query: Milloin Johannes Linnankoski kuoli?

title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankoski (oik. Vihtori Johan Peltonen 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on Laulu tulipunaisesta kukasta.[1] Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.

title: Teuvo Tulio

text: Kuvausmatkalla Jäämeren rannalla Tugai oli pohtinut siirtymistä ohjaajaksi. Hän oli kiinnostunut Johannes Linnankosken teoksista ja niiden dramaattisuudesta ja tietystä mystisyydestä. Hän näki niissä mahdollisuuden elokuviin, joiden kaltaisia ei Suomessa oltu ennen tehty.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1905 ilmestyi romaani Laulu tulipunaisesta kukasta, joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä Pakolaiset. Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. Pakolaiset-romaania pidetään parhaimpana Linnankosken teoksista.

title: Taistelu Heikkilän talosta (vuoden 1936 elokuva)

text: Elokuva pohjautuu Johannes Linnankosken romaaniin "Taistelu Heikkilän talosta" (1905).

title: Johannes Linnankoski

text: Vapaasti ladattavia Johannes Linnankosken e-kirjoja , Kansalliskirjaston sekä Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help)

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen julkaisi vuonna 1908 vaikeaselkoisena pidetyn näytelmän Kirot, jossa teki oman yhteenvetonsa vuosien 1899–1905 tapahtumista Suomessa.

title: Askolan hiidenkirnut

text: Hiidenkirnut on nimetty joko niiden muodon, tutkijan tai kirjailija Johannes Linnankosken tuotantoon liittyen. Kolme kirnua on nimetty niiden yritysten kunniaksi, jotka tukivat alueen perustamista ja sen huoltoa.

title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kotimuseo Askolassa.[2]

title: Johannes Linnankoski

text: Vuosi 1905 oli myös suurlakkovuosi ja Peltonen innostui taas yhteiskunnallisesta toiminnasta. Hän osallistui pari vuotta aktiivisesti vuonna 1906 perustetun Suomalaisuuden Liiton toimintaan.

title: Iivari Tuomisto

text: Myöhemmällä iällä Tuomisto toimi Lahden poliisimestarina. Hän aloitti teatterityönsä näytellessä Mefistolesta Lahden Kaupunginteatterissa Johannes Linnankosken näytelmässä "Viimeinen taistelu".

title: Johannes Linnankoski

text: Aarne Anttila: Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski I. Porvoo 1921. Aarne Anttila: Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski II. Porvoo 1927. Aleksis Kivestä Martti Merenmaahan. Porvoo 1954. Leevi Mäittälä: Elämän tulipunakukka. Porvoo 1979. Suomen kansallisfilmografia. Osat 2.,3.,5 ja 8. Hki, Edita. Tulio: Levottoman veren antologia. Toimittanut Sakari Toiviainen .Hki, SKS 2002 ISBN 951-746-333-2 Veikko Knuutila: Johannes Linnankoski aikani Karinaisissa: Suomusjärvi, Veikko Knuutila 2013. ISBN 978-952-93-2460-6

title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text:
"
Laulu tulipunaisesta kukasta on Suomen taiteen kultakauden kirjailijan Johannes Linnankosken tunnetuin teos. Vuonna 1905 julkaistu kirja on ensimmäisiä suomalaisia bestseller-kirjoja. "Laulu tulipunaisesta kukasta" pohjautuu Don Juanin taruun. Kirja kertoo nuoresta Olavi Koskelasta, joka riitautuu vanhempiensa kanssa ja pestautuu tukkilaisporukkaan. Matkan varrella hän hurmaa lukuisia naisia, jotka hän kuitenkin hylkää tukkilaisporukan jatkaessa matkaansa. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Linnankosken nuoruuden maisemiin Askolaan Vakkolan kylään 1800-luvun loppupuolelle.

title: Ester Peltonen

text: Ester Peltonen oli naimisissa vuodesta 1899 kirjailija Johannes Linnankosken (oikea nimi Vihtori Peltonen) kanssa. Tämän kuoltua 1913 hän otti sukunimekseen tämän kirjailijanimen Linnankoski. Hän oli naimisissa vuodesta 1921 kirjailija, päätoimittaja ja kansanedustaja Yrjö Koskelaisen kanssa. He ostivat 1920-luvun lopulla nykyisen Vantaan Päiväkummun kaupunginosan alueella sijainneen noin 20 hehtaarin suuruisen "Lövkull"-nimisen tilan. Ester Koskelainen antoi tilalle suomenkielisen nimen "Päiväkumpu" joka vakiintui 1930-luvulla koko alueen nimeksi.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen vanhemmat olivat Juho ja Maria Peltonen. Maanviljelijäperheessä oli seitsemän lasta, joista Vihtori oli nuorin. Vihtorin syntymän aikoihin hänen vanhempansa olivat vuokraviljelijöinä Maria Peltosen kotitilalla, mutta myöhemmin perhe rakensi uuden Niemenpelto-nimisen talon, joka toimii nykyisin Linnankosken museona Askolassa.

title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text: Johannes Linnankosken teoksia on käännetty käännettiin useille kielille, muun muassa ruotsin, saksan ja viron kielille.

title: Leevi Mäittälä

text: Mäittälä on kirjoittanut teoksen kirjailija Johannes Linnankoskesta sekä kaksi Askolan paikallishistoriaa käsittelevää teosta.

title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelainen oli naimisissa vuosina 1906–1918 Saima Emilia Heleniuksen (myöh. Hiidenheimo) kanssa. Hän meni 1921 uusiin naimisiin kirjailija Johannes Linnankosken lesken, Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa suomen kielen opettajana toimineen Ester Linnankosken (o.s. Drugg; 1872–1943) kanssa. Jäätyään 1943 leskeksi Koskelainen meni kolmannen kerran naimisiin 1944 Siiri Laila Gummeruksen (e. Vennervirta) kanssa. Koskelainen osti toisen vaimonsa kanssa 1920-luvun lopulla Lövkulla-nimisen noin 20 hehtaarin tilan Helsingin maalaiskunnasta. Tilan nimeksi vakiintui 1930-luvulla "Päiväkumpu" ja myöhemmin sen maille syntyi samanniminen Vantaan kaupunginosa.

title: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kirjailija Johannes Linnankosken museoitu nuoruudenkoti Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938.

title: Osku Velho

text: Velhon vanhemmat olivat virallisesti työmies Henrik Vilander ja Serafia Vilander mutta todellisuudessa Velhon isä oli kirjailija Johannes Linnankoski. Hän pääsi ylioppilaaksi 1914 Porvoon yhteiskoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa.

title: Johannes Linnankoski

text: Luokka:Askolan historia Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui Uusimaa-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana.

title: Vakkola

text: Vakkola on kirjailija Johannes Linnankosken synnyinpaikka. Johannes Linnankosken nuoruudenkoti toimii kotimuseona.

title: Suomalaisuuden liitto

text: Vuonna 1906 Johannes Linnankoski oli puhunut jo vuosikymmenen ajan kehottanut lehtikirjoituksissaan sukunimien suomalaistamiseen. Linnankoski koki kotiseudullaan Uudellamaalla, että suomen kieltä pidettiin epähienona palvelusväen kielenä, että se svetisoitui voimakkaasti ja että ruotsinkieliset sukunimet yleistyivät.

title: Aadam

text: Kirjailija Johannes Linnankoski sijoitti Aadamin erääksi päähenkilöksi näytelmäänsä "Ikuinen taistelu", joka on kuvitteellinen, Raamattuun pohjautuva kertomus Kainin tekemästä veljensä Aabelin murhasta ja sen seurauksista.

title: Alapitkä

text: Alapitkän nuorisoseuran toimintaan kuuluu vuosittaiset esitykset kesäteatterissa, jonka katsomo on katettu.. Johannes Linnankosken romaanin Pakolaiset keskeiset tapahtumat sijoittuvat Alapitkälle..

title: Taistelu Heikkilän talosta

text: Taistelu Heikkilän talosta y. m. kertomuksia Johannes Linnankosken pienoisromaani tai novelli vuodelta 1907.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen oli mukana perustamassa Porvooseen suomenkielistä oppikoulua, joka aloitti toimintansa syksyllä 1895 Porvoon Suomalaisen Yhteiskoulun nimellä (nykyisin Linnankosken lukio), sekä vuonna 1896 Porvoon Suomalaiset -yhdistystä, joka keskittyi suomalaisuuden edistämiseen ja suomen kielen käytön helpottamiseen. Muita hankkeita, joiden käynnistämisessä Peltonen oli mukana, olivat muun muassa Porvoon kansallispankin haarakonttori, Suomalainen kauppaosakeyhtiö ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen hankki näinä vuosina tuloja perheelleen suomennos- ja toimitustöillä. Vuonna 1903 hän julkaisi kuitenkin ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa: Raamatusta aiheensa saaneen näytelmän Ikuinen taistelu, kuten kaikki tulevatkin teoksensa, Peltonen julkaisi salanimellä Johannes Linnankoski. Esikoisteos sai hyvän vastaanoton ja Peltonen sai siitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon.


query: Milloin tasavallan presidentti saapuu kesänviettoon Kultarantaan?

title: Kultaranta

text: Kultaranta () on Naantalissa Luonnonmaan saaressa sijaitseva Suomen tasavallan presidentin kesäasunto. Huvilatilan pinta-ala on 54 hehtaaria, koostuen useista puistoista, rakennuksista ja kasvihuoneista. Puistot on jaettu kolmeen osaan, muoto-, metsä-, ja hyötypuutarhaan, joista matkailijat voivat kesäisin tutustua muoto- sekä hyötypuutarhaan. Huvilatilan korkeimmalla paikalla sijaitsee Kultarannan päärakennus graniittilinna Villa Kultaranta. Tasavallan presidentti saapuu kesänviettoon Kultarantaan noin 10. kesäkuuta ja lähtee elokuun puolessa välissä.

title: Kultaranta

text: Mäntyniemi, Suomen tasavallan presidentin virka-asunto

title: Kultaranta VII

text: Kultaranta VII on tasavallan presidentin entinen virkavene, joka valmistui vuonna 1983. Sen korvasi Kultaranta VIII vuonna 2008.

title: Naantali

text: Naantalissa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta.

title: Kultaranta-keskustelut

text: Kultaranta-keskustelut on Naantalissa Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannassa vuodesta 2013 lähtien kerran kesässä järjestetty kaksipäiväinen ulko- ja turvallispoliittinen keskustelutapahtuma. Keskustelutilaisuus on tasavallan presidentti Sauli Niinistön koolle kutsuma ja tilaisuus järjestetään yhteistyössä Ulkopoliittisen instituutin kanssa.

title: Antti Favén

text: Suomen valtioneuvostolle kuuluvista virallisista tasavallan presidenttien muotokuvista Favén on maalannut kaksi, Ståhlbergin muotokuvan vuonna 1921 ja Svinhufvudin vuonna 1923. Kukaan muu ei ole maalannut enempää kuin yhden. Edellä mainittu "Päivänpaistetta"-maalaus päätyi myöhemmin tasavallan presidentin kesäasunnon Kultarannan seinälle.

title: Matti Tuominen (ylipuutarhuri)

text: Matti Tuominen (s. 2. kesäkuuta 1950 Paimio) on suomalainen puutarhuri, joka toimi Naantalissa Luonnonmaan saarella sijaitsevan tasavallan presidentin kesäasunnon Kultarannan ja presidentin kanslian ylipuutarhurina vuosina 1991–2013.

title: Kultaranta (vene)

text: Kultaranta on Suomen tasavallan presidentin käyttöön tarkoitettu edustus- ja huvialus, jonka sijaintipaikka kesäisin on Naantalin Kultaranta. Muina aikoina Kultaranta-vene on Merivoimien hoidossa Turun Pansion laivastoasemalla.

title: Kari Huhtamo

text: Kesällä 2010 pidettiin Huhtamon laajin ulkonäyttely, laajuudessaan 10 abstraktia teräsveistosta, Suomen tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Kyseessä oli myös ensimmäinen taidenäyttely Kultarannassa. Huhtamon veli on näyttelijä Markku Huhtamo.

title: Suomen tasavallan presidentti

text: Tasavallan presidentin käytössä on kolme kiinteistöä, joissa kaikissa on asunto sekä työ- ja edustustiloja: Presidentinlinnassa ovat presidentin pääasialliset työ- ja edustustilat, Mäntyniemi on presidentin varsinainen virka-asunto ja kesäasuntona on Kultaranta. Kiinteistöjen ylläpito ja tarpeellinen henkilökunta kustannetaan valtion varoista.

title: Kultaranta (kaupunginosa)

text: Kultarannassa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto, Kultaranta.

title: Kultaranta

text: Presidentti Tarja Halosen aikana Kultarannassa ovat vierailleet muun muassa Venäjän presidentti Vladimir Putin kahdesti,[3] Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa kahdesti[9], YK:n pääsihteeri Kofi Annan, Unkarin presidentti Ferenc Mádl, Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga,[3] FAO:n pääjohtaja Jacques Diouf 2002[10], Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi 2004 [11] ja Pakistanin presidentti Pervez Musharraf 2004.[12] Arvovieraita varten presidenteillä on ollut käytössään myös Kultaranta-nimisiä veneitä, joiden kyydissä useat valtionjohtajat seuralaisineen ovat saaneet tutustua Turun saariston luontoon.

title: Kultaranta

text: Presidentin ollessa paikalla Kultarannan tornissa liehuu Tasavallan presidentin lippu. Lipun nostaa venekuljetuksista vastaava aliupseeri.

title: Kultaranta VIII

text: Kultaranta VIII on Suomen tasavallan presidentin edustusvene vuodesta 2008. Kultaranta VIII:n omistaa tasavallan presidentin kanslia. Sitä ylläpitää ja huoltaa Merivoimat. Aluksen miehistö on Suomen Merivoimien kantahenkilökuntaa.

title: Kultaranta VIII

text: Alus on nimetty presidentin kesäasunnon Kultarannan mukaan, kuten aiemmatkin alukset. Tasavallan Presidentti käyttää alusta pääosin siirtymisiin Kultarantaan Naantaliin sekä edustustehtäviin valtiovierailujen aikana. Presidentin edustusvene on käytössä viikoittain, pääasiassa lyhyillä matkoilla. Se telakoidaan Saaristomeren meripuolustusalueen tukikohtaan Pansioon.

title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa.[11] Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä.[13] Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta.[12] Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan.[11] Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi.[14] Teoksen hinta oli 30 000 euroa.[18]

title: Kultaranta

text: Kesällä 2010 järjestettiin ensimmäinen taidenäyttely Kultarannassa.[4] Näytteillä oli kuvanveistäjä Kari Huhtamon 10 abstraktia teräsveistosta.[5] Näyttely pidettiin ulkona Kultarannan puutarhassa ja presidentti Tarja Halosen mukaan on mahdollista että Kultarannasta tulisi pysyvä veistospuisto tai näyttelyistä jokavuotinen traditio.[4]

title: Suomen tasavallan presidentti

text: Tasavallan presidentin nykyinen virka-auto on musta panssaroitu Mercedes-Benz S 600 L Guard. Tasavallan Presidentin Kanslialla on myös käytössä Audi A8L Security vuodelta 2012. Presidentti käyttää virka-autoaan melko harvoin, lähinnä valtiovierailujen yhteydessä ja muissa juhlavissa tilanteissa, esimerkiksi mennessään valtiopäivien avajaisiin. Suomen vaakuna on ollut presidentin virka-auton rekisteritunnuksena vuodesta 1925 lähtien. Presidentillä on myös käytössään edustusvene Kultaranta VIII, joka on suunniteltu 18 hengelle ja kahdelle miehistön jäsenelle. Junalla matkustaessaan presidentillä oli käytössään oma salonkivaunu, joista viimeistä (A1) käyttivät presidentit Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari ja Tarja Halonen. Nykyään tasavallan presidentti käyttää junamatkustukseen valtioneuvoston vaunua (A2). Kotimaan lentoliikenteessä tasavallan presidentti voi käyttää puolustusvoimien helikoptereita.

title: Naantalin Musiikkijuhlat

text: Presidentti Urho Kekkonen osallistui Naantalin musiikkijuhlille 1980-luvun alussa ja teki vuonna 1981 aloitteen konsertista presidentin kesäasunto Kultarannassa. Presidentti Martti Ahtisaari taas halusi järjestyttää puutarhakonsertin Kultarantaan vuonna 1997. Myös presidentti Tarja Halonen on viihtynyt Naantalin Musiikkijuhlien yleisössä.

title: Kultaranta-keskustelut

text: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti valtiopäivien avajaisissa vuoden 2013 helmikuussa ajatuksen toistuvasti pidettävästä ulkopoliittisesta keskustelutapahtumasta. Valtiopäivien puheessa Niinistö totesi, että ulkopoliittista keskustelua on syytä ylläpitää ulkopoliittisten selontekojen väliaikanakin, koska maailma muuttuu niitä tiheämpään tahtiin. Kultaranta-keskusteluiden tavoitteeksi on kerrottu luoda uudenlainen, Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa avoimesti ja kriittisesti pohtiva kansallinen keskustelutapahtuma. Niinistön erityisenä toiveena on tarjota mahdollisuus vuoropuhelulle.

title: Suomen tasavallan presidentti

text: Tasavallan presidentin edustusasunto on Helsingin keskustassa sijaitseva presidentinlinna ja virka-asunto Helsingin Meilahdessa sijaitseva Mäntyniemi. Presidentin kesäasunto on Kultaranta Naantalissa.

title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Metsäjärvi sijaitsee alle kilometri etelään Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannasta, ja se on kokonaan Kultarannan tilan omistuksessa.

title: Kultaranta

text: Alfred Kordelin ehti viettää uudessa huvilassaan vain muutaman kesän ennen murhaansa vuonna 1917. Kordelinin kuoltua Kultaranta lahjoitettiin Turun Suomalaiselle Yliopistoseuralle. Vuonna 1922 rakennus ja sen tontti siirtyivät Suomen valtion omistukseen silloisen eduskunnan päätettyä käyttää Kultarantaa tasavallan presidentin kesäasuntona.

title: Kultaranta

text: Ensimmäinen presidentti K. J. Ståhlberg kävi Kultarannassa vain lepäämässä, ja tasavallan presidentin kesävirka-asunnoksi Kultaranta vakiintui vasta Lauri Kristian Relanderin aikana. Sota-aikana Kultarannassa oli hiljaista. Risto Ryti kävi presidentin kesäasunnolla vain virkatehtävissä. Carl Gustaf Emil Mannerheim vieraili Kultarannassa, mutta heikon terveytensä takia ei viettänyt kesiä siellä.[3]

title: Emma-teatteri

text:
"Kultaranta – komedia tasavallan presidenteistä kautta aikojen"
Linnateatteri
Kantaesitetys Emma-teatteri 11. kesäkuuta.Esityksessä käydään Suomen presidenttien kautta läpi Suomen historiaa. Esityksen tyylilajina oli Linnateatterin aikaisempien kesäteatteriesityksien tapaan hersyvä komediallisuus ja camp-henkisyys.

title: Kultaranta VIII

text:
Se korvasi vuonna 1983 valmistuneen ja vuoteen 2008 presidentin käytössä olleen Kultaranta VII -veneen. Alus luovutettiin presidentti Tarja Halosen käyttöön 16. kesäkuuta 2008 Uudessakaupungissa.
Aluksen ensimmäinen matka presidentin käytössä vei rakentajatelakan laiturista Kultarantaan.

title: Finmar-Pemar

text: Finmar-Pemar on valmistanut kolme Suomen tasavallan presidentin käyttöön tullutta Kultaranta-venettä.

title: The Ulkopolitist

text: The Ulkopolitistin kirjoittaja Matti Pesu osallistui tasavallan presidentti Sauli Niinistön Suomen ulkopolitiikkaa käsitteleviin Kultarannan keskusteluihin 2014. Tämän pohjalta Pesua haastateltiin A-Studiossa.

title: Linnanvouti

text: Nykyään Suomessa linnanvouti on tasavallan presidentin kanslian talous- ja henkilöstöjohtajan virkanimike. Linnanvoudin vastuulle kuuluvat myös tasavallan presidentin käytössä olevat kiinteistöt eli Presidentinlinna, Mäntyniemi ja Kultaranta. Vuodesta 2006 lähtien linnanvoutina on toiminut Anne Puonti (s. 1963).

title: Luonnonmaa

text: Tasavallan presidentin kesäasunto, Kultaranta, sijaitsee Luonnonmaalla Kultarannan kaupunginosassa. Turun Korjaustelakka sijaitsee Kukolassa.


query: Kuka on Al-Qaidan johtaja?

title: Al-Qaida

text: Järjestöä johtaa Aiman al-Zawahri, mutta rakenteeltaan se on hajautettu verkosto, jonka osat voivat toimia itsenäisesti. Bin Laden (K.I.A) lähimpineen ei enää voi käyttää esimerkiksi digitaalisia viestintäkeinoja sähköisen tiedustelun takia. Aiheeseen erikoistunut asiantuntija Jason Burke on kertonut Iltalehden mukaan[12] The Observer -lehdessä 10. heinäkuuta 2005, että kun bin Ladenin ote järjestön johdossa on heikentynyt, eri terroristisolujen aikeet ja motiivit ovat tulleet entistä arvaamattomammiksi. Burke uskoo, että Lontoon heinäkuun 2005 iskujen tekijät ajattelevat käyvänsä suurta sotaa oikean ja väärän, sivistyksen ja barbarian välillä. Silloin heidän mielestään kaikki keinot olisivat sallittuja.

title: Al-Qaida

text: Al-Zarqawin saatua surmansa Yhdysvaltain ilmaiskussa kesällä 2006 Irakin al-Qaidan johtajaksi nousi egyptiläinen Abu Ayyub al-Masri joka tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir.

title: Irakin al-Qaida

text: Abu Bakr al-Baghdadi jälleenrakensi Irakin islamilaisen valtion toimintakykyjä. Vuoteen 2013 mennessä järjestö teki jälleen lukuisia iskuja Irkaissa ja otti osaa myös Syyrian sisällissotaan perustamalla Syyrian puolelle al-Nusran rintama-nimisen järjestön. Huhtikuusa 2013 al-Baghdadi julisti al-Nusran ja Irakin islamilaisen valtion liittyvän keskenään Irakin ja Levantin islamilaisen valtion nimellä (ISIL). Tämä johti al-Baghdadin välirikkoon Al-Nusran rintaman ja al-Qaidan johtaja Ayman al-Zawahirin kanssa. Vuoden 2014 alussa al-Qaida julkisti tiedotteen, jonka mukaan al-Baghdadin järjestö ei kuulu al-Qaidaan ja Isis on sittemmin toiminut al-Qaidasta itsenäisesti.

title: Nasir al Vahiši

text: Toukokuussa 2012 al-Qaidan johtaja Aiman al-Zawahri nimitti al Vahišin al-Qaidan yleiseksi hallintojohtajaksi.

title: Ansar al-Sharia (Tunisia)

text: Ansar al-Sharia itse on kiistänyt syytökset terrorismista. Se on saanut kannatusta tekemällä hyväntekeväisyystyötä etenkin köyhillä ja työttömyyden vaivaamilla alueilla Tunisiassa. Järjestö itse on kiistänyt yhteydet ulkomaisiin järjestöihin, mutta sen johtajalla Abu Ayadh al-Tunisilla uskotaan olevan yhteyksiä al-Qaidan johtoon. Järjestön eräänä ongelmana on uskottu olevan puolen valinta keskenään kilpailevien al-Qaidan ja Isiksen välillä. Tunisian viranomaisten mukaan järjestö tekee yhteistyötä Libyan Ansar al-Sharian kanssa.

title: Mustafa Abu al-Yazid

text: Mustafa Ahmed Muhammad Uthman Abu al-Yazid (tunnettu paremmin nimellä al-Masri ("egyptiläinen"), 17. joulukuuta 1955 Egypti – 21. toukokuuta 2010) oli islamistilaisen terroristijärjestö al-Qaidan tärkeimpiä johtajia sekä perustajajäsen. Al-Yazid oli myös Osama bin Ladenin luottomies. Hän oli tärkeä kontakti al-Qaidan ja Afganistanin talibanien välillä.

title: Osama bin Ladenin kuolema

text: Kaupunki oli ainakin yhden al-Qaidan johtajan koti ennen bin Ladenia. Raporttien mukaan sen toiminnallinen johtaja Abu Faraj al-Libi muutti perheensä Abbottabadiin vuoden 2003 keskivaiheilla.[36] Pakistanin sisäinen tiedustelupalvelu (Inter-Services Intelligence,ISI) teki taloon ratsian joulukuussa 2003, mutta ei löytänyt miestä.[37] Eräs kuriiri kertoi tutkijoille, että al-Libi käytti kolmea taloa Abbottabadissa. Pakistanin viranomaiset sanovat tiedottaneensa tuolloin amerikkalaisille, että kaupunki voisi olla myös al-Qaidan johtajien piilopaikka.[38] Vuonna 2009 viranomaiset alkoivat luovuttaa amerikkalaisille tietoa bin Ladenin talosta tietämättä kuka siellä asui.[37]

title: Isis (järjestö)

text: Uuden Islamilaisen valtion suhde al-Qaidaan oli aluksi epäselvä, eikä se maininnut emojärjestöään julkisuudessa. Järjestö ilmoitti, että Irakin al-Qaidaa ei enää ollut, vaan se oli osa Islamilaista valtiota.[10] Koska Islamilaisen valtion julistukseen ei ollut kysytty lupaa al-Qaidalta, sen johtajat olivat vihaisia ja pitivät julistusta ennenaikaisena. Al-Qaidan johto ja muut jihadistit olivat myös huolissaan siitä, että Islamilaisella valtiolla ei ollut kansan tukea tai laillista valtaa hallitsemillaan alueilla. Julkisesti al-Qaida kuitenkin tuki Islamilaisen valtion perustamista.[11]

title: Isisin historia

text:
Uuden Islamilaisen valtion suhde al-Qaidaan oli aluksi epäselvä, eikä se maininnut emojärjestöään julkisuudessa. Järjestö ilmoitti, että Irakin al-Qaidaa ei enää ollut, vaan se oli osa Islamilaista valtiota. Koska Islamilaisen valtion julistukseen ei ollut kysytty lupaa al-Qaidalta, sen johtajat olivat vihaisia ja pitivät julistusta ennenaikaisena. Al-Qaidan johto ja muut jihadistit olivat myös huolissaan siitä, että Islamilaisella valtiolla ei ollut kansan tukea tai laillista valtaa hallitsemillaan alueilla. Julkisesti al-Qaida kuitenkin tuki Islamilaisen valtion perustamista.
Islamilainen valtio otti käyttöön oman lipun tammikuussa 2007. Se on profeetta Muhammadin musta lippu, jossa on muslimien uskontunnustus ja profeetan sinetti.

title: Jihadismi

text: Ideologisesti johdonmukaisen bin Ladenin kuoltua al-Qaidan johtajaksi nousi Aiman al-Zawahri. Hän ryhtyi solmimaan ja katkaisemaan liittolaissuhteita vaihtelevista poliittisista syistä, mikä vieraannutti monia alatason jihadisteja liikkeestä. Al-Qaidan tilalle jihadistisen liikkeen johtajaksi nousi islamilaisen kalifaatin Irakin ja Syyrian alueelle perustanut Isis, jonka kalifaatti tarjosi kiintopisteen jihadistien toiminnalle. Vaikka Isis on toiminut hyvin raa’asti, se sai kuitenkin fundamentalististen salafistien hyväksynnän Muhammedin ajan yhteiskunnallisen ihanteen esimerkkinä.[12]

title: Islamilaisen Maghrebin al-Qaida

text: Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan johtajana toimii Abou Mossab Abdelwadoud, jonka uskotaan olleen asemassaan vuodesta 2004 lähtien. Toinen tunnettu järjestön johtohahmo oli Mokhtar Belmokhtar, joka kuitenkin erosi liikkeestä vuonna 2012 jouduttuaan erimielisyyksiin muun johdon kanssa. Islamilaisen Maghrebin al-Qaidalla oli noin 1 000 jäsentä Algeriassa ja jonkin verran vähemmän Sahelin alueella Tšadissa, Malissa ja Mauritaniassa. Sillä oli soluja myös Nigeriassa, Libyassa ja Tunisiassa. Monet järjestön johtajista olivat Neuvostoliiton vastaisen Afganistanin sodan veteraaneja.

title: Abu Bakr al-Baghdadi

text: Huhtikuussa 2013 Abu Bakr julisti Irakin islamilaisen valtion ja Syyriassa toimivan Al-Nusran rintaman liittyvän yhteen nimellä Irakin ja Levantin islamilainen valtio. Al-Nusran johtaja Abu Mohammed al-Julani ja al-Qaidan johtaja Aiman al-Zawahri eivät kuitenkaan hyväksyneet liitosta ja al-Zawahri tunnusti Al-Nusran rintaman ainoana al-Qaidan Syyrian edustajana. Sittemmin Isis alkoi tehdä iskuja Syyriassa kapinallisryhmiä vastaan ja alkuvuodesta 2014 al-Qaida irtisanoutui järjestön tekemisistä.

title: Isis (järjestö)

text: Isisin historia alkoi vuonna 1999, kun nuori jordanialainen jihadisti Abu Mus’ab al-Zarqawi matkusti Kandahariin, Afganistaniin tapaamaan al-Qaidan johtajia. Zarqawi halusi lietsoa vallankumousta Irakin ja Syyrian alueella ja tarvitsi tarkoitukseensa rahaa ja kannattajia. Sunnimuslimi Zarqawi inhosi erityisesti shiioja. Osama bin Laden ja muut al-Qaidan johtajat eivät kutsuneet Zarqawia jäsenekseen tämän äärimmäisten näkemysten vuoksi, mutta he aloittivat silti yhteistyön.[5]

title: Abu Ayyub al-Masri

text: Abu Ayyub al-Masri (noin 1968 – 18. huhtikuuta 2010) (arab.أبو أيوب المصري ), tunnetaan myös nimellä Abu Hamza al-Mujahir, oli egyptiläinen islamisti, joka oli Irakin al-Qaidan johtaja vuodesta 2006 kuolemaansa 2010 asti. Hän nousi Irakin al-Qaidan johtoon edeltäjänsä jordanialaisen Abu Musab al-Zarqawin kuoltua Yhdysvaltain armeijan ilmaiskussa 7. kesäkuuta 2006. Kesäkuussa 2006 Yhdysvallat asetti tarjolle 5 miljoonan dollarin tappopalkkion hänestä.

title: Marokko

text: Marokko on ollut Yhdysvaltain läheinen liittolainen, ja 2000-luvulla Al Qaidaan liitetyt terrorismi-iskut levisivät myös Marokkoon.[20] Vuosina 2003 ja 2007 itsemurhapommittajat iskivät Casablancaan surmaten kymmeniä siviileitä. Vuonna 2009 Abdelkader Bellira, jota epäiltiin Al Qaidan Marokon haaran johtajaksi, tuomittiin elinikäiseen vankeuteen.[21]

title: Irakin vastarinta

text: Yhdysvaltain hallinto puolusti Irakin sotaa sillä, että al-Qaida kouluttaa siellä taistelijoitaan. Tämä tieto on osoittautunut vääräksi, mutta Yhdysvaltain miehityksen myötä al-Qaidan väitetään toimivan aktiivisesti Irakissa. Abu Mus’ab al-Zarqawi ilmestyi julkisuuteen aluksi Al-Tawhid Wal-Jihad-sissiryhmän johdossa. Al-Tawhid Wal Jihad sai kuuluisuutta panttivankien mestausvideoilla, joista osa osoittautui kuitenkin väärennöksiksi. Al-Qaidan johtaja Osama bin Laden nimitti Zarqawin varamiehekseen lokakuussa 2004. Al-Zarqawi vannoi Internetissä julkaistuissa lausunnoissa uskollisuutta Osama bin Ladenille ja alkoi käyttää nimeä: Irakin al-Qaida.

title: Arabian niemimaan al-Qaida

text: Nimitystä Arabian niemimaan al-Qaida käytti ensimmäisen kerran Saudi-Arabian al-Qaidan johtaja Yusef al-Ayeri. Järjestö toimi Osama Bin Ladenin 1990-luvulla antaman ulkomaalaisten Arabian niemimaalta karkottamista koskeneen fatwan innoittamana. Se teki ensimmäisen iskunsa länsimaalaisten asuinrakennuksia vastaan Riadissa vuonna 2003. Saudi-Arabian turvallisuusjoukot toteuttivat operaatioita järjestöä vastaan vuosina 2003-2006 ja suuri osa sen jäsenistä pakeni Jemenin puolelle, jossa heikompi keskushallinto mahdollisti johdon uudelleenjärjestelyt ja uusien jäsenten rekrytoimisen. Tammikuussa 2009 järjestö ilmoitti Saudi-Arabian ja Jemenin al-Qaidan alajärjestöjen yhteenliittämisestä.

title: Al-Murabitoun

text: Vuoden 2015 puolella liikkui huhuja al-Murabitounin liittymisestä Isis-järjestöön. Yksi Mujaon johtajista ilmoitti liittymisestä, mutta myöhemmin Belmokhtar totesi järjestön olevan uskollinen al-Qaedan johtaja Ayman al-Zawahirille. Vuonna 2015 järjestö toteutti myös useita terrori-iskuja Malissa. Elokuussa järjestö hyökkäsi hotelliin Sevaren kaupungissa surmaten ainakin 19 henkilöä. Se otti myös vastuun hyökkäyksestä kahvilaan Bamakossa maaliskuussa 2015, jossa sai surmansa viisi henkilöä. Marraskuussa 2015 järjestö otti panttivankeja Bamakon Radisson Blu-hotellilla. Mauritanialaisen al-Akhbar-uutistoimiston mukaan isku toteutettiin yhteistyössä Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan kanssa. Yhteistyötä on pidetty merkkinä yrityksistä lähentää toimintaa al-Qaidan kanssa, joka on kärsinyt kilpailusta Isis-järjestön kanssa. Samanlaista kehitystä oli havaittavissa Burkina Fason terrori-iskuissa 2016. Islamilaisen Maghrebin al-Qaida otti vastuun iskuista, mutta yhdysvaltalaisen terroristijärjestöjä tarkkailevan SITE:n mukaan iskun toteuttajat olivat Al-Murabitounin jäseniä.

title: Tora Bora

text: Yhdysvaltojen vuonna 2001 suorittaman Afganistanin valtauksen aikana luolasto oli yksi Talibanin ja al-Qaidan tukikohdista. Tora Boraan tehtiin aseellinen isku saman vuoden joulukuussa, kun al-Qaida-johtaja Osama bin Ladenin epäiltiin oleskelevan siellä.

title: Arabian niemimaan al-Qaida

text: Arabian niemimaan al-Qaidan nykyinen johtaja on Jemenissä syntynyt Qasim al-Raymi. Yhdysvaltain ulkoministeriön arvion mukaan Arabian niemimaan al-Qaidan riveihin kuuluu noin 1 000 taistelijaa. Taustaltaan he ovat jemeniläisiä ja saudeja. Noin 7 % järjestön jäsenistä on ulkomaalaisia. Ulkomaalaisia taistelijoita on tullut Pakistansta, Sudanista ja Saksasta. Monilla järjestön jäsenistä on kokemusta sodista Irakissa ja Afganistanissa. Rahoituksensa järjestö saa Saudi-Arabiassa toimivilta islamilaisilta hyväntekeväisyysjärjestöiltä ja rikkailta yksityislahjoittajilta.

title: Isis (järjestö)

text: Zarqawi halusi kiihkeästi perustaa islamilaisen kalifaatin, mutta al-Qaidan johto toppuutteli häntä ja kehotti Zarqawia hakemaan ensin kansan tuen ja välttämään liiallisia väkivaltaisuuksia. Zarqawi oli juuri aikeissa julistaa islamilaisen valtion, kun Yhdysvallat surmasi hänet 7. kesäkuuta 2006. Irakin al-Qaida julisti islamilaisen valtion lopulta 15. lokakuuta 2006 ja toteutti näin johtajansa viimeisen toiveen. Nimelliseksi johtajakseen he nimittivät Abu Omar al-Baghdadin, joka oli siihen asti ollut jopa jihadisteille tuntematon.[8] Järjestön todellinen johtaja oli kuitenkin Irakin al-Qaidaa Zarqawin kuoleman jälkeen johtanut Abu Ayyub al-Masri.[9]

title: Arabian niemimaan al-Qaida

text: Arabian niemimaan al-Qaida on Saudi-Arabiassa ja Jemenissä toimiva islamilainen terroristijärjestö. Järjestö syntyi vuonna 2009 Al-Qaidan Saudi-Arabiassa ja Jemenissä toimineiden alajärjestöjen yhdistyttyä. Järjestöä on pidetty al-Qaidan aktiivisimpana osana Pakistanin ja Afganistanin ulkopuolella. Järjestön nykyinen johtaja on jemeniläissyntyinen Nasser al-Wuhayshi.

title: Isisin historia

title: Isisin historia

text: Zarqawi halusi kiihkeästi perustaa islamilaisen kalifaatin, mutta al-Qaidan johto toppuutteli häntä ja kehotti Zarqawia hakemaan ensin kansan tuen ja välttämään liiallisia väkivaltaisuuksia. Zarqawi oli juuri aikeissa julistaa islamilaisen valtion, kun Yhdysvallat surmasi hänet 7. kesäkuuta 2006. Irakin al-Qaida julisti islamilaisen valtion lopulta 15. lokakuuta 2006 ja toteutti näin johtajansa viimeisen toiveen. Nimelliseksi johtajakseen he nimittivät Abu Omar al-Baghdadin, joka oli siihen asti ollut jopa jihadisteille tuntematon. Järjestön todellinen johtaja oli kuitenkin Irakin al-Qaidaa Zarqawin kuoleman jälkeen johtanut Abu Ayyub al-Masri.

title: Aiman al-Zawahri

text: Kesäkuussa 2011 tiedotusvälineissä kerrottiin, että al-Zawahri nousi al-Qaidan johtajaksi, emiiriksi, Osama bin Ladenin kuoltua Yhdysvaltain sotilaallisessa iskussa Pakistanissa edelliskuussa. Vaikka häntä pidetään hyvin vaarallisena, hänellä ei ole samaa karismaa, eikä Al-Qaidakaan ole enää entisenlainen vahva järjestö vaan lähinnä löyhä verkosto.

title: Al-Nusran rintama

text: Huhtikuussa 2013 Irakin islamilaisen valtion (ISI) komentaja Abu Bakr al-Baghdadi ilmoitti, että al-Nusran rintama on Irakin al-Qaidan jäsen. Abu Bakr ilmoitti kahden ryhmän yhdistyvän ja muodostavan Isis-järjestön (Irakin ja Levantin/Suur-Syyrian islamilainen valtio). Sen johtaja Abu Mohammed al-Joulani kielsi yhdistymisen ja ilmoitti olevansa uskollinen al-Qaidan johtajalle Aiman al-Zawahrille.

title: Al-Murabitoun

text: Al-Murabitounin perustajana pidetään ennen Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan johtohahmoihin kuulunutta algerialaista Mokhtar Belmokhtaria. Belmokhtarin välit al-Qaidan kanssa rikkoutuivat vuoden 2012 loppupuolella ja tammikuussa 2013 puolella hän tuli tunnetuksi In Aménasin panttivankikriisistä. Myöhemmin samana vuonna Belmokhtarin johtamat joukot yhdistyivät Mujao-nimisen toisen terroristijärjetön kanssa. Järjestön virallista johtajaa ei nimetty ranskaksi julkaistussa perustamisjulistuksessa, mutta Belmokhtarin uskotaan olevan nykyisin järjestön johdossa Mujaon johtaja Ahmed Ould Amerin ja Ranskan viranomaisten al-Murabitounin johtajaksi epäilemän Abu Bakr al-Nasrin kuoltua Ranskan armeijan operaatioissa Malissa vuonna 2014.

title: Osama bin Ladenin kuolema

text: CIA:n vankiloissa ja Guantanamo Bayssa vangittuina olevien bin Ladenin kuriirien tunnistaminen oli asetettu jo varhain tavoitteeksi, sillä bin Ladenin uskottiin viestivän heidän kauttaan pitäen samalla oman sekä al-Qaidan sotilaiden ja komentajien sijainnin salaisena. Tiedettiin myös, ettei bin Laden käyttänyt puhelimia sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli saanut jäljitetyksi erään yhteistyökumppanin satelliittipuhelimen ja laukaissut sen jälkeen ohjuksen hänen tukikohtiinsa Afganistanissa ja Sudanissa vuonna 1998.[14] Vuoteen 2002 mennessä tutkijat olivat kuulleet vahvistamattomia väitteitä eräästä al-Qaidan kuriirista, josta käytetiin salanimeä Abu Ahmed al-Kuwaiti (joskus myös šeikki Abu Ahmed Kuwaitista). Vuonna 2003 al-Qaidan operatiiviseksi johtajaksi väitetty päällikkö Khalid Sheikh Mohammed paljasti kuulusteluissa tuntevansa al-Kuwaitin, mutta sanoi, ettei tämä ollut aktiivinen al-Qaidan jäsen.[15]

title: Irakin vastarinta

text: Egyptiläissyntyinen Abu Ayyub al-Masri valittiin Abu Musab al-Zarqawin seuraajaksi, kun tämä oli kuollut Yhdysvaltain ilmaiskussa kesäkuussa 2006. Toukokuussa 2007 Irakin sisäministeriö kertoi, että Irakin al-Qaidan johtaja Abu Ayyub al-Masri on saanut surmansa. Ministeriön mukaan al-Masri tapettiin kapinallisten keskinäisessä välienselvittelyssä Bagdadin pohjoispuolella. Yhdysvaltain armeija kuitenkin ilmoitti, ettei al-Masrin kuolemaa voida vahvistaa ennen kuin siitä on pitäviä todisteita. Irakin al-Qaida myös kiisti tiedon.

title: Arabian niemimaan al-Qaida

text: Huthit ottivat haltuunsa Jemenin pääkaupunki Sanaan ja syrjäyttivät maan presidentti Abdrabbuh Mansour Hadin. Tilanne johti huthien ja Hadin kannattajien väliseen sotaan, jossa Arabian niemimaan al-Qaida on taistellut molempia edellä mainittuja osapuolia vastaan. Jemenissä al-Qaida on ottanut myös itse haltuunsa alueita. Esimerkiksi huhtikuussa 2015 al-Qaidan asejoukot valtasivat Intian valtameren rannalla sijaitsevan Mukallan kaupungin ja lentokentän. Toukokuussa järjestön yksi komentaja Nasser al-Ansi kuoli uutisten mukaan Yhdysvaltojen ilmaiskussa. Kesäkuussa 2015 Arabian niemimaan al-Qaida ilmoitti järjestön johtajan Nasser al-Wuhayshin saaneen surmansa Yhdysvaltojen ilmaiskussa. Hänen seuraajakseen nimitettiin Qasim al-Raymi.

title: Etelä-Aasian al-Qaida

text: Etelä-Aasian al-Qaida eli Qaidat al-Jihad on al-Qaidan jaosto, joka toimii Bangladeshissa, Intiassa ja Myanmarissa. Al-Qaidan johtaja Aiman al-Zawahri ilmoitti Etelä-Aasian al-Qaidan perustamisesta syyskuussa 2014. Zawahrin mukaan jaoston johtaja on pakistanilainen terroristi Asim Umar ja järjestö toimii Mohammed Omarin komennossa. "Helsingin Sanomat" arvioi, että jaoston perustamisen tarkoitus oli parantaa al-Qaidan julkisuuskuvaa, sillä Isis on haastanut sen aseman.


query: Mitä Westermarck-efekti tarkoittaa?

title: Westermarck-ilmiö

text: Westermarck-ilmiö on suomalaisen Edvard Westermarckin teoria, jonka mukaan henkilöt eivät tunne luontaista sukupuolista vetoa kasvukumppaneihinsa, kuten sisaruksiinsa. Westermarck arveli, että kyseessä on biologisen evoluution tuottama vaisto, jonka tarkoituksena on estää sisäsiittoisuutta ja insestiä. Westermarck siis vastusti Sigmund Freudin psykoanalyyttista teoriaa, jonka mukaan lapsilla on luontainen taipumus oidipuskompleksiin ja muihin insestikuvitelmiin. Psykoanalyysi on kuitenkin Westermarckin kanssa samalla kannalla sikäli, että psykoseksuaalisen kehityksen lopputuloksena pidetään insestikammoa; Westermarck ei ottanut kantaa siihen, millainen kehitysprosessi johtaisi insestikammoon ja mikä olisi lähtötilanne.[1]

title: Chiptune

text: Chiptuneille on ominaista myös "arpeggio"-efektin runsas käyttö. Arpeggio-efekti tarkoittaa sitä, että jonkin soinnun nuotteja toistetaan peräkkäin niin nopeasti, että ihmiskorva kuulee ne yhtenä rosoisena sointuna (sana arpeggio tarkoittaa murtosointua). Arpeggio-efektiä käytettiin, jotta saataisiin aikaan soinnuilta kuulostavia ääniä käyttämättä kuitenkaan enempää kuin yhtä kanavaa. Vanhoissa tietokoneissa ja pelikonsoleissa oli yleensä vain kolme tai neljä äänikanavaa, joten niitä pyrittiin käyttämään säästeliäästi. Digitoituja ääniä käyttävillä äänipiireillä voidaan kanavissa säästää myös käyttämällä kokonaisista soinnuista koostuvia soitinsampleja.

title: Victor Westermarck

text: Westermarck aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana Espoon Palloseurassa. Hän on kuitenkin varsinaisesti Jäähongan kasvatti. Westermarck siirtyi juniorina sittemmin Espoo Bluesiin. Hän vaihtoi omien sanojensa mukaan pelipaikkaansa hyökkääjästä puolustajaksi B-juniori-ikäisenä. Westermarck siirtyi 16-vuotiaana Bluesista Kiekko-Espoon B-nuoriin kaudeksi 2010–2011. Hän voitti koko B-nuorten I-divisioonan puolustajien piste- ja maalipörssin tehoilla 13+16=29. Westermarck voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Kaudella 2011–2012 hän pelasi sekä Bluesin B-nuorissa SM-sarjaa että Bluesin kakkosjoukkueen B-nuorissa SM-karsintoja ja I-divisioonaa. Westermarck voitti ensimmäisenä mainitussa joukkueessa kauden päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa ja palkittiin B-nuorten SM-sarjan tehopelaajana Janne Ojanen -palkinnolla sekä valittiin tähdistökentälliseen. Kauden 2012–2013 päätteeksi hän voitti A-nuorten SM-hopeaa.

title: Nils Westermarck

text:
Koulutukseltaan Westermarck oli maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Hän valmistui agronomiksi 1933 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1940. Westermarck työskenteli jatkosodan aikana maatalousministeriössä ja sodan loputtua hänestä tuli virkaa toimittava professori Ruotsin maatalouskorkeakouluun Uumajassa. Vuonna 1949 Westermarck sai maanviljelystalouden professuurin Helsingin yliopistosta ja palasi Suomeen. Hän jatkoi virassa aina eläkkeelle jäämiseensä asti vuoteen 1973. Westermarck nimitettiin akateemikoksi vuonna 1980.
Professorin työnsä ohella Westermarck toimi 2. maatalousministerinä 1953–1954 (Tuomiojan hallitus) sekä maatalousministerinä 1970 (Auran I hallitus). Hän oli myös muun muassa Kansainvälisen maatalousekonomistien yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1961–1970. Yhdistyksen kolmivuosittain pidettävän konferenssin parhaan tieteellisen posterin palkinto on nimetty Westermarckin mukaan.

title: Victor Westermarck

text: Huhtikuussa 2014 Westermarck teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Bluesin kanssa. Hän aloitti kauden 2014–2015 lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, mutta teki liigadebyyttinsä jo Bluesin kauden toisessa ottelussa 13. syyskuuta 2014 Pelicansia vastaan. Westermarck sai ottelussa jääaikaa 2.46 minuuttia. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 20. marraskuuta 2014 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Westermarck palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" yhden tähden tähtipelaajana. Yhteensä hännen tulokaskautensa toi 33 runkosarjaottelussa tehot 1+8=9 sekä neljässä playoff-ottelussa yhden maalin. Westermarck vahvisti kauden aikana myös yhdessä playoff-ottelussa Bluesin A-nuoria, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Tammikuussa 2015 Westermarck teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa. Myös Bluesin SM-liigakauden 2015–2016 päätyttyä hän siirtyi seuran A-nuorten vahvuuteen. Westermarck voitti A-nuorten SM-liigan pudotuspelien puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 3+5=8. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa.

title: Tremolo

text: Ääniefektinä tremolo tarkoittaa yleensä äänen voimakkuuden nopeaa jaksollista vaihtelua. Termejä tremolo ja vibrato käytetään joskus sekaisin, vaikka ne tarkoittavat eri asioita. Tremolossa äänen voimakkuus vaihtelee jaksoittaisesti, mutta sävelkorkeus ei muutu. Efektiä voi kokeilla yksinkertaisesti lisäämällä ja vähentämällä äänenvoimakkuutta nopeasti edestakaisin. Tyypillisesti efektin muutoksen nopeus ja syvyys eli voimakkuusero perusääneen verrattuna ovat säädettävissä.

title: Edvard Westermarck

text: Maailmalla – varsinkin sosiobiologian ja evoluutiopsykologian tutkimusperinteessä – Westermarckin asemaa pidetään hyvin merkittävänä. Edward O. Wilson käsittelee Westermarckin työtä kirjassaan "Konsilienssi" laajasti. Myös tunnettu kädellistutkija Frans de Waal on perustanut näkemyksiään pitkälti Westermarckin käsityksille. Westermarckia voidaankin pitää evoluutiopsykologian ja sosiobiologian uranuurtajana ja merkittävänä Sigmund Freudin oidipuskompleksi-käsityksen arvostelijana.

title: Bjarne Westermarck

text: Bjarne Westermarck oli naimisissa vuodesta 1909 Elvi Ingeborg Cannelinin kanssa. Akateemikko, ministeri ja professori Nils Westermarck oli heidän poikansa. Sosiologi ja professori Edvard Westermarck oli Bjarne Westermarckin setä.

title: Kaksostutkimus

text: Yksinkertainen esimerkki olisi tutkia kuinka suuri osuus väestössä esiintyvistä eroista pituudessa eri ihmisten välillä johtuu heidän välisistään geneettisistä eroista ja kuinka paljon eroista selittyy ympäristötekijöillä. Yksinkertaisimmillaan kaksostutkimus perustuu pelkästään identtisten ja epäidenttisten kaksosparien sisäisten korrelaatioiden vertailuun. Kehittyneempi tilastollinen mallinnus on syrjäyttänyt tämän menetelmän jo 1980-luvulla, mutta aikaisemmin se on ollut hyvin tärkeä ja tuottanut merkittäviä tuloksia monilla tieteenaloilla. Epäidenttisten ja identtisten kaksosten vertailu esimerkiksi paljasti, että geneettisillä tekijöillä on suuri vaikutus fyysisten ominaisuuksien lisäksi myös persoonallisuuteen ja moniin psykiatrisiin tauteihin, joiden aikanaan uskottiin selittyvän puhtaasti ympäristötekijöillä. Westermarck-efekti ja kaksostutkimus ovat osoittaneet, että esimerkiksi autismissa geeneillä voi olla suurempi vaikutus yksilön persoonallisuuteen kuin lapsuuden kokemuksilla.

title: Edvard Westermarck

text: Edvard Westermarck -muistoluentojen sarjaa järjestävät yhteistyössä vuorovuosin Westermarck-seura ja Suomen Antropologinen Seura.

title: Bjarne Westermarck

text: Westermarck oli isänsä omistaman Tuusulassa sijainneen Järvenpään kartanon maataloudenhoitajana 1908–1924 ja hän omisti Järvenpään kartanon sivutiloineen 1923–1924. Westermarck perusti muun muassa kartanon alueelle vuonna 1918 kasvinjalostuslaitoksen ja otti käyttöön traktoreita maanviljelyssä. Vuonna 1922 Westermarckin tiloilla oli muun muassa oma paviljonki Tampereen maatalousnäyttelyssä ja hän sai kunniapalkinnon tekemistään maataloudellisista uudistuksista. Westermarck oli mukana erilaisissa liiketoimissa ja hän velkaantui pahoin 1920-luvun alkuvuosina. Hän joutui helmikuussa 1923 syytteeseen kavalluksesta mutta oikeudenkäynnissä hänet todettiin syyttömäksi. Eino Nyyssölä julkaisi tapauksesta vuonna 1923 kirjan "Westermarck-asiasta".

title: Geneettinen seksuaalinen viehätys

text: Geneettistä seksuaalista viehtymystä ei yleensä esiinny yhdessä kasvaneilla sisaruksilla Westermarck-efektin takia. Koska sisäsiittoisuus lisää biologisten sairauksien riskiä huomattavasti, ihmiselle ja muille kehittyneille apinalajeille on kehittynyt luontainen seksuaalisen viehtymyksen puute niitä samanikäisiä henkilöitä kohtaan, joiden kanssa hän on kasvanut.

title: Oidipuskompleksi

text: Itse asiassa päinvastainen näkemys siitä, että ihmisellä olisi biologisen evoluution tuottama vaisto, jonka tarkoituksena on estää sisäsiittoisuutta ja insestiä, on saanut enemmän empiiristä todistusaineistoa (ks. esimerkiksi Westermarck-efekti). Freudia itseään ei hoitanut hänen varhaislapsuudessaan hänen oma äitinsä vaan imettäjä, joten hän ei oletettavasti koskaan leimaantunut äitiinsä ja näin saattoi kokea äitiään kohtaan seksuaalisia tuntemuksia.

title: Vankila

text: Ilkka Taipaleen mukaan Suomessa nuorisovankiloissa lähes 90 prosenttia on lukihäiriöisiä ja normaalivankiloissa arviolta puolet. Tarkkaavaisuusongelmat ja laaja-alainen kehityshäiriö ovat vangeilla yleisiä. Myös mielenterveysongelmat ovat tavallisia. Westermarck-efekti ja kaksostutkimus ovat osoittaneet, että geeneillä voi olla suurempi vaikutus yksilön persoonallisuuteen ja antisosiaaliseen käyttäytymiseen kuin lapsuuden kokemuksilla.

title: Rolf Lagerborg

text: Lagerborgin moraalin sosiaalista pohjaa käsittelevää väitöskirjaa ei hyväksytty Helsingin yliopistossa, mutta muokattuna se meni läpi Pariisissa Sorbonnen yliopistossa. Hän astui Åbo Akademin filosofian professorin virkaan vuonna 1932 opettajansa Edvard Westermarckin jäätyä eläkkeelle. Hänen ajattelunsa, jossa keskeisenä olivat moraalifilosofiset kysymykset, muistutti Westermarckin ajattelua, ja Westermarckin tavoin hänet tunnettiin uskontokriitikkona. Lagerborg jakoi myös Westermarckin naturalistisen maailmankuvan. Lagerborg jäi eläkkeelle professorin virasta vuonna 1942. Eläkevuotensa hän vietti Porvoon Runoilijakodissa.

title: Edvard Westermarck

text: Edvard Alexander Westermarck (20. marraskuuta 1862 Helsinki – 3. syyskuuta 1939 Tenhola) oli suomalainen filosofi, sosiologi ja sosiaaliantropologi. Hän tutki mm. moraalia, avioliiton historiaa ja uskonnollisia instituutioita ja insestitabua. Häntä pidetään suomalaisen sosiologian isänä, joka tuli tunnetuksi 1800-luvun lopulla sosiologian perinteiden tuomisesta Suomeen. Hänen oppilaansa perustivat The Westermarck Societyn, josta tuli suomalaisten sosiologien tieteenalan yhdistys. Maailmalla Westermarck on tunnetuimpia suomalaisia yhteiskuntatieteilijöitä.

title: Felix Westermarck

text: Westermarck aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana Espoon Palloseurassa, josta hän siirtyi sittemmin varsinaiseen kasvattajaseuraansa Espoon Jääklubiin ja nuorempana C-juniorina Espoo Bluesiin. Westermarck voitti kaudella 2010–2011 joukkueen C-nuorten sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 27+25=52, joilla hän jakoi koko C-nuorten SM-sarjan pistepörssin toisen sijan TPS:n Oskari Siikin kanssa edellään vain Kärppien Arttu Luusuaniemi. Westermarck oli kevään 2011 pudotuspeleissä Bluesin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 5+9=14. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Westermarck palkittiin kauden C-nuorten runkosarjan tehopelaajana Esa Keskinen -palkinnolla ja valittiin tähdistökentälliseen. Hän käväisi kauden aikana myös Bluesin B-nuorissa, joissa Westermarck voitti myös Suomenmestaruuden.

title: Westermarck

text: Westermarck tai Westermark voi tarkoittaa seuraavia:

title: Uskontotieteen oppihistoria Suomessa

text: Edvard Westermarck (1862–1939) käynnisti Euroopan ulkopuolisten kulttuurien tutkimuksen, jonka ympärille kasvoi 1900-luvun kuluessa kansainväliseen tieteelliseen keskusteluun sitoutuva, kantaa ottava suomalainen uskontotiede. Westermarck kiinnitettiin Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston sosiologian dosentiksi vuonna 1890, minkä myötä brittiläinen antropologia ja uskontotiede lopulta vakiintuivat Suomeen. Sosiaaliantropologisen suunnan vaikutusvaltaa vahvisti Westermarckia varten perustettu käytännöllisen filosofian professuuri vuonna 1906. Westermarckin suuntautuneisuus antoi oppiaineelle vahvan uskontotieteellisen painotuksen. Ensimmäiset Westermarckin johdolla valmistuneet väitöskirjat olivat aiheeltaan uskontotieteellisiä kuten Rafael Karstenin (1879–1956) Etelä-Amerikan intiaanien palvonnan alkuperää käsittelevä The Origin of Worship (1905). Rafael Karsten nimitettiin käytännöllisen filosofian oppiaineessa vertailevan uskontotieteen dosentiksi vuonna 1907.

title: Felix Westermarck

text: Westermarck pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti pronssia. Westermarck pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa ja jakoi neljällä osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Janne Puhakan kanssa. He jakoivat myös joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Mika Ilvosen kanssa. Westermarck on kuulunut myös alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.

title: Luettelo sosiologian käsitteistä

text:
vallankumous
– valta
– valtio
– verkosto
– Westermarck-efekti
– Westermarck-seura
– voimaantuminen
– vähemmistö
– vähemmistöryhmät
– väärä tietoisuus

title: Insesti

text: Ihmisillä sukulaisuuden vaikutusta on tutkittu mm. Israelin kibbutseissa. Kibbutseissa eri vanhempien lapset elävät samassa kiinteässä ryhmässä yhdessä muiden lasten kanssa. Lapset vain erittäin harvoin alkoivat seurustella keskenään tai menivät naimisiin keskenään. Taiwanissa perinteisessä lapsi-avioliitossa tuleva aviopuoliso siirtyi perheen kasvatettavaksi jo pienenä lapsena. Nykyaikaisessa avioliitossa puolisot tapaavat vasta naimaiässä. Lapsesta asti yhdessä kasvaneissa avioliitoissa syntyy selvästi vähemmän lapsia, ja avioliitot päättyivät useammin eroon. Lisäksi lasten määrän vähyys avioliitossa korreloi myös siihen, kuinka nuorena tuleva aviopuoliso oli otettu perheen kasvatettavaksi. Mitä nuorempana tämä tapahtui, sitä pienempi oli lapsiluku. Tämä viittaa siihen, että Westermarck-efekti on sitä voimakkaampi, mitä nuorempana lapset oppivat tuntemaan toisensa.

title: Forer-efekti

text: Forer-efekti (eli Barnum-efekti P. T. Barnumin mukaan) tarkoittaa, että ihmiset hyväksyvät epämääräiset ja yleismaailmalliset selitykset erittäin osuviksi kuvauksiksi persoonallisuudestaan, jos niiden väitetään olevan juuri heitä varten tehtyjä. Forer-efekti voi tarjota syyn pseudotieteiden, kuten astrologian, grafologian ja ennustamisen, suosioon.

title: Edvard Westermarck

text: Westermarckin isä Nils Christian Westermarck toimi Helsingin yliopiston latinan kielen opettajana. Westermarck kävi Helsingin ruotsinkielistä lyseota. Hän saavutti kansainvälistä kuuluisuutta avioliiton historiaa käsittelevällä Helsingin yliopiston tohtorinväitöskirjallaan "Det menskliga äktenskapets historia" (1889, koko teos "The History of Human Marriage" ilmestyi englanniksi 1891) sekä moraalin kehitystä kuvaavalla tutkimuksellaan "The Origin and Development of the Moral Ideas" (1906–1908, suom. "Moraalin synty ja kehitys"). Westermarck oli kansainvälisimpiä tutkijoitamme. Hän vietti pitkiä aikoja tutkijana muun muassa Lontoossa ja Marokossa. Westermarck toimi Åbo Akademin rehtorina vuosina 1918–21. Hän oli vapaa-ajattelija ja agnostikko ja vastusti järjestynyttä uskontoa.

title: Westermarck-seura

text: Westermarck-seura (virallisesti The Westermarck Society ry) on sosiologinen kansallinen tiedeseura, joka järjestää esitelmiä, konferensseja ja seminaareja, harjoittaa ja tukee sosiologista tutkimusta sekä julkaisee Sosiologia-lehteä. Seuran perustivat vuonna 1940 Edvard Westermarckin oppilaat. Merkittävin Westermarck-seuran järjestämä tapahtuma ovat vuosittain järjestettävät Sosiologipäivät.

title: Jojo-efekti

text: Jojo-efekti tai jojo-laihdutus tarkoittaa kehon painon toistuvaa laskua ja nousua liiallisen laihduttamisen johdosta. Termiä käytti ensimmäisen kerran Yalen yliopistossa työskentelevä Kelly D. Brownell. Termi kuvaa tilannetta, jossa laihduttaja onnistuu pudottamaan painoaan, mutta ei onnistu säilyttämään pudonnutta painoa. Tämän jälkeen laihduttaja pyrkii jälleen pudottamaan painoa.

title: Victor Westermarck

text: Kaudeksi 2013–2014 Westermarck siirtyi 2+1-vuotisella SM-liigasopimuksella Tapparaan. Hän sai tililleen yhden European Trophy -ottelun, mutta ei debytoinut vielä SM-liigassa. Suurimmaksi osaksi Tapparan A-nuorissa pelannut Westermarck sai kuitenkin miesten pelejä tililleen seitsemän ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Helmikuussa 2014 hän purki sopimuksensa Tapparan kanssa ja palasi loppukaudeksi kasvattajaseuransa Bluesin A-nuoriin. Westermarck voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden.

title: Bjarne Westermarck

text: Westermarckin vanhemmat olivat metsänhoitaja Anton Walter Westermarck (1860–1929) ja Alfhild Augusta Ehrström. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli sitten 1906–1907 Kööpenhaminassa Landbohøjskolen-maatalouskorkeakoulussa.

title: Felix Westermarck

text: Westermarck teki huhtikuussa 2014 kaksivuotisen sopimuksen SM-liigan nousijajoukkue Vaasan Sportin kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä 10. lokakuuta 2014 Tampereen Ilvestä vastaan. Westermarck sai ottelussa jääaikaa 7.38 minuuttia. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana seitsemän SM-liigaottelua. Westermarck pelasi suurimman osan kaudestaan lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Kaudella 2015–2016 hän pelasi Sportissa 12 SM-liigaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Suurimman osan kaudestaan Westermarck pelasi kuitenkin lainalla Mestiksen Kokkolan Hermeksessä, jossa hän pelasi kauden loppuun. Huhtikuussa 2016 Westermarck teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Sportin kanssa.

title: Helena Westermarck

text: Helena Charlotta Westermarck (20. marraskuuta 1857 Helsinki – 6. huhtikuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, kirjailija ja naisasianainen. Hänen veljensä oli tunnettu antropologi Edvard Westermarck.


query: Mikä diakonissan rooli oli alkukristillisessa seurakunnassa?

title: Diakonissa

text: Diakonissa oli alkukristillisen seurakunnan naispalvelija, jonka tehtävänä oli auttaa piispaa seurakunnan johtamisessa, avustaa naisten kasteissa, vierailla naisia tapaamassa ja välittää heidän asiansa piispalle sekä olla liturginen avustaja. Esimerkiksi tunnettu diakonissa Olympia/Olympiada kuvataan liturginen orari yllään. 1800-luvulla protestanttisissa maissa yleistyi käsitys diakonissasta nöyränä köyhien ja kärsivien palvelijana, joka käsitys on sittemmin kyseenalaistettu.[1].

title: Diakoni

text: Ortodoksisen kirkon diakonin tehtävänä on auttaa jumalanpalveluksissa piispaa tai pappia. Diakoniksi vihkimiseen tarvittava kanoninen ikä on 25 vuotta, tosin mikään paikalliskirkko ei tätä noudata. Ennen diakoniksi vihkimistä hänet on vihitty ipodiakoniksi. Diakoni voi saada arvonimen ylidiakoni, jonka myöntää piispa. Aikaisemmin ortodoksisessa kirkossa oli myös diakonissan virka, joka monin tavoin vastasi tehtäviltään diakonia. On kiistanalaista kuuluiko diakonissa ns. alempaan papistoon lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai kyseessä diakonin kanssa rinnastettava vihkimys, vaikka monet historialliset lähteet viittaisivatkin jälkimmäiseen tulkintaan. Diakonissan vihkiminen oli samankaltainen kuin diakonin ja tapahtui alttaripöydän ääressä. Diakonissat myös osallistuivat ehtoolliseen diakonin, papin ja piispan tavoin alttarissa.

title: Tanja

text: Nimi Tatiana tuli tunnetuksi 200-luvulla kuolleen Pyhän Tatianan välityksellä. Hän oli ylhäissyntyinen kristitty, joka toimi Rooman seurakunnan diakonissana. Hän koki marttyyrikuoleman kieltäydyttyään uhraamasta muiden uskontojen jumalille.

title: Diakonia

text: Vuonna 1946 seurakuntien palveluksessa oli 2 diakonia ja 396 diakonissaa, vuonna 1959 17 diakonia ja 536 diakonissaa, vuonna 1965 diakoneja 27 ja diakonissoja 578, vuonna 1968 45 diakonia ja 657 diakonissaa Kuntien ja valtion palveluksessa oli vuonna 1959 diakonissoja 296 ja vuonna 1968 heitä oli 626.

title: Johannes (evankelista)

text: Kristittyjen toiminta sai juutalaiset raivoihinsa. Juutalaiset surmasivat opetuslapsi Stefanoksen. Myös muita seurakuntaan kuuluvia ahdisteltiin. Tämän takia monet Jeesuksen opetuslapset pakenivat Jerusalemista. Johannes ja muut apostolit jäivät kuitenkin Jerusalemiin. Kun samarialaiset ottivat Jumalan sanan vastaan evankelista Filippoksen saarnaamisen ansiosta, Pietari ja Johannes lähtivät auttamaan näitä uusia opetuslapsia. Paavali kutsui myöhemmin Johannesta yhdeksi seurakunnan pylvääksi. Tämä todistaa sen, että Johannekselle oli merkittävä rooli ensimmäisen vuosisadan seurakunnassa. Vuoden 49 tienoilla Johannes oli mukana ratkaistaessa pakanakäännynnäisten ympärileikkausta koskevaa kiistaa.

title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Diakonissa oli alkukristillisen seurakunnan naispalvelija, jonka tehtävänä oli auttaa köyhiä ja kärsiviä. Myöhemmin diakonissa oli piispan apulainen jumalanpalveluksessa ja kasteessa. On ollut kiistanalaista kuuluiko diakonissanvirka kirkossa niin sanottuun alempaan papistoon lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai oliko kyseessä diakoniin rinnastettava ylemmän papistoon kuuluva vihkimys. Monien historiallisten lähteiden kuvaukset diakonissan vihkimistoimituksesta ja tavasta, jolla diakonissa osallistui ehtoolliseen alttarissa muun ylemmän papiston kanssa viittaisivat siihen, että kyseessä oli nimenomaan diakoniin rinnastettava vihkimys. Diakonissat käyttivät myös jumalanpalveluspukujensa yhteydessä oraria, kuten miesdiakonitkin.

title: Kirkkohistoria

text: Ensimmäisenä kristillisenä historiankirjoituksena voidaan pitää jo evankeliumeja, vaikka niitä ei olekaan kirjoitettu nykyaikaisen historiankirjoituksen kriteereihin perustuen. Ne kertovat enemmän niistä kokemuksista ja tapahtumista, joita Jeesuksen seuraajat kokivat. Ensimmäisenä kristillisen seurakunnan historiana voidaan pitää Apostolien tekoja, jonka kirjoitti sama henkilö, joka kirjoitti myös Luukkaan evankeliumin, perimätiedon mukaan evankelista Luukas. Apostolien teot on historiallisesti hyvin arvokas, koska sen puolin Uudessa testamentissa kuin sen ulkopuolellakaan ei ole toista vastaavaa teosta. Ilman sitä, alkukristillisestä ns. apostolisesta ajasta ei voisi saada jälkeenpäin kokonaiskuvaa. Apostolien tekojen ansiosta myös Paavalin kirjeet ovat historiallisesti arvokkaita ja ymmärrettäviä; ilman sitä, ne olisivat ainoastaan sirpaleisia ja epätäydellisiä, jopa harhaan johtavia. Apostolien teot ja Paavalin kirjeet ovat yleisesti harmoniassa, eikä Apostolien teot näytä perustuvan kirjeiden antamaan selontekoon, vaan on tekstiltään itsenäinen.

title: Elsa Wennervirta

text:
Diakoniaopinnot ja .harjoittelun Wennervirta aloitti vuonna 1908 Helsingin diakonissalaitoksella. Joroisilla suoritetun seurakuntatyöjakson jälkeen hänet vihittiin diakonissaksi 18. toukokuuta 1913. Syksyllä 1913 hän astui Helsingin kaupunkilähetyksen (nykyisin HelsinkiMissio) palvelukseen vastuualueenaan lapsi- ja nuorisotyö. Pyhäkoulut, kerhotoiminta kasvimaineen sekä puutteenalaisille lapsille tarkoitetut kesäsiirtolat kuuluivat hänen toimialaansa.Kaupunkilähetyksen tuolloisesta johtajasta teologian tohtori Bror Hannes Päivänsalosta tuli Wennervirran pitkäaikainen työtoveri myös Kuopiossa, jonne diakonissalaitos diakonissasisaren vuonna 1918 lähetti. Kuopiossa hän teki nuorisodiakonissana seurakunnan nuorisotyötä ja samalla kunnanlääkärin palveluksessa sairaanhoitotyötä. Elsa Wennervirran käynnistämä nuorten kuorotoiminta laajeni myös maaseutupaikkakunnille kansakoulunopettajien välityksellä. Nuorisotyössä hän niin ikään organisoi vapaaehtoisjoukon vuonna 1919 avatun Taivallahden lastenkodin avuksi. Erottuaan diakonissan tehtävästä ja toimittuaan vuodesta 1922 itsekin vapaaehtoisen tuen varassa seurakuntatyössä Wennervirta palasi Helsingin Diakonissalaitoksen yhteyteen ja siirtyi sen lähettämänä vasta perustetun Rajamäen Kylänpään naisten suojakodin palvelukseen vuonna 1924. Hän johti sen toimintaa kahdeksan vuotta.
Vuonna 1932 Sisälähetysseura kutsui Wennervirran Sortavalan diakonissalaitoksen johtajattareksi ja opettajaksi. Johtotehtävän ohella hän opetti yleissivistäviä aineita ja diakonian perusteita. Sisar Elsa kantoi vastuuta myös oppilaidensa henkilökohtaisesta tukemisesta ja sielunhoidosta. Hänen aikanaan Sortavalan diakonissakoulutus pidennettiin nelivuotiseksi. Hän yritti myös saada Sortavalan sisarille sairaanhoitajan pätevyyden, mutta se toteutui vasta sotien jälkeen Pieksämäellä. Wennervirran johdolla ruvettiin järjestämään laitoksesta valmistuneille sisarpäiviä eri puolilla maata. Sisar Elsa täytti Sortavalassa 50 vuotta ja sai lahjaksi Sortavalan diakonissoilta kesämökin, joka rakennettin Laatokan Mairutlahteen lähelle Sortavalan diakonissalaitoksen kesäkotia. Sortavalan vaihe keskeytyi, kun Helsingin diakonissalaitos halusi Wennervirran johtajattarekseen vuonna 1938. Siellä hänen aloitteestaan käytiin seuraavien neljän vuoden aikana, joihin sisältyi talvisota ja jatkosodan alkaminen, vilkasta julkista keskustelua diakonissojen sisarkotijärjestelmän uudistamisesta vastaamaan ajan muuttuneita tarpeita. Wennervirta palasi kesällä 1942 entiseen tehtäväänsä Sortavalan diakonissalaitokselle, joka alkoi taas toimia takaisin vallatussa kaupungissa. Wennervirran näkemys diakoniasta kirkon ja seurakunnan työmuotona sai tunnustusta jo sotavuosina Sortavalassa, kun vuonna 1943 diakonissojen vihkimisen toimitti ensimmäistä kertaa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa. Viipurin hiippakunnan piispa Ilmari Salomies vihki tuolloin 24 diakonissaa tehtäväänsä. Wennervirta oli asiantuntijana kirkolliskokouksen asettamassa kirkkolain uudistusta valmistelevassa valiokunnassa, jonka esityksen nojalla seurakuntadiakoniasta tuli lakisääteistä toimintaa. Hän kuului myös toimikuntaan, joka laati uusien säädösten edellyttämän diakoniatyöntekijöiden koulutusohjelman ja seurakuntien diakoniaohjesäännön, joka hyväksyttiin vuonna 1944. Molempia toimielimiä johti piispa Eino Sormunen.
Wennervirta täytti 60 vuotta Sortavalan diakonissalaitoksen ollessa sijoitettuna Kuopioon maaseurakunnan pappilaan. Laitoksen siirryttyä Pieksämäelle 1947 hänen pitkäaikaiset ponnistelunsa sairaanhoitajan pätevyyden saamiseksi Sortavalan diakonissoille tuottivat hedelmää, kun sisäasiainministeriö antoi Sortavalan diakonissalaitoksesta vuonna 1942 ja sen jälkeen valmistuneille pätevän sairaanhoitajan oikeudet. Aiemmin valmistuneille järjestettiin täydennyskoulutusta pätevyyden saamiseksi. Wennervirta toimi aktiivisesti sen hyväksi, että sisarille saataisiin vanhainkoti, mikä toteutuikin vuonna 1951.
Wennervirta ehti ennen eläkkeelle jäämistään järjestää Pieksämäellä valtakunnallisen diakoniakokouksen ja osallistua Ruotsissa Uppsalassa pidettyyn pohjoismaiseen diakoniakokoukseen. Pian sodan jälkeen syksyllä 1946 hän vieraili yhdessä Sisälähetysseuran silloisen toiminnanjohtajan Kusti Korhosen ja talousjohtajan Viljo Paanasen kanssa Tanskassa, mistä saatiin suuri elintarvikeavustus. Wennervirta toimi vuoteen 1950 sekä diakonissalaitoksen että sen yhteydessä toimivan Kasvattajaopiston johtajattarena, mutta tuolloin johtajattarien tehtävät jaettiin niin, että Kasvattajaopiston johtoon valittiin Hilkka Pelkonen Wennervirran jatkaessa diakonissalaitoksen johdossa. Wennervirta ehti myös viettää Pieksämäelle rakennettujen uusien tilojen vihkiäisjuhlaa kesällä 1951.
Jäätyään eläkkeelle 67-vuotiaana vuonna 1952 Wennervirta muutti kahden sisarensa Karinin ja Ruthin luokse Helsinkiin, missä myös hänen veljensä Ludvig Wennervirta asui. Viimeiset vuotensa Wennervirta vietti Helsingin diakonissalaitoksen vanhainkodissa Ruth-sisarensa kanssa ja kuoli siellä 83-vuotiaana.

title: Sulkavan seurakunta

text: Suomen sodan jälkeen seurakunta yhdistyi jälleen. 1800-luvun alkupuolen suurhankkeena oli uuden kirkon rakentaminen. Erityisesti 1800-luvulla seurakunta toimi edistyksen edelläkävijänä. Kansanopetuksen olivat aloittaneet jo 1700-luvulla Aron ja Klas Molander (kirkkoherra ja kappalainen), ja lukutaitoisia oli opetuksen ansiosta 118. Kirjasto perustettiin Sulkavalle seurakunnan aloitteesta 1861. Lukkari toimi rokottajana vuoteen 1859 asti, mutta diakoniatyöllä oli roolinsa terveydenhoidossa aina vuoteen 1973 jolloin kansanterveyslaki astui voimaan. Seurakunnan ja kunnan hallinnon erottamisesta määrättiin asetuksella vuonna 1865, mutta Sulkavalla ero astui voimaan käytännössä vasta vuonna 1871.

title: Scholem Bolotowsky

text: Hänen roolinsa juutalaisten johdossa tuli näkyvästi esiin, koska juutalaiset seurakunnat olivat useassa vaiheessa olleet ilman omaa rabbia.

title: Sipoon seurakunta

text: Sipoo mainitaan ensimmäisen kerran Porvoon kappelina vuonna 1340 ja itsenäisenä seurakuntana vuonna 1405 tai 1425. Seurakunnan enemmistökieli oli alusta lähtien ruotsi. Ainakin 1700-luvulta lähtien seurakunnassa pidettiin jumalanpalveluksia ja muita toimituksia myös suomeksi. Sipoon seurakunnan pappien tuli osata kumpaakin kieltä ja yleensä myös seurakunnan muutkin työntekijät osasivat molempia. 1960-luvun alussa suomenkielisten osuus seurakunnan jäsenistä nousi neljännekseen. Piispantarkastuksessa todettiin, että seurakunta oli syytä jakaa. Porvoon tuomiokapituli antoi jakomääräyksen ja vuoden 1965 alusta lähtien seurakunta jaettiin Sipoon suomalaiseen ja Sipoon ruotsalaiseen seurakuntaan. Papit ja kanttorit siirtyivät ruotsalaiseen seurakuntaan ja suomalaiseen seurakuntaan perustettiin uudet kirkkoherran ja kanttorin virat. Diakonissat ja taloushallinto pysyivät seurakuntien yhteisinä. Vuonna 2003 Sipoon kielisuhteet muuttuivat niin, että kunnan asukkaiden enemmistö oli nyt suomenkielinen ruotsinkielisen sijaan. Tämän myötä Sipoon seurakuntayhtymä siirtyi Porvoon hiippakunnasta Helsingin hiippakunnan tuomiokapitulin alaisuuteen.

title: Cecilia Blomqvist

text: Isänsä kuoltua Celicia Blomqvist aloitti vuonna 1873 28-vuotiaana opinnot Helsingin Diakonissalaitoksessa. Neljän vuoden kuluttua hänet vihittiin diakonissaksi. Blomqvistista olisi haluttu samalla tehdä myös koko laitoksen johtaja, mutta hän kieltäytyi ottamasta tehtävää vastaan yksin. Niinpä Blomqvistin lisäksi nimitettiin kaksi muuta johtajaa, joilla jokaisella oli oma vastuualueensa. Vuonna 1879 Blomqvist aloitti työskentelyn Raumalla, Suomen ensimmäisenä seurakunnan palkkaamana diakonissana. Neljä vuotta myöhemmin Blomqvistille annettiin tehtäväksi käynnistää Helsingin Kaupunkilähetyksen toiminta. Yhdistyksen toimitilat perustettiin Punavuoren kaupunginosaan, josta käsin Blomqvist vieraili apua tarvitsevien luona. Hän aloitti myös nykyäänkin jatkuvan kodittomille ja muille vähäosaisille suunnatun jouluruokailun järjestämisen. Blomqvist valittiin ensimmäisenä naisena Suomessa kunnalliseen Vaivaishoitohallitukseen vuonna 1889, välittömästi naisten valinnan mahdollistaneen lakimuutoksen jälkeen.

title: Diakonissa

text: Suomessa diakonissalla tarkoitetaan nykyisin yleensä henkilöä, joka on suorittanut sairaanhoitajan ja kirkollisen kelpoisuuden antavan tutkinnon sekä vihitty diakonian virkaan. Diakonissa voi myös mies. Diakonissaksi voi opiskella nykyisin Diakonia-ammattikorkeakoulussa. Ennen vihkimystä opiskelijan tulee käydä ordinaatiokoulutus, joka on tutkinnosta erikseen olevaa hiippakunnan koulutusta. Useat piispat vaativat vokaation ennen vihkimystä, joten kaikki diakonia-ammattikorkeakoulun tai Novian eri toimipaikkojen opiskelijat eivät saa suoraan vihkimystä, ennen viran vastaanottamista. Viran liturgista luonnetta on vahvistettu kirkon jumalanpalvelusuudistuksessa 1990-luvulla. Diakonissan viran liturgisena tunnuksena on ryhdytty käyttämään vasemmalle olkapäälle asetettua stolaa. Diakonissat käyttävät perinteisesti "sokeripalallista" virkapaitaa, joka on väriltään vihreä. Liturgisilla uudistuksilla ja symboleilla on siten ryhdytty lähentämään diakonian virkaa kohti kirkon erityistä virkaa. Kirkossa on käynnissä diakonaattiuudistukseksi kutsuttu hanke, jossa myös diakonian viran tulevaisuutta selvitetään.

title: Viipurin Diakonissalaitos

text: Viipurin Diakonissalaitos perustettiin vuonna 1869 Dresdenin diakonissalaitoksen suomalaisen diakonissan Olga Hackmanin testamenttivaroilla sekä muiden Hackmanin perheenjäsenten lahjoittamilla varoilla. Viipurin saksalaisen seurakunnan pastori Julius Steger keräsi myös varoja Saksasta, Venäjältä ja Sveitsistä. Diakonissalaitosta edelsi vuotta aikaisemmin perustettu orpolastenkoti. Sen johtajana toimi dresdeniläinen sisar Auguste Köhler. Varsinainen diakonissalaitos perustettiin kauppaneuvos J. F. Hackmanin luona 2. maaliskuuta 1869. Laitoksen johtajaksi valittiin dresdeniläinen sisar Amalie Fröhlich. Diakonissalaitoksen sielunhoitajaksi tuli pastori Steger. Diakonissalaitoksen 30-paikkainen sairaala perustettiin vuonna 1873 sekä lastentarha 1879. Molempia johti niin ikään dresdeniläinen sisar. Toinen lastentarha avattiin myöhemmin Pietarin esikaupungissa.

title: Viipurin Diakonissalaitos

text: Amalie Fröhlichin matkustettua takaisin Saksaan vuonna 1883, valittiin uudeksi johtajaksi neiti Eva Collan ja 1886 neiti Emma Meten, joka myöhemmin vihittiin diakonissaksi. Vuodesta 1906 lähtien johtajattarena toimi Helsingin Diakonissalaitoksesta kutsuttu tyttökoulun opettaja Greta Brax, ja hänen jälkeensä vuodesta 1931 Siviä Saarinen. Viipurin Diakonissalaitoksen silmäsairaala rakennettiin professori Gustaf Julius Strömborgin (1830–1899) muistoksi kerätyn rahaston varoilla vuonna 1905. Silmäsairaalassa hoidettiin monien vuosien ajan noin puolet Suomen silmäsairaista. Ensimmäiset kolme diakonissaa vihittiin tehtäviinsä 1907, uusia oppilaita otettiin kuusi. Pastori Uno Nordström (Nortia) toimi diakonissalaitoksen johtajana vuosina 1911–1918, jolloin diakonissoja oli jo 58. Nordströmin toimikautena sisaria alettiin myös lähettää seurakuntiin.

title: Ensimmäinen kirje Timoteukselle

text: Kirjeissä kuvattu tilanne ei myöskään sovi täysin yhteen Paavalin elämäkerran kanssa, ja niissä esitetään oppeja, jotka sopivat paremmin kasvavaan alkukristilliseen kirkkoon kuin apostoliseen aikaan. Ensimmäisen Timoteuskirjeen mukaan kristillisen perinteen vaaliminen asetetaan seurakunnan vanhimpien ("presbyteros") tehtäväksi, ja kyseinen virka on tuntematon Paavalille ja muille apostoleille.

title: Plymouthin veljet

text: Plymouthin veljet (, tunnetaan mysö nimellä darbyismi) on evankelinen kristillinen liike, joka syntyi 1820-luvulla. Liikkeen ensimmäinen alullepanija oli irlantilainen hammaslääkäri Edward Cronin, mutta koska ensimmäinen seurakunta perustettiin Plymouthiin vuonna 1831, on heitä kutsuttu Plymouthin veljiksi. Itse he käyttävät mieluummin nimityksiä 'veljet' tai 'kristityt veljet'. Liike otti käyttöön uskovien kasteen, ja he halusivat palata järjestäytymisessä ja jumalanpalveluselämässä yksinkertaisimpiin alkukristillisiin muotoihin. Palkattuja pastoreita ei ole, vaan jokainen jäsen voi halutessaan toimia saarnaajana. Kulttuurielämään liike suhtautui ainakin alussa melko vieroksuvasti. Ryhmä kasvoi nopeasti, huomattavimpana johtajanaan John Nelson Darby (1800–1882), jonka mukaan liikettä toisinaan kutsutaan darbyismiksi.

title: Kirje galatalaisille

text: Paavali oli perustanut Galatian seurakunnat itse aikaisemmilla matkoillaan (Ap.t. 16:6; Gal. 1:8; 4:13, 19). Ne koostuivat lähinnä pakanuudesta kääntyneistä kristityistä, mutta niihin kuului myös jonkin verran juutalaiskristittyjä. Nämä halusivat liittää juutalaisia sääntöjä ja tapoja kristinuskoon. Suurin osa alkukristillisestä kirkosta oli tällä kannalla.

title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalon vanhemmat olivat rakennusmestari Anders Lillqvist ja Sofia Beata Skrufving. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin lyseosta vuonna 1883, suoritti vuonna 1887 teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi Porvoossa 1888. Aarnisalo toimi seurakuntapappina ensin Karjalassa, sitten Virroilla. Virtain seurakunnan virallisena apulaisena hän julkaisi ohjelmakirjaset "Diakonia eli Seurakunnallinen vaivaishoito" (1897) ja "Suomen kirkon diakoniakysymys" (1899). Aarnisalo katsoi diakonian kuuluvan osana kirkon ja seurakuntien tehtäväkuvaa. Diakoniassa Aarnisalo asetti vaivais- eli köyhäinhoidon laitossairaanhoitoa tärkeämmäksi. Vuonna 1898 Virtain seurakunta palkkasi diakonissan ja järjesti ensimmäisen diakonian elojuhlan.

title: Naispappeus kristillisissä kirkoissa

text: Vaikka ortodoksisen kirkon perinteessä ei ole esimerkkejä naisten vihkimisestä papeiksi, on kirkossa aikaisemmin vihitty naisia diakoniuteen. Tutkimusten perusteella on todettu, että diakonissan virka oli mahdollisesti diakoniin verrattavissa oleva kirkon virka. Ekumeenisen patriarkaatin vuonna 1988 järjestämässä ortodoksisten kirkkojen välisessä teologisessa konsultaatiossa esitettiin, että ”apostolinen diakonissan virka tulisi ottaa uudelleen käyttöön. Ortodoksinen kirkko ei koskaan ole täysin hylännyt tätä virkaa, vaikka se onkin jäänyt pois käytöstä. On olemassa laaja todistusaineisto apostoliselta ajalta ja patristisessa, kanonisessa ja liturgisessa perinteessä siitä, että tätä virkaa pidettiin korkeassa arvossa”.

title: Diakonissa

text: Varhaisina vuosisatoina diakonissat toimivat piispan apulaisina jumalanpalveluksessa ja kasteessa. On kiistanalaista kuuluiko diakonissanvirka kirkossa niin sanottuun alempaan papistoon lukijan ja ipodiakonin kanssa, vai oliko kyseessä diakoniin rinnastettava ylemmän papistoon kuuluva vihkimys. Monien historiallisten lähteiden kuvaukset diakonissan vihkimistoimituksesta ja tavasta jolla diakonissa osallistui ehtoolliseen alttarissa muun ylemmän papiston kanssa viittaisivat siihen, että kyseessä oli nimenomaan diakoniin rinnastettava vihkimys. Diakonit käyttivät myös jumalanpalveluspukujensa yhteydessä oraria, kuten miesdiakonitkin. [2]

title: Ensimmäinen Pietarin kirje

text: Yhden teorian mukaan kirjeen kirjoitti Silvanus, joka mainitaan kirjeen lopussa: "Silvanuksen, luotettavaksi tietämäni veljen, välityksellä lähetän teille tämän lyhyen kirjeen" (5:12). Seuraavassa jakeessa kirjoittaja lähettää seuraavat terveiset: "Teille lähettää tervehdyksen Babylonissa oleva seurakunta, valittu niin kuin tekin. Samoin tervehtii teitä poikani Markus". "Babylon" on mahdollisesti ollut alkukristillisessä kielenkäytössä sama kuin Rooma, aivan niin kuin Ilmestyskirjassakin. Jotkut tutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä, ettei tällaisesta ilmaisusta ole näyttöä ennen Ilmestyskirjan julkistamista noin vuosina 90–96. Heidän mielestään Babylon tarkoittaa alkuperäistä Kaksoisvirranmaan Babylonia.

title: Diakoni

text: Diakoni () on perinteisen käsityksen mukaan ollut alkukristillisessä seurakunnassa köyhien ja sairaiden hoitaja. Perinteen mukaan Apostolien tekojen kuudessa luvussa kerrotaan ensimmäisten "diakonien" (diakonos) valinnasta. Heidän tehtävänään oli avustusten ja ruoan jakaminen köyhille. Viime vuosina raamatuntutkimus on kuitenkin kiistänyt käsityksen, että Apostolien tekojen kuvaus viittaisi diakonian viran syntyyn. Kyseisessä luvussa ei edes mainita sanaa diakonos ja lisäksi valitut henkilöt toimivat jatkossa julistustehtävissä. Pastoraalikirjeissä diakonos-nimitys viittaa yleiseen seurakunnalliseen toimeen, johon lienee kuulunut selkeä yhteys jumalanpalveluksen toimittamiseen. On myöhempiä viitteitä siitä, että ruoan jakaminen liittyi erityisesti yhteisestä jumalanpalveluksesta vietävien ruoka-aineiden ja myös sakramentin viemiseen niille, jotka eivät voineet olla jumalanpalveluksessa mukana. Diakonin virka jäsentyi vähitellen piispan apulaiseksi jumalanpalvelustehtävissä ja sen mukana papillisen viran hoitajaksi.

title: Kolehti

text: Evankelis-luterilaisen jumalanpalvelusoppaan mukaan: ""kolehti [on] osoituksena seurakunnan diakonisesta huolenpidosta. Seurakunta antaa lahjaksi siitä, mitä se itse on saanut lahjaksi Jumalalta (1. Kor. 4:7). Samalla se rukoilee, että sen antama uhrilahja tulisi siunaukseksi lahjan saajalle (kolehdin siunaaminen)."" Kolehti on osa kristillistä rakkaudenpalvelua.

title: Diakonia

text: Diakoniatyötä tehdään seurakunnissa sekä työntekijöiden että vapaaehtoisten voimin. Suomen evankelisluterilaisen kirkon seurakunnissa on palkattu diakoniatyöntekijöitä, jotka ovat saaneet joko diakonissan tai diakonin koulutuksen. Diakonissalla tarkoitetaan sellaista diakoniatyöntekijää, jolla on myös sairaanhoitajan ammattipätevyys. Tällöin puhutaan diakonian virasta, joka on papin ja piispan ohella yksi kirkon hengellisistä tehtävistä. Katolisessa kirkossa diakonaatti on eräänlainen pappeuden esiaste.

title: Olav Valen-Sendstad

text: Olav Valen-Sendstad liitettiin Norjan evankelis-luterilaiseen kirkkoon (Den norske kirke) pian syntymänsä jälkeen kristillisen kasteen kautta. Hän sai kristillisen kasvatuksen ja tunnustautui kristityksi lukiossa, mutta viimeisenä kouluvuotenaan hän koki ajautuneensa pois uskosta. Vuonna 1923 hän kuitenkin alkoi opiskella teologiaa Oslon yliopistossa. Hänelle tuli opintojen alkupuolella hengellinen kriisi, joka päättyi hyvin. Sillä oli suuri vaikutus hänen myöhempään elämään ja ajatteluun. Murroskokemuksen jälkeen Valen-Sendstad siirtyi vuonna 1926 opiskelemaan Seurakuntatiedekuntaan. Valmistumisen jälkeen hänet vihittiin papiksi Oslossa 18.1.1929. Hän aloitti työnsä Oslon Sinisessä Ristissä, joka toimi evankelioivasti ja diakonisesti alkoholistien hyväksi sekä teki ennalta ehkäisevää kristillistä raittiustyötä. Vuonna 1931 hän muutti kirkkoherraksi Lounais-Norjaan Stavangerin hiippakuntaan Ryfylken rovastikunnaltaan pieneen Jelsan maalaisseurakuntaan. Hän haki useaa seurakuntavirkaa 1930-luvulla. Lopulta hänet nimitettiin Stavangerin Pyhän Johanneksen seurakunnan kappalaiseksi.

title: Diakonissa

text: Evankelisissa kirkoissa diakonissat ovat toimineet alkuperäisiksi uskotuissa tehtävissään 1800-luvulta lähtien. Diakonialaitokset tarvitsivat koulutettuja työntekijöitä hoitamaan erilaisia palvelutehtäviä köyhien ja sairaiden parissa. Diakonissat asuivat diakonialaitosten yhteydessä olevissa asuntoloissa. Alussa diakonissojen toiminta keskittyi diakonialaitoksiin ja niiden lähiympäristöön, myöhemmin diakonissoja alkoi työskennellä myös seurakunnissa ja yhteiskunnan terveydenhuollon palveluksessa.

title: Edith Stein

text: Alkukristillisen ajan jälkeen Edith Stein on ainoa pyhimyksenä kunnioitettu (ja kanonisoitu) juutalaissyntyinen marttyyri.

title: Aleksandrian ja koko Afrikan patriarkaatti

text: Vuonna 2016 patriarkaatin synodi päätti elvyttää diakonissan viran. Vuoden 2017 alussa vihittiin virkaansa ensimmäiset kuusi diakonissaa. Nämä olivat kaikki nunnia ja heidät asetettiin lähetystyöhön. Taustalla vaikutti 1988 Rodoksella pidetyn kokouksen suositus palauttaa diakonissainstituutio ortodoksiseen kirkkoon. Kreikan ortodoksinen kirkko oli tehnyt vastaavan päätöksen jo vuonna 2004.

title: Ester Juvelius

text: Helsingin yliopistossa vuodesta 1895 lähtien kirjoilla ollut Juvelius jätti yliopisto-opintonsa kesken 1898. Diakonissaksi hänet vihittiin vuonna 1911. Hän oli aloittanut Suomen lähetysseuran juutalaislähettinä jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Vuosina 1912–1914 Juvelius toimi lähetystyöntekijänä Ukrainan Tšernivtsissä ja Puolan Przemyślissä yhdessä pastori Arnold Schalinin ja tämän puolison Vernan kanssa. Takaisin Suomeen he palasivat ensimmäisen maailmansodan sytyttyä, jonka jälkeen Juvelius toimi Pietarin suomalaisen seurakunnan diakonissana 1915–1918. Vuodet 1920–1926 hän työskenteli Pariisissa Hebrew Christian Testimony to Israel -järjestön palveluksessa. Sen olivat perustaneet kristinuskoon kääntyneet Itä-Euroopan juutalaiset David Baron ja Charles Andrew Schonberger vuonna 1893 Lontoossa.