query: Mikä on grafeeni?

title: Grafeeni

text: Grafeeni on hiilen allotrooppinen muoto, joka koostuu yhdestä kerroksesta toisiinsa sitoutuneita sp2-hybridisoituneita hiiliatomeja. Grafeeni on maailman kestävin tunnettu aine. Se on myös erittäin valoaläpäisevää ja johtaa hyvin lämpöä ja sähköä. Grafeenia on suomeksi toisinaan kutsuttu myös "grafiiniksi", ilmeisesti englannin graphene-sanan ääntämyksen vaikutuksesta. Grafeeni löydettiin vuonna 2004.

title: Doksografia

text: Doksografia (kreikkaa: , "doksa", 'mielipide', 'näkökulma'; , "grafein", 'kirjoittaa', 'kuvata') on termi, jota käytetään erityisesti klassisen ajan historioitsijoiden ja filosofien teoksista, jotka kuvaavat edeltäneiden filosofien ja tieteilijöiden ajatuksia.

title: Grafeeni

text: Grafeenia voi valmistaa höyrystämällä hiiltä iridiumin, nikkelin tai kuparin pinnalle. Tällä valmistustavalla on iridiumin avulla saatu aikaan yli neliösentin kokoisia ja hyvin rakentuneita grafeenikalvoja.[6]

title: Grafeeni

text: Teoriassa grafeenia on arveltu olevan jo vuosikymmeniä, mutta se löydettiin vasta vuonna 2004. Ruotsin Nobel-komitea myönsi vuoden 2010 Nobelin fysiikanpalkinnon Andre Geimille ja Konstantin Novoseloville "uraauurtavista kokeista kaksiulotteisen materiaalin grafeenin parissa".[3][4]

title: Grafeeni

text: Litiumionisiin paristoihin on yhdistetty graafenista virtakytkin, jolloin pariston energian varastointikyky on noussut 5–10-kertaiseksi. Princetonin yliopistossa grafeeni yhdistettiin onnistuneesti indiumtinaoksidin kanssa, seurauksena halvempi ja kestävämpi polttokenno.[6]

title: Grafeeni

text: Akuissa litiumatomit hyödyntävät grafeenin joustavuutta. Grafeenilakanan koloissa oleva pii ja litiumionit reagoivat keskenään samalla luoden oikopolun anodille. Tämä mahdollistaa akun nopeamman lataamisen. Grafeeni on vakaampi kuin monet paristoissa käytetyt metallit, tämän lisäksi se on myrkytön.[6]

title: Grafeeni

text: Se on eräiden muiden hiiliallotrooppien perusrakenne: grafiitti on monta grafeenikerrosta päällekkäin ja hiilinanoputket rullalle kiertynyttä grafeenia. Fullereenit voidaan ajatella grafeeniksi, jonka rakenteessa on kuusikulmioiden seassa viisikulmioita.[1]

title: Grafeeni

text: Alue, jolla tullaan näkemään grafeenisovelluksia jo pian, on optoelektroniikka ja erityisesti kosketusnäytöt, nestekidenäytöt sekä OLED-näytöt. Nykyään yleisimmin käytetty materiaali näissä sovelluksissa on ITO eli indiumtinaoksidi. Testeissä on todettu, että grafeeni olisi ominaisuuksiltaan parempi sekä monipuolisempi. Grafeenin käyttö mahdollistaa esimerkiksi joustavat näytöt.[17]

title: Grafeeni

text: Luokka:Hiili Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Grafeeni

text: Piikarbidia (SiC) kuumennettaessa pienessä paineessa (~10−6 torr) hyvin korkeaan lämpötilaan (>1100°C) sen pinta pelkistyy grafeeniksi. Tämä prosessi tuottaa epitaksista grafeenia, jonka pinta-ala riippuu piikarbidikiekon koosta.[14]

title: Grafeeni

text: Grafeenia voi valmistaa atomivoimamikroskoopin avulla: sillä voidaan raaputtaa grafiitin hiutaleella piilevyä. Tämä "piirtäminen" nano-kokoisella ”kynällä” jättää levyyn pieniä grafeeniläiskiä. Jälki on lähes valmista grafeenia.[13]

title: Grafeeni

text: Grafeenin on todettu tappavan hyvin bakteereja, esim. E. coli -bakteereja. Elintarviketeollisuudessa sitä voisi käyttää ruoan suojakääreenä.[6]

title: Grafeeni

text: Grafeenista saa tehtyä transistoreita pommittamalla grafeenilevyä helium-ioneilla. Ioni-säteilytettyyn osaan kertyy enemmän varauksenkuljettajia kuin muualle. Grafeenista valmistetulla transistorilla on päästy sadan gigahertsin kytkentänopeuteen.[2]

title: Grafeeni

text: Toinen aineen löytäjistä Andre Geim vieraili vuonna 2009 Suomessa, jolloin Espoon Dipolissa järjestettiin Fysiikan päivät, joilla esiteltiin myös grafeenin ominaisuuksia.[19]

title: Grafeeni

text: Geimin ja Nosolevin käyttämä tekniikka tuotti noin 0,1 neliömillimetrin halkaisijan kokoisia grafeenihiutaleita. Ne ovat riittävän kookkaita tutkimuskäyttöön mutta eivät vielä käytännön sovellutuksiin.[5] Geimin ja Nosolevin keksinnön ympärille Manchesteriin perustettiin yhtiö, Graphene Industries, joka valmistaa ja myy grafeenisia kalvoja. Valmistus tehdään puhdastiloissa.

title: Grafeeni

text: [12] Toinen grafeenin hyödyllisistä ominaisuuksista on sen suuri vetolujuus. Vahvojen 0,142nm pitkien hiilisidoksien ansiosta grafeeni on vahvin löydetty aine. Sen vetolujuus on 130000000000 pascalia. Luotiliiveissä käytettävällä kevlarilla on vetolujuus vain 375700000 pascalia. Vahvuutensa lisäksi grafeeni on erittäin kevyttä (0,77mg/m2). Paperi on noin 100 kertaa painavampaa.[9] Grafeeni pystyy absorboimaan yllättävän paljon, 2,3%, valkoista valoa. Grafeenin absorboimiskyky on mielenkiintoinen ominaisuus yhden atomin paksuiselle levylle. Absorboimiskyky johtuu elektronien lähes-massattomuudesta. Toisen grafeenikerroksen lisääminen lisää absorptiota lähes saman verran.[9]

title: Grafeeni

text: Grafeenin monipuolisten ominaisuuksien vuoksi grafeenista tulee mahdollisesti merkittävä teollisuuden raaka-aine ja sovellukset voivat vaikuttaa laajalti ihmisten arkielämään. Grafeenia tullaan mahdollisesti käyttämään elektroniikkateollisuudessa, rakennusteollisuudessa, auto- ja ilmailuteollisuudessa, lääketieteessä, elintarviketeollisuudessa ja aseteollisuudessa.[6]

title: Grafeeni

text: Grafeeni on yhden atomikerroksen paksuista mikroskooppista mehiläiskennoston poikkileikkausta muistuttavaa materiaalia. Grafeeni on erikoinen sp2-hybridisaationsa ja atomiensa koon takia. Nämä ominaisuudet mahdollistavat grafeenin erityisen vahvuuden sekä sähkön- ja lämmönjohtavuuden.[9] Grafeenin hiili–hiili-sidoksen pituus on noin 0,142 nanometriä ja se kuljettaa elektroneja sähkövirtana häiriöittä nanometrien levyisissä johtimissa. Elektronien liike on suhteellisen vapaata. Grafeeni ei ole myöskään kovin magneettinen. Teoriassa puhtaan grafeenisirun sähkönjohtavuus on noin sata kertaa nopeampaa kuin piijohteissa. Grafeeni on epävakaata pienessä koossa, käyristettynä tai rullattuna. Grafeeni tulee vakaaksi noin 24000 atomin kokoisena hiutaleena eristettynä ympäristöstään. Eristettynä grafeenin on mitattu olevan 200 kertaa terästä kestävämpää. Grafeeni on kierrätettävää ja myrkytöntä, joten se voi korvata laitteissa myrkyllisiä metalleja, kuten kadmium ja lyijy. Isompana lakanana grafeeni säilyy ehjänä ja se on lähes läpinäkyvää, ympäristöystävällistä materiaalia.[6]

title: Grafeeni

text: Grafeenin ainutlaatuisten ominaisuuksien johdosta se on yksi tämän hetken tutkituimmista aineista materiaalitekniikassa.

title: Kuparihuippu

text: Grafeeni saattaa korvata kuparin elektroniikassa. Myös staneenia on ehdotettu kuparin korvaajaksi elektroniikassa.

title: Grafeeni

text: Grafeeni on poikkeuksellisten ominaisuuksiensa vuoksi tällä hetkellä fysiikan tutkituimpia materiaaleja. Pieniä hiutaleita suurempia grafeenipintoja on pystytty tuottamaan 2010-luvulla. Suurin tuotettu grafeenikalvo on noin 70 senttiä leveä. Vuonna 2010 grafeenia sai tuhannella dollarilla neliösentin kokoisen liuskan, ja vuonna 2014 grafeenia saa 4” kiekon hintaan 650 euroa. Hintojen odotetaan kuitenkin nopeasti laskevan kun tuotantomenetelmät kehittyvät.[6]

title: Grafeeni

text: Grafeenia voidaan valmistaa leikkaamalla auki hiilinanoputkia. Tässä menetelmässä hiilinanoputki avataan kaliumpermanganaatti- ja rikkihappoliuoksessa.[16]

title: Karbyyni

text: Karbyyni on teoriassa hyvin luja ja jäykkä materiaalia, lujempi kuin grafeeni.

title: Nanoputki

text: Nanoteknologia Nanotiede Nanoepoksi Nanonuppu Grafeeni Fullereeni

title: Grafeeni

title: Grafeeni

text: Grafeenia on mahdollista hyödyntää elektronisissa komponenteissa sen hyvän sähkönjohtavuuden ansiosta. Grafeenissa on kuitenkin yksi ongelma eräissä transistorisovelluksissa: sillä ei ole energia-aukkoa (band gap), eikä transistoria voi sen takia täysin sulkea. Tähän ongelmaan kehitellään koko ajan uusia ratkaisuja.

title: Grafeeni

text: Grafeenin teoreettinen ja käytännön olemassaolo grafiitin sisäisen rakenteen osana on tunnettu jo pitkään ennen grafeenin löytämistä itsenäisenä rakenteena 2004. Röntgenkristallografian avulla aineiden rakennetta atomien mittakaavassa oli tutkittu ja ensimmäisiä kuvia hiiliatomien eri muodoista oli julkaistu vuonna 1938. Yhden atomin paksuisten pintojen teoreettista tutkimusta ovat tehneet mm. fyysikko Philip Russel Wallace ja kemisti Hanns-Peter Boehm. Näiden tutkimusten pohjalta grafiitin sisäinen rakenne tunnettiin. Boehm keksi sanan "grafeeni" jo vuonna 1962 kuvaamaan teoreettisesti mahdollisia yksiatomisia lakanoita. Ei kuitenkaan pidetty mahdollisena eristää tällaisia yksiatomisia tasoja toisista niin, että niiden rakenne säilyisi vakaana.[6] Grafeenin mekaaninen kuorintamenetelmä kehitettiin 1990-luvulla, mutta silloin grafeenia saatiin eristettyä vain 50–100 kerroksen paksuisiksi näytteiksi.[7] Kun grafeeni löydettiin, aikaisempien kokeiden ja ennakkokäsitysten vastaisesti yhden atomitason paksuinen rakenne onnistuttiin eristämään itsenäiseksi pysyväksi hiilikalvoksi. Se oli ensimmäinen yhden atomikerroksen paksuinen materiaali.[6][8]

title: Omaelämäkerta

text: Omaelämäkerta on faktapohjainen teos, joka kuvaa kirjoittajansa elämän vaiheita. Omaelämäkerran toinen nimitys "autobiografia" juontuu kreikan kielen sanoista "autos" (itse-), "bios" (elämä) ja "grafein" (kirjoitus). Termiä on käytetty jo ainakin 1700-luvun lopusta lähtien, mutta itse kirjallisuuden muoto on jo vanhempi.

title: Grafeeni

text: Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

title: Grafeeni

text: Materiaaliteollisuudessa grafeenia voisi käyttää eri materiaalien sidosaineena, esimerkiksi lisäämällä grafeenikerroksia materiaalin vahvistamiseksi. Grafeenin avulla rakennusteollisuudessa materiaalien kokoa voidaan pienentää ja lujuutta parantaa. Teippiin tai muoviin yhdistetty grafeeni voisi toimia johteena tai komposiittina.[6]


query: Mikä on Länsimaissa lyhytkasvuisuuden määritelmä?

title: Lyhytkasvuisuus

text: Lyhytkasvuisuus tarkoittaa ihmisen pituuskasvun vajavuutta.[1] Länsimaissa ihminen katsotaan lyhytkasvuiseksi, jos hänen pituutensa eroaa kasvuiässä huomattavasti ikätovereista ja hän on aikuisena alle 140–150 senttimetrin mittainen. Kuitenkaan kaikki alle 150 senttimetriä pitkät aikuiset eivät ole varsinaisesti lyhytkasvuisia. Nimitystä ”kääpiö” pidetään nykyisin loukkaavana lyhytkasvuisesta henkilöstä, ja sillä viitataan tavallisesti pienikokoiseen taruolentoon.

title: Ahaltekhevonen

text: Kantakirjan rotumääritelmä ja kuvaus ovat huono käännös alkuperäisestä venäjänkielisestä määritelmästä, jonka alkuperäisille termeille ei edes ole suoraa aina suoraa vastinetta länsimaissa.

title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Psykososiaalisen lyhytkasvuisuuden hoidossa ei kasvuhormonihoidoista ole ollut apua, mutta huoltajien vaihtaminen on nopeuttanut henkilön pituuskasvua. On esitetty, että julmasta kasvuympäristöstä vapautuminen olisi nostanut lapsen älykkyysosamäärää kymmenillä pisteillä.

title: Islamofobia

text: Länsimaissa islamofobian käsite on noussut esiin ennen muuta länsimaihin kohdistuneen islamilaisen terrorismin myötä. Islamilaisten terroristijärjestöjen tekemät terrori-iskut länsimaissa, kuten syyskuun 11. päivän iskut Yhdysvalloissa sekä Madridin ja Lontoon pommi-iskut, loivat länsimaissa pelkoa ja epäluuloa islamilaista maailmaa kohtaan. Länsimaissa asuvat muslimit ovat usein kertoneet kärsivänsä syrjinnästä. Islamofobia saattaa liittyä arabivastaisuuteen, vaikka myös arabien keskuudessa on uskonnollisia vähemmistöjä kuten kristittyjä.

title: Syyrian sisällissota ja länsimaat

text:
Syyrian sisällissota ja länsimaat käsittelee länsimaiden suhtautumista ja asennetta Syyrian sisällissotaan sekä Syyrian sisällissodan vaikutusta länsimaihin. Länsivallat Yhdysvallat, Englanti, Ranska, Saksa jne ovat vastustaneet presidentti Bašar al-Assadin hallintoa tämän hallinnon harjoittamien ihmisoikeusrikkomusten takia. Ne ovat myös vastustaneet radikaaleina, terroristisina pitämiään jihadistijärjestöjä, kuten al-Nusran rintama ja Isis. Länsi onkin tukenut eniten Syyrian
maltillisen opposition poliittista siipeä ja maltillisena pitämäänsä FSA:ta. Yhdysvallat on kouluttanut ja aseistanut kapinallisia. Lisäksi länsimaat ovat tehneet vuodesta 2014 ilmaiskuja Isisiä vastaan. Länsimaiden ongelmia ovat esimerkiksi aseavun joutuminen jihadistien käsiin ja vaikeus löytää kyllin suurta "maltillisten" taistelijoiden ryhmää.
Jotkut lännen liittolaiset, muun muassa Saudi-Arabia, tukevat jihadisteja, vaikkei länsi näitä suoraan tuekaan. Lännen Assadia vastustavan politiikan takana on myös nähtävissä kamppailu Lähi-idässä Venäjän ja Iranin kanssa vaikutusvallasta.
Syyrian sisällissodan pakolaisvirta on kohdistunut enenevissä määrin myös länsimaihin.

title: Määritelmä

text: Kokeelliseen tieteeseen kuuluvien mittausten vertailtavuuden ja toistettavuuden mahdollistamiseksi yksiköt tulee määritellä tarkasti ja pysyvästi. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat tyyppiesimerkkejä fysikaalisista määritelmistä. Ne kaikki pohjautuvat valittuihin luonnonilmiöihin kilogrammaa lukuun ottamatta. Perusyksiköiden pohjalta voidaan määritellä edelleen johdannaisyksiköitä. Yksiköiden määrittelyn lisäksi itse suureille on kehitetty määritelmiä. Esimerkiksi energia on kyky tehdä työtä. Työn määritelmä taas pohjautuu voiman ja pituuden määritelmiin.

title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituus vaihtelee yleisesti ottaen vähän verrattuna muihin ihmisen anatomisiin ominaisuuksiin. Yleensä pituus noudattaa normaalijakaumaa. Poikkeuksellinen pituus on usein jättikasvun tai lyhytkasvuisuuden aiheuttamaa. Pituuteen vaikuttavat perimä, ravinto ja ympäristötekijät.

title: Luovuus

text: Luovuudelle on kehitetty useita erityyppisiä määritelmiä. Rapucci jakaa määritelmät kuuteen luokkaan: 1. hahmopsykologiset määritelmät, 2. produkti- tai innovaatiomääritelmät, 3. esteettiset tai ekspressiiviset määritelmät, 4. psykoanalyyttiset tai dynaamiset määritelmät, 5. ajattelua korostavat määritelmät, 6. muunlaiset määritelmät

title: Länsimaat

text: Länsimaat on hieman epämääräinen kulttuurillisia, poliittisia ja maantieteellisiä seikkoja sisältävä käsite, jolla viitataan usein Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja suureen osaan Euroopasta. Länsimaissa voidaan kulttuurillis-poliittisessa mielessä katsoa olevan mukana myös länsimaiden siirtokunnista itsenäistyneet maat, ainakin Australia ja Uusi-Seelanti. Toisinaan länsimaiksi luetaan myös Israel, joka on länsimaiden pitkäaikainen liittolainen ja jonka väestöstä suuri osa on peräisin Euroopasta, ja latinalaisen Amerikan maat.

title: Terveyden edistäminen

text: Vuonna 1946 WHO:n perustamisen yhteydessä hyväksytty terveyden määritelmä on tavoitteellinen ja kirjaimellisesti tulkiten elitistinen, koska määritelmän mukaista tilaa ei kovinkaan moni ihminen tai yhteiskunta pysty saavuttamaan. Määritelmän suosio viittaa kuitenkin siihen, että määritelmästä on hyvin vaikea poistaa sanoja. Kokonaisvaltaisuuden – biopsykososiaalisuuden – vaatimus täyttyy määritelmässä hyvin, tautilähtöisyyden kielto on hyvin perusteltu, ja määritelmän arvostelu kohdistukin lähinnä sanaan ”tila”. Hyvin monet haluavat väittää, että terveys, kuten sairauskin, on prosessi eikä tila. Mutta jos WHO:n terveyden määritelmää pidetään tavoitteellisena, se kuvaa silloin tavoitetilaa, johon erilaiset terveyttä edistävät toimenpiteet ja ”prosessit” johtavat. Myöhemmät ehdotukset, kuten WHO:n vuoden 1997 yleiskokouksessa esitetty, ovatkin alkuperäiset päälinjat säilyttäen hioneet tätä määritelmää: Health is a dynamic state of complete physical, mental, spiritual and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity. Uuteen määritelmään on haluttu mukaan liikettä ja henkisyyttä. Muutos on kuitenkin sen verran akateeminen, että vanha määritelmä on säilyttänyt asemansa eräänlaisena lähtökohtaluonnehdintana.

title: Ruokajäte

text: Jätteen määritelmä on kiistanalainen aihe, joten myös ruokajätteen määritelmästä ei ole selkeää yksimielisyyttä. Vuonna 1975 Euroopan komissio laati jätteen määritelmän. Määritelmä annettiin direktiivissä 75/442/EEC, jota täydennettiin vuonna 1991 lisäämällä alkuperäiseen määritelmään jätteiden luokittelu ja poistamalla kaikki viittaukset kansalliseen lainsäädäntöön.

title: The Station Agent

text:
The Station Agent, televisioesityksessä Yksinäinen asemapäällikkö on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Tom McCarthyn käsikirjoittaman ja ohjaama elokuva.
Finbar McBride on hiljainen naimaton mies, joka kärsii lyhytkasvuisuudesta. Hän on innostunut rautateistä ja työskentelee yhtä ujon ystävänsä Henry Stilesin kanssa pienoisrautateitä myyvässä liikkeessä.

title: Kasvuhormoni

text: Somatropiini on biosynteettisesti valmistettu ihmisen kasvuhormoni, jonka vaikutus on samanlainen kuin somatotropiinilla. Somatropiinia käytetään muun muassa lasten lyhytkasvuisuuden hoidossa. Eri eläinlajien kasvuhormonit eroavat toisistaan, joten ihmiselle valmistettava kasvuhormoni valmistetaan geeniteknologian menetelmin.

title: Uskonnoton etiikka

text: Ateismi järjestäytyi länsimaissa 1800-luvulla ateistien, vapaa-ajattelijoiden ja humanistien yhdistyksinä. Vapaa-ajattelijain maailmanliiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät hyvyyteen etiikan ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen työn avulla. Kansainvälisen humanistiliiton määritelmän mukaan ”humanismi on demokraattinen ja eettinen elämänasenne, joka katsoo että ihmisellä on oikeus ja velvollisuus antaa omalle elämälleen merkitys ja muoto. Se puolustaa inhimillisempää yhteiskuntaa etiikalla, joka perustuu inhimillisiin ja muihin luonnollisiin arvoihin käyttäen inhimillisiä kykyjä järjen ja vapaan tutkimuksen ilmapiirissä.”

title: Verne Troyer

text: Vernon Jay "Verne" Troyer (1. tammikuuta 1969 Sturgis, Michigan – 21. huhtikuuta 2018 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän kärsi harvinaislaatuisesta lyhytkasvuisuudesta, ja oli siksi vain 81,3 senttimetriä pitkä.

title: Ennenaikainen siemensyöksy

text: Ennenaikaisen siemensyöksyn esiintyvyys on eri tutkimuksissa vaihdellut suuresti johtuen mainituista määritelmien erilaisuuksista. Nykyisen hyväksytyn määritelmän mukaisia isoja maailmanlaajuisia tutkimuksia esiintyvyydestä on tehty muutamia. Tulokset ovat yhdenmukaisia: länsimaissa häiriön esiintyvyys on noin 20 % (Laumann ym 2005, Porst ym 2007). Vastoin yleistä luuloa kyseessä ei ole nuorten miesten vaiva, vaan se on yhtä yleinen kaikissa ikäryhmissä.

title: Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä

text: Vitalen lyhytkasvuisuuden aiheuttaa ilmeisesti X-kromosomin pitkän varren geenivirhe. Geenivirhettä kantavilla naisilla ei esiinny kehitysvammaisuutta, vaan ainoastaan lievempiä poikkeavuuksia, kuten kielellisiä erityisvaikeuksia ja oppimiseen liittyviä ongelmia.

title: Polygeeninen ominaisuus

text: Tavallinen esimerkki polygeenisestä ominaisuudesta on kasvin pituus. Esimerkkikasvin pituuteen vaikuttaa vain kaksi eri lokuksissa olevaa geeniä (A ja B) ja kaksi alleeliparia (Al, Ap ja Bl, Bp). Näistä Al ja Bl ovat lyhytkasvuisuuden ja Ap ja Bp pitkäkasvuisuuden alleeleja. Yksilö AlAlBlBl on noin 40 senttimetriä pitkä. Se edustaa lajin lyhintä tyyppiä. Ap ja Bp lisäävät yksilön 40 senttimetrin peruuspitutta kymmenellä sentillä. Näin yksilöt, joiden perimä on ApApBpBp ovat 80 senttimetrin mittaisia, ja pisimpiä lajissaan.

title: Integraalifunktio

text: Alempi määritelmä vaatii, että integraalifunktio on derivoituva, ylempi määritelmä taas ei. Primitiiviltä eli antiderivaatalta vaaditaan siis aina derivoituvuusominaisuus, mutta ylemmän määritelmän mukaiselta integraalifunktiolta ei välttämättä. Määritelmät ovat kuitenkin jatkuville funktiolle samat. Alempi määritelmä on käsitteelliseltä kannalta ongelmallinen: kaikilla integroituvilla funktioilla ei sen mukaan ole integraalifunktiota.

title: Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus

text: Peter Pan -kirjojen kirjoittajan J. M. Barrien on yleisesti uskottu kärsineen psykososiaalisesta lyhytkasvuisuudesta.

title: Tasavalta

text: Jotain kovan linjan totalitarismista jäi idässä eloon vielä Rautaesiripun pudottua. Tasavaltojen täydet nimet voivat tosinaan johtaa harhaan. Vaikka nimessä lukee "kansan" tai "demokraattinen", ei maalla ole mitään tekemistä länsimaissa syntyneiden suoran tai edustuksellisen demokratian kanssa. Itse asiassa fraasi ”Kansan demokraattinen tasavalta” tarkoitti kylmän sodan aikana usein Stalinin diktatuuria. Pitäisi myös olla selvää, että nämä ”idän” tyyppiset tasavallat eivät sovi siihen tasavallan määritelmään, joka olettaa laajasti käsitetyn kansan valitsevan johtajansa – ellei kansa aidosti hyväksy johtajaansa.

title: Josh Ryan Evans

text: Josh Ryan Evans syntyi 10. tammikuuta 1982 Haywardissa, Kaliforniassa Cheryl ja Chuck Evansille. Hänellä diagnosoitiin hyvin nuoressa iässä akondroplasia, yleisin lyhytkasvuisuuden aiheuttaja. Akondroplasia estää luiden kasvun.

title: Filosofian historia

text: Filosofian historiasta puhuttaessa ajatellaan yleensä länsimaisen filosofian historiaa, koska se on vaikuttanut eniten sekä nykyaikaiseen länsimaiseen ajatteluun, todellisuuskäsitykseen että tieteen kehitykseen. Myös sana ”filosofia” itsessään on peräisin länsimaisen filosofian perinteestä, ja siksi myös filosofian itsensä määritelmä on vahvasti sidoksissa tähän perinteeseen. Kuitenkin myös monet ajattelijat muissa kulttuureissa, esimerkiksi itämaisen filosofian piirissä, ovat käsitelleet monia länsimaista filosofiaa sivuavia aiheita omilla tavoillaan.

title: Robert Reich

text: Hän on myös toiminut Yhdysvaltain työministerinä vuosina 1993–1997 sekä Harvardin yliopiston professorina. Reich on opiskellut aikaisemmin Bill Clintonin kanssa. Hän näyttelee elokuvassa "This Week" (2006). Hänet on myös tunnettu lyhytkasvuisuudestaan (149 cm).

title: Angelo Rossitto

text: Angelo Salvatore Rossitto (18. helmikuuta 1908 Omaha, Nebraska – 21. syyskuuta 1991 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka tunnettiin lyhytkasvuisuudestaan.

title: Meinhardt Raabe

text: Raabe syntyi Wisconsinissa ja valmistui Wisconsin-Madisonin yliopistosta vuonna 1937. Hänet tunnetaan lyhytkasvuisuudestaan: hän oli vain 140 senttimetrin pituinen. Hän oli naimisissa Marie Raaben kanssa vuodesta 1946 tämän kuolemaan liikenneonnettomuudessa 23. lokakuuta 1997.

title: Teollisuusmaa

text: Teollisuusmaihin kuulumattomia maita kutsutaan yleisesti ottaen kehitysmaiksi. Muita yleisesti käytettyjä termejä enemmän ja vähemmän kehittyneiden maiden vastakkainasettelun kuvaamiseen ovat "ensimmäinen maailma" (teollisuusmaat) ja "kolmas maailma" (kehitysmaat). Termi "toinen maailma" viittasi kylmän sodan aikana kommunistisiin maihin. Myös termiä länsimaat käytetään, mutta tämä ei ole kovinkaan tarkka määritelmä.

title: Ruokajäte

text: Ruokajäte on Euroopan komission määritelmän mukaan mitä tahansa ruoka-ainetta, joka on heitetty pois tai tarkoitettu heitettäväksi pois. Määritelmä pohjautuu Euroopan komission määritelmään jätteestä. Jätteelle on olemassa useita eri määritelmiä, joten myös ruokajätteelle on monia määritelmiä.

title: Lyhytkasvuisuus

text: Lyhytkasvuisuudelle on löydettävissä lähes 500 erilaista lääketieteellistä syytä. Yleisimpiä syitä ovat muun muassa luissa olevien kasvuvyöhykkeiden tai luuston muodostumisen häiriöt, kromosomimuutokset ja erilaiset hormonihäiriöt, kuten kasvuhormonin puutos tai kilpirauhasen vajaatoiminta. Monissa tapauksissa lyhytkasvuisuus kuuluu osana johonkin kehitysvammaisuuden oireyhtymään. Akondroplasia on tavallinen lyhytkasvuisuutta aiheuttava, vallitsevasti periytyvä lyhytkasvuisuusoireyhtymä. Diastrofia (DTD) ja rusto-hiushypoplasia ovat peittyvästi periytyviä lyhytkasvuisuutta aiheuttavia diagnooseja. Psykososiaalinen lyhytkasvuisuus on julmasta kasvuympäristöstä aiheutuva häiriö.

title: Somatropiini

text: Somatropiini on hormoni, joka on biosynteettisesti valmistettua ihmisen kasvuhormonia. Sillä on samanlainen vaikutus kuin elimistön itse tuottamalla kasvuhormonilla somatotropiinilla. Somatropiinia käytetään muun muassa lyhytkasvuisuuden hoidossa lapsilla.

title: Otaku

text: Länsimaissa otaku-termi on kuitenkin saanut 2000-luvulla enimmäkseen myönteisen sävyn, ja sen määritelmä on muuttunut tarkoittamaan japanilaisen populaarikulttuurin, lähinnä animen ja mangan harrastajaa. Sanan länsimaisen merkityksen mukaiset otakut ovat usein kiinnostuneet myös muun muassa j-rockista (japanilainen rock) ja cosplaysta, eikä otakuja enää mielletä niin usein nörttien alalajiksi kuin 1990-luvulla oli tapana.


query: Mihin Emäjoki laskee?

title: Emäjoki

text: Emäjoki on Oulujoen vesistön Hyrynsalmen reitin pääjoki Kainuussa. Se alkaa Suomussalmen Kiantajärvestä ja virtaa Hyrynsalmen Hyrynjärven kautta Iijärveen Ristijärvellä. Sieltä joki jatkuu Kiehimänjokena Paltamoon saakka, jossa se laskee Oulujärveen. Jokireitin kokonaispituus on 105 kilometriä, josta varsinaisen Emäjoen osuus on 65 kilometriä.

title: Lamminjärvi (Eura)

text: Järveen laskee useita pieniä ojia, mutta Luottiilahteen laskee kaksi isompaa ojaa. Pohjoisesta Luottinkallion takaa laskee joitakin pelto- ja suo-ojia ja lounaasta laskee Särkijärvestä lähtevä ja 400 metriä pitkä oja. Limaniitun pelloilta laskee pitempi oja, joka tuo vettä Mestilän pelloilta ja Ämmäjärvestä.

title: Iso-Pyhäntä

text: Valuma-alue saa pääosan vedestään Petronjärven kautta, johon laskee Hiisijoen-Möttösjoen alueen (59.483) vedet ja Tuomaanjoen valuma-alueen (59.486) vedet (valuma-alue yhteensä 376 km²). Lyhyt Putkosjoki, joka on Putkosjärven (220 ha) laskujoki, tuo Putkosjoen valuma-alueen (59.489) vedet Savilahteen ja Häyrysenoja tuo Häyrysenjoen valuma-alueen (59.488) vedet Häyrysen (118 ha) kautta. Pieni Laulajanojan valuma-alue (59.485) laskee Laulajaojan, joka alkaa Ala-Laulajasta (15 ha), kautta Pieniselkään. Laskujoki Pyhännänjoki muodostaa vielä oman Pyhännänjoen alueensa (59.481). Pyhännänjoki yhtyy pian Emäjokeen, jonka aloittama vesireitti johtaa 45 kilometrin päässä Oulujärveen.

title: Mahnalanselän alue

text: Mahnalanselän lähialueelta laskee Kirkkojärvi-Mahnalanselkään useita ojia. Etelässä laskee lännestä Jokisjärveen Järvenjärven ja Pannokakon lyhyt ja yhteinen laskuoja. Vastarannalle Linnavuoren läpi laskee Hietaanoja, joka kokoaa muun muassa Kakkurinlammin, Pieni-Tappurin ja Iso-Tappurin vedet. Länteen työntyvän Alhonselän lahteen laskee Juojärven lyhyt laskuoja. Enonselän läntiseen lahteen lähes samaan kohtaan laskevat Jänninjärvi omaa ojaansa myöten ja Vastajärvenojaa myöten Jylhäjärvi, Tilkkusjärvi ja Vastajärvi. Pieni Telijärvi laskee Kirkkojärven eteläosaan lyhyellä ojalla ja sen vastarannalle laskee Raimonjärvi. Hieman pohjoiseen, mutta Laitilansalmen eteläpuolelle, laskee Hanhijärven, Pikku Samelusjärven ja Samelusjärven yhteinen oja. Järveen laskevat muutkin ojat, mutta laajojen valuma-alueidensä takia ne muodostavat itsenäiset valuma-alueensa.

title: Vanajaveden alaosan alue

text: Vanaveden alaosaan laskee myös muita toisen jakovaiheen valuma-alueita. Lempäälän keskustaajaman Kuokkalankosken yläpuolelle Moisioon laskee pohjoisesta Moisionjoki, joka on Moisionjoen valuma-alueen (35.24) laskujoki. Tämän lähelle Ahtialanjärveen laskee idästä Myllyoja, joka on Myllyojan valuma-alueen (35.25) laskujoki. Jumuseen laskee Viialan keskustaajaman läpi Tarpianjoki, joka on Tarpianjoen valuma-alueen (35.28) laskujoki. Kohnonselkään laskee Nahkialanjoki, joka on Lontilanjoen valuma-alueen (35.27) laskujoki. Rautunselän eteläpuolelle laskee Oikkolanjoki, joka on Oikolanjoen valuma-alueen (35.26) laskujoki.

title: Sipsiönjärven valuma-alue

text: Valuma-alueensa suurimman järven Pääjärven laskujoki on Pääjoki, joka laskee Sipsiöjärveen. Pääjärvi johdattaa kaikki valuma-alueensa vedet Pääjokeen. Siihen laskee etelästä yksinäinen Päälampi. Lännestä siihen laskee pitkä oja, joka juoksee Pääjärvenperän peltojen läpi. Peltojen pohjoispuolella sijaitsee Lepolampi, josta laskee oja tähän pelto-ojaan. Lepolammen kautta laskevat myös pienten lampien, kuten Heinälammen, Pikkulammen ja Kalatonlammen, vedet. Pääjärven pohjoispäähän laskee pitkä ja koko matkaltaan suora Silmästeenoja, joka virtaa lähes suoraan pohjoisesta etelään. Se kokoaa loput valuma-alueensa vedet yhteen uomaan. Mikäli luetellaan alueen järvet lähtien liikkeelle Silmästeenojan alajuoksulta, yhtyy siihen ensimmäiseksi vasemmalta Tölli-Kivijärvi, johon laskee vuorostaan pohjoisesta Pikkulampi. Tölli-Kivijärven laskuoja lähtee aluksi järvestä etelään ja mutkittelee 3,6 kilometriä ensin Haapaportaannevan, sitten Isonevan läpi, kääntyy Rapakonperällä länteen ja laskee Silmästen kohdalla Simästeenojaan. Toinen laskuoja yhtyy Silmästeenojaan oikealta eli lännestä. Se on Ylinen Lehmilammen ja umpeenruohottuneen Metsä-Heinälammen yhteinen laskuoja. Vajaa kilometri ylempänä siihen yhtyy Norrilammen lyhyt laskuoja. Silmästeenojan lähdejärvi on Alinen Kivijärvi, joka on uoman läpivirtausjärvi ja sen eteläpäähän laskee idästä toinen Kalatonlampi. Alisesta Kivijärvestä koilliseen sijaitsee vielä kolmas Kalatonlampi, joka on laskuojaton suolampi. Pohjoisesta Aliseen Kivijärveen laskee pääuoman jatkeena Hörskönjärven yli puoli kilometriä pitkä laskuoja. Hörskonjärveen laskee monet suo-ojat sekä idästä Nuuskulammen laskuoja. Seuraava järvi on 1,2 kilometriä pohjoisessa sijaitseva Kaitajärvi, joka kuuluu lopuksi lueteltaviin valuma-alueensa latvajärviin. Kaitajärven laskuojaan yhtyy Isonevan kautta juoksevan neljän Kolmikaksoislammien yhteinen laskuoja. Kaitajärven pohjoispäähän laskee molempien Kaksoislampien yhtenen laskuoja.

title: Oksjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 303 hehtaaria ja sen pituus on 2,6 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Siihen laskee ojia eri suo- ja peltomailta. Peltojen vesiä laskee muun muassa Hangaslahteen ja Sammaleenlahteen. Ojia laskee myös Korkeanäyräänsuolta, Saarisuolta, Laihansuolta, Kotamäensuolta ja Isoltasuolta. Hangaslahteen laskee Kelhunlammin ja Maailmanlammin yhteinen laskuoja ja Nikuniemen viereen laskee Laihanlammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla Jokisuunlahdessa, josta saa alkuunsa 4 kilometriä pitkä Oksjoki, joka laskee Pehkijärveen.

title: Joukamojärvi

text: Joukamojärven länsipäähän Taivalperän Vaajalampeen laskee Marjolampi, johon vuorostaan laskee Pikku Marjolampi. Järven itäpäähän laskee Kuurna, joka ulottuu rajalle asti. Kortesalmen vastarantaan laskevat Putikkalampi ja Pikku-Kopatti Iso-Kopatin kautta. Noin neljä kilometriä pitkä Pöllöjärvi laskee myllypuroa myöten Taivalperän lahdensuuhun. Pöllöjärven kautta laskevat myös Mustalampi ja Lautakankaanlampi. Suoraan järveen laskee omia laskuojia myöten pienet Hannonlampi, Takkulampi, Lehtolampi, Kangaslampi, Jussinlampi, Patolampi, johon laskee myös Matalalampi, ja edelleen Kyynärälampi ja Ruokolampi.

title: Hyvikkälänjoen valuma-alue

text: Alaosan alue alkaa Kaartjärvellä Kaartjoen luusuasta ja loppuu joen suuhun Haapajärveen. Kaartjärven jälkeen joki virtaa Kaartlammin läpi ja alempana se meanderoi voimakkaasti kulkiessaan alaspäin. Kun se alittaa kantatien 54, saapuu se Topenon kylään, missä joen nimenä käytetään myös Topenonjoki ja Ourajoki. Ourajoen nimisenä se laskee Torhoon, mihin laskee myös Heinijoki, joka on Heinäjoen valuma-alueen (35.888) laskujoki. Torho laskee välittömästi seuraavaan järveen Lairoon, mihin laskee Ootanjoki, joka on Ruokojoen valuma-alueen (35.889) laskujoen alaosa. Lairoon laskee myös viereinen järvi Kyynäröinen. Joki laskee Lairosta Kaartjoken ja laskee seuraavaksi Paloniitunjärveen ja sitten heti perään Korvenalustanjärveen. Paloniitunjärveen laskee suoraan Vattianlammi. Joen viimeinen osuus päättyykin Haapajärveen.

title: Lavajärven valuma-alue

text: Valuma-alueen keskusjärvi on Lavajärvi, jonka laskujoki on Lavajoki. Järveen laskee 13 pikkujärveä joko suoraan tai toisen järven kautta. Eräät järvet laskevat Lavajärveen Ruonanjoen kautta. Kurkosjärvi, joka laskee Lavajärveen etelästä, tuo laskuojassaan myös Vähä Kivijärven ja Iso Kivijärven vedet. Sorvajärvi laskee Lavajärveen idästä. Sorvajärveen laske kaksi laskuojaa. Pohjoisesta laskee Pikku Oksajärven ja Iso Oksjärven laskuoja ja idästä laskee Sammattijärven ja Särkijärven laskuoja. Ahvenusjärvi laskee Lavajärveen idästäpäin omaa laskuojaa myöten. Loput valuma-alueen järvistä laskevat suoraan Ruonanjokeen. Näitä ovat Karhelammi, Virojärvi,Kiuaslammi ja Riihijärvi.

title: Mikitänjärvi

text: Järven laskujoki Mitikänjoki laskee ensin Ilvesjärveen (148 ha) ja sitten Jokilammen (11 ha) läpi ennen laskemistaan Luvanjärveen (841 ha). Vesistön laskureitti jatkaa Hyrynsalmen kirkonkylälle, jossa se yhtyy Hyrynjärvessä Emäjokeen, jonka nimi muuttuu Iijärven jälkeen Kiehimänjoeksi. Se laskee Oulujärveen Paltamossa.

title: Ristijärvi

text: Tärkein vesistö on Hyrynsalmen puolelta tuleva Emäjoki, joka laskee Ristijärven kautta Iijärveen. Emäjokeen, jossa on kunnan pohjoisosassa Seitenoikean voimala, laskevat idästä Tervajoki ja Hiisijoki. Hiisijoessa on Ison-Pyhännän järven pohjoispäässä voimalan patoama Pyhännänkoski. Kunnan luoteisosan suurin järvi on Uva, joka laskee Iijärven pohjoisimpaan lahteen.

title: Ämmänsaari

text: Emäjoki lähtee Kiantajärvestä kahtena haarana, Ämmäkoskena ja Jalonkoskena, jotka yhtyvät noin kilometrin kuljettuaan. Näiden jokihaarojen väliin jäävä alue on nimeltään Ämmänsaari. Nykyisin Jalonkoski on padottu suvannoksi ja käytännössä kaikki vesi virtaa Ämmäkoskeen vuonna 1959 valmistuneen voimalaitoksen kautta. Vain tavaraliikenteen käytössä oleva Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsee joen pohjoisrannalla.

title: Teuronjoki (Tammela)

text: Kyläsillanjoki laskee Kylänlammista, johon vuorostaan laskee Keskinen Salakkajokea myöten. Keskiseen laskee vesiä kahta kautta. Läntisestä suunnasta laskevat siihen ketjussa Kaukasenviidanlammi, Kaakkolammi ja Koverojärvi. Pohjoisesta laskevat kaikki muut järvet. Ensimmäinen on Ylimmäinen, johon laskee sivulta pieni Pikku Ylimmäinen. Ylimmäiseen laskee 5 kilometriä pitkä Pörrösaarenjoki, joka on Kanalammin laskujoki. Kanalammiin laskee vuorostaan Kivitokeenojaa myöten suurempi Kanajärvi. Pörrösaarenjokeen yhtyvät matkan varrella idästä päin Tuomistonlammin ja Pikku Kaukasenviidanlammin yhteinen laskuoja sekä lännestä päin Lahnalammi. Kanalammiin laskee luoteesta päin ketjussa Kortelammi ja Verikäs. Lopuksi, Kanajärveen laskevat luoteen suunnasta pieni Siirtolammi ja sitten ketjussa sen vierestä Jouhilammi ja Kotalammi.

title: Suomussalmi

text: Suomussalmi oli idän ja lännen välisten vesiteiden solmukohta. Tärkeä vesitie suuntautui Pohjanlahdelta Oulujokea pitkin Oulujärveen, Oulujärvestä Emäjokea pitkin Kiantajärven latvavesille ja edelleen joki Vuokin ja Sarvitaipaleen tai Sotkamon–Kuhmon reittiä itään. Kainuusta pääsee myös Kuusamon kautta Jäämereen laskeville vesille. Suomussalmelta on tavattu varsin paljon viikinki- ja ristiretkiajan löytöjä. Suomussalmelta on tehty myös Pohjois-Suomen ainoat varmat hautalöydöt. Juntusrannan asuin- ja hautapaikalta on löydetty muun muassa riipuksia ja sulaneita lasimassahelmiä. Perangan Kivisaaren polttohaudassa oli muun muassa kaksi kirvestä ja kolme hevosenkenkäsolkea.[4]

title: Oikolanjoen valuma-alue

text: Valuma-alueen laskujoki on Oikolanjoki, joka saa alkuunsa valuma-alueen pääjärvestä Äimäjärvestä. Oikolanjoki virtaa laajan peltoaukean läpi ja laskee Saarioisjärveen ennen Vanajavettä. Saarioisjärvi on ollut aikoinaan lahti, jonka lahdensuu oli nykyistä leveämpi. Äimänjärvi muodostaa oman alueensa keskusjärven, johon laskee pieniä ojia lähinnä jäven eteläpuolelta. Idästä järveen laskee Savijoki, joka on Alisen Savijärven, Ylisen Savijärven ja pienen Kuivajärvi yhteinen laskuoja. Äimäjärven eteläosan Myllyojanlahteen laskee Myllyoja, joka on laajojen soiden kuivatusoja ja pienen suolammen Ohralanlammen laskuoja. Äimäjärven luoteispäähän laskee Totunojaa myöten Myllyojan valuma-alueen vedet. Myllyojan pääjärvi on Keihäsjärvi, joka kerää alueen vedet. Keihäsjärven länsirantaan laskee oja, joka on sekä Karvojalammen että Takalammin laskuoja. Keihäsjärven etelärantaan laskee Murhalamminoja, joka on Murhalammin ja Leinamonjärven laskuoja.

title: Kyrösjärven alue

text: Viljakkalanselän järvialtaaseen laskee Tavinoja, jonka valuma-alue kuvaillaan tarkemmin alla. Luonaiskulmassa olevaan Parvilahteen laskee Kaihtonjärven laskuoja. Samaan lahteen laskee myös Hirvijärvi. Harhalanlammi laskee Paskolammiin, joka laskee Viljakkalanselän Aronlahteen.

title: Keurusselkä

text: Järvi saa pääosan vedestään Tarhianjoen alueelta (35.63), jonka pinta-ala on 534 km². Sen laskujoki Tarhianjoki laskee Tarhian lahteen Keuruun koillispuolelle. Pienempiä yläpuolisia valuma-alueita ovat vielä Asunnanjärven valuma-alue (35.68), joka laskee idästä Pohjoisjärvestä Hoskarinjokea myöten Riitalahteen, ja suuremmista alueista viimeiseksi Kupanjoen valuma-alue (35.66), joka laskee Kupanjokea pitkin pohjoispään Kivilahteen. Keurusselän alueen (35.66) sisällä Keurusselkään laskevat vielä Ukonselän lähialue (35.622), joka laskee Kolhonsalmea pitkin Keurusselän Kaijanselkään, Hepolammen valuma-alue (35.625), joka laskee Hepolammen (64 ha) kautta Sikoselän Mustalahteen, Suojoen valuma-alue (35.626), jonka laskujoki Suojoki laskee Keuruun pohjoispuolelle Suolahdenjärven lahteen, Elämäistenjoen valuma-alue (35.627), jonka laskujoki Elämäistenjoki hakee vetensä Jukojärvestä ja Ruokosjärvestä ja laskee Riitalahteen, Ukonjoen valuma-alue (35.628), jonka laskujoki laskee Roosinpohjassa Roukonselän Kaakkolahteen, ja viimeiseksi, Kareispuron valuma-alue (35.629), jonka laskuoja Karkeispuro laskee Karkeisesta Häkkiskylässä Tiirinlahteen. Muut laskuojat sisältyvät Keurusselän lähialueeseen (35.621).

title: Hyrynsalmi

text: Kunnan vesistöt kuuluvat kokonaisuudessaan Hyrynsalmen reittiin. Reitin pääjoki on Emäjoki, johon yhtyvät Luvanjoki itäisellä vaara-alueelta ja Tuomijoki ja Lietejoki kunnan länsiosista. Suurimmat järvet ovat Hyrynjärvi, Luvanjärvi ja Mikitänjärvi.

title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: "Kourajokeen" laskee "Kalaportaanojaa" myöten Kankaanjärvi ja "Vehkojaa" myöten laskee Kourajärveen Alinen Vehkajärvi, Ylinen Vehkajärvi ja Kiivana. Itärannan ainoa laskuoja Kourajärveen tulee Paisjärvestä. "Kirkko-oja" on Suodenjärven laskuoja, joka laskee Kirkkojärveen. Suodenjärvi on bifurkaatiojärvi ja se laskee myös länteen. Samaan lahteen laskee myös Valkijärvi. Taajaman läpi Kirkkojärveen laskevat Ylinen Laisjärvi ja Alinen Laisjärvi. Koivuniemenjärveen laskee kaksi suurta ojaa ja joki. Toinen oja on Jyrmysjärven laskuoja toinen tuo vedet "Hyynilänkankaalta". Valuma-alueeltaan suurin tulojoki on pohjoisesta laskeva "Leppijoki".

title: Mommilanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Järven vedenpinta on säännöstelyn takia samalla korkeudella kuin alempana olevilla Haminanjoella ja Ansionjärvella. Järveen laskee 12 jokea tai ojaa. Pohjoispäähän laskee Luhdanjoki, jonka nimi on Arrankorven jälkeen Lapinjoki. Mommilan kirkon viereen järven koillisrantaan laskee Pätilänjoki. Sillä on yläjuoksulla muitakin nimiä: Laihajoki, Kärpänjoki ja Kortajoki. Järven kaakkoisrantaan laskee Teuronjoki, joka laskee Pääjärvestä Hämeenkosken läpi. Muita laskuojia ovat Myllyoja ja Kolkanoja. Mommilanjärven oma laskujoki lähtee etelään Soidanlahdesta, jossa se laajenee sillan jälkeen Haminanjoeksi (myös "Haminanvuolle" ) ja joka kapenee uudestaan Niittyniemessä laskiessaan Ansionjärveen. Siitä laskee eteenpäin Puujoki, joka Kernaalanjärven jälkeen laskee Hiidenjokena Vanajaveteen.

title: Oulujoki (yritys)

text: Vuosina 1941–1957 Oulujoki Osakeyhtiö rakensi ja otti tuotantoon Oulujoella seitsemän voimalaitosta, Oulujärvestä alkaen alavirtaan: Jylhämän voimalaitos, Nuojuan voimalaitos, Utasen voimalaitos, Ala-Utoksen voimalaitos, Pällin voimalaitos, Pyhäkosken voimalaitos ja Montan voimalaitos. Viimeksi mainitun yhteyteen rakennettiin Montan kalanviljelylaitos vuonna 1955. Lisäksi yhtiö rakensi vuosina 1957–1963 ja otti tuotantoon Oulujoen vesistön Hyrynsalmen reitin Emäjokeen kolme voimalaa ja osti yhden Kiehimänjokeen rakennetun valmiin voimalan. Ne ovat Ämmänsaaresta alkaen alavirtaan: Ämmän voimalaitos, Aittokosken voimalaitos, Seitenoikean voimalaitos ja Leppikosken voimalaitos, joka ostettiin Kajaani Oy:ltä vuonna 1962. Yhtiön toteuttama vesivoiman rakentaminen päättyi Aittokosken voimalaitoksen vihkiäisjuhlaan 6. kesäkuuta 1963, johon osallistui myös presidentti Urho Kekkonen. Voimalaitosten rakentamisessa työskenteli enimmillään noin 4 000 henkilöitä ja niiden yhteyteen perustettiin kokonaisia yhdyskuntia, kuten Jylhämä.

title: Emäjoki

text: Emäjoen koskireitti sisälsi ennen joen valjastamista kymmenen koskea, 14 kilometrin matkalla joessa oli pudotusta 40 metriä. Joki oli aiemmin tärkeä uittoväylä. Voimalaitoskäyttöön sen valjasti Oulujoki Osakeyhtiö 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Jokeen rakennettiin kolme vesivoimalaa, Kiantajärvestä alkaen Ämmän, Aittokosken ja Seitenoikean voimalaitokset. Kiehimänjoessa reitin alavirralla on lisäksi Leppikosken voimalaitos.

title: Avijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

title: Iso-Löytäne

text: Järvi on Västilänjoen valuma-alueen pääjärvi, johon laskee sen lähiympäristöstä viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niitä, ja joitakin pienempiä, ovat Pirttijärvi (5 ha), joka laskee kakkoispään Kotolahteen, Kiikanjärvi (5 ha), joka laskee Sammalisen lahteen, pieni Lampistenjärvi, joka laskee itäpuolen Santtulahteen, Kolmisoppinen (3 ha), joka laskee saman lahden pohjoisosaan Kekälepohjaan, pieni Hanhijärvi, joka laskee Karpalepohjaan, Vuorijärvi (2 ha), jolla ei kartan mukaan ole laskuojaa.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi.

title: Koskuenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa. Koillisesta päin laskee järveen ojitetun suon sekä Kaakkolammin laskuoja. Pohjoispäähän laskee pitkä metsäoja ja sen viereen laskee luoteesta päin vieläkin pitempi metsäoja. Se alkaa Iso-Saparosta, joka laskee ensin Kesku-Saparoon, virtaa Vähä-Saparon läpi ja laskee sitten 1,1 kilometrin päässä Koskuenjärveen. Vähä-Saparossa tulevat mukaan vielä eteläisen ojitetun Ruohosuon vedet. Kauempaa idästä virtaa Koukkujärven laskuoja Ruohosuon läpi ja laskee järveen samaa ojaa myöten kuin edelliset järvet. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Säynäjärveen, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Pappilanselkään.

title: Emäjoki

text: Luokka:Suomen joet Luokka:Hyrynsalmen reitin alaosan alue Luokka: Suomussalmi Luokka: Hyrynsalmi Luokka: Ristijärvi

title: Koljonselkä

text: Pääosa tulovirtaamasta on peräisin Leppähampaanjoen valuma-alueelta (35.75, 396 km²) ja Pääskylänjoen valuma-alueelta (35.76, 267 km²). Leppähampaanjoen valuma-alue laskee viimeisen osuutensa Kaivannanjokea myöten Laasojärven (66 ha) jälkeen Koljonselän nimikkoselkään. Pääskylänjoen valuma-alueen laskujoki Luukkaanjoki laskee Vinkiänjärvestä (16 ha) Koljonselän Huuhkaimenselkään. Tämän valuma-alueen pääjärvi on Pitkävesi (645 ha). Längelmäveden alueella Koljonselkään laskee myös kolme pienempää valuma-aluetta. Ävantäjärvestä laskee Talviaistenjoki, joka on Äväntäjärven valuma-alueen (35.724) laskujoki, laskee Harolanlahden (25 ha) kautta Lopenselkään (171 ha). Lopenselkä laskee Kaivannonsalmea pitkin Koljonselän Koistonselkään. Haapaoja, joka on Eväjärven valuma-alueen (35.723) lasku-uoma, laskee Myllyvedestä (140 ha) Jänenjärven (8 ha) kautta Säkkiin. Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki on Västilänjoki, ja se alkaa Iso-Löytäneestä (884 ha) ja laskee Löytäneenlahteen (68 ha) ja siitä ojaa myöten Koljonselän Huhkaimenselkään.

title: Emäjoki

text: (Viitattu 11.7.2015)


query: Kuka oli Kongon tasavallan toinen pääministeri?

title: Kongon demokraattinen tasavalta

text: Itä- ja Kivun maakunnissa puhkesi alkuvuodesta 1964 Simba-kapina, jonka seurauksena Moise Tšombe nimitettiin pääministeriksi. Kapinalliset ottivat 1600 länsimaalaista panttivankia. Kongo pyysi myös Yhdysvaltain ja Belgian apua, jotka vapauttivat eurooppalaiset panttivangit.[16]

title: Patrice Lumumba

text: Patrice Émery Lumumba (2. heinäkuuta 1925 – 17. tammikuuta 1961) oli afrikkalainen itsenäisyysjohtaja ja Kongon demokraattisen tasavallan ensimmäinen laillisilla vaaleilla valittu pääministeri heti sen jälkeen, kun maa oli hänen johdollaan saavuttanut itsenäisyyden Belgiasta kesäkuussa 1960. Vain kymmenen viikkoa myöhemmin Lumumban hallinto kaadettiin Kongon kriisissä. Hänet vangittiin ja murhattiin epäselvissä olosuhteissa tammikuussa 1961. Patrice Lumumbaa pidetään edelleen Kongossa ja muualla Afrikassa esikuvallisena hahmona ja kolonialismin vastaisen taistelun marttyyrinä.

title: Pointe-Noire

text: Pointe-Noire on Kongon tasavallan liike-elämän keskus, mikä suurimmaksi osaksi perustuu rannikon lähellä tapahtuvaan öljyntuotantoon. Toinen tärkeä talouden ala on kalateollisuus. Pointe-Noiressa on myös Kongon suurin satama, jonka kautta Brazzavilleen suuntautuva tavaraliikenne kulkee.

title: Antoine Gizenga

text: Antoine Gizenga (s. 5. lokakuuta 1925) on kongolainen poliitikko ja Kongon demokraattisen tasavallan pääministeri vuosina 2006–2008.

title: Kongon kansantasavalta

text: Kongon kansantasavalta () oli marxilais-leniniläinen sosialistinen valtio Keski-Afrikassa, joka perustettiin Kongon tasavallassa vuonna 1969. Tämä Kongon työväenpuolueen johtama valtio kesti vuoteen 1991 asti, jolloin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena valtion aikaisempi nimi palautettiin ja André Milongosta tuli valtion pääministeri.

title: Kongon tasavallan lippu

text: Kongon tasavallan lippu on Kongon tasavallan kansallistunnus. Se otettiin käyttöön 18. elokuuta 1958. Se korvattiin uudella vuonna 1970, mutta otettiin takaisin käyttöön 10. kesäkuuta 1991. Lipun värit ovat perinteiset panafrikkalaiset. Kongo oli viides maa, joka käytti näitä Etiopian lippuun pohjautuvia värejä.

title: Kongon kriisi

text: Muutos Kongon poliittiseen tilanteeseen tuli, kun 3. tammikuuta 1963 Moise Tšombe palasi maanpaosta Espanjasta Kongoon. Yhdistyneet kansakunnat oli luvannut Katangan entiselle pääministerille kulkuluvan ja vapauden toimia Kongossa. Mutta palattuaan Tšombe huomasi, että hänet oli lähes syösty vallasta. YK:n joukot vangitsivat Tšomben pääministeri Cyrille Adoulan määräyksestä. 24 tuntia myöhemmin Tšombe ilmoitti YK:n pääsihteeri U Thantille ja pääministeri Aboulalle olevansa valmis luopumaan Katangan itsenäisyyspyrkimyksistä ja Katangan santarmit, jotka olivat Lumumban uskollisia joukkoja, riisuttiin aseista.

title: Kongon tasavalta

text: Kongon tasavallan pääkaupunki on Brazzaville ja rajanaapureita Kongon demokraattinen tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Kamerun, Gabon ja Angola (Cabindan eksklaavi). Maasta ovat käytössä myös nimet Brazzavillen Kongo ja Kongo-Brazzaville. Kongon tasavallan kansalaista kutsutaan Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen mukaan nimellä kongolainen tai brazzavillenkongolainen.

title: Sango

text: Sango on Keski-Afrikan tasavallan suurin kieli ja toinen virallisista kielistä. Kieltä äidinkielenään puhuvia asuu Keski-Afrikan tasavallan lisäksi Tšadissa, Kamerunissa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.

title: Kameruninparatiisimonarkki

text: Kameruninparatiisimonarkin alalajia "batesi" tavataan Etelä-Kamerunissa ja Gabonin itäosista Kongon demokraattisen tasavallan itäosiin ja alalajia "bannermani" Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisen tasavallan lounaisosissa ja Pohjois-Angolassa.

title: Ranskan Kongo

text: Ranskan Kongo () tai Keski-Kongo () oli Ranskan siirtomaa, joka oli olemassa vuodesta 1882 vuoteen 1910. Siirtomaa käsitti hetkellisesti nykyisien Kongon tasavallan, Gabonin sekä Keski-Afrikan tasavallan alueet.

text: Kongon demokraattisen tasavallan kansalliskirjasto () on Kinshasassa toimiva Kongon demokraattisen tasavallan kansalliskirjasto.

text: Vuosina 1971–1997 se tunnettiin valtion tapaan nimellä Zaire. Kongon demokraattisen tasavallan maajoukkue on myös pelannut nimillä Belgian Kongo ja Kongo-Kinshasa. FIFA:n jäsen se on ollut vuodesta 1963 lähtien.

title: Kongon tasavallan jalkapallomaajoukkue

text: Kongon tasavallan jalkapallomaajoukkue edustaa Kongon tasavaltaa jalkapallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Kongon tasavallan jalkapalloliitto.

text: Kongon demokraattisen tasavallan yleisvaalit 2018 järjestettiin Kongon demokraattisessa tasavallassa 30. joulukuuta 2018. Vaaleissa valittiin presidentti, 500 kansankokouksen edustajaa sekä 715 piirikuntaneuvostojen edustajaa.

title: Charles David Ganao

text: Ganao sai vuonna 1996 Pascal Lissoubalta nimityksen Kongon tasavallan pääministeriksi, jona hän toimi, kunnes päätyi vuonna 1997 maanpakoon Gaboniin. Hän palasi Kongoon 2005, mutta ei enää osallistunut politiikkaan. Hän kuului teke-kansaan.

title: Kongot

text:
Kongot kansoittavat Afrikan länsirannikkoa ja Kongo-joen vartta. Heidän asuma-alueensa ulottuu pohjoisessa Gabonin eteläosiin noin Mayumbaan saakka, etelässä Angolan pääkaupunkiin Luandaan ja idässä Kongon demokraattisen tasavallan pääkaupunkiin Kinshasaan. Kongojen asuma-alue käsittää yli 250 000 km², eli melkeinpä Suomen kokoisen alueen.
Kongoja on noin 11 miljoonaa, mikä tekee heistä Keski-Afrikan väestömäärältään suurimman kansan. He ovat enemmistö Kongon tasavallassa, yksi suurimmista kansoista Angolassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa ja vähemmistökansa Gabonissa.

title: Kongon demokraattisen tasavallan lippu

text: Kongon demokraattisen tasavallan lippu on Kongon demokraattisen tasavallan kansallistunnus. Se otettiin käyttöön 20. helmikuuta 2006. Samankaltainen lippu oli käytössä vuosina 1963–1971. Se erosi nykyisestä lipusta vain siten, että sen taustan sininen oli tummempi. Kongon demokraattisen tasavallan nykyisessä lipussa vaaleansininen kuvaa rauhaa, punainen maan itsenäisyystaistelijoiden vuodattamaa verta, keltainen maan vaurautta ja tähti maan loistavaa tulevaisuutta. Lipun halki kulkeva vinoviiva kuvastaa myös Kongojokea, joka halkoo maata tuoden sille vaurautta.

title: Mobutu Sese Seko

text: Belgian Kongo itsenäistyi 30. kesäkuuta 1960, ja heti maan itsenäistymisen jälkeen pääministeriksi valittu Lumumba nimitti Mobutun Kongon demokraattisen tasavallan armeijan pääesikuntapäälliköksi. Lumumba ja presidentti Joseph Kasa-Vubu joutuivat pian valtataisteluun, jonka päätteeksi Mobutu syöksi Lumumban vallasta sotilasvallankaappauksessa 14. syyskuuta 1960. Mobutun tukijoina toimivat Belgia ja Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA, jotka pitivät Lumumbaa liian vasemmistolaisena, ja Mobutua lännen kannalta parempana liittolaisena.[7]

title: Kongon tasavallan vaakuna

text: Kongon tasavallan vaakuna on vaakuna, joka on Kongon tasavallan symboli. Nykyinen vaakuna otettiin käyttöön ensimmäisen kerran vuonna 1960 ja uudelleen vuonna 1991. Vaakunasta löytyy Kongon tasavallan kansallinen motto, "Unite, Travail, Progres", suomeksi "Yhtenäisyys, Työ, Edistys".

title: Kongon tasavallan kansalliskirjasto

text: Kongon tasavallan kansalliskirjasto (, tai ) on Kongon tasavallan pääkaupungissa Brazzavillessä toimiva kansalliskirjasto. Se on maan kulttuurin ja taiteen ministeriön alainen valtionlaitos. Kansalliskirjaston johtajana eli kansalliskirjastonhoitajana toimi François Onday-Akiera (10/2017).

title: Kongon kieli

text: Kongo eli kikongo on joukko keskenään läheistä sukua olevia bantukieliä, joita puhutaan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Kongon tasavallassa ja Angolassa Atlantin rannikolla ja Kongo-joen varrella.

title: Cyrille Adoula

text: Cyrille Adoula (1922–1978) oli kongolainen poliitikko, joka toimi Kongon demokraattisen tasavallan pääministerinä 1961–1964.

text: Kongon demokraattisen tasavallan jalkapallomaajoukkue on Kongon demokraattisen tasavallan jalkapalloliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Kongon demokraattista tasavaltaa kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa.

text: Kongon demokraattisen tasavallan presidentti on Kongon demokraattisen tasavallan valtiopäämies ja asevoimien ylipäälikkö.

title: Lingala

text: Lingala on nigeriläis-kongolainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa. Virallinen kieli se on Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä.

title: Mustaniskaherttu

text: Mustaniskaherttua tavataan Burkina Fasossa, Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa, Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Ghanassa, Guineassa, Guinea-Bissaussa, Malissa, Nigeriassa, Senegalissa, Sierra Leonessa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa, Eritreassa ja Etiopiassa. Keniasta ja Ugandasta se on mahdollisesti kuollut sukupuuttoon. Lajin on kuvattu olevan harvinainen, mutta paikallisesti yleinen Kongon tasavallassa ja Etiopian pohjoisosissa. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Kongon sodat

text: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee Kongon demokraattisen tasavallan sekä Kongon tasavallan alueella tapahtuneet sodat vuodesta 1960.

title: Pikkuantilooppi

text: Pikkuantilooppia tavataan kolmella erillisellä alueella Keski- ja Länsi-Afrikassa. Yksi populaatio elää Kaakkois-Nigeriassa ja toinen Etelä-Kamerunissa Sanagajoelta etelään, Keski-Afrikan tasavallan luotoisosissa Sanghajoen länsipuolella, Gabonissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Kongon tasavallassa. Kolmas kanta elää Kongon Demokraattisen tasavallan koillisosissa ja Lounais-Ugandassa.

title: Toinen Kongon sota

text: Toinen Kongon sota oli vuosina 1998–2003 Kongon demokraattisessa tasavallassa käyty sota. Sodassa kuoli ainakin kolme miljoonaa ihmistä ja se on eniten kuolonuhreja vaatinut sota toisen maailmansodan jälkeisenä aikana. Sodan laajan mittakaavan vuoksi sitä on nimitetty myös ”Afrikan maailmansodaksi”.

title: Kongo (joki)

text: Kongon valuma-alueen pinta-ala on 3,46 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa suurimman osan Kongon demokraattisesta tasavallasta, Kongon tasavallasta, Keski-Afrikan tasavallasta, itäisestä Sambiasta ja pohjoisesta Angolasta sekä osia Kamerunista ja Tansaniasta.


query: Mikä oli Suomen puolustusvoimien ensimmäinen alkujaan suuntaradioksi kutsuttu kenttälinkki?

title: Kenttälinkki

text: Kenttälinkki on suomenkielinen nimitys alkujaan suomen kielessä suuntaradioksi kutsutulle radiojärjestelmälle, jota käytetään puolustusvoimien taistelevissa joukoissa yleensä kerran vuorokaudessa siirrettävänänä radioasemana. Suomen puolustusvoimien ensimmäinen alkujaan suuntaradioksi kutsuttu kenttälinkki oli FM 12/800, jonka tunnukseksi myöhemmin tuli FM 4 T. Kenttäradiolinkissä on radiolähetin ja radiovastaanotin, jotka kutusttiin suomen puhekielellä Sakuksi ja puhekanavat yhteen yksillä taajuuksilla lähetettäviksi muuttava kanavointilaite, jota kutsuttiin suomen puhekielellä Seijaksi. [1] Suomen puolustusvoimissa nimitys suuntaradio muuttui linkkiradioksi 1970-luvun alkupuolella, kun maassa otettiin käyttöön L. M. Ericssonin valmistama kevyt kenttälinkkiradiojärjestelmä PL-70. Suuntaradio oikeastaan tarkoittaa, ei radioaaltoja suuntaavaa radiolähetintä, vaan radiolähetin-radiovastaanotinta, jossa on suuntaava antenni päinvastoin kuin monissa muissa kenttäradioissa, mm. monissa puheradioissa ja ennen kaikkea sähkötysradiossa, joissa on usein ympäri säteilevä antenni.

title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: Puolustusvoimat hankki ensimmäisen oman tietokoneen vuonna 1963. Kone oli mallia IBM 1410 ja se oli hankinta-ajankohtana Suomen tehokkain. Aiemmin Puolustusvoimat oli saanut tietokoneaikaa jo ESKO:sta sekä Ensi-koneesta. Kone oli käytössä 1970-luvun alkuun saakka.

title: Ari Puheloinen

text: Ari Tapani Puheloinen (s. 26. joulukuuta 1951 Taipalsaari) on suomalainen kenraali evp. ja Suomen puolustusvoimain komentaja vuosina 2009–2014. Hän oli ensimmäinen puolustusvoimain komentaja, jolla oli määräaikainen virka.

title: Kenttälinkki

text: Suomessa FM 12 / 800 on Museo Militariassa. Saksan liittotasavallassa FM 12 / 800 on mm. Museum für Zivil- und Wehrtechnik:ssä Uffenheimssa. [3]

title: Parta

text: Suomen puolustusvoimien ohjesääntö 83:n mukaan miessotilaan on pidettävä hiukset, viikset ja parta ajettuina. Poikkeuksen tästä säännöstä saavat tehdä kertausharjoituksiin kutsutut olosuhteiden niin salliessa.

title: Panssariauto

text: Neuvostoliitolta sotasaaliiksi saatuja kevyitä ja raskaita panssariautoja oli kunnostettuina Suomen puolustusvoimien käytössä sotien aikana ja niiden jälkeen. Niin kutsuttuina vaaran vuosina 1944–1948 kevyitä panssariautoja annettiin suurimpien kaupunkien poliisilaitosten käyttöön. Viimeiset neuvostoliittolaiset kevyet panssariautot (BA-20) poistettiin armeijan käytöstä vuonna 1951 ja viimeiset raskaat panssariautot (BA-6 ja BA-10) vuonna 1959. Tämän jälkeen Suomen puolustusvoimien käytössä ei ole ollut panssariautoja sanan varsinaisessa merkityksessä. Vuodesta 1966 lähtien puolustusvoimille ostettiin Neuvostoliitosta BTR-60 -panssariajoneuvoja, joiden päätehtäväksi tuli kiväärijoukkueiden kuljetus. Ensimmäinen suomalaisvalmisteinen panssariajoneuvo oli vuonna 1983 esitelty Panssari-Sisu -miehistönkuljetusajoneuvo ("Pasi").

title: Isajev S-125

text: Ohjusjärjestelmästä on olemassa useita tyyppejä, kuten:Isajev S-125 oli Suomen puolustusvoimien ensimmäinen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Järjestelmä hankittiin Suomen ilmapuolustuksen vahvistamiseksi vuosina 1978–1979. Sen tyyppinimi oli ItO 79, tarkoittaen 1979 käyttöönotettuja ilmatorjuntaohjuksia. Ohjustyypillä aloitettiin koulutusammunnat Lohtajan ampuma-alueella 1982, jota jatkettiin vuoteen 1995 saakka. Ito 79-ohjukset poistettiin Puolustusvoimien käytöstä BUK M1-alueilmatorjuntaohjusjärjestelmän hankinnan myötä.

title: Barrett M82

text: Kivääriä valmistettiin alkujaan siviilikäyttöön, mutta 1990-luvulta lähtien sitä on myyty pääasiallisesti eri maiden puolustusvoimille, suurin yksittäinen asiakas on Yhdysvaltain armeija. Kiväärejä on myyty yli 40 maahan, myös Suomen puolustusvoimille, jossa sen nimike on 12.7 raskas tarkkuuskivääri 2000 Barrett (12.7 RSTKIV 2000).

title: Kenttälinkki

text: Puhelinkanavien siirto kanavointilaitteelle saatettiin tehdä parikaapelilla tai nelikierrekaapelilla. Kaapelietäisyydet olivat noin 10 kilometriä parikaapelilla ja 19 km saksalaisella kenttäkaukokaapelilla. Lisäksi huoltopuhelinkanava voitiin jakaa huoltopuhelimen ja Hellscriber-kaukokirjoittimen kanssa, mitä ominaisuutta ei juuri koskaan käytetty Suomen puolustusvoimissa.

title: Keski-Suomen viestipataljoona

text: Keski-Suomen viestipataljoona (lyhenne KSVP) on ollut Suomen puolustusvoimien viestijoukkojen koulutusjoukko-osasto Keuruun varuskunnassa, missä toimi samanaikaisesti myös Keski-Suomen pioneeripataljoona. Keski-Suomen viestipataljoona muodostui 1976, kun alkujaan Hämeenlinnan varuskunnassa toiminut 4. erillinen viestikomppania ja Keuruulle perustettu 5. erillinen viestikomppnia yhdistettiin.

title: Sotatalous Suomessa välirauhan aikana

text: Välirauhan aikana taloteollisuus sai Suomessa varsinaisen alkunsa. Syynä tähän olivat puolustusvoimien tarpeet. Puolustusvoimat olivat menettäneet luovutetulle alueelle merkittävän määrän majoitustiloistaan ja lisäksi armeijan vahvuus jäi huomattavasti aiempaa suuremmaksi rauhan tulosta huolimatta (vahvuus oli vielä vuodenvaihteessa 1940/41 noin 110 000 miestä). Majoitustilojen tarve oli armeijassa suorastaan huutava. Ratkaisuksi tähän kehitettiin nopeasti pystytettäviä ja teollisesti valmistettavia parakkeja, joita pystytettiin merkittäviä määriä puolustusvoimien uusille majoitusalueille pääosin pitkin itärajaa. Näitä parakkityyppisiä rakennuksia pystytettiin kaikkiaan noin 2 500 kappaletta, joista n. 1300 oli miehistölle tarkoitettuja majoitusparakkeja ja noin 1200 upseereille ja aliupseereille tarkoitettuja asuinparakkeja.

title: Radioamatööritoiminta Suomessa

text: Suomessa varusmiesten radiotaitojen kehittämiseksi aloitettiin 1950 Suomen puolustusvoimissa sotilasradioharrastus, josta käytettiin lyhennettä SRH. Tuolloin keskeistä opetuksessa oli mm. riittävän sähkötystaidon hankkiminen harjoittelemalla. Radioliikennöintiä ei suoritettu radioamatööritaajuuksilla, vaan niitä lähellä olevilla taajuuksilla puolustusvoimien käytössä olevilla radioilla. Kutsumerkit olivat määritellyt sotatoimiyhtymän mukaan eikä asemapaikkaa, QTH:a, saanut paljastaa. SRH-toiminnan vähennyttyä 1960-luvulla ja 1970-luvulla, 1980-luvulla Keski-Suomen Viestipataljoonassa heräsi ajatus vastaanvanlaisen sotilasradioamatööritoiminnan aloittamisesta. Sotilasradioamatööritoimintaa jatkui virallisissa muodoissa 1990-luvun alkuun, jolloin siitä luovuttiin.

title: Suuntaradiojoukkue

text: Suuntaradiojoukkue on ollut prikaatin viestikomppanian joukkue, jonka tehtävänä on ollut muodostaa suuntaradioilla pitkähkönä, 20 kilometrin - 50 kilometrin pituisia yhteyksiä sotatoimiyhtymä prikaatin alueella ja siitä taaksepäin armeijakuntaan. Nimitys suuntaradio tulee radiotyyppien kyvystä suunta-antennilla luoda yhteyksiä haluttuihin suuntiin, mutta ei pääsuunnan sivuille paljastumisen välttämiseksi ja suuremman hyötytehon saamiseksi yhteyden muodostamiseen. Myöhemmin suuntaradiojoukkueita kutsuttiin linkkijoukkueiksi, koska nimityksestä suuntaradioluovuttiin ja ryhdyttiin käyttämään englantilaisperäistä nimitystä linkki.

title: Ruotuväki

text: Ruotuväki on Suomen puolustusvoimien uutislehti. Sitä julkaisee Pääesikunnan viestintäosasto. Se postitetaan tilaajiensa lisäksi useimpiin puolustusvoimien toimipisteisiin, varuskuntiin sekä kaikille kertausharjoituksiin osallistuville tai niihin kutsutuille.

title: Kenttälinkki

text: Antennimastot SP-3 -järjestelmässä olivat kolmipaarteisia putkiristikkomastoja, joiden paarreväli oli 30 cm. Antennimasto koostui viidestä osasta ja sen korkeudeksi muodostui 20 metriä. Kahden maston osian yhdistämällä saatiin tätä pidempiäkin mastoja. Tavanomaisen 20 metriä korkean maston rakentamiseen meni noin 20 minuuttia. 1960-luvulla oli jo teleskooppimastoja, joita ei tarvinnut rakentaa pystytettäessä osista, mutta niitä ei silloin vielä pidetty luotettavina. 1970-luvulla Suomen puolustusvoimissa käytössä olleet linkkiradioaemat olivat teleskooppimastoilla varustetut.

title: Jääkäri

text: Jääkäri tarkoittaa nopeasti liikkuvaa jalkaväkisotilasta. Suomessa jääkäreiksi on kutsuttu erityisesti jääkäriliikkeeseen liittyneitä Saksassa 1915–1917 sotilaskoulutuksen saaneita ”Saksan jääkäreitä”. Nykyään Suomen puolustusvoimien jalkaväkiyksiköiden sotamiesten yleinen nimitys on jääkäri.

title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Valtion talouden rahoitusmahdollisuuksia talvisodan aikana kavensi huomattavasti myös ulkomaankaupan lähes täydellinen tyrehtyminen, joka vähensi mm. tullimaksujen tuottoa. Lisäksi valtion tuloja vähensi puolustusvoimien palvelukseen kutsuttujen henkilöiden tuloverotuottojen merkittävä aleneminen.

title: Kenttälinkki

text: Laite oli Telefunkenin valmistama. Sen kehitystyö alkoi Siemensin ja Telefunkenin yhteistyönä 1954 ja sarjavalmistus alkoi 1959. Suomen puolustusvoimissa otettiin käyttöön 20 järjestelmää 1960. Järjestelmää oli käytössä monissa muissa maissa, muun muassa Saksan liittotasavallassa, joka oli valmistajamaa, Ranskassa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sakun lähetystehoa kyettiin säätämään ja se saattoi vaihdella 1 W:n - 10 W:n välillä. Radio-osan taajuusalue oli 610 MHz - 960 MHz ja kanavaväli 1 MHz. [2]

title: Kenttälinkki

text: Luokka:Kenttäradiot Luokka:Suomen puolustusvoimien viestikalusto

title: Jarmo Lindberg

text: Lindberg nimitettiin 1. maaliskuuta 2012 alkaen Puolustusvoimien sotatalouspäälliköksi. Hän toimi tehtävässä vuosina 2012–2014. Maaliskuussa 2014 hänet nimitettiin puolustusvoimien komentajaksi Ari Puheloisen jäädessä eläkkeelle. Hän aloitti tehtävässä 1. elokuuta 2014. Lindberg on ensimmäinen puolustusvoimien komentaja, jolla on hävittäjälentäjätausta.Lindberg kertoo pyöräilevänsä töihin aina, kun mahdollista, ja harrastavansa myös soutua olympialuokan kilpaveneellä. Hänen perheeseensä kuuluvat vaimo ja kolme tytärtä. Lindbergille on myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun ritari -kunniamerkki, sotilasansiomitali sekä vapaudenristi. Hänet kutsuttiin Suomen Ilmailuliiton kunniajäseneksi maaliskuussa 2015. Turun yliopisto myönsi hänelle kunniatohtorin arvonimen 2015.

title: Telakuorma-auto

text: Ruotsin puolustusvoimat ryhtyi jo 1950-luvulla suunnittelemaan telakuorma-autojen hankintaa. Ensimmäinen malli oli Bandvagn 202 vuodelta 1961. Saatujen kokemuksien perusteella sitä seurasi Bandvagn 206. Suomessa seurattiin ajoneuvotyypin kehitystä ja joitakin Bandvagneja hankittiin Puolustusvoimien käyttöön. Sisu kehitti suomalaisen telakuorma-automallin 1980-luvun alussa. Suomen puolustusvoimissa pääasiallisena ajoneuvokalustonaan telakuorma-autoja käyttävät Kainuun Prikaati, Pohjois-Karjalan Prikaati sekä Jääkäriprikaati. Suomessa telakuorma-autoja on miehistönkuljetuksen lisäksi käytetty mm. evakuointiin, komento- ja viestiajoneuvoina (myös YVI), kranaatinheitin- ja panssarintorjuntaohjusvaunuina.

title: Timo Sahi

text: Sahille on myönnetty seuraavat kunniamerkit: Suomen Leijonan Ritarikunnan komentajamerkki, Vapaudenristin Ritarikunnan 1. lk:n Vapaudenristi, Sotilasansiomitali, Sotainvalidien ansioristi, Rajavartiolaitoksen ansioristi, Väestönsuojelun 1 lk:n ansiomitali, Viron puolustusvoimien ansiomitali, Suomen Lääkintäupseeriliiton ansiomerkki, Maanpuolustusmitali, Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultainen ansioristi, Rintamaveteraaniliiton kunniaristi ja Hämäläis-Osakunnan kunniamerkki. Sahi on kutsuttu kunniajäseneksi Suomen Lääkintäupseeriliitossa, Suomen Urheilulääkäriyhdistyksessä ja Harvard Club of Finlandissa sekä kunniapuheenjohtajaksi International Committee of Military Medicinessä (ICMM) ja Suomen Kuntoliikuntaliitossa.

title: Tampere

text: Tamperetta on kutsuttu suomalaisen jääkiekkoilun mekaksi ja kehdoksi. Kaupungissa sai alkunsa 1926 Suomen jääkiekkotoiminta ja sinne rakennettiin 1956 Suomen ensimmäinen tekojäärata (Koulukadun kenttä) ja 1965 ensimmäinen jäähalli (Tampereen jäähalli). Tamperelaiset joukkueet ovatkin menestyneet erinomaisesti. Ilves on voittanut 16 mestaruutta ja on mestaruustilastossa toisena edellään vain paikalliskilpailija Tappara, jolla on mestaruuksia 17 kun sen edeltäjän TBK:n mestaruudet lasketaan mukaan. Näiden lisäksi Koovee ja Tampereen Palloilijat ovat voittaneet yhden mestaruuden. Jääkiekon pääsarjassa on ollut mukana vähintään kaksi tamperelaisjoukkuetta joka kerta vuodesta 1943.[161][162]

title: Viestimuseo

text: Näyttelyosaston teemana oli toista maailmansotaa seuranneen ajanjakson viestintä eli lähinnä 1950- ja 1960-luvut. Osastolla oli myös Suomen puolustusvoimien ensimmäinen Saksan liittotasavallasta hankitun kenttälinkin, alkujaan nimeltään suuntaradio FM 12/800:n, suomen puhekielessä radiolähettimensä osalta "Sakuna" ja kanavointilaitteena "Seijana" tunnettu laitteisto. Suuntaradiot olivat joitain puhelinkanavia välittämään kykeneviä korkeataajuuksia radioita, joilla pyrittiin pääasiassa korkeilta mäiltä muodostaamaan 20 kilometrin - 50 kilometrin pituisia yhteyksiä puhelinviestimiesten toimesta. Laite oli Siemensin ja Telefunkenin yhteisvalmistama. Sen kehitystyö oli aloitettu 1954 ja sarjavalmistus 1959. Kaksikymmentä FM 12/800 -järjestelmää otettiin käyttöön Suomen puolustusvoimissa 1960. FM 12/800 oli käytössä mm. Saksan liittotasavallassa, Ranskassa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Järjestelmä poistettiin Suomen puolustusvoimien kalustosta 1990-luvun alussa pääasiassa vähälukuisen määränsä vuoksi.

title: Kenttälinkki

text: PL-70, josta käytetään myös merkintä FM 4 E, ol L. M. Ericsson Oy Suomen, Ruotsin Ericsson radio systemsin ja Norjan As Elektrisk bureun valmistama kenttäradiolinkki. Ruotsin puolustusvoimissa järjestelmän nimi oli RL 430, joka otettiin käyttöön 1974. Suomeen PL-70:iä hankittiin runsaat sata, mikä tarjosi mahdollisuuden niiden välillä runsaaseen 50:een linkkiyhteyteen. Linkkiä käytettiin mm. jalkaväkiprikaati 1980:n viestikomppanian viestiosasto-1:ssä jalkaväkiprikaatin esikunnissa sekä viestiosasto-2:n ja viestiosasto-3:n yhteyksiin prikaatin jalkaväkipataljoonien komentopaikoilla. Linkin taajuusalue oli 430 MHz - 470 MHz, mikä 1981 alkaen osui päällekkäin NMT-450 -matkapuhelinjärjestelmän kautta. Näin ollen osa järjestelmän kanavista jäi käyttämättä siksi, että ei olisi häiritty matkapuhelinliikennettä. Toisaalta matkapuhelinliikenne oli kuultavissa PL-70:llä selväkielisenä matkapuhelinkehityksen alkuaikoina.

title: Alueellinen puolustusjärjestelmä

text: Strategisen iskun uhkakuva on alkujaan ruotsalainen. Se on mahdollistanut puolustusbudjetin ohjaamisen 50 %:sti hankintoihin ja samalla supistamaan jalkaväkiprikaateja Keski- ja Pohjois-Ruotsissa niitä tukevine aselajeineen, kuten kenttätykistöä. Ruotsi lopetti varusmiesten kouluttamisen vuonna 2006 tykkimiehiksi ja siirtyi asevelvollisuuteen, jossa 1/7 ikäluokasta ruotsalaismiehiä suorittaa aseellisen palveluksen. Suomessa strategisen iskun käsitteen toi voimakkaasti esille puolustusvoimien komentaja Gustav Hägglund ja sillä perusteltiin myös hanketta hankkia taisteluhelikoptereita sekä merivoimille ilmatyynyalukset. Ruotsissa ajatus on laajentunut kokonaismaanpuolustukseksi, jossa puolustusvoimien ensisijaisiin tehtäviin kuuluvat kansainväliset tehtävät. Suomessa puolestaan 95 % puolustustoimista tähtää maan alueen puolustamiseen. Suomessa hankintoihin käytetään 1/3 puolustusbudjetista.

title: Suomen puolustusvoimat

text: Alueellinen puolustusjärjestelmä Baretti suomalaisessa sotilaskäytössä Kirkollinen työ puolustusvoimissa Luettelo Suomen ilmavoimien ilma-aluksista Luettelo Suomen maavoimien kalustosta Luettelo Suomen merivoimien aluksista Luettelo Suomen puolustusvoimien joukko-osastoista Puolustuspolitiikka Puolustusvoimauudistus Puolustusvoimain pääesikunta Puolustusvoimain komentaja Puolustusvoimien ylipäällikkö Suomen puolustusvoimien sotilasarvot Suomen suuriruhtinaskunnan armeija Varusmiestoimikunta

title: Operaatio Stella Polaris

text: Operaatio Stella Polaris (latinaa, suomeksi: "Pohjantähti") oli operaatio, jossa pyrittiin turvaamaan Suomen puolustusvoimien tiedustelutoiminnan edellytyksiä, jos Neuvostoliitto miehittäisi Suomen jatkosodan päätyttyä aselepoon syksyllä 1944. Tiedusteluvälineistöä, tiedusteluosaston henkilöstöä perheineen ja arkistoja siirrettiin operaatiossa Ruotsiin. Ruotsiin luotujen varastojen tarkoitus oli suojata tiedustelutiedot ja tukea mahdollista sissisotaa Suomessa. Operaatioon osallistuneita on myöhemmin kutsuttu "stellisteiksi".

title: Kirkollinen työ Suomen puolustusvoimissa

text: Yhteydet kansankirkkojen ja puolustusvoimien välillä ovat säännöllisiä. Ensimmäinen puolustusvoimien kirkko, Merikappeli Upinniemessä, vihittiin käyttöön vuonna 1965. Savon sotilaskappeli Mikkelissä valmistui 1978. Riihimäen varuskunnan alueella on Riihimäen seurakunnan kirkko.

title: Viestijoukot

text: Puhelinviestitoimintaan suomen kielessä viitataan nykyään teletoimintana. Esimerkiksi puhelinjoukkue, joka on ennen vetänyt kuparisia yksiparisia parikaapeleita ja moniparisia kuparisia kenttäkaukokaapeleita, on nykyään pääasiassa myös valokaapelien vetämiseen sotilasopetettu telejoukkue. 1960-luvulta alkaen Suomessa sotatoimiyhtymien, prikaatien, suurimmat radiolaitteet ovat olleet puhelinviestitoiminnan yhteydessä hoidettavia, koska ne liittyvät oleellisesti puhelintoiminnan kenttäpuhelinkeskuksiin. Pitkiä 20 – 50 kilometrin yhteyksiä muodostavia radioita on kutsuttu suuntaradioiksi, myöhemmin linkkiradioiksi. Suomessa vuodesta 1980 alkaen ovat kenttäviestijärjestelmiä, joita nykyään kutsutaan englanniksi taistelunjohtajärjestelmiksi ovat olleet jalkaväkiprikaati malli 1980:n viestijärjestelmä, yhtymän viestijärjestelmä-1. Sen uudistettu versio yhtymän viestijärjestelmä-1M ja yhtymän viestijärjestelmä-2. Kainuun prikaatissa on kokeiltu uutta suomalaista Bittiumin, entisen Elektrobitin, toteuttamaa M12-järjestelmää välivaiheena Karjalan prikaatissa kokeltavan M18:n esiasteena. Vaikka kenttäviestijärjestelmän keskeisenä osana olisivatkin olleet linkkiradiot keskuksineen, kanavointilaitteineen sekä lähetinlaitteineen niin silti järjestelmään kuuluvat myös kokonaisuutena radioviestitoiminnan kenttälinkkiradioita pienemmät radiolaitteet ja asemat. 1990-luvulta alkaen kenttäviestiverkkojen digitalisoiminen on vähitellen hävittänyt rajaa radio- ja puhelinpuoleen, koska puheestakin on tullut dataa.


query: Mikä oli Éric Perrin ensimmäinen NHL joukkue?

title: Éric Perrin

text: 1991–1992Laval RégentsQMAAA42415091–1271623–1992–1993Hawkesbury HawksCJHL3134589248–––––1993–1994Univ. of VermontECAC3224214534–––––1994–1995Univ. of VermontECAC3528396738––––– 1995–1996Univ. of VermontECAC3829568538––––– 1996–1997Univ. of VermontECAC3626335940–––––1997–1998Cleveland LumberjacksIHL6912314334–––––Québec RafalesIHL13212144–––––1998–1999Kansas City BladesIHL8224376171300001999–2000Kansas City BladesIHL213151816–––––2000–2001JokeritSM-liiga61124–––––ÄssätSM-liiga4315233870–––––2001–2002ÄssätSM-liiga4513132616–––––HPKSM-liiga12510154824662002–2003JYPSM-liiga56182846367461082003–2004Tampa Bay LightningNHL40000120116 Hershey BearsAHL7121547549––––– 2004–2005Hershey BearsAHL8024497346–––––2005–2006SC BernNLA441325382862468EHC BielNLB–––––11571222006–2007Tampa Bay LightningNHL8213233630611222007–2008Atlanta ThrashersNHL8112334526–––––2008–2009Atlanta ThrashersNHL787162336–––––2009–2010Avangard OmskKHL5571219363101162010–2011JYPSM-liiga50183250471043762011–2012JYPSM-liiga581940592014410146 2012–2013JYPSM-liiga59114253221115622013–2014JYPSM-liiga6016304628713442014–2015JYPSM-liiga591243552012381162015–2016TPSSM-liiga461024344822442016–2017TPSSM-liiga4313183118602202017–2018TPSSM-liiga50232043221063944 kauttayhteensäNHL2453272104921812381 kausiyhteensäKHL55712193631011611 kauttayhteensäSM-liiga58718932449830993274673463 kauttayhteensäIHL1854195136125300002 kauttayhteensäAHL1514510314895–––––1 kausiyhteensäNLA441325382862468

title: Éric Quintin

text: Éric Quintin (s. 22. tammikuuta 1967 Aix-en-Provence) on ranskalainen entinen käsipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa ja kuului siellä pronssia saaneeseen joukkueeseen.

title: Éric Perrin

text: Perrin koki lähtönsä Jyväskylästä outona tunteena, sillä hän olisi halunnut päättää uransa JYPissä.[19][20] Perrin piti tilannetta isona pettymyksenä.[20] Toimittaja Tuomas Heikkilän mukaan päätöksen siitä, ettei sopimusta jatkettu, teki joukkueen omistaja Seppänen.[1] Seppänen oli kuitenkin epävarma päätöksestään.[1] Seppänen totesikin myöhemmin: "En oikein tiedä, jäikö se [sopimuksen tekeminen] lopulta edes rahasta kiinni".[1] Heikkilän mukaan Perrinillä ja päävalmentaja Marko Virtasella oli ollut ristiriitoja.[1]

title: Éric Perrin

text: Perrin jätti NHL:n syksyllä 2009, kun hän siirtyi KHL-liigassa pelaavaan Avangard Omskiin. Syksyn 2010 hän harjoitteli NHL-seura Tampa Bay Lightningin kanssa, mutta koska Perrin ei saanut yksisuuntaista NHL-sopimusta, hän siirtyi takaisin SM-liigaan ja JYPiin. Jyväskylässä hän löysi pelillisen kotinsa ja pelaajauran kehittymisen huippuunsa.[5] Kauden alussa Perrin totesikin, että hän on pelannut monissa eri joukkueissa ja sarjoissa, mutta uran siihen astiset parhaat muistot olivat Jyväskylästä.[10] Siksi hän halusi perheineen tulla takaisin JYPiin, vaikka oli pelannut Jyväskylässä vain yhden kauden.[10]

title: Suomalaiset NHL-kaudella 2012–2013

text: NHL:n kaudella 2012-13 liigassa pelasi 31 suomalaispelaajaa. Lisäksi NHL-kaudella 2012-13 NHL-joukkueidensa kokoonpanoissa olivat myös suomalaispelaajat Jani Hakanpää sekä Petteri Nokelainen, mutta he eivät kuitenkaan päässeet pelaavaan kokoonpanoon. NHL-kaudella 2012-13 NHL:ssä toim myös ensimmäinen suomalainen ja myös kautta-aikojen ensimmäinen eurooppalainen GM eli joukkueen toimitusjohtaja, joka vastaa joukkueen pelaajahankinnoista, pelaajasopimuksista jne., kun Jarmo Kekäläinen pestattiin kesken kauden Columbus Blue Jacketsin toimitusjohtajan tehtäviin. Lisäksi suomalainen entinen pelaaja Teppo Numminen kuului kaudella 2012-13 NHL-seura Buffalo Sabresin valmennustiimiin.

title: NHL-kausi 1917–1918

text: NHL-kausi 1917–1918 oli historian ensimmäinen NHL-kausi. Kaudella pelasi yhteensä neljä eri joukkuetta; Ottawa Senators, Toronto Arenas, Montreal Canadiens ja Montreal Wanderers. Joukkueista Wanderers luopui sarjapaikastaan kesken kauden tulipalon tuhottua sen kotihallin Westmount Arenan. Tuolla kaudella NHL:n pääpalkinto ei ollut Stanley Cup, vaan O'Brien Trophy, joka annettiin parhaalle NHL-joukkueelle. Stanley Cup oli tuolloin jääkiekkoilun pääpalkinto, josta taistelivat NHL:n voittanut joukkue sekä PCHA:n (Pacific Coast Hockey Association) mestari. Historian ensimmäisen O'Brien Trophyn ja samalla Stanley Cupin voitti Toronto Arenas, jonka nimi on nykyään Toronto Maple Leafs.[1][2][3][4][5][6]

title: Éric Perrin

text: Myöhemmin pelatessaan Turun palloseurassa Perrin teki joukkueen kanssa kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

title: Marko Virtanen

text: Helmikuussa 2015 JYP piti poikkeuksellisen tiedotustilaisuuden, jossa kerrottiin, että joukkueessa tuolloin pelanneen Éric Perrinin sopimusta ei jatketa JYPissä. JYP ja Perrin kertoivat, että ratkaisu tehtiin yhteisymmärryksessä, mutta Perrinille ilmoitus lähdöstä oli silminnähden raskas. Kyyneleisiin asti liikuttuneena Perrin kertoi, että hän oli jo vuonna 2013 arvellut joutuvansa lähtemään Jyväskylästä. Virtanen toimi tuolloin ensimmäistä kauttaan JYPin päävalmentajana. Tiedotustilaisuuden aikaan Perrin johti SM-liigan pistepörssiä 50:llä pisteellä.

title: Éric Desjardins

text: Éric Desjardins pelasi 17 kautta kattavan NHL-uransa aikana yhteensä 1143 runkosarjaottelua tehden niissä 575 tehopistettä, 136 maalia ja 439 syöttöpistettä. Pudotuspeliotteluita hänelle kertyi yhteensä 168, joissa syntyi 80 tehopistettä, 23 maalia ja 57 syöttöpistettä. Plusmiinustilastossa Desjardins saavutti positiivisen lukeman peräti 15:llä kaudella ja parhaimmillaan hän saavutti lukeman +30, mikä tapahtui kaudella 2002–2003.

title: Borna Rendulić

text: Kaudella 2013–2014 Rendulić oli HPK:n paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 11+21=32. Kevään 2014 pudotuspeleissä hän oli kolmella osumallaan joukkueen paras maalintekijä Teemu Rautiaisen kanssa. Toukokuussa 2014 Rendulić teki kaksivuotisen ja 1,25 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen NHL-joukkue Colorado Avalanchen kanssa. Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen NHL-sopimuksen tehnyt kroatialaispelaaja. Rendulić teki kaudella 2014–2015 myös NHL-debyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 9. joulukuuta 2014 Nashville Predatorsia vastaan. Rendulić sai ottelussa jääaikaa 7.47 minuuttia ja hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen kroatialaispelaaja NHL:ssä. Rendulicin ensimmäinen NHL-maali syntyi hänen neljännessä ottelussaan 31. joulukuuta 2014 Philadelphia Flyersia vastaan. Rendulić valittiin ottelun kolmostähdeksi. Hän pelasi kauden aikana NHL:ssä kaikkiaan 11 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2 ja 26 ottelua AHL-joukkue Lake Erie Monstersissa, kunnes Rendulicin kausi päättyi jalan murtumisen vuoksi tammikuussa 2015.

title: Éric Perrin

text: Hyvin sujuneen kauden päätteeksi Perrin sai tilaisuuden siirtyä NHL:ään kaudeksi 2003–2004. Tampa Bay Lightning halusi Perrinin joukkueeseensa, sillä hän oli pelannut joukkueessa pelaavan hyvän ystävänsä Martin St. Louis’n kanssa jo yliopistosarjoissa.[8] Perrin ei kuitenkaan saanut kunnolla vakiinnutettua paikkaansa NHL:ssä, vaan joutui pelaamaan paljon farmijoukkueessa. Hän pääsi kuitenkin joukkueen mukaan pudotuspeleihin ja pääsi juhlimaan keväällä Stanley Cupin voittoa joukkueensa kanssa. Vaikka Perrinin ottelumäärät runkosarjassa ja pudotuspeleissä eivät oikeuttaneet Stanley Cup-mestaruuteen ja nimeen pokaalissa, Tampa Bay Lightning haki erikoislupaa NHL:ltä lisätä Perrinin nimi sekä voittavan joukkueen listaan että pokaaliin, ja lupa myönnettiin.[9]

title: Éric Perrin

text: Éric Perrin (s. 1. marraskuuta 1975 Laval, Quebec, Kanada) on kanadanranskalainen[1] jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laitahyökkääjänä. Perrinistä tuli kauden 2017–2018 aikana SM-liigahistorian eniten tehopisteitä ja maaleja tehnyt ulkomaalaispelaaja.[2] Häntä on luennehdittu pelaajaksi, joka johtaa joukkuetta myös kaukalon ulkopuolella.[3]

title: Stanley Cup

text: Pokaali tunnettiin alun perin nimellä "Dominion Hockey Challenge Cup", ja silloinen Kanadan kenraalikuvernööri Frederick Arthur Stanley lahjoitti sen vuonna 1892 Kanadan jääkiekkokilpailujen kiertopalkinnoksi. Ensimmäinen palkinnon voittanut joukkue oli Montreal Hockey Club vuonna 1893. Vuonna 1915 National Hockey Associationnin ja Pacific Coast Hockey Associationnin solmiman sopimuksen mukaan molempien sarjojen parhaat joukkueet ratkoisivat Stanley Cupin voittajan. Vuonna 1926 Stanley Cupista tuli NHL:n mestaruuspalkinto, ja vuonna 1947 komitea teki sopimuksen Stanley Cupista siten, että NHL huolehtii pokaalista ja järjestettävästä kilpailusta sen voittamiseksi.

title: Artjom Tšubarov

text: Kaudeksi 1999–2000 Tšubarov siirtyi Vancouver Canucksin organisaatioon. Hän pelasi seuran NHL-joukkueessa 49 runkosarjaottelua tehopistein 1+8=9. Osa Tšubarovin kaudesta eteni farmijoukkue Syracuse Crunchissa, AHL:ssä. Kaudella 2000–2001 hän pelasi IHL-joukkue Kansas City Bladesissa ja Canucksin NHL-joukkueessa yhteensä vain 11 ottelua (10 IHL- ja yksi NHL-ottelu) marraskuussa 2000 IHL-ottelussa tulleen olkapäävamman vuoksi. Ottelumäärästään huolimatta Tšubarovin teholukema +10 oli Bladesin hyökkääjistä koko kauden paras. Kaudella 2001–2002 hän pelasi NHL:ssä 51 runkosarjaottelua tehopistein 5+5=10 ja kuusi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Tšubarovista tuli kaikkien aikojen ensimmäinen NHL-pelaaja, jonka neljä ensimmäistä maalia oli voittomaaleja. Osan kaudesta hän pelasi vielä AHL-joukkue Manitoba Moosessa.

title: Éric Perrin

text: Kaudeksi 2006–2007 Perrin sai tilaisuuden siirtyä takaisin Tampa Bay Lightningin NHL-joukkueeseen. Hän pelasi joukkueensa jokaisessa ottelussa tehden 36 pistettä. Kauden päätteeksi Lightning päätti päästää hänet Atlanta Thrashersin joukkueeseen. Atlantassa Perrin pelasi kaksi kautta.

title: Éric Perrin

text: Perrin pelasi kaudet 1993–1997 Vermontin yliopiston joukkueessa ECAC-sarjassa. Hän sai yliopistourallaan useita tunnustuksia. Ensimmäisen kautensa jälkeen Perrin valittiin vuoden tulokkaaksi ja toisella sekä kolmannella kaudellaan hänet valittiin ECAC:n tähdistökentälliseen. Perrinin kolmas kausi, 1995–1996, oli hänen parhaansa. Hän teki 38 ottelussa 85 pistettä, ja hänet valittiin ECAC:n parhaaksi pelaajaksi. Perrin oli ehdolla myös koko Yhdysvaltain yliopistosarjojen NCAA:n parhaaksi pelaajaksi, Hobey Baker Awardin voittajaksi.[4] Perrin on todennut, että hänen kotikaupunkinsa Lavalin asema jääkiekkokaupunkina on vaikuttanut paljon hänen urakehitykseensä.[5] Esikuvanaan Perrin pitää Guy Lafleuria, joka on hänen suosikkipelaajansa Montreal Canadiensin joukkueesta.[5] Juuri hänen takiaan Perrin on käyttänyt pelinumeroa 10 läpi uransa.[5]

title: Éric Messier

text: Messier vakiinnutti paikkansa Avalanchen NHL-kokoonpanossa kaudella 1997–1998 ja pelasi joukkueessa lopulta lähes koko NHL-uransa. Kaudella 2000–2001 hän oli voittamassa seuran historian toista Stanley Cupia. Heinäkuussa 2003 hän ja Václav Nedorost siirtyivät Florida Panthersiin pelaajakaupassa, jossa Avalanche sai vaihdossa Peter Worrellin ja toisen kierroksen varausvuoron . Hän sai saman vuoden marraskuussa rannevamman, joka päätti kauden 2003–2004 hänen osaltaan vain 21:n ottelun jälkeen. Kausi jäi hänen viimeisekseen NHL:ssä.

title: Kyle Calder

text: Calderin ensimmäinen täysi kausi NHL:ssä oli kausi 2001–2002. Hän pelasi Blackhawksin riveissä 81:ssä NHL:n runkosarjaottelussa, joissa teki 17 maalia ja antoi 36 maalisyöttöä. Hän sijoittui joukkueen sisäisessä pistepörssissä sijalle kuusi ja maalipörssissä sijalle viisi. Calder kuului Chicagon runkopelaajiin myös kolme seuraavaa NHL-kautta. Kaudella Kaudella 2002–2003 hän oli Blackhawksin neljänneksi paras pistemies Steve Sullivanin, Aleksei Žamnovin ja Éric Dazén jälkeen tehtyään 82:ssa ottelussa tehot 15 maalia ja 27 syöttöpistettä ja kaudella 2003–2004 hän sijoittui Chicagon sisäisessä pistepörssissä sijalle kuusi ja maalipörssissä jaetulle sijalle kolme Mark Bellin kanssa tehtyään 66:ssa runkosarjaottelussa 21 maalia ja annettuaan 18 maaliin johtanutta syöttöä. Calder joutui olemaan kaudella 2003–2004 sivussa kuudestatoista ottelusta pohjeluun murtuman vuoksi.

title: Éric Perrin

text: JYPin toimitusjohtaja Kari Tyni puolestaan perusteli päätöstä olla solmimatta uutta sopimusta sillä, että joukkueella ei ollut varaa palkata Perriniä.[20] JYPin pelaajabudjetti kaudelle 2014–2015 oli hieman yli 2,5 miljoonaa euroa, ja siitä oli määrä leikata 15 % kaudeksi 2015–2016.[20] Perrin siirtyi seuraavaksi Turun palloseuraan.[21] TPS:n pelaajabudjetti kaudelle 2014–2015 ei ollut kuitenkaan kuin 2,69 miljoonaa euroa, ja TPS oli ilmoittanut tekevänsä tuolla tilikaudella noin kahden miljoonan euron tappiot.[21] Kaudelle 2015–2016 TPS ilmoitti pelaajabudjetikseen 2,3 miljoonaa euroa.[21]

title: Éric Perrin

text: Ammattilaisuransa Perrin aloitti IHL:ssa kaudella 1997–1998. Hän pelasi sarjassa kolme kautta. Ensimmäisen kautensa Perrin pelasai Cleveland Lumberjacks- ja Quebec Rafales -joukkueissa. Seuraavat kaksi kautta hän kiekkoili Kansas City Bladesissa.[4]

title: Jack Johnson (jääkiekkoilija)

text: Carolina Hurricanes varasi Johnsonin vuonna varaustilaisuuden kolmannella vuorolla, mutta myi hänet syyskuussa 2006 yhdessä Oleg Tverdovskin kanssa Los Angeles Kingsiin, josta sai vaihdossa Éric Bélangerin ja Tim Gleasonin. Johnson aloitti NHL-uransa maaliskuussa 2007, kauden 2006–2007 lopulla, pelattuaan sitä ennen loppuun toisen kautensa Michiganin yliopiston joukkueessa yliopistosarja CCHA:ssa.

title: Anders Nilsson

text: Toukokuussa 2011 Nilsson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen New York Islandersin kanssa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan AHL-joukkue Bridgeport Sound Tigersissa ja valittiin liigan helmikuun 2012 kuukauden maalivahdiksi, mutta Nilsson pelasi kauden aikana myös neljä NHL-ottelua. Hän teki NHL-debyyttinsä 19. marraskuuta 2011 Boston Bruinsia vastaan, kun Nilsson vaihdettiin Islandersin maalille Rick DiPietron tilalle ottelun kolmanteen erään. Nilsson torjui ottelussa 14 kertaa ja päästi kolme maalia. Islanders hävisi ottelun lopulta 0–6. Seuraavassa ottelussa 21. marraskuuta 2011 vieraissa Pittsburgh Penguinsia vastaan hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelun aloittavana maalivahtina. Nilsson torjui Islandersin 5–0-voittoon päättyneessä ottelussa 31 kertaa. Seuraavassa NHL-ottelussaan 4. maaliskuuta 2012 New Jersey Devilsia vastaan Nilsson torjui ensimmäisen NHL-voittonsa ja nollapelinsä, kun Islanders voitti ottelun voittomaalikilpailun jälkeen lukemin 1–0. Hänestä tuli joukkueen seurahistorian ensimmäinen maalivahti, jonka ensimmäinen voitto on päättynyt nollapeliin.

title: Éric Perrin

text: Tiedotustilaisuutta seuraavana päivänä JYPin kannattajaryhmä paljasti JYPin kotiottelussa kantaa ottavan ison tifon, jossa luki: "Seuraikoneista on pidettävä kiinni. 11 & 42". Numeroilla viitattiin Éric Perriniin sekä Antti Virtasen tapaukseen. Ottelussa maalin ja kaksi syöttöpistettä tehnyt Perrin kiersi ottelun jälkeen pitkän aikaa jäällä osoittaen kiitollisuutta saamastaan tuesta kannattajilleen, mutta ottelun jälkeen radiohaastattelussa Perrin puhkesi jälleen kyyneliin.[18]

title: Éric Perrin

text: Niinpä kun JYP kauden päätteeksi voitti pronssia Rauman Lukkoa vastaan käydyssä ottelussa Raumalla, Perrin hyvästeli joukkueensa haikein mielin.[21] Valmentaja Marko Virtanen ei kuitenkaan päästänyt Perriniä viimeiseen vaihtoon kentälle, vaan Perrin seurasi ottelun ratkaisuhetket vaihtopenkiltä.[21]

title: Éric Perrin

text: NHL-työsulun vuoksi Perrin pelasi kauden 2004–2005 Hershey Bearsin riveissä AHL:ssä tehden 80 ottelussa 73 pistettä. Hänet valittiin joukkueensa kauden parhaaksi pelaajaksi ja hänelle tarjottiin sopimusta Bearsin kanssa. Perrin ei kuitenkaan halunnut jatkaa farmissa, vaan siirtyi takaisin Eurooppaan, tällä kertaa Sveitsin SC Bernin joukkueeseen. Lisäksi hän pelasi kauden aikana EHC Bielin joukkueessa 11 ottelua.

title: Per Svartvadet

text: Svartvadet on Sollefteå HK:n kasvatti, mutta hän aloitti ammattilaisuransa Modossa. Svartvadet on sittemmin edustanut joukkuetta lähes koko uransa neljänätoista kautena, mutta välille mahtuu myös neljä kautta NHL-joukkue Atlanta Thrashersin riveissä. Dallas Stars varasi hänet numerolla 139 , mutta kesällä 1999 Svartvadetin oikeudet kaupattiin uuteen NHL-joukkueeseen Atlanta Thrashersiin. Vaihdossa Stars sai kuudennen kierroksen varausvuoron. Svartvadetin ensimmäinen kausi 1999–2000 kului vielä osittain IHL-joukkue Orlando Solar Bearsissa, mutta hän sittemmin pelasi kolme seuraavaa kautta vakiinnuttaen paikkansa Thrashersissa. Parhaimmillaan Svartvadet teki tehot 10+11=21 kaudella 2000–2001. Yhteensä hän pelasi 247 NHL-ottelua tehoin 17+34=51. Jäähyminuutteja tuli 58.

title: Éric Dazé

text: Éric Dazé (synt. 2. heinäkuuta 1975 Montreal, Québec) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija. Daze ehti pelata varsin lyhyen ammattilaisuran NHL-seura Chicago Blackhawksissa ennen kuin hän joutui lopettamaan uransa selkävamman takia.

title: J. T. Miller

text: Kesällä 2011 NHL-joukkue New York Rangers varasi Millerin ensimmäisellä kierroksella 15. pelaajana. Hän oli alun perin siirtymässä kaudeksi 2011–2012 Pohjois-Dakotan yliopistojoukkueeseen, mutta Miller teki NHL-varauksensa jälkeen jo heinäkuussa 2011 kolmivuotisen tulokassopimuksen Rangersin kanssa ja siirtyi harjoitusleirin jälkeen OHL-joukkue Plymouth Whalersiin. OHL-kautensa päätteeksi huhtikuussa 2012 hän siirtyi AHL-joukkue Connecticut Whalen vahvuuteen. Miller teki siellä loppukaudella kahdeksassa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen.

title: NHL Hockey

text: NHL Hockey on EA Sportsin julkaisema NHL-pelisarjan ensimmäinen osa, joka julkaistiin vuonna . Pelissä on NHL:n lisenssi, joten pelissä on joukkueet ja niiden nimet, mutta NHLPA:n lisenssin puuttumisen johdosta pelaajien nimiä ei ole.

title: Éric Perrin

text: HPK ei kuitenkaan palkannut Perriniä seuraavaksi kaudeksi, joten seuraavaksi hän siirtyi Jyväskylään JYPin joukkueeseen.[7] Kun Perrin saapui Jyväskylään joukkueen omistaja Jukka Seppänen sanoi Perrinille heidän ensimmäisessä tapaamisessaan: ”En välitä teetkö sata vai nolla tehopistettä. Haluan, että olet tämän joukkueen johtaja. Sen takia olet JYPissä”.[5] Toimittaja Tuomas Heikkilän mukaan Seppänen piti sopimuksen solmimishetkellä Perriniä seuran kaikkien aikojen parhaan ulkomaalaisvahvistuksensa.[1] Valmentaja Matti Alatalon alaisuudessa Perrin sai lyötyä itsensä läpi. Hän oli Jypin paras pistemies tehden 46 pistettä runkosarjassa. Pudotuspeleissä tehot olivat ottelua kohden vieläkin paremmat: Perrin teki 10 pistettä 7:ssä ottelussa.

title: Éric Gélinas

text: Éric Gélinas (s. 8. toukokuuta 1991 Vanier, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. New Jersey Devils varasi hänet toisella kierroksella .