query: Mikä on Olhavan asukasluku?

title: Olhava (Ii)

text: Olhava ([1]) on noin 150 asukkaan kylä Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla, Nelostien ja Oulu–Tornio-rautatien varressa, noin 55 kilometriä pohjoiseen Oulusta.

title: Olhavan piiri

text: Olhavan lisäksi muita suuria jokia ovat Laatokkaan laskevat Säsjoki ja Paksujoki.

title: Olhava (Ii)

text: Asutusta Olhavassa on ollut luultavasti yhtä kauan kuin Iissäkin. Vuonna 1556 oli Olhavassa kuusi veroa maksavaa taloa. Koko Iin talomäärä oli tuolloin 31. Olhava on karjalankieltä ja tarkoittaa notkoa ja rotkoa, usein vesipohjaista paikkaa.[1] Vuosina 1783–1885 Olhavan Nybyssä toimi Nybyn lasitehdas, joka oli aikanaan yksi Pohjoismaiden suurimmista. Olhavassa on lasitehtaan muistomerkki.[5]

title: Väli-Olhava

text: Asutus on keskittynyt Olhavajoen läheisyyteen. Väli-Olhava muodostuu pienemmistä kyläalueista, jotka ovat Maunula, Kiuttula, Simppala ja Vuosioja, jossa on sijainnut ennen koulu. Asukkaita Väli-Olhavassa ja lähellä sijaitsevassa Yli-Olhavan kylässä on yhteensä noin 200. Aikoinaan asukkaita on ollut lähes toista tuhatta. Ihmiset ovat saaneet elantonsa pääasiassa maa- ja metsätaloudesta.

title: Yli-Olhava

text: Yli-Olhava on kylä Iin kunnassa. Kylä sijaitsee noin 16 kilometriä Olhavasta itään seututien 855 varrella Oijärven suunnalla.

title: Yli-Olhava

text: Palvelut kylällä ovat nykyisin vähäisiä. Kylästä on matkaa Iin kunnan keskustaan noin 37 kilometriä, eikä siellä ole enää omaa koulua eikä kauppaa. Yli-Olhavan koulu oli toiminnassa vuodesta 1923 vuoteen 2005, jolloin koulu lakkautettiin ja oppilaat siirrettiin Olhavan kouluun. Koulun vieressä seututie 855 toisella puolella on Yli-Olhavan maamiesseuran talo sekä talvisin jäädytetty luistelukenttä.

title: Olhavanjoki (Ii)

text: Olhavanjoki tai Olhavajoki on 29 kilometrin pituinen joki, joka virtaa Iin kunnan alueella. Joen alkulähde kunnan itäosassa sijaitseva Kaihuajärvi, josta se laskee Perämereen. Joen putouskorkeus on 76,5 metriä ja keskivirtaama 3,5 m³/s. Joen varrella sijaitsevat Yli-Olhavan, Väli-Olhavan sekä lähellä jokisuuta Olhavan kylät.

title: Ii

text: Ensimmäinen kansakoulu perustettiin Iin Kauppilaan 1875. Seuraavaksi perustettiin koulut Olhavaan (1893), Pohjois-Iihin, Ylirantaan (1916[15]) ja Yli-Olhavaan. Nykyisin peruskoulut kunnan alueelta löytyvät Alarannalta, Haminalta, Iin Aseman kylältä, Jakkukylästä, Pohjois-Iistä, Olhavasta, Ojakylästä ja Kuivaniemeltä.

title: Olhava

text: Olhava tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Olhavan rautatieasema

text: Olhavan alkuperäinen Bruno Granholmin suunnittelema puinen asemarakennus purettiin huonokuntoisena 1978 ja siirrettiin muualle. Asemarakennus korvattiin pienellä punatiilisellä rakennuksella. Alkuperäinen tavaramakasiini on edelleen olemassa, joskin tavaran kuormauslaituri on purettu, sekä aseman kellari nykyisen tiiliaseman takana. Asemapäällikön talo talousrakennuksineen on purettu. Olhavan rautatiesillan kupeessa on hieman muunneltuna pumppumiehen talo.

title: Olhava (Ii)

text: Kylästä lähtee tieyhteys seututie 855 Oijärven kylään sekä Oulun Yli-Iin Tannilan kylään ja siitä edespäin Pudasjärven kaupunkiin. Olhavassa on entinen rautatieasema.

title: Yli-Olhava

text: Asutus on keskittynyt Olhavajoen läheisyyteen ja sen varrelle. Asukaslukuun (noin 200) lasketaan mukaan myös lähellä sijaitseva Väli-Olhavan kylä. Aikoinaan jokivarren alueella asui lähes toista tuhatta asukasta, jotka harjoittivat lähinnä maa- ja metsätaloutta.

title: Olhava (Ii)

text: Olhavassa sanotaan asuvan "tuhat Tolosta, sata Sassia, kymmenen Kyröläistä ja pirtillinen Pimpereitä". Tämän sanonnan sukunimet ovat hyvin yleisiä Olhavassa ja Iissä.

title: Olhavan rautatieasema

text: Olhavan rautatieasema () oli kesäkuuhun 2004 saakka Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla . Asema sijaitsi Iin kunnan Olhavan kylässä suunnilleen Oulun ja Kemin välisen rataosuuden puolivälissä. Etäisyyttä Helsinkiin Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli 805,5 kilometriä. Liikennepaikka lakkautettiin vuonna 2004, kun uusi Olhavan ja Kuivaniemen liikennepaikkoja korvaava Myllykankaan rautatieasema otettiin käyttöön.

title: Olhavan taistelu

text: Olhavan taistelu oli Lapin sodan alkuvaiheessa 29. syyskuuta 1944 Iin Olhavassa käyty lyhyt aseellinen taistelu Pohjois-Suomesta vetäytyvien saksalaisjoukkojen ja pohjoiseen etenevien suomalaisjoukkojen välillä. Edellisenä päivänä oli Pudasjärvellä käyty ensimmäinen laukaustenvaihto saksalaisten ja suomalaisten joukkojen välillä. Olhavassa joukot avasivat ensimmäistä kertaa täysimittaisen tulen toisiaan vastaan.

title: Olhavan piiri

text: Olhavan piirin kautta kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen rautatie, josta Olhavan kaupungissa haarautuvat radat Vologdaan ja Tšudovoon. Piirin läpi kulkee myös Pietarin ja Murmanskin välinen maantie, josta haarautuu Uuden Laatokan luona autotie Tihvinään ja Vologdaan.

title: Olhava (Ii)

text: Olhavan kylässä on vuonna 1893 toimintansa aloittanut 0.–6. luokkien peruskoulu, jossa on noin 30-40 oppilasta ja kolme opettajaa. Vuonna 2005 kouluun siirrettiin oppilaat lopetetusta Yli-Olhavan koulusta.

title: Višera (Olhavan sivujoki)

text: Višera () on Olhavan sivujoki Novgorodin alueella Venäjällä. Sen pituus on 64 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 1 100 neliökilometriä.

title: Oulu–Tornio-rata

text: Vuonna 2004 sähköistyksen käyttöönoton yhteydessä poistettiin käytöstä Olhavan liikennepaikka kilometrillä 805,5. Olhavan ratapihan geometria oli hieman epäonnistunut, sillä ratapiha oli S-kaarteessa, eikä sen sivuraiteiden hyötypituuksien kasvattaminen ollut järkevää. Ratapihan poikki kulki myös paikallistie. Näistä syistä johtuen rakennettiin Myllykankaan liikennepaikka Olhavan pohjoispuolelle, ja Olhavan ratapiha purettiin. Paikalle tehtiin rataoikaisu, jolla saatiin nostettua nopeuksia entisestä 60 km/h nykyiseen 90 km/h asti. Vuonna 2012 Olhavan kaksi vanhan ratapihan molemmissa päissä ollutta tasoristeystä korvattiin ratasuoran keskelle tehdyllä tasoristeyksellä, jossa on puomit.

title: Olhavan rintama

text: Olhavan rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 17. joulukuuta 1941 osasta Leningradin rintaman joukkoja. Rintama uudelleenorganisoitiin 23. huhtikuuta 1942 Olhavan operaatioryhmäksi, mutta nimettiin uudelleen Olhavan rintamaksi 8. kesäkuuta 1942. Se hajotettiin 15. helmikuuta 1944.

title: Olhavan rintama

text: Olhavan rintama osallistui yritykseen Leningradin piirityksen murtamiseen tammikuussa 1942, mikä epäonnistui ja aiheutti puna-armeijalle lähes kokonaisen armeijan tappiot. Syksyllä Olhavan rintaman onnistui raskaiden tappioiden jälkeen työntää saksalaiset pois lähes kokonaan Laatokan rannalta. Olhavan rintama aloitti lokakuussa 1942 valmistelut uuteen hyökkäyksen saksalaisten Leningradin ympäristön asemia vastaan ja 12. tammikuuta alkaneen offensiivin onnistui työntää saksalaiset kokonaan pois Laatokalta teknisesti päättäen Leningradin piirityksen.

title: Olhava (Ii)

text: Olhavassa käytiin eräs Lapin sodan ensimmäisistä taisteluista 29. syyskuuta 1944 suomalaisten ja saksalaisten joukkojen kesken. Taistelussa saksalaiset räjäyttivät Olhavan yhdistetyn rauta- ja maantiesillan. Taistelussa kaatui viisi suomalaista sotilasta, joista tuli Lapin sodan ensimmäiset suomalaiset kaatuneet. Olhavan koulun edessä on taistelun muistomerkki.

title: Ii

text: Alaranta Asemankylä Halttula Iin Hamina Illinsaari Jakkukylä Jokikylä Koni Kuivaniemi Laitakari Luola-aava Meriläisenperä Myllykangas Nyby Oijärvi Ojakylä (tunnetaan myös Etelä-Iinä) Olhava Paasonperä Pohjois-Ii Sorosenperä Vatunki Vuornos Väli-Olhava Yli-Olhava Yliranta Pahkakoski (eksklaavi)

title: Olhava (kaupunki)

text: Olhava () on kaupunki Leningradin alueen Olhavan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Olhavanjoen varrella 122 kilometriä Pietarista itään. Asukkaita oli 47 344 (vuonna 2010).

title: Oijärvi

text: Kylästä lähtee tieyhteydet Kuivaniemelle, Olhavaan (Olhavan bensa-asema ja kauppapalvelu on myös loppunut), Oulun Tannilan ja Yli-Iin kaupunginosiin ja Taininiemeen.

title: Väli-Olhava

text: Väli-Olhava on kylä Iin kunnassa. Kylä sijaitsee seututien 855 varrella noin seitsemän kilometriä Olhavasta Oijärvelle päin.

title: Olhavan rautatieasema

text: Kaupalliset henkilö- ja tavaraliikenteen pysähdykset Olhavassa päättyivät 27.5.1990, kun lättähatut poistuivat liikenteestä. Tämän jälkeen Olhava toimi vain liikenteenhoidollisena liikennepaikkana.

title: Olhava (kaupunki)

text: Nykyään Olhavassa on vesivoimalan ja alumiinitehtaan lisäksi kemian, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.

title: Olhavan rautatieasema

text: Puolivälin asemana Olhava oli miehitettynä liikenteenhoidollisten syiden vuoksi suuren osan vuorokaudesta. Suurin osa Oulun ja Kemin välillä kulkevien junien kohtaamisista tapahtui Olhavassa.

title: Olhavan rautatieasema

text: Olhavan ratapiha muodostui pääraiteen lisäksi kahdesta sivuraiteesta, joita voitiin käyttää junien kohtaamiseen. Näiden raiteiden lisäksi ratapihalla oli vielä neljäs raide, jota käytettiin kuormausraiteena. Ratapiha sijaitsi osittain kaarteessa. Tiukkojen kaarteiden vuoksi Olhavan ohittaville junille oli asetettu nopeusrajoituksia. Radan kaarteisuus myös esti ratapihan jatkamisen rataosan siirtyessä kauko-ohjaukseen. Sähköistys- ja parannustöiden yhteydessä ratapiha purettiin ja kaarteita loivennettiin.


query: Missä mutaatiojalostusta käytetään?

title: Mutaatiojalostus

text: Vuosina 1927-1928 röntgensäteiden havaittiin aiheuttavan mutaatioita hedelmäkärpäsessä ja ohrassa. Tästä alkoi nopeasti menetelmän käyttö kasvinjalostajien ja geneetikkojen keskuudessa. [1]

title: GMO-keskustelu

text:
OECD:n turvallisuustyöryhmässä 2000–2009 toimineen kasvinjalostuksen dosentti Jussi Tammisolan mukaan tiedeyhteisö aiemmin korosti sitä, miten kasvilajikkeen hyödyt ja haitat riippuvat jalostetuista ominaisuuksista eikä jalostusmenetelmistä, mutta nykyään geenimuuntelu on muita selvästi turvallisempaa, koska 2000-luvulla se on kehittynyt jopa miljardeja kertoja perinteistä mutaatiojalostusta tarkemmaksi.
Vastaavasti jalostettaessa risteytyksillä kasvilajikkeeseen tulee villikasvista hyötygeenin ohella tuhansia tuntemattomia ja usein haitallisia geenejä. Ne aiheuttavat tuhansia kertoja enemmän tuntemattomia yhteisvaikutuksia kuin geenimuuntelu, jossa vain se haluttu hyötygeeni tuodaan.

title: Rikkihappo

text: Rikkihappo on eniten käytetty teollisuuskemikaali. Sitä käytetään sellu- ja paperiteollisuudessa, kaivos- ja metalliteollisuudessa sekä kemianteollisuudessa muun muassa fosfaattien, lannoitteiden, titaanidioksidin ja viskoosin valmistukseen. Öljyteollisuudessa rikkihappoa käytetään epäpuhtauksien poistamiseen. Sitä käytetään myös metallipintojen puhdistukseen, malmien käsittelyyn, kemiallisten reaktioiden katalyyttinä ja muiden epäorgaanisten happojen lähtöaineena. Rikkihappoa käytetään myös veden poistamiseen orgaanisista yhdisteistä. Lisäksi sitä voidaan käyttää elintarvikkeissa happamuuden säätöaineena. Sen E-koodi on E513. Suurin osa valmistetusta rikkihaposta käytetään fosfaattilannoitteiden valmistamiseen. Elektroniikkateollisuudelle tärkeiden piikiekkojen puhdistukseen orgaanisista epäpuhtauksista käytetään niin kutsuttua SPM- eli piranha-liuosta, joka sisältää rikkihappoa.

title: Bentsalkoniumkloridi

text: Bentsalkoniumkloridia käytetään yleisimmin vesiliuoksina, joissa sen pitoisuus on 0,004–0,02 %. Sitä käytetään erityisesti pintojen desinfioimiseen. Yhdistettä käytetään myös säilöntäaineena silmätipoissa ja nenätipoissa sekä puiden suojaamiseen lahoamiselta. Kemianteollisuudessa bentsalkoniumkloridia käytetään faasinsiirtokatalyyttinä.

title: Magnesiumhydroksidi

text: Lääketieteessä magnesiumhydroksidia käytetään vähentämään vatsan liikahappoisuutta. Tällöin sitä käytetään vesisuspensiona, jota nimitetään magnesiamaidoksi. Yhdistettä käytetään myös elintarvikkeissa happamuudensäätöaineena ja mineraalivesissä. Sen E-koodi on E 528. Yhdistettä käytetään pH:n säätöön myös teollisuudessa. Toiseksi suurin magnesiumhydroksidin käyttökohde on muiden magnesiumyhdisteiden valmistus. Siitä tuotetaan myös metallista magnesiumia, ja sitä käytetään muoveissa ja muissa polymeereissä paloa estävänä aineena.

title: Hiilidioksidi

text: Hiilidioksidia käytetään teollisuudessa mm. elintarvikkeiden jäähdytyksessä ja pakastamisessa, virvoitusjuomien ja oluen hiilihapotuksessa sekä elintarvikkeiden suojakaasupakkaamisessa. Hiilidioksidikaasua käytetään myös juoma-, pesu-, prosessi- ja jäteveden käsittelyssä, selluteollisuudessa massan pesun tehostuksessa, mäntyöljyn valmistuksessa, kutistusliitoksissa, putkenjäädytyksessä, hiilidioksidilannoituksessa kasvihuoneissa sekä eläinten tainnutuksessa. Koska hiilidioksidikaasu on kemiallisesti inerttiä, sitä käytetään hapettumissuojauksessa, hitsaussuojakaasuissa, laserkaasuissa, palojen ja räjähdysten ehkäisyssä ja palonsammutuksessa. Hiilidioksidia käytetään myös lääkkeellisessä karbogeenissa (lääkkeellisen hapen ja lääkkeellisen hiilidioksidin seos). Lisäksi hiilidioksidia käytetään kirurgisissa leikkauksissa.

title: Mutaatiojalostus

text: Mutaatiojalostus tarkoittaa kasvien jalostamista pommittamalla niitä säteilyllä tai kemikaaleilla satunnaisten mutaatioiden synnyttämiseksi kunnes jokin yksilö sattuu saamaan toivotun tai hyödyllisen mutaation - mahdollisten tuntemattomien mutaatioiden lisäksi. Mutaatiojalostusta ei säännellä kuin Kanadassa, jossa se lasketaan geenimuunteluksi. Esimerkiksi EU:n GM-sääntelystä se on vapautettu.

title: Mausteneilikka

text: Mausteneilikkaa käytetään laajasti mausteena varsinkin Aasiassa mutta myös Euroopassa, Afrikassa ja Amerikan mantereilla. Monissa aasialaisissa keittiöissä mausteneilikkaa käytetään liharuoissa ja riisin maustamisessa. Skandinaavisessa keittiössä neilikkaa käytetään etenkin jouluruoissa: kinkussa ja glögissä. Muualla Euroopassa sitä käytetään yleisemmin liharuoissa ja säilykkeissä. Sitä käytetään myös maustekastikkeissa, kuten worcesterkastikkeessa.

title: Vehnäolut

text: Vehnäolut on olut, jonka valmistuksessa käytetään vehnää. Yleensä valmistukseen käytetään myös ohramallasta. Tavallisesti vehnäolueiden panemisessa käytetään pintahiivaa. Tunnetuimmat vehnäoluet tulevat Saksasta ja Belgiasta. Vehnäolut tarjoillaan tyypillisesti tyylille ominaisesta tiimalasia muistuttavasta vehnäolutlasista.Vehnäoluesta käytetään saksan kielessä etelä-Saksassa ja Itävallassa myös Weißbier-nimitystä (kirjoitetaan myös Weissbier). Myös spontaanikäymisellä valmistetuissa lambiceissa käytetään vehnää, mutta niitä ei tavallisesti kutsuta vehnäoluiksi.

title: GMO-keskustelu

title: Kiinalainen lääkeoppi

text:
Lääkeaineen maun katsotaan viittaavan sen vaikutukseen:
Hapan kokoaa. Sitä käytetään supistamaan ja vakauttamaan.
Karvas kovettaa. Sitä käytetään lievittämään kuumuutta sekä puhdistamaan ja kuivaamaan suolistoa.
Makea hidastaa. Sitä käytetään vahvistamaan ja tasapainottamaan, joskus myös kuivattamaan.
Kitkerä hajottaa. Sitä käytetään aktivoimaan ja ohjaamaan qitä ja verta sekä nostattamaan hikeä.
Suolainen pehmittää. Sitä käytetään kovettumien pehmentämiseen ja suoliston aukaisemiseen.

title: Tina

text: Tinaa käytetään yleensä lejeerinkinä eli sekoitettuna muihin metalleihin. Tällaisenaan tinaa käytetään muun muassa juotostinana, jolloin toisena metallina on lyijyä. Juotostina on tinan suurin käyttökohde. Pronssi on tinan ja kuparin muodostama lejeerinki, jota käytetään muun muassa johdoissa, jousissa, hanoissa, sähkölaitteissa ja koriste-esineissä. Tinaa käytetään myös valkometallissa yhdessä arseenin, kadmiumin ja lyijyn kanssa. Valkometallia käytetään teollisuudessa isoissa laakereissa.

title: Litium

text: Litiummetallia käytetään myös tritiumin tuottamiseen, mitä saadaan pommittamalla neutroneilla litiumin isotooppia litium-6:ta. Litiumia käytetään myös anodimateriaalina litiumakuissa, joista kehitetään lyijyakkujen korvaajia esimerkiksi liikennevälineisiin. Sitä käytetään myös alumiinin valmistuksessa poistamaan kryoliitista muodostuvaa fluoria. Sillä on myös käyttöä metallurgiassa kuparin, nikkelin ja teräksen deoksidoinissa ja ymppäyksessä. Litiumin ammoniakkiliuosta käytetään pelkistimenä orgaanisessa synteesissä, jolloin reaktiosta käytetään nimitystä Birch-pelkistys.

title: Kondensoitu maito

text: Suomessa kondensoitua maitoa myydään yleensä etnisissä kaupoissa tai suurimmissa marketeissa. Sitä myydään tavallisesti makeutettuna, mutta saatavilla on myös makeuttamatonta kondensoitua maitoa. Kondensoitua maitoa käytetään yleensä ainesosana makeissa leivonnaisissa ja jälkiruoissa. Sitä käytetään jälkiruoissa monissa maissa, erityisesti Venäjällä ja entisen Neuvostoliiton valtioissa. Osissa Aasiaa ja Eurooppaa sitä käytetään kahvin ja teen makeuttamiseen. Aasiassa sitä käytetään myös leivän päällä marmelaadin tai hillon tapaan. Kondensoitua maitoa käytetään myös monissa intialaisissa jälkiruoissa ja makeisissa. Sitä käytetään myös lähinnä kerman tai maidon asemesta suklaa-, makeis- ja jäätelöteollisuudessa. Suomessa sitä käytetään myös jugurtin valmistukseen.

title: Engelmanninkuusi

text: Engelmanninkuusta käytetään Pohjois-Amerikassa paperinvalmistukseen ja rakennuspuuksi. Hitaasti korkealla vuoristossa kasvaneita puita käytetään akustisten kitaroiden valmistukseen. Sitä käytetään myös jonkin verran joulukuusina. Suomessa engelmanninkuusta käytetään jonkin verran koristepuuna, sillä se menestyy Etelä- ja Keski-Suomessa.

title: Kuvataajuus

text: 24fps käytetään etenkin elokuvissa 25fps käytetään PAL-järjestelmässä 29.97fps käytetään NTSC-värijärjestelmässä. 30fps käytetään NTSC-mustavalkojärjestelmässä. 50fps (50p) käytetään joissakin teräväpiirtotuotannoissa 50i tarkoittaa 50 puolikuvaa/s, käytetään PAL-televisiolähetyksissä 59.95i tarkoittaa 59.95 puolikuvaa/s, käytetään NTSC-väritelevisiolähetyksissä 60i tarkoittaa 60 puolikuvaa/s, käytetään NTSC-mustavalkotelevisiolähetyksissä

title: Titaani

text: Titaania käytetään moottoreissa, mutta sen tärkein käyttökohde on ilmailuteollisuudessa. Lentokoneisiin ja avaruusaluksiin käytetäänkin kaksi kolmasosaa tuotetusta titaanista. Titaania käytetään tekonivelissä sekä luunmurtumien korjaamisessa tarvittavissa levyissä ja ruuveissa. Titaania käytetään panssareissa ja muissa suojissa. Titaania käytetään myös rakennusteollisuudessa, urheiluvälineissä (golfmailat), tietokoneissa ja kelloissa. Laivateollisuus hyödyntää titaanin hyvää korroosion kestävyyttä laivojen rungoissa ja potkureissa. Petrokemian ja kemian teollisuus käyttää titaania putkistoissa ja tuotantovälineissä.

title: Valssaus

text: Valssauksessa käytetään lähes aina jotain nestettä. Nesteen tarkoituksena on voidella ja jäähdyttää prosessia. Kuumavalssauksessa käytetään lähes yksinomaan puhdasta vettä. Kylmävalssausprosesseissa käytetään yleisemmin öljyä. Myös muita nesteitä käytetään. Esimerkiksi alumiinifolion valssauksessa valssausnesteenä on kerosiini.

title: Magnesiumseokset

text:
Moottoripyörissä käytetään Merlam 072 -seosta, joka on piikarbidilla vahvistettu sinkki-kupari-mangaani-magnesiumseos. Se on hyvin sitkeä ja alumiinia kevyempi seos.
Useissa muissakin tuotteissa käytetään magnesium seoksia. Elektroniikkateollisuudessa laitteiden rungoissa käytetään usein näitä kevyitä seoksia. Myös joissakin urheilutuotteissa, toimistotuotteissa ja työkaluissa käytetään magnesiumia. Magnesiumanodeita käytetään suojaamaan muita materiaaleja galvaaniselta korroosiolta.

title: Cesium

text: Cesiumin yhdisteillä on melko vähän sovelluskohteita. Cesiumbromidia käytetään säteilymittareissa sekä muissa mittausvälineissä. Cesiumkarbonaattia ja -fluoridia käytetään erikoislaseissa. Cesiumjodidia ja -fluoridia käytetään lääketieteessä taudin määrittämisessä sekä säteilyn mittaamisessa tuikeilmaisimilla. Cesiumkarbonaattia sekä -kloridia käytetään oluen panemisessa. Cesiumkloridia voidaan käyttää valosähköisissä kennoissa, optisissa instrumenteissa sekä elektroniputkissa. Cesiumin yhdisteitä käytetään lasien ja keramiikan valmistamisessa. Lääketieteessä cesiumin yhdisteitä voidaan käyttää vastalääkkeenä arsenikkia vastaan. Cesiumhydroksidi on erittäin emäksistä ja sillä voidaan tuhota mm. lasia.

title: Məhəmməd Mirzəbəyov

text: Azeriksi "Məhəmməd Mirzəbəy oğıu Mirzəbəyov" (latinalainen on käytetään Azerbaidžanissa), Мәһәммәд Мирзәбәј оғлу Мирзәбәјов (kyrillinen on käytetään Dagestanissa), محمد ميرزابَى اوْغلو میرزابَىو (arabialainen on käytetään Iranilainen Azerbaidžanissa), venäjäksi Магоме́д Мирзабе́к оглы́ Мирзабе́ков, "Magomed Mirzabek ogly Mirzabekov" (on käytetään Azerbaidžanissa), Магоме́д Мирзабе́кович Мирзабе́ков, "Magomed Mirzabekovitš Mirzabekov" (on käytetään Dagestanissa).

title: Teollisuusentsyymit

text:
Teknisiä entsyymejä käytetään tekstiiliteollisuudessa, pesuaineissa, metsäteollisuudessa ja biomassassa. Tekstiiliteollisuudessa käytetään muun muassa sellulaasia, amylaasia ja katalaasia. Entsyymejä käytetään kivipesujen korvaajina ja kankaan tunnun muokkauksessa. Lisäksi entsyymejä käytetään bioviimeistelyssä, mikä tarkoittaa värien kirkkauden säilyttämistä sekä nyppyyntymisen ja nukkaantumisen estoa. Lisäksi tekstiiliteollisuudessa käytetään pektinaasia ja lakkaasia.
Sellulaasia käytetään myös pesuaineissa, metsäteollisuudessa ja biomassan tuotannossa. Pesuaineissa sellulaasin lisäksi käytetään proteaasia. Entsyymien tarkoituksena on tehokkaampi tahranpoisto, nyppyyntymisen estäminen, vaatteiden värien kirkkauden säilyttäminen ja alhaisten lämpötilojen pesujen mahdollistaminen.
Metsäteollisuudessa käytetään sellulaasin lisäksi myös ksylanaasia. Sellulaasilla tavoitellaan paperin lujuusominaisuuksien parantamista ja raaka-ainekäytön optimointia. Ksylanaasilla tehostetaan paperin valkaisua ja siten saadaan energiasäästöjä.
Biomassan tuotannossa käytetään sellulaasia, ksylanaasia ja beeta-glukosidaasia. Entsyymejä käytetään lignosellulolyyttisen biomassan hydrolyysissä käymiskelpoisiksi sokereiksi ja biokaasusovelluksissa.

title: Teollisuusentsyymit

text:
Elintarviketeollisuudessa entsyymejä käytetään erittäin paljon leivonnassa ja juomateollisuudessa. Leivonnassa eniten käytetyt ksylanaasi ja amylaasi auttavat leivän tuoreuden säilyttämisessä, lisäävät leipään tilavuutta ja parantavat taikinan sitkoa. Leivonnassa käytetyt entsyymit ovat useimmiten bakteeriperäisiä tai homeperäisiä. Amylaasin ja ksylanaasin lisäksi leivontatuotteissa käytetään transglutaminaasia (pakasteet ja huonosti nousevat taikinat), lipaasia (nuudelit ja pastat) ja proteinaasia (keksit, pikkuleivät ja vohvelit). Usein leivontateollisuudessa käytetään entsyymituotteita, joissa on useampaa entsyymiä sopivassa suhteessa riippuen käyttötarkoituksesta.
Juomateollisuudessa käytetään muun muassa pektinaasia, joka poistaa mehuista sameuden, parantaa mehusaantoa hedelmälihasta ja tekee punaisesta mehusta punaisempaa. Muita juomateollisuuden entsyymejä ovat sellulaasi, glykoamylaasi, peroteaasi ja beeta-glukanaasi, joita käytetään paljon vähemmän kuin pektinaasia ja usein pektinaasin lisäksi.
Elintarvikkeissa usein käytetään erityisentsyymejä, kuten proteaasia ja fosfolipaasia, joita käytetään esimerkiksi lastenruokien sulavuuden parantamiseen ja ruokaöljyn jatkojalostukseen.

title: Suomen rautateiden merkit ja opasteet

text:
Jos suurin nopeus nopeusrajoitusalueella on 35 km/h tai suurempi, käytetään nopeusrajoitusmerkkejä 1 ja 2. Jos suurin nopeus on enintään 75 km/h ja kysymyksessä on tilapäinen nopeusrajoitus, käytetään nopeusmerkkien 1 ja 2 lisäksi merkkejä 4 ja 5. Kaksiraiteisella radalla ei nopeusmerkkiä 2 jälkimmäisessä tapauksessa käytetä.
Jos suurin nopeus on yli 15, mutta alle 35 km/h, käytetään nopeusmerkkien 1 ja 2 lisäksi merkkejä 4 ja 5. Kaksiraiteisella radalla ei nopeusmerkkiä 2 käytetä.
Jos suurin nopeus on 15 km/h tai sitä pienempi, käytetään nopeusmerkin 3 lisäksi merkkejä 4 ja 5.
Jos nopeusrajoitusalue on sellaisella ratapihan vaihteella, jota ei käytetä junaliikenteessä, tai jolla junan nopeus vaihteiden asennon takia saa olla enintään 35 km/h, nopeusrajoitusalue saadaan osoittaa vain merkeillä 4 ja 5.

title: GMO-keskustelu

title: Mutaatiojalostus

text: National Academies of Science (NAS) varoitti vuosina 1989 ja 2004 siitä, että on tieteellisesti perusteetonta säännellä GMO:ita kun mutaatiojalostettuja tuotteita ei säännellä. Professori Kevin Folta arvioi, että kasvitieteilijät ovat tästä yksimielisiä, koska mutaatiojalostus on ennustamattomampaa. Siinä sadat tai tuhannet geenit poistetaan tai uudelleenjärjestetään satunnaisesti, mikä voi aiheuttaa terveyshaittoja. Tosin sekin riski on erittäin pieni verrattuna esim. salmonellan ja muiden ruokien levittämien tautien tuottamaan riskiin. NAS:n jälkimmäisen GMO-raportin osakirjoittaja Alan McHughen (UCLA) totesi, että jokainen GMO on turvallisempi kuin mikään tarkastamaton tuote. Vain Kanada sääntelee mutaatiojalostusta. GMO-sääntelyn vuoksi moni jalostaja turvautuu mutaatiojalostukseen. [2]

title: Mutaatiojalostus

text: Vuonna 2012 saksalainen BASF siirsi kasvitiedeosastonsa Saksasta Yhdysvaltoihin. Monsantokin veti hakemuksensa pois EU:sta, koska EU oli hyväksynyt vain yhden GM-lajikkeen 20 vuodessa. Professori Wayne Parrott varoittaa, että EU:n nykyinen sääntely ajaa käyttämään mutaatiojalostusta, vaikka siinä tuotetaan paljon tuntemattomia muutoksia kasvien geeneihin. Vanhoilla jalostustavoilla on kuitenkin tuotettu terveyshaittoja. Toisaalta Parrott myöntää, että jopa mutaatiojalostuksessa terveysriskit ovat hyvin pieniä verrattuna salmonellan kaltaisiin normaaleihin ruokariskeihin. [2][5]

title: Ruteniumdioksidi

text: Ruteniumdioksidilla pinnoitettuja titaanianodeja käytetään elektrodeina valmistettaessa kloorikaasua alkaliprosessilla sekä kloraattien valmistuksessa. Yhdistettä käytetään myös katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä, ja siitä valmistettuja ohutkalvoja käytetään vastuksien tekemiseen. Näitä vastuksia käytetään muun muassa painetussa elektroniikassa.

title: Sinkki

text: Sinkki on maailman neljänneksi käytetyin metalli raudan, alumiinin ja kuparin jälkeen. Yli puolet tuotetusta sinkkimetallista käytetään kuumasinkitykseen ja galvanointiin, eli sillä päällystetään terästä, esimerkiksi nauloja. Galvanoidussa (sähkösinkitys) metallissa sinkki toimii niin sanottuna uhrianodina eli se hapettuu pinnoitetun metallin sijaan, jolloin esimerkiksi teräksen tapauksessa vältytään ruostumiselta. Sinkkiä käytetään muutenkin rakentamisessa, erityisesti katoissa ja sadevesikouruissa käytetään sinkittyä peltiä. Ilman vesi ja hiilidioksidi muodostavat sinkin pinnalle sinkkikarbonaattia, joka suojaa muuta metallia. Sinkkiä ei voida käyttää esimerkiksi ruokatölkkien päällystämiseen, sillä ruoissa olevat hapot liuottavat sitä. Sinkkiä käytetään myös painevaluissa, jolloin sulaa sinkkiä laitetaan rautaiseen muottiin, johon se jähmettyy. Painevalettuja osia käytetään muun muassa autoissa. Sinkkiä käytetään myös muun muassa kolikoissa. Sinkkiä voidaan käyttää myös mm. hyönteismyrkyissä. Sinkkiä käytetään alkaliparistoissa anodina. Paristoissa sinkin kanssa käytetään yleensä mangaanidioksidia, elohopeaoksidia ja ammoniumkloridia.[17][1][2][4][24][25][23]

title: Titaani

text: Noin 95 % kaikesta käytetystä titaanista käytetään titaanidioksidina. Titaanidioksidia käytetään maali-, muovi- ja paperiteollisuudessa. Titaanidioksidi antaa maaleille valkoisen värin ja sillä on korvattu myrkyllinen lyijykarbonaatti. Titaanidioksidia käytetään myös paperi- ja muoviteollisuudessa tekemään materiaaleista läpinäkymättömiä. Titaanidioksidi ei läpäise valoa, ja sitä käytetään myös aurinkovoiteissa. Suomessa titaanioksidia valmistaa Porin titaanidioksiditehdas . Titaanisulfaattia käytetään tekstiilien kuivaamiseen.

title: Ruslan Abışov

text: azeriksi "Ruslan İbrahim oğlu Abışov" (latinalainen on käytetään Azerbaidžanissa), Руслан Ибраһим оғлу Абышов (kyrillinen on käytetään Dagestanissa), روسلان ابراهیم اوْغلو آبیشو (arabialainen on käytetään Iranilainen Azerbaidžanissa), venäjäksi Русла́н Ибраги́м оглы́ Абы́шов, "Ruslan Ibragim ogly Abyšov" (on käytetään Azerbaidžanissa), Русла́н Ибраги́мович Абы́шов, "Ruslan Ibragimovitš Abyšov" (on käytetään Dagestanissa).


query: Pelataanko Renessanssikuningaskunnat -peliä internetin välityksellä?

title: Renessanssikuningaskunnat

text: Renessanssikuningaskunnat on selainpohjainen roolimoninpeli, joka sijoittuu 1400-luvun Eurooppaan. Pelin on kehittänyt ranskalainen Celsius Online ja peli on käännetty 26 eri kielelle, mukaan lukien suomi. Peliä pelataan internetin välityksellä yhdessä lukuisten muiden pelaajien kanssa, joten se on MMORPG. Renessanssikuningaskunnat on osa pelikokonaisuutta nimeltä De Gloria Regni, johon kuuluu myös kaksi muuta peliä, Alkuasukaskuningaskunnat ja Shogun-kuningaskunnat. Peli ansaitsi Best Free Online RPG 2006 -palkinnon.[1]

title: Mikromaksu

text: Mikromaksu tarkoittaa hyvin pientä rahallista korvausta jostain palvelusta. Mikromaksuja käytetään useiten verkon välityksellä, kuten erilaisissa verkkopalveluissa ja videopeleissä; etenkin pelien yhteydessä puhutaan mikromaksuihin perustuvasta ansaintamallista mikrotransaktioina. Mikromaksulla voi esimerkiksi ostaa musiikkikappaleen internetistä ladattavaksi omalle koneelle tai hankkia verkkopelin hahmolle uusia vaatteita. PayPal on määritellyt mikromaksun suuruudeksi korkeintaan 12 dollaria.

title: Birds of Steel

text: Peli sisältää yli sata oikeata taisteluhävittäjää ja satojen valinnanvaraisten tehtävien ohella kaksikymmentä historiallista taistelua. Peliä on mahdollista pelata yksinpelin lisäksi internetin välityksellä myös moninpelinä, jossa on mahdollista joko pelata muiden pelaajien puolella tai heitä vastaan. Pelatessasi saat leijonanpäitä (lion heads), joilla voit ostaa uusia koneita moninpeliä varten tai korjata jo omistamiasi, mutta vaurioituneita koneita.

title: Internet

text: Ennen varsinaisia kotiin tarjottavia Internet-yhteyksiä oli Suomessa mahdollista päästä kotoa käsin käyttämään Internetiä joko soittamalla modeemilla oman yliopiston linjaan tai sitten käyttämällä niin ikään modeemilla (tai erillisellä Minitel-päätteellä) kansallisten tietoverkkojen, TeleSammon ja Infotelin, tarjoamia Internet-palveluita. Tällainen Internetin käyttö pysyi kuitenkin varsin marginaalisena ilmiönä. TeleSammon kautta oli kuitenkin mahdollista esimerkiksi pelata moninpelejä, kuten Air Warrioria, Internetin välityksellä.

title: Marvel: Ultimate Alliance

text: Pelissä on yli 140 hahmoa Marvel-sarjakuvista. Pelaaja voi luoda oman joukkueen ja otella muiden pelaajien kanssa internetin välityksellä. Pelaajat voivat myös muodostaa pelattavista hahmoista joukkueita ja pelata esimerkiksi PlayStation 2:lla Multitapin välityksellä neljän joukkueissa. Pelin aikana pelaajat saavat kokemuspisteitä, joilla voi kehittää omaa hahmoaan. Mukana on myös erikoisjaksoja, joissa pelaaja voi otella klassisia sarjakuvakohtauksia. Jokaisella pelattavalla hahmolla on luonnollisesti omat supervoimansa ja yhteensä neljä eri pukuvaihtoehtoa, jotka voivat muovata hahmon eri voimatasoja jonkin verran.

title: Renessanssikuningaskunnat

text: Suomi lisättiin peliin vuonna 2009, ja samaan aikaan valmistui myös suomenkielinen käännös. Ensimmäinen kaupunki Suomessa oli Rauma (pääkaupunki), ja vuonna 2012 lisättiin myös Turku. Suomalaisia pelaajia on Renessanssikuningaskunnissa muutama sata, ja Suomen kuningaskunnassa asukkaita on 171 (elokuu 2016)[2].

title: Left 4 Dead

text: Yksinpelissä pelattavaksi hahmoksi valitaan yksi neljästä selviytyjästä. Kolmea muuta selviytyjää ohjaa pelin tekoäly. Pelaajan hahmon kuollessa taso alkaa alusta. Yksinpelissä ei voi pelata internetin välityksellä. Kampanja on lähes täysin samanlainen pelimuoto kuin yksinpeli. Ainoana erona on pelaajan mahdollisuus pelata internetin välityksellä muiden pelaajien kanssa.

title: Metal Gear Solid: Portable Ops

text: Peli sisältää myös moninpelin, jossa käytetään yksinpelissä hankittuja hahmoja. Moninpeliä voi pelata sekä lähiverkossa että internetin välityksellä.

title: Mario Kart Wii

text:
Pelaaja voi valita kuljettajansa 24 (Mii-hahmojen lisäksi) eri hahmosta, joista osa täytyy avata yksinpelitilassa. Kuljettajat on jaettu kolmeen eri painoluokkaan, jonka mukaan määräytyy, mitä autoja tai moottoripyöriä he voivat käyttää. Jokaisella painoluokalla on erityyppiset autot ja moottoripyörät, Warion, Waluigin, Donkey Kongin, ja Bowserin muskeliautoista Vauva-Marion, Vauva-Luigin, Vauva-Peachin, Koopa Toadin työntökärryihin. Kevyillä kulkuvälineillä on hyvä kiihtyvyys ja radan ulkopuolella-ajo-ominaisuudet, mutta huono huippunopeus; painavilla taas huono kiihtyvyys ja radan ulkopuolella-ajo mutta hyvä huippunopeus. Kuten "Double Dashissä" ja "Mario Kart DS":ssä, myös "Mario Kart Wiissä" jokaisella hahmolla on monia autoja. Jokaisella painoluokalla on kuusi autoa ja kuusi moottoripyörää, joista puolet on avattava yksinpelitilassa.
Tärkeässä osassa pelissä ovat jo edellisistä pelisarjan peleistä tutut esineet, joita saa kysymysmerkkilaatikoista. Peliin on lisätty myös kolme uutta esinettä, jotka ovat:Turbojärjestelmä on uusittu. Tämä näkyy ilmassa tehtävistä stunteista, joista saa lisänopeutta. Pelissä on myös automatic- ja manual-ajotilat. Automaticilla ei voi driftata, mutta kääntyy paremmin. Manualilla voi driftata, ja kun renkaat ovat sinisellä tai oranssilla liekillä, pelaaja saa nopeutta. Pelaaja ei voi kuitenkaan kääntyä ilman driftiä yhtä jyrkästi kuin automaticilla.
Peliä voi pelata yhdestä neljään pelaajaa samalla konsolilla, ja korkeintaan 12 Nintendo Wi-Fi Connectionin välityksellä. Moninpelissä voi pelata sekä Vs. race että battle-tiloja, jotka ovat melko lailla samanlaisia kuin yksinpelissä. Niitä pelataan jaetulla ruudulla. Kaksi pelaajaa voi pelata samalla pelilaitteella myös internetissä jaetulla ruudulla.
Grand Prix -pelitilassa pelaaja pelaa läpi neljän osakilpailun mittaisia turnauksia, joita on kahdeksan. Osanottajia on joka osakilpailussa 12, ja he kilpailevat yhteispisteistä. Alussa vaikeusasteita on kolme: 50, 100 ja 150 cc. 50cc-tilassa voi ajaa vain autolla, 100cc-tilassa vain moottoripyörillä ja 150cc-tilassa molemmilla. Kun turnaukset on ajanut läpi, on mahdollista ajaa kaikkia vaikeusasteita kaikilla ajoneuvoilla. Kun jokaisessa turnauksessa kaikilla vaikeusasteilla on voittanut kultaa, Mirror-taso aukeaa. Siinä radat on käännetty väärinpäin. Se on peilattu versio 150cc:sta.

title: Moninpeli

text: Moninpelillä () tarkoitetaan peliä tai pelitapahtumaa, johon voi ottaa osaa useampi kuin yksi pelaaja. Pelaajat voivat pelata joko kaikki kaikkia vastaan tai muodostaa joukkueita, joilla on sama päämäärä pelissä. Videopelejä pelattaessa jokaisella pelaajalla voi olla oma peliohjain liitettynä samaan pelikoneeseen, jolloin useita henkilöitä voi pelata samanaikaisesti, tai kukin suorittaa pelivuoroonsa liittyvät toimet samalla koneella yksi kerrallaan, jolloin pelimuodosta käytetään nimitystä hotseat. Moninpelejä ovat myös usealla tietokoneella tai pelikonsolilla joko lähiverkossa tai Internetin välityksellä pelattavat verkkopelit.

title: Monopoly

text: Monopoly on toteutettu tietokonepelinä monena eri versiona. Uusia kaupallisia versioita ovat muun muassa "Monopoly Tycoon" (2001), "Monopoly Casino" ja "Monopoly Junior" (1999). Linux-käyttöjärjestelmän KDE-työpöytäohjelman pelinä "Atlantik" . Sitä voi pelata Internetin kautta toisten pelaajien kesken pelipalvelimien välityksellä.

title: Videopelikulttuuri

text: Kilpapelaaminen on nimensä mukaisesti kilpailullista videopelaamista. Kilpapelaamista harrastetaan monella tasolla amatööristä täyspäiväiseen ammattilaiseen. Periaatteessa mitä tahansa peliä voi pelata kilpaa, mutta yleisimpiä kilpapelattavia pelejä ovat RTS-, FPS ja urheilupelit. Pelejä voidaan pelata joko Internetin tai lähiverkon välityksellä. Suurimmat turnaukset järjestetään poikkeuksetta lähiverkossa, mutta esimerkiksi karsinnat turnaukseen voidaan pelata Internetin välityksellä. Kilpailujen palkinnot vaihtelevat hyvästä mielestä kymmeniin tuhansiin euroihin. Vain hyvin pieni osa pelaajista pelaa ammatikseen. Kilpapelaamisen nopean kehityksen ja lajin nuoren iän takia, kilpapelaamiselle ei ole muodostunut yhtenäisiä kansainvälisiä pelaajayhdistyksiä tai kattojärjestöjä turnausjärjestäjille, mikä johtaa joskus ongelmiin pelaajien oikeuksissa ja esimerkiksi palkkojen maksussa [20]. Suurin osa kilpaa pelaavista pelaajista ei voita merkittäviä rahasummia vaan pelaa huvikseen, kavereiden kanssa tai yksin.

title: Renessanssikuningaskunnat

text: Kuten muissakin MMO-peleissä, politiikka on yksi osa-alue Renessanssikuningaskunnissa. Poliittisia virkoja on peliin koodattu vain muutamia, mutta ne ovat sitäkin tärkeämpiä. Näiden lisäksi on monia pelaajien itse kehittelemiä virkoja joita hoidetaan foorumeilla. Nämä voivat vaihdella aina valtakunnan suurlähettiläästä uskonnollisen johtajan kautta perinteiseen juoksupoikaan.

title: Age of Empires II: The Age of Kings

text: Pelissä on useita erilaisia pelimuotoja. Kampanjoiden lisäksi peliä voi pelata muun muassa satunnaiskartoilla (). Regicide-pelimuodossa tavoitteena on tappaa vastustajan kuningas ja Death Match -pelissä on tarkoituksena luoda armeija ja valtakunta mahdollisimman nopeasti.Pelissä oli vuoteen 2006 asti mahdollista pelata moninpeliä internetin välityksellä Microsoftin ylläpitämässä MSN Gaming Zone -palvelussa. Microsoft on tämän jälkeen suositellut moninpelaamisen jatkamista GameSpy-, GameRanger- ja Voobly-palveluissa. HD-version julkaisun myötä moninpeli on tullut mahdolliseksi myös Steamin kautta.

title: Populous: The Beginning

text: "Populous: The Beginningiä" pystyy pelaamaan korkeintaan kolmea muuta pelaajaa vastaan moninpelinä internetin välityksellä. Electronic Arts sulki pelin moninpelipalvelimen 8. tammikuuta 2004 pystyäkseen keskittämään resurssinsa tuleviin julkaisuihinsa. On kuitenkin olemassa epävirallisia palveluita, joiden kautta moninpelaaminen yhä onnistuu.

title: Red Orchestra: Ostfront 41–45

text: "Red Orchestra: Ostfront 41–45" on joukkuepohjainen sotapeli, joka on tarkoitettu ensisijaisesti pelattavaksi Internetissä moninpelinä, mutta peliä on mahdollista pelata myös yksinpelinä botteja vastaan. Pelin julkaisija on Bold Games, mutta digitaalisesti peliä jakelee myös Valve Corporation Steam-palvelun välityksellä.

title: Roguelike

text: Mike Stephenson kokosi nämä eri versiot yhteen, lisäsi siihen omia ominaisuuksiaan ja julkaisi sen nimellä NetHack (1987). Yhdessä muiden kehittäjien kanssa hän muodosti Devteam-ryhmän, joka työsti peliä Internetin välityksellä kommunikoiden. Pelin nimessä esiintyvä sana net, verkko, viittaa tähän pelin kehitystapaan. Devteam kehittää Nethackia yksityisyydessä, eivätkä he tiedota uusien versioiden julkaisuajoista tai ominaisuuksista. Toiset kehittäjät ovat luoneen NetHackista useita "variantteja", eli omia versioitaan pelistä, suosituimpana Slash'Em.[3]

title: Tandemshakki

text: Peliä pelataan Internetissä samoin kuin muutenkin, mutta muutamat asiat ovat kuitenkin eri tavalla. Laudan ääressä kommunikoinnin kuulevat kaikki, mutta Internetissä voi keskustella kahden kesken joukkuetoverinsa kanssa, mikä nostaa kommunikoinnin merkitystä. On myös helpompi tarkkailla toisen laudan tapahtumia näytöltä. Internetissä peliin vaikuttaa myös yhteyden viive.

title: Gran Turismo (pelisarja)

text: Gran Turismo 5 Prologue (lyhyesti GT5P) on ennakkoversio "Gran Turismo 5" -pelistä. Prologue-versio on julkaistu myös kaikista sarjan aiemmista osista. Peli ilmestyi Japanissa 13. joulukuuta 2007 ja Euroopassa 26. maaliskuuta 2008. Tämä ennakkoversio sisältää 72 autoa ja kuusi rataa. Pelin sai ostettua joko Blu-ray-levynä tai PlayStation 3:n Storesta, jolloin peli ladattiin suoraan konsoliin. Ensimmäistä kertaa pelisarjan historiassa moninpeli tapahtui internetin välityksellä jopa 16 pelaajalle ja pelissä on 1080p-teräväpiirtotarkkuus sekä 7.1 -monikanavaääni. Ajoneuvoissa on 200 000 polygonia, mikä tarkoittaa valokuvantarkkaa mallinnusta.

title: Doodle Jump

text:
Pelissä on muutamia erilaisia teemoja tavallisen, ruutupaperitaustaisen ja yksinkertaisen teeman lisäksi. Näitä ovat:
Moninpeliä voi pelata 2–8 ihmistä. Peliä ei voi moninpelata Internetin välityksellä tai usean laitteen välillä. Moninpeli on toteutettu siten, että pelaajat pelaavat vuorotellen samalla laitteella, ja korkeimman pistemäärän saanut voittaa pelin. Pelissä moninpelille on myös oma ennätyslistansa.

title: Renessanssikuningaskunnat

text: Renessanssikuningaskunnissa eletään tällä hetkellä vuotta 1464 (peli etenee myös vuosissa).[2] Peli on realistinen eikä sisällä fantasiaa[1]. Pelissä ei ole yksinkertaista päämäärää, vaan jokainen voi pelata peliä kuten itse haluaa. Kaikki poliittiset tapahtumat, kuten sodat, rauhat, lait ja sopimukset riippuvat läänien toiminnasta. Läänejä pelissä on monta, esimerkiksi Ranskassa niitä on kymmeniä, mutta Suomessa tällä hetkellä vain yksi. Jokaisessa läänissä on enintään kuusi kaupunkia, useimmissa vähemmän. Läänejä ja kaupunkeja johtavat pelaajat itse. Läänin johdossa on kahdestatoista pelaajasta muodostuva neuvosto, jonka johtajana toimii kreivi tai herttua. Neuvosto päättää läänin asioista ja määrää sen lait. Neuvosto toimii kaksi kuukautta kerrallaan ja se valitaan vaaleilla erityisellä vaalimekanismilla.

title: Pelivideo

text: Pelivideolla tarkoitetaan digitaalisen pelin pelaamisesta nauhoitettua videotallennetta. Pelivideoita voivat olla esimerkiksi Pelataan-videot (engl. "Let’s Play") tai nopeuspelaamisvideot (engl. "speedrun"). Monesti pelivideoita jaetaan internetin välityksellä, esimerkiksi YouTube-palvelussa. Silloin niiden tekijöitä voidaan kutsua tubettajiksi.

title: Mario Kart Wii

text: Peli hyödyntää Nintendo Wi-Fi Connectionia (Lakkautettu 20.5.2014). Pelissä on nettikilpailutila, jossa pelaajat voivat kilpailla toisiaan vastaan samanaikaisesti: pelaajat voivat kilpailla korkeintaan 12 pelaajan kilpailuissa internetin välityksellä. Nettiin voi mennä pelaamaan joko eurooppalaisten kanssa tai maailmanlaajuisesti. On olemassa myös kaveriluettelo, jonne voi kaverikoodien avulla lisätä kavereita ja pelata niiden kanssa. Internetistä ("Mario Kart Wii Channelista") voi ladata myös toisten pelaajien kierroksia. Niitä vastaan voi pelata time trial-tilassa; vastustaja näkyy silloin haamuna.

title: Peli

text: Videopeleissä pelataan tietokoneen tai pelikonsolin avulla tekoälyä tai toisia pelaajia vastaan. Toista pelaajaa vastaan saatetaan pelata joko Internetin välityksellä tai toisen samaan laitteeseen liitetyn ohjaimen avulla. Team Fortress 2 on esimerkki verkkopelistä.

title: Urban Assault

text: Peliä voi pelata myös moninpelinä internetin välityksellä. Moninpelissä jokainen pelaaja valitsee ryhmittymän, jota ohjaa. Tavoitteena on tuhota muut ryhmittymät.

title: Moninpeli

text: Massiivisesti moninpelattava peli eli MMO (Massively Multiplayer Online game) on peli, jossa internetin välityksellä voivat yhdessä pelata suuret määrät ihmisiä. Samassa pelimaailmassa voi vuorovaikuttaa toistensa ja ympäristön kanssa samaan aikaan jopa kymmeniä tuhansia ihmisiä, kuten EVE Online pelissä. MMO:lle tyypillistä on yhteistyön tarve muiden pelaajien kanssa suurissa ryhmissä. MMO:lle on myös tyypillistä että ne sisältävät toisilleen samankaltaisesti osia, joissa pelaaja voi pelata yksin tietokonetta vastaan (Player versus Environment, PvE), ryhmässä tietokonetta vastaan (Group PvE), yksin muita pelaajia vastaan (Player versus Player, PvP) tai ryhmässä muita pelaajia vastaan (Group PvP, GvG, FvF). Pelaavat ryhmät, joita usein kutsutaan killoiksi (eng. Guild) tai ryhmittymiksi (eng. Faction) kilpailevat usein muita pelaavia ryhmiä vastaan (esim. Guild versus Guild, GvG tai Faction versus Faction, FvF).

title: Travian

text: Travian on Travian Gamesin kehittämä selainpohjainen strategiapeli, joka sijoittuu kuvitteelliseen Travianin maailmaan. Peli on alun perin saksalainen, mutta se on käännetty jo 42 kielelle. Pelissä on kolme heimoa: gallialaiset, teutonit ja roomalaiset. Pelin lopullisena päämääränä on saada maailmanihme tasolle 100, jolloin kierros päättyy ja se aloitetaan alusta. Peliä pelataan internetin välityksellä yhdessä lukuisten muiden pelaajien kanssa, eli kyseessä on MMOG (Massively Multiplayer Online Game).

title: Headset

text: Headset (headsetti, kuulokemikrofoni, kuulokesetti, sankaluuri) on päässä pidettävä laite, jossa on yhdistetty kuulokkeet sekä mikrofoni. Headsettejä käyttävät erityisesti lentäjät ja lennonjohtajat radiokommunikaatioissaan, puhelinpalvelutyössä toimivat toimistotyöntekijät sekä simultaanitulkit. Nykyisin headset on käytössä myös erilaisissa tietokoneella internetin välityksellä pelattavissa verkkopeleissä, joissa käyttäjät kommunikoivat toisilleen sekä pikaviestimissä ja VoIP puhelimissa. Erityisen kätevä headset on Internetin välityksellä käytävissä puhelin- tai multimediapalavereissa.

title: Renessanssikuningaskunnat

text: Poletit (engl. tokens) on virtuaalivaluutta, jolla voi ostaa erilaisia premium-toimintoja, kuten niin sanottuja aateluuspaketteja (mm. nopeampi matkustaminen, ei mainoksia pelissä) ja taitopisteitä hahmolle. Poletteja voi ostaa oikealla rahalla, mutta niitä voi ansaita myös pelaamalla itse peliä. Kun pelaaja nousee uudelle tasolle, hän ansaitsee aina pienen määrän poletteja.

title: Left 4 Dead 2

text: Kampanja (engl. "Campaign") on lähes samanlainen pelimuoto kuin yksinpeli, mutta ainoana erona on pelaajan mahdollisuus pelata internetin välityksellä muiden pelaajien kanssa.


query: Mihin Ludvig IX kuoli?

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Oikeamielisyydestään tunnettu Ludvig IX toimi sovittelijana Euroopan erimielisten hallitsijoiden välillä. Vuonna 1242 hän kukisti Englannin Henrik III:a tukevien ranskalaisaatelisten kapinan. Ludvig IX teki 1200-luvun puolivälissä niin sanotun seitsemännen ristiretken Egyptiin, mutta joutui neljäksi vuodeksi vankeuteen Syyriassa. Vuonna 1270 hän lähti kahdeksannelle ristiretkelle Tunisiaan, mutta kuoli matkalla ruttoon.[1]

title: Anjou

text: Kuningas Ludvig IX antoi 1246 Anjoun herttuan arvon veljelleen Kaarlelle, josta tuli myöhemmin Napolin ja Sisilian kuningas Kaarle I. Anjoun suku hallitsi Napolia vuoteen 1435 asti. Viimeinen Anjoun herttua kuoli 1481, ja Anjou joutui takaisin Ranskalle.

title: Canal du Midi

text: Kuningas Ludvig XIV ei ollut määrännyt Languedocin kuninkaallista kanavaa rakennettavaksi ainoastaan helpottaakseen alueen kaupankäyntiä. Nero, Augustus, Kaarle Suuri, Ranskan Frans I, Ranskan Kaarle IX ja Ranskan Henrik IV olivat kaikki ennen Ludvig XIV:tä haaveilleet kanavan rakentamisesta. Kun Ludvig XIV:lle tarjottiin mahdollisuutta siihen, näki hän siinä mahdollisuuden jättää pysyvä merkki hallintokaudestaan. Kanavan avulla oli mahdollisuus myös käydä käsiksi Espanjan merenkäynnistä saamiin tuloihin.

title: Isabella Aragonialainen (Ranska)

text: Jaakko I Aragonialainen ja Ranskan kuningas Ludvig IX tekivät sopimuksen, jonka mukaan infanta Isabella avioituisi Ranskan kruununperillisen kanssa. Ludvig IX:n vanhimman pojan Ludvigin kuoleman jälkeen kruununperilliseksi tuli tulevan kuningas Filip III. Isabella oli 19-vuotias ja Filip 17-vuotias.

title: Yhdeksäs ristiretki

text: Kerättyään suuren ristiretkeläisten armeijan kohteenaan Egypti, Ludvig IX käänsikin sotilaiden suunnan Tunisiaan, missä hän itse kuoli vuonna 1270. Englannin prinssi Edvard saapui paikalle liian myöhään auttamaan armeijaa. Hän jatkoi Pyhään maahan aikomuksenaan auttaa Antiokian prinssiä ja Tripolin herttuaa Bohemund VI:ta taistelemaan mamelukkien uhkaa vastaan ja suojelemaan Tripolia sekä Jerusalemin kuningaskunnan jälkeläistä.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX:n osallistuminen kahteen eri ristiretkeen vaati niin ikään sijaishallitsijaa. Seitsemännen ristiretken ja kuninkaan vankeuden aikana sijaishallitsijana toi jälkeen kuningatar Blanka, joka oli koko Ludvig IX:n hallitusajan ollut mukana vallankäytössä. Sijaishallitsijan tehtävää hän jatkoi aina kuolemaansa saakka. Tämän jälkeen Ludvig IX:n veljet hoitivat sijaishallitsijan tehtäviä samoin kuin kahdeksannenkin ristiretken aikana.

title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustus kuoli 14. heinäkuuta 1223 Mantes'ssa ollessaan kuumeisena matkalla Pariisiin. Pitkän hallintokauden aikana hänestä oli tullut monien trubaduuri- ja ritarilaulujen sankari. Hän jätti kuolleessaan pojalleen Ludvig VIII Leijonalle vahvan ja hyvin hoidetun kuningaskunnan, jossa kuninkaasta oli tullut valtakunnan pää. Myöhemmistä seuraajista eritoten Ludvig IX Pyhä ja Filip VI Kaunis pitävät häntä esikuvanaan. Filip II Augustus haudattiin Ranskan kuninkaiden viimeiseen leposijaan, Pariisin pohjoispuolella olevan Saint-Denis'n luostarin basilikaan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Isoisänsä FIlip II Augustuksen tavoin Ludvig Pyhän vainot kohdistuivat myös juutalaisiin, minkä katsottiin tuohon aikaan olevan "hyvän kristityn" tehtävä. Ludvig Pyhän sanoikin:

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX kielsi myös vasallinen väliset yksityiset taistelut. Myös erilaiset oikeuteen liittyvät taistelut kiellettiin vuonna 1260.

title: Loviisa (nimi)

text: Loviisan nimipäivä on 25. elokuuta. Nimipäivä oli alkujaan Ranskan kuningas Ludvig IX Pyhän kuolin- ja muistopäivä, mutta Ruotsin ja samalla Suomen almanakassa Ludvig-nimi korvattiin korvattiin vuonna 1750 Lovisa-nimellä silloisen kuningattaren, Loviisa Ulrikan kunniaksi..

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigista tuli valtaistuimen haltija isänsä Ludvig VIII Leijonan kuoleman johdosta jo 11-vuotiaana vuonna 1226. Kuningatar Blankasta tuli sijaishallitsija Ludvigin alaikäisyyden ajaksi, eli suunnitellusti noin viideksi vuodeksi, sillä 17 vuoden ikää oli yleisesti pidetty kuninkaalle sopivana täysi-ikäisyyden rajana. Olihan Ludvig Pyhän isoisä Filip II Augustus aloittanut oman hallintonsa itsenäisesti jo 15-vuotiaana. Kuningatar Blankan sijaishallituskausi oli ensimmäinen laatuaan Ranskan historiassa, sillä aiemmin eivät nainen ja alaikäinen lapsi olleet maata hallinneet.

title: Filip III (Ranska)

text: Filip III Rohkea syntyi isänsä Ludvig IX Pyhän ja Marguerite Provencelaisen toisena poikana. Hänen vanhempi veljensä, josta oli kasvatettu kruununperillistä, kuoli kuitenkin vuonna 1260.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Paavi Bonifacius VIII julisti Ludvigin pyhimykseksi 1297, ainoana Ranskan hallitsijoista.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Katso myös Luettelo Ranskan kuninkaista

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX (Pyhä) (25. huhtikuuta 1214 tai 1215 Poissy, Yvelines – 25. elokuuta 1270 Tunisia) oli Ranskan kuningas vuosina 1226–1270. Hän oli yhdeksäs kapetingien suoraan dynastiaan kuulunut monarkki.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Kuningatar Blanka onnistui pitämään valtakunnan suurvasallit rauhallisina ja kurissa Ludvigin alaikäisyyden aikana. Nämä halusivat käyttää hyväkseen kuninkaan alaikäisyyttä ja vähentää siten huippuunsa kasvanutta kapetingien valtaa. Blanka onnistui myös saamaan pysyvän jalansijan Välimerelle Meaux'n sopimuksen myötä. Tämän lisäksi hän käytti taitavasti hyväkseen lastensa avioliittoja.

title: Ludvig

text: Baijerin kuninkaita () Ludvig I (1825–1848) Ludvig II (1864–1886) Ludvig III (1913–1918) Hollannin kuningas () Ludvig Napoleon (oik. Louis Bonaparte; 1806–1810) Espanjan kuninkaita () Ludvig I (1724) Portugalin kuninkaita: () Ludvig I (1861–1889) Puolan kuningas () Ludvig I Suuri (1370–1382, myös Unkarin kuningas) Frankkien ja Ranskan kuninkaita () Ludvig I Hurskas (813–840) Ludvig II (877–879) Ludvig III (879–888) Ludvig IV (936–954) Ludvig V (986–987) Ludvig VI Paksu (1108–1137) Ludvig VII Nuori (1137–1180) Ludvig VIII Leijona (1223–1226) Ludvig IX Pyhä (1226–1270) Ludvig X (1314–1316) Ludvig XI (1461–1483) Ludvig XII (1498–1515) Ludvig XIII (1610–1643) Ludvig XIV Suuri (1643–1715) Ludvig XV Rakastettu (1715–1770) Ludvig XVI (1770–1792) Ludvig XVIII (1814–1824) Ludvig Filip (1830–1848) Saksan keisareita ja Itä-Francian kuninkaita () Ludvig I Hurskas (frankkien kuningas 814–840, sama kuin Ranskan Ludvig I) Ludvig Saksalainen, Baijerin kuningas 817–843, Itä-Francian kuningas 843–876 Ludvig Lapsi, Itä-Francian kuningas 899–911 Ludvig II (keisari 855–875) Ludvig III (keisari 901–905) Ludvig IV Baijerilainen (Saksan ja Italian kuningas 1314–1347, keisari 1328–1347) Unkarin kuninkaita () Ludvig I Suuri (1342–1382, vuodesta 1370 lähtien myös Puolan kuningas) Ludvig II (1516–1526, myös Böömin ja Kroatian kuningas) Saksin, Frankenin ja Thüringenin kuninkaita: Ludvig Nuori (kuningas 876–882) Monacon ruhtinaita () Ludvig I (1662–1701) Ludvig II (1922–1949)

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Kuningatar Blanka kuitenkin tarttui tarmolla valtakunnan hallintaan ja ensinnäkin huolehti kaikkein tärkeimmästä, uuden kuninkaan vallan virallistamisesta. Reimsin katedraalissa suoritettiin valtakunnan perinteiden mukaisesti kuninkaan voitelu ja siunaus tehtäväänsä 26. marraskuuta 1226. Varsinaiseksi hallitsevaksi monarkiksi Ludvig IX ryhtyi täysi-ikäiseksi julistamisen jälkeen vuonna 1236 eli 22-vuotiaana. Eräänä syynä tähän myöhäiseen vallanottoon pidetään Blankan tiukkaa otetta pojastaan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig osallistui seitsemännelle ja kahdeksannelle ristiretkelle. Seitsemäs ristiretki 1248–1254 päättyi egyptiläisten piiritykseen ja Ludvigin joutumiseen vangiksi. Hänet vapautettiin suuria lunnaita vastaan. Kahdeksas ristiretki 1270 koitui Ludvigille kohtalokkaaksi: hän sairastui ruttoon ja kuoli Tunisiassa. Tosin nykyarvion mukaan kyseessä oli kuitenkin alueella vallinnut punatautiepidemia.

title: Alphonse (Toulouse)

text: Alphonse oli kuningas Ludvig IX Pyhän nuorempi veli ja sai isänsä testamentin määräysten mukaisesti apanage-läänityksekseen Poitoun kreivikunnan ja osan myös Auvergnesta. Pariisin vuoden 1229 rauhan mukaisesti hän solmi avioliiton Toulousen kreivin Raymonde VII (IX) de Saint-Gillesin tyttären Jeannen kanssa vuonna 1237. Vaimonsa ja appensa kuoltua vuonna 1249 hän peri itselleen myös Toulousen kreivikunnan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX:n onnistui kuitenkin lopettaa albigenssien vihollisuudet vuonna 1240, joihin osittain nivoutui vanha Ludvig VIII:n ja Toulousen herttua Raimondin välinen ristiriita.

title: Filip VI

text: Filip VI avioitui kesäkuussa 1313 Burgundin Johannan (1293–1348) kanssa. Tämän ensimmäinen puoliso kuoli todennäköisesti ruttoon, joka tuolloin raivosi Ranskassa. Johanna oli Burgundin herttuan Robert II:n ja Ranskan prinsessan Agnesin tytär, Agnes puolestaan kuningas Ludvig IX Pyhän nuorin tytär.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ranskan valtaistuimelle Ludvigia seurasi hänen poikansa Filip III Rohkea.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX Pyhän valtaistuimella olon aikana sijaishallitsijaa tarvittiin kolme kertaa. Ensimmäisen kerran ennen hänen täysi-ikäisyyttään ja myöhään tapahtunutta vallanottoaan, muilla kerroilla ristiretkien aikana, jolloin kuningas oli poissa valtakunnasta.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Hänen voimakas harhaoppisuuden ja juutalaisuuden vastaisuus oli yksi pääsyistä, jonka vuoksi Ludvig julistettiin pyhimykseksi.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigin henkilöhistoriasta on melkoisen tarkat, joskin varmasti hyvin värittyneet tiedot, sillä tärkein lähde on Jean de Joinvillen kronikka, ja Joinville oli kuninkaan läheinen ystävä ja uskottu. Ludvig IX syntyi Poissyn linnassa, joka oli nuoren ruhtinaallisen avioparin, Ranskan tulevan kuninkaan Ludvig VIII Leijonan ja tulevan kuningatar Blankan suosikkiresidenssi. Toinen kapetingikuningatar Arlesin Constance oli perustanut Poissyn alueelle aikanaan luostarin. De Joinvillen mukaan Ludvigilla oli jo lapsena kaikki pyhimykselle tarpeelliset hyvät ominaisuudet: hän oli vilkas, iloinen ja avoin. Ludvig säilytti luonteensa koko elinaikansa ja inhosi sen pohjalta kaikkea tekopyhää.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Nuorella kuningattarella oli vaikeuksia sopeutua elämään avioliittonsa toisena naisena, sillä Blanka säilytti koko elämänsä ajan keskeisen aseman poikansa elämässä. Eritoten tämä korostui valtakunnan asioissa, joista Ludvig piti vaimonsa mahdollisimman kaukana. Tämän tehtävänä olisi kapetingien dynastian mahtavuuden ja jatkumisen takaaminen mahdollisimman runsailla synnytyksillä. Avioliitosta parilla olikin lapset:

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigin lapsuus kului pääsääntöisesti hallitsijaksi valmentautumiseen, jossa äidillä oli tuonaikaiseen tapaan hyvin merkittävä rooli. Tämä korostui pojan alaikäisyyden ja äidin valtionhoitajakauden aikana.

title: Pirmasens

text: Hessen-Darmstadtin maakreivi Ludvig IX myönsi Pirmasensille kaupunginoikeudet vuonna 1763. Maakreivi asui kaupungissa isänsä maakreivi Ludvig VIII:n metsästyslinnassa. Hän uudisti kaupunkia useaan otteeseen. Maakreivin kuoltua vuonna 1790 sai Pirmasensin lyhyeksi jäänyt kukoistuskausi kohdata loppunsa.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Perinteiseen tapaan Ranskan kapetingikuninkaiden lasten avioliitot olivat tärkeitä poliittisia ja dynastisia tapahtumia. Eritoten valtaistuimen perijän avioliitot saivat suuren merkityksen. Ludvig avioitui 27. toukokuuta 1234 Provencen Margueriten (1221 – 21. joulukuuta 1295) kanssa. Marguerite oli Provencen ja Forcalquierin kreivin Raumond IV Béreangerin ja Savoien Beatricen tytär. Hänen vanhempi sisarensa Sanchia avioitui Englannin kuninkaan Henrik III:n kanssa ja toinen sisarensa Beatrice puolestaan Ludvig IX:n pikkuveljen Sisilian ja Anjoun Kaarle I:n kanssa.


query: Mikä on Etelämantereen pinta-ala?

title: Etelämanner

text: Etelämanner on maapallon eteläosassa, etelänavan ympärillä sijaitseva manner. Se on ainoa maanosa, jossa ei ole vakituista asutusta eikä yhtään valtiota. Etelämanner jaetaan usein läntiseen ja itäiseen Etelämantereeseen. Napamantereen ja sitä ympäröivien saarten yhteisnimitys on Antarktis.[1] Etelämanner on kylmin, tuulisin, korkein ja kuivin manneralue. Etelämanner on viidenneksi suurin maanosa Aasian, Afrikan, Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan jälkeen. Sen pinta-ala on 14 miljoonaa neliökilometriä.

title: Mannerjäätikkö

text: Etelämantereen mannerjäätikkö on suurin maapallolla oleva yhtenäinen jäämassa. Se sisältää noin 25 miljoonaa kuutiokilometriä jäätä 12,3 miljoonan neliökilometrin alueella. Transantarktinen vuoristo jakaa sen suurempaan itäiseen ja pienempään läntiseen osaan. Grönlannin mannerjäätikkö on selvästi pienempi: sen tilavuus on noin kolme miljoonaa kuutiokilometriä ja pinta-ala 1,7 miljoonaa km².

title: Jäätikkö

text: Jäätiköt peittävät maapallon maapinta-alasta noin 10 %. Etelämantereen ja Grönlannin jäätiköt peittävät tästä alasta noin 97 %. Tilavuudesta ne vievät 99 %. Alpeilla on noin 1 300 pientä jäätikkövirtaa, joista pisin, Aletschjäätikkö (), on noin 23 kilometriä pitkä.

title: Paleoseeni

text: Paleoseenilla Amerikka oli hyvin lähellä Afrikkaa ja Eurooppaa. Grönlanti oli Euroopassa kiinni. Merien pinta oli nykyistä korkeammalla, koska jäätiköitä ei ollut, paitsi ehkä pieniä navoilla ja korkeimmilla vuorilla. Australia oli kiinni Etelämantereessa, ja Etelämanner taas oli kiinni tai lähes kiinni saarten muodostaman kaaren kautta Etelä-Amerikassa. Mantereiden asento oli sellainen, että maapalloa pääsi kiertämään lämmin merivirta. Kylmät virtaukset olivat heikkoja. 56-55 miljoonaa vuotta sitten Grönlanti irtosi Skandinaviasta. Kauden lopulla 55-53 miljoonaa vuotta sitten Australia irtosi Etelämantereesta.[2]

title: Kanadan maantiede

text: Kanada sisältää suuria vesivarantoja: sillä on noin 7% koko maailman järvivesistä, neljännes kosteikkomaista ja kolmanneksi eniten jäätiköitä Etelämantereen ja Grönlannin jälkeen. Laajan jäätiköitymisen vuoksi Kanadassa on yli kaksi miljoonaa järveä. Täysin Kanadan rajojen sisällä olevista järvistä 31000 on pinta-alaltaan 3–100km², ja 563 järveä on pinta-alaltaan yli 100km².

title: Transantarktiset vuoret

text: Vuorijono on yhteensä 3500 kilometriä pitkä ja se ulottuu aina Rossinmereltä Weddellinmerelle saakka. Se on koko Etelämantereen pituinen, mistä se on saanut nimensäkin. Transantarktiset vuoret on myös yksi maailman pisimpiä vuorijonoja. 100–300 km levyinen vuorijono muodostaa rajan Itä-Etelämantereen ja Länsi-Etelämantereen välillä. Vuorijono on kiinnittynyt koko sen itäisen pallonpuoliskon puoleltaan Itä-Etelämantereen mannerjäätikköön, kun taas läntisen pallonpuoliskon puolella se yhtyy niin Rossinmereen, McMurdonlahteen, Rossin jäähyllyyn kuin Länsi-Etelämantereen mannerjäätikköönkin.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Itä-Etelämanner

text: Itä-Etelämanner eli Itäinen Etelämanner on toinen Etelämantereen perinteisesti jaotelluista alueista. Se on alueista suurempi, käsittäen noin kaksi kolmasosaa mantereen pinta-alasta, ja sijaitsee suurimmaksi osaksi itäisellä pallonpuoliskolla. Länsi-Etelämantereesta sen erottaa Transantarktinen vuoristo.

title: Jäähylly

text: Kelluvan jäähyllyn ja maalla lepäävän jäätikön välistä rajaa kutsutaan pohjautumisvyöhykkeeksi tai pohjautumislinjaksi. Etelämantereen jäähyllyjen paksuus vaihtelee noin sadasta metristä kilometriin, Kanadan jäähyllyt ovat ohuempia. Suurin osa jäähyllystä on veden pinnan alapuolella. Maailman suurimmat jäähyllyt ovat Rossin jäähylly ja Filchnerin–Ronnen jäähylly Etelämantereella. Rossin jäähylly on pinta-alaltaan suunnilleen Espanjan kokoinen ja satoja metrejä paksu. Sen pinnan yläpuolella näkyvä törmä on tyypillisesti muutaman kymmenen metrin korkuinen. Jäähyllyn virtausnopeus on tavallisesti muutama sata metriä vuodessa.

title: Kylmyysnapa

text: Eteläisellä pallonpuoliskolla kylmintä on Etelämantereella. Kahden metrin korkeudelta maan pinnasta mitattu matalin lämpötila on venäläisellä Vostok-tutkimusasemalla (78°28′S, 106°52′E) vuonna 1983 mitattu −89,2 °C. Vuoden 2010 elokuussa tehdyissä satelliittimittauksissa mantereelta löydettiin kohtia, jossa lämpötila oli jään pinnalla alimmillaan −93,2 °C. Kylmin paikka sijaitsi kohdassa 81,8° eteläistä leveyttä ja 59,3° itäistä pituutta 3,9 kilometrin korkeudessa merenpinnasta. Kaikkein kylmimmät paikat Etelämantereella ovat korkeimpia kohtia toisiinsa yhdistävillä harjanteilla sijaitsevia "taskuja".

title: Eteläinen Patagonian jäätikkö

text: Eteläinen Patagonian jäätikkö on laaja jääkenttä Andeilla Chilessä ja Argentiinassa. Se on Etelämantereen jälkeen toiseksi suurin jääalue Eteläisellä pallonpuoliskolla. Jääkentän pinta-ala on noin 13 000 neliökilometriä, pituus noin 360 km ja leveys keskimäärin noin 40 kilometriä.

title: Rossinsaari

text: Rossinsaari on saari Rossinmeressä lähellä Victorianmaan rannikkoa Etelämantereella. Saaren pinta-ala on 2 460 neliökilometriä ja siellä sijaitsee maailman eteläisin aktiivinen tulivuori Mount Erebus, jonka korkeus on 3 795 metriä, sekä Mount Terror, jonka korkeus on 3 230 metriä. Tulivuoret on nimetty saaren vuonna 1841 löytäneen James Clark Rossin retkikuntaan kuuluneiden laivojen HMS Erebusin ja HMS Terrorin mukaan. Saaren kolmanneksi korkein huippu on Mount Bird 1 765 metrin korkeudella. Rossinsaari on maailman kuudenneksi korkein saari ja se kuuluu Uuden-Seelannin vaatimaan alueeseen.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Aleksanterinsaari

text:
Aleksanterinsaari (, , ) on suuri saari Etelämantereen rannikolla. Saari on noin 435 kilometriä pitkä, 200 kilometriä leveä, ja se pinta-ala on 43 250 neliökilometriä.
Saari sai nimensä "Zemlja Aleksandra", "Aleksanterinmaa", keisari Aleksanteri I:n mukaan venäläiseltä Fabian Gottlieb von Bellingshausenin johtamalta tutkimusretkikunnalta vuonna 1821. Vuoteen 1940 asti saaren luultiin olevan osa mannerta, koska sen mantereesta erottava on jäätikön alla. Aleksanterinsaaren maasto on kumpuilevaa, korkein huippu on 2 987 m merenpinnan yläpuolella. Saarella sijaitsee muun muassa Ablation Lake -niminen järvi.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Marie Byrdin maa

text: Marie Byrdin maa on karu jopa Etelämantereen olosuhteisiin nähden, mistä johtuen suurinta osaa alueesta ei ole mikään valtio vaatinut itselleen. Pinta-alaltaan 1 610 000 km² laajuinen Marie Byrdin maa on suurin tällainen alue maapallolla.

title: Maankohoaminen

text: Maankohoaminen tarkoittaa maan hyvin hidasta kohoamista. Se johtuu uusimmasta jääkaudesta, jolloin jäätikkö painoi maankuoren lommolleen. Jäätikön aiheuttama maankuoren lommolleen painuminen on havaittavissa nykyään Etelämantereen ja Grönlannin jäätiköistä. Kun jäätikkö on sulanut, lommo pyrkii hitaasti oikenemaan. Kun maa kohoaa rannikolla, kuivaa maata ilmestyy, saaret kasvavat ja merestä ilmestyy uusia saaria. Suomessa maan kohoaminen näkyy selvimmin muun muassa Vaasan seuduilla Merenkurkun rannoilla. Merenkurkun saariston maapinta-ala kasvaa vuosittain noin neliökilometrillä. Koko Suomen pinta-ala kasvaa vuosittain noin seitsemällä neliökilometrillä.

title: McMurdon kuivat laaksot

text: McMurdon kuivat laaksot on lumettomista laaksoista muodostuva alue Etelämantereella Victorianmaalla McMurdon salmen rannalla. Laaksojen yhteenlaskettu pinta-ala on 4 800 neliökilometriä, mikä vastaa noin kahta prosenttia Etelämantereen pinta-alasta, ja ne ovat mantereen suurin lumeton alue.

title: Ellsworthinjärvi

text: Ellsworthinjärvi sijaitsee Etelämantereen länsiosassa. Järvi sijaitsee 3,2 kilometriä syvän jääpeitteen alla. Tämä noin 10 kilometriä pitkä ja 2-3 kilometriä leveä järvi on pinta-alaltaan noin 30 km². Järven syvin kohta on 150 metriä.

title: Jäähylly

text: Kaikki Kanadassa sijaitsevat jäähyllyt ovat yhteydessä Ellesmerensaareen. Suurin niistä on Ward Huntin jäähylly (pinta-ala noin 440 km). Noin 40 % Etelämantereen rannikosta on jäähyllyjen reunustamaa. Viisi suurinta ovat Rossin jäähylly (noin 487 000 km), Filchnerin–Ronnen jäähylly (noin 430 000 km), Ameryn jäähylly (noin 63 000 km), Larsen C -jäähylly (noin 49 000 km), joka vielä on jäljellä Larsenin jäähyllystä, sekä Riiser-Larsenin jäähylly (noin 48 000 km).

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: 90 Degrees East

text: 90 Degrees East (suom. "90 astetta itään") on järvi Antarktiksella. Nimensä mukaisesti, se sijaitsee koordinaateissa 77°24′S 90°0′E. Se on toiseksi suurin jäänalainen järvi Etelämantereella. Järven pinta-ala on noin 2 000 neliökilometriä.

title: Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet

text: Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet () on Ranskan merentakainen alue, johon kuuluu joukko saaria eteläisellä Intian valtamerellä sekä Adélienmaa Etelämantereella. Niitä hallitaan Saint-Denis’stä, Ranskan merentakaisesta departementin Réunionin pääkaupungista. Eteläisten ja antarktisen alueiden pinta-ala on 439 781 neliökilometriä. Alueella on vuoden ympäri noin 150 tutkijaa, kesäisin noin 300.

title: John Moore (geofyysikko)

text: Geofyysikkona Moore on erikoistunut glasiologiaan, ilmastohistoriaan ja ilmaston muokkaamiseen. Hän johtaa Lapin yliopistossa alan tutkimusryhmää. Professori Mooren kiinnostuksenkohteena ovat olleet erilaiset ilmastonmuutosta kuvaavat ilmiöt. Hän on tarkastellut mm. lämmön heijastumista maanpinnasta ja meren pinnan kohoamista. Hän on tutkinut myös äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten trooppisia sykloneja ja niiden taloudellisia vaikutuksia. Professori Mooren tutkimusryhmä on pitkään selvittänyt, miten jäätiköt käyttäytyvät. Ryhmä on tehnyt tutkimusta paitsi Etelämantereella, myös Tiibetissä ja Huippuvuorilla.

title: Tulimaan, Etelämantereen ja Etelä-Atlantin saarten provinssi

text: Tulimaa, Etelämantereen sektori ja Etelä-Atlantin saaret () on Argentiinan eteläisin maakunta. Siihen kuuluu Tulimaan suurimman saaren "Isla Grande de Tierra del Fuego"n itäinen osa. Lisäksi Argentiinan aluevaatimuksiin kuuluu Falklandinsaaret, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret, sekä Argentiinan aluevaatimuksiin kuuluva Antarktiksen alue. Maakunta on pinta-alaltaan 21 571 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 126 190. Maakunnan pääkaupunki on noin 62 000 asukkaan Ushuaia (2010).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Argentiina

text: Argentiina muistuttaa muodoltaan pitkää ja kapeaa kolmiota.[3] Maan pinta-ala on 2780400 km2,[20] mihin ei ole laskettu mukaan Argentiinan Etelämantereelta itselleen vaatimaa osaa.[36] Se on leveimmältä kohdaltaan idästä länteen 1580 km, ja sen pituus pohjoisesta etelään on 3694 km. Pohjoisin piste on leveyspiirillä 22 °S, mikä lasketaan vielä tropiikkiin, Tulimaa ulottuu leveyspiirin 54 °S eteläpuolelle.[37]

title: Weddellinmeri

text: Weddellinmeri on Atlantin valtameren lahti Grahaminmaan itäpuolella Etelämantereen länsirannikolla. Sen pinta-ala on noin 2,8 miljoonaa neliökilometriä. Weddellinmeren pohjukka on lauttajäätä (Ronnen ja Filchnerin lauttajäät); jäähyllyt voivat olla kooltaan jopa 2 500 neliökilometriä.

title: Antarktis

text: Etelämantereen pinta-ala on noin 14 000 000 neliökilometriä. Sitä ympäröivien, Antarktikseen kuuluvien saarien pinta-ala on noin 89 000 neliökilometriä.

title: Fraser Island

text: Noin 122 kilometriä pitkä Fraser Island sijaitsee Queenslandin kaakkoisrannikolla 180 kilometriä Brisbanesta pohjoiseen. Sen erottaa mantereesta 5–10 kilometriä leveä Great Sandy Strait -salmi. Fraser Island on maailman suurin hiekkasaari, ja sen pinta-ala on 1 840 neliökilometriä. Saari on muodostunut satojen tuhansien vuosien aikana hiekasta, jota on kulkeutunut tuulien, aaltojen ja merivirtojen mukana Australian kaakkoisosista ja jopa Etelämantereelta saakka. Australian itärannikolla on useita samalla tavalla muodostuneita hiekkasaaria South Stradbroke Islandista Fraser Islandiin, jossa hiekka kasautui vulkaanisen toiminnan seurauksena kohonnoille matalille kallioille.


query: Syökö varpuspöllöt pieniä varpuslintuja?

title: Varpuspöllö

text: Varpuspöllön ravintoa ovat muun muassa päästäiset, pienet varpuslinnut ja sammakot. Myyräkantojen ollessa vahvoja, varpuspöllöt syövät pääasiassa niitä. Tavallisimmat lintusaaliit ovat tiaisia, hippiäisiä, urpiaisia, peippoja, vihervarpusia. Suurimmat lintusaalit ovat pikkurastaiden ja käpytikan kokoluokkaa. Syksyllä ja talvella varpuspöllö varastoi saaliita koloihin ja linnunpönttöihin.

title: Havaijinviherkiipijät

text: Havaijinviherkiipijät ovat pieniä, kapeanokkaisia varpuslintuja, jotka muistuttavat enemmän kerttuja kuin peippoja.

title: Lyijykertut

text: Lyijykertut ovat pieniä varpuslintuja, jotka elävät pensaikoissa ja metsissä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.

title: Linnut

text: Maailman pienin lintu on kimalaiskolibri, sen pituus on 5,7 senttimetriä ja paino 1,6 grammaa. Maailman pienin varpuslintu on töpökääpiötypäkkö, joka on noin 6,9 senttimetriä pitkä ja painaa 4,2 grammaa. Maailman suurin nykyisin elävä lintu on strutsi, joka voi kasvaa 2,8 metriä korkeaksi ja painaa 170 kilogrammaa. Suurin siipien kärkiväli on jättiläisalbatrossilla, jopa 3,7 metriä.

title: Varpuspöllöt

text: Varpuspöllöt ("Glaucidium") on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

title: Hyypänjokilaakso

text: Hyypänjokilaaksossa tavattiin luontoselvitystä tehtäessä yksi maailmanlaajuisesti uhanalainen ja Suomessa vaarantunut lintulaji eli ruisrääkkä. Lintudirektiiveillä suojeltavia lajeja olivat mehiläishaukka, kurki, liro, huuhkaja, sinisuohaukka, pyy, mustakurkku-uikku, palokärki, peltosirkku, pikkulepinkäinen, suokukko, luhtahuitti, metso, varpuspöllö ja ruisrääkkä. Euroopan laajuisesti uhanalaisia lintuja olivat sinisuohaukka, peltosirkku, pikkulepinkäinen, isolepinkäinen, huuhkaja, liro, jouhisorsa, tuulihaukka, kurki, teeri, peltopyy, kiuru, leppälintu, harmaasieppo, haarapääsky ja törmäpääsky. Selvityksen mukaan alueella oli 12 Suomen erityisvastuulintulajia Euroopan unionissa. Lajit olivat sinisuohaukka, huuhkaja, varpuspöllö, helmipöllö, jouhisorsa, teeri, metso, valkoviklo, kurki, käenpiika, mustakurkku-uikku ja isokäpylintu. Suomen alueella silmällä pidettäviä lintulajeja olivat peltopyy, tuulihaukka ja nuolihaukka. Hyypänjokilaakson ympäristöä indikoivat lintulajit olivat puolestaan lapasorsa, isokuovi, suokukko, luhtahuitti, naakka, ruisrääkkä, metso, peltopyy, jänkäkurppa, mustakurkku-uikku, kurki, punavarpunen, viitakerttunen, palokärki, varpuspöllö, kanahaukka, tuulihaukka, puukiipijä, haarapääsky, kulorastas, kultarinta, kivitasku, hemppo, kottarainen, pensastasku, mustapääkerttu, riekko, pikkulepinkäinen, pohjansirkku ja pensassirkkalintu.

title: Varpuspöllö

text: Varpuspöllö (Glaucidium passerinum) on Euroopan pienin pöllö.

title: Varpuspöllö

text: Vanhin suomalainen rengastettu varpuspöllö on ollut viisi vuotta, kahdeksan kuukautta ja yhden päivän vanha. Euroopan vanhin varpuspöllö on ollut kuusivuotias saksalainen yksilö.

title: Meksikonvarpuspöllö

text: Se on kooltaan 13–15 cm. Se on osittain päiväaktiivinen, kuten monet amerikkalaiset varpuspöllöt.

title: Linnunpönttö

text: Pienimmät pöntöt on tarkoitettu pienille tiaisille ja kirjosiepolle, ja niiden lentoaukon halkaisija saa olla enintään 28 mm. Talitiaiselle ja pikkuvarpuselle sopiva aukko on 32 mm. Varpunen haluaa hieman isomman aukon, 35 mm. Kottarainen, käenpiika, leppälintu ja varpuspöllö suosivat lentoaukoltaan 50 mm olevaa pönttöä, johon asettuu mielellään myös liito-orava, jolle tosin kelpaa myös pienempi 40–50 mm aukko. Helmipöllö ja uuttukyyhky sopivat 90–100 mm suuruisesta aukosta, telkkä, uivelo ja lehtopöllö 120–140 mm kokoisesta. Suurimmat pönttölintumme isokoskelo ja viirupöllö vaativat lentoaukoksi 150–200 mm suuruisen aukon. Viirupöllö pesii myös katottomassa ja lentoaukottomassa ontossa pökkelössä.

title: Varpuspöllö

text: Varpuspöllön muninta ajoittuu huhtikuuhun tai vasta toukokuuhun, joskus kuitenkin jo maaliskuun loppuun. Valkoisia munia on keskimäärin seitsemän, joskus jopa kymmenen. Naaras hautoo kuukauden ja koiras ruokkii sitä haudonnan aikana. Poikaset jättävät pesäkolon kuukauden ikäisinä ollessaan jo lentokykyisiä.

title: Laululinnut

text: Laululinnut ovat enimmäkseen pienikokoisia. Niiden jaloissa on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taaksepäin. Maailman suurin varpuslintu on laululintuhin kuuluva korppi (70 cm). Suomen pienin varpuslintu on laululintuihin kuuluva hippiäinen.

title: Luontotutkielma – Pöllöt

text: Esitellyt pöllölajit ovat tornipöllö, tunturipöllö, huuhkaja, lehtopöllö, viirupöllö, lapinpöllö, hiiripöllö, varpuspöllö, minervanpöllö, helmipöllö, sarvipöllö ja suopöllö.

title: Syökö kuningas makkaraa?

text: Syökö kuningas makkaraa? on muusikkona paremmin tunnetun Tumppi Varosen ensimmäinen kaunokirjallinen teos. Se ilmestyi lokakuussa 2005.

title: Kaktuspöllö

text: Kaktuspöllö (Micrathene whitneyi) on pöllöihin kuuluva lintu, joka pesii Yhdysvaltojen lounaisosissa ja Meksikossa. Se on maailman pienin pöllö, jonka jälkeen toiseksi pienin on varpuspöllö. Sen pituus on 12–30cm, ja siipienväli on noin 40cm, pyrstö on lyhyt. Sen jalat ovat melko pitkät, ja usein se näyttää länkisääriseltä. Linnun paino on 30–40 g. Niiden ääntelyä kuuluu hämärissä tai auringonlaskun aikaa, kun ne huutelevat toisilleen. Ääni on korkea yninää tai hykerrystä. Uros ja naaras syöksähtelevät puiden seassa ja huutelevat toisilleen.

title: Älkää syökö päivänkakkaroita

text: Suomessa Yle TV1 on esittänyt elokuvan 1971 ja 1999.

title: Pientenantilliensirkku

text: Pientenantilliensirkku ("Loxigilla noctis") on Länsi-Intian saaristossa Pienillä Antilleilla tavattava tangaroihin kuuluva varpuslintu.

title: Rajasuo (Hamina)

text: Linnustoltaan Rajasuo on merkittävä kohde, jossa esiintyy lintudirektiivin I liitteen lajeista muun muassa huuhkaja, kapustarinta, kurki, liro, palokärki ja varpuspöllö.

title: Vireot

text: Vireot (Vireonidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina Keski-, Etelä- ja Pohjois-Amerikasta sekä Aasiasta. Vireot ovat pieniä tai keskikokoisia varpuslintuja, ja niiden väritys on usein vihertävä. Vireoiden pääravinto koostuu hyönteisistä.

title: Varpuspöllö

text: Luokka:Varpuspöllöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Varpuspöllö

text: Varpuspöllö pesii Keski- ja Pohjois-Euroopasta idässä aina Tyynellemerelle ulottuvalla alueella, Suomessa etelästä noin Sodankylän korkeudelle asti. Suomessa pesii noin 10000 paria. Maailman populaation kooksi arvioidaan 100000–500000 yksilöä.

title: Älkää syökö päivänkakkaroita

text:
Älkää syökö päivänkakkaroita ("Please Don’t Eat the Daisies") on Charles Waltersin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1960. Jean Kerrin romaaniin "Please Don’t Eat the Daisies" pohjautuvan elokuvan on käsikirjoittanut Isobel Lennart.
Elokuva on komedia New Yorkin ahtaasta asunnosta maaseudulle muuttavasta neljän lapsen perheestä, ja sen pääosia näyttelevät Doris Day ja David Niven.

title: Sirohiirihaukka

text: Sirohiirihaukan ruokavaliosta ei tiedetä kovin paljoa. Varmaa kuitenkin on, että se syö pieniä selkärankaisia, kuten oravia, varpuslintuja, pieniä liskoja, sammakoita ja joskus pieniä kaloja.

title: Syökö kuningas makkaraa?

text: Kustantajan esittelytekstissä sanotaan kirjan tunnelman ja tyylin omaavan hengenheimolaisuutta Aki Kaurismäen ja Jack Kerouacin tuotannon kanssa.

title: Varpuspöllö

text: Tyypillisimmät elinpiirit ovat luonnontilaisia vanhoja kuusikoita ja sekametsiä, joissa on vanhoja tikankoloja. Varpuspöllö pesii tikankoloon tai linnunpönttöön.

title: Kveekarimatkija

text: Kveekarimatkija ("Cinclocerthia ruficauda") on Alankomaiden Antilleilla ja Pienillä Antilleilla elävä matkijoihin kuuluva varpuslintu.

title: Raitakertut

text: Raitakertut ovat pieniä, vatsapuolelta raidallisia, pitkäpyrstöisiä varpuslintuja, jotka elävät pensaikoissa ja savanneilla Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.

title: Lintujen talviruokinta

text: Muutamat petolinnut voivat käydä saalistamassa ruokintapaikoilla, esimerkiksi varpushaukka, kanahaukka ja varpuspöllö.

title: Tapakulot (suku)

text: Tapakulojen laaja suku asuttaa Etelä-Amerikkaa Tulimaasta Kolumbiaan ja kolme lajia on levittäytynyt Keski-Amerikan puolelle. Amazonin altaan alueelta suvun edustajat puuttuvat. Tapakulot elävät enimmäkseen vuoristojen, eritoten Andien rinteiden kosteissa metsissä. Ne ovat pieniä, 10–14 cm pitkiä, metsän alikasvoksessa myyrämäisesti pujahtelevia pieniä varpuslintuja, jotka syövät hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. Tapakulot ovat huonosti tunnettu lintusuku, sillä ne elävät usein vaikeakulkuisissa vuoristolaaksoissa ja -rotkoissa, ja uusia lajeja löydetään yhä edelleen. Useat lajit ovat uhanalaisia, koska ne esiintyvät vain tietyillä eristyneillä alueilla, ja maankäyttö sekä metsien hakkuut uhkaavat tuhota niiden elinympäristöt.

title: Varpuslinnut

text: Varpuslinnut ovat enimmäkseen pienikokoisia. Niiden jaloissa on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taaksepäin. Maailman pienin varpuslintu on töpökääpiötypäkkö (6,9 cm) ja suurin varpuslintu on korppi (70 cm). Suomen pienin varpuslintu on hippiäinen ja suurin korppi.