keskuksen Pappilanmäen Kirkonmäellä Espoonjoen rannalla. Keskiaikaista harmaakivikirkkoa pidetään yleisesti Espoon tärkeimpänä historiallisena rakennuksena, ja eräs kunnan julkaisu määrittää sen olevan ”rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti Espoon tärkein yksittäinen kohde”.[2] Kirkko on pyhitetty apostoli Matteukselle.

title: Muurame

text: Muurame on monessa mielessä hyvin menestyvä kunta. Sille on etua sijainnista Jyväskylän naapurissa. Muuramessa asukkaiden koulutustaso on korkeimpia Suomessa. Esimerkiksi insinöörin koulutuksen saaneita kunnassa on väkilukuun suhteutettuna toiseksi eniten Suomessa, heti Espoon jälkeen.

title: Kiekko-Espoo

text: Kiekko-Espoo on espoolainen 1984 perustettu juniorityötä tekevä jääkiekkoseura. K-Espoo on espoolaisten kasvattajaseurojen Espoo Bluesin ohella edustusorganisaatio. Kiekko-Espoon ja Bluesin joukkueet pelaavat valtakunnallisilla sarjatasoilla C-, B- ja A-junioreissa. Espoon Bluesin ja Kiekko-Espoon juniorijoukkueet pelasivat vuoteen 2014 Kiekko-Espoo Juniorit ry:n alaisuudessa.

title: Espoon kaupunginkirjasto

text:
Espoon kaupunginkirjasto on Suomen suurimpia yleisiä kirjastoja. Vuonna 2011 Espoon kaupunginkirjaston kokoelmissa oli 841 848 nidettä ja kirjaston kokonaislainaus oli 4 206 141 lainausta.
Yleisen kirjaston historia Espoossa alkoi 1860-luvulla Espoon kirkon sakastissa. Vuonna 1873 kirjasto siirtyi kirkon sakastista Lagstadin kansakoululle, ensin luokkahuoneeseen, myöhemmin voimistelusaliin. Vuonna 1937 Espoon kirjastolautakunta päätti jakaa Espoon kirjastolaitoksen kahtia suomenkieliseen ja ruotsinkieliseen kirjastoon. Tämän päätöksen myötä Leppävaaran piirikirjastosta tuli Espoon suomenkielinen kantakirjasto. Espoon kirjastolaitoksen yhdistyttyä vuonna 1962, suomenkielisestä kantakirjastosta tuli Espoon kaupunginkirjaston pääkirjasto. 1990-luvun lopulla Espoossa palattiin aluekirjastomalliin ja nykyään Espoon kaupunginkirjastolla ei ole pääkirjastoa. Aluekirjastot toimivat Leppävaaran, Tapiolan, Matinkylä/Olarin, Keski- ja Pohjois-Espoon ja Espoonlahden alueilla.

title: Laurinlahti

text: Laurinlahti () on Espoossa Espoonlahden itärannalla Kivenlahden, Espoonlahden keskuksen ja Soukan välissä sijaitseva asuinalue, joka kuuluu Espoonlahden kaupunginosaan. Samalla nimellä kutsutaan myös Kiven- ja Soukanlahtien välissä sijaitsevaa lahtea. Alueen väkiluku on nykyisin noin 4000.

title: Uudenmaan maakunta

text: Uudenmaan itäisimpien ja läntisimpien alueiden osuus väkiluvusta on laskenut vuodesta 1960. Myös Helsingin väestöosuus on pienentynyt: vuonna 1960 se oli noin 55 %, vuonna 1990 noin 40 %; sittemmin pääkaupungin väestöosuus on pysynyt melko vakaana. Espoon, Vantaan ja pääkaupunkiseudun kehyskuntien osuus on vastaavasti kasvanut: vuonna 1960 se oli noin 27 % ja vuonna 2013 noin puolet koko Uudenmaan väestöstä. 2010-luvulla kehyskuntien väestönkasvu on ollut hitaampaa kuin pääkaupunkiseudun. Espoon ja Vantaan väestönkasvu on ollut tasaisempaa kuin Helsingin, jonka väkiluku laski toisen maailmansodan jälkeisen voimakkaan kasvuvaiheen jälkeen 1970-luvulla, pysyi vajaassa puolessa miljoonassa 1980-luvun ja alkoi jälleen kasvaa 1990-luvulle tultaessa. 2010-luvulla Helsingin väestönkasvu on jopa ohittanut maakunnallisen keskiarvon.

title: Espoon keskus

text: Espoon keskus kuuluu Vanhan-Espoon suuralueeseen ja Kanta-Espoon tilastoalueeseen. Espoon keskuksesta puhuttaessa käytetään usein virheellistä termiä ”Espoon keskusta”. Espoo ei ole kehittynyt yhden keskuksen ympärille, vaan se koostuu viidestä kaupunkikeskuksesta, joista yksi on Espoon keskus.

title: Kivistön suuralue

text: Kivistön suuralue on pinta-alaltaan suurin Vantaan seitsemästä suuralueista. Se kattaa 29,8 prosenttia Vantaan pinta-alasta. Suuri osa suuralueen pinta-alasta on maaseutua. Naapureina ovat kaakossa Aviapoliksen suuralue, etelässä Myyrmäen suuralue, lounaassa Espoon kaupunki, luoteessa Nurmijärven kunta ja koillisessa Tuusulan kunta. Kivistön suuralueen väkiluku oli vuoden 2015 alussa noin 8 900.

title: Espoo Blues

text: 15. helmikuuta 1984 Jäähonka, EPS ja EJK yhdistyivät Kiekko-Espooksi ja K-Espoo peri Jäähongan paikan II-divisioonaan. Aluksi kotikenttänä toimi Matinkylän jäähalli. Kiekko-Espoo pelasi ensimmäisen kautensa 1984–1985 II-divisioonan etelälohkossa. Kaudella 1985–1986 K-Espoo pelasi toisen kautensa II-divisioonassa ja oli lohkonsa neljäs. Kaudella 1986–1987 K-Espoo sijoittui lopulta kolmanneksi. Kaudella 1987–1988 Kiekko-Espoo oli II-divisioonan lohkonsa paras ja nousi kauden päätteeksi I-divisioonaan. K-Espoo ylsi heti kolmanneksi ensimmäisellä I-divisioonakaudellaan kaudella 1988–1989. Kausi 1989–1990 I-divisioonassa ei sujunut yhtä menestyksekkäästi K-Espoon jäädessä 9. sijalle. K-Espoo paransi sijoitustaan kaudella 1990–1991 taistelemalla itsensä viidenneksi.

title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla etenkin pääkaupunkiseudun väkiluku nousi. 1960- ja 1970-luvuilla voimakas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin oli kuitenkin hidastunut.[7] Vuosikymmenen lopulla noin 60 prosenttia väestöstä asui kaupungeissa. Suomen suurimmat kaupungit vuoden 1988 lopulla olivat Helsinki (489965 asukasta), Tampere (171068 asukasta), Espoo (167734 asukasta), Turku (159917 asukasta), Vantaa (151157 asukasta), Oulu (98933 asukasta) ja Lahti (93251 asukasta).

title: Espoon historia

text:
Ennen Suomen sisällissodan alkua vuonna 1917 Espoossa oli kahdeksan työväenyhdistystä. Bolsevikkien innoittamana myös Espooseen perustettiin punakaarti. Sodan alkaessa Espoo jäi punaisten alueelle. Espoossa käytiin sodan loppuvaiheessa saksalaisten sotilaiden ja punakaartilaisten välillä Leppävaaran taistelu, jossa punakaartilaiset yrittivät estää saksalaisia etenemästä Helsinkiin. Lyhyen taistelun jälkeen punakaartilaiset joutuivat jättämään asemat ja näin Saksan joukot pääsivät jatkamaan etenemistään. Saksalaisten pommituksen yhteydessä osuman sai yksi suomalainen kansakoulu, mutta muuten sisällissodan aiheuttamat vauriot olivat Espoossa varsin pienet.
Vuonna 1920 Espoo oli alle 9 000 asukkaan maalaiskunta, ja 70 prosenttia asukkaista oli ruotsinkielisiä. 75 prosenttia koko väestöstä elätti itsensä maataloustyöllä. Kauniainen erotettiin Espoon kunnasta vuonna 1920, mutta Espoon ja Kauniaisten välinen raja vahvistettiin vasta 1940-luvun lopulla. Espoo alkoi kasvaa voimakkaasti 1940- ja 1950-luvuilla ihmisten muuttaessa alueelle erityisesti Neuvostoliitolle menetetyiltä alueilta. Espoo kehittyi maatalousvaltaisesta maalaiskunnasta nopeasti kauppa-, palvelu- ja teollisuuskaupungiksi. Espoon sijainti Helsingin vieressä houkutteli pääkaupungissa työskenteleviä muuttamaan kasvavaan naapurikaupunkiin. Jo ennen toista maailmansotaa oli rantaradan asemien läheisyydessä useita esikaupunkialueita kuten Leppävaara ja Kilo sekä teollisuustaajamaksi muodostunut Kauklahti. Sen jälkeen kun uusi Jorvaksentie (nykyisen Länsiväylän edeltäjä) valmistui, alettiin myös sen läheisyyteen rakentaa pientaloja, varsinkin Westendiin. Sodan jälkeen Espooseen rakennettiin myös runsaasti rintamamiestaloja. Suuri väestönkasvu alkoi kuitenkin varsinaisesti vasta 1950-luvun alussa, kun Asuntosäätiö alkoi rakentaa Tapiolaa ja samaan aikaan viereiseen Otaniemeen alettiin rakentaa Teknillisen korkeakoulun uutta kampusaluetta. Vuonna 1950 suomesta tuli enemmistökieli Espoossa.
Vuonna 1963 Espoosta tuli kauppala. Tuolloin asukkaita oli 65 000. Espoosta tuli kaupunki vajaat kymmenen vuotta myöhemmin vuonna 1972. 1970-luvulla kaupunkiin rakennettiin Suvelan, Olarin, Matinkylän ja Kivenlahden asuinalueet. Keilaniemen tornitaloista ensimmäinen, Neste OY:n pääkonttori valmistui vuonna 1976.

title: Espoo

text: 1960-luvun alussa suunniteltiin Espoon jakamista kolmeen kuntaan. Sen tuolloin jo varsin tiheään asutuista itäosista aiottiin muodostaa Tapiolan ja Leppävaaran kauppalat, kun taas kunnan silloin vielä jokseenkin maaseutumaiset länsi- ja pohjoisosat olisivat jääneet edelleen Espoo-nimiseksi maalaiskunnaksi. Jakoa ei kuitenkaan toteutettu, vaan Espoo kokonaisuudessaan muutettiin kauppalaksi vuonna 1963 ja kaupungiksi vuonna 1972. Kaupungin uusi hallinnollinen keskus, Espoon keskus rakennettiin 1970-luvulla Espoon rautatieaseman ja Espoon vanhan harmaakivikirkon ympärille. Vuosina 1950–2000 Espoon väkiluku kasvoi 22 000:sta 210 000:een. Samalla Espoo muuttui enemmistöltään ruotsinkielisestä kunnasta enemmistöltään suomenkieliseksi.

title: Espoon kulttuurikeskus

text:
Espoon kulttuurikeskus () on Espoon Tapiolan kaupunginosan keskustassa sijaitseva kulttuuritalo. Espoon kulttuurikeskus on esittävän taiteen päänäyttämö Espoossa ja siellä tarjotaan kulttuuri- ja julkisia palveluita sekä järjestetään näyttelyitä, juhlia, kokouksia, messuja sekä yksityistilaisuuksia. Kulttuurikeskuksessa toimivat Espoon musiikkiopisto, Espoon kaupunginorkesteri Tapiola Sinfonietta, Tapiolan kirjasto, Tapiolan yhteispalvelupiste ja Espoon työväenopisto. Muiden muassa Espoon Kaupunginteatteri, April Jazz, Espoo Ciné, Tapiola Sinfonietta, PianoEspoo ja KuoroEspoo tuottavat ohjelmaa Espoon kulttuurikeskukseen.
Espoon kulttuurikeskus sijaitsee Tapiolan Keskustornin vieressä ja Kulttuuriaukion ja Keskusaltaan välissä. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen ja se valmistui vuonna 1989. Talossa on kaksi salia: 300-paikkainen teatterille sopiva Louhisali ja 800-paikkainen konserttikäytössä oleva Tapiolasali.

title: Espoo

text: Aikido: Aalto Aikikai Baseball: Espoo Expos Jalkapallo: FC Honka, FC Espoo, FC Kasiysi, EBK, EPS, EsPa, Espoon Tikka, HooGee, LePa, KaPy Jääkiekko: Espoo Blues, EPS, EJK, Jäähonka, EKS, Kiekko-Espoo Koripallo: Tapiolan Honka, Leppävaaran Pyrintö, EBT Miekkailu: Espoon Miekkailijat Pesäpallo: Espoon Pesis Ringette: Espoon Kiekkoseura Salibandy: Esport Oilers, Westend Indians Suunnistus: Espoon Akilles, Espoon Suunta, Leppävaaran Sisu Taitoluistelu: Espoon Jäätaiturit, Espoon Taitoluisteluklubi Uinti: Cetus Voimistelu: Olarin Voimistelijat, Espoon Telinetaiturit, Viherlaakson Veikot, Tapiolan Voimistelijat Yleisurheilu: Espoon Tapiot, Esbo IF, Leppävaaran Sisu

title: Vanha-Espoo

text: Vanhan-Espoon väkiluku oli 36 372 vuonna 2011, joista ruotsinkielisiä on 2 905, vieraskielisiä 4 737 ja ulkomaan kansalaisia 3 304. Suuralueella asui 18 315 työllistä ja 1 494 työtöntä vuonna 2009. Alueen työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2008 64,6 prosenttia. Vanhassa-Espoossa oli 12 171 työpaikkaa vuonna 2008, joista 7 002 yhteiskunnallisissa palveluissa, 2 192 kaupan, majoituksen ja ravitsemistoiminnan alalla, 837 rakentamisalalla ja 668 asiantuntija-aloilla. Suuralueen asunnoista 51,6 prosenttia oli kerrostaloja ja 47,3 prosenttia pientaloja vuonna 2010. 36,5 prosenttia asunnoista on vuokra-asuntoja, ja näistä 41,9 prosenttia on kaupungin vuokra-asuntoja vuonna 2010.

title: Espoon kaupunginkirjasto

text: Espoon kaupunginkirjasto on Espoossa toimiva yleinen kirjasto. Espoon kaupunginkirjastolla on 14 asiakaspalvelupistettä, kaksi kirjastoautoa, potilaskirjasto ja osasto hakeutuvalle kirjastotoiminnalle. Espoon kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa. HelMet-kirjasto on Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjastojen kokonaisuus, jolla on yhteinen kokoelmaluettelo ja yhteiset käyttösäännöt.

title: Espoo

text: Espoon väkiluku on ().[59]

title: Espoon tuomiokirkkoseurakunta

text: Ennen vuotta 2004 Espoon tuomiokirkkoseurakunnan nimi oli Kanta-Espoon seurakunta. Espoon seurakunta jakaantui suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan vuonna 1950. Espoon suomalainen seurakunta jakaantui vuonna 1964 Kanta-Espoon, Etelä-Espoon ja Leppävaaran seurakunniksi.

title: Espoon tuomiokirkko

text: Espoon väkiluku oli 1700-luvun lopussa noin 1900 henkilöä ja kirkko alkoi käydä ahtaaksi, vaikka tilaa oli saatukin lisää puisista lehtereistä.[5] Kirkko laajennettiin arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitelmien pohjalta poikkilaivaiseksi ristikirkoksi 1821–1823.[6] Asehuone oli purettu jo 1810-luvulla.[1] Poikkilaivan rakentamiseksi kirkon sivuseinistä purettiin keskiosat, kaksi tiilipilaria ja näihin tukeutuneet kuusi kattoholvia.[5] Poikkilaivan ulkoseinät on muurattu alkuperäisten kiviseinien tapaan, mutta niiden yksityiskohdat viittaavat modernimpaan empiretyyliin, kuten myös uudet holvit, jotka tehtiin tiilestä muurattuina tynnyriholveina.[5]

title: Artjärven historia

text: Väkiluku on vähentynyt koko ajan ja on nyt alle 1500 henkeä. Ennätysmäärä väestöä oli vuonna 1952, jolloin siirtoväen lapset tulivat kouluikään, liki 3500 henkeä. Jo sitäkin ennen väkiluku oli ollut jo 1800-luvun puolivälissä n. 2000 henkeä. Artjärvi on siis menettänyt merkitystään väestökadon vuoksi, kun se aikaisemmin oli melkein Espoon veroinen maalaispitäjä. Rakennemuutos on kohdellut rajusti Artjärveä.

title: Espoo

text: Espoo on väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin kunta. Espoon väkiluku ohitti Tampereen vuoden 1991 alussa.[6] Espoo on tunnettu myös Nokian, energiayhtiö Fortumin, Angry Birdsin kehittäneen peliyhtiö Rovion sekä useiden muiden korkean teknologian yritysten kotikaupunkina, Nuuksion kansallispuistosta sekä Otaniemen kampusalueesta, jossa sijaitsee Aalto-yliopiston kuusi korkeakoulua. Espoossa sijaitsee myös Pohjoismaiden suurin kaatopaikka, Ämmässuon jätteenkäsittelykeskus, johon varastoidaan pääkaupunkiseudun yli 1,1 miljoonan asukkaan ja teollisuuden jätteet.[7]

title: Hyvinkää

text: Hyvinkää () on kaupunki Uudenmaan maakunnan pohjoisosassa. Hyvinkään väkiluku on noin 47 000 (2016), ja se on maakunnan viidenneksi suurin kaupunki Helsingin, Espoon, Vantaan ja Porvoon jälkeen. Hyvinkää sijaitsee Suomen pääradan, valtateiden 3 ja 25, Vantaanjoen sekä Ensimmäisen Salpausselän varrella.

title: Espoon keskuspuisto

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Helimäki, Jussi| title = Kotinurkilta kallioille – Espoon luontokohteet| location = Helsinki| publisher = Espoon tekninen keskus ja Espoon ympäristökeskus| year = 2009| id = ISBN 978-951-857-521-7| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Espoon ympäristölautakunta| title = Espoon arvokkaat luontokohteet -kokonaisraportti 2/1987| location = Espoo| publisher = Espoon ympäristönsuojelulautakunta| year = 1861| id = ISBN 951-857-092-2}} Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Citation error, replace with{{cite book| author = Espoon ympäristönsuojelutoimisto| title = Keskuspuisto – espoolaisten oma lähivirkistysalue| location = Espoo| publisher = Espoon ympäristönsuojelutoimisto| year = }}

title: Espoo Metro Areena

text: Espoo Metro Areena (aikaisemmin Barona Areena ja LänsiAuto Areena) on Espoon Tapiolan Urheilupuistossa sijaitseva, vuonna 1999 valmistunut urheilun ja viihteen monitoimihalli. Espoo Metro Areena oli valmistumisestaan lähtien vuoden 2016 konkurssiinsa asti jääkiekon SM-liigassa pelaavan Espoo Bluesin kotihalli. Blues oli kevääseen 1998 asti nimeltään Kiekko-Espoo ja se pelasi kotiottelunsa Matinkylän jäähallissa. Uuden hallin valmistumiseen asti Blues pelasi evakossa Helsingin jäähallissa. Vuodesta 2016 alkaen Espoo United on käyttänyt Espoo Metro Areenaa omana kotihallinaan.

title: Espoo

text: Espoon seurakunta (jaettu Espoon suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1950) Espoon suomalainen seurakunta (jaettu Etelä-Espoon, Kanta-Espoon ja Leppävaaran seurakunniksi 1964, Tapiolan seurakunta erotettiin jo 1960) Etelä-Espoon seurakunta (jaettu Kivenlahden ja Olarin seurakunniksi 1975)

title: Espoo Blues

text: Espoo Bluesin junioritoiminta oli jääkiekossa yksi Suomen laajimmista, jos sen kasvattajaseurojen toiminta otetaan mukaan. Bluesilla on neljä kasvattajaseuraa: Espoon Jääklubi, Jäähonka, Espoon Kiekkoseura ja Espoon Palloseura. GrIFK toimi kauden 2011–2012 Bluesin alaisuudessa, mutta siirtyi kaudeksi 2012–2013 HIFK:n juniorituotannon alaisuuteen. Kasvattajaseurojen pelaajat liittyvät C-juniori-ikäisenä joko Bluesin tai Kiekko-Espoon C-juniorijoukkueisiin. Lisäksi kasvattajaseuroilla on toimintaa vanhemmissakin ikäluokissa, jos kaikki eivät mahdu Bluesin tai Kiekko-Espoon juniorijoukkueisiin.[22] EJK ja Jäähonka ovat perustaneet HC Espoon A-, B- ja C-juniori-ikäisille, jotka ovat ohittaneet jo kasvattajaseuravaiheen.[23]

title: Espoo

text: Espoossa sijaitsevat Vermon ravirata, Espoo Metro Areena, Tapiolan urheilupuisto, Leppävaaran urheilupuisto ja Vesipuisto Serena. Espoon suurimmat uimahallit ovat Leppävaaran uimahalli, Keski-Espoon uimahalli, Espoonlahden uimahalli ja Tapiolan uimahalli. Muita liikuntakohteita ovat Espoon keskuspuisto, Espoon ulkoilusaaret ja Helsingin kaupungin ulkoilualueet Luukki ja Pirttimäki.

title: Helsingin keskustaajama

text: Vuoden 1980 ja 1990 väestönlaskennoissa oli edelleen käytössä nimi "Keskustaajama (Helsinki)". Vuonna 1980 taajaman väkiluku oli 680 507 asukasta ja pinta-ala oli 346,6 km². Tällöin taajama oli kasvanut yhteen Espoon Kivenlahden ja Vantaan Hämeenkylä-Vapaalan taajamien kanssa. Vuonna 1990 taajaman väkiluku oli noussut 888 871 asukkaaseen ja sen pinta-ala oli jo 617,5 km². Helsingin keskustaajaman kanssa yhteenkasvaneet taajamat vuonna 1990 olivat Espoon Kauklahti, Niipperi ja Vanhakartano, Järvenpään keskustaajama, Pietilä ja Ristinummi, Keravan keskustaajama ja Ahjo, Kirkkonummen Masala, Sipoon Talma, Tuusulan Hyrylä sekä Vantaan Askisto (jälleen omaksi taajamaksi 1995, mutta Helsingin keskustaajamaa vuodesta 2000), Itä-Hakkila, Kivistö, Korso-Rekola, Seutula, Voutila-Viinikkala ja Ylästö. Vuoden 1995 väestönlaskennasta lähtien taajamasta on käytetty nimeä "Helsingin keskustaajama". Tuolloin taajaman väkiluku oli 949 132 henkeä ja pinta-ala 553,8 km². Taajama ulottui Helsingin lisäksi Espoon, Järvenpään, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen, Nurmijärven, Sipoon, Tuusulan ja Vantaan alueelle. Espoon Nupurila ja Tuusulan Rusutjärvi kasvoivat yhteen taajaman kanssa tuona vuonna. Vuonna 2000 Helsingin keskustaajama kasvoi yhteen Espoon Kalajärven, Järvenpään Haarajoen, Sipoon Nikkilän ja Tuusulan Kellokosken taajamien kanssa, sen sijaan Suomenlinna alettiin laskea nyt omaksi taajamakseen.


query: Milloin Durrës on perustettu?

title: Durrës

text: Siirtolaiset Korintista ja Korfusta perustivat kaupungin vuonna 627 eaa. nimellä Epidamnos. Se sijaitsi maantieteellisesti edullisella paikalla, sillä sitä ympäröivät suot sisämaassa ja kalliot mereltä tehden siitä vaikean paikan hyökätä. Epidamnos oli poliittisesti edistynyt yhteiskunta, saaden Aristoteleen ylistämään sitä. Kuitenkin Korfu ja Korintti taistelivat kaupungista, mikä osaltaan johti peloponnesolaissotaan vuonna 431 eaa.

title: Essad pašša Toptani

text: Toukokuussa 1913 Essad perusti Durrësiin oman hallituksensa, joka haastoi Vlorëen perustetun Albanian kansallisen hallituksen. Sen jälkeen hän ryhtyi myötäilemään Albanian kohtalosta päättäneitä suurvaltoja ja johti helmikuussa 1914 albaanivaltuuskuntaa, joka tarjosi Wiedin prinssi Vilhelmille Albanian kruunua. Saavuttuaan maaliskuun alussa Durrësiin Vilhelm nimitti Essadin ensimmäisen hallituksensa sisä- ja sotaministeriksi, ja hänestä tuli tosiasiassa hallituksen vahva mies. Essad juonitteli hallitusta vastaan päästäkseen itse hallitsijaksi, mutta kun hänet yhdistettiin Tiranassa puhjenneeseen kansannousuun, hän joutui jo 19. toukokuuta eroamaan ja pakenemaan Italiaan. Hän kykeni silti maanpaostakin käsin vaikuttamaan tapahtumiin Albaniassa. Kun ruhtinas Vilhelm joutui levottomuuksien vuoksi vuorostaan pakenemaan maasta syyskuun alussa, Essad palasi. Hänet nimitettiin 5. lokakuuta 1914 väliaikaisen hallituksen johtoon, mutta hänen valtansa ulottui vain osaan maata.

title: Lammainen

text: 1940-luvulla Harjavaltaan perustetun Outokummun kuparisulaton työntekijöiden asuinalueita suunniteltiin arkkitehti Alvar Aallon laatimassa Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelmassa Torttilan lisäksi myös Lammaisiin, mutta suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu.

title: Albanian merivoimat

text: Albanian merivoimat () on Albanian asevoimien merellinen puolustushaara, jonka nimi oli vuoteen 2010 saakka Albanian meripuolustusvoimat. Merivoimien esikunta sijaitsee Durrësissa ja sillä on kaksi tukikohtaa: "Kepi i Palit" Durrësissa ja "Pashaliman" Vlorëssa.

title: Stenbergan linna

text: Albrektia seurannut kuningatar Margareeta I takavarikoi linnan, ja vuonna 1438 kruunu lahjoitti kartanon Maskunjokilaaksoon perustetun Armonlaakson (, ) birgittalaisluostarin haltuun. Reformaation myötä kartano peruutettiin jälleen luostarilta kruunulle vuonna 1556. Tarkalleen ei tiedetä, miloin linna on raunioitunut.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Durrës

text: Vuonna 1997 Albania suistui anarkiaan laajan pyramidihuijauksen takia, mikä tuhosi Albanian talouden. Italian johtama rauhanturvaamisoperaatio järjestettiin Durrësiin ja muihin Albanian kaupunkeihin palauttamaan järjestys, vaikka arvioiden mukaan "operaatio Alban" oikea tarkoitus oli estää pakolaisia käyttämästä Albanian satamia Italiaan muuttamiseen.

title: Durrës

text: Durrësista tuli kristillinen kaupunki suhteellisen aikaisin; sen hiippakunta syntyi noin 58 jaa. ja yleni arkkihiippakunnaksi vuonna 449. Turkin vallan alla monet asukkaat käännytettiin islaminuskoon ja monia moskeijoita rakennettiin. Durrësille annettiin uusi nimi Dıraç, kaupunki ei kukoistanut ottomaanien vallan alla ja sen merkitys väheni. 1800-luvun puolessa välissä sen asukasluvun sanottiin olevan vain noin 1000.

title: Tirana

text: Tirana sijaitsee sisämaassa, joten sillä ei ole omaa satamaa, mutta Durrësin satamakaupunki on puolen tunnin ajomatkan päässä.

title: Rrok Mirdita

text: Mirditan johtama arkkihiippakunta vaihtoi 25. tammikuuta 2005 nimensä Tiranë-Durrësiksi.

title: Durrës

text: Durrës (vanhat nimet: Δυρράχιον, Durazzo, Epidamnos, Драч, Dyrrhachium) on yksi Albanian vanhimmista kaupungeista ja tärkeä satamakaupunki. Se sijaitsee rannikolla 30km länteen Albanian pääkaupungista Tiranasta. Se sijaitsee yhden Adrianmeren kapeimman kohdan rannalla Italian satamia Baria ja Brindisiä vastapäätä. Kaupungin asukasluku on 99546 (vuonna 2001).[1] Durrësissa sijaitsee Albanian uusin yliopisto, the Alexander Moisiu University.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Krujën piirikunta

text: Krujën piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Durrësin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Durrësin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 372 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 64 357 asukasta.

title: Durrës

text: Kuten Albanian muissa osissa Durrësissa on monia betonibunkkereita, jotka on rakennettu diktatuurin aikana. Niitä on 100 metrin välein kaupungin rannalla. Ne rakennettiin suojaamaan maata joko läntistä tai Varsovan liiton hyökkäystä vastaan, joita ei koskaan tapahtunut; nyt maassa on n. 700000 bunkkeria.

title: Durrës

text: Durrës oli aktiivinen Albanian kansallisessa vapautusliikkeessä 1878-1881 ja 1910-1912. Ismail Qemali nosti Albanian lipun 26. marraskuuta, 1912, mutta serbit valtasivat sen 3 päivää myöhemmin ensimmäisessä Balkanin sodassa. Kaupunki liitettiin Albaniaan 1913 hieman kiistanalaisesti, sillä monet kreikkalaiset halusivat liittää sen Kreikkaan. Siitä tuki maan ensimmäinen pääkaupunki 7. maaliskuuta 1913.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Durrësin piirikunta

text: Piirikuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Durrës, Manëz, Shijak ja Sukth. Pääkaupunkina toimi Durrës.

title: Durrësin piirikunta

text: Durrësin piirikunta () oli yksi Albanian 36:sta piirikunnasta vuoteen 2000 saakka, jolloin se lakkautettiin. Se kuului Durrësin prefektuuriin, joka vastaa nykyistä Durrësin maakuntaa. Piirikunnan pinta-ala oli 455 neliökilometriä ja vuoden 2001 väestönlaskennassa siellä oli 182 988 asukasta.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Durrës

text: Kommunistihallinnon romahtamisen jälkeen Durrësista tuli valtavan maastamuuton keskus Albaniasta, monia laivoja kaapattiin ja käskettiin purjehtia Italiaan. Elokuussa 1991 20000 meni Italiaan tällä tavalla. Italia puuttui asiaan sotilaallisesti ottamalla alueen hallintaansa, ja kaupungista tuli Euroopan Yhteisön "Operation Pelicanin", ruoka-apuohjelman, keskus.

title: Durrësin maakunta

text: Durrësin maakunta () on yksi Albanian 12:sta maakunnasta. Se sijaitsee maan keskiosassa ja rajautuu lännessä Adrianmereen. Maakunnan pinta-ala on 766 neliökilometriä ja asukasluku arviolta 262 785 (vuonna 2011).

title: Durrës

text: Italia hallitsi kaupunkia ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1915 ja Itävalta-Unkari 1916-1918. Ympärysvallat valtasivat kaupungin lokakuussa 1918. Albanian itsenäisyyden palattua Durrësista tuli maan väliaikainen pääkaupunki vuosiksi 1918-1920. Sen talous kasvoi Italian sijoitusten takia ja siitä tuli merkittävä satamakaupunki Kuningas Zogin hallitessa. Vuonna 1926 maanjäristys vahingoitti kaupunkia ja korjaus antoi sille sen nykyisen ulkonäön. Durrës ja muu Albania liitettiin fasistiseen Italiaan vuosiksi 1940-1943, minkä jälkeen se oli Natsi-Saksan miehittämänä vuoteen 1944 asti. Toisessa maailmansodassa Durrësin arvo satamana teki siitä arvokkaan kohteen molemmille puolille. Se oli Italian maihinnousujen paikka 7. elokuuta 1939 ja lähtöpaikka Italian huono-onniselle Kreikan valtaukselle. Liittoutuneiden sodanaikaiset pommitukset vahingoittivat kaupunkia pahasti.

title: Durrës

text: Durrësin merkittävimpiä rakennuksia ovat pääkirjasto, kulttuurikeskus, the Estrada Theater, nukketeatteri, filharmoninen orkesteri, jne. Durrësissa on myös useita museoita kuten Arkeologinen museo sekä Historian museo.

title: Durrës

text: Kaupungin rannat ovat suosittu kohde monille ulkomaalaisille ja paikallisille matkailijoille, arvioitu kävijämäärä on 600000 vuosittain. Monet tiranalaiset viettävät kesänsä Durrësin rannoilla. Nykyaikaisen moottoritien valmistuminen Durrësin ja Tiranan välille on vähentänyt matkustusajan noin puoleen tuntiin. Tämän välin pääsee myös junalla.

title: KS Teuta Durrës

text: KS Teuta Durrës on albanialainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Niko Dovana -stadionilla Durrësin kaupungissa. Vuonna 1920 perustettu seura on voittanut Albanian mestaruuden kerran, kaudella 1993-94.

title: Durrësin maakunta

text: Vuoden 2015 kuntauudistuksesta lähtien Durrës on jaettu kolmeen kuntaan: Durrës, Krujë ja Shijak.

title: Durrës

text: Viime vuosikymmeninä albaniankielinen nimi, Durrës, on syrjäyttänyt italiankielisen nimen Durazzo.

title: Durrës

text: Durrës on yhä merkittävä linkki Länsi-Eurooppaan johtuen satamastaan ja läheisyydestään Italian satamakaupungeille. Kaupungissa on telakka, teollisuutta, joka tuottaa pääosin nahka-, muovi ja tupakkatuotteita. Lähialueilla tuotetaan myös viiniä ja ruokatuotteita.

title: Orges Shehi

text: Orges Shehi (s. 20. syyskuuta 1977 Durrës) on albanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän aloitti kaudella 2010/11 pelaamisen KF Skënderbeu Korçëssa. Hänen aiempina seuroinaan olivat olleet KS Besa Kavajë, KF Partizani Tirana, KS Vllaznia Shkodër, KS Bylis Ballsh ja KS Teuta Durrës. Hän aloitti uransa kaudella 1994/95 Teuta Durrësissa.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Mikä on Pelle Pelottoman ammatti?

title: Pelle Peloton

text: Pelle Peloton () on sarjakuvataiteilija Carl Barksin luoma Disneyn eläinmaailman sarjakuva- ja animaatiohahmo, joka asuu Ankkalinnassa. Pelle Peloton on ammatiltaan keksijä ja hän pystyy keksimään lähes mitä tahansa. Tarinoissa Pelotonta auttaa Pikku apulainen, pieni robotti, jolla on päänään hehkulamppu.

title: Kari Korhonen

text: Kari Korhonen (s. 8. lokakuuta 1973 Espoo) on suomalainen Aku Ankka -sarjakuvien piirtäjä ja käsikirjoittaja. Hänen ensimmäinen "Aku Ankassa" julkaistu tarinansa Pelle Pelottomasta sai erittäin myönteistä palautetta. Ankka-sarjojen lisäksi Korhonen on tehnyt viisi yksisivuista Mikki Hiiri -sarjaa. Vuonna 2015 Korhonen sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähattu-palkinnon.

title: Aku Ankka -lautapeli

text: Pelissä pyöritetään onnenpyörää, jolla pelaaja voi saada lisämahdollisuuksia etenemiseen sekä Pelle Pelottoman keksintökoneesta kaikenlaisia koneita, kuten pienennyskoneen tai molekyylisiirtimen.Aku Ankka -lautapeliä valmistaa suomalainen Tactic Games Oy Tactic-tuotemerkin alla. Peli on valmistettu yhteistyössä Aku Ankka -lehden kanssa.

title: Velmu Viurusilmä

text: Velmu Viurusilmä on keksijä, vaikka ei olekaan yhtä taitava ja lahjakas kuin Pelle Peloton. Toisinaan Viurusilmä varastaakin Pelottoman keksintöjä omiin tarkoituksiinsa, mutta pääsääntöisesti hän rakentaa omat laitteensa.

title: Velmu Viurusilmä

text: Velmu Viurusilmä esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1960 "Donald Duck"-lehden tarinassa "The Evil Inventor" Pelle Pelottoman päävastustajana. Myöhemmin hän on ollut Mikki Hiiren ja etenkin Superhessun vastustaja. Yleensä Viurusilmä toimii yksin, mutta joskus hän liittoutuu Karhukoplan tai Sikari-Sakarin ja Viiksi-Vallun kanssa.

title: Aku Ankka: Universumin sankari

text: Aku Ankka ja Hannu Hanhi viettävät päivää Pelle Pelottoman luona ja odottavat televisiossa alkavaa Iines Ankan raporttia Merlockin temppelistä. Raportin aikana Iines näkee Merlockin, joka työskentelee oudonnäköisen laitteen ääressä. Merlock huomaa Iineksen ja lähetys katkeaa. Aku ja Hannu huolestuvat ja joutuvat sanaharkkaan Iineksen pelastamisesta. Pellen kerrottua, että hän voi siirtää heidät Merlockin temppeliin, Hannu hyppää lähimpään teleporttiin. Aku kilpailee siis Hannun kanssa, kumpi ehtii pelastaa Iineksen ensimmäisenä. Akun täytyy päästä neljän alueen huipulle ja asettaa sinne heijastinlevy, jotta Pelle Peloton saa tarpeeksi voimaa koneeseensa, siirtääkseen Akun Merlockin temppeliin. Ankkavuoren päävastus on Bernadette -tipu, Ankkalinnan Karhukopla, Kartanon Milla Magia sekä Temppelialueen Merlock.

title: Guild Wars

text: Toissijainen ammatti ("secondary profession") valitaan pelin alkuvaiheessa, mutta sitä voi vaihtaa myöhemmin. Toisella ammatilla ei pysty käyttämään tämän ammatin päätaitoa. Eli jos pelihahmo on Monk/Mesmer, hahmo ei pysty käyttämään Mesmerin Fast Casting-attributea. Tämän attributen taitoja voi kuitenkin käyttää, joskaan niitä ei voi vahvistaa attributepisteillä.

title: Pietari Peloton

text: Pietari Peloton () on kuvitteellinen keksijä Disneyn piirrettyjen sarjakuvien ja animaatiofilmien maailmassa. Ankkalinnan kaupungissa syntynyt tiedemies on Pelle Pelottoman isä ja ensimmäinen sudenpentu. Pietarin isä taas on Petteri Peloton.

title: Pikku apulainen

text: Pikku apulainen () on Aku Ankka -sarjakuvissa keksijä Pelle Pelottoman robotti, jolla on päänään lamppu. Pikku apulaisen on luonut Carl Barks. Hahmon ensiesiintyminen oli sarjassa "Kissannaukujaiset" (), vuodelta 1956.

title: Puerto Rico (lautapeli)

text: Pelissä on erilaisia ammatteja, joita kukin pelaaja vuorollaan voi valita. Kun jokin ammatti valitaan, suoritetaan siihen liittyvät toimenpiteet myötäpäivään valitsijasta alkaen.

title: Aku Ankka pelastaa Tyhjälän joulun

text: Don Rosa on tehnyt "Tyhjälän joululle" jatko-osan nimeltä "Ensimmäinen keksintö" (2002), joka juhlisti sekä "Tyhjälän joulun" että Pelle Pelottoman ensiesiintymisen 50-vuotispäivää.

title: Palle Pulppu

text: Ensimmäisessä tarinassaan hän toimi Aku Ankan ja Pelle Pelottoman vastustajana, mutta on myöhemmin ystävystynyt heidän kanssaan ja he ovatkin kokeneet monia seikkailuja, aina Ranskassa asti.

title: Batman – pelottomat

text: Sarjasta kehitetty videopeli "" julkaistiin syyskuussa 2010 Wiille ja Nintendo DS:lle. Pelissä on mukana sankareista Robin, Blue Beetle, Haukkamies, Vihreä Nuoli ja Vesimies. Päävihollisina ovat Kaksinaama, Kissamies, Gorilla Grodd ja Kissanainen.

title: Aikamatkustus fiktiossa

text: Aku Ankka -lehdessä on myös tarinoita, joissa Sudenpennut käyttävät Pelle Pelottoman valmistamaa ”Tiimatäppää” (joka on tablettitietokoneen näköinen) matkustaessaa ratkaisemaan menneisyyden arvoituksia, kuten Nazcan linjojen syntyä tai Tunguskan räjähdyksen todellista syytä.

title: Roope Ankan elämä ja teot 2

text: Luvussa Roope näkee unta nuoruusvuosistaan, mutta Karhukopla tunkeutuu uneen Pelle Pelottoman keksinnöllä ja yrittää selvittää Roopen rahaholvin lukon numerosarjaa, joka Roopen on pakko paljastaa.

title: Aku Ankan juhlasarjat 2

text: Mennikäisen torjuntaa on kymmensivuinen hupisarja, jossa pääosassa ovat Tupu, Hupu ja Lupu. Pojat testaavat sarjassa Pelle Pelottoman keksimää laitetta, joka on suunniteltu paljastamaan onnettomuuksista vastuussa olevien menninkäisten aikeet.

title: Pelle Peloton

text: Pelottoman vihollisena esiintyy pahaksi, joskaan ei yhtä lahjakkaaksi keksijäksi kuvattu Velmu Viurusilmä, joka toistuvasti yrittää varastaa Pelottoman keksintöjä. Myös Karhukopla pyrkii anastamaan Pelottoman keksintöjä päästäkseen käsiksi Roope Ankan rahoihin. Toisinaan Karhukopla myös liittoutuu Viurusilmän kanssa.

title: Guild Wars

text: Ammatit vastaavat Guild Wars -pelissä muiden roolipelien hahmoluokkia. Jokaisella pelihahmolla on kaksi ammattia, ensisijainen ja toissijainen. Ensisijainen ammatti valitaan hahmoa luotaessa. Ensisijainen ammatti määrittää hahmon ulkonäön ja sen, millaisia varusteita hahmo voi käyttää. Hahmo voi myös hyödyntää tehokkaammin ensisijaisen ammattinsa taitoja. Ensisijaisella ammatilla on myös "primary attribute", ammatille tyypillinen erityisominaisuus.

title: Taikaviitta

text: Taikaviitta käyttää taistelussa rikollisuutta vastaan Pelle Pelottoman suunnittelemia erikoislaitteita. Näihin kuuluvat muun muassa korkeita hyppyjä mahdollistavat pomppusaappaat, muistinmenetyksen aiheuttavat unohduspillerit ja suuri joukko erilaisia naamareita. Akun makuuhuoneen vaatekaapissa on salainen hissi, jonka avulla pääsee Taikaviitan salaiseen piilopaikkaan. Piilopaikka sijaitsee Akun kotitalon alapuolella ja toimii Taikaviitan varusteiden varastona.

title: Carl Barks

text: Carl Barks ei keksinyt Aku Ankkaa, mutta hän keksi ankkojen asuinpaikan Ankkalinnan ja loi monia tunnettuja sivuhahmoja kuten Roope Ankan, Hannu Hanhen, Pelle Pelottoman, Karhukoplan, Milla Magian ja monia muita.

title: Tarmo (Disney)

text: Tarmo () on Disneyn eläinmaailmassa esiintyvän Pelle Pelottoman lähes yhtä nerokas veljenpoika. Hän on kuin pienoisversio Pellestä ja auttaakin tätä joskus Pellen pajalla. Hän haluaa Pellen tapaan olla aikuisena keksijä.

title: Rasmus Nalle

text: Rasmus Nalle ("Rasmus Klump") on tanskalaisten Carla ja Vilhelm Hansenin vuonna 1951 luoma sarjakuva. Sarja on käännetty useille kielille ja monissa se on nimetty uudelleen "Petzi"ksi. Lapsille tarkoitetun sarjakuvan päähenkilöitä ovat Rasmus Nallen lisäksi hänen ystävänsä Pingo (pingviini), Pelle (pelikaani), piippua polttava Kalle ("Skæg", mursu) ja Kille ja Kaija ("Pilskaden", kilpikonna ja papukaija). Monessa sarjassa Kille ja Kaija esittävät omaa näytelmäänsä samaan tapaan kuin Pelle Pelottoman Pikku apulainen.

title: Petteri Peloton

text: Petteri Peloton () on keksijähahmo Disneyn eläinmaailmassa. Hän on Pietari Pelottoman isä ja Pelle Pelottoman isoisä. Petteri tutustui nuoreen Roope Ankkaan auttamalla tätä tämän vielä toimiessa jokilaivurina. Petteri oli Roopen ja tämän sedän Angus McAnkan mukana aarrelaivajahdissa karhukonnien kanssa siipirataslaivalla ympäri Mississippijokea.

title: Herra 47 (sketsisarja)

text: Tollo Peloton (Ruonansuu) on suulas keksijä, joka esittelee erikoisia keksintöjään patenttitoimistossa. Virkailijat (Alanen ja Petelius) eivät innostu Pelottoman ideoista ja lähtevät pois huoneesta Pelottoman jäädessä päivittelemään tilannetta. Nimihenkilö on parodia Aku Ankka-lehdessä esiintyvästä Pelle Pelottomasta.

title: Turbo-Ankka

text: Roope oli määrännyt Pelle Pelottoman keksimään erikoisen puvun, jolla joku, kuka sen päälleen laittaakaan, voisi puolustaa hänen rahojaan Karhukoplalta ja muilta konnilta.

title: DuckTales: The Quest for Gold

text: Lentomatkoilla kohteisiin yritetään väistää matkan varrella olevia esteitä, esimerkiksi Karhukoplan taivaasta pudottamia pianoja. Mikäli lentomatka päättyy ennenaikaisesti tai laskeutuminen kohteen lentokentälle ei onnistu, menettää pelaaja rahaa ja lentokoneen korjaamiseen kuluu Pelle Pelottomalta muutamia arvokkaita päiviä.

title: Pelle Peloton

text: Pelottomalla on tyypillisesti päällään ruskeat housut ja kengät, sininen tai keltainen kauluspaita, vihermustat liivit sekä hihnallinen, yleensä keltainen, hattu. Hänellä on myös sangattomat silmälasit nokallaan. Joissain varhaisemmissa tarinoissa hän ei käytä liivejä ja on Nyky-Pelleä tukevampi.

title: Pelle Peloton

text: Don Rosan mukaan Pelottoman isä Pietari Peloton toimi ennen eläköitymistään korjauspajan pitäjänä ja isoisä Petteri Peloton mekaanikkona.[2] Hänellä on myös sukulaispoika Tarmo (Newton), joka on suomennettu veljenpojaksi.[3] Ei ole täysin varmaa, onko Tarmo Pellen veljenpoika, sillä englanninkielinen sana ”nephew” tarkoittaa sekä veljen- että sisaren- ja jopa serkunpoikaa. Tarinassa "Rasittava vierailu" esiintyi Pellen Tunari-setä (tai eno; englannin sana "uncle" on yhtä ongelmallinen kuin "nephew"); nimensä mukaisesti Tunari-setä teki epäonnistuneita keksintöjä. Samassa tarinassa mainitaan myös Pellen isoisä, joka on joko Pellen äidin isä tai sitten tarinan tekijät eivät ole olleet selvillä kaikista sukulaisuussuhteista. Tämän sarjan isoisä nähdään vain muotokuvana seinällä, ja hän oli ollut ensin postivaunujen kuljettaja ja sitten junailija.[4] Pellen sisaruksia tai äitiä ei ole koskaan mainittu sarjakuvissa.

title: Kapteeni Bumerangi

text: Kapteeni Bumerangilla oli erittäin pieni rooli animaatiosarjassa Batman – pelottomat, jossa hän yritti päästä eroon Salamasta kiinnittämällä sankarin jättiläismäiseen bumerangiin. Batman ehti kuitenkin pelastaa Salaman, ja he kukistivat yhdessä Kapteeni Bumerangin.Kapteeni Bumerangi on pelattava hahmo pelissä Lego Batman 2 DC Super Heroes.

title: Roope Ankan elämä ja teot

text:
Mississippin mestari ("The Master of the Mississippi")
"D 91411 - 28 sivua - julkaistu Aku Ankka -lehden numeroissa 24-26/2013"
Roope saapuu 13-vuotiaana Amerikkaan Mississipille. Hän pestautuu töihin Hiidenkirnu Macankan jokilaivaan. Myöhemmin Roope saa Laivan omakseen. Lopuksi Roope lähtee kohti länttä.
Luvussa Roope kohtaa ensimmäisen kerran Karhukoplan jaPetteri Pelottoman, Pelle Pelottoman isoisän.

title: Pelle Peloton

text: Pelottoman ystäviä ovat Aku Ankka ja muut Ankan perheen jäsenet. Roope Ankka vaatii yleensä Pelottoman töihin itselleen palkatta. Häneltä apua on myös saanut Taikaviitta, jolle Peloton suunnittelee ja valmistaa sekä aseita että varusteita.


query: Milloin Suezin kanava rakennettiin?

title: Suezin kanava

text: Ranskalaisen Ferdinand de Lessepsin Compagnie universelle du canal maritime de Suez -yhtiö aloitti kanavan rakennustyöt 25. huhtikuuta 1859 ja ne saatiin päätökseen vuonna 1869.[3] Kanavan suunnitteli itävaltalainen insinööri Alois Negrelli[4][5] ja sen omisti Egyptin hallitus ja Ranska. Ensimmäinen laiva kulki kanavaa pitkin 17. helmikuuta 1867 ja viralliset avajaiset pidettiin 17. marraskuuta 1869.[3] Kanavatyömaalla työskenteli arviolta 1,5 miljoonaa egyptiläistä, joista kuoli töiden aikana noin 125000. Useimpien kuolinsyy oli kolera.[6]

title: Suez Environnement

text: Yhtiön historian katsotaan alkaneen 1858, kun ranskalainen diplomaatti ja insinööri Ferdinand de Lesseps perusti yhtiön "Compagnie universelle du canal de Suez" Suezin kanavan rahoittamiseksi. Lukuisten käänteiden jälkeen viimeisimpänä 2008 Suez -yhtiö ja energiayhtiö Gas de France yhdistyivät GDF Suez -nimen alle, ja siitä eriytettiin vesi- ja jätehuoltoon keskittyvä, 2002 perustettu Suez Environnement.

title: Suezin kanava

text: 1854: Ranskan aloitteesta Egyptin varakuningas Said pašša päättää aloittaa projektin kanavan rakentamiseksi Välimereltä Punaisellemerelle. 1858: La Compagnie Universelle du Canal Maritime de Suez perustetaan rakentamaan kanavaa. Yhtiössä oli ranskalais-egyptiläinen omistus ja se sai hallita kanavaa 99 vuodeksi. Tämän jälkeen omistus siirtyisi Egyptille. 1859 25. huhtikuuta rakennustoimet alkavat. 1869 17. marraskuuta kanava avataan käyttöön. 1875: Britannian hallitus ostaa Egyptin osakkeet. 1888: Kansainvälisellä sopimuksella kanava avataan kaikkien maiden laivoilla. 1936: Britannia saa sotilaallisen hallussapito-oikeuden kanavaan. 1948: Egyptin viranomaiset asettavat kaikkien Israelin satamiin kanavan kautta menevien laivojen ympärille saarron. 1954: Egyptin ja Britannian sopimuksella Britannia vetäytyy kanavalta seitsemän vuoden kuluessa. 1956: viimeiset brittijoukot poistuvat kanavalta kesäkuussa ja Egyptin armeija ottaa haltuunsa Britannian varuskunnat. 26. heinäkuuta Egypti kansallistaa kanavan 31. lokakuuta: Suezin kriisi alkaa, kun Ranska ja Britannia hyökkäävät kanavalle turvatakseen kanavan kansainvälisen liikenteen. Egypti vastaa upottamalla 40 laivaa kanavassa. 1956 22. joulukuuta kanavan omistus siirtyy Egyptille virallisesti, ranskalaisten ja brittiläisten joukkojen tilalle tulee YK:n UNEF-joukkoja 1957 marraskuu: kanava avataan ja kanavaan upotetut laivat poistetaan YK:n valvonnassa. 1962 Egypti maksaa kompensaatiot kaikille osakkeenomistajille kanavan kansallistamisesta aiheutuneista menetyksistä. 1967 5. kesäkuuta: Kuuden päivän sota sulkee kanavan. 1967–1970 kanavalla käydään niin sanottu Suezin kanavasota. 1973: Jom kippur -sota, kanava pysyy suljettuna. 1975 5. kesäkuuta: Egypti avaa jälleen kanavan kahdeksan vuoden jälkeen. kaikki laivat jotka eivät kuljeta sotilaallista tavaraa Israeliin pääsevät kanavan läpi. 1979: Israel saa vapaasti käyttää kanavaa maiden välisen rauhansopimuksen mukaan 2015 Suezin kanavan laajennus joka mahdollistaa liikenteen kahteen suuntaan samaan aikaan valmistui.

title: Suezin kanava

text: Kanavayhtiö sai omistusoikeuden kanavaan 99 vuodeksi. Ismail pašša myi velkojen vuoksi Egyptin osuuden kanavasta vuonna 1875 Yhdistyneelle kuningaskunnalle 4000000 punnalla. Britit siirtyivät suojelemaan kanavaa vuonna 1882. Vuonna 1888 britit julistivat Suezin kanavan Yhdistyneen kuningaskunnan protektoraatiksi ja armeijan joukkoja lähetettiin vartioimaan kanavaa.[3]

title: Suezin kanava

text: Vuonna 2015 6. elokuuta valmistui Suezin kanavan laajennus joka mahdollistaa liikenteen kahteen suuntaan samaan aikaan. Kanvaa kaivettiin lisää 37 kilometriä. Myös vanha uoma ruopattiin syvemmäksi 35 kilometrin matkalta. Laajennus lyhentää laivojen jonotusaikoja, mikä vastaavasti lyhentää matka-aikaa 18 tunnista 11 tuntiin. Uusi kanava mahdollistaa myös entistä suurempien laivojen liikennöinnin sekä suurempien määrien aluksia kulkea kanavan läpi.[11][2]

title: Gamal Abdel Nasser

text: Länsivallat vetäytyivät patohankkeesta heinäkuussa 1956. Kun Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta kieltäytyivät rahoittamasta hanketta, Nasser päätti kansallistaa Suezin kanavan ja kauttakulusta perittyjen maksujen avulla järjestää rahoituksen Assuanin padon rakentamiselle. YK:n turvallisuusneuvosto kokoontui ja tunnusti Egyptin oikeuden Suezin kanavaan sillä ehdolla, että se päästäisi läpi vieraiden maiden alukset.

title: Kairo

text: Ranskalaisten jälkeen Egyptin käskynhaltijaksi nousi makedonialainen Muhammad Ali, joka surmasi 470 mamelukkijohtajaa sitadelissa 1811 ja vakiinnutti siten asemansa Egyptin johtajana. 1800-luvulla Kairo kohentui jälleen ja sen väkiluku alkoi kasvaa nopeasti, kun Suezin kanava rakennettiin. Siitä tuli johtava Euroopan, Aasian ja Afrikan välisen kaupan keskus.

title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: RAF ei osallistunut Korean sotaan. Suezin kriisissä 1956, jossa Israel, Ranska ja Britannia hyökkäsivät Suezin kanavalle, sillä oli merkittävä osa.

title: Minicoy

text: Saarella on yksitoista kylää: Kendifarty, Fallessery, Kudehi, Funhilolu, Aloodi, Sedivalu, Rammedu, Boduathiri, Aoumagu, Bada, Etelä-Bandarum. Saaren majakka rakennettiin, kun Suezin kanava oli otettu käyttöön. Päätös majakan rakentamisesta tehtiin 1882, ja se otettiin käyttöön 1885.

title: Kreetan taistelu

text: Liittoutuneiden komentajat olivat huolissaan, että saksalaiset olisivat voineet käyttää Kreetaa astinlautanaan tulevissa operaatioissa Kyprosta ja Vichyn Ranskan hallitsemaa Syyriaa tai Suezin kanavaa vastaan, joista varsinkin jälkimmäiselle pyrkivät saksalais-italialaiset joukot tuolloin Libyasta käsin. Kenraali Studentin hulppein suunnitelma olikin siirtyä samalla valloitustekniikalla seuraavaksi Kyprokselle ja sieltä Suezin kanavalle, brittien selustaan luoden uuden rintaman liittoutuneiden Lähi-idän armeijaa vastaan.

title: Dwight D. Eisenhower

text: Eisenhower pakotti Israelin, Britannian ja Ranskan perääntymään, kun ne olivat miehittäneet Suezin kanavan Suezin kriisin aikana. Eisenhowerin hallitus evakuoi yhdysvaltalaisia Libanonista 1958.

title: Suezin kriisi

text: Suezin kriisi oli 29. lokakuuta – 7. marraskuuta 1956 käyty lyhyt sota Egyptin, sekä Ison-Britannian, Ranskan ja Israelin liittouman välillä. Egyptiin hyökänneet Britannia, Ranska ja Israel olivat alkaneet suunnitella sotaa Egyptin Gamal Abdel Nasserin ilmoitettua maan kansallistavan tuolloin brittiläis-ranskalaisen Suezin kanavan. Britannia ja Ranska päättivät palauttaa kanavan länsimaiseen hallintaan ja Israel osallistui sotaan miehittäen Siinain niemimaan. Kylmän sodan suurvallat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tuomitsivat hyökkäyksen pakottaen hyökkääjät vetäytymään alueelta. Britannialle ja Ranskalle kriisin päätös merkitsi niiden suurvalta-aseman loppua.

title: Nekau II

text: Joistain Nekaun rakennuttamista monumenteista on hänen nimensä on poistettu, mikä voi merkitä sitä, että hänen ulkopolitiikkansa nähtiin jälkeenpäin epäonnistuneena . Nekau oli kuitenkin tietyllä tavalla edellä aikaansa, sillä yksi hänen visioistaan oli "Suezin kanava". Hän kaivautti uomaa Wadi Tumilatin kautta Niilistä Punaisellemerelle Pelusionin alueelle. Tämä on Suezin kanavan varhaisin edeltäjä . Lisäksi historioitsija Herodotos kertoo, että Nekaun käskystä foinikialaisretkikunta suoritti ensimmäisen Afrikan ympäripurjehduksen noin 2000 vuotta ennen Vasco da Gamaa.

title: Kanava

text: Kanavat, jotka yhdistävät kaksi vesistöaluetta, esimerkiksi Saimaan kanava[1] Kanavat, jotka lyhentävät merimatkaa katkaisemalla jonkin kannaksen, esimerkiksi Suezin kanava[2] Kanavat, jotka tekevät mahdolliseksi ohittaa kosken tai muuten hankalan kohdan, esimerkiksi Taipaleen kanava[3]

title: Suezin kanava

text: Kai Vesterlund: Suezin kanavan osuus maailman merenkulussa. Navigator 1974:11 s. 29.

title: Suezin kriisi

text: Suezin kanava on vuonna 1869 valmistunut ja vuonna 1870 käyttöön otettu Välimeren Punaiseenmereen yhdistävä kanava Siinain niemimaan ja manner-Afrikan välissä. Kanava kuuluu maailman vilkkaimpiin merireitteihin. Kanavan rakennuttaminen oli ollut alun perin ranskalais-egyptiläinen hanke, mutta Egyptin osuus päätyi Britannialle maan talousvaikeuksien takia 1870-luvulla.[1] Egyptistä tuli vain muodollisesti kuninkaansa alaisuudessa itsenäinen Britannian protektoraatti ja brittien taloudellisia etuja kanavalla oli valvomassa 30000 sotilasta. Suezin kanava-alue oli myös ilmavoimien tukikohta, josta kuninkaalliset ilmavoimat uhkasi Neuvostoliittoa kylmän sodan alkaessa.[2]

title: Suez

text: Suez ([suets], ) on kaupunki Egyptissä lähellä Suezin kanavan suuta. Kaupunki tuhoutui Suezin kriisin aikaan, mutta rakennettiin uudelleen vuonna 1975.

title: Suezin kanava

text: Punaisenmeren eläimistöä kulkeutuu toisinaan Suezin kanavaa pitkin Välimerelle, ja osa näistä on asettunut pysyvästi Välimereen. Toiseen suuntaan lajien siirtyminen on harvinaisempaa.[10]

title: HMS Centurion (1911)

text: Aleksandriassa "HMS Centurioniin" asennettiin ilmatorjunta-aseistusta, ja sitä käytettiin pääasiassa Suezin kanavan eteläpäässä ilmatorjunta-aluksena. "HMS Centurion" otti osaa operaatio Vigorousiin kesäkuussa 1942 itäisellä Välimerellä esittämällä käytössä olevaa taistelulaivaa. Aluksen (puiset 13,5" tykit) läsnäolo Suezin kanavan alueella piti Italian laivaston poissa kanava-alueelta.

title: Israel

text: Vuonna 1956 Egypti päätti ottaa Britannian ja Ranskan omistaman Suezin kanavan omaan omistukseensa. Päätöksen seurauksena puhkesi Suezin kriisi, jonka aikana Britannia, Ranska ja Israel hyökkäsivät menestyksekkäästi Egyptiin kohti Suezin kanavaa. Aselepo solmittiin, kun Yhdysvallat ja Neuvostoliitto painostivat osapuolia rauhaan. Vetäytymisen ehtoina olivat YK:n UNEF-joukkojen sijoittaminen Siinaihin valvomaan, että Egypti ei enää hyökkää Israeliin kuten vuoden 1948 sodassa.

title: Suezin kanava

text: Suezin kanavassa ei ole sulkuportteja, koska sen molemmat päät ovat yhtä korkealla ja maasto on tasaista. Noin 15000 laivaa kulkee vuosittain kanavan läpi. Sitä pitkin voivat kulkea laivat, joiden syväys on enintään 20,1 metriä. Täydessä lastissa kanavaa voivat käyttää säiliöalukset, joiden kantavuus on 240000 tonnia.[9] Tällaisista laivoista käytetään nimitystä suezmax. Matka kestää 8 solmun (15km/h) nopeudella 11–16 tuntia ja lyhentää merimatkaa esimerkiksi Lontoosta Singaporeen 6175 kilometriä.

title: Egyptian National Railways

text: Imbaban silta rakennettiin 1891, jotta junat voisivat ylittää Niilin lähellä Kairoa, mikä oli ratkaiseva askel yhdistettäessä Ala-Egypti Ylä-Egyptiin. Nykyinen Imbaban silta rakennettiin 1924 ja se on ainoa Niilin ylittävä rautatiesilta Kairossa. El Ferdanin rautatiesilta, joka uudistettiin 2001, on maailman suurin kääntösilta. Silta ylittää Suezin kanavan.

title: Suezin kanava

text: Vastalauseena Egyptin neuvostomieliselle ulkopolitiikalle Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Maailmanpankki päättivät lakata avustamasta Assuanin padon rakentamista.[8] 26. heinäkuuta 1956 Egypti kansallisti kanavan presidentti Gamal Abdel Nasserin johdolla Tämä johti viikon pituiseen Suezin kriisiin, jossa Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Israel hyökkäsivät maahan.[3][7] Sodan seurauksena kanava oli suljettuna kuukausia. YK:n päätöksen jälkeen kanavasta tuli heinäkuussa 1958 Yhdistyneen arabitasavallan omaisuutta ja se avattiin 1. syyskuuta 1958 syväykseltään 10,67-metrisille laivoille. Suomi osallistui kriisin ratkaisemiseen vuosina 1956–1957 rauhanturvaajakomppanialla, jossa palveli yhteensä 437 miestä. Suomi oli ensimmäinen maa, jonka Nasser hyväksyi osallistumaan operaatioon.

title: Marsin kanavat

text: Ranskalainen Camille Flammarion ajatteli kanavien olevan marsilaisten tekemiä. Uskoa kanaviin vahvisti yksitään sekin, että Suezin kanava oli valmistunut jokin aika sitten.

title: Anthony Eden

text: Lokakuussa 1956 kuukausien neuvottelujen ja suunnittelun jälkeen Ranska, Britannia ja Israel aloittivat operaationsa Egyptiä vastaan ja valloittivat Suezin kanavan alueen. Eisenhower ryhtyi kiivaasti vastustamaan operaatiota, jota myös Neuvostoliitto vastusti ja uhkasi pommittaa Lontoota ja Pariisia. Eisenhower tuki kolonialismista luopumista, koska uskoi sen palvelevan Yhdysvaltain etuja ja tekevän entisten siirtomaiden johtajista ystävällismielisiä Yhdysvaltoja kohtaan. Koska Britannia oli riippuvainen Yhdysvaltojen lainoista ja muusta tuesta, Eden joutui nöyrtymään Yhdysvaltojen painostuksen alla ja vetämään joukot pois Suezin kanavan alueelta. Suezin kriisi viimeistään lopetti Ranskan ja Britannian haaveet asemasta suurvaltoina.

title: Suezin kanava

text: pienoiskuva|M/V Genco Titus, cape size irtolastialus, lähestyy Suezin kanavan siltaa. 220px|pienoiskuva| center|220px|Uusi Suezin kanava ilmakuva (ylempi). Vanhan ja uuden kanavan ilmakuvat vierekkäin (alempi).

title: Ismaïlia

text: Ismail pašša perusti kaupungin 1863, jolloin Suezin kanava oli valmistunut. Kaupunki on nimetty hänen mukaansa. Suezin kanavan hallituksen pääpaikka sijaitsee Ismaïliassa Timsah-nimisen järven rannalla.

title: Panaman kanavan historia

text: Ajatus Panaman kanavasta virisi uudestaan, kun ranskalaiset insinöörit onnistuvat rakentamaan Suezin kanavan Välimereltä Punaisellemerelle. Vuonna 1880 ranskalainen insinööri Ferdinand de Lesseps aloitti kanavatyömaan ensimmäisen osan Panamankannaksella. De Lesseps oli saanut aiemmin valmiiksi Suezin kanavan Egyptissä, ja hänen perustamansa Panama-kanavayhtiö alkoi nyt rakentaa kanavaa Panamaan.[1]

title: Kanava

text: Nykyisistä huomattavimmista kanavista Suezin kanava valmistui vuonna 1878 ja Panaman kanava vuonna 1914.

title: Suezin kanava

text: Suezin kanava ([suets-][1], ) on Egyptissä Siinain niemimaan länsipuolella sijaitseva laivakanava, joka yhdistää Välimeren ja Punaisenmeren ja mahdollistaa siten vesiliikenteen Euroopasta Aasiaan ilman Afrikan ympäripurjehdusta. 193,3 kilometriä pitkän kanavan päätepisteet ovat Port Said Välimeren rannikolla ja Suez Punaisellamerellä. Vuonna 2015 vanhan kanavan rinnalle valmistui uusi kanava joka mahdollistaa kanavan käyttämisen molempiin suuntiin saman aikaisesti.[2]