query: Onko eläimet osa luontoa?

title: Luonto

text: Luonto tarkoittaa yleisimmin maaperää sekä vesi- ja ilmakehää kasveineen ja eläimineen, varsinkin vain vähän tai ei ollenkaan ihmisen muokkaamana elinympäristönä.[1] Luontoa tutkivien tieteenalojen yhteisnimitys on luonnontiede.[1]

title: Gerald Durrell

text: Durrellin kirjallinen tuotanto on erittäin laaja ja suomennettu vain pieneltä osin. Hän kirjoitti niin omaelämäkerrallisia eläinkirjoja, luonto-oppaita, romaaneja, lyhyiden tarinoiden kokoelmia kuin lastenkirjojakin. Osan myöhäisimmistä kirjoistaan hän kirjoitti yhdessä toisen vaimonsa Lee Durrellin kanssa. Ensimmäinen vaimo Jacqueline Durrell puolestaan kirjoitti avioliiton aikana kaksi omaelämäkerrallista kirjaa (Beasts in My Bed, 1967 ja Intimate Relations, 1976), joissa eläimet ja Gerald Durrell esiintyivät tiiviisti.

title: Simpsonin aavikko

text: Simpsonin aavikolla elää monia harvinaisia Australian aavikoiden eläimiä. Iso osa aavikosta onkin suojelualuetta. Alueella ovat Simpsonin aavikon ja Witjiran kansallispuistot.

title: Gerald Durrell

text: Durrell tunsi eläimet hyvin ja arvosti niitä elävinä olentoina ja yksilöinä. Hän ei kuitenkaan suhtautunut niihin järin sentimentaalisesti eikä romantisoivasti. Hän tiesi pitkän ja laajan eläintenpitokokemuksensa perusteella, että eläimet viihtyivät vankeudessa hyvin jos niiden kaikista perustarpeista vain pystyttiin pitämään huolta. Hän teki aina lujasti töitä löytääkseen jokaiselle vangitulle ja tarhatulle eläimelle oikeanlaiset olosuhteet ja ravinnon ja pitääkseen ne terveinä ja tyytyväisinä. Hän piti kuitenkin ainoana oikeutuksena villieläinten eläintarhassa pitoon niiden suojelua sukupuutolta; eläintarhan tuli auttaa lajeja säilymään ja uhalaisten eläinten lukumääriä kasvamaan. Kun lajin elinolot ja suojelu alkuperäisessä elinympäristössä saataisiin taas kuntoon, eläimet tuli palauttaa luontoon.

title: Pajukoski

text: Pajukosken mainittavin nähtävyys on Studio Korpinoita, taiteilija Maija Nikkisen erakkotaiteilijakoti. Taiteilija asettui asumaan entiseen koulurakennukseen kunnostaen ja muokaten sen perheensä asuinsijaksi. Taiteilijaa viehätti seudun villi ja antelias luonto vesistöineen ja vaaramaisemineen. Luonto onkin vaikuttanut voimakkaasti osaan hänen tuotantoaan. Toisaalta seudun rauha ja hiljaisuus ovat antaneet pohjan suurempiin projekteihin, kuten Jumalten Paratiisi ja Kalevala, josta vuosi vuodelta kehittyy näyttävä kokoelma 'Kalevainen Kansani' lasimaalauksina talon suuriin ikkunoihin.

title: Luonto (mytologia)

text: Luonto vastaa hieman kristinuskon suojelusenkeliä. Jokaisella ihmisellä on luonto, joka seuraa häntä suojellen ja tuoden onnea. Voimakasluontoiset ihmiset eli ne, joilla on voimakas luontohaltija, menestyvät usein paremmin kuin heikkoluontoiset. Luonto esiintyy toisinaan ihmisen kaksoisolentona. Luonto voi kulkea ihmisen edellä ikään kuin ihmisen kuvajaisena. Tällä tavoin on selitetty etiäisiä.

title: Luonnonympäristö

text: Luonnonympäristön lisäksi ympäristö voi olla subjektiivinen, sosiaalinen tai rakennettu ympäristö eli luonnonympäristöä on kaikki mitä luonnossa on, pois lukien ihmisen aikaansaannokset. Tämä raja luonnonympäristöön ja inhimilliseen ympäristöön on kuitenkin osin häilyvä, sillä ihminenkin voidaan lukea osaksi luontoa: mihin sijoittuu esimerkiksi viljapelto, jossa elää ruiskaunokkeja, ruisrääkkiä, peltopyitä ja lukuisia muita lajeja? Kyseessä onkin perinnebiotooppi, yksi ihmisen luoma luonnonekosysteemi. Voidaan myös puhua esimerkiksi kaupunkiekosysteemeistä, joiden luonto voi olla yllättävän rikasta. Alueet, joilla ihmistoiminnan funktiot määrittelevät ekosysteemiä eniten ovat antromeereja. [1] [2]

title: Yellowstonen kansallispuisto

text:
Ennen 1960-lukua puiston suojelu kuitenkin tarkoitti lähinnä sitä, että metsää ”vahingoittavat” tulipalot sammutettiin ja tiettyjä eläinlajeja suosittiin ylitse muiden. Esimerkiksi alueen sudet hävitettiin 1910- ja 1920-luvuilla, jotta ne eivät vahingoittaisi puiston vapitikantaa. Puiston luontoa alistettiin ihmisten tarkoitusperiä varten. Eläimiä tuotiin näytteille, jotta vierailijat saisivat ihailla niitä. Vaarallisimmat eläimet, esimerkiksi karhut, kahlehdittiin näytöksen ajaksi puihin, jotta ne eivät vahingoittaisi katselijoita. Turisteilla oli myös lupa ruokkia eläimiä ja siten opettaa ne riippuvaisiksi ihmisistä. Osia luonnosta tuhottiin, jotta kyettiin rakentamaan palveluja ja teitä puistoon saapuville matkailijoille. Myös salametsästystä esiintyi edelleen, vaikka vain murto-osan entisestä.
Kokemus kuitenkin osoitti, että ”suojelutoimet” ennemminkin vahingoittivat luontoa kuin suojasivat sitä, ja 1960-luvulta alkaen Yellowstonea alettiinkin hitaasti muuttaa kohti nykyistä toimintamallia. Nykyään ihminen puuttuu mahdollisimman vähän puiston luonnon elämään. Esimerkiksi normaaliin ekosysteemiin kuuluvia tulipaloja ei enää sammuteta. Yksittäisen lajin tilaan ei puututa eikä yhtäkään lajia suosita, vaan sen sijaan seurataan, että Yellowstonen koko ekosysteemi pysyy tasapainossa. Jo 1970-luvulla kiellettiin eläinten ruokkiminen ja niiden vangitseminen ja esitteleminen yleisölle lopetettiin. Puistoon rakennettiin myös valmiita kulkureittejä, jotta mahdollisimman suuri ala luontoa ei kärsisi vierailevista ihmismassoista. Kansallispuiston luonto ja sen säilyminen palautettiin jälleen etusijalle.

title: Elävä meri

text: "Elävä meri" käsittelee Cousteaun Conshelf II -hanketta, jossa joukko sukeltajia vietti kuukauden kymmenen metrin syvyydessä Punaisenmeren pohjassa. Se onkin ensimmäinen kokonaan merenpinnan alapuolella kuvattu elokuva. "Elävä meri" keskittyy pitkälti kuvaamaan sukeltajien elämää pinnan alla. Luonto on tällä kertaa sivuosassa, mutta sitäkin käsitellään. Cousteau kuvasi elokuvassa useita sellaisia merenpohjan eläimiä, joita ei aiemmin ollut saatu taltioitua filmille.

title: Saamelainen muinaisusko

text: Enne-eläimistä yleisimpiä olivat kotieläimet, mutta myös villejä eläimiä tarkkailtiin. Käellä oli poikkeava asema, sillä se oli noitalintu. Sen kukuntaa on pidetty joko hyvänä tai huono enteenä riippuen siitä, missä, koska tai kuinka kauan käki on kukkunut. Hyvän onnen lintuja olivat kuukkeli, närhi ja koskikara. Huonoa onnea toivat puolestaan kurki, tikka, korppi, kuovi, talitiainen ja kaakkuri. Enne-eläimiin liittyi monia tabuja ja uskomuksia niiden yliluonnollisista kyvyistä. Korpin ja joidenkin muiden lintujen siipien alla sijaitsi uskomusten mukaan onnenhöyhen, "leavvedolgi", joka antoi metsästäjälle linnun saalistusvaiston.

title: Villien jäljillä

text: Villien jäljillä -ohjelma on MTV3:sella esitettävä luonto-ohjelma. Ohjelmassa tutustutaan luontoon ja niiden syrjäisimpiin paikkoihin ja uhanalaisiin eläimiin. Villien jäljillä -ohjelman juontajat\seikkailijat ovat Pirjo Heikkilä ja Kimmo Ohtonen. WWF tukee ohjelmaa. Ohjelma tulee ainakin vuonna 2018 MTV3:selta klo 20.00.

title: Rorschachin musteläiskätesti

text: Kullakin Rorschach-taululla on tietty ärsykearvo. Haastateltavan reaktioita verrataan kerättyyn tietoon siitä, miten ihmiset tavallisesti toimivat Rorschach-tilanteessa. Henkilön uskotaan reagoivan tauluihin omaa persoonallisuuttaan heijastellen, mikä sitten voidaan päätellä tutkittavan antamista vastauksista. Itse vastausten tulkinta on monitasoista. Siinä huomioidaan monia seikkoja, kuten ensinnäkin, kiinnittääkö tutkittava huomiota koko musteläiskään vai osiin siitä; kuinka paljon havainto vastaa musteläiskän todellista ulkonäköä; kuinka epämääräinen tai tarkka havainto on; onko tehty havainto yksittäinen kuva vai yhdistelmä useista kuvista; onko huomio tehty muodosta, väristä tai varjostuksesta; havaitseeko tutkittava liikkuvan tai paikallaan pysyvän objektin sekä minkä tasoista päättelyä tutkittava on joutunut käyttämään päästessään tulokseensa. Näiden jälkeen huomioidaan, minkä tyyppisiä ja mitä objekteja tai tilanteita tutkittava on kortissa nähnyt (esimerkiksi ihmiset, eläimet, vaatteet, luonto). Paitsi että tulosten tulkinnassa huomioidaan itse vastaus, myös vastauksen antonopeudella, kortin käsittelyllä (käänteleminen kädessä) ja tutkittavan ruumiinkielellä on merkitystä kokonaistulkinnassa.

title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Kirja II esittelee termin ”luonto” ("fysis") ja määrittelee sen ”kykynä laittaa itsensä liikkeeseen”. Näin ollen luonnollisia ovat ne kappaleet, jotka kykenevät aloittamaan liikkeen eli kasvamisen, ominaisuuksien hankkimisen, siirtymisen ja lopulta syntymisen ja kuolemisen. Luontoon kuuluvat näin elementit ja niiden sekoitukset sekä kasvit, eläimet ja niiden osat. Keinotekoiset kappaleet eivät synny, eivätkä ne voi kasvaa tai ruokkia itseään.

title: Joulu

text: Pikkulintujen ruokkiminen jouluna on vanha tapa ja kuuluu talonpoikaiskulttuurin viljelytaikuuteen. Joulun ohra- tai kauralyhteen tarkoitus oli saada linnut jättämään kesällä viljan rauhaan. Muinaissuomalaiset mahdollisesti ajattelivat, että kuolleet eli sielulinnut olivat elävien kanssa mukana keskitalven juhlassa. Siihen on voinut myös liittyä uskomus, että linnut tuovat talolle onnea. Ruotsissa kirkko vastusti tapaa ja se oli Suomessakin katoamassa, kunnes eräät lehdet ja hyväntekeväisyysjärjestöt elvyttivät sen. Luontoa säästääkseen jotkut voivat joulukuusen hankkimisen sijasta valita pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen talven eläimille. Oksille ripustetaan talipalloja.

title: Idylli

text: Idylli saattaa olla maalaus, jossa kuvataan paimen eläimineen maaseutuympäristössä. Kuvaus on luonnonmukaista, maalauksen kolme osa-aihetta – paimen, eläin ja ympäristö – ovat harmonisessa ykseydessä, joka estää kuvaa olemasta joko maisema, genremaalaus tai vain yksinkertaisesti kuva eläimestä. Tällaisessa kokonaisuudessa luonto kuvataan usein koruttomalla, realistisella tavalla. Tällaisten kuvien henkilöt ovat usein yksinkertaisia, jotka asuvat sivistymättömissä olosuhteissa, he luonnehtivat naivisuutta ajattelussaan ja kuitenkin elävät onnellisina ja iloisina. Esitystapa ei ole koominen, vaan tunteellinen, joskus sentimentaalinen.

title: Paavo Stenius

text: Paavo Stenius (s. 1969 Jyväskylä) on suomalainen harrastajamaalari. Steniuksen ekspressionstiset teokset kuvaavat ihmishahmoja ja eläimiä luonnossa. Taitelijauransa alkupuolella Stenius on kuvannut paljon realistisesti luontoa ja eläimiä. Viimeaikaiset teoksissa hänen ilmaisulleen on ollut leimallista entistä abstraktimpi tyyli ja huomattavan runsas kirkkaiden värien käyttö.

title: Hilma ja Onni

text: Kappale kertoo Iisalmen Likolahden rantamilla asuvasta mieshenkilöstä, jolla on suhde Hilma Holkin kanssa. Myöhemmin suhde päättyy, kun Hilma aloittaa suhteen Onni Laukkasen, kylän "ravattisonnin" kanssa, mistä laulun mieshenkilö masentuu. Sen seurauksena yhteiseltä maatilalta myydään suurin osa eläimistä pois. Tilalle jäävät lehmät, jotka aiemmin lypsettiin käsin, mutta myöhemmin lypsäminen vaihdetaan koneen tehtäväksi. Myöhemmin muunlainenkin työntekeminen tuottaa tuskaa. Syksyn saapuessa Hilma ja Onni ovat saamassa perheenlisäystä, ja menevät naimisiin. Laulun henkilö päättää kostaa tulemalla kuokkavieraana päihtyneenä häihin.

title: Iänmääritys

text: Nämä isotooppeihin perustuvat menetelmät ovat suhteellisen tarkkoja. Erityisesti viime aikoina analyysimenetelmät ovat tarkentuneet huomattavasti, parhaimmillaan päästään prosentin murto-osan tarkkuuteen. Radiohiilimenetelmä perustuu siihen, että ylemmässä ilmakehässä syntyy kosmisen säteilyn vaikutuksesta radioaktiivista hiiltä C-14. Radioaktiivinen hiili kulkeutuu eloperäiseen luontoon, esimerkiksi kasveihin ja eläimiin. Menetelmän epätarkkuus johtuu siitä, ettei radiohiiltä synny ilmakehässä aivan vakiovauhdilla.

title: Tokyo Mew Mew

text:
Tokyo Mew Mew () on Reiko Yoshidan tarinasta Mia Ikumin piirtämä, kaikille suunnattu shōjo-manga. Sen julkaisija on Kōdansha, joka julkaisi ensimmäisen osan vuonna 2001. Sarja on suunniteltu sopivaksi yli 10-vuotiaille. Sarjan pohjalta on tehty myös TV-anime.
Tokyo Mew Mew sisältää komediaa, draamaa, taikuutta, romanssia ja scifiä.Masaya Aoyama (Sininen ritari & Deep Blue)
Ichigo, Minto, Retasu, Purin ja Zakuro joutuvat eräänä päivänä maagisen säteen kohteeksi ja kukin heistä saa jonkin uhanalaisen eläimen geenejä. Säteen takana ovat rikas lukiolaispoika Ryoo Shirogane sekä Keiichiro Akasaka, jotka palkkaavat Ichigon puolustamaan maapalloa. Ichigo joutuu työskentelemään Café Mew Mewissä, joka on myös heidän tukikohtansa, ja etsimään loput neljä kumppaniaan. Heidän työnsä on taistella avaruusolioita ja kimairoiksi muuttuneita eläimiä vastaan ja pelastaa maailma, minkä jälkeen eläimien geenien vaikutuksien pitäisi taantua, jolloin he palaavat takaisin tavallisiksi ihmisiksi. He keräävät taistelujen välissä Mew Aquaksi kutsuttua ainetta, jolla on mahdollista pelastaa suuri määrä luontoa. Ichigon suurin ongelma on, ettei hän voi kertoa ihastukselleen Masayalle olevansa mewmew.

title: Kamala luonto

text: Kamala luonto on strippisarjakuva, jota tekevät Jarkko Vehniäinen ja Marja Lappalainen. Sarjan nimi on parodia Avara luonto -luontodokumentista. Kamala luonto sai alkunsa vuonna 2001 Vehniäisen Helsinki-aiheisesta pilakuvasta: jääkiekon SM-liigassa Ilves oli pudottanut jatkosta HIFK:n ja Kärpät Jokerit, ja Vehniäinen piirsi sarjakuvan Helsingin vihatuimmista eläimistä. Hahmot olivat Vehniäisestä niin hyvät, että hän alkoi piirtää niistä omaa sarjakuvaa pöytälaatikkoon. Vuonna 2002 Vehniäinen osallistui sarjakuvallaan Kemin sarjakuvapäiville päästen sillä loppukilpailuun asti. Vuonna 2008 Kamala luonto sai ensimmäisen julkisen julkaisualustansa, kun se alkoi ilmestyä Plaza.fi-nettisivustolla. Tämän jälkeen se alkoi levitä sanomalehtiin: ensimmäisenä ilmaisjakelulehti Metroon, sitten Turun Sanomiin ja Helsingin Sanomiin. Nykyään Kamala luonto ilmestyy parissakymmenessä sanomalehdessä. Sitä julkaistaan myös Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.

title: Aivan villit

text: Elokuvan päähenkilöt ovat New Yorkin eläintarhan asukkaita. Simson Villi, leijona, kertoo mielellään pojalleen Ronille tarinoita seikkailustaan villissä luonnossa. Roni tahtoisi päästä luontoon, sillä hän ei osaa vieläkään karjua. Kaikki eläintarhan eläimet tietävät, että salaperäiset ”vihreät laatikot” viedään luontoon, joten Roni päättää salaa ujuttautua yhteen sellaiseen. Kun laatikot suljetaan ja on aika lähteä, Roni päättääkin muuttaa mielensä – mutta liian myöhään. Laatikot viedään ”Rautarouvan” eli Vapaudenpatsaan luo satamaan ja aamulla ne lähtevät luontoon eivätkä enää ikinä palaa. Simson lähtee pelastusretkelle apunaan parhaat ystävänsä Veeti (orava), Pirkko (kirahvi), Late (käärme) ja Niilo (koala). He seuraavat laatikoita kuljettavaa laivaa aina Afrikkaan asti ja saavat siellä selville, että paikan eläimiä pelastetaan tulevalta tulivuorenpurkaukselta. He tapaavat myös tulivuoreen linnoittautuneen gnuulauman, jonka tavoite on päästä saaliista saalistajaksi, lihansyöjiksi. Se tietysti onnistuu vain syömällä leijona, mutta myös kirahvi ja käärme kelpaavat siinä sivussa. Niiloa he sen sijaan pitävät johtajanaan, jonkinmoisena jumalana. Myös Simsonin salaisuus paljastuu kaikille: hän ei syntynyt luonnossa eikä osaa itsekään karjua juuri ollenkaan.

title: Franciscus Assisilainen

text: Eläimet ja luonto olivat Franciscukselle tärkeitä. Katolinen kirkko onkin valinnut hänet luonnonsuojelun suojeluspyhimykseksi. ”Niin kauan kun maailmassa on lapsia, kukkia ja lintuja, niin kauan on toivoa”, Franciscus sanoi. Franciscuksen mukaan Paratiisia ei voinut kuvitella ilman eläimiä, ilman lintuja, ilman laulua ja soittoa. Tradition mukaan Franciscus olisi saarnannut myös eläimille. Erään kertomuksen mukaan Gubbion kaupungin asukkaat pelkäsivät sutta, joka oli aiheuttanut jo paljon pahaa. Franciscukselta pyydettiin apua. Hän tapasi suden ja puhutteli sitä lempeästi. Franciscus sopi suden kanssa, eikä se enää myöhemmin ahdistellut kaupunkilaisia. Kaupunkilaisten ei tarvinnut siis tappaa sutta.

title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?

title: Piia Lehti

text: Opintojen jälkeen Lehti asettui perheineen asumaan Teijon kylään Salon kaupunkiin Varsinais-Suomeen. Kasvimaa oli luontoa rakastavalle Lehdelle tärkeä rentoutumispaikka, jossa hän havainnoi kasvien kasvua. Hän ja hänen perheensä pyrkivät arjessaan toteuttamaan ekologista elämänmuotoa. Taiteessaan Lehti yhdisti ihmisen, eläimet ja kasvit niin, että niiden rajapinnat yhtyivät. Hän saattoi tutkia teoksissaan esimerkiksi ihmisen ja puun samankaltaisuutta piirtämällä oksat ja juuret osaksi ihmisen sisäelimiä ja verenkiertoa.

title: Luonto pakastimessa

text: Eläinten kärsimystä pidetään normaalina. Silfverberg kuvailee, kuinka Suomessa eläimiä voidaan pitää yhdessä hallissa kymmenien tuhansien muiden kanssa, vailla mahdollisuutta liikkua. Eläimet vahingoittavat toisiaan ja haavoittuneet yksilöt makaavat muiden keskellä. Eläimen jalostettu ruumis kasvaa liian nopeasti vääristäen luut ja nivelet. Tapettaessa tainnutus ei välttämättä onnistu, vaan yksilöt sirkkelöidään elävältä. Silfverbergin mukaan maataloudessa saa syyllistyä tavattomiin julmuuksiin ennen kuin lailla asetettu raja tulee vastaan.

title: Luonto (mytologia)

text: Luonto oli karjalaisten vanhan käsityksen mukaan ihmisen (tai ehkä muunkin persoonan omaavaksi koetun asian tai ilmiön) suojelushaltija. Tämän olennon nimestä on tullut sekä ympäristöä tarkoittava sana luonto että perustavanlaatuisia ihmisen tai eläimen henkisiä piirteitä tarkoittava sana luonne.

title: Tekniikka

text: Yleisesti tekniikan kehittyminen ja muutos ovat vallitsevan yhteiskunnan, luonnon ja ihmisyksilöiden vuorovaikutusta, josta etsittävät ketjumaiset kehityskulut ovat vain likimääräisiä kuvauksia. Lisäksi, kun jo olemassa oleva tekniikka vaikuttaa tekniseen kehitykseen, on evoluutio sopiva kuvaamaan teknisen kehityksen kulkua. Voidaan myös sanoa, että tekniikan luonne on biologisoitumassa. Tekniikan kombinatorinen, sen kaikilla rintamilla jatkuvasti tapahtuva evoluutio on hallittavuudessa ja elinvoimaisuudessa analoginen mikrobien kyvylle kehittää suuren määränsä avulla yhä uusia mutaatioita (kombinaatioita), jotka ovat antibioottiresistenssejä. Tekniikkaa voidaan yhä laajemmin luonnehtia itseään muuntavaksi, itsensä parantavaksi ja kognitiiviseksi eli kuvata sanoilla, joita on käytetty eläimistä. Tekniikka on ihmisen tarkoituksiin organisoitua luontoa, se on syntynyt ihmisen evoluution rinnalla ja luonut meille hyvinvoinnin. Siinä ei pitäisi olla mitään luonnotonta, mutta juuri luontosuhde tuottaa ihmiselle ongelmia. Historiassa ei ole pitkää aikaa siitä, kun pedot, taudit ja sään vaihtelut aiheuttivat hätää eli ihmiset elivät luonnon armoilla. Tältä taustalta tekniikka koettiin tavaksi nähdä luonto tai antaa kaiken luonnossa paljastaa itsensä potentiaalisena resurssina. Eläimenä ihminen luottaa luontoon, ei teknologiaan, ja silti ihmiset asettavat toivonsa teknologiaan. Maapallon resursseja ylikuormittavan ihmispopulaation uskoa teknologian evoluution kykyyn tuottaa mielekkäitä ratkaisuja epäillään, vaikka ihminen on nyt tekniikkansa armoilla.

title: Luontokuvauksen käsikirja

text: Teos jakautuu kuvien teemojen mukaan kuuteen osaan: Maisema, Luonto ja ihminen, Nisäkkäät, Linnut, Pienet eläimet ja Kasvit. Kukin osa koostuu useista artikkeleista ja esimerkkikuvista. Niiden jälkeen on osuus kuvaamisen työvaiheista ja viimeisenä osana otsikon Luontokuva elää alla kerrotaan luontokuvauksesta yleisellä tasolla. Lopussa on hakemisto. Sisällysluettelossa mainitaan otsikko Käsitteet. Sitä ei kuitenkaan ole.

title: Kalevalan mailta

text: Kalevalan mailta: Toisessa osassa näytetään Karjalan luontoa ja sen erityispiirteitä. Eläimet saavat oman esittelynsä. Karjalaisten elämästä näytetään muun muassa kaskenpolttoa, äestystä, lehmisavuja, kehräystä ja kalastusta. Mukana on myös ägläjärveläisen karhunkaataja Jaakko Pyyn haastattelu. Musiikillista antia edustavat kanteleensoittajat, runonlaulajat ja itkuvirret. Käsittelynsä saavat myös karjalaisten juhlat, kuten praasniekat eli kyläjuhlat ja karjalaisten hääseremoniat.

title: Luonne

text: Sanan "luonto" alkuperäinen merkitys on ihmisen suojelushaltija. Sana "luonne" on samaa kantaa. Suomalaisen mytologian mukaan ihmisen luonto on henkiolento, joka seuraa ihmistä ja vaikuttaa tämän onneen, luonteeseen ja menestykseen. Vasta myöhemmin sana luonto on saanut nykyisen merkityksensä.


query: Onko Ukraina kieltänyt ydinvoimalat?

title: Ukraina

text: Ukrainan sähköntuotanto pohjautui vuonna 2010 pääosin fossiilisiin polttoaineisiin (64,1%), ydinvoimaan (25,2%) ja vesivoimaloihin (9,9%).[53] Ydinvoiman osuus sähköntuotannosta on maailman korkeimpia; maa sijoittuu suhteellisessa vertailussa kolmanneksi maailmassa Ranskan ja Belgian jälkeen.[63] Ukrainan sähköntuotannoksi vuonna 2012 arvioitiin 198,1 TWh.[53] Samana vuonna Suomen sähköntuotanto oli 67,7 TWh, joka vastaa noin kolmannesta Ukrainan sähköntuotannon kokonaismäärästä.[64] Kansainvälisen ydinenergiajärjestö IAEA:n mukaan Ukrainan neljä ydinvoimalaitosta tuottivat vuonna vuonna 2013 noin 78 TWh sähköä, mikä oli noin 43,6 prosenttia Ukrainan nettosähköntuotannosta tuona vuonna.[65] Lämpöenergian tuotannossa maakaasu oli vuonna 2011 hallitseva polttoaine 83,9 prosentin tuotanto-osuudella. Hiilellä tai turpeella tuotettiin 12,7, biopolttoaineilla 1,5, ydinvoimalla 1,1 ja öljyllä 0,9 prosenttia Ukrainan lämmitysenergiasta.[66]

title: Barakahin ydinvoimala

text: Barakahin ydinvoimala on Arabiemiirikuntien ensimmäinen ydinvoimala. Se sijaitsee maan länsiosassa Persianlahden rannalla noin 50 km länteen Ruwaisista ja 300 km Abu Dhabin kaupungista. Laitokseen valmistuu neljä Korea Electric Powerin eteläkorealaista APR-1400-painevesireaktoria. Laitoksen sähköntuotannon on tarkoitus alkaa 2019–2021.

title: Simpsonit (4. tuotantokausi)

text: Sivujuonessa Bart tuhoaa Lisan tiedeprojektin, steroidien avulla kasvatetun jättitomaatin, heittämällä sillä rehtori Skinneriä. Lisa päättää aloittaa uuden tiedeprojektin tutkimalla, onko Bart tyhmempi kuin hamsteri. Bart pääsee projektista perille ja yrittää piilottaa Lisan muistiinpanot, mutta tämä löytää ne heti. Koulun tiedemessuilla Lisa yrittää esitellä projektinsa muille, mutta Bartin hellyttävä projekti "Osaako hamsteri lentää lentokonetta?" vie kaikkien huomion, ja Skinner antaa Bartille messujen ensimmäisen palkinnon edes katsomatta muita kilpailutöitä.Simpsonien lapset ovat hammaslääkärissä. Hammaslääkäri toteaa Lisan tarvitsevan hammasraudat. Ydinvoimalassa on karsittu työntekijöiden sairausvakuutusta ja luovuttu hammashuollosta, jolloin Homer tajuaa, että hän joutuu itse maksamaan Lisan raudat. Homer puhuu hammashuollon puolesta ja hänestä tehdään ydinvoimalan pääluottamusmies. Lisa saa vanhat ja rumat hammasraudat käyttöönsä, koska Simpsoneilla ei ole parempiin varaa. Hän tuntee olonsa masentuneeksi ne suussaan.

title: Marcoule

text: Marcoule on suljettu ydinvoimala Ranskassa. Se sijaitsee Chusclanin ja Codoletin kuntien alueella, noin 30 kilometriä Avignonista pohjoiseen, Languedoc-Roussillonin hallintoalueella, Gardin departementissä, Rhônen varrella. Ydinvoimala koostuu kolmesta UNGG-Reaktorista. Se sijaitsee Marcoulen ydinvoimala-alueella.

title: Fennovoima

text: Fennovoima jätti tammikuussa 2009 valtioneuvostolle periaatepäätöshakemuksen, jolla yhtiö haki lupaa uuteen ydinvoimalaan. Hakemuksessaan yhtiö perusteli hankkeensa taustat ja esitteli tekemänsä selvitykset uuden ydinvoimalan rakentamiseksi. [12] Fennovoiman perustaneet yritykset käyttivät kolmanneksen Suomen sähköstä, mutta niillä oli hyvin vähän omaa sähköntuotantoa. Fennovoiman ydinvoimalan avulla ne halusivat paikata tämän tarpeen. Oma sähköntuotanto laskee kuluja, jotka osakkaat käyttävät kalliiseen ja hinnaltaan vaihtelevaan pörssisähköön. Fennovoiman periaatepäätöksen mukaan sähköntuotannon hajauttaminen Suomessa on eduksi, sillä se parantaa huoltovarmuutta ja tuo myös tuhansia työpaikkoja ja miljoonien verotulot sijoitusalueelleen Pohjois-Pohjanmaalle ydinvoimalan rakentamisvaiheessa.

title: Visaginasin ydinvoimala

text: Kesällä 2012 Liettuan parlamentti hyväksyi alustavasti uudemman suunnitelman 1 350 megawatin ydinvoimalasta. Voimalan reaktori halutaan tilata japanilaiselta Hitachilta, joka tulisi 20 prosentin osuudella myös sijoittajaosakkaaksi tähän noin viisi miljardia euroa maksavaan uuteen ydinvoimalaan. Liettuan valtiolle tulisi 38 prosentin osuus, Viro on kiinnostunut 22 prosentin osuudesta ja Latvia saattaa osallistua 20 prosentin osuudella.

title: Vattenfall

text: Saksassa Vattenfall omistaa 67 % Brunsbüttelin ydinvoimalasta (E.ON 33 %) ja 50 % Krümmelin ydinvoimalasta (E.ON 50 %). Vattenfallin Saksan ydinvoimalan ongelmat kesäkuussa 2007 johtivat ydinvoimasta vastaavan johtajan Bruno Thomausken erottamiseen heinäkuussa 2007. Vattenfall sulki Brunsbüttelin voimalan kahdeksi päiväksi 28.6.2007 ylikuormituksen vuoksi. Käynnistysvaiheessa ilmeni ongelmia. Viranomaisille Vattenfall kertoi niistä vasta 6.7.2007, vaikka viranomaiset tiedustelivat toimien onnistumista jo aiemmin. Vattenfallin epäillään pantanneen tietoja myös toisen reaktorinsa tulipalosta. Ongelmien vuoksi Saksan Vihreä puolue vaati, että Vattenfallin tulisi menettää ydinvoimalalupansa. Vattenfallin Hampurin ydinvoimalassa oli vakavia puutteita turvallisuudessa kesällä 2009.

title: Karsikko (Simo)

text: Karsikonniemi oli toinen sijoituspaikkavaihtoehto ydinvoimayhtiö Fennovoiman valitessa sijoituspaikkaa ydinvoimalalleen. Ydinvoimala päätettiin rakentaa Pyhäjoelle.

title: Suomen Nato-keskustelu

text: Aleksanteri-instituutin tutkijatohtori Hanna Smith sanoi, että Suomen kannattaa liittyä Natoon, jos se haluaa turvatakuut Venäjää vastaan. Venäjän olisi näet järjetöntä haasta paljon vahvempi Nato. Sen sijaan ei-Nato-maihin Venäjä voisi kohdistaa sotilastoimia, kuten Ukrainaan, vaikka Suomen riski onkin pienempi. Myös Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov sanoi, ettei Venäjä hyökkäisi Nato-maihin.

title: Ukraina Eurovision laulukilpailussa

text: Ukraina osallistui Eurovision laulukilpailuun ensimmäisen kerran vuonna 2003 ja voitti heti seuraavana vuonna Ruslanan esittämällä kappaleella ”Wild Dances”. Tuolloin Ukraina sai pisteitä kaikilta muilta kisanneilta mailta paitsi Sveitsiltä; Suomelta tuli kahdeksan pistettä. Seuraavana vuonna isäntämaana Ukraina putosi semifinaaliin, mutta nousi taas suoraan vuoden 2007 finaaliin, jossa sijoittui toiseksi. Toinen sija saavutettiin myös seuraavana vuonna. Toisen kerran Ukraina voitti kilpailun vuonna 2016, tällöin Jamalan kappaleella ”1944”.

title: Kampin keskus

text: Kampin keskuksen turvallisuutta valvoo turvavalvomo ympäri vuorokauden kameravalvonnalla ja poikkeustilanteita varten tiloissa on kuulutuslaitteet yleisön ohjaamista varten. Myös näyttötaulut saadaan viestittämään poikkeustilanneinformaatiota. Kampin terminaalissa on maakaasubusseilla liikennöinti turvallisuussyistä kielletty, koska terminaalin suunnittelussa ei tätä polttoainevaihtoehtoa huomioitu. HSL onkin tämän vuoksi kieltänyt maakaasubussien käyttämisen niillä linjoilla, joiden lähtöpaikka on Kampin keskuksessa. Kiellon syy on pelko räjähdysvaarasta tulipalotilanteessa. Mikäli maakaasubussin lähettyvillä syttyy tulipalo, laskevat autossa olevat varolaitteet kaiken kaasun kerralla ulos. Tämä on hyvä ulkoilmassa, mutta sisätilassa äärimmäisen huono, kun kaasu ei pääse vapaasti leijailemaan taivaalle.

title: Simo

text: Simo oli aiemmin mukana kuudennen ydinvoimalan rakentamismahdollisuuksia selvittäneen Fennovoima Oy:n tutkimuksissa yhtenä mahdollisena ydinvoimalan rakentamispaikkana. Alun perin kymmenen kiinnostusta osoittaneen paikkakunnan joukosta ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn pääsivät Simon lisäksi Pyhäjoki ja Ruotsinpyhtää. Mahdollisia rakennuspaikoiksi Simossa esitettiin Karsikkoa ja sen edustalla sijaitsevaa Laitakaria sekä aiemmin myös Montajan ja Tiurasen saaria rannikon edustalla. Fennovoima ilmoitti lokakuussa 2011, että ydinvoimala rakennetaan Pyhäjoelle.

title: Ukraina

text: Kansainvälistä huomiota sai Yhdysvaltain ulkoministeriön syytös 2002, että Ukraina olisi myynyt Donetskissa sijaitsevan Topazin valmistamia Koltšuga-kaukovalvontatutkajärjestelmiä YK:n kauppasaarrossa Kuwaitin miehityksen ja Persianlahden sodan vuoksi olleelle Irakille.[36] Syytökset perustuivat presidentti Leonid Kutšman henkivartija Mykola Melnytšenkon tekemiin nauhoituksiin. Lentokieltovyöhykkeitä Britannian kanssa valvonut ja samalla Irakin sotaan valmistautunut Yhdysvallat reagoi voimakkaasti tapahtuneeseen. Tutkia ei kuitenkaan löydetty Irakista ja Yhdysvallat tunnusti syytökset vääriksi. Syyskuussa 2006 Jane's raportoi, että Ukraina olisi myynyt tutkia Iraniin, minkä Ukrainan hallitus on kieltänyt.[37][38]

title: Ydinturvallisuus

text: PRA:n tulosten perusteella ei voi suoraan sanoa, onko joku ydinvoimala turvallisempi kuin joku toinen, koska PRA:n laajuus vaihtelee eri maissa. Esimerkiksi Fukushiman ykkösyksikön PRA:n mukaan sen sydänvauriotaajuus oli hyvin pieni, 3,9∙10 /vuosi (eli onnettomuus kerran 26 000 000 vuodessa), mutta Fukushiman PRA:ssa ei arvioitu ollenkaan tsunamin tai yleensäkään tulvan todennäköisyyttä. Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n mukaan huolella tehty PRA olisi paljastanut Fukushiman onnettomuusriskit etukäteen.

title: Calder Hall

text: Calder Hallin ydinvoimala oli maailman ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala, joskin kaikkein ensimmäinen ydinvoimala oli jo toiminnassa Neuvostoliitossa Obninskissa. Calder Hallissa oli neljä Magnox-tyyppistä kaasujäähdytteistä, grafiittihidasteista reaktoria, jotka tuottivat 50 MW kukin. Laitosta käytettiin aluksi myös asekelpoisen plutoniumin tuotantoon. Voimala tuotti sähkön lisäksi plutoniumia 1980-luvun jälkipuoliskolla. Plutoniumin valmistuksen lopettamisesta ilmoitettiin 1995.

title: Montgomery Burns

text: Burns pyrki osavaltionsa kuvernööriksi 2. kauden jaksossa ”Kolmisilmäinen kala” voidakseen poistaa ydinvoimalaltaan loputkin ympäristörajoitukset, mutta hän hävisi vaalin ydinvoimalan läheltä löydetyn mutanttikalan aiheuttaman huonon julkisuuden vuoksi. Burns on menettänyt omaisuutensa kolmesti, ensimmäisen kerran sijoitettuaan sen epäviisaasti hevospiiska- ja ilmalaivaosakkeisiin 8. kauden jaksossa ”Vanha kettu”, toisen kerran lyödessään vetoa rikkaan teksasilaisen kanssa 17. kauden jaksossa ”Loppumaton tarina” ja kolmannen kerran sorruttuaan hillittömään tuhlailuun 28. kauden kaksiosaisessa tarinassa ”Kultamuna”. Jokaisella kerralla hän sai omaisuutensa takaisin Simpsoneiden avulla. Burns myös myi ydinvoimalansa saksalaisille ja vetäytyi eläkkeelle 3. kauden jaksossa ”Voimala kaupan”, mutta hän osti sen pian takaisin. Lisäksi Homer Simpson onnistui huijaamaan ydinvoimalan omistuksen itselleen 14. kauden jaksossa ”Pääjohtaja Homer”, mutta luopui siitä pian vapaaehtoisesti.

title: Mademoiselle

text: Sanan käyttö on vähenemässä Ranskassa, sillä hallitus on helmikuussa 2012 kieltänyt sen käytön virallisissa lomakkeissa ja asiakirjoissa. Sen käytön poistamista on vaadittu Ranskassa vuosikymmeniä. Junalipun ostajakin on joutunut ilmoittamaan onko rouva rouva "(madame; M)" vai neiti "(mademoiselle; M)". Miehiltä siviilisäätyä ei kuitenkaan ole aiemminkaan kysytty. Asiassa kampanjoineet ranskalaiset naisjärjestöt ovat tyytyväisiä päätökseen.

title: Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Hanhikiven ydinvoimala tulee käyttämään polttoaineenaan jälleenkäsiteltyä uraania.

title: Ignalinan ydinvoimalaitos

text: Liettualla on ollut halu rakentaa Ignalinan tilalle korvaava, nykyaikaisempi ja turvallisempi voimalaitos, mutta valtion taloustilanne on rajoittanut hankkeen etenemistä. Liettua on neuvotellut uuden ydinvoimalan rakentamisesta länsimaiden kanssa. Viro, Latvia, Liettua ja Puola allekirjoittivat joulukuussa 2006 sopimuksen uuden ydinvoimalan rakentamisesta, mutta sopimus kaatui Liettuan lisättyä osuuttaan siinä. Liettuan tavoitteena oli rakentaa uusi ydinvoimala vuoteen 2018 mennessä.

title: Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Tontilla on tilavaraus Hanhikivi 2 -ydinvoimalalle.

title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke alkoi vuonna 2005, kun Eurajoen Olkiluodon ydinvoimala-alueelle alettiin rakentaa kolmatta voimalaitosyksikköä. Voimalaitoksen omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO), ja sen toimittaa Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio (Areva toimittaa reaktorin ja Siemens vastaa turbiinilaitoksesta). Olkiluoto 3 on ensimmäinen EPR-tyyppinen voimala maailmassa, ja sen sähköteho on 1 600 MW. Rakennushankkeella on ollut vuosia vaikeuksia venyvän aikataulun ja nousevien kustannusten takia.

title: Ruotsin kieli

text: Virossa asui vironruotsalaisia etenkin Hiidenmaan, Saarenmaan ja Vormsin saarilla Itämeren rannikolla. Ruotsin menetettyä Viron Venäjälle 1700-luvun alussa tuhatkunta ruotsinpuhujaa marssitettiin Ukrainaan, jossa he perustivat Gammalsvenskbyn Krimin pohjoispuolelle. Muutama vanhus puhuu kylässä vieläkin ruotsia ja noudattaa ruotsalaista kalenteria, vaikka murre onkin kuolemassa sukupuuttoon.

title: Visaginasin ydinvoimala

text: Visaginasin ydinvoimala on Ignalinan voimalan sulkemisen jälkeen laadittu suunnitelma ydinvoimalan rakentamiseksi Liettuaan. Liettuan tavoitteena oli rakentaa uusi ydinvoimala vuoteen 2018 mennessä.

title: Kiovan kana

text: Kiovan kanan valmistusmenetelmä ei ole alun perin ukrainalainen, vaikka ruokalaji onkin nimetty Ukrainan pääkaupungin mukaan. Kiovan kana kehitettiin Neuvostoliitossa 1950-luvulla, kun Moskovassa avattiin uusi Hotelli Ukraina. Itse reseptin alkuperä ajoittuu kuitenkin jo 1900-luvun alkupuolen Pietariin.

title: Ukraina

text: Ukraina on vahvasti riippuvainen energiantuonnista Venäjältä, vaikka onkin pyrkinyt lisäämään omaa maakaasun ja -öljyn tuotantoaan ja öljynjalostustaan 2000-luvulla. Vuonna 2012 maan oman tuotannon arvioitiin kattavan runsas kolmannes Ukrainan käyttämästä öljystä ja maakaasusta.[53] Maa oli tuolloin määrällisesti maailman 10. suurin maakaasun tuoja Yhdysvaltojen, Japanin, useiden EU-maiden, Etelä-Korean ja Turkin jälkeen.[67]

title: Lohi

text: Lohenviljely on kauan ollut kiistanalaista ympäristövaikutustensa takia. Vesiin joutuvasta rehusta ja kalan ulosteista tulevat typpi- ja fosforipäästöt aiheuttavat paikallista rehevöitymistä. Lohenviljelyssä käytetään myös vaarallisia kemikaaleja. Lohenkasvattamoilta karkaavat lohet levittävät tauteja luonnonkalojen keskuuteen.[13] Karanneen "kesytetyn" lohen risteytyminen jokivesissä alkuperäisen lohen kanssa nähdään myös uhkana lohikantojen perimälle. Muun muassa Tenojoessa esiintyy viljelystä karannutta lohta, ja risteymiä on todettu. Norjan parlamentti onkin kieltänyt kalankasvatuksen Tenovuonossa.[16] Kalanviljelyä kritisoidaan myös luonnonvarojen kestävän käytön näkökulmasta. Lohenviljely perustuu pelagisten rehukalojen massiiviseen pyyntiin, jolla on maailmanlaajuiset vaikutukset.[13]

title: RWE

text:
RWEn ydinvoimaloita ovat: Ydinvoimala Biblis, Ydinvoimala Emsland (KLE), Ydinvoimala Gundremmingen,
Ydinvoimala Lingen (Rückbau) ja Ydinvoimala Mülheim-Kärlich (Rückbau).

title: Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitos rakennetaan Pyhäjoen kuntaan Hanhikiven niemelle. Fennovoima ilmoitti ydinvoimalan sijoituspaikan 5. lokakuuta 2011. Fennovoiman ensimmäinen suunniteltu ydinvoimalan sijoituskunta oli Ruotsinpyhtää, mutta sen jälkeen suunnitelmat tehtiin joko Pyhäjoen ja Simon mukaan. Pyhäjoen kunta sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla.

title: Ukraina

text: Tšernobylin ydinvoimalassa Pripjatin lähellä tapahtui historian vakavin ydinvoimaonnettomuus vuonna 1986.

title: Jiaxing

text: Jiaxing on merkittävä energiantuottaja. Ensimmäinen kokonaan Kiinassa suunniteltu ydinvoimala, Qinshanin ydinvoimala ja rakenteilla oleva Fangjiashanin ydinvoimala sijaitsevat kaupungin alueella.

title: Ukraina-palatsi

text: Ukraina-palatsi tai "Kansallinen Ukraina-taidepalatsi" () on suuri konsertti- ja kokouskeskus Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa. Vuonna 1970 avatussa Ukraina-palatsissa on 300 huonetta ja sen pääsaliin mahtuu 3 700 kuulijaa.


query: Mikä on varsinaisen Náfplion kaupungin väkiluku?

title: Náfplio

text: Náfplio (, tai Nauplion) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ναυπλιέων, Dímos Nafpliéon), joka sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kunnan pinta-ala on 387,8 neliökilometriä ja väkiluku 33356. Varsinaisen Náfplion kaupungin väkiluku on 14203 (vuonna 2011).[1][2]

title: Almyrós

text: Almyrós () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αλμυρού, "Dímos Almyroú"), joka sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 909,8 neliökilometriä ja väkiluku 18 614. Varsinaisen Almyróksen kaupungin väkiluku on 7 955 (vuonna 2011).

title: Boúrtzi

text: Boúrtzi () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Argoliinlahdessa Náfplion kaupungin edustalla aivan sen sataman suulla, sekä saaressa oleva linna. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.[1]

title: Kónitsa

text: Kónitsa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κόνιτσας, "Dímos Kónitsas"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 949,9 neliökilometriä ja väkiluku 6 362. Varsinaisen Kónitsan kaupungin väkiluku on 2 942 (vuonna 2011).

title: Dendrá

text:
Dendrá () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Midéan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náfplion kunnan Midéan kunnallisyksikköön. Kylä luetaan yhteen läheisen Mánesiksen kylän kanssa, eikä sitä tilastoida erikseen väestötilastoinnissa.
Dendrá sijaitsee noin yhdeksän kilometriä itäkoilliseen Árgoksen kaupungista sekä noin 20 kilometriä pohjoiskoilliseen Náfplion kaupungista. Dendrá tunnetaan ennen kaikkea mykeneläisaikaisten hautojen arkeologisena kohteena. Se sijaitsee länteen Mideian mykeneläisaikaisen asutuksen paikasta ja on mahdollisesti kuulunut pronssikaudella Mideian alaisuuteen. Paikka on ollut käytössä noin vuosina 1500–1180 eaa. Alueelta on löydetty yksi tholos-hauta sekä kuusitoista kammiohautaa. Niistä on tehty lukuisia hautaesinelöytöjä. Haudoista on löydetty muun muassa kokonainen pronssihaarniska eli niin kutsuttu Dendrán haarniska sekä haudattujen hevosten jäänteitä.

title: Náfplio

text: Náfplion kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Argoliinlahden pohjukan koillisrannikolla. Kaupungin etelälaidalla kohoaa kaksi kukkulaa, niemellä sijaitseva Akronafplía (Akronauplia, turkkilaiselta nimeltään Its Kale) sekä sen itäpuolella sijaitseva korkeampi Palamídi. Näistä ensin mainittu toimi kaupungin antiikin aikaisena akropoliina ja viimeksimainittu myöhempänä linnoituskukkulana.[4][5] Náfplion vanhakaupunki sijaitsee näiden kukkuloiden pohjoispuolella, kun taas kaupungin uudemmat osat ovat levittäytyneet enemmän sisämaahan päin. Náfplion kuntaan kuuluvat pienet saaret Boúrtzi, joka sijaitsee aivan kaupungin edustalla, sekä Daskaleió, Koronísi, Plateiá, Psilí ja Rómvi.[1]

title: Týrnavos

text: Týrnavos () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Τυρνάβου, "Dímos Tyrnávou"), joka sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 516,3 neliökilometriä ja väkiluku 25 032. Varsinaisen Týrnavoksen kaupungin väkiluku on 11 069 (vuonna 2011).

title: Filiátes

text: Filiátes () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φιλιατών, "Dímos Filiatón"), joka sijaitsee Thesprotian alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 590,6 neliökilometriä ja väkiluku 7 710. Varsinaisen Filiáteen kaupungin väkiluku on 2 512 (vuonna 2011).

title: Midéa

text: Midéa () on Kreikan kylä sekä samanniminen Náfplion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μιδέας, "Dimotikí Enótita Midéas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 631 ja varsinaisen Midéan kylän väkiluku 356 (vuonna 2011).

title: Asíni

text: Asíni () on Kreikan kylä sekä samanniminen Náfplion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ασίνης, "Dimotikí Enótita Asínis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliksen alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 340 ja varsinaisen Asínin kylän väkiluku 1 055 (vuonna 2011).

title: Anógeia

text: Anógeia () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ανωγείων, "Dímos Anogeíon"), joka sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 131,0 neliökilometriä ja väkiluku 2 379. Varsinaisen Anógeian kaupungin väkiluku on 2 319 (vuonna 2011).

title: Magoúla (Attika)

text:
Magoúla (; myös "Magúla") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Elefsínan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαγούλας, "Dimotikí Enótita Magoúlas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 992 ja varsinaisen Magoúlan kaupungin väkiluku 4 735 (vuonna 2011).
Magoúlan kaupunki sijaitsee linnuntietä noin neljä kilometriä pohjoisluoteeseen Elefsínan kaupungista ja noin 22 kilometriä luoteeseen Ateenan keskustasta. Se on Ateenan esikaupunkialuetta. Kaupungin itäpuolella sijaitsee Elefsínan sotilaslentokenttä. Magoúlan kunnallisyksikkö käsittää Elefsínan kunnan pohjoisosan.

title: Midéa

text: Midéan kylä on saanut nimensä sen lähellä sijainneesta mykeneläisaikaisesta Mideian eli Midean kaupungista. Sen arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä nykyisestä kylästä etelään. Lähellä on myös Dendrán kylä, jossa sijaitsee mykeneläisaikainen hautausmaa. Midéan kunnallisyksikkö käsittää Náfplion kunnan pohjoisosan. Midéa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Náfplion kuntaan yhdessä Asínin ja Néa Tírynthan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

title: Néa Tíryntha

text: Néa Tíryntha (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Náfplion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Τίρυνθας, "Dimotikí Enótita Néas Tírynthas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 475 ja varsinaisen Néa Tírynthan kylän väkiluku 1 186 (vuonna 2011).

title: Tiryns

text: Tiryns () oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis"), joka sijaitsi matalalla kukkulalla Argoksen tasangolla Argoliin maakunnassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee Náfplion kunnassa lähellä kohteesta nimensä saanutta Tírynthan kylää, noin 3,5 kilometriä pohjoiseen Náfplion kaupungista.

title: Messíni

text: Messíni () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεσσήνης, "Dímos Messínis"), joka sijaitsee Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 565,6 neliökilometriä ja väkiluku 23 482. Varsinaisen Messínin kaupungin väkiluku on 6 065 (vuonna 2011).

title: Palamás

text: Palamás () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Παλαμά, "Dímos Palamá"), joka sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 383,2 neliökilometriä ja väkiluku 16 726. Varsinaisen Palamáksen kaupungin väkiluku on 5 745 (vuonna 2011).

title: Náfplion arkeologinen museo

text: Náfplion arkeologinen museo () on arkeologinen museo Náfplion kaupungissa Kreikassa. Se esittelee Argoliin alueelta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.

title: Ária

text: Ária () eli "Áreia" (Άρεια) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee noin kolme kilometriä Náfplion kaupungista itään ja on nykyisin käytännössä Náfplion esikaupunki. Se kuuluu hallinnollisesti Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αρίας, "Topikí Koinótita Arías"). Kaupungin väkiluku on 3 376 (vuonna 2011).

title: Sofádes

text: Sofádes () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Σοφάδων, "Dímos Sofádon"), joka sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 728,8 neliökilometriä ja väkiluku 18 864. Varsinaisen Sofádeen kaupungin väkiluku on 5 556 (vuonna 2011).

title: Nauplia

text: Nauplia sijaitsi, samoin kuin nykyinen Náfplion kaupunki, Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Argoliinlahden pohjukan koillisrannikolla. Kaupungin akropoliina toimi Akronauplia (nyk. Akronafplía), joka on toiminut linnoituspaikkana myös myöhemmillä ajoilla. Se on kallioinen niemi, joka kytkeytyi aiemmin mannermaahan vain kapean kannaksen välityksellä, ja sijaitsee heti nykyisen Náfplion kaupungin lounaispuolella. Hieman idempänä sijaitseva korkeampi kukkula, jolle keskiajalla rakennettiin Palamídin linnoitus, tunnettiin jo antiikin aikana todennäköisesti nimellä Palamedion.

title: Megalópoli

text: Megalópoli () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεγαλόπολης, "Dímos Megalópolis"), joka sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 727,3 neliökilometriä ja väkiluku 10 687. Varsinaisen Megalópolin kaupungin väkiluku on 5 748 (vuonna 2011).

title: Farkadóna

text: Farkadóna (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φαρκαδόνας, "Dímos Farkadónas"), joka sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 368,67 neliökilometriä ja väkiluku 13 396. Varsinaisen Farkadónan kaupungin väkiluku on 2 052 (vuonna 2011).

title: Arachnaío

text:
Arachnaío (), antiikin Arakhnaion (, ), on vuori Argoliin niemimaalla Peloponnesoksen koillisosassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Arachnaío-vuori sijaitsee lähellä Argoliinlahden rantaa noin 28 kilometriä itään Náfplion kaupungista. Vuoren korkeimmat huiput ovat Papakóstas (Παπακώστας, ) ja Trapezónas (Τραπεζώνας, ). Huippujen välissä sijaitsee Arachnaíon kylä, aiempi Chéli, jonka väkiluku on 643 (vuonna 2011). Vuoren muut tärkeimmät huiput ovat Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, ), Arnán ”Málie lýseze” («Μάλιε λύσεζε» του Αρνά, ), Sioúri (Σιούρι, ), Elafokoryfí eli Ntréri (Ελαφοκορυφή/Ντρέρι, ) ja Máliza (Μάλιζα, ).

title: Náfplio

text: Náfplion kaupunki oli itsenäisen nyky-Kreikan pääkaupunkina vuosina 1830–1834. Nykyisin kaupunki saa elantonsa lähinnä satamastaan ja matkailusta.[3] Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen vanhakaupunki, Palamídin ja Boúrtzin linnat sekä Náfplion arkeologinen museo.

title: Toló

text: Toló (; ) on Kreikan kylä, joka kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Se kuului aiemmin Asínin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náfplion kunnan Asínin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 460 (vuonna 2011).

title: Luettelo Kyproksen kaupungeista

text: Tämä on luettelo Kyproksella sijaitsevista kaupungeista. Varsinaisiksi kaupungeiksi ("póli") on luetteloitu kaikki yli asukkaan asutukset. Lisäksi on luetteloitu pieniä kaupunkeja ("komópoli") ja suuria kyliä ("chorió"), joiden väkiluku on –.

title: Long Island

text: Tavallisesti yhdysvaltalaiset tarkoittavat Long Islandista puhuttaessa ainoastaan varsinaisen New York Cityn ulkopuolisia alueita eli Nassaun ja Suffolkin piirikuntia. Brooklyniä ja Queensia ei pidetä varsinaisesti Long Islandin vaan nimenomaan New Yorkin kaupungin osina, mikä voi johtaa sekaannuksiin. Kaupungin ulkopuolisten Nassaun ja Suffolkin piirikuntien yhteenlaskettu väkiluku on silti lähes 2,8 miljoonaa.

title: Lápithos

text:
Lápithos (, ) on kylä ja kunta (Δήμος Λαπήθου, "Dímos Lapíthou") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Lápithoksen kylän väkiluku (2011).
Lápithos sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla noin 15 kilometriä länteen Kyrenian kaupungista. Kylä on ottanut nimensä samalla paikalla sijainneesta antiikin ajan Lapethoksen kaupungista.

title: Thessaloniki

text: Thessaloniki () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Θεσσαλονίκης, "Dímos Thessaloníkis"), joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on Keski-Makedonian pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 20,85 neliökilometriä ja väkiluku . Varsinaisen Thessalonikin kaupungin väkiluku on ja koko metropolialueen väkiluku (vuonna 2011).


query: Missä stoalaisuutta harjoitettiin?

title: Roomalainen filosofia

text: Roomalainen filosofia eli Rooman valtakunnassa harjoitettu myöhempi antiikin filosofia oli kaikessa kreikkalaisen filosofian perillinen. Filosofikoulukunnista suosituimpia roomalaisten parissa olivat stoalaisuus ja epikurolaisuus.

title: Lordi Shaftesbury

text:
Lordi Shaftesbury (Shaftesburyn kolmas jaarli, Anthony Ashley Cooper)
(26. helmikuuta 1671 – 4. helmikuuta 1713) oli valistusajan englantilainen moraalifilosofi, poliitikko ja esteetikko. Hän sai vaikutteensa opettajaltaan Lockelta, mutta etiikkansa lähinnä anti-lockelaisilta Cambridgen platonisteilta. Hänen näkemyksensä olivat lähellä stoalaisuutta (vrt. Epiktetos ja Marcus Aurelius): korkein hyvä ihmiselle on universaali rakkaus elämään ja ihmisiin.

title: Zenon Tarsoslainen

text: Zenon Tarsoslainen (, n. 200 eaa.) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Khrysippoksen oppilas ja opiskeli yhdessä Diogenes Babylonialaisen ja Antipatros Tarsoslaisen kanssa. Diogenes oli myös Zenonin oppilaana jonkin aikaa, mutta ei tiedetä kuinka kauan. Zenon kuului keskivaiheen stoalaisuuteen ja vaikuttaa hyväksyneen kaikki stoalaiset opit, paitsi että hän kielsi lopussa koittavan suuren maailmanpalon.

title: Ylä-Volgan kulttuuri

text: Kalastus ja linnustaminen vaikuttavat olleen tärkeimmät elinkeinot, mutta myös nisäkkäiden metsästyksellä oli suuri merkitys. Kalastamista harjoittiin veneestä käsin harppuunoilla ja ongenkoukuilla. Pienkalaa pyydettiin verkoilla, katiskoilla ja sumpuilla. Linnustusta harjoitettiin verkoilla ja jousella. Erityisesti harjoitettiin muuttolintujen ja nuorten yksilöiden pyyntiä. Majava kuului vesinisäkkäänä pyydettyihin lajeihin. Hirven merkitys oli suuri erityisesti luisten työvälineiden raaka-aineena. Myös karhua ja villisikaa on pyydetty. Koiran luista löytyy lihan irrottamiseen viittaavia viiltojälkiä, joten myös koiraa syötiin.

title: Poseidonios

text: Poseidonios vahvisti keskisen ajan stoalaisuutta nykyaikaisilla tieteellisillä opeilla. Vuosisata myöhemmin Seneca viittasi Poseidoniokseen yhtenä niistä henkilöistä, jotka olivat antaneet kaikkein suurimman panoksen filosofialle. Hänen vaikutuksensa filosofisessa ajattelussa kesti keskiajalle. Sen voi havaita muun muassa "Sudasta", massiivisesta bysanttilaisesta sanakirjasta.

title: Aristotelismi

text: Aristoteleen ajattelu on vaikuttanut suuresti koko länsimaiseen tieteelliseen ajatteluun. Alun perin aristotelismi eli Ateenan peripateettisessa koulussa. Myöhemmän antiikin aikana se vaikutti muun muassa stoalaisuuteen ja keskiplatonismiin. Keskiajalla se eli ennen kaikkea skolastiikassa, sekä kristittyjen, islamilaisten että juutalaisten skolastikkojen parissa. Nykyisin aristotelismi vaikuttaa edelleen niin kutsuttuna uusaristotelismina.

title: Diodotos (filosofi)

text: Diodotos eli suurimman osan elämästään Ciceron talossa Roomassa, opettaen tälle stoalaista filosofiaa ja erityisesti logiikkaa. Vaikka Cicero ei koskaan omaksunutkaan stoalaisuutta täysin, hän puhui aina Diodotoksesta kiintymystä osoittaen, ja piti tätä samanveroisena muiden tuon ajan filosofien, kuten Filon Larissalainen, Antiokhos Askalonlainen ja Poseidonios, kanssa.

title: Akateeminen skeptisismi

text: Akatemialaiset skeptikot katsoivat pyrrhonististen skeptikoiden tavoin, että tieto on mahdotonta, eikä ihminen voi tietää mitään varmuudella. Vaikutelmista ei voi sanoa, ovatko ne tosia vai epätosia. Sen sijaan niillä on erilaisia todennäköisyyksiä ja siksi niihin liittyy eri määrä luottamusta, mikä mahdollistaa inhimillisen toiminnan. Koulu tunnetaan hyökkäyksistään stoalaisuutta vastaa ja erityisesti stoalaisen niin kutsuttujen "kataleptisten" vaikutelmien olemassaolon kieltämisestä.

title: Uudenkaupungin maalaiskunta

text: Kunnan tärkein teollisuudenala oli kiviteollisuus, jota harjoitettiin eritoten Lepäisissä. Myös laivanrakennusta harjoitettiin, mutta lähinnä vain omiin tarpeisiin. Kaupankäynti oli hyvin vähäistä, ja kuntalaiset menivät yleensä kaupungin puolelle tekemään ostoksia. Kirkossa maalaiskuntalaiset kävivät Uudessakaupungissa.

title: Stoalaisuus

text: Uusstoalaisuus oli renessanssin aikana syntynyt liike, joka pyrki yhdistelemään stoalaisuutta kristinuskoon.

title: Hellenistinen filosofia

text: Kyyninen filosofia näyttäytyy helposti epämääräisenä ja täysin epäteoreettisena, kun sitä vertaa stoalaisuuteen, mutta se oli silti rakennettu systemaattiselle eudaimonismin perustalle:

title: Keskusteluja Tusculumissa

text: Ciceron tavoitteena oli sekä tässä teoksessa että yleisemminkin popularisoida stoalaista filosofiaa roomalaiselle yleisölle sekä osoittaa, että latinan kieltä voitiin käyttää myös hyvin korkeatasoisen filosofian esittämiseen. Cicero oli yleisesti filosofina eklektikko, joka ilmoitti kannattavansa paljolti akatemialaista skeptisisimiä, mutta joka seurasi stoalaisuutta erityisesti etiikassa, psykologiassa ja uskontoa koskevassa ajattelussa.

title: Filon Aleksandrialainen

text: Filon Aleksandrialainen ("Philo Judaeus", "Filon Juutalainen") (n. 20 eaa. – 40 jaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi. Hän pyrki ajattelussaan yhdistelemään juutalaista uskoa ja hellenististä viisautta käyttämällä allegorioita, vertauskuvallisia tulkintoja, jotka perustuivat niin juutalaiseen eksegetiikkaan kuin platonismiin ja stoalaisuuteenkin.

title: Boëthius

text: Teoksen dialogimuodon Boëthius oli saanut suosikiltaan Platonilta. Teoksessa on myös muuten paljon platonistisia ja erityisesti uusplatonistisia vaikutteita, sekä myös vivahteita stoalaisuuteen, mutta ei juurikaan merkkejä kristinuskosta. Mahdollisesti Boëthius halusi säilyttää teoksen filosofian ”luonnollisen totuuden” piirissä, ja jättää kristinuskon ”yliluonnollisen totuuden” sivummalle.

title: Stoalaisuus

text: Zenonin ja muiden ensimmäisten stoalaisten ajatukset pohjautuivat kyynikoiden ajatuksiin. Kyynisen koulukunnan perustaja Antisthenes oli ollut Sokrateen oppilas. Toinen merkittävästi stoalaisuuteen vaikuttanut kyynikko oli Diogenes. Hän, kuten Sokrateskin, suosi yksinkertaista elämää ilman ylellisyyksiä, ja pyrki palauttamaan elämän pelkkiin välttämättömyyksiin. Hän asui tynnyrissä, söi raakaa lihaa ja masturboi julkisesti osoittaakseen riippumattomuuttaan muusta yhteiskunnasta.

title: Prohairesis

text: Filosofisena terminä "prohairesis" on peräisin Aristoteleen teoksesta "Nikomakhoksen etiikka". Hänellä se tarkoitti valintaa, joka on ”vallassamme oleviin asioihin kohdistuva harkittu halu”. Stoalaisuuteen termin toi Epiktetos. Hänelle se oli niin keskeinen, että termit "prohairesis", "prohaireettinen" ja "aprohaireettinen" esiintyvät hänen teoksissaan "Keskusteluja" ja "Käsikirja" lähes 170 kertaa.

title: Lohjan Urheilijat

text: Yleisurheilussa LoU:ta edustivat muun muassa pikajuoksija Runar Holmberg ja kiekonheittäjä Markku Tuokko. Lohjalainen yleisurheilu on sittemmin siirtynyt etenkin Länsi-Uudenmaan Urheilijoihin. Vuosina 1946–1991, Hongiston Tarmon eriytymiseen asti, seurassa harjoitettiin lentopalloa. Myös jääpalloa harjoitettiin.

title: Akateeminen skeptisismi

text: Joskus on ehdotettu, että koko Arkesilaoksen skeptisismi olisi itse asiassa suunnattu lähinnä stoalaisuutta ja muita koulukuntia vastaan, kun taas hänen varsinainen ajattelunsa olisi perustunut puhtaaseen platonismiin. Suurin osa tutkijoista on kuitenkin hylännyt tämän näkemyksen.

title: Herakleitos

text: Herakleitos (, noin 535–475 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja merkittävimpiä esisokraatikkoja. Filosofin näkemysten monitulkintaisuuden vuoksi aikalaiset antoivat hänelle lempinimen ”Hämärä” ("Skoteinos"). Herakleitos käytti tiettävästi länsimaisen filosofian historiassa ensimmäisenä kreikan "logos"-sanaa sen arkimerkityksen 'puhe' ylittävässä merkityksessä '(maailman)järki'. Hänen ajatuksensa vaikuttivat Sokrateehen, Platoniin ja stoalaisuuteen. Myös 1800-luvun filosofia kiinnitti paljon huomiota Herakleitokseen.

title: Pohjois-Amerikan arkaainen kausi

text: Monilla alueilla harjoitettiin metsästystä ja luonnonkasvien keräilyä, toisilla oli kalastus tärkeämpi. Kalastuksen ja muun vedestä saatavan ravinnon merkitys kasvoi. Ensimmäistä kertaa pyydystettiin suuria määriä äyriäisiä. Asutus oli monilla paikoilla tilapäistä ja liikkuvaa. Kiinteää asutusta oli silti paikoin, mistä kertovat valmistellut hautaukset ja varastot. Piikiven ja -liuskeen kauppaa harjoitettiin. Uusien intiaaniheimojen synty jatkui.

title: Stoalaisuus

text: Stoalaisuus oli hellenistisen filosofian koulukunta, joka vaikutti useiden vuosisatojen ajan antiikin Kreikan ja Rooman yläluokan moraaliseen ajatteluun. Stoalaisuuteen yhdistetään mielenrauhan (ataraksia) tavoittelu ja tunteiden hillintä (apatheia).

title: Kleomedes

text: "Taivaankappaleiden kiertoliikkeistä" oli melko yksinkertainen tähtitieteen perusteos. Se käsitti kaksi osaa. Kleomedeen tarkoitusperät vaikuttavat olleen yhtä aikaa filosofisia kuin tähtitieteellisiäkin. Hän käyttää paljon aikaa epikurolaisten tieteellisten ajatusten arvosteluun. Itse Kleomedes edusti filosofisesti stoalaisuutta. Nykyaikana teos on arvokas lähinnä Poseidonioksen muutoin kadonneiden kirjoitusten lähteenä.

title: Rudyard Kipling

text: Loppuhuipennus tälle saavutukselle oli kahden runoutta sekä tarinoita sisältävän yhdistelmäteoksen "Puck of Pook's Hill" (1906) ja "Rewards and Fairies" (1910). Jälkimmäinen teos sisälsi runon '"Jos—" (If—), joka valittiin BBC:n äänestyksessä vuonna 1995 Britannian suosituimmaksi runoksi. Tämä stoalaisuuteen ja itsekontrolliin kannustava runo on epäilemättä Kiplingin runoista suosituin, ja sen sanotaan perustuvan Kiplingin ystävän tohtori Leander Starr Jamesonin luonteenpiirteisiin.

title: Epikurolaisuus

text: Hellenistisen filosofian koulukunnista epikurolaisuutta ja stoalaisuutta yhdisti näkemys, jonka mukaan kaikkeus on materiaalinen. Epikurolaisuudessa tämän materialismin pohjana oli Epikuroksen Demokritokselta omaksuma atomismi, jonka mukaan kaikki oleva on joko atomeja tai tyhjää. Atomioppi oli epikurolaisuudessa keskeisessä roolissa yhtä lailla tietoteoriassa, mielenfilosofiassa kuin etiikankin kannalta.

title: Terence Irwin

text: Irwin on toiminut vuodesta 2007 Oxfordin yliopiston antiikin filosofian professorina. Hän on American Academy of Arts and Sciences -tiedeakatemian ja British Academyn jäsen. Irwin on tutkinut erityisesti Platonin, Aristoteleen ja Immanuel Kantin ajattelua, stoalaisuutta sekä etiikkaa, erityisesti sen historiaa.

title: Asklepieion (Kos)

text: Pyhäköstä kehittyi yksi antiikin maailman keskeisimmistä lääkinnällisistä pyhäköistä ja yksi tunnetuimmista lukuisista Asklepieioneista Epidauroksen Asklepieionin ohella. Pyhäkön papiston katsottiin polveutuvan Asklepioksesta. Paikassa harjoitettiin parannustoimintaa sekä todennäköisesti kehitettiin ja opetettiin lääketiedettä Hippokrateen perintönä. Parannustoiminnan keskiössä oli usko jumalan ilmestymiseen potilaille unessa, kun nämä nukkuvat temppelin ympärille tätä varten rakennetuissa rakennuksissa. Myöhemmin paikalla harjoitettiin myös ajan kehittyneempään lääketieteeseen perustuneita hoitoja. Paikalla järjestettiin joka viides vuosi suuri Asklepieia-juhla, johon kuului musiikki- ja urheilukilpailuja.

title: Valtio (Zenon)

text: Jotkut syyttivät Zenonin saaneen huonoja vaikutteita Krates Thebalaiselta, jonka oppilas Zenon oli. Zenonin naljailtiin kirjoittaneen teoksensa ”koiran hännän juuressa”. Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. stoalaiset pyrkivät puhdistamaan opistaan niitä vaikutteita, joita kyynisyydellä oli ollut varhaiseen stoalaisuuteen. Zenonin sanottiin olleen "Valtiota" kirjoittaessaan ”nuori ja ajattelematon”.

title: Herakleitos

text: Herakleitoksen ajatukset "logoksesta" ja maailmanpalosta vaikuttivat suuresti stoalaisuuteen. Myöhemmin Herakleitoksen filosofiaa on tulkittu hyvin monin tavoin, erityisesti koska hänen ajatteluaan tunnetaan ainoastaan tekstikatkelmien kautta. Friedrich Nietzsche omaksui Herakleitoksen opin tulemisesta. Martin Heidegger käsitteli vuosien 1943–44 luennoissaan laajalti Herakleitosta puhuessaan länsimaisen ajattelun alkuperästä sekä logiikasta (erityisesti Herakleitoksen oppia "logoksesta").

title: Johannes Stobaios

text: Yhteensä Stobaios lainaa yli viittäsataa kirjailijaa, alkaen yleensä runoilijoista, ja edeten historioitsijoihin, puhujiin, filosofeihin ja lääkäreihin. Stobaioksen ansiosta tunnetaan monia tärkeitä katkelmia draamakirjailijoilta, erityisesti Euripideeltä. Stobaiokselta löytyy myös useita merkittäviä stoalaisuutta käsitteleviä katkelmia.

title: Fidžiläiset

text: 1800-luvulla fidžiläiset kääntyivät kristinuskoon. Ennen kristinuskoa harjoitettiin luonnonuskontoa johon kuului ihmisten uhraaminen. Ihmisiä haudattiin elävältä päälliköiden talojen perustuksiin. Kannibalismia harjoitettiin syömällä voitettujen vihollisten ruumita. Seru Epenisa Cakobau, sotapäällikkö joka yhdisti eri heimot ja kääntyi kristinuskoon, kielsi kannibalismin ja paljolti muutkin alkuperäisuskonnon rituaalit 1854.

title: Inarinsaamelaiset

text: Vuotuismuuttoa ("varriistâllâm") harjoitettiin laajamittaisesti toiseen maailmansotaan saakka. Tuolloin muutettiin lähinnä kesä- ja talvipaikkojen välillä, mutta aiemmin muutto on tehty useammankin kerran. Joidenkin inarinsaamelaisten tiedetään käyttäneen jopa kuusivaiheista muuttoa. Kesäpaikka sijaitsi usein Inarijärven rannoilla ja talvipaikka taas metsässä lähellä porolaitumia. Kesä- ja talvipaikkojen etäisyys toisistaan ei ollut useinkaan kovin suuri, se oli harvoin yli viisi kilometriä. Partakossa vuotuismuuttoa harjoitettiin vielä 1970-luvulla, viimeiset vuotuismuutot tehtiin 2000-luvulla.


query: Montako perustaja jäsentä oli Lapinlahden Linnuissa?

title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnut perustettiin keväällä 1983 rahapulan lievittämiseksi.[3] Yhtye aloitti katusoitto-orkesterina. Perustajajäseninä toimivat Ari "Arvid" Kettunen, Timo Eränkö, Tapio Liinoja ja Heikki Salomaa. Matti Jaaranen, Mikko Kivinen ja Markku Toikka liittyivät yhtyeeseen hyvin varhaisessa vaiheessa. Alkuperäisen kokoonpanon jäsenet vaihtelivat rajustikin, mutta jonkinlaiseen peruskokoonpanoon vakiintuivat edellä mainittujen lisäksi Pekka Hedkrok ja Jan Noponen. Vuonna 1984 Maailman synty -nimellä tunnettuun show’hun yhtye tarvitsi Kettusen soittaman pianon lisäksi myös kosketinsoittajan, jolloin Pekka Hedkrok pyydettiin tähän työhön. Nopeasti Hedkrok kuitenkin vakiintui yhtyeen varsinaiseen kokoonpanoon. Yhtyeen alkuaikoina keikoilla oli soittimina muitakin kuin "oikeita" soittimia, esimerkiksi mappi, halkoja ja joka keikalla yhä käytössä oleva "viritetty" tyhjä olutkori. Katusoittoaikoina yhtyeen jäsenet tunsivat toisensa nimillä Lintu A, Lintu B, Lintu C ja niin edelleen. Yhtyeen "täydellisenä diktaattorina"[1] toimi Kettunen, joka oli Lintu A. Myöhemmin yhtye alkoi saada myös sisäkeikkoja ja vuonna 1985 julkaistiin yhtyeen ensimmäinen albumi, Lapinlahden Linnut.[1]

title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnut tunnetaan myös yhtyeen sisäisistä jäynistä ja kepposista. Kun Markku Toikka kävi yhtyeen alkuvuosina lomalla Yhdysvalloissa, muu yhtye päätti tehdä kepposen ja tekivät "sopimuspaperin", jossa yhtyeelle tarjottiin Nokian kanssa yli miljoonan arvoista mainossopimusta. Tapio Liinoja jopa kävi hakemassa Nokian toimistosta oikeanlaisilla leimoilla varustettua paperia. Yhtyeen jäsenet allekirjoittivat paperin ja jättivät sen näkyvälle paikalle. Toikan palattua hänelle kerrottiin vain, että "rahaa ei tipu kun ei saatu sun allekirjoitusta paperiin". Toikka luonnollisesti raivostui eikä leppynyt sittenkään, kun hänelle kerrottiin asioiden oikea laita.[1][9]

title: Matti Jaaranen

text: Televisioesiintymisistä mieleenpainuvimmat Jaarasen työt ovat Lapinlahden Lintujen sketsisarjoissa Seitsemän kuolemansyntiä, Maailman kahdeksan ihmettä, Kuudesti laukeava, Lapinlahden Linnut -Show, Lapinlahden Linnut! ja Muuttuuko ihminen.

title: Lapinlahden Linnut (albumi)

text: Lapinlahden Linnut on Lapinlahden Linnut -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1985. Musiikkilehdistössä huomiota herätti albumin omalaatuinen tyyli jossa kuuluivat monet yhtyeen käyttämät omalaatuiset soittimet, kuten tyhjät arkistomapit. Kaupallisestikin albumi menestyi kohtuullisesti.

title: Lapinlahden Linnut

text: Jepin julkaisusta lähtien Lapinlahden Lintujen maine alkoi karttua ja keikkoja oli entistä enemmän: aluksi lähinnä pääkaupunkiseudulla, myöhemmin myös muualla Suomessa. Noihin aikoihin Lapinlahden Linnut teki yli 200 keikkaa vuodessa, 1987 peräti 226. Keikkabussissa vietettiin yhteensä yli kaksi miljoonaa ajokilometriä.[2] Esiintymispäivät venyivät pitkiksi ja perinteiseen rock-yhtyehenkeen motelleissa hajotettiin paikkoja ja juotiin. Myöhemmin Mikko Kivinen kuvaili tätä "infernaaliseksi".[1]

title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Linnuissa on toiminut eripituisia aikoja useita sessiomuusikkoja, jotka ovat toimineet joko studioalbumeilla, keikkaillessa tai molemmilla.

title: Lapinlahden Linnut

text: DVD-julkaisuja varten tuotettiin myös uutta sketsimateriaalia, lyhyt sketsiohjelma Muuttuuko ihminen, joka julkaistiin DVD:llä jouluna 2006 ja esitettiin Yle TV1 -kanavalla vappuna 2007. Saman vuoden syksyllä julkaistiin uusi albumi Etiäppäin. Lapinlahden Linnuilla oli suunnitteilla myös elokuva, jonka alustava nimi on Uuraania, Lapinlahden Linnut. Elokuva sai Suomen Elokuvasäätiöltä käsikirjoitustukea 6000 euroa vuonna 2007.[8][9]

title: Suomihuiput (Lapinlahden Linnut)

text: Suomihuiput on Lapinlahden Linnut -yhtyeen vuonna 2003 julkaistu kokoelmalevy. Levy on osa Suomihuiput-kokoelmalevysarjaa.

title: Onnenpyörä

text:
Kilpailun voittaja eli se joka oli kerännyt eniten pisteitä, pääsi bonustehtävään. Jos hän oli onnistunut ratkaisemaan kaikki lauseet oikein, hän pääsi Superbonus-tehtävään. Molemmissa oli tarkoituksena ratkaista etukäteen annettujen aakkosten avulla lyhyt lause 30 sekunnissa. Uudessa versiossa aikaa on 20 sekuntia. Jos hän ratkaisi oikein, hän voitti palkinnon. Voittanut kilpailija oli myös mukana seuraavalla kerralla, kuitenkin sama henkilö sai tulla vain kolmeen peräkkäiseen ohjelmaan. Jos kaksi kilpailijaa oli tasapisteissä, he pyöräyttivät kiekkoa, ja suuremman pisteluvun pyöräyttänyt pääsi bonustehtävään. Uudessa versiossa tehtävästä paljastetaan ensin kirjaimet A, I, T, N ja E, eli suomen kielen yleisimmät kirjaimet, minkä jälkeen kilpailija valitsee yhden konsonantin ja yhden vokaalin.
 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ (kilpailija arvaa N)
Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien viihdesarjassa "Lapinlahden Linnut!" esitetään ohjelmaa parodioivia sketsejä.

title: Veli-Pekka Oinonen

text: Veli-Pekka ”Puka” Oinonen (s. 19. elokuuta 1959) on suomalainen muusikko. Hän on ollut kitaristina muun muassa yhtyeissä Nights of Iguana ja Pelle Miljoona & Rockers. Lapinlahden Linnut -yhtyeessä hän oli vuosina 1989–1996 sekä jälleen vuodesta 2006 eteenpäin. Oinonen oli mukana Lapinlahden Lintujen sketsisarjoissa "Kuudesti laukeava", "Lapinlahden Linnut -Show", "Lapinlahden Linnut!" ja "Muuttuuko ihminen". Oinonen soittaa kitaran lisäksi myös muun muassa sahaa ja vetopasuunaa.

title: Lapinlahden Linnut: Ehkä kaikki

text: Lapinlahden Linnut: Ehkä kaikki on Yleisradion ja Pan Visionin yhteistyössä 7. joulukuuta 2006 julkaistu DVD-boksi. Julkaisu koostuu seitsemästä DVD-levystä ja yhdestä CD-levystä.

title: Lapinlahden Linnut -Show

text: Lapinlahden Linnut -Show on suomalainen Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien neljäs sketsisarja, joka valmistui vuonna 1993. Se esitettiin ensi kertaa marras-joulukuussa 1993 MTV3-kanavalla. Sarjassa oli kuusi 30 minuutin mittaista jaksoa. Vierailevina näyttelijöinä olivat Hannu Valtonen sekä Minna Turunen.

title: Lapinlahden Linnut

text: Vaikka Lapinlahden Lintujen kokoonpano vuosien kuluessa on muuttunut useaan kertaan, yhtye on palannut aina silloin tällöin vanhaan kokoonpanoonsa. Esimerkiksi edesmenneen Heikki Salomaan muistoa kunnioitettiin vuonna 2003 Hiskin peijaisissa, jolloin yhtyeen alkuperäinen kokoonpano esiintyi yhdessä senaikaisen kokoonpanon kanssa. Syksyllä 2006 Lapinlahden Lintujen rinnalle koottiin The Original Lapinlahden Linnut, jossa esiintyi vuosimallin 1990 miehitys edesmennyttä Salomaata lukuun ottamatta. Marraskuussa 2006 The Original -miehitys ilmoitti jatkavansa ainoana lintukokoonpanona nimellä Lapinlahden Linnut.

title: Lapinlahden Linnut

text: Kyllä elämä on ihanaa (1987) Seitsemän kuolemansyntiä (1988) Maailman kahdeksan ihmettä (1990) Kuudesti laukeava (1992) Lapinlahden Linnut -Show (1993) Lapinlahden Linnut! (1995) Muuttuuko ihminen (2006)

title: Seitsemän kuolemansyntiä (sketsisarja)

text: Seitsemän kuolemansyntiä on vuonna 1988 valmistunut Yleisradion tuottama sketsiviihdesarja. Se oli ensimmäinen Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien tekemistä sketsiviihdesarjoista. Sarjaan sisältyi näyteltyjä sketsejä ja musiikkiesityksiä.

title: Lapinlahden Linnut

text: 1. lokakuuta 2012 Lapinlahden Linnut ilmoitti lähtevänsä jäähyväiskiertueelle keväällä 2013. Maaliskuinen ”No niin, viimeisetkin!” -jäähyväiskiertue alkoi 7. maaliskuuta Hämeenlinnasta ja päättyi 17. maaliskuuta Lahteen.

title: Lapinlahden Linnut

text: Seitsemän kuolemansyntiä -sarjan musiikkiesitykset Maailman kahdeksan ihmettä -sarjan musiikkiesitykset Kuudesti laukeava -sarjan musiikkiesitykset Lapinlahden Linnut -Show’n musiikkiesitykset

title: Matti Jaaranen

text: Jaaranen on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsen vuodesta 1983 lähtien. Yhtyeen eturivin esiintyjänä hän toimii laulajana ja soittaa trumpetin lisäksi eksoottisia Lapinlahden Linnuille tyypillisiksi muodostuneita soittimia, kuten asiakirjamappia ja viritettyä kaljakoria. Esiintymisten sketsiosuuksissa Jaarasella on yleensä myös keskeinen osuus. Matti Jaaranen on luonut Lapinlahden Lintujen logon ja yhtyeen tunnuksena toimivan kolmivarpaisen yksijalkaisen lintuhahmon. Hän on suunnitellut myös näihin pohjaavat Lapinlahden Lintujen levyjen kannet. Lisäksi Jaaranen oli mukana joiden Lintujen kappaleiden sanoitustyössä ja sanoitti jonkin verran myös itse, esimerkiksi kappaleet "Apinan raivolla", "Kohta varisee!" ja "Sedät jaksaa heilua" ovat Pekka Hedkrokin säveltämiä ja Matti Jaarasen sanoittamia.

title: Parhaat (Lapinlahden Linnut)

text: Parhaat on Lapinlahden Linnut-yhtyeen ensimmäinen kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 1988.

title: Tapio Liinoja

text: Liinoja oli yksi Lapinlahden Linnut -yhtyeen perustajajäsenistä ja kuului yhtyeeseen vuosina 1983–1994, sekä jälleen vuodesta 2006 lähtien. Hän näytteli Lapinlahden Lintujen televisiosarjoissa "Seitsemän Kuolemansyntiä" (1988), "Maailman kahdeksan ihmettä" (1990), "Kuudesti laukeava" (1992) ja "Lapinlahden Linnut -Show" (1993) sekä Lintujen ”comeback”-jaksossa "Muuttuuko ihminen" (2006).

title: Ari Wahlsten

text: Wahlsten oli Lapinlahden Linnut -ryhmän jäsen vuodesta 1994 vuoteen 2006 ja osallistui näyttelijänä, käsikirjoittajana ja laulajana noin tuhanteen showesitykseen ympäri Suomea. Lisäksi hän oli sanoittajana ja laulajana kuudella Lapinlahden Lintujen levyllä. Wahlsten esiintyi usean vuoden Aboriginal Pig Bandissa ja nykyään Lapinlahden Linnut Revisited -kokoonpanossa.

title: Lapinlahden Linnut!

text: Lapinlahden Linnut! on suomalainen Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien viides sketsisarja, joka valmistui vuonna 1995. Sarja esitettiin marras-joulukuussa 1995 MTV3-kanavalla. Naisnäyttelijöinä olivat Heli Sutela ja Miina Turunen. Sarjassa oli kuusi noin 30 minuutin mittaista jaksoa. Ensiesityksen jälkeen sarjaa ei ole toistaiseksi esitetty uusintana.Sarjassa esitetyt musiikkiesitykset on julkaistu yhtyeen studioalbumilla "Tyttö huutaa hii!".

title: Parhaat (Lapinlahden Linnut)

text: Levy sisältää kappaleita albumeilta "Lapinlahden Linnut" (1985), "Jep" (1986) ja "Vihreä Gorilla" (1987).

title: Kyllä elämä on ihanaa

text: Kyllä elämä on ihanaa on suomalainen, Lapinlahden Linnut-yhtyeen jäsenien tekemä ensimmäinen viihdeohjelma. Viihdeohjelma valmistui ja esitettiin vuonna 1987. Ohjelma on julkaistu Lapinlahden Lintujen "Ehkä kaikki" -DVD-boksissa.

title: Lapinlahden Linnut

text: Lapinlahden Lintujen keikkaesiintymiseen liittyvät oman musiikin ohella erottamattomasti erilaiset ajankohtaiset ja huumoripitoiset sketsit ja kuvaelmat, sillä yhtyeen jäsenet ovat suurelta osin näyttelijöitä. Lapinlahden Lintujen musiikissa ja sketseissä tyypillinen teema on epäonnistuneista ja kaltoin kohdelluista ihmiskohtaloista. Yhtyeen jäsenet ovat kertoneet tavoitteikseen ”vastustaa sitä, että ihmisiä huijataan, riistetään, alistetaan ja sorretaan”[2] ja yleisesti olla ”pienen ihmisen puolella suurta vääryyttä vastaan”.[1]

title: Lapinlahden Linnut

text: Markku Toikka oli eronnut yhtyeestä jo 1990. Mikko Kivinen erotettiin kaksi vuotta myöhemmin ja Tapio Liinoja lähti 1994. Monet ovat kertoneet, että Lappareissa esiintyminen oli alkanut tuntua työltä ja kova keikkatahti rasitti jokaista. Ainakin Toikan eroon vaikutti myös hänelle tehty kepponen, jossa hänet huijattiin uskomaan että hänen vuokseen yhtye menetti hyvin suuren määrän rahaa. Myöhemmin Toikka mainitsi tämän tuntuneen työpaikkakiusaamiselta. Kun yhtyeen jäsenistö näin nopeasti harveni, tarvittiin uusia jäseniä: Ari Wahlsten oli ensimmäinen 1990-luvulla Lapinlahden Lintuihin liittynyt jäsen.[1] Tyttö huutaa hii! -levylle Wahlsten sanoitti ja lauloi monia kappaleita. Keikoilla hän tulkitsi aiemmista kappaleista erityisesti Markku Toikan esittämiä. Wahlsten myös osallistui Lapinlahden Linnut! -ohjelman tekoon.

title: Lapinlahden Linnut

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lyytinen, Jukka| title = Lapinlahden Linnut| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2003| id = ISBN 952-471-098-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Jarla, Pertti| title = Lapinlahden linnut| location = Helsinki| publisher = Arktinen Banaani| year = 2011| id = ISBN 978-952-5768-64-0}}

title: Lapinlahden Linnut

text: Luokka:Suomalaiset huumoriyhtyeet Lapinlahden Linnut

title: Lapinlahden Linnut -Show

text: Lapinlahden Linnut -Show’ssa oli useita sketsijatkumoita, jotka jatkuivat jaksosta toiseen.

title: Lapinlahden Linnut

text: Ensimmäisen levyn kappaleista varsinkin "Lipputangon nuppi" sai paljon radiosoittoa ja nousi hitiksi. Se on edelleen yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Vuonna 1986 julkaistiin toinen albumi Jep. Se menestyi edeltäjäänsä paremmin, mutta monissa musiikkilehdissä se arvosteltiin melko heikoksi ja esimerkiksi Rumban arvostelussa arveltiin, että Lapinlahden Linnuilta olivat hyvät ideat loppu. Fanien keskuudessa monet pitävät Jepiä kuitenkin yhtenä Lappareiden merkittävimmistä levyistä. Jepiä seuraava albumi Vihreä gorilla oli monien mielestä pettymys edellisiin albumeihin verrattuna ja samaa mieltä olivat myös yhtyeen jäsenet. Vihreällä gorillalla myös vaikutti uusi jäsen, Hannu Lemola. Edellinen rumpali Jan Noponen oli lähtenyt yhtyeestä melko pian Jepin teon jälkeen. Vihreän gorillan miksausvaiheen aikana perustajajäsen Ari Kettunen lähti yhtyeestä. Myöhemmin Kettunen on kertonut, että hänesta tuntui kuin hän olisi antanut Lappareille jo kaiken, mikä annettavissa on.[1]


query: Kuka hallitsi Klodvigin jälkeen?

title: Teoderik I (Austrasia)

text: Klodvigin kuoltua vuonna 511 valtakunta jaettiin neljään osaan hänen poikiensa kesken. Teoderik sai Metzin eli Kölnin vanhan kuningaskunnan, johon kuului Reims, ripuaaristen frankkien alue sekä Moselin laakso, Champagne ja Auvergne. Teoderik hallitsi myös Reinin itärantaa ja alemanneja. Vuonna 524 hän teki veljensä Klodomirin kanssa sotaretken burgundeja vastaan. Klodomir kuoli retken aikana. Vuonna 531 Teoderik liitti myös Thüringenin valtakuntaansa.

title: Klotilde

text: Klotilde oli Burgundin kuninkaan Kilperik II:n tytär, ja vaikka useat burgundit olivat areiolaisia, kasvatettiin Klotilde katoliseksi. Vuonna 493 Klotilde meni naimisiin Klodvigin kanssa, joka oli juuri valloittanut Gallian pohjoisosan. Naimisiin mennessään Klodvigilla oli jo Teoderik-niminen poika, ja Klotilden kanssa hän sai viisi lasta lisää. Ensimmäinen poika, Ingomer, kuoli pian syntymänsä jälkeen. Pojat Klodomir, Kildebert ja Klotar sekä tytär Klodekild saivat kuitenkin elää pidempään. Klotilde pyrki sitkeästi käännyttämään miehensä katoliseen uskoon, ja Tolbiacin taistelun jälkeen vuonna 496 Klodvig antoi vihdoin kastaa itsensä. Kun Klodvig kuoli vuonna 511, Klotildesta tuli frankkien kuningatar.

title: Lilja (heraldiikka)

text: Ranskan kuninkaalliset omaksuivat legendan mukaan "fleur de lis" -kuvion vaakunaansa puhtauden symboliksi sen jälkeen, kun frankkien kuningas Klodvig oli kääntynyt kristinuskoon vuonna 493. Tarinasta on monta versiota, joista useat liittyvät Klodvigin kääntymykseen ja tukevat Ranskan kuninkaiksi voideltujen väitettä siitä, että heidän määräysvaltansa tuli suoraan Jumalalta, ilman maallisen tai kirkon esivallan välitystä.

title: Klodvig I

text: Vuonna 481 Klodvig, Kilderik I:n ja Basinen poika, nousi nykyisen Belgian Tournain seudulla asuvien saalilaisten frankkien johtoon. Klodvig oli vasta viidentoista päästessään valtaan, mutta alkoi nuoresta iästään huolimatta hankkiutua määrätietoisesti eroon kilpailijoistaan. Hänen kruunauksensa osoittautui alkukohdaksi ensimmäiselle frankkidynastialle, merovingeille, joiden nimi tulee hänen legendaarisesta isoisästään Merovechista. Jälkikäteen tarkasteltuna Klodvigin menestys oli suurelta osin seurausta frankkien omaksumasta roomalaisten sotataidosta. Tätä kuvastaa Klodvigin sotilaitten joukossa vallinnut kuri, joka tuli hyvin esiin Soissons’in taistelussa (486). Klodvig voitti tuolloin viimeisen Rooman valtaa Galliassa edustaneen sotapäällikön, Syagriuksen. Oman lisänsä Klodvigin menestykseen toi hänen liittonsa Gallian kirkon ja sitä kautta gallialais-roomalaisen eliitin kanssa.

title: Kildebert I

text: Klodvigin kuoltua vuonna 511 frankkien valtakunta jaettiin neljään osaan Klodvigin poikien kesken. Kildebert sai pääkaupungikseen Pariisin, ja hän hallitsi alueita, jotka ulottuivat lännessä Englannin kanaaliin ja pohjoisessa Somme-joelle.

title: Klodvig I

text: Gregorius Toursilainen kertoo, että valtakunnan jako tapahtui sen korkeimman aristokratian, täysi-ikäisen Teoderikin ja leskikuningatar Klotilden läsnä ollessa. Lähtökohtana oli Klodvigin vuonna 511 kirjaama saalilainen laki. Laki ei tuntenut käsitystä julkisesta omaisuudesta tai valtiosta, vaan valtakunta tulkittiin kuninkaan yksityisomaisuudeksi, jonka perilliset jakoivat kuninkaan kuoltua. Klodvigin yhdistämä valtakunta hajosi perinnönjaon myötä.

title: Klodvig I

text: Klodvigin lopullinen kääntyminen kristinuskoon tapahtui Tolbiacin taistelun (496) jälkeen. Klodvigin joukot taistelivat alemanneja vastaan tarkoituksenaan valtakunnan laajentaminen itään, nykyisen Alsacen, Moselin ja Reinin alueille. Gregorius Toursilainen kertoo, kuinka Klodvig oli häviämässä taistelun, eikä tiennyt minkä pakanallisen jumalan puoleen olisi ollut viisasta kääntyä. Tällöin hän päätti rukoilla Kristusta ja lupasi kääntyä kristinuskoon jos saisi voiton taistelussa. Monet historioitsijat Gregoriuksesta lähtien ovat rinnastaneet Klodvigin kääntymyksen keisari Konstantinus Suuren kääntymykseen. Taistelun raivotessa ja juuri kun Klodvig itse oli joutumaisillaan saarretuksi ja vangiksi, alemannien päällikkö sai surmansa nuolesta. Tämän nähdessään alemannien armeija kääntyi pakoon. Voitto kuului siis Klodvigille ja kristittyjen jumalalle. Klodvig otti vastaan kasteen yhdessä 3 000 sotilaansa kanssa Reimsissä 25. joulukuuta 496 tai 498 piispa Remigiuksen antamana. Päivä oli antiikin Roomassa keisareiden kruunauspäivä. Tämä kaste muodostui merkitykselliseksi Ranskan historiassa, sillä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaikki Ranskan kuninkaat, aina Kaarle X saakka vuonna 1825 on kruunattu ja voideltu Reimsin katedraalissa.

title: Klodvig II

text: Klodvig oli suurimman osan hallituskauttaan alaikäinen, ja Neustrian major domukset Aega ja Erchinoald nousivatkin nuoren kuninkaan aikana tärkeimmiksi vallankäyttäjiksi. Vuonna 648 Klodvig meni naimisiin Balthildin kanssa, jolla oli myös suuri vaikutus kuningaskunnan hallintoon.

title: Klodvig IV

text: Klodvig IV (682–695) oli frankkien kuningas 691–695. Hän oli Teoderik III:n poika. Klodvig oli alaikäinen astuessaan valtaistuimelle, ja hän olikin pelkkä äitinsä Chrodichildin ja Austrasian major domuksen Pipin Heristalilaisen ohjailema nukkehallitsija .

title: Klodvig IV

text: Joskus Klodvig IV esiintyy kuningasluetteloissa myös toisella järjestysnumerolla, Klodvig III, sillä 675–676 lyhyen aikaa hallinnutta Klodvig III:tta ei aina pidetä todellisena kuninkaana.

title: Klodvig III

text: Klodvig III (n. 670–676) oli jonkin aikaa Austrasian kuningas 675–676. Hän oli luultavasti Teoderik III:n tai Klodvig II:n poika, mutta hänet kuninkaaksi valinneet ylimykset ilmoittivat, että hän oli Klotar III:n avioton poika.

title: Klodvig I

text: Klodvigin kausi voidaan nähdä yhtä lailla myöhäisantiikkina kuin varhaiskeskiaikanakin. Klodvigin ja hänen jälkeistensä merovingien hallinto antoi merkittävän panoksen keskiajalle juuri uuden kristillisten kuninkaiden dynastian muodossa. Aiemmin mainitun gallialais-roomalaisen eliitin hyväksyntä antoi oman panoksensa tähän piirteiden luomiseen ja samalla omaperäisen gallialaisen vallankäyttöperinteen rakentamiseen.

title: Klodvig II

text:
Klodvig II (637–657) oli Neustrian ja Burgundin kuningas 639–657.
Klodvig sai Neustrian ja Burgundin kuninkuuden isänsä Dagobert I:n kuoltua. Klodvigin veli Sigebert III oli saanut Austrasian kruunun jo vuonna 634.

title: Klotar I

text: Klotar I, lisänimeltään "Le Vieux" eli "Vanha" (Chlothar tai Chloderic, n. 497–561) oli frankkien kuningas, joka kuului merovingien hallitsijasukuun. Klotar oli Soissonsin (511–561), Orléansin (532–561), Burgundin (534–561) ja Austrasian kuningas (555–561). Vuosina 558–561 hän oli lopulta koko frankkien valtakunnan kuningas. Klotar oli yksi Klodvigin neljästä pojasta, joiden kesken frankkien valtakunta jaettiin Klodvigin kuoleman jälkeen. Muut olivat Kildebert I, Klodomir ja Teoderik I.

title: Klodvig I

text: Vähitellen Klodvig siis valloitti puolet nykyisestä pohjoisesta Ranskasta. Aluksi hän liittoutui Reinin frankkien kanssa 484. Sen jälkeen hän kohdisti sotatoimensa etelään vuodesta 486 lähtien. Hän aloitti syrjäyttämällä Soissons’in hallitsija Syagriuksen, joka oli heikentyneen keisarikunnan viimeinen edustaja Galliassa. Klodvig voitti taisteluissa itselleen Senlis’n, Beauvais’in, Soissons’in ja Pariisin ("Lutetia") kaupungit. Eli alueet, joille myöhemmin keskittyivät Ranskan tärkeimmät hiippakunnat.

title: Soissonsin taistelu (486)

text: Länsi-Rooman romahdettua Syagrius perusti Sommen ja Loiren välimaastoon valtakunnan, ja kutsui itseään arvonimellä dux. Klodvig nostatti frankit Syagriusta vastaan ja löi tämän Soissonsin lähellä. Syagrius pakeni visigoottien luo, mutta nämä luovuttivat hänet, kun Klodvig oli uhannut heitä sodalla. Klodvig mestautti sen jälkeen Syagriuksen ja liitti tämän alueet valtakuntaansa. Tällä voitolla frankkien hallitsema alue kasvoi kaksinkertaiseksi.

title: Klodomir

text: Klodomir (495–25. kesäkuuta 524) oli frankkien kuningas vuosina 511–524. Hänen hallintokaupunkinsa oli Orléans, ja hänen alueisiinsa kuuluivat Toursin, Poitiers'n ja Orléansin hiippakunnat. Klodomir oli yksi Klodvigin neljästä pojasta, joiden kesken frankkien valtakunta jaettiin Klodvigin kuoleman jälkeen. Muut olivat Klotar I, Kildebert I ja Teoderik I.

title: Klodvig I

text: Klodvig (myös Klodovig, Chlodovech tai Clovis, 465 – 27. marraskuuta 511) oli ensimmäinen frankkikuningas, jonka onnistui yhdistää frankkien eri heimot valtansa alle. Klodvig oli kaikkien frankkien kuninkaana 481–511. Hän lopetti roomalaisvallan Galliassa ja perusti frankkien valtakunnan ja sitä yli kaksi vuosisataa hallinneen merovingidynastian. Ranskalaiset pitävät häntä Ranskan kuningaskunnan perustajana.

title: Amalarik

text: Amalarik oli vasta lapsi, kun hänen isänsä kaatui vuonna 507 taistelussa taistelussa frankkeja ja näiden kuningasta Klodvigia vastaan. Amalarik vietiin turvaan Espanjaan, jota hallitsi tuolloin Amalarikin isoisä äidin puolelta, ostrogoottien kuningas Teoderik Suuri. Espanjassa valtaa käytti Teoderikia edustava varakuningas Theudis. Teoderikin luoltua vuonna 526 Amalarik sai kuninkaan vallan sekä Espanjassa että Languedocissa. Hän meni naimisiin Klodvigin tyttären Klotildan kanssa, mutta liitto oli riitaisa, sillä Amalarik oli areiolainen ja Klotilda katolinen. Tämä johti frankkien valloitukseen, jossa Amalarik sai surmansa.

title: Klodvig III

text: Klodvig III oli pelkkä nukkehallitsija, ja hän kuoli pian valtaistuimelle nousunsa jälkeen. Häntä ei aina edes lasketa frankkien kuninkaaksi, ja joskus Klodvig IV:n järjestysnumero on III.

title: Klodvig I

text: Klodvigin hallinnon aikana Pariisi ei kokenut merkittäviä muutoksia, eikä niitä tullut myöskään myöhemmän merovingikauden aikana. Kaupunki ei kokenut suuria muutoksia rakennustensa suhteen, vaan antiikin perintöä säilytettiin ja joskus rakennettiin uudelleen. Ainoastaan uudet kirkolliset rakennukset muuttivat kaupunkikuvaa. Niiden rakentamisen kustansi useimmiten joku kuninkaallisen perheen jäsen tai muu varakas aristokraatti. Klodvigin kuoleman jälkeen kuningatar Klotilde oli innokas kaupungin uusien rakennusten rakennuttaja.

title: Teoderik I (Austrasia)

text: Teoderik I (n. 485–533 tai 534) oli frankkien kuningas. Hän hallitsi Reimsiä ja Austrasiaa vuosina 511–534 sekä Thüringeniä vuosina 531–533.[1] Teoderik oli yksi Klodvigin neljästä pojasta, joiden kesken frankkien valtakunta jaettiin Klodvigin kuoleman jälkeen. Muut olivat Klotar I, Kildebert I ja Klodomir.

title: Sainte-Clotilde

text: Sainte-Clotilden kirkko on omistettu viidennen vuosisadan burgundikuningas Kilperik II:n tyttärelle Klotildelle. Klotilde oli frankkikuningas Klodvigin puoliso ja vaikutti siihen, että Klodvig kääntyi kristinuskoon vuonna 496, minkä jälkeen Ranskasta tuli kristitty kuningaskunta.

title: Belgian historia

text: Belgian alueen asukkaat mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 56 eaa. Julius Caesarin kirjassa Gallian sodasta, jossa "belgae"-heimot mainitaan rohkeimmiksi kaikista galleista. Rooman valtakunnan romahduksen jälkeen germaaniset heimot valtasivat Gallian 500-luvulla. Frankit perustivat merovingien valtakunnan, joka hallitsi 500-luvulta 700-luvun puoliväliin asti. Dynastian ensimmäinen kuningas, Klodvig (481–511), kääntyi vuonna 496 kristinuskoon. Viimeiset merovingikuninkaat olivat käytännössä nukkehallitsijoita, sillä valta oli vähitellen siirtynyt kuninkailta heidän major domuksilleen. Merovingeja seurasivat valtaistuimelle karolingit, major domus Pipin Heristalilaisen jälkeläiset. Ensimmäiseksi karolingikuninkaaksi itsensä huudatti vuonna 751 Pipin Heristalilaisen pojanpoika Pipin Pieni. Pipiniä puolestaan seurasi hänen pojanpoikansa Kaarle Suuri (742–814).

title: Klodvig I

text: Toisaalta hän toteutti mittavaa allianssien ja sotilaallisten valloitusten politiikkaa. Aluksi hänellä oli tässä apunaan vain muutama tuhat miestä. Aseiden ja aseellisten miesten lukumäärää tärkeämpää oli kuitenkin taistelutaito, joka oli hankittu muita barbaariheimoja vastaan keisarikunnan palveluksessa sodittaessa. Tämä mahdollisti Klodvigin menestyksen. Jos Klodvig pystyikin melko nopeasti ottamaan vallan ja alistamaan uudet alueet, niin syynä tähän oli se, että hän oli vähiten huono monista huonoista vaihtoehdoista. Lisäksi hän oli kääntynyt katoliseen kristinuskoon, millä myös oli oma poliittinen merkityksensä.

title: Klodvig I

text: Gregorius Toursilaisen kuvausta Klodvigin kääntymisestä pidetään nykyisin kaunisteltuna, ja sen oletetaan palvelleen ennen kaikkea kirjoitushetkensä poliittisia tavoitteita. Uudemman tutkimuksen mukaan Klodvig ei ehkä kääntynytkään suoraan katoliseksi, vaan oli aluksi kiinnostunut areiolaisuudesta, kristinuskon harhaoppiseksi tuomitusta suuntauksesta, johon suurin osa germaaneista oli kääntynyt. Aikalaislähteiden mukaan Klodvig olisi lisäksi saattanut saada kasteen vasta vuonna 508.

title: Klodvig I

text: Klodvigin kaste merkitsi alkua papiston ja Ranskan kuninkuuden väliselle vahvalle siteelle. Hallitsijan tuli hallita Jumalan nimessä, ja ainoastaan hänen suorat jälkeläisensä saattoivat vaatia kruunua itselleen. Kaste myös mahdollisti Klodvigille entistä tiukemman otteen alistamistaan kansoista, sillä kasteen avulla hän oli saanut tuekseen vaikutusvaltaiset kirkonmiehet. On heitettävä syrjään vanha teoria, jonka mukaan germaanit yksinkertaisesti alistivat roomalaisen Gallian. Kyseessä oli valtasuhteiden uudelleenmuotoutumisesta alkunsa saanut germaanisten ja roomalaisten kulttuurien vähittäinen yhdistyminen, joka muodostui jatkuvaksi prosessiksi.

title: Klodvig I

text: Reimsin piispa, myöhempi Pyhä Remigius, etsi itselleen ja hiippakuntansa asukkaille vahvan vallanpitäjän suojelusta. Klodvigin ja piispan välillä oli runsaasti yhteydenpitoa. Aluksi piispa toivoi kuninkaan suojelevan oman alueensa kristittyjä. Ehkäpä kristinuskonsa ja oman kansan keskuudessa nauttimansa auktoriteetin turvin Remigius sai Klodvigin kunnioittamaan itseään ja käyttämään häntä neuvonantajanaankin. Remigius ehdotti Klodvigille avioitumista kristityn burgundiprinsessa Klotilden kanssa. Burgundit olivat frankkien naapureita ja asuivat nykyisten Savoien ja Dauphinén maakuntien alueilla. Avioliitto solmittiin Soissons’issa vuonna 493.

title: Klodvig I

text: Tournain ja Soissons'in jälkeen Klodvig vuonna 508 valitsi Pariisin valtakuntansa pääkaupungiksi. Valinnan syyt lienevät olleet puhtaasti strategisia, sillä Citén saari oli varuskuntakaupunki ja hallintokeskus keisariajan lopulla. Valinnalla ei kuitenkaan ollut suurta merkitystä, sillä valtakunnalla ei ollut kunnollista keskushallintoa, eivätkä Klodvigin seuraajat pitäneet Pariisia muita valtakunnan kaupunkeja kummempana.

title: Belgia

text: Belgian alueen asukkaat mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 56 eaa. Julius Caesarin Gallian sotaa käsittelevässä kirjassa, jossa belgae-heimot mainitaan rohkeimmiksi kaikista galleista.[12] Rooman valtakunnan romahduksen jälkeen germaaniset heimot valtasivat Gallian 500-luvulla. Frankit perustivat merovingien valtakunnan, joka hallitsi 500-luvulta 700-luvun puoliväliin asti. Dynastian ensimmäinen kuningas Klodvig (481–511) kääntyi vuonna 496 kristinuskoon.[13] Viimeiset merovingikuninkaat olivat käytännössä nukkehallitsijoita, sillä valta oli vähitellen siirtynyt kuninkailta heidän major domuksilleen. Merovingeja seurasivat valtaistuimelle karolingit, major domus Pipin Heristalilaisen jälkeläiset. Ensimmäiseksi karolingikuninkaaksi itsensä huudatti vuonna 751 Pipin Heristalilaisen pojanpoika Pipin Pieni. Pipiniä puolestaan seurasi hänen poikansa Kaarle Suuri (742–814).[14]

title: Frankit

text: Frankkien yhdistäjä oli Klodvig, jonka sekä saalilaiset että ripuaariset frankit tunnustivat kuninkaakseen 400-luvun lopussa. Klodvig hyökkäsi 507 visigoottien valtakuntaan ja löi heidät. Visigoottien oli tappion koettuaan luovuttava gallialaisista alueistaan. Klodvig kääntyi katoliseen uskoon ja sai samalla taakseen sekä kirkon että gallialais-roomalaisen väestön tuen. Klodvig loi perustan frankkien valtakunnalle, joka merovingien ja karolingien aikana käsitti suuren osan Länsi-Eurooppaa.