query: Kuka tai mikä on Rinne Rokudõ?

title: Rinne (mangasarja)

text: Sarjan päähenkilö on Rinne Rokudõ -niminen 16-vuotias lukiota käyvä köyhä opiskelija. Hän on puoliksi henkien maailmaan kuuluva shinigami ja puoliksi ihminen ja hänen työnään on opastaa kuolleiden sieluja. Rinnen päätehtävä on auttaa erityisesti niitä, jotka ovat jostakin syystä jääneet kiinni maalliseen elämään aiheuttaen kummittelua ja muita pelottavia ilmiöitä. [3] Rinne kykenee liikkumaan henkimaailman ja tavallisen maailman välillä käyttämällä erityistä takkia, joka muuttaa hänet hengeksi ja samalla näkymättömäksi tavallisessa maailmassa. Rinne kykenee näkemään henget ollessaan ihminen. Rinne ansaitsee osan elannostaan uhrilahjoina tarjoamalla henkenä apua oppilaille joilla on ongelmia jostakin merkillisestä tapauksesta, johon voi liittyä tuonpuoleisen olentoja tai sieluja.

title: Rinne (mangasarja)

text: Rinne Rokudõ on noin 16-vuotias lukion ensimmäistä luokkaa käyvä köyhä opiskelija, joka asuu koulun vanhassa kerhorakennuksessa. Rinne on shinigami eli hänen työnään on opastaa tuonpuoleiseen kuolleiden henkiä. Erityisesti hän vapauttaa niitä, joita jokin on jäänyt maallisessa elämässä kaihertamaan. Hän on puoliksi ihminen ja tarvitsee siksi enemmän apuvälineitä työnsä tekemiseen. Apuvälineet ovat maksullisia ja Rinne myykin sivutöinään paperikukkia ja kerää ilmaisia välineitä sekä kiinniottopalkkioita pahoista damashigami-olennoista aina tilaisuuden tullen.[6]

title: Eila Rinne

text: Eila Rinne (18. kesäkuuta 1920 – 19. tammikuuta 1991) oli suomalainen näyttelijä. Hän syntyi Viipurissa maineikkaaseen Rinteen näyttelijäsukuun: Einari Rinne oli hänen isänsä, Jalmari Rinne ja Joel Rinne setiä. Hänen äitinsä oli näyttelijä Eine Laine.

title: Antti Rinne

text: Tammikuussa 2018 Rinne kritisoi "Aamulehden" haastattelussa voimakkaasti hallituksen ajamaa työttömyysturvan aktiivimallia. Rinteen mielestä hallituksella on väärä käsitys työttömistä ihmisistä ja se pitää kaikkia työttömiä ”laiskoina ja saamattomina”. Rinteen mielestä hallituksessa vallitseva ihmiskuvan vääristyneisyys johtaa aktiivimalliin ja pakkohakuun, joita hän pitää ”älyttömyyksinä”. Rinteen mielestä työvoimapalvelujen resursseja pitäsisi lisätä, ei hallinnollista byrokratiaa ja keppilinjaa sanktioineen ja karenssilla uhkaamisineen. Rinne sanoi, ettei kaikkialla Suomessa ole riittävästi tarjolla työvoimapalveluita ja työvoimapoliittista koulutusta. Haastattelussa Rinne siteerasi saamaansa palautetta, jonka mukaan ”hallituksen politiikka tuntuu siltä, että halutaan laittaa työttömät polvilleen ja antaa heille niskalaukaus”. Rinne kertoi palautteen tulleen Uudellamaalla asuvalta kahden vuoden ajan tuloksetta työtä hakeneelta koulutetulta työttömältä. Rinteen välittämä raju retoriikka herätti paheksuntaa ja kritiikkiä, mutta Rinne ei pahoitellut sanojaan: ”Millaista palautetta hallitus oikein odotti?", Rinne kysyi Twitterissä.Rinne on naimisissa kolmatta kertaa. Hänellä on kaksi tytärtä avioliitosta Merja Rinteen kanssa ja myös jo lapsenlapsia. Pariskunta erosi vuonna 2003. Rinteen nykyinen puoliso on Heta Ravolainen-Rinne.

title: Pekka Rinne

text: Pekka Rinne pelasi ensimmäisen kerran maajoukkueessa MM-ottelussa Norjaa vastaan 25. huhtikuuta 2009 ja torjui 30 laukausta sekä nollapelin. Rinne on edustanut Suomea MM-kisoissa 2009, 2010, 2014 ja 2015. Rinne voitti myös MM-kisoissa 2014 Suomen maajoukkueessa hopeaa ja sai turnauksen arvokkaimman pelaajan palkinnon. Vuonna 2015 Rinne valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi.

title: Jalmari Rinne

text: Syksyllä 1918 Rinne siirtyi Helsinkiin vastaperustettuun Ida Aalberg-teatteriin, mutta sen toiminta loppui jo seuraavana keväänä jolloin hän vaihtoi Kansan Näyttämöön. Siellä Rinne debytoi näyttävästi Adolf Paulin näytelmässä "Kaarina Maununtytär" kuningas Eerik XIV:n roolissa. Tuona aikana hän vieraili myös Viipurissa, joka oli Helsinkiäkin kansainvälisempi teatterikaupunki. Syksyllä 1921 Rinne palasi jälleen avattuun Tampereen Teatteriin. Samana syksynä teatteriin kiinnitettiin myös Anni Aitto. Rinne ja Aitto alkoivat seurustella ja kahden vuoden päästä he solmivat avioliiton Oulussa, jossa Aiton vanhemmat asuivat. Toisella Tampereen kaudellaan Jalmari Rinne näytteli muun muassa "Pohjalaisissa", tällä kertaa Jussin roolissa. Kesinä 1922 ja 1923 Rinne vietti muutamia viikkoja suuren näyttelijäihanteensa Axel Ahlbergin opissa Hangossa. Hän irtisanoutui Tampereen Teatterista keväällä 1923 ja toteutti näytelmäkiertueen ystävänsä Jalmari Lahdensuon kanssa. Kiertue sai jatkoa ja Rinne tuli tunnetuksi eri puolella Suomea. Tuolloin hän oppi tuntemaan myös kiertue-elämän nurjat puolet, mistä hän sai myöhemmin yllykkeen lähteä parantamaan näyttelijöiden asemaa työehtosopimuksin. Kiertueajan lopussa 1925 Rinne ja Aitto saivat esikoislapsensa Tommin.

title: Luettelo Fruits Basket -sarjan hahmoista

text: Isuzu Sōma eli Rin on Kyōta, Yukia ja Tōrua vuoden vanhempi ja harua kaksi vuotta vahnempi. Rin on sisimmässään hyvin ahdistunut kamalalla tavalla särkyneen perheidyllin vuoksi. Hänen vanhemmillaan oli pakkomielle esittää onnellista ja täydellistä perhettä, vaikka todellisuudessa perhesiteet natisivat liitoksissaan, ja kaikki olivat henkisen sietokykynsä rajoilla. Lopulta Rin sanoi jotain, joka sai hänen vanhempansa väistymään rooleistaan. Rinin vanhemmat sekosivat täysin ja antoivat kaikkien patoutuneiden tunteidensa purkautua, ja lopulta Rin sai kuulla olevansa vihattu ja ei-toivottu. Tämä traumatisoi Rinin sillä Akito ei olisi sietänyt tietää siitä. Rin tahtoo purkaa eläinratakirouksen ja etsii epätoivoisesti keinoja siihen. Hän on pitkä (177)hoikka ja hänellä on pitkät mustat hiukset. Kerran Akito leikkaa Rinin hiukset suutuksissaan.

title: Rinta-Jouppi

text: Jarmo Rinta-Jouppi Oy on erillinen, Rinta-Joupin Autoliikkeen omistavan Ari Rinta-Joupin veljen, Jarmo Rinta-Joupin omistama, vuonna 1987 perustettu yritys, joka toimii Seinäjoella, Kuopiossa, Helsingissä, Tampereella, Hämeenlinnassa, Kotkassa, Lahdessa, Lappeenrannassa ja Vantaalla. Yhtiö edustaa automerkkejä Ford, Kia ja Opel.

title: Katriina Rinne

text: Katriina Rinne kuuluu Rinteen näyttelijäsukuun. Hänen vanhempansa olivat Jalmari Rinne ja Ansa Ikonen. Myös Rinteen sisarukset Tommi, Tiina, Taneli ja Marjatta Rinne ovat työskennelleet näyttelijöinä.

title: Kaarle F. Rinne

text: Kaarle F. Rinne oli naimisissa vuodesta 1893 opettaja Hilma Maria Hagelbergin (1869–1948) kanssa. Heidän poikiaan olivat Jutikkalan kartanon isänsä jälkeen 1923–1979 omistanut lakitieteen kandidaatti Ossian Rinne ja historiantutkija, akateemikko Eino Jutikkala (vuoteen 1931 Rinne). Tytär Elsa Maria Rinne oli naimisissa kirjallisuudentutkija J. V. Lehtosen kanssa.

title: Samuel Rinta-Nikkola

text: Rinta-Nikkola laati 1800-luvun alussa nuottikirjan johon hän kopioi 94 viulupolskasävelmää. Hän suomensi ja kopioi myös kymmeniä ulkomaisia teoksia. Suomennokset jäivät Rinta-Nikkolan elinaikana painamatta mutta vuonna 1999 ilmestyi Rinta-Nikkolan suomentama maantiedon oppikirja "Geografia alkavillen". Rinta-Nikkolan nuottikirja on julkaistu muun muassa Ilmari Krohnin kokoelmassa "Suomen kansan sävelmiä III".

title: Marjatta Rinne

text: Marjatta Rinteen vanhemmat olivat teatterineuvos Jalmari Rinne (1893–1985) ja näyttelijä Ansa Ikonen (1913–1989). Myös hänen setänsä Einar Rinne (1890–1933) ja Joel Rinne (1897–1981) olivat näyttelijöitä, jälkimmäinen jopa eräs 1900-luvun tunnetuimpia suomalaisia alallaan. Niin ikään hänen sisarensa Katriina Rinne (s. 1939), Taneli Rinne (s. 1934), Tiina Rinne (s. 1929) ja Tommi Rinne (1925–1999) ovat olleet ammattinäyttelijöitä, kuten myös hänen serkkunsa, Einar Rinteen ja Eine Laineen tytär Eila Rinne (1920–1991).

title: Rinnat

text:
Rinnat sijaitsevat rintakehän päällä. Rinnat ovat ihon peittämät, pehmeät, rasvakudoksen täyttämät elimet, joiden muoto on pohjasta pyöreä ja ulospäin suippeneva. Niiden kärkiosassa on väriltään tummempi, pyöreä nännipiha, jonka keskellä nänni sijaitsee. Nänni on pyöreä ja ulkoneva rinnan osa, jonka päähän rinnan sisällä olevista maitorauhasista lähtevät maitotiehyet avautuvat.
Naisen kehittyneissä rinnoissa on enemmän rasvakudosta kuin miehen tai lasten rinnoissa, jolloin ne ulottuvat selvemmin muun elimistön ulkopuolelle.

title: Himos

text: 13 rinnettä: Bonus-rinne (148 m / 600 m) Keskimaa (148 m / 600 m) ABC-rinne (148 m / 600 m) Himmin rinne (120 m / 650 m) Mountain Dew Snow Park Hiskin rinne (120 m / 500 m) MC-rinne Mukkeli (120 m / 500 m) Torvinokan rinne (120 m / 650 m) Edwardin rinne (120 m / 700 m) Mökön rinne (76 m / 400 m) Murrin rinne (76 m / 400 m) Peikkorinteet (18 m / 150 m) Joonan kumpu (5 m / 33)

title: Sanna Rinne

text: Sanna Rinne on suomalainen vaatesuunnittelija, joka tekee vaatteita kierrätys- ja ylijäämämateriaalista. Yritys Sanna Rinne on aloittanut toimintansa 2008 ja sijaitsee Sastamalassa. Rinne on valmistunut suunnittelijaksi vuonna 2007.

title: Rinne (mangasarja)

text: Sakura Mamiya on Rinnen luokkaa käyvä tyttö, joka eksyi pienenä tuonpuoleiseen. Hän tapasi tietämättään Rinnen isoäidin. Hän osti Sakuralle karamellejä muistamatta, että jos syö tai juo jotakin henkien maailmassa ihminen saa kyvyn nähdä henkiä. Asia selviää Rinnelle kun Sakura muistaa jälkeenpäin olleensa aikaisemminkin henkimaailmassa. Rinne hypnotisoi hänet unohtamaan ensimmäisen yhteisen seikkailun, mutta Sakura muistaa silti Rinnen shinigami-hahmon ja tunnistaa hänet koulussa samaksi henkilöksi.[7] Hänen suhteensa Rinneen on enimmäkseen toverillinen, mutta toisinaan hän vaikuttaa mustasukkaiselta.[8] Sakura päätyi auttamaan Rinneä tämän työssä. Sakuran ystäviä ovat Rika ja Miho.

title: Jalmari Rinne

text: Rinne loi pitkän uran sekä valkokankaalla että teatterissa. Hän valmistui näyttelijäksi Kansallisteatterin oppilaskoulusta ja oli kiinnitettynä muun muassa Kansan Näyttämölle, Tampereen ja Turun teatteriin sekä Suomen Kansallisteatteriin. Rinne esiintyi noin 70 suomalaisessa elokuvassa, joista tunnetuin on "Siltalan pehtoori" (1934). Rinne toimi Suomen Näyttelijäliiton pitkäaikaisena puheenjohtajana ja hoiti kymmeniä luottamustehtäviä. Hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1948. Teatterineuvoksen arvon Rinne sai 1968.

title: Jalmari Rinne

text: Vuonna 1932 Rinne muutti perheineen Helsinkiin. Hän sai kiinnityksen jo ennestään tutulle Kansan Näyttämölle, jossa muodosti suositun operettiparin entisen kälynsä Eine Laineen kanssa. Laine oli ollut naimisissa Einari Rinteen kanssa. Suosikkiparin ensimmäinen operetti oli "Rakkauden laulu", jossa basso-baritoni Jalmari Rinne joutui venyttämään äänensä korkeusrajalle. Vaimonsa Anni Aiton kanssa Rinne näytteli muun muassa Serpin näytelmässä "Lapsellinen pankinjohtaja", josta molemmat saivat hyvät arvostelut "Helsingin Sanomissa". Rinne tosin vältti kaikenlaisten arvostelujen lukemista. Keväällä 1934 syntyi Rinteen ja Aiton kuopus Taneli. Saman vuoden kesällä Rinne oli miespääosassa suuren suosion saavuttaneessa elokuvassa "Siltalan pehtoori" vastanäyttelijänään Hanna Taini. Helsingin Kansanteatterissa Koiton talossa vuonna 1935 hän tapasi ensimmäisen kerran Ansa Ikosen, joka katsoi häntä ”suurilla silmillään ihaillen”. Rinne oli näyttämön operettisankari ja Ikonen lauloi kuorossa. Ansa Ikonen oli syntynyt Pietarissa joulukuussa 1913, joten hän oli Rinnettä 20 vuotta nuorempi. Rinne kuului Ikosen vanhempien ikäluokkaan. Rinteellä oli uskollisen aviomiehen maine, joten hänen ”lankeamisensa” Ikoseen oli järkytys monille – ei kuitenkaan Anni Aitolle, joka muutti lapsineen takaisin Turkuun.

title: Taneli Rinne

text: Taneli Iivar Rinne (s. 14. huhtikuuta 1934 Helsinki, Suomi) on suomalainen Rinteen näyttelijäsukuun kuuluva näyttelijä. Hänen vanhempansa Jalmari Rinne ja Anni Aitto olivat näyttelijöitä, samoin hänen sisaruksensa Tiina, Katriina ja Marjatta Rinne. Hänen veljensä Tommi Rinne oli ohjaaja-näyttelijä. Taneli Rinteen kaksi setää, Joel ja Einari Rinne, olivat myös näyttelijöitä.

title: Rinne (mangasarja)

text: Sabato Rokudõ on Rinnen isä ja Tamakon poika. Sabato on damashigami, joka houkuttelee laittomasti sieluja joiden ei vielä kuulu siirtyä tuonpuoleiseen lisätäkseen työmääräänsä ja siten saadakseen lisää palkkaa. Sabato on moraaliton ja naisiin menevä. Tamako pitää häntä kelvottomana ja Rinne käytännössä vihaa häntä. Sabatolla on yritys nimeltä ”Laittomat huijarihenget OY”.[16] Damashigameista on luvattu palkkio oikeille shinigameille, jos he onnistuvat tuhoamaan tai vangitsemaan niitä.

title: Rinna

text: Rinna on naisen etunimi. Vuoden 2012 loppuun mennessä Rinna-nimisiä henkilöitä oli Suomen väestötietojärjestelmään merkitty noin 120. Rinna on myös sukunimi.

title: Ansa Ikonen

text: Teatteriuransa alussa Ansa Ikonen oli alkanut seurustella kollegansa Jalmari Rinteen (1893–1985) kanssa. Tuolloin hän oli vielä suurelle yleisölle tuntematon.[8] Ikonen ja Rinne tapasivat toisensa Helsingin Kansanteatterissa Koiton talossa. Suhde syveni Kaikki rakastavat -elokuvan kuvauksissa kesällä 1935. ”Älä niin vanhaa miestä ota”, oli Ikosen serkku opastanut.[19] Jalmari Ivar Rinne oli syntynyt Asikkalassa marraskuussa 1893, joten hän oli Ikosta 20 vuotta vanhempi. Kansallisteatterissa Rinne aloitti samoihin aikoihin kuin Ikonenkin. Hän oli tuolloin naimisissa kollegansa Anni Aiton (1892–1976) kanssa, ja pariskunnalla oli kolme lasta: Tommi Rinne (1925–1999), Tiina Rinne (s. 1929) ja Taneli Rinne (s. 1934). Rinne-Aiton perhe oli muuttanut Helsinkiin Turusta vuonna 1932. Neljä vuotta myöhemmin Aitto palasi Turkuun kolmen lapsensa kanssa; Jalmari Rinne jäi Helsinkiin.[20]

title: Antti Rinne

text: Rinteen molemmat vanhemmat olivat juristeja, ja hänen isänsä Juhani Rinne toimi kaupunginjohtajana Lohjalla. Lapsuudessaan Rinne harrasti muun muassa näytelmäkerhoa ja soitti klarinettia. Rinteen perhe asui ensin Loviisassa, mutta myöhemmin perhe muutti isän työn perässä Hyvinkäälle. Rinne on kertonut muuton olleen hänelle haastava, ja uuteen isoon kouluun sopeutumisen aluksi hankalaa. Rinne kertoo nousseensa myöhemmin usein puolustamaan koulukiusattuja uudessa koulussaan.

title: Reino Rinne

text: Reino Rinne syntyi 17. heinäkuuta 1913 Kitkajärven Suonnansaaressa. Nuoruusvuosinaan Rinne työskenteli Posiolla savotoissa ja metsänvartijana. Kansakoulun oppimäärän hän suoritti Kansanvalistusseuran Kirjeopiston kautta. Helsingin yhteiskunnallisessa korkeakoulussa Rinne opiskeli vuosina 1937–1938, minkä jälkeen hän suuntautui toimittajan uralle. Rinne osallistui sekä talvi- että jatkosotaan. Hän toimi 5. tiedotuskomppanian rintamareportterina vuosina 1942–1944. "Tunturit hymyilevät" -romaani (1945) oli Rinteen esikoisteos. 1960-luvulta lähtien hänen kirjailijanlaatuaan alkoi määrittää yhteiskunnallinen osallistuminen. Toimittajan roolissa Rinne oli jo profiloitunut Kuusamon koskien ja perinteisen koillismaalaisen elämänmuodon puolestapuhujaksi. Rinne sai valtion kirjallisuuspalkinnon vuonna 1971 runopamfletista "Anna minulle atomipommi". Vuonna 1980 hän sai Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnon. Hänet promovoitiin Oulun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan kunniatohtoriksi vuonna 1994. Rinne kuoli Kuusamossa 6. helmikuuta 2002.

title: Reino Rinne

text: Lehtikirjoittelun Rinne aloitti pakinoimalla sanomalehti "Kalevassa" Olavi Kitkalaisen nimellä. Myöhemmin nimimerkki pelkistyi Kitkalaiseksi. Vuosina 1938–1947 hän työskenteli "Kalevassa" toimittajana. Oulun vuosinaan Rinne ehti olla myös toimitussihteerinä kulttuurilehti "Kaltiossa", jonka hän oli perustanut vuonna 1945 yhdessä Atte Kalajoen kanssa. "Lapin Kansan" päätoimittajaksi Rinne siirtyi vuonna 1947. Rovaniemellä hän viipyi pari vuotta. Vuonna 1950 Rinne perusti Kuusamoon "Koillissanomat". Lehden linjasta Rinne on todennut: ”Koillissanomien tehtävä oli ryhtyä luomaan Koillismaan imagoa ja ylläpitämään sitä kaikissa tulevissa vaiheissa. Siinä oli lehden tehtävä. Se oli toimituksellinen linja, jota ei tarvinnut koskaan korjata.” "Koillissanomien" päätoimittajana Rinne oli aina vuoteen 1968 saakka, minkä jälkeen hän siirtyi vapaaksi kirjailijaksi.

title: Antti Rinne

text: Rinne toimi Mäntsälän kunnanvaltuutettuna vuosina 1997–2004. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Rinne oli ehdolla Uudenmaan vaalipiiristä, muttei 2389 äänellä tullut valituksi. Vuonna 2009 Rinne valittiin Mäntsälän sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi edellisen puheenjohtajan perustettua uuden demariyhdistyksen mukanaan muiden muassa Rinteen entinen vaimo. Rinne valittiin uudelleen Mäntsälän kunnanvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 107 äänellä.

title: Ao No Exorcist

text: Sarja kertoo teinipoika Rin Okumurasta, joka on yhdessä veljensä Yukion kanssa kasvanut manaajamestari Shiro Fujimoton huostassa. Eräänä päivänä Rin saa selville, että hän ja Yukio ovat Saatanan, kaikkein vahvimman demonin, poikia. Kun Rin näkee Fujimoton kuolevan tämän suojellessa Riniä Saatanalta, vetää hän demonimiekka Kurikaran tupestaan, jolloin Rinin Saatanalta perityt voimat pääsevät valloilleen.

title: Tommi Rinne

text: Rinne oli aviossa kolmasti. Ensimmäinen puoliso oli näyttelijä Aili Montonen-Rinne. Vuonna 1948 alkanut liitto päättyi eroon 1964 ja siitä syntyi neljä lasta: ilmaisutaidon opettaja Eeva Rinne (1949), kaksoset musiikinopettaja Mervi Rinne (1952) ja tanssija, koreografi Tarja Rinne (1952) sekä poliisitarkastaja Matti Rinne (1956). Esikoinen Eeva Rinne kuoli 2004.

title: Rin Tin Tin

text: Duncan nimesi Rin Tin Tinin pennun Rin Tin Tin junioriksi. Myös tästä koirasta tuli elokuvatähti. Juniorin pennuista tuli niin ikään kuuluisia. Rin Tin Tin III:lla ja Rin Tin Tin IV:lla oli oma tv-sarja nimeltä "The Adventures of Rin Tin Tin" vuosina 1954-59. Lee Duncan kuoli vuonna 1960, mutta Jannettia Brodsgaard Propps jatkoi alkuperäisen Rin Tin Tinin jälkeläisten jalostusta. Proppsin sanojensa mukaan "There Will Always Be a Rin Tin Tin!" (Aina tulee olemaan Rin Tin Tin!). Proppsin kuoltua vuonna 1988 hänen tyttärentyttärensä Daphne Hereford jatkoi koirien kasvatusta ja koulutusta.

title: Rinne (mangasarja)

text: Rõkumon on shinigameja työssään avustavien mustien sopimuskissojen klaaniin kuuluva Rinnen uskollinen apuri. Hän tulee Rinnen palvelukseen saatuaan potkut Tamakolta. Rinnellä ei olisi varaa pitää häntä, mutta muuntautumalla kissanpennuksi Rõkumon hankkii elantonsa osaksi itse.[12] Hän on nokkela ja käytännöllinen[13] ja osaa pitää huolta Rinnen raha-asioista.[14] Rõkumon voi kulkea henki- ja tavallisen maailman välillä ja pystyy kuljettamaan muita henkimaailmaan ja -maailmassa.


query: Onko alaska kokonaan tundran peitossa?

title: Tundra

text: Merillä tundran rajaa vastaa suunnilleen ajojään laajin levinneisyys ja polaariaavikkoa alue joka on jään peitossa suurimman osan vuotta[12]. Kanadassa ja Brooksin vuorilla Alaskassa ikiroudan ja puuttoman alueen raja kulkee suunnilleen samassa[13]. Siperiassa taas ikirouta ulottuu puurajasta huomattavasti etelään[6]. Itäisimmässä Siperiassa[6] ja Labradorin niemimaallakin puita kasvaa selvästi heinäkuun 10 asteen isotermin pohjoispuolella[12].

title: Kanadan maantiede

text: Pohjoinen puuraja kulkee Labradorin itärannalta Ungavan niemimaan yli etelään Hudsoninlahden itärantaa pitkin, ja jatkuu sitten mutkitellen luoteeseen Mackenzie-joen alajuoksulle saakka ja siitä edelleen Alaskaan. Puurajan pohjoispuolella on hyvin vähän tai ei ollenkaan hedelmällistä maaperää, tundraa. Eteläisimpien tundra-alueiden kasvillisuus koostuu matalasta pensaikosta, ruohikosta ja saraheinästä. Pohjoisimmat osat ovat matalampia, sillä kymmenesosa niistä on arktisille erämaille tyypillisen sammalen peitossa.

title: Tundra

text: Tundravyöhyke on maksimissaan 300km leveä Siperiassa. Havumetsä vaihtuu vyöhykkeeksi jossa on tundrasaarekkeita havumetsässä, ja tundraksi jossa on havumetsäsaarekkeita, ja lopulta tundraksi melko kapealla, noin 30–150km:n levyisellä metsätundraksi[11] sanotulla vyöhykkeellä. Tätä sanotaan myös tundran ja taigan rajaksi. Tällä rajavyöhykkeellä maa voi olla kokonaan pensaiden peitossa ja puita siellä täällä. Myös korkeusvyöhyke vaikuttaa kasvillisuuteen. Siperiassa on tundravuoristoja ja taiga-alankoja.

title: Napalituyrtti

text: Napalituyrtti on laajalle levinnyt tundralaji. Sitä esiintyy läpi pohjoisen arktisen alueen Siperiassa, Alaskassa, Kanadassa, Grönlannissa ja Huippuvuorilla. Laji kasvaa myös alpiinisella tundralla Keski-Aasiassa Mongoliassa. Huippuvuorilla laji on melko harvinainen tundrakasvi.

title: Kanadansirri

text: Pesii Kanadan ja Alaskan tundralla. Maailman populaation koko on noin 3,5 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on muuttolintu, joka talvehtii laajalla alalla Etelä-Amerikan rannikoilla ja Länsi-Intian saaristossa. Lajia ei ole tavattu Suomessa vuoteen 2006 mennessä.

title: Amerikankurmitsa

text: Amerikankurmitsa on muuttolintu, joka pesii tundralla Alaskassa ja Kanadan pohjoisosissa. Maailman populaation koko on noin 150 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii Etelä-Amerikassa Boliviasta ja Brasilian eteläosista aina Tulimaahan saakka, ja harhautuu säännöllisesti Eurooppaan. Suomessa laji havaittiin ensi kertaa Hailuodossa 18.–27. lokakuuta 2009. Laji on tavattu Suomessa kolmesti. Sen muuttomatka on eräs lintumaailman pisimmistä.

title: Preboreaali

text: Kauden alussa, 11 500 vuotta sitten, Itämeri oli yhteydessä jään reunan kohdalla olevan jään alas painaman Keski-Ruotsin suurten järvien kohdalla olevan salmen kautta. Tätä Itämeren vaihetta sanotaan Yoldiamereksi. Etelä-Suomi oli meren peitossa, ja jään reuna Jyväskylän tienoilla, Pohjanmaa ja Länsi-Lappi olivat jään peitossa. Itä-Suomessa ja Pohjois-Lapissa kasvoi tundraa. Ihmisiä tiedetään asuneen ainoastaan Suomen eteläpuolella.

title: Mätäshärkki

text: Mätäshärkki ("Cerastium regelii") on kohokkikasvilaji, joka kasvaa pohjoisen arktisella tundralla. Sitä esiintyy muun muassa Huippuvuorilla, Grönlannissa, Alaskassa, Kanadan pohjoisosan saarilla ja Severnaja Zemljalla.

title: Arotundra

text: Alaskasta Sewardin niemimaalta löydetty jääkautinen Kitlukin paleosoli näyttää olevan tasapainossa oleva yhdyskunta, jossa kasvoi sammalen päällä tunturisaraketta ja tundralle tyypillisiä ruohoja, ja jossa monista arotundran alueista poiketen oli maassa paljon typpeä ja fosforia.

title: Lapinkirvinen

text: Lapinkirvinen on tundran lintu, jonka levinneisyysalue ulottuu Skandinavian pohjoisosista aina Alaskaan asti. Se on tundran yleisin pesimälintu. Parimäärä Suomessa on 2 000 – 5 000. Nimensä mukaisesti se pesii vain Lapissa. Talvehtii trooppisessa Afrikassa. Keväällä lapinkirvinen saapuu toukokuun jälkipuoliskolla, ja on silloin harvinaisuus. Syysmuuton aikana syyskuussa on yleisempi, ja tavataan silloin koko maassa kosteilla avomailla ja pelloilla.

title: Kanada

text: Pohjoinen puuraja kulkee Labradorin itärannalta Ungavan niemimaan yli etelään Hudsoninlahden itärantaa pitkin ja jatkuu sitten mutkitellen luoteeseen Mackenziejoen alajuoksulle saakka ja siitä edelleen Alaskaan. Puurajan pohjoispuolella on hyvin vähän tai ei ollenkaan hedelmällistä maaperää, ja pääosa maasta onkin tundraa. Eteläisimpien tundra-alueiden kasvillisuus koostuu matalasta pensaikosta, ruohikosta ja sarakasveista. Pohjoisimmat osat ovat matalampia, sillä kymmenesosa niistä on arktisille erämaille tyypillisen sammalen peitossa.[9]

title: Beringia

text: Osa Beringinsalmen läheisyydessä olevista alueista on nykyisin metsän peitossa. Niissä kasvaa pohjoisboreaalista havumetsää, mikä vastaa lähinnä Pohjois-Lappia ja itäistä Keski-Lappia. Alueen pohjoisosissa on tundraa ja muun muassa Wrangelinsaarella kylmyysaavikkoa. Beringian alueella on eräänlainen kylmä monsuuni-ilmasto ainakin Luoteis-Siperiassa.

title: Exxon Valdezin öljyonnettomuus

text: Onnettomuuden jälkeen lehdissä ja televisiossa näkyi kuvia Alaskan rannikon eläimistä, jotka olivat ruskean ja tahmean kiisselin peitossa. Kuolleiden ja kuolevien eläinten kuvat saivat tuhannet ihmiset liikkeelle. Eläinten pelastamiseksi kerättiin rahaa kouluissa, tieteilijät tarjosivat asiantuntemustaan ja eri alojen vapaaehtoisia saapui onnettomuusalueelle.[23] Erityisesti merisaukosta tuli onnettomuuden uhrien tunnuskuva. Parhaimmillaan Alaskan kuvernöörin toimisto sai noin 2000 puhelua vuorokaudessa ihmisiltä, jotka halusivat auttaa.[24]

title: Tundrakurppelo

text: Tundrakurppelo pesii Koillis-Siperiassa Tšuktšien niemimaalla ja Anadyrin alueella sekä Pohjois-Amerikan pohjoisimmissa osissa Alaskan pohjois- ja länsiosissa, St. Lawrencesaarella ja mahdollisesti Kanadan puolella Luoteis-MacKenziejoella. Maailman populaation koko on noin 0,5 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Ne ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Yhdysvaltain eteläosissa ja Keski-Amerikassa Guatemalaan saakka. Tundrakurppelo on tavattu Suomessa 7 kertaa vuoteen 2006 mennessä. Lisäksi on 10 havaintoa joko tundra- tai rämekurppelosta.

title: Beringia

text: Beringia oli maakannas esimerkiksi varhais-keskimioseenilla, jolloin sitä ympäröi melko lämmin Jäämeri ja pohjoinen Tyynimeri. Beringiassa kasvoi silloin muun muassa havumetsää ja lehtimetsää ja Koillis-Siperian rannikon ja napapiirin pohjoispuolisella merenalaisella laakiolla ohut- ja leveälehtisten puiden seassa myös "Taxodiumia". Alaskan korkeilla vuorilla kasvoi vuoristojen havumetsiä, ja napapiirin eteläisellä, nyt merenalaisella Beringian tasangolla leveälehtisiä metsiä, joiden seassa ainavihantia lajeja. Myöhäismioseenilla Beringin salmi avautui. Vuoristossa kasvoi silloin havumetsää ja tundraa. Alaskan ja Luoteis-Siperian pohjoisosissa kasvoi pienilehtisiä puita ja havupuita ja Lounais-Alaskan nyt merenpinnan alla olevalla laakiolla sekametsää.

title: Viime jääkausi Suomessa

text: Eräiden tietojen mukaan Suomi olisi ollut kokonaan jään peitossa noin 30 000 vuotta sitten, ja tundran raja Pohjois-Ranskassa, Pohjois-Saksassa ja Valko-Venäjällä. sen eteläpuolella vallitsi gravertten kulttuuri, jonka asukkaiden joukossa saattoi olla suomalaisten esi-isiä.

title: Tundrapäästäinen

text: Tundrapäästäistä tavataan tundralla ja metsäalueilla Luoteis-Kanadassa ja Alaskassa, Venäjän itäosista Uralille sekä Kiinan ja Mongolian pohjoisosissa. Se on runsaslukuinen laji ja Siperian jokien varsilla se on yleisin nisäkäslaji.

title: Tundra

text: Tundran kasvillisuus vaihtelee mm. sen mukaan, onko kyse tuulen lakaisema harjanne, suojainen rinne vai painuma[20]. Arktiset keitaat ovat kosteita alueita, joissa kesällä kasvit kasvavat nopeasti tavallista lämpimämmässä ympäristössä, normaalia paksummassa maannoksessa. Nämä eivät ole varsinaisia soita.[21].

title: Doggerland

text: Noin 20 000–18 000 vuotta sitten Doggerland oli laaja alue, jossa oli vuolaita virtoja. Käytännössä koko Pohjanmeri oli Doggerlandia, lukuun ottamatta esimerkiksi Norjan hautaa. Doggerland kattoi Englannin kanaalin ja ulottui Orkneysaarille ja Shetlandsaarille asti. Pohjoinen Britannia ja Norja olivat jäässä. Koko Doggerland ei todennäköisesti ollut jään peitossa, vaan se oli tundraa. Vedenpinta oli noin 120 metriä nykyistä alempana.

title: Ruijanvihvilä

text: Ruijanvihvilä on pohjoisten vuoristoalueiden ja tundran kasvi. Sitä tavataan Skandeilla Etelä-Norjasta Kuolan niemimaalle ja edelleen läpi Venäjän Alaskaan asti leveällä vyöhykkeellä Jäämeren rannikkoalueella. Alaskasta levinneisyysalue ulottuu läpi Pohjois-Kanadan ja edelleen Keski- ja Etelä-Grönlannin rannikkovyöhykkeelle. Suomessa lajia tavataan Enontekiössä Käsivarren Lapissa sekä Sallan pohjoisosassa Venäjän rajan tuntumassa.

title: Lapinesikko

text: Lapinesikkoa tavataan Skandinaviassa Skandien vuoristossa Keski-Ruotsin tasalta pohjoiseen, Kuolan niemimaalla ja sen eteläpuolella Vienan Karjalan pohjoisimmassa osassa. Levinneisyysalue jatkuu hajanaisena tundralla itään Uralin tienoille. Lapinesikkoa esiintyy myös Islannissa ja Grönlannissa. Pohjois-Amerikassa se on levinnyt Kanadan ja Alaskan arktisille rannikoille, Alaskassa myös sisämaan vuoristoihin.

title: Tundra

text: Koko maapallon tundra tuottaa 1100 miljoonaa tonnia vuotta kohden. Tämä on keskimäärin noin kuudesosa havumetsän vastaavasta. Tästä eläimet kuluttavat kuivapainona 33 miljoonaa tonnia tuottaen jatkoon 3 miljoonaa tonnia biomassaa. Tundran eläinten kuivapaino on 4 miljoonaa tonnia[30], mikä on pinta-alayksikköä kohden noin 1/10 havumetsän vastaavasta. Näin ollen suurin osa tundran vähäisestä tuotannosta jää käyttämättä.

title: Tundravikla

text: Tundravikla pesii Pohjois-Amerikan tundralla Alaskasta Länsi-Kanadaan, sekä Venäjällä Vrangelinsaarella ja mahdollisesti Tšuktšien niemimaalla. Se talvehtii Etelä-Amerikassa, varsinkin Argentiinassa ja Paraguaylla. Maailman populaation koko on noin 15 000 yksilöä. Lajin kanta on silmälläpidettävä, sillä aikaisemmin erittäin vahva kanta metsästettiin lähes sukupuuttoon 1920-luvulla. Muuttomatkallaan se harhautuu säännöllisesti Länsi-Eurooppaan, joskus jopa Suomeen asti. Suomessa se on lähes vuosittainen harhailija, lähes kaikki rariteettikomitean hyväksymät havainnot ovat syyskuulta. Vuoteen 2015 mennessä se on tavattu Suomessa 34 kertaa.

title: Tundra

text: Tundran maaperä maannostuu humukseksi erityisen hitaasti, koska lämpötila on alhainen, mikä hidastaa kasvien kasvua ja maaperän kemiallisia reaktioita[17].Kaiken lisäksi routiminen myllää maaperää estäen sen kerrostumisen. Bakteereja on maaperässä vähän, typpibakteeri kuitenkin on, lintujen ulosteet tuottavat muun muassa typpeä. Tundran maaperä on monesti soista ja märkää, koska ikirouta estää laajalti sadeveden painumisen pohjavedeksi[26]. Tundran maaperää muokkaa routa siirtämällä kiviä ja estäen myös maakerrostumien synnyn. Kuviomaa tai ruutumaa koostuu linssimäisistä jääkimpaleista maan sisässä. Näiden maanalaisten jäälinssien reunoilla on kiviä. Tundran maaperä on eroosioaltis. Ikiroutainen tundramaannos on tieteelliseltä nimeltään kryosoli. Tundralla on paljon palsasoita, ikijäässä olevia mineraalimaakumpuja, pingoja ja kuviomaita. Ikiroudan jäätä on runsaasti alavilla, märillä ja savisilla mailla, mutta vähän ylämailla, joiden kosteus voi vaihdella kosteasta kuivaan[27]. Tundran maannos on tundramaannos joka on ravinteikas vähäisen huuhtoutumisen vuoksi. Kesällä tundran ikiroudan pintakerros sulaa laajalla alueella ja muuttaa sen mutaiseksi ja vetiseksi[28]. Tundran maaperän laji vaihtelee suuresti mm. happamuudeltaan. Esimerkiksi myskihärän suosima tundraniitty kasvaa parhaiten happamessa ja neutraalissa maassa, nimenomaan hiekkakivialueella[24] ja lähinnä etelään päin olevilla rinteillä. Soraiset alueet kuivuvat kesällä nopeasti, kun vesi imeytyy maan sisään. Tällöin soran päällä kasvaa heinän sijasta mieluummin saraa, vaivaispajua siellä täällä sekä poronjäkälää[24]. Runsaskalkkinen alue suosii ruohokasveja, niin kuin Alaskan Cape Thompsonissa[24]. Lämmin tundra vettä läpäisevällä maalla synnyttää rikkaan, ruskean maaperän, jossa kasvaa monenlaisia kasveja, joita syövät eläimet kierrättävät ulosteissaan ja kuollessaan ravinteita maahan[24]. Näitä arktisia ruskomaita on lähellä puurajaa[17].

title: Kanadan kivikausi

text:
Jääkauden huippuvaihe oli Kanadassa noin 22000–18000 eaa. Tällöin lähes koko Kanada oli suuren mannerjäätikön peitossa lähes koko alaltaan. Yllättäen jäätöntä oli ainoastaan luoteessa Yukonin seudulla Kanadan ja Alaskan rajaseudulla, missä ilmasto oli kuiva. Ei tiedetä varmasti asuiko siellä jääkauden huippukaudella ihmisiä, jos asui niin asutus oli harvaa ja keskittynyt jokilaaksoihin. Arkeologit kiistelevät vieläkin siitä, asuiko Amerikassa ihmisiä ennen jääkauden huippukautta, ja tehdyt ajoitukset ovat epävarmoja.
Joidenkin arkeologisten ajoitusten mukaan Pohjois-Yukonissa olisi asunut ihmisiä jo ennen jääkauden huippukautta 26 000 vuotta sitten ja Etelä-Ontariossa 9 500 vuoden päähän. Varhaista asutusta oli muun muassa Bluefish-luolassa joidenkin mukaan ehkä jo 40000 eaa, ja viimeistään 18 000 vuotta sitten

title: Eoseeni

text: Etelämanner oli eoseenin alussa lämpimänlauhkeitten-subtrooppisten metsien peitossa, mutta oligoseenin alussa lehtimetsien ja tundran valtaama asteittaisen viilenemisen tuloksena.

title: Koillismaa (Norja)

text: Koillismaa () on Norjalle kuuluvan Huippuvuorten saariryhmän toiseksi suurin saari. Nimensä mukaisesti se sijaitsee pääsaaresta Länsimaasta koilliseen. Se on lähes kokonaan jäätikön peitossa; jäättömät osat ovat peurojen asuttamaa tundraa. Rannikoilla elää myös mursuja. Saaren suurin jäätikkö Austfonna on maailman kolmanneksi suurin ja Euroopan suurin jäätikkö, se on paksuimmalta kohdaltaan 560 metriä paksu ja ympärysmitaltaan 200 kilometriä. Saari on asumaton.

title: Partasika

text: Partasikakarjujen pahkat ovat pienet ja piilossa partakarvojen peitossa. Naarailta pahkat puuttuvat kokonaan. Kaikille partasioille kasvaa terävät syöksyhampaat, jotka voivat karjuilla olla jopa 25 sentin mittaiset. Silmät ovat pienet ja korvat melko pitkät, joten sen kuulo onkin vastaavasti hyvä, kuten myös hajuaisti. Kuono päättyy eloisaan, levynmuotoiseen kärsälevyyn.

title: Palsasirri

text: Palsasirri pesii tundra-alueiden palsasoilla Koillis-Aasiassa Taimyrin niemimaalta itään, Alaskan ja Kanadan pohjoisrannikoilla ja joillakin saarilla, sekä Hudsoninlahden länsirannalla. Maailman populaation koko on 25 000–100 000 yksilöä ja lajin kanta elinvoimainen. Se muuttaa todella pitkiä matkoja. Amerikkalaiset yksilöt ja osa aasialaista talvehtivat Etelä-Amerikassa, mutta jotkut Aasiassa pesivistä muuttavat talveksi Australiaan ja Uuteen Seelantiin. Muuttomatkoillaan linnut poikkeavat niin säännöllisesti Länsi-Euroopassa, ettei sitä pidetä erityisen harvinaisena Suomessakaan. Se on tavattu Suomessa lähes 80 kertaa vuoteen 2006 mennessä.

title: Eskimokuovi

text: Eskimokuovin esiintymisaluetta ovat olleet Kanadan pohjoisosa ja Alaska. Valtavat eskimokuoviparvet muuttivat ennen joka vuosi pohjoisen tundralta Etelä-Amerikkaan, jossa ne viettivät talven. 1800-luvun lopulla populaation koko oli miljoonia yksilöitä. Laji tavattiin Länsi-Euroopassakin muutaman kerran 1800-luvulla. Lajia on metsästetty varsinkin muuttoreittien varsilla huomattavan paljon. Yhden päivän aikana saatettiin ampua jopa 7 000 eskimokuovia. 1800-luvun loppuvuosina ammuttiin noin 2 miljoonaa yksilöä vuodessa. Lajin metsästys kiellettiin noin vuonna 1916, mutta kanta ei enää toipunut.


query: Mitä muuta Tesla valmistaa kuin sähköautoja?

title: Tesla (yritys)

text: Sähköautojen lisäksi Teslan tuotteita ovat muiden muassa kiinteistö-kokoluokan akkupaketit, litium-ioniakut ylipäätään ja aurinkosähkö (SolarCity).

title: Tesla (yritys)

text: Tesla, Inc. (aikaisemmin Tesla Motors) on yhdysvaltalainen muun muassa sähköautoja valmistava yritys. Teslan päämaja sijaitsee Piilaaksossa ja tehdas samoin Kaliforniassa. Tesla Motorsin perustivat kesällä 2003 insinöörit Martin Eberhard ja Marc Tarpenning. Yrityksen toimitusjohtaja on Elon Musk. 31. maaliskuuta 2016 mennessä Tesla oli myynyt lähes 125000 sähköautoa autovalmistuksen aloitettuaan.

title: Sähköauto

text: Ruotsalaisen TSS testasi alkutalvesta 2014 markkinoilla olevien sähköautojen, Nissan Leaf, Citroën C-Zero, Renault Kangoo, Volvo C30 ja Tesla Roadster akun kestoa talvisissa olosuhteissa. Testin mukaan -20 asteen lämpötilassa autojen toimintamatka lyheni huomattavasti. Lämmityslaitetta käytettäessä näistä autoista vain Tesla Roadster eteni yli 100 km:n matkan 90 km/h nopeudella ajettaessa. Esimerkiksi Nissan Leafista akku tyhjeni jo 58 km ajolla ajettaessa 100 km/h.

title: Hybridiauto

text: Jonkinlainen hybridi on jo lähes kaikilla valmistajilla. Ympäristön kannalta polttomoottoria hyödyntävä hybridiauto on hyvä siirtymävaihe ennen vetyhybridien tai sähköautojen laajamittaista käyttöönottoa. Monella valmistajalla on jo ainakin yksi sähköauto tuotevalikoimassaan, ja kalifornialainen Tesla Motors on keskittynyt yksinomaan sähköautoihin. Toyota tuo sarjatuotantoisen Mirai-vetyhybridinsä myyntiin Japanissa huhtikuussa 2015 ja Yhdysvalloissa sekä Euroopassa luultavasti pari kuukautta myöhemmin.

title: Robottiauto

text: Robottiautojen kehityksessä pitkällä ovat Googlen emoyhtiön Alphabetin omistama Waymo, sähköautojen valmistaja Tesla, General Motors, Lyft ja Uberille autoja toimittva Volvo.

title: Falcon Heavy

text: Ensimmäisen Falcon Heavy -raketin lasti ei ollut erityisen arvokas, vaan kiertoradalle lähetettiin Muskin oma käytetty keskiyönpunainen Tesla Roadster -sähköauto. Sen kyydissä on nukke, jonka päälle on puettu SpaceX:n suunnittelema avaruuspukukonsepti. Yhtiön mahdollisesti tulevilla miehitetyillä avaruuslennoilla tullaan käyttämään samaa pukua. Laukaisu onnistui, ja Tesla lähti ellipsin muotoiselle radalle kiertämään Aurinkoa. Rata vie sen myös lähelle Marsia.

title: Tesla (yritys)

text: Tesla Model 3 on Teslan automalli, jonka toimitukset alkoivat vuoden 2017 lopussa. Alun perin mallin piti olla nimeltään Model E, mutta Fordin oikeusjutun jälkeen nimi muutettiin. Model 3:n tuotanto kärsi vaikeasta alusta, jonka vuoksi sen toimitukset myöhästyivät muutamalla kuukaudella. Auto on Teslan malliston halvin malli. Teslan tavoitteena olikin luoda ns. koko kansan sähköauto. Auton suunnittelu ja rakentaminen rahoitetaan mm. Model S:stä ja X:stä saatavilla tuotoilla. Model 3 esiteltiin 31. maaliskuuta 2016.[16]. Autolla pitäisi pystyä ajamaan ainakin 375 kilometriä yhdellä latauksella. Mallin kansainvälisten toimitusten odotetaan alkavan vuoden 2018 loppupuolella.

title: Sähköauto

text: Sähköautoihin tarjotaan huomattavan pitkiä takuita. Esimerkiksi Australiassa Teslan S ja X-malleihin autonvalmistajan tarjoama takuu on 8 vuotta tai 160 000 kilometriä. BYD:n E6-mallin akun takuu on 4000 täyttä sykliä, joka vastaa takuuta akun 11 vuoden ikään asti, jonka jälkeen BYD takaa akussa olevan vielä 75 prosenttia kapasiteetista käytettävissä.

title: Nikola Tesla

text: Teslan ja hänen vanhempiensa lisäksi perheeseen kuului neljä muuta lasta. Teslan ainoa veli Dane kuoli ratsastusonnettomuudessa, kun Tesla oli viisivuotias. Veljensä lisäksi hänellä oli kolme siskoa: Milka, Angelina ja Marica. Perhe muutti vuonna 1862 Gospićiin. Koulunkäynnin Tesla aloitti 28. kesäkuuta (10. heinäkuuta). Hänet kastoi Serbian patriarkaattiin kuulunut pappi Toma Oklobdžija.

title: Tesla (yritys)

text: Supercharger-asemat ovat Teslan valmistamien sähköautojen latausasemia. Asemat on sijoitettu pitkille ja usein liikennöidyille autoreiteille. 30. kesäkuuta 2016 Supercharger-latausasemia oli 655 kappaletta ja latureita 3966.

title: Sähköauto

text: Tämänhetkisten arvioiden mukaan akkujen käyttöikä on noin 250 000–300 000 kilometriä, jos arvioidaan, että akku on vaihtokunnossa kun sen kapasiteetista on noin 75 prosenttia jäljellä. Toisaalta pitkäaikaisia ja kattavia tutkimuksia sähköautojen akkujen kulumisesta ei toistaiseksi juuri ole. Monilla Tesloilla on ajettu ainakin 300 000 kilometriä. Yhdellä Teslalla oli ajettu jopa yli 300 000 kilometriä, ja akkujen kapasiteetti oli heikentynyt vain kuusi prosenttia.

title: Bitcoin

text: Tammikuussa 2016 tehtiin Suomen siihen mennessä suurin bitcoin-kauppa, kun Auto-Outlet Helsinki Oy myi Tesla-sähköauton digitaalista valuuttaa bitcoineja vastaan. Kauppahinta vastasi arvoltaan yli 140 000 euroa. Yritys hyväksyi ensimmäisenä autoliikkeenä Suomessa bitcoinin maksuvälineenä.

title: Kenny Handkammer

text: Huhtikuussa 2015 Handkammer nimettiin sähköautoja valmistavan Tesla Motors yrityksen palvelupuolen johtajaksi.

title: Sähköauto

text: Akkujen uusiminen on yksi tekijä sähköauton ympäristövaikutuksia arvioitaessa. Niiden käyttöikä vaihtelee 5–15 vuoteen riippuen akkutyypistä, ajokilometreistä ja siitä, kuinka loppuun akku käytetään. Nykyään käytetään pitkäkestoisia litium-ioniakkuja; esimerkiksi Teslan akkutakuu on 8 vuotta rajattomilla ajokilometreillä. Toisaalta myös polttomoottoriautoa rasittaa kuluvien osien vaihtaminen (sytytystulpat, suodattimet, käynnistysakut yms.) ja öljynvaihdot. Sähkömoottori on puolestaan huomattavasti pitkäikäisempi kuin polttomoottori, sillä siihen ei kohdistu vastaavaa kulutusta (kitkaa, lämpöä ja painetta).

title: Sähköauto

text: Kokonaiskäyttökustannukset kertyvät paljolti akkujen vaihtokustannuksista. Vuonna 2016 akuston hinnaksi arvioidaan on noin 330 euroa kilowattitunnilta. 30-40 tuhatta euroa maksavaan edulliseen sähköautoon ei siten voi saada tehokasta akkua. Teslan huoltosopimuksella 40 kWh vaihtoakkupaketti maksaa nykyään 8 000 $. Akkujen käyttöikä on akkutyypistä riippuen yleensä noin 5–15 vuotta. Mitä suurempi akusto, sen parempi toimintamatka (jopa 400–500 km), latausaika ja käyttöikä (jopa 10-15 vuotta). Jos 20 kWh akustolla ajetaan 250 000 km, akuston kilometrikustannus olisi 0,025 €/km. Kun tähän lisätään sähkö (0,0588 €/kWh, 20 kWh/100 km) eli 0,01 €/km, tulee sähköauton kustannuksiksi varsin matala 0,035 €/km (vastaavan kapasiteetin bensa-autolla, esimerkiksi Toyota Aygolla polttoainekustannus on 5 l/100 km x 1,4 €/l = 0,07 €/km). Korkeamman ostohinnan vastapainona ovat matalat ajo- ja huoltokustannukset. Akut kierrätetään ja harvinaiset raaka-aineet otetaan niistä talteen, mutta silti akkujen raaka-aineiden saatavuus voi aiheuttaa tulevaisuudessa huomattavia haasteita sähköautojen yleistymiselle.

title: Sähköauto

text:
Pienissä nopeuksissa sähköautot ovat hiljaisempia kuin perinteiset autot.
Useimmat myynnissä olevat Yhdysvalloissa, Japanissa ja Euroopassa olevista automalleista tekevät varoitusäänen kaiutinjärjestelmällä, ei kuitenkaan Tesla. Testit ovat osoittaneet tämän vaaran toteen etenkin alhaisissa nopeuksissa ja koskevan kaikkia tienkäyttäjiä, ei pelkästään näkökyvyltään rajoittuneita.
Euroopan komission yhteydessä toimiva EAFO (European Alternative Fuels Observatory, vapaa suom. "Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineinden tarkkaamo") kerää tilastoja eniten myydyistä sähkö- ja hybridiautoista EU-maissa.

title: Elon Musk

text: Vuonna 2004 Musk alkoi sijoittaa sähköautoja valmistavaan Tesla Motorsiin. Hän on yhtiön toimitusjohtaja ja sen hallituksen puheenjohtaja.[1]

title: KERS

text: Kinetic Energy Recovery System (lyh. KERS) on ajoneuvon jarrutusjärjestelmä, joka ottaa osan pyörän kineettisestä energiasta talteen varastoimalla sen vauhtipyörään tai korkeajännitteisiin akkuihin. Aikaisemmin KERS-järjestelmiä on käytetty erityisesti junissa, mutta nykyisin myös kilpa-autoilussa, muun muassa Formula 1:ssä. Uudet Tesla -sähköautot käyttävät kineettisen energian varastointimenetelmää.

title: Sähköauto

text: Sähköauto olisi toimintasäteeltään monelle autoilijalle riittävä arkikäytössä, sillä esimerkiksi Suomessa keskimääräinen itse ajettu työmatka on 16 kilometriä ja päivittäin autoilla ajetaan keskimäärin 50 kilometriä. Keskimääräinen mökkimatka on 93 kilometriä, jolloin takaisin pääseminen edullisemmilla sähköautoilla edellyttää vähintään 10 tunnin latausmahdollisuutta kotitaloussähköllä. Mökkeilyä ajatellen valitettavaa on, että ainoa täyssähköauto johon saa vetokoukun, on Tesla Model X. Ladattavissa hybridiautoissa vetokoukku on saatavilla useisiin malleihin.

title: Huoltoasema

text: Sähköautojen yleistymisen ennustetaan vaikuttavan huoltoasemien kysyntään, sillä sähköauton voi ladata kotona tai työpäivän aikana. Tämä vähentää tarvetta pysähtyä huoltoasemalla. Sähköautojen kasvava käyttösäde myös vaikuttaa huoltoasemilla tarjottavien sähköautojen latauspisteiden kysyntään. Esimerkiksi vuonna 2017 Tesla Model S 100D -sähköautomallilla kyettiin ajamaan 1078 kilometriä yhdellä latauksella.Huoltamoliiketoiminta kehittyi 1900-luvun alkuvuosikymmeninä nopeimmin Yhdysvalloissa mantereen vahvan yksityisautoilukulttuurin myötä. Huoltamoista sekä muista tien varsille sijoittuneista liikeyrityksistä – pikaruokaravintoloista, motelleista ja ostoskeskuksista – on tullut olennainen piirre Pohjois-Amerikan maiden maisemassa. Varhaisimmat autoilijat ostivat polttoaineensa rautakaupasta omaan kanisteriinsa, ja ensimmäiset 1900-luvulla syntyneet huoltamot olivat katoksia tai kojuja joiden edessä oli käsipumpulla varustettu bensiinisäiliö. Jo 1910-luvulla öljy-yhtiöt alkoivat panostaa huoltamoihin ja rakentaa pääteiden varsiin omannäköisiään huoltamorakennuksia näkyvine yhtiötunnuksineen. Pelkistä bensiinimyymälöistä huoltamoiden tehtävä laajeni auton korjaukseen ja huoltoon sekä yhä pidempiä matkoja ajavien autoilijoiden taukotarpeisiin. Huoltamoiden yhteyteen alkoi ilmestyä muitakin matkailupalveluita, kuten motelleja ja ravintoloita.

title: Sähköauto

text: Teslan S- ja X-henkilöautot ovat säilyttäneet jälleenmyyntiarvoaan paremmin kuin bensiiniautot. 80 500 kilometrin (50 000 mailin) mittarilukemalla S-mallin jälleenmyyntiarvo oli pudonnut keskimäärin 27 prosenttia ja X-mallin 23 prosenttia. Lähimmäksi bensiiniautoista tulivat Daimlerin Mercedes-Benz S-mallit 33 prosentilla ja Lincoln Navigator 34 prosentilla.

title: Sähköauto

text: BYD:n E6-mallin akun 4000 täyttä sykliä vastaa 1,5 miljoonan kilometrin ajomatkaa. Tesla takaa että Semi-mallinen sähkörekka ei mene rikki miljoonan mailin ajomatkalla eli 1,6 miljoonalla kilometrillä.

title: Tesla Roadster (2008)

text: Auton tuotanto alkoi vuoden 2008 maaliskuussa puolen vuoden viivästysten jälkeen. Autossa vain sähkötekniikka tulee teslalta muuten auto on rakennettu Lotus Elisen koriin. Syynä tähän on se, että sähköautojen suunnittelu on kallista ja tämän auton tullessa myyntiin Tesla oli vasta alkuvaiheessa. Tesla Roadsterin valmistus loppui 2012; kun Tesla Model S. saapui markkinoille. Model S on Teslan ensimmäinen kokonaan itse valmistama auto.

title: Sähköautot Suomessa

text: Nykyään sähköautojen ajoneuvovero on suuruusluokaltaan sama kuin polttomoottoriautoilla. Esimerkiksi vuonna 2016 Tesla Model S P85D -täyssähköauton ajoneuvovero on 217,54 euroa vuodessa, eli saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla.

title: Tesla (yritys)

text: Tesla palkkasi auton suunnittelijaksi Henrik Fiskerin yrityksen Fisker Coachbuildin. Piakkoin Henrik Fisker perusti Fisker Automotiven tuottamaan Karma-nimistä automallia. Tesla haastoi Fiskerin oikeuteen väittäen, että Fisker teki huonoa työtä, varasti Teslan liikesalaisuudet ja käytti saamansa rahat oman autonsa kehittämiseen. Tesla laati Model S:lle uudet suunnitelmat itse Lotuksen avulla, mutta auton valmistuminen viivästyi puoli vuotta. Tesla ei patentoinut autossaan mitään, koska se halusi, että muutkin valmistajat käyttäisivät sähköautoissaan heidän ideoitansa, jotta maailmasta tulisi puhtaampi.[14]

title: Tesla (yritys)

text: Teslan ensimmäinen automalli oli Tesla Roadster, jota valmistettiin vuosina 2008–2012. Ensimmäinen kokonaan oma malli on luxus-sedan Model S ja toinen katumaasturi Model X. Kehitteillä oleva Model 3:n on tarkoitus olla ensimmäinen keskihintaluokan sähköauto.

title: Sähköauto

text: Käytännön esimerkkinä Toyota RAV4 EV:n NiMH-akut ovat saavuttaneet 160 000 km ajomäärän hyvin pienellä toimintasäteen pienenemisellä, ja sähköautot saattavat siten saavuttaa tai ylittää vastaavan polttomoottoriauton eliniän akkujen osalta. Toisaalta nykyään käytetään litiumioniakkuja, jotka kestävät paljon suurempiakin ajokilometrejä. Esimerkiksi Teslan akkutakuu kattaa rajattomat kilometrit 8 vuoden sisällä, mutta takuu ei kata akun normaalista käytöstä ja ikääntymisestä johtuvaa kapasiteetin ja tehon alenemista. Nissan Leafin akkutakuu kattaa myös kapasiteetin alenemisen niin, että kapasiteetti pysyy viisi vuotta tai 100 000 ajokilometriä (riippuen siitä, kumpi saavutetaan ensin) sellaisella tasolla, että auton akkukapasiteettimittarin 12 palkista näkyy vähintään yhdeksän. Uusissa, suuremmalla 30 kilowattitunnin akustolla varustetuissa Leafeissa vastaava takuuaika on 8 vuotta tai 160 000 ajokilometriä.

title: Sähköauto

text: Suomessa sähköautosta joutuu maksamaan käyttövoimaveroa (entinen dieselvero). Käyttövoimavero tulee maksaa, vaikka käytetty sähkö on jo verotettua ja/tai sähkö olisi tuotettu uudistuvilla luonnonvaroilla. Sähköautosta käyttövoimaveroa maksetaan painon mukaan, käyttövoimaveron määrä päivää kohden on jokaiselta kokonaismassan alkavalta sadalta kilogrammalta 1,5 senttiä. Suurista summista ei kuitenkaan puhuta: esimerkiksi Tesla Model S:n ajoneuvovero on vain 217,54 euroa vuodessa - saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin vastaavapäästöisen ja -painoisen dieselauton vero, joka on 758,47 euroa.

title: Tesla (yritys)

text: Tesla Roadster oli yrityksen ensimmäinen tuotantoauto. Se on suorituskyvyltään urheiluauton luokkaa oleva sähköauto. Teslan mukaan autolla on yli 322 kilometrin toimintamatka, kiihtyvyys 0–100km/h neljässä sekunnissa ja huippunopeus 210 km/h (rajoitettu turvallisuussyistä). Auton käyttö maksaa noin 1,25 senttiä kilometriltä. Uudempien mallien julkaisun jälkeen Tesla Roadster ei ole enää myynnissä.[8]

title: Sähköautojen historia

text:
Tämän päätöksen myötä monet lupaavalta vaikuttaneet sähköautomallit vedettiin pois markkinoilta ja kerättiin pois leasing-sopimuksen tehneiltä kuluttajilta (joista moni oli julkisuuden henkilöitä, kuten muun muassa Mel Gibson) – vaikka moni olisi halunnut pitää auton käytössään. Ilmeisimmin suuri joukko autoja – kuten General Motorsin valmistamat EV:t – romutettiin tyystin, ja autoteollisuus keskitti voimavaransa hybridi- ja vetyautojen kehitykseen.
Myös japanilaiset Honda ja Toyota olivat alkaneet valmistaa sähköautoja Kalifornian markkinoille. Honda seurasi Yhdysvaltojen suurten yhtiöiden esimerkkiä ja lopetti leasing-ohjelmansa sekä tuhosi sähköautonsa murskaamalla. Toyota lopetti sähköautonsa tuotannon, mutta tarjosi jo valmistetut sähköautot sekä vuokralle että ostettaviksi. Toyota myös jatkaa sähköautojensa huoltopalveluita. Näin pieni joukko Toyota RAV4 EV -autoja on yhä käytössä.


query: Voiko humala-kasvia kasvattaa Suomessa?

title: Humala

text: Humala on levinnyt hyvin laajalle maailmassa, osittain ihmisen avustuksella. Sitä tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Islantia, Pyreneiden niemimaan eteläosia sekä Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosia. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu Keski-Siperiaan ja paikoin Keski-Aasiaan. Laji on yleinen myös Japanin pohjois- ja keskiosissa. Pohjois-Amerikassa humalaa tavataan pääasiassa mantereen itä- ja keskiosissa. Muualla humalaa kasvaa muun muassa Uudessa Seelannissa ja paikoin Etelä-Amerikassa.[5] Suomessa humalaa tavataan luonnonvaraisena Etelä-Lapin korkeudelle saakka.[4] Suurimmassa osassa Suomea laji on alkuperäislaji, mutta osa luonnonvaraisista esiintymistä on viljelyperäisiä erityisesti maan pohjoisosissa.[2]

title: Juorut

text: Suomessa kasvatetaan huonekasveina useita juorulajeja, pääasiassa nopean kasvunsa ja kauniisti rönsyävien runsaslehtisten versojensa takia. Kasvit todellakin leviävät kuin juoru – versot voivat kasvaa jopa muutaman metrin mittaisiksi. Useimpien juorujen kukat ovat kolmiterälehtisiä, mistä kasvit ovat saaneet kolmiokukka-nimensä. Pienikokoiset kukat ovat valkoisia tai vaaleanpunaisia.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Ruttojuuret

text: Ruttojuuret ("Petasites") ovat asterikasveja. Suvusta tunnetaan 15–20 lajia. Suomessa kasvaa vain neljä lajia. Pohjanruttojuuri ("Petasites frigidus") kasvaa luonnonvaraisena letoilla, korvissa ja rannoilla Keski-Suomen pohjoisosissa ja Pohjois-Suomessa. Etelänruttojuuri ("Petasites hybridus") kasvaa harvinaisena, alun perin viljelykarkulaisena Etelä-Suomessa. Sitä kasvatetaan myös perennana ja se on tuotu Suomeen alkuaan rohdoskasviksi. Ruttojuuri on tullut Pohjolaan luostarien munkkien mukana. Sitä on käytetty nimensä mukaisesti keskiaikana haavoja parantavana, mutta ennen kaikkea ruttolääkkeenä. Rantaruttojuuri kasvaa yhdessä paikassa rannikolla Helsingissä. Valkoruttojuurta ("Petasites albus") kasvatetaan koristekasvina. Se kukkii aikaisin keväällä, jopa maaliskuussa. Koristekasviksi istutettu ruttojuuri voi vallata suurenkin alan kasvupaikakseen, ja sitä voi olla vaikea hävittää.

title: Humala

text: Humala on kaksikotinen kasvi, joten sen hede- ja emikukinnot ovat eri yksilöissä. Kukinnot ovat lehtihankaisia. Perälliset hedekukat ovat jopa yli 10cm pitkiä, monihaaraisia ja harsuja. Kehälehtiä ja heteitä on viisi kappaletta. Kukinnan jälkeen hedekukat kuihtuvat. Perättömiä emikukkia on runsaasti. Ne ovat rakenteeltaan tiiviitä ja luotteja niissä on kaksi kappaletta. Kukinnan jälkeen emikukkien tukisuomut suurenevat 2–3cm pitkiksi käpymäisiksi "humaliksi", jotka ovat voimakastuoksuisia ja väriltään kellanvihreitä. Suomessa humala kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on pähkylä.[4] Laji kuitenkin tekee siemeniä erittäin harvoin ja leviää pääasiassa syvälle maahan tunkeutuvan ja laajalle leviävän juurakon avulla.[2]

title: Apache OpenOffice

text: Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.

title: Humalatila

text: Alkavaa humalaa kutsutaan "nousuhumalaksi" ja laskussa olevaa, heikkenevää humalaa "laskuhumalaksi". Voimakasta humalatilaa seuraa tavallisesti krapula.Nainen päätyy humalaan vähemmästä alkoholimäärästä kuin mies. Tämä johtuu sukupuolten välisistä eroista kehon nestetilavuudessa, joka on miehillä suurempi. Myös esimerkiksi juojan fyysinen koko vaikuttaa humaltumiseen; pienikokoinen päihtyy vähemmästä alkoholimäärästä kuin kookkaampi henkilö. Ei ole mahdollista muuttaa nopeutta, jolla maksa alkoholin polttaa. Mikäli juominen on toistuvaa, elimistö sopeutuu alkoholiin ja juojan toleranssi kasvaa. Näin ollen myös kokemus vaikuttaa humaltumiseen.

title: Humala

text: Humala (Humulus lupulus) on hamppukasveihin (Cannabaceae) kuuluva monivuotinen köynnöstävä hyöty- ja koristekasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa lauhkeilla seuduilla.

title: Rakuuna (kasvi)

text: Ranskalainen rakuuna ("Artemisia dracunculus" var. "sativa" tai ’Sativa’) on yrtin kahdesta muunnoksesta tunnetumpi ja maultaan mainekkaampi. Sitä voidaan kasvattaa Suomessa monivuotisena, mutta venäläiseen rakuunaan verrattuna se on talvenarempi. Etenkin Keski- ja Pohjois-Suomessa on kasvin suojaaminen katteella suositeltavaa talveksi. Koska ranskalainen rakuuna ei tuota lainkaan siemeniä, sen lisääminen onnistuu ainoastaan kasvullisesti jakamalla tai pistokkaista juurruttamalla.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Humala

text: Vaikka humalankasvatuksella ei enää ole Suomessa kaupallista merkitystä, se on edelleen yleinen koristekasvi. Puutarhoissa kasvatetaan sekä emi- että hedekasveja.[4] Lääkekasvina humalaa käytetään sen rauhoittavan ja vatsan toimintaa lisäävän vaikutuksen takia.[9] Kasvia on käytetty myös kuitukasvina kehruussa.[5]

title: Niittyhumala

text: Niittyhumala on 5–30 cm korkea ruohovartinen kasvi, jonka varret usein matavat pitkin maata. Pitkäruotiset lehdet ovat parittain varressa. Niittyhumala kukkii heinä-elokuussa. Kukinnon runkorakenne on ruskeanvioletti, itse kukat sinivioletteja huulimaisia. Kukkien lakastuttua käpymäiset kukinnot näyttävät humalan tähkiltä, vaikka kasvit eivät ole läheistä sukua toisilleen.

title: Amerikanhumalapyökki

text: Amerikanhumalapyökki on kesävihanta puu, jota kasvaa metsissä alikasvoksena. Yleensä se kasvaa enintään 12 metriä pitkäksi ja 30 cm paksuksi, mutta Teksasin itäosissa ja Arkansasin eteläosissa se voi saavuttaa 15–18 metrin pituuden. Kaarna on väriltään ruskeasta harmaanruskeaan. Koristeelliset hedelmänorkot muistuttavat humalan hedelmystöjä. Lehtien syysväri on keltainen.

title: Puupapu

text:
ja lajinimi "australe", on latinaa ja tarkoittaa "eteläistä", tässä tapauksessa sillä viitataan suoraan kasvin alun peräiseen kasvupaikkaan Australiaan.
Tieteellisessä ja englanninkielisessä nimessä (Moreton Bay Chestnut), viitataan kastanjaan, vaikka kasvitieteellisesti puupapu kuuluu hernekasveihin. Muut nimensä (Black bean, englanniksi) kasvi on saanut suuristaan palon sisältämistä siemenistä, jotka muistuttavat suuria papuja. Tästä kasvi on saanut suomenkielisen nimen "puupapu", eli puu joka kasvattaa papuja. Kasvista on suomessa käytetty myös nimitystä huonekastanja. Puupapu on kasvitieteellisen sukunsa ainut edustaja.

title: Kent (kreivikunta)

text: Kentiä on usein kutsuttu "Englannin puutarhaksi", sillä kreivikunnassa kasvatetaan paljon humalaa ja siellä viihtyvät kirsikka- ja omenapuut.

title: Skopolia

text: Skopolia versoo maasta aikaisin keväällä, kasvattaa nopeasti runsaan lehtimassan ja ryhtyy kukkimaan. Etelä-Suomessa huhti–toukokuun vaihteessa, lämpimällä paikalla laji aloittaa kukintansa jo ennen vappua. Tavallisesti se kukkii touko–kesäkuussa. Lajia pidetään täysin talvenkestävänä Suomessa. Sitä voi lisätä siemenistä tai juurakon kappaleista. Skopolia kasvaa harvinaisena viljelyjäänteenä tai -karkulaisena Etelä-Suomessa asumusten ja puutarhojen lähistöllä. Vanhimmat havainnot kasvin leviämisestä ovat Varsinais-Suomesta Kustavista.

title: Ruotsinpihlaja

text: Ruotsinpihlaja kasvaa luonnonvaraisena pääasiassa Ruotsissa, suunnilleen Uppsalasta Göteborgiin ulottuvan linjan eteläpuolella sekä Suomessa Ahvenanmaalla ja lounaissaaristossa. Hajanaisia esiintymiä on Lounais-Suomessa, Baltian maissa ja Etelä-Norjassa. Istutettuna puisto- ja pihapuuna sitä kasvatetaan Etelä-Suomessa.

title: Voikko

text: Voikko on yksi esimerkki voikkoväreistä, joissa voikkogeeni vaalentaa hevosen karvaa. Voikon tapauksessa hevosen pohjaväri on rautias.

title: Humala

text: Humala kasvattaa useita metrejä pitkiä köynnöstävia varsia, jotka leviävät maata pitkin laajana, sotkuisena kasvustona tai nousevat sopivissa paikoissa jopa kuuden metrin korkeudelle puiden runkoja pitkin. Kiipeämistä auttavat varressa olevat pienet ankkurimaiset karvat.[2][3] Sekä varsi että lehdet ovat karheita. Vastakkain olevat lehdet ovat sahalaitaisia, sormijakoisia ja kooltaan jopa 25cm pituisia. Isommat lehdet ovat viisijakoisia, pienemmät kolmijakoisia tai ehyitä.[4]

title: Lamminjärvensuo

text: Lamminjärvensuon pohjoisreunalla sijaitsee Halilan kallio- ja lehtoalue. Pystysuorana etelään suon suuntaan viettävän kallion laella esiintyy ketoja. Sen huomionarvoisia kasvilajeja ovat muun muassa ketonoidanlukko, ahonoidanlukko, liuskaraunioinen, hiirenhäntä, kesämaksaruoho, mäkiminttu, tummatulikukka ja keltasauramo. Halilan kallion alla ja itäpuolella kasvaa rehevää, lehtipuuvaltaista lehtoa, josta osa on koivikkohakaa, osa haapavaltaista. Lehdossa tavattavia vaateliaita kasveja ovat esimerkiksi nurmilaukka, humala, kullero, keltavuokko ja ojakurjenpolvi. Lehto on suojeltu Suomen lehtojensuojeluohjelman alueena.

title: Humala

text: Luonnonvaraisena humala on merenranta-, järvenranta- ja puronvarsilehtojen kasvi. Villiintyneenä viljelykasvina laji saattaa säilyä pitkään pihoilla, entisillä talonsijoilla, aidanvierillä ja pensaikoissa.[4] Humalan tuholaisia ovat esimerkiksi humalayökkönen (Hypena rostralis) ja humalakirva (Phorodon humuli).

title: Humala

text: Humala Otto Wilhelm Thomén teoksessa Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885). Humalan hedekukkia. Humalan emikukkia. Humalan emikukista syntyviä "käpyjä". Humalan lehtiä nuoresta täysikasvuiseen.

title: Turkestaninmaksaruoho

text: Turkestaninmaksaruoho ("Sedum ewersii", syn. "Hylotelephium ewersii") on maksaruohokasvien (Crassulaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se kasvaa noin 10–15 cm korkeaksi ja sillä on sinivihreät lehdet. Turkestaninmaksaruohon kukinnot ovat muodoltaan puolipallomaisia ja sijaitsevat varsien kärjissä. Kukat ovat tähtimäisiä ja väriltään vaalean- tai aniliininpunaisia. Turkestaninmaksaruoho kasvaa luontaisena vuoristoissa Keski-Aasiassa ja Himalajalla, mutta sitä kasvatetaan ja istutetaan yleisesti koristekasviksi myös Suomessa. Vaikka turkestaninmaksaruoho ei kuulukaan Suomen luontaiseen kasvilajistoon, sitä esiintyy Suomessa muutamissa paikoissa viljelykarkulaisena tai -jäänteenä. Turkestaninmaksaruoho sopii käytettäväksi kivikko- tai kalliopuutarhoissa aurinkoisella kasvupaikalla.

title: Papumaksaruoho

text: Papumaksaruoho ("Sedum stahlii") kuluu maksaruohoihin ("Crassulaceae"). Papumaksaruoho on Meksikosta kotoisin oleva mehikasvi, jota kasvatetaan myös koristekasvina. Kasvin lehdet ovat vihreitä tai punavihreitä. Sillä on munanmuotoiset noin 10–12 millimetriä pitkät, kosketettaessa helposti putoavat lehdet. Kasvi kasvaa suurimmillaan noin 25 senttimetriä korkeaksi ja 30 senttimetriä leveäksi. Papumaksaruoho lisääntyy helposti versoista, joihin se kasvattaa suhteellisen nopeasti juuret.

title: Bonsai

text: Mikään puulaji ei kasva automaattisesti ruukkupuuksi ilman erityishoitoa. Kuitenkin jotkin lajit sopivat muita paremmin bonsai-taiteen raaka-aineeksi. Suomalaisista kasveista muiden muassa katajaa, koivua ja mäntyä voidaan kasvattaa ruukussa. Suomen olosuhteissa bonsaita voidaan kasvattaa sekä sisällä että ulkona. Kansainvälisesti varsinkin kiinankatajaa pidetään erittäin hyvänä lajina bonsain kasvatukseen.

title: Voiko sen sanoa toisinkin

text: "Voiko sen sanoa toisinkin" oli Suomessa yksi vuosien 1967 ja 1968 levymyyntimenestyksiä. Se nousi lokakuussa 1967 albumilistan ykköseksi ohi The Beatles -albumin "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band", pysyi ykkösenä neljä viikkoa ja albumilistalla kaikkiaan 60 viikkoa ja myi noin 9 500 kappaletta.

title: Rantatädyke

text:
Rantatädyke ("Veronica longifolia", vanh. "Pseudolysimachion longifolium") on rannoilla kasvava ruohovartinen kasvi. Sillä on siniset, tähkämäiset kukinnot ja pitkulaiset lehdet.
Rantatädykkeen pysty varsi voi kasvaa 30–80 senttimetrin korkuiseksi. Kasvi on Etelä- ja Keski-Suomessa luonnonkasvi, pohjoisemmaksi se on levinnyt ihmisen mukana. Sitä kasvatetaan myös koristekasvina. Lajin voi sekoittaa tähkätädykkeeseen ("Veronica spicata").

title: Ahdekaunokki

text: Suomessa ahdekaunokki on muinaistulokaskasvi. Se on Etelä-Suomessa yleinen ja Keski-Suomessa harvinainen. Koeluontoisesti se on menestynyt myös Rovaniemen korkeudella. Ahdekaunokki kasvaa pelloilla, kuivilla niityillä, pientareilla ja joutomailla. Sitä kasvatetaan myös puutarhakasvina.

title: Humala

text: Humalan emikasvia on käytetty oluen ja siman valmistamiseen hyvin pitkään.[6] Keskiajalla oluen mausteena käytettiin useammin gruit-mausteseosta, mutta gruit vaihtui kaikkialla Euroopassa humalaan 1100-1500-luvuilla.[7] Suomessa ensimmäiset maininnat humalan käytöstä ovat 1300-luvulta. Jo keskiajalla tilalliset olivat sakon uhalla velvoitettuja ylläpitämään humalatarhaa. Aina vuoteen 1915 Suomessa oli laissa määrätty, kuinka monta humalasalkoa kussakin talossa tuli olla. Ennen oluen teollisen valmistuksen alkamista humalaa kasvatettiinkin hyvin yleisesti, ja humalasalot olivat tyypillinen näky maalaistalojen ja torppien pihoissa.[6][8][9] Kartanoissa humalankasvatus saattoi olla hyvin laajamittaista. Esimerkiksi Herttoniemen kartanon humalisto sisälsi 1820-luvulla 200 humalasalkoa. Humalanviljelyn laajuudesta kertovat myös monet paikanimet, kuten Helsingissä esiintyvät nimet Humallahti ja Humalistonlahti.[8] Humalanviljely loppui vähitellen 1800-luvun kuluessa, kun panimoteollisuus siirtyi käyttämään tuontihumalaa.[3] Nykyään Suomen panimoissa käytetty humala on pääasiassa tšekkiläistä tai saksalaista alkuperää.[6]

title: Keisaripuu

text: Talvella keisaripuu kestää pakkasta parisen kymmentä astetta, mutta kukkanuput paleltuvat herkästi jo noin kymmenessä pakkasasteessa. Ilmastollisesti kylmemmillä seuduilla kuten Suomessa puuta voidaan kasvattaa ulkona näyttävänä perennana. Puu katkaistaan keväällä juuresta jolloin se kesän mittaan kasvattaa valtavat, jopa 60-senttiset lehdet. Korkeutta se ehtii kasvaa jopa kolme metriä yhden kasvukauden aikana. Suomessa keisaripuuta voidaan kokeilla kasvattaa myös kesällä aurinkoisessa paikassa ulkona ruukkukasvina tai -puuna, jota säilytetään talven yli viileässä kellarissa yms paikassa. Ruukkupuu kukkii 4–5-vuotiaana.


query: Onko valkohäntäpeura tullut Suomeen ihmisen siirtämänä?

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura (valkohäntäkauris, Odocoileus virginianus) on Amerikasta kotoisin oleva, peurojen alaheimoon kuuluva hirvieläinlaji. Se elää ihmisen siirtämänä vieraslajina ainakin Karibialla, Suomessa, Tšekissä ja Uudessa-Seelannissa. Laji tuotiin Suomeen 1930- ja 1940-luvuilla, ja nykyisin se on alueellisesti tärkeä riistaeläin. Luontaisella esiintymisalueellaan valkohäntäpeurasta tunnetaan kymmeniä alalajeja, jotka poikkeavat toisistaan ulkonäöltään ja kooltaan.

title: Suomen luonto

text: Suomessa elää vakiintuneina 600–1 000 vieraslajia. Vieraat eläin- ja kasvilajit ovat levinneet Suomeen ihmisen mukana tahattomasti tai tarkoituksella tuotuina, osa niistä jo ennen keskiaikaa. Suomeen 1800-luvun puolivälistä alkaen tulleita vieraslajeja ovat esimerkiksi valkohäntäpeura, piisami, kanadanmajava, minkki, kanadanhanhi, fasaani, kaniini, täplärapu, hopearuutana, merirokko ja espanjansiruetana sekä kasveista lupiini, jättiputket ja pohjoisamerikkalaiset piiskut.

title: Valkohäntäpeura

text: Suomalaiset valkohäntäpeurat ovat vähitellen levittäytymässä Ruotsiin ja Venäjälle. Ruotsissa tehtiin ensimmäinen havainto lajista vuonna 2008, jolloin Tornionlaakson Juoksengissa ammuttiin yksi urospuolinen yksilö.[22] Ruotsin ja Norjan viranomaiset eivät haluaisi lajin leviävän maidensa alueille.[21] Suomesta peräisin olevien valkohäntäpeurojen on havaittu vierailleen myös Venäjän puolella.[21]

title: Vieraslaji

text: Vieraslaji (engl. "introduced, alien, exotic, non-indigenous" tai "non-native species") on eliölaji, joka ei esiinny tarkasteltavalla alueella alkuperäisenä, vaan ihmisen sinne joko tahattomasti tai tahallisesti siirtämänä kantana. Termiä tulokaslaji on aiemmin usein käytetty samassa merkityksessä. Nyttemmin ympäristöhallinto on erotellut vieraslajin ja tulokaslajin käsitteet niin, että vieraslaji tarkoittaa nimenomaan ihmisen siirtämää lajia ja tulokaslaji yleisemmin lajia, joka on levinnyt nykyalueelleen melko äskettäin joko itsestään tai ihmisen vaikutuksen takia.

title: Valkohäntäpeura

text: Istutettuja valkohäntäpeurakantoja elää myös lajin luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolella ainakin Karibialla, Uudessa-Seelannissa, Suomessa ja Tšekissä,[2] joidenkin lähteiden mukaan myös Slovakiassa.[11] Metsästykautena 2010–2011 Tšekissä arvioitiin elävän 411 valkohäntäpeuraa, joista saaliiksi saatiin 45 yksilöä.[16] Suomesta Ähtärin eläinpuistosta on sen jälkeen siirretty 14 valkohäntäpeuraa Tšekkiin, jotta sikäläisen populaation geeniperimä monipuolistuisi.[17] Lajin siirtoistutuksia on toteutettu myös Kuubassa sekä Karibianmeren Curaçaolla ja Yhdysvaltain Neitsytsaarilla, mutta niiden onnistumisista ei ole tietoa.[2]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeurassa on todettu esiintyvän Filarioidea-sukkulamatoloisiin kuuluvaa Rumenfilaria andersoni -imusuonimatoa. Se voi kasvaa jopa 20 senttiä pitkäksi ja tuottaa alle neljännesmillin pituisia toukkia isäntänsä verenkiertoon. Toukkia voi olla jopa tuhansia millilitrassa verta. Suomessa havaittiin 2000-luvulla, että valkohäntäpeuralla hyvin yleistä loista tavataan jonkin verran myös hirvissä, poroissa pohjoisinta Lappia myöten sekä hyvin runsaasti metsäpeuroissa. Lajia ei aiemmin ole tavattu Euroopassa. Loinen leviää kantajasta toiseen hyönteisten imemän veren mukana. Tiettävästi R. andersoni ei ole levinnyt ihmiseen. Paistetun lihan välityksellä loinen ei voi levitä.[25]

title: Ohio

text: Osavaltion nimikkopuu on ohionhevoskastanja, tunnuseläin valkohäntäpeura, kansallislintu punakardinaali, vihannes tomaatti, juoma tomaattimehu, kukka punainen neilikka ja villikukka isokolmilehti.[67] Hevoskastanja oli aluksi Ohion osavaltionyliopiston urheilujoukkueiden symboli, mutta siitä on tullut koko osavaltion tunnuskuva. Kiiltävien hevoskastanjan hedelmien on ajateltu tuottavan onnea.[68]

title: Haulikko

text: Haulikkoa käytetään metsästyksessä lintujen ja pienriistan ampumiseen sekä isompien riistaeläinten metsästykseen luotiammusta käyttäen. Haulikon käyttöä isoimpien riistaeläimien metsästyksessä on kuitenkin rajoitettu. Suomen metsästyslaki kieltää haulipatruunalla ladatun haulikon käytön mm. valkohäntäpeuran metsästyksessä. Valkohäntäpeuraa saa kuitenkin metsästää haulikkoa varten tehdyllä täyteisluodilla, joita on eri mallisia. Haulikkoa varten valmistetun luodin käyttäminen on kiellettyä hirven ja karhun metsästyksessä.

title: Valkohäntäpeura

text: Kesällä valkohäntäpeura elelee yksin, mutta talvireviireillä ne oleskelevat pienissä 4–8 yksilön laumoissa. Niillä on ympäristön laadusta riippuen 40–500 hehtaarin laajuinen reviiri, jota ei kuitenkaan puolusteta aktiivisesti.[11] Valkohäntäpeura on yöeläin, mutta liikkuu myös päivisin.

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeuran eri alalajit elävät hyvin monenlaisissa olosuhteissa ja ympäristöissä subtrooppisista metsistä hyvin kuiville alueille ja sademetsistä Keski-Amerikan savanneille.[11] Lajia tavataan myös ihmisen läheisyydessä maaseudulla ja asutuksen läheisyydessä.[11] Suomessa laji asustaa mieluimmin viljelyksiin rajoittuvissa lehti- ja sekametsissä ja purojen ja peltojen laidoilla. Se suosii aukkoisia ja pensastoisia lehto- ja kangasmaita. Jos se voi valita, se karttelee suuria havumetsäalueita. Kesäisin se suosii ruokailualueinaan luonnonympäristöjä ja keväisin ja syksyisin vastaavasti peltoja ja puutarhoja.[12] Talvisin valkohäntäpeura muuttaa erillisille talvilaitumille, usein suurten kuusikoiden lähistölle[12] ja asumattomien järvien rannoille, joissa lunta on vähemmän kuin muualla[12].

title: Appalakit

text: Appalakkien metsissä elää viisi oravalajia.[3] Jänikset ja valkohäntäpeurat ovat lisääntyneet sitä mukaa, kun ihmiset ovat hävittäneet susia ja puumia.

title: Valkohäntäpeura

text: Nykyisin valkohäntäpeuraa tavataan yleisimmin Vaasa–Jyväskylä–Kotka-linjan lounaispuolella[19], ja satunnaisemmin pohjoisempanakin. Oulun seudulla on jo pitkään ollut erillinen esiintymä[3][14]. Ahvenanmaalle laji ei ole tiettävästi levinnyt.[3] Metsästäjien arvion mukaan valkohäntäpeurakanta oli vuoden 2017 metsätyskauden jälkeen noin 67 000 yksilöä, mutta Luonnonvarakeskusen arvion mukaan Suomessa voisi olla jopa 98 000 valkohäntäpeuraa.[20] Vaikka koko Suomen nykyinen valkohäntäpeurakanta polveutuu vain muutamasta yksilöstä[10] se on säilynyt terveenä ja välttynyt sisäsiittoisuuden ongelmilta.

title: Valkohäntäpeura

text: Lajista on aiemmin käytetty suomenkielistä nimeä laukonpeura ensimmäisten maahan tuotujen yksilöiden sijoituspaikkana olleen Laukon kartanon mukaan.[4] Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti vuonna 2008, että valkohäntäpeuran nimeksi vaihdettaisiin valkohäntäkauris, ja peura-nimen käyttö rajoitettaisiin peuran suvun (Rangifer) jäseniin.[5][6] Ehdotettu nimenmuutos ei ole saavuttanut suurta kannatusta, koska valkohäntäpeura on nimenä vakiintunut Suomeen, ja sitä käytetään myös lainsäädännössä.[7] On myös pelätty, että ehdotettu nimi aiheuttaisi sekaannusta metsäkauriiseen,[8] jonka kanta Suomessa on viime vuosina kasvanut voimakkaasti. Suomen Metsästäjäliitto on suositellut, että lajista käytettäisiin edelleen metsästyslain mukaista nimeä valkohäntäpeura.[8] Suomen kielen asiantuntijat, kuten suomen kielen lautakunta, ovat yleisellä tasolla suhtautuneet kielteisesti vakiintuneiden nimien muuttamiseen.[9] Toisaalta vuonna 2010 Pirkanmaan liiton maakuntahallitus muutti maakuntaeläimensä nimen teksteissä valkohäntäpeurasta valkohäntäkauriiksi nimistötoimikunnan ehdotuksen mukaisesti.[10]

title: Sukupuolisuhteet entisajan Suomessa

text: Lempi tarkoittaa nykyisin rakkautta. Vanhassa, alkuperäisessä merkityksessä lempi oli toisaalta arvaamattomaksi koettu voima, joka hallitsi ihmistä, ja sai aikaan seksuaalisen halun ja kiintymyksen. Lemmen ajateltiin vievän järjen ja voivan johtaa ihmisen rappioon ja typeriin tekoihin. Toisaalta taas lemmellä tarkoitettiin taipumusta tai onnea houkuttaa hyviä kumppaniehdokkaita. Lemmettömyys taas merkitsi, ettei hyviä kumppaniehdokkaita tullut vastaan. Monet nuoret ja naimattomat yrittivät nostaa lempeään taikuudella, jotta olisivat päässeet hyviin naimisiin.

title: Suomen luonto

text: Kanadanmajava, villikaniini, valkohäntäpeura, kuusipeura, minkki, supikoira ja piisami ovat ihmisen istuttamia tai tarhoista karkuun päässeitä lajeja. Ihminen on myös tukenut siirtoistutuksin etelästä tulleiden rusakon, siilin ja metsäkauriin leviämistä. Myös metsäpeuran leviämistä on edistetty niitä siirtämällä luontoon.

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeuran siirtämiseen mantereelta toiselle sisältyi huomaamaton riski, joka olisi voinut olla kohtalokas Suomen hirvikannalle. Pohjois-Amerikassa valkohäntäpeura on hirvieläimillä loisivan Pneumostrongylus tenuis -sukkulamadon pääisäntä.[3] Loinen ei ole peuroille haitallinen, sen sijaan hirvellä jo muutama yksilö riittää aiheuttamaan keskushermostoon vakavia kudosvaurioita.[3] Amerikassa tämä paikoitellen hyvin yleinen loinen oletettavasti vähentää hirvien määriä niillä alueilla, joilla elää paljon valkohäntäpeuroja.[3] Sukkulamatoja ei ole löydetty Suomesta, mahdollisesti syynä on niiden väli-isänniksi soveltuvien kotilolajien puuttuminen.[3] Valkohäntäpeuran on arveltu voivan kilpailla uuden elialueensa alkuperäisten hirvieläinten, hirven ja metsäkauriin, kanssa ravinnosta, sillä näiden lajien ravintostrategiat ovat keskenään samankaltaiset.[21]

title: Valkohäntäpeura

text: Kooltaan valkohäntäpeura on hirveä paljon pienempi, mutta metsäkaurista suurempi. Täysikasvuisen yksilön ruumiinpituus on 150–180 cm, säkäkorkeus 90–105 cm ja paino 70–140 kg.[3] Koska koko kuitenkin vaihtelee alalajin mukaan, mainitut mitat ovat tyypillisiä vain suurimmille alalajeille, kuten Suomessakin esiintyvälle O. v. borealis-muodolle. Amerikassa elävien pienimpien alalajien yksilöt painavat vain noin 20 kg.[3] Urokset kasvavat huomattavasti suuremmiksi kuin naaraat. Suomessa täysikasvuisen naaraan teuraspaino on noin 35–40 kg, kun uroksella se vaihtelee yleensä 45–75 kilon välillä, mutta vanhat yksilöt voivat olla painavampiakin.

title: Valkohäntäpeura

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Vikberg, Pentti & Moilanen, Pekka| title = Valkohäntäpeura: elintavat, metsästys, riistanhoito| location = Keuruu| publisher = Otava| year = 1986| id = ISBN 951-1-08928-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kairikko, Juha K. & Ruola, Jaakko| title = Valkohäntäpeura| location = Jyväskylä| publisher = Suomen metsästäjäliitto (Gummerus)| year = 2004| id = ISBN 951-96244-5-7}}

title: Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa

text: STM:n selvitysmies Osmo Soininvaara onkin tästä syystä esittänyt työhyvinvointitehtävien siirtämistä työeläkeyhtiöiltä esimerkiksi Työterveyslaitokselle.

title: Valkohäntäpeura

text: Eri alalajit ja niiden levinneisyysalueet ovat Amerikassa osittain sekoittuneet lukuisten siirtoistutusten takia.[3] Eniten on siirrelty Minnesotan seudulta kotoisin olevan O. v. borealis-alalajin yksilöitä, jotka ovat lajinsa suurimpia edustajia.[3] Suomeenkin tuodut valkohäntäpeurat olivat peräisin Minnesotasta, ja edustivat siten todennäköisesti tätä samaa suurikokoista ja pohjoisiin oloihin sopeutunutta alalajia.[3]

title: Ilves

text: Ilves syö monenkokoisia eläimiä hiirestä valkohäntäpeuraan. Ihmiselle siitä ei ole vaaraa tai paljonkaan haittaa.

title: Valkohäntäpeura

text: Luontaisella levinneisyysalueellaan Amerikassa valkohäntäpeuroista on paikoitellen paljon haittaa maanviljelylle ja metsänkasvatukselle, koska ne syövät pelloilta viljelyskasveja ja taimikoista puiden taimia.[3] Suomessa vastaavat ongelmia ei ole ollut merkittävissä määrin. Esimerkiksi mäntytaimikoille valkohäntäpeura on vähemmän haitallinen kuin hirvi, koska se ei mielellään ruokaile taimikoissa eikä myöskään katko taimien latvoja.[3] Vahinkoja on uudella elinalueella syntynyt lähinnä puutarhoissa ja erikoisviljelmillä, kun peurat ovat syöneet muun muassa mansikoita ja sokerijuurikkaita.[3][12] Runsastunut kanta on kuitenkin lisännyt liikenteessä sattuvien hirvieläinkolarien määrää, ja paikoitellen valkohäntäpeura on merkittävin hirvieläinonnettomuuksien aiheuttaja.[21]

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeurat ovat hieman eri värisiä alalajista ja elinympäristöstä riippuen.[11] Tummimmat peurat elävät kosteilla ja metsäisillä seuduilla, vaaleimmat kuivilla ja aukeilla alueilla ja punertavimmat trooppisissa ympäristöissä.[11] Suomessa elävä Pohjois-Amerikan itärannikon alalaji on väritykseltään kesällä punertavanruskea. Syksyllä sen punertavuus vähenee[3] ja talvisin kylkien ja selän normaalisti ruskea karvapeite saa harmahtavia sävyjä. Maha ja jalkojen sisäsivut ovat valkeat, samoin kuin noin 30cm pitkän hännän alapuoli ja peräpeili, nenän ja silmien ympärykset sekä kurkku ja alaleuka.[11][12] Tummien kylkien ja vaalean vatsan väriero on selvärajainen.[12] Vasat ovat nuorena valkopilkullisia, mutta pilkut häviävät 3–4 kuukauden iässä.[11] Amerikassa valkohäntäpeura saatetaan sekoittaa hyvin samannäköiseen muulipeuraan. Muulipeuralla on kuitenkin suuremmat korvat ja eri värinen häntä, minkä lisäksi lajien urosten sarvet ovat muodoltaan erilaiset.[13] Lajit voidaan tunnistaa myös juoksutyyliensä perusteella: muulipeuran loikkiessa sen kaikki jalat kohoavat ja laskeutuvat yhtäaikaisesti, kun taas valkohäntäpeura ponnistaa hyppyyn takajaloillaan ja laskeutuu maahan etujaloillaan.[13]

title: Irenaeus

text: Irenaeus katsoi näin ihmiskunnan pelastuksen tulevan siitä, että Jumala oli tullut lihaksi, ihmiseksi. Hän määritteli synnin palkaksi kuoleman ja viallisuuden. Jumala puolestaan on sekä kuolematon että viaton, ja pelkästään tullessaan ihmiseksi Kristus siirsi nuo ominaisuudet myös meihin. Irenaus katsoi Kristuksen sovitustyön siis tapahtuneen ennemminkin lihaksitulemisessa kuin ristiinnaulitsemisessa, vaikka ristiinnaulitseminen onkin oleellinen osa lihaksitulemista.

title: Valkohäntäpeura

text: Suomessa valkohäntäpeura on Pirkanmaan maakunnan nimikkoeläin.[10] Luontaisella esiintymisalueellaan Kanadassa se on puolestaan Saskatchewanin provinssin tunnuseläin[29] ja on kuvattu provinssin vaakunaan.[30]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura on Suomessa riistaeläin,[26] ja sen metsästysaika kestää syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään.[27] Naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen jälkeläinen, on kuitenkin aina rauhoitettu.[27] Metsästäjien saama vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 21 900–25 700 yksilöä.[28]

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeuroilla on monia luontaisia vihollisia puumasta suteen ja harmaakarhuun. Paikallisille ilveslajeille, punailvekselle ja kanadanilvekselle, ne ovat kuitenkin luonnonoloissa liian suuria saaliseläimiksi[3]. Sen sijaan Suomen oloissa valkohäntäpeurat kerääntyvät talvisin joukoittain ruokintapaikkojen äärelle ja ovat siksi helpohkoa saalista euraasialaiselle ilvekselle, josta on tullut niiden merkittävin saalistaja uudella elinalueella.[3]

title: Informaatio

text: Mentaalinen tieto on tietoa ihmisen mielessä (psyykessä). Mentaalista tietoa ovat esimerkiksi muistikuvat, käsitykset, tietämys, ymmärrys ja viisaus. Sekin on "monistettavaa", kun ensin "siirrämme" mielessämme olevan tiedon fyysisen tallenteen muotoon, esimerkiksi kirjoittamalla kirjoja tai puhumalla ääninauhalle. Mutta ihmisen mieltä emme pysty monistamaan ja siirtämään. Tämä merkitsee sitä, että esimerkiksi ymmärrystä ja viisautta ei pystytä siirtämään suoraan ihmiseltä toiselle (mielestä toiseen). Se on aina ensin siirrettävä fyysiseen muotoon ja omaksuttava oppimisen kautta. Mentaalinen tieto on siis luotava aina uudelleen, sitä ei voi monistaa.

title: You Raise Me Up

text: You Raise Me Up on tullut hyvin tunnetuksi ja sen onkin nauhoittanut myöhemmin yli sata artistia, mukaan lukien Josh Groban (2003) ja Westlife (2005). Edellinen teki kappaleen tunnetuksi Yhdysvalloissa ja jälkimmäinen Isossa-Britanniassa ja Euroopassa. Kappale on tullut tunnetuksi myös kirkollisissa yhteyksissä ja sen genre onkin "Contemporary Christian Music". Suomeksi kappaleen ovat laulaneet muun muassa Kari Tapio nimellä "Kuin taivaisiin". Markku Laamanen esitti kappaleen englanniksi vuoden 2009 Talent Suomessa ja sai suurta suosiota.

title: Sellakka

text: Sellakkaa viljellään siirtämällä nesteeseen sekoitettuja hyönteisen munia isäntäkasveille, esimerkiksi "Ficus"-suvun puiden oksille sivelemällä oksia tällä nesteellä. Sellakan tuotannossa käytetään useita lähisukuisia hyönteislajeja ja eri isäntäkasveja, mikä vaikuttaa lopputuotteen laatuun. Kirvat peittävät eritteellään koko oksan. Kyseessä on ilmeisimmin kirvojen erite, vaikka kirjallisuudessa on hieman ristiriitaista tietoa siitä, onko kyseessä kasvisperäiseksi katsottava puun maitiaisneste tai puun puolustuskeinona erittämä aine vai eläinperäinen kirvojen läpi tullut erite. Sato korjataan katkomalla oksat, joista sellakka erotetaan lämmön avulla.


query: Kuka omistaa Porsche yrityksen?

title: Porsche

text: Porsche, virallisesti Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG, on vuonna 1931 perustettu saksalainen autoja valmistava yhtiö, jonka pääomistajia ovat Porschen ja Piëchin suvut. Sen perusti Ferdinand Porsche, joka oli ensimmäisen Volkswagenin suunnitellut insinööri. Yhtiö sijaitsee Zuffenhausenissa, Stuttgartin kaupungin alueella.

title: LG Display

text: Keväällä 2008 yrityksen osakkeenomistajat päättivät vaihtaa yrityksen nimen LG.Philips LCD muotoon LG Display, koska Philips omistaa enää noin 13,2 % yrityksestä myytyään sen osakkeita. LG on 37,9 prosentin osuudella enemmistöomistaja.

title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Tämä malli on mahdollinen mm. uusissa raideliikennehankkeissa. Käytännössä uutta liikennelaitospohjaista liikennettä ei voida enää perustaa. Liikenne, jonka riskit tai investoinnit ovat liian suuret yksityiselle yritykselle, voidaan toteuttaa kuntien tai maakuntaliittojen tai osavaltioiden perustamana yrityksenä. Malli voidaan toteuttaa myös niin, että yhteiskunnan omistama yritys omistaa vain kaluston ja liikennöinti kilpailutetaan. Näin toimii tällä hetkellä Tukholman liikenneyhtiö SL metro-, raitiovaunu- ja paikallisjunaliikenteessä. SL omistaa kaluston ja liikennöitsijät vastaavat vain liikennöinnistä.

title: Yhteiskunnallinen yrittäjyys

text: Britanniassa yhteiskunnallisten yritysten piiriin kuuluu toimintatavaltaan erilaisia yrityksiä, kuten osuuskuntia, säätiöitä, sosiaalista asuntotuotantoa harjoittavia yrityksiä. Yrityksen voivat omistaa myös työntekijät. Britanniassa nämä yritykset eivät saa jakaa voittoa. Esimerkkiyrityksiä ovat kuntokeskus Greenwich Leisure Limited (GLL) ja mikrolainayritys Grameen Bank.

title: Volkswagen Transporter (T3)

text: Rakenteiden yhteensopivuuden vuoksi usea muukin saksalainen virityspaja kuin edellä kappalemäärän mukaisessa järjestyksessä esitellyt yritykset on vaihtanut Porsche-tekniikkaa T3-malleihin. Tunnetuimpiin Porsche-moottorivaihtoja T3-malleihin piensarjana tehneisiin yrittäjiin lukeutuvat mm. Alois Ruf (Ruf-Porsche), jonka yhtiö asensi Transporter-malleihin mm. Porschen 1980-luvun lopun tehokkainta 250hv "Carrera"-moottoria. Uudempi yrittäjä, berliiniläinen TH Automobile GmbH, on asentanut Porsche-tekniikkaa Volkswagen Transporterin 3., 4. ja 5. sukupolven koreihin. Moottori- ja tekniikkavaihtojen tarkka kappalemäärä ei toistaiseksi ole tiedossa.

title: Porsche 924

text: Porsche 924 korvaantui Porsche 944 -mallilla, vaikkakin automalleja valmistettiinkin jonkin aikaa rinnakkain. Vuosien 1985-1988 välillä samaa koria käytettiin Porsche 924S:ssä, jossa oli 944:n 2,5-litrainen rivimoottori. Porsche 944:ssä auton kyljet olivat levitetymmät kuin 924:ssä.

title: Ferdinand Porsche

text:
Toisen maailmansodan aikana Porsche toimi useiden panssarivaunujen suunnitteluprojekteissa, mm. lähettäen omat prototyyppinsä Saksan yleisesikunnan julistamaan kilpailuun Tiger I ja Tiger II -panssarivaunuista. Henschel & Sohnin voitettua Tiger I:n tarjouskilpailun Porsche muunsi 90 rakentamaansa runkoa raskaaksi panssarintuhoojaksi nimeltä Ferdinand (myöhemmin nimi muutettiin modifikaatioiden jälkeen Elefantiksi). Porsche hävisi tarjouskilpailun Henschelille myös Tiger II -vaunusta. Porsche suunnitteli myös maailman suurimman panssarivaunun, Mausin ().
Vasta 1947 Porsche alkoi suunnitella omalla nimellään varustettua autoa. Suunnitelman osti sveitsiläinen yrittäjä, ja niin ensimmäinen malli, Porsche 356 syntyi. Ensiesittelyyn auto tuli vuonna 1949 Geneven autonäyttelyssä. Keväällä 1950 Porsche oli valmistanut 500. autonsa, ja 10 000. yksilö valmistui kuusi vuotta myöhemmin. 1950-luvun lopulla vuosituotanto oli jo 8 000 autoa.

title: Porsche

text: Vuonna 1964, saavutettuaan menestystä moottoriurheilussa Porsche 550 Spyder -mallilla, yhtiö aloitti Porsche 911:n,[13] uuden ilmajäähdytteisen, takamoottorisen urheiluauton, tosin tällä kertaa 6-sylinterisellä bokserilla varustetun, tuotannon.[4] Muotoiluryhmää johti Ferry Porschen vanhin poika, Ferdinand Alexander Porsche (F. A.), mikä aiheutti ristiriitoja Porsche-mallien muotoilua siihen asti johtaneen Erwin Komendan kanssa.[14] Korinvalmistus annettiin osittain jo 356:n aikaan alihankkijana toimineen Reutter Karosserien käsin. Myöhemmin Porsche osti koritehtaan itselleen tuotantolinjaksi, ja aiemmasta Reutterista tuli istuinvalmistaja, joka nykyisin tunnetaan Keiper-Recarona.

title: Porsche 911

text: Ensimmäinen Porsche 911 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä vuonna 1963. Sen mallinimi oli alkuun 901, mutta koska Peugeot omisti oikeudet kolminumeroiseen mallimerkintään jossa keskimmäisenä numerona oli nolla, auton tullessa vuonna 1964 myyntiin mallinimeksi vaihdettiin 911. Ulkonäöltään auto muistutti monin tavoin edeltäjäänsä Porsche 356:aa ,mutta oli kaikilta mitoiltaan suurempi ja siinä oli selkeästi enemmän ikkunapinta-alaa. Muun muassa pidemmän akselivälinsä ansiosta 911 oli selkeästi 356:ta mukavampi matka-auto. Tämä alkuun omaksuttu muotoilu pysyi lähes ennallaan noin 30 vuoden ajan. 356:ssa käytetyn nelisylinterisen moottorin sijasta käytettiin 911:ssä 6-sylinteristä moottoria, ja niin alustan kuin jarrujenkin osalta uudessa mallissa sovellettiin nykyaikaisempaa tekniikkaa; voitelussa oli täysin luovuttu rasvanipoista ja joka pyörää hidastamassa oli levyjarrut.

title: Yrjö Wigren Oy

text: Wigrenin perhe omisti yrityksen 1917–1987 ja Salosen perhe 1987–2011. Nykyisin yrityksen omistaa Interavanti Oyj.

title: Porsche 911 GT1

text: Porsche 911 GT1 on rata-auto, joka suunniteltiin kilpailemaan Le Mansin 24 tunnin kisassa. Siitä tuli katuversio myyntiin luokittelutarkoitusta varten, mikä tunnetaan nimellä Straßenversion. Auto esiteltiin vuonna 1995 ja sen oli tarkoitus kilpailla vuoden 1996 Le Mansin kisoissa, nimestään huolimatta autolla on vain hyvin vähän yhteistä oikean Porsche 911:n kanssa, auton pohjalevy on otettu Porsche 956 ja Porsche 962 C-ryhmän autoista

title: Porsche Supercup

text: Porsche Mobil 1 Supercup (tunnettu nimellä Porsche Michelin Supercup vuoteen 2007 asti) on kansainvälinen autourheilusarja. Sarjan järjestää Porsche, ja FIA tukee sitä.

title: Gaia Group

text: Gaia työllistää noin 45 henkilöä erilaisilla koulutustaustoilla. Yrityksen vuotuinen liikevaihto on noin 4,5 M€ (2014). Gaian omistaa yrityksen toimiva johto. Gaian nykyinen toimitusjohtaja on Juha Vanhanen ja hallituksen puheenjohtajana toimii Pasi Rinne - molemmat ovat yrityksen perustajajäseniä.

title: Edward Cullen

text: Edward omistaa Volvo C30:n ja Aston Martin V12 Vanquishin, joista jälkimmäinen on hänen autonsa ”erikoistilaisuuksia” varten. Hän antoi myös siskolleen Alicelle lahjaksi Porsche 911 Turbon kirjassa "Epäilys". Edward osti myös moottoripyörän, jotta voisi ajaa Bellan kanssa, mutta antoi sen Jasperille tajuttuaan, että Bellan moottoripyöräharrastus oli juttu, jonka hän halusi jakaa Jacobin kanssa.

title: Porsche

text: Ferdinand Porschen vuonna 1931 perustama yhtiö Dr. ing. h. c. F. Porsche GmbH tarjosi moottoriajoneuvojen kehitystyötä, eikä alkuaan valmistanut autoja omalla nimellään.[4]. Uuden yrityksen ensimmäisiä tehtäviä oli Saksan hallituksen tilauksesta suunnitella kansanauto Volkswagen.[5]

title: Ferdinand Porsche

text:
Ferdinand Porsche kuoli 30. tammikuuta vuonna 1951, saatuaan aivoverenkiertohäiriön noin kaksi kuukautta aikaisemmin. Yhtiön johtoon tuli hänen poikansa professori, tohtori Ferdinand Anton Ernst Porsche, tuttavallisemmin Ferry Porsche (1909–1998), joka luotsasi Porschesta yhden maailman tunnetuimmista automerkeistä. Alkoi pian legendaarisen 911-mallin kehitystyö. Sen suunnittelijana toimi Ferryn poika, Ferdinand Alexander Porsche (1935–2012). Sitä itse Ferdinand Porsche ei päässyt näkemään, mutta hänen unelmansa omaa nimeään kantavasta automerkistä oli todellisuutta.
Wienin teknillinen yliopisto myönsi Ferdinand Porschelle kunniatohtorin arvonimen ("Dr. Ing. h.c.") vuonna 1917.

title: Ferdinand Porsche

text: Ferdinand Porsche (3. syyskuuta 1875 – 30. tammikuuta 1951) oli itävaltalainen, myöhemmin saksalaistunut autotekniikan insinööri. Vaikkakin Porsche oli nimeään kantavan autotehtaan perustajia, hänet tunnetaan parhaiten suunnittelemastaan alkuperäisestä Volkswagen Kuplasta (, ). Porschen poika, Ferry Porsche, sen sijaan oli yksi merkittävimmistä Porsche-automerkin ja -imagon luojista. Ensimmäisten Porsche-mallien muotoilu pohjautui pitkälti alkuperäiseen Kuplaan.

title: Porsche

text: Bohn erotettiin lyhyen toimikauden jälkeen ja väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi tuli Heinz Branitzki, joka hoiti tehtävää, kunnes vuonna 1993 Wendelin Wiedeking nimitettiin toimitusjohtajaksi. Tuohon aikaan Porschea pidettiin suurempien yritysten mahdollisena valtauskohteena. Pitkän toimikautensa aikana Wiedeking on kehittänyt Porschesta hyvin tehokkaan ja kannattavan yrityksen.

title: Margaret Weis

text: Weis on myös ollut hallituksen jäsenenä keräilykorttipelejä julkaisevassa Mag Force 7, Inc. -yrityksessä ja hän omistaa Don Perrinin kanssa Sovereign Press -roolipelijulkaisijan. Hän on myös vuodesta 2005 omistanut toisen roolipelejä julkaisevan yrityksen Margaret Weis Productions, joka omistaa lisenssit mm. Dragonlanceen, Supernaturaliin, Taisteluplaneetta Galacticaan, Smallvilleen, Firefly:hin ja Marvel Comicsin sarjakuviin.

title: Volkswagen Group

text: Suurimmat äänivaltaosuudet on seuraavilla osakkeenomistajilla: (suluissa ajankohta, jolta tieto on)Porsche yritti pitkään vallata itseään huomattavasti suurempaa Volkswagen-konsernia, mutta lopulta yrityksessä pahasti velkaantunut Porsche päätyi itse sulautettavaksi Volkswagen Groupiin kesällä 2009.

title: Porsche

text: Ferdinand Porschen lapsenlapsi, Ferdinand Piëch, oli Volkswagen Groupin toimitusjohtaja vuodesta 1993 vuoteen 2002. Nykyisin hän on Volkswagenin hallintoneuvoston puheenjohtaja. Hän omistaa 12,8 % Porschen äänivallasta ja hän on toiseksi suurin äänivallan haltija serkkunsa F. A. Porschen (13,6 %) jälkeen

title: Volkswagen Transporter (T3)

text: Edelliseen sukupolveen verrattuna korin mitat olivat kasvaneet tuntuvasti, ja alusta oli uudistettu kokonaan. Vuoteen 1983 asti malli oli varustettu T2-sukupolven tavoin ilmajäähdytteisillä bensiinimoottoreilla (vastaiskumoottorit), mutta vuodesta 1982 lähtien nämä korvautuivat asteittain tehokkaammilla vesijäähdytteisillä versioilla. Vuodesta 1981 oli tarjolla VW Golfin vesijäähdytteisestä rivimoottorista sovitettu diesel-vaihtoehto. Soveltuvia T3-malleja sai ensiasennuksena (tilauksen ohjauskoodi) myös ulkopuolisen Oettinger-yrityksen valmistamilla, VW:n toteutumatta jääneestä EA 128-henkilöautomallin huippuversiosta periytyvillä, jo VW-aikana vesijäähdytteiseksi muutetuilla kuusisylinterisillä, bensiinikäyttöisillä WBX6-vastaiskumoottoreilla (arvio 500-700 kpl). Porsche valmisti 9–20 kappaleen koesarjan T3-malleja omilla valmistenumeroillaan rekisteröitynä Porsche B32:ksi, joskin yritys luopui aioitusta B32:n sarjatuotannosta.

title: Erwin Komenda

text: Komenda työskenteli vuodesta 1927 muotoilijana ja tuotannosta vastaavana Steyrilla, missä tutustui Béla Barényiin, yrityksen tekniseen johtajaan Ferdinand Porscheen sekä Josef Zahradníkiin, Karl Fröhlichiin, Karl Wilfertiin ja Josef Kalesiin. Tänä aikana hän alkoi hautoa ajatusta virtaviivaisesta takamoottorisesta pikkuautosta.

title: Ferdinand Alexander Porsche

text: Ferdinand Alexander Porsche (F. A. Porsche), "Butzi", (11. joulukuuta 1935 – 5. huhtikuuta 2012) oli saksalainen muotoilija (esim. Porsche 911) ja Porsche Designin perustaja. Hänen isoisänsä oli Ferdinand Porsche ja isänsä Ferry Porsche.

title: Skopunkten

text: Skopunkten on ruotsalainen kenkäkauppaketju. Sen omistaa Nilson Group, joka omistaa myös DinSkon ja Nilson Shoesin. Skopunktenilla on yhteensä yli kolmesataa myymälää, ja niitä on Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa ja Norjassa. Suomeen yrityksen toiminta laajeni 22. syyskuuta 2011, kun se avasi ensimmäisen myymälän Kauppakeskus Koskikeskukseen Tampereelle. Yrityksen pääkonttori ja keskusvarasto sijaitsevat Varbergissä. Vuonna 2011 Skopunktenin liikevaihto oli 3 miljardia Ruotsin kruunua.

title: Paramount Pictures

text: Paramount Pictures eli Paramount Pictures Corporation on yhdysvaltalainen elokuvien tuotanto- ja levitysyhtiö. Yrityksen omistaa Viacom, jonka puolestaan omistaa National Amusements.

title: Porsche 924

text: Porschella ei ollut tiloja 924-mallin rakentamiseen, sillä yrityksen omat tehtaat olivat täydessä käytössä 911- ja tulevan 928-mallien rakentamisessa. Porsche ja Volkswagen pääsivät sopimukseen, ja 924-mallia alettiin valmistaa NSU:n tehtaalla Neckarsulmissa.

title: Porsche 928

text:
Vuosien 1978–1995 välisenä aikana 928:ia valmistettiin yhteensä hieman yli 61.000 kappaletta.
Porsche 942 oli erikoisversio Porsche 928:sta, joka annettiin lahjaksi Ferry Porschelle hänen 80-vuotissyntymäpäivänään.

title: Muxlim

text: Muxlimin perustivat vuonna 2006 Suomen egyptiläinen Mohamed el-Fatatry ja Pietari Päivänen. Myöhemmin Päivänen jättäytyi pois yrityksestä. Yrityksen omistusosuus jakautui vuonna 2010 siten, että El-Fatatry omisti lähes puolet yrityksestä ja muita osakkeenomistaja on 14. Suomalaiset omistivat yrityksestä kolmanneksen.

title: Stuttgart

text: Stuttgartin alueella on paljon korkeateknologista teollisuutta ja monet merkittävät saksalaiset suuryritykset, kuten Daimler, Porsche ja Bosch, ovat syntyneet siellä ja pitävät alueella pääkonttoriaan. Lisäksi monilla ulkomaisilla yrityksillä on Stuttgartissa Saksan toimintojen pääkonttori, kuten esimerkiksi Hewlett-Packardilla, Kodakilla ja IBM:llä.