query: Onko Tomusormi tulennielijä?

title: Mustesydän

text: Tomusormi on tulennielijä, jonka Mo lukee ulos Mustemaailmasta. Enemmän kuin mitään muuta Tomusormi halusi palata kotiin Mustesydämen maisemiin, ja siksi hän oli valmis liittymään Capricornin puolelle ja kavalsi Mo'n ja Meggien olinpaikan tälle. Capricorn lupasi, että Tomusormi pääsisi takaisin omaan maailmaansa, jos toisi Mon tyttärineen sekä heidän hallussaan olevan Mustesydän-kirjan. Capricorn kuitenkin huijasi Tomusormea ja poltti jokaisen Mustesydämen painoksen yhtä lukuun ottamatta. Tomusormi pelasti kertaalleen Resan, mutta Capricornin miehet löysivät piilopaikan, hakkasivat Tomusormen henkihieveriin ja veivät Resan takaisin Capricornin kylään. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja näiden välillä vallitsee ystävyys, mutta Tomusormi vaikuttaa usein siltä, että hän tuntisi enemmänkin Resaa kohden, ha kenties tästä syystä hän ei myöskään kertonut Mo'lle ja Meggielle Resan olevan meidän maailmassamme tai Resalle tämän miehestä ja tyttärestä. Tomusormella on vaimo, Roxane sekä kaksi tytärtä, Brianna ja Rosanna, joista jälkimmäinen kuoli sinä aikana jonka Tomusormi vietti meidän maailmassamme. Kerran Basta viilteli Tomusormen kasvot mustasukkaisuudesta Roxanea kohtaan; siitä on yhä jäljellä kolme vaaleaa arpea Tomusormen kasvojen poikki. Tomusormi on kaikkien aikojen taitavin tulentanssittaja ja hänen mukanaan kulki ennen Gwin-näätä. Gwinin Tomusormi jättää meidän maailmaamme palatessaan Mustemaailmaan, koska Fenoglio kirjoitti alun perin kirjaansa tämän kuolevan näädän vuoksi ja Tomusormi hankkii uuden näädän, Hiipparin vaikka hän hieman epäileekin onko järkevää hankkia uutta jos entinenkin saattoi syöstä hänet kuolemaan. Mutta toisen kirjan alussa, Meggie ja Farid tuovat tämän näädän mukanaan ja silloin kuolema on palannut. Faridin ansiosta juttu ei kuitenkaan pääty Tomusormen kuolemaan. Musteloitsu-kirjassa Tomusormi kuolee pelastaessaan Faridin, jolloin kirjan juoni ei kuljekaan kuin Fenoglio on kirjoittanut. Basta oli tappanut Faridin iskemällä tälle veitsen selkään, ja Tomusormi kutsui Kuoleman valtiattaret eli Valkeat rouvat luokseen tanssittamalla tulta näille Kuoleman apulaisille jotka samaan aikaan sekä pelkäävät, että ihannoivat tulta. Näin hän vaihtoi oman henkensä Faridin henkeen. Sarjan kolmannessa kirjassa Velhokieli Mo kuitenkin tekee kauppaa Valkeiden rouvien kanssa ja tuo Tulentanssittajan kuolleista, ja mukanaan tällä on muutamia näppäriä uusia temppuja. Elokuvassa Tomusormea näyttelee Paul Bettany.

title: Musteloitsu

text: Ja ennen kuin Tulikettu ehtii tehdä mitään, hän on jo kuollut ja Käärmekallo kirjoittaa oman nimensä kirjaan niin, että hänestäkin tulee kuolematon. Hän kiittää Mota, ja päästää silloin omasta hyvyydestä ja laupeudestaan - hän oli jo aiemmin sanonut, että sen kunniaksi, että hänen viides vaimonsa oli synnyttänyt hänelle poikaperijän - päästää kaikki linnan vangit vapaaksi, myös "Närrin" ja Meggien. Meggie, Mo, Resa ja muut poistuvat linnasta vähin äänin hämmästyneinä, Farid ja Tomusormi mukanaan. Käärmekallo pitää siis lupauksensa. Yllättäen kuitenkin Basta ja pari muuta miestä linnasta hyökkää esiin aseistettuina, mutta Tomusormi ehtii ajoissa Faridin avustuksella tekemään tulimuurin, joka suojaa heitä Bastalta ja muilta. Tomusormi huomaa kuitenkin heti, ettei kaikki ole hyvin, ja hän huomaa, että Basta etsii jotakuta joukon seasta. Ja Tomusormi huomaa sen liian myöhään - Basta etsii Faridia.

title: Musteloitsu

text: Elinor Loredan Elinor on Resan täti, joka asuu Pohjois-Italiassa järven rannalla ja hänen taloonsa asti näkyy myös vanha linna minkä tarinoita Elinor höystää mielellään mitä karmeimilla yksityiskohdilla. Elinor on kirjatoukka ja hänen kirjahyllynsä pursuavat arvokkaita kirjoja, joita hän suojelee kuin omia lapsiaan. Rikas kirjatoukka ja voi kai odottaa, että rikas kirjatoukka laittaa kaikki rahansa kirjoihin. Ensimmäisen kerran Tomusormen nähdessään hän arveli heti tulennielijän aihettavan lopulta ongelmia eikä pahemmin pidä tästä. Kutsuu tätä usein myös ivaillen tulitikunpureskelijaksi. Hänen arvokkaimmet kirjansa polttivat Capricornin miehet ja hän hautoi kostoa moisesta hirvittävästä teosta. Ei kirjan alussa pidä edes Meggiestä josta kuitenkin muodostuu vanhalle naiselle hyvin tärkeä henkilö. Hänet on kirjassa kuvattu vanhaksi ja hieman ylipainoiseksi. Elokuvassa Elinoria näyttelee Helen Mirren.

title: Tiina Makkonen

text: Vuonna 1988 Makkoselle myönnettiin Teatterikeskuksen Vuoden teatteriteko -kunniapalkinto lavastuksista Punahilkka- ja Kohtauksia eräästä teloituksesta -esityksiin. Elokuvan puolella Makkonen palkittiin Lavastus-Jussilla lumoavasta lavastuksestaan Pirjo Honkasalon ohjaamaan Tulennielijä-elokuvaan.

title: Pont-Neufin rakastavaiset

text: Tarina kertoo viinaan menevästä tulennielijästä ja varuaan kodin tytärestä, sokeutuvasta kuvataiteilijasta. He elävät Pont Neufin sillalla.

title: Musteloitsu

text: Gwin Sarvekas näätä, Tomusormen seuralainen. Fenoglio oli alun alkaen ajatellut sille ilkeää roolia. Alkuperäisessä Mustesydämessä Tumusormen piti saada surmansa kun hän yritti pelastaa Gwinin Capricornin miesten kynsistä.

title: Musteloitsu

text: Mutta kun Orfeus viimein saapuu, hän ei olekaan kirjoittanut sanoja, joilla lukisi Faridin takaisin. Niinpä ainoastaan Tomusormi katoaa kirjaan, ja Farid jää yksin kylmälle kadulle, ja yllättäen Basta, joka pelastui Varjon hyökkäykseltä Mustesydämen lopussa, saapuu paikalle ja veitsellä uhaten pakottaa Orfeuksen lukemaan hänet takaisin kirjaan. Orfeus ei kuitenkaan voi lukea, ennen kuin hänellä on paperilappu, jonka avulla hän luki Tomusormen Mustemaailmaan. Niinpä Farid varastaa tämän lapun ja pakenee äkkiä Mon ja Meggien luokse, Elinorin taloon, hänen täytyisi ehtiä sinne ennen Bastaa.

title: Kristo Salminen

text: Kristo Salminen (s. 21. elokuuta 1972 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvissa "Rukajärven tie", "Tulennielijä" sekä "Unna ja Nuuk".

title: Musteloitsu

text: Theresa Folchart, Resa (Theresa) Resa joutui Mustemaailmaan, Mustesydämen tapahtumapaikoille vahingossa, kun hänen miehensä Mo lukee hänelle kyseistä kirjaa ääneen. Mustemaailmassa Resa työskenteli jonkin aikaa naisilta kielletyssä työssä, jonka paljastuttua hän joutui Capricornin linnaan palvelustytöksi. Kahdesti hän yritti karata ja toisella kerralla onnistui jolloin käärme puri tätä kesken paon. Tomusormi löysi tämän ja auttoi piiloon, mutta Capricornin miehet löysivät tämän, hakkasivat Tomusormen henkihieveriin ja palauttivat Resan vangiksi. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja näiden välillä vallitsee luottamukseen perustuva ystävyys. Meidän maailmaamme hän palasi, kun Capricornin palkkaama väliaikainen lukija Darius luki hänet ulos kirjasta. Resa palasi mykkänä, mutta sai myöhemmin äänensä takaisin palatessaan Mustemaailmaan. Elokuvassa Resaa näyttelee Sienna Guillory.

title: Musteloitsu

text: Basta Capricornin uskollisin mies. Kirjassa kerrottiin, että hän repisi vaikka sydämen rinnastaan Capricornin vuoksi. Bastan tavaramerkkinä ovat piparmintunhajuinen hengitys joka ilmeisesti on saanut perunsa jostakusta naisesta jota Basta piiritti. Kyseinen henkilö ilmeisesti meni sanomaan tämän hengitystä pahan hajuiseksi ja piparminttuhan olikin helppo ratkaisu. Ja toinen tavaramerkki, kenties jopa tärkeämpi tunnistuksen väline on vikkelä veitsi, joka riippuu aina hänen vyöllään. Basta on myös hyvin taikauskoinen ja hänellä riippuu aina kaulassaan amuletti. Ja tässäpäs onkin maittava piikki Tomusormen häntä piikitellä. Toinen ongelma: hän pelkää tulta. Ja tasanhan eivät käy onnen lahjat, Basta ja Tomusormi kun eivät tunnetusti ole mitään ylimpiä ystävyksiä- Basta kantaa Tomusormelle kaunaa siitä, että Tomusormen vaimo Roxane valitsi hänet eikä Bastaa ja eräänä iltana vielä Mustemaailmassa hän meni kahden miehen kanssa jotka pitelivät Tomusormea kiinni sillä välin kun Basta viilteli tulennielijän kasvot. Basta haluaa kostaa Tomusormelle ja onnistuu Musteloitsu-kirjassa iskemään veitsensä Faridin selkään. Mo kuitenkin tappaa Bastan työntämällä miekan tämän läpi Meggien puolesta tämän itkiessä lohduttomasti Faridin ruumiin vierellä. Bastaa näyttelee elokuvassa Jamie Foreman.

title: Musteloitsu

text: Heti seuraavana päivänä siitä, kun Fenoglio on vieraillut Ihraruhtinaan luona, tämä kuolee, ja Käärmekallo alkaa jo ripustaa viirejään Ombran linnaan. Jacoposta, Käärmekallon tyttären ja edesmenneen Cosimo Kaunotukan vaimon, Violanten eli "Rumiluksen" pojasta on tuleva uusi hallitsija Mustemaailman sille puolen. Fenoglio kuitenkaan ei millään voisi sallia sitä, että tällainen hirmuvaltias hallitsisi Mustemaailmaa, jonka vuoksi hän ja Meggie yrittävät hänen kirjailijantaidollaan ja Meggien lukutaidolla herättää Cosimo Kaunotukan henkiin. He onnistuvatkin siinä, ja pian Cosimo saapuu kaupunkiin ratsastaen hevosellaan ja saa itselleen valtaistuimen takaisin. Farid ja Meggie huomaavat, että he ovat rakastuneita ja Meggie saa ensisuudelmansa. Pian tämän jälkeen, kun Fenoglio luulee kaiken olevan hyvin, Tomusormi antaa markkinoilla Resalta saapuneen viestin Meggielle. Tässä vaiheessa Farid tapaa Tomusormen, muttei ole vielä paljastanut, että vahingossa Gwinkin saapui Mustemaailmaan hänen ja Meggien mukana, vaikka Tomusormi ei halunnut Gwiniä Mustemaailmaan, koska Fenoglio oli kirjoittanut, että Tomusormi kuolee Gwinin vuoksi. Meggie lukee viestin, ja on aivan kauhuissaan huomatessaan, että siinä lukee, että Mortola on ampunut Mota ja Resa on nyt pienessä leirissä Umpimetsässä. Meggie lähtee oitsis Farid mukanaan salaleiriin, mutta ennen sitä hän sanoo Fenogliolle, että tämän täytyy kirjoittaa jotakin, jotta Mo paranisi. Niinpä Fenoglio kirjoittaa ja Meggie lukee, mutta Meggie ei vielä tiedä, paraneeko Mo. Meggielle on kuitenkin järkytys silloin, kun hän saapuu salaleiriin ja huomaa, että siellä ei ole enää ketään, Käärmekallon miehet ovat ehtineet sinne ensin. Tomusormi päätti lähteä etsimään vankeja, mutta Farid ja Meggie halusivat myös löytää heidät, ja he lähtivät umpimähkään etsimään vankeja, ja niin he törmäsivät jälleen Tomusormeen. Tomusormi, Meggie ja Farid päättivät jatkaa etsintöjä yhdessä, ja he löysivät kuin löysivätkin metsästä tallit, jonne vankeja oltiin viemässä. Meggie näki Resan, ja Resa näki Meggien, ja Resan avulla Meggie löysi myös Mon. Meggie raahaa kärryt joissa Mo on sivuummalle ja menee piiloon, mutta Sammalvaimo, eräs muuan parantaja, huomaa Meggien ja Faridin sivummalla (pussailemassa) ja kutsuu Meggien paikalle. Meggie huomaa, että Mo makaa kärryissä liikkumattomana, ja Sammalvaimo pyytää Meggietä auttamaan Mon hoitamisessa. Meggie on iloinen nähdessään Mon, mutta toisaalta hänen sydämeensä myös sattuu, koska Mo on niin haavoittunut. Mo ei kuitenkaan ole kuollut, vaan erittäin huonossa kunnossa. Meggie saa hoitaa Mota vähän aikaa, ja kuulee, että Molle, jota kutsutaan kaiken aikaa Närriksi, järjestettäisiin komeat hirttäjäiset, jonka vuoksi mies täytyy pitää hengissä. Meggie ei tiedä ollako iloinen vai surullinen, ja pian Tulikettu raahaa hänet pois paikalta ja passittaa vangit talliin. Yöllä Meggie, Farid ja Tomusormi kuitenkin keksivät harhautuksen, jonka avulla he saavat vapautettua Tomusormen parhaan ystävän, Mustan Prinssin ja hänen karhunsa, ja Meggie saa vietyä Resalle salaisen viestin. Samaan aikaan Ombrassa Cosimo Kaunotukka suunnittelee sotaa Käärmekallon miehiä vastaan ja määrää Fenoglion viralliseksi hovirunoilijakseen ja asuttaa tämän linnaansa. Silloin Umpimetsässä, Meggie ja Farid ja Tomusormi yöpyivät paikalla, ja aamulla kun vankeja lähdettiin viemään pois, Meggie ja Farid ja Tomusormi suunnittelivat toisen harhautuksen, ja lapussa jonka Meggie oli Resalle ojentanut oli kerrottu, että kun metsässä tulee vastaan kaatunut puu ja kun se syttyy palamaan, kaikkien täytyy juosta nimenomaan vasemmalle. Kun vangit sitten saapuivat metsässä kohtaan jossa puu oli ja se syttyi palamaan, vangit juoksevat vasemmalle, mutta Resa ei. Hän jää Mon luokse eikä tehnyt sitä, mitä Meggie käski. Meggie, Farid ja Tomusormi pakenevat lähelle Yölinnaa erääseen paikkaan nimeltä Hiirimylly, mutta heillä menee pitkä aika, ennen kuin he pääsivät sinne.

title: Jennifer Miller

text: Jennifer Miller (s. 1961) on yhdysvaltalainen lesbo- ja feministiaktivisti, tulennielijä, jonglööri, parrakas nainen sekä Los Angelesin yliopiston maailman taiteiden ja kulttuurien professori.

title: Musteloitsu

text: Samaan aikaan Cosimo Kaunotukan miehet ovat jo lähteneet metsään taistelemaan, mutta Cosimon miehet valitettavasti hävisivät, koska Meggie ei ollut ehtinyt lukemaan Cosimon voittoon liittyviä sanoja. Myös Fenoglio oli ollut mukana taistelussa, mutta hän ei ollut kuollut eikä haavoittunut. Cosimo kuitenkin sai surmansa, ja Fenoglio tämän jälkeen vannoi, ettei kirjoittaisi enää ikinä. Meggie on linnassa neuvottomana, mutta hän siitä huolimatta, että kaikki nyt tietävät mitä kirjassa pitää lukea että se surmaisi Käärmekallon hän ei joudu pulaan. Käärmekallo on hyvin herkkäuskoinen, ja hän uskoi yhä, että kirja tekee hänet kuolemattomaksi. Käärmekallo kuitenkin varmistaa, ettei kukaan koskaan pääse kirjoittamaan siihen kirjaan noita sanoja, ja pakottaa Meggien ja Mon sitomaan kirjaa. Samoihin aikoihin Tomusormi ja Farid tekevät rannalla tulitaian, joka tekee heidät näkymättömiksi aamuun asti. Siispä he menevät linnaan tapaamaan vankeja ja Resaa, ja kertovat, että Meggie ja Mo ovat turvassa. Tomusormi kuitenkin joutuu pian lähtemään, mutta ennen sitä hän tekee varmaksi että linnan mailla hiippaileva Nokisieppo, surkea tulennielijä ei tee mitään harkitsematonta.

title: Musteloitsu

text: Farid Mo luki Faridin ulos Tuhannen ja yhden yön saduista jossa hän toimi rosvojen apuna. Farid on Meggien poikaystävä ja Tomusormen oppipoika. Tomusormen näätä Gwin on erittäin kiintynyt Faridiin ja poika on taitava tulen kanssa, niin kuin Tomusormikin tämän opetettua häntä. Hän on hyvin kiintynyt Tomusormeen ja murtuu tämän kuollessa Musteloitsussa vannoen pelastavansa tämän. Faridilla on tummat hiukset ja pikimustat silmät. Elokuvassa Faridia näyttelee Rafi Gavron.

title: Mustesydän

text: Kaikki alkaa yhdeksän vuotta ennen itse kirjan tapahtumia. Kirjojen entisöijä Mortimer ”Mo” Folchart istuu mukavasti olohuoneessaan ja lukee Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen vaimolleen Resalle. Heidän kolmivuotias tyttärensä Meggie leikkii lattialla. Äkkiä, kesken lukemisen, Resa katoaa ja Mon olohuoneessa seisoo hänen sijastaan kolme vierasta miestä. Mon onnistuu ajaa miehet ulos talostaan, ja sen jälkeen hän ja Meggie ovat matkustaneet ympäriinsä. Mutta vaimoaan Mo ei saanut takaisin, vaikka yritti lukea kirjaa yhä uudestaan ja uudestaan.´Eräänä sateisena yönä, kun Meggie on kasvanut jo kaksitoistavuotiaaksi, heidän talonsa eteen ilmestyy salaperäinen mies. Mies on tulentanssittaja Tomusormi, jonka Mon taianomainen ääni repi irti omasta tarinastaan yhdeksän vuotta sitten. Tomusormi on tullut varoittamaan Mota Capricornista, joka on päässyt hänen jäljilleen. Capricorn oli yksi Mustesydämen henkilöistä, itse asiassa koko kirja kertoi hänestä; sen nimi on Mustesydän, koska se kertoo miehestä, jonka sydän on musta kuin tummin muste. Capricorn on kiinnostunut Mon erityislaatuisesta lahjasta lukea hahmoja eloon kirjoista. Capricorn on lähettänyt asialle parhaan miehensä Bastan, jonka mukana kulkeva veitsi on pelottavan vikkelä. Mo, Meggie ja Tomusormi hakevat turvapaikkaa Resan tädin, kirjatoukka Elinorin luota, mutta tulevat näin kiskoneeksi hänetkin mukaan vaarojen vyyhtiin. Ja kun Capricornin miehet sieppaavat Mon Tomusormen Meggielle pitämän pikku tulinäytöksen aikana ja samaisen miehen kavalluksen vuoksi, ei Meggiellä ja Elinorilla ole muuta vaihtoehtoa kuin lähteä hakemaan häntä Capricornin kylästä.

title: Mustesydän

text: Basta on Capricornin uskollisin mies. Kirjassa kerrottiin, että hän repisi vaikka sydämen rinnastaan Capricornin vuoksi. Bastassa on monia erikoisia piirteitä: ensiksikin, piparmintunhajuinen hengitys, joka ainakin Tomusormen arvelujen mukaan liittyy johonkin naikkoseen, joka ei pahanhajuisen hengityksen vuoksi suostunut suutelemaan Bastaa. Toiseksi, hän kuljettaa aina mukanaan veistä, joka on hänelle ystävistä rakkain ja jota kohtelee melkein rakkaudella. Basta on myös hyvin taikauskoinen ja hänellä on aina kaulassaan jokin amuletti, joka suojaa häntä pahalta. Hänen ongelmansa tuhopolttajana on myös se, että hän pelkää tulta, sillä kerran hänen toteuttaessaan Capricornin käskyjä tuli nuoli hänen käsivartensa kyynärpäihin saakka. Siitä saakka hän on pitänyt pitkähihaisia paitoja, ja toisin kuin Capricornin mustapaitaiset "varikset", hänen paitansa oli lumivalkea. Basta ei osallistu mielellään pieniin julmuuksiin kuten kissojen ja oravien surmaamiseen, vaikka hänen veitsensä lentääkin tarkasti, mutta ihmisten pelosta hän nauttii. Basta kantaa Tomusormelle kaunaa siitä, että Tomusormen vaimo Roxane valitsi hänet eikä Bastaa, ja kostoksi tästä hän on viillellyt Tomusormen kasvoihin kolme syvää arpea, jotka Tomusormi tosin jättää Valkeille rouville palatessaan. Basta on aina vihannut tätä Tulentanssittajaa ja onnistuu Musteloitsu-kirjassa iskemään veitsensä Faridin selkään. Mo kuitenkin tappaa Bastan ennen kuin tämä ehtii nauttia voitostaan. Bastaa näyttelee elokuvassa Jamie Foreman.

title: Antti Tuomento

text: Antti Tuomennolla on kotipaikassaan Köyliön Tuiskulassa "Pelimanninmäki"-niminen taidematkailukohde. Se muodostuu erilaisista kierrätysmateriaaleista tehdyistä teoksista. Tuomennon öljyvärimaalauksia on ollut esillä muun muassa Keravan taidemuseossa. Hän on esiintynyt myös pienessä roolissa Pirjo Honkasalon elokuvassa Tulennielijä vuonna 1998.

title: Pekka Karjalainen

text: Karjalainen on saanut parhaan äänisuunnittelun Jussin kahdesti, vuonna 1999 "Tulennielijästä" yhdessä Kauko Lindforsin kanssa sekä vuonna 2002 "Joesta".

title: Aikavääristymä

text: Yleensä ohjelmaan kutsutaan mukaan joku tietyn alan erikoisosaaja, esimerkiksi tulennielijä, jonka temput kuvataan ja näytetään hidastettuina. Hidastuksessa selviää paremmin tapahtumien oikea kulku ja yksityiskohdat.

title: Musteloitsu

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat noin vuoden viimeisen kirjan, eli Mustesydämen tapahtumien jälkeen. Kaikki alkaakin siitä, kuinka edellisen kirjan lopussa Tomusormi oli pihistänyt Mustesydämen viimeisen kappaleen. Nyt Tomusormi ja Farid odottavat erästä henkilöä, Orfeusta, jolla on sama lahja kuin Molla ja Meggiellä, hän voi lukea ihmisiä kirjan maailmaan ja sieltä pois. Tomusormi kaipaa takaisin Mustemaailmaan, jonka vuoksi hän on kutsunut Orfeuksen paikalle. Farid kuitenkin haluaisi myös Tomusormen mukaan, onhan hän niin kiintynyt Tomusormeen.

title: Mustesydän

text: Elinor Loredan on Resan täti, joka asuu Pohjois-Italiassa järven rannalla ja hänen taloonsa asti näkyy myös vanha linna minkä tarinoita Elinor höystää mielellään mitä karmeimmilla yksityiskohdilla. Elinor on kirjatoukka ja hänen kirjahyllynsä pursuavat arvokkaita kirjoja, joita hän suojelee kuin omia lapsiaan. Rikas kirjatoukka ja voi kai odottaa, että rikas kirjatoukka laittaa kaikki rahansa kirjoihin. Elinor rakastaa kirjojaan niin paljon, että murtuu täysin, kun kirjassa Capricornin miehet saapuvat Elinorin taloon ja polttavat kaikki kirjat, jättäen jälkeensä vain kuolleen kukon, joka on Capricornin tunnusmerkki. Ensimmäisen kerran Tomusormen nähdessään Elinor arveli heti tulennielijän aiheuttavan ongelmia eikä sen vuoksi pahemmin pidä tästä. Kutsuu tätä usein myös ivaillen tulitikunpureskelijaksi. Hänen arvokkaimmat kirjansa polttivat Capricornin miehet ja hän hautoi kostoa moisesta hirvittävästä teosta. Ei kirjan alussa pidä edes Meggiestä josta kuitenkin muodostuu vanhalle naiselle hyvin tärkeä henkilö. Hänet on kirjassa kuvattu vanhaksi ja hieman ylipainoiseksi. Elokuvassa Elinoria näyttelee Helen Mirren.

title: Musteloitsu

text: Ennen kuin Tomusormi ehtii varoittaa Faridia, Basta ehtii jo heittämään veitsensä ja se lävistää Meggieä syleilevän Faridin selän niin nopeasti, ettei poika ehtinyt tajuta mitään. Meggie joutuu šokkiin, ja hän jää nyyhkyttämään kovaan ääneen rakkaansa kuolemaa. Mo, huomatessaan miten järkyttyneitä Tomusormi ja Meggie ovat, ottaa esiin miekan jonka hän oli linnasta poiminut kun se oli työnnetty Tuliketun läpi, ja iskee sillä Bastaa tappaen tämän. Basta kuolee hämmästynyt ilme kasvoillaan, ja pian Tomusormi ja muut pakenevat maanalaisiin kaivoksiin Kyyvuoren alle ja heistä jokainen on yhä surullinen Faridin kuolemasta, varsinkin Tomusormi. Tomusormi kuitenkin tekee jotakin, hän kertoo nimittäin Faridin ruumiin vierellä makaavalle Meggielle, että kutsuu valkeat rouvat paikalle, jotta he toisivat Faridin takaisin. Meggien hän käskee siksi aikaa pois, ja Meggie menee kertomaan Roxanelle, mitä Tomusormi tekee. Roxane tajuaa tilanteen heti, ja kun he saapuvat takaisin Tomusormen luo, seinälle on kirjoitettu tulikirjaimin Roxanen nimi ja Tomusormi makaa maassa liikkumattomana, ja Farid on jälleen elossa.

title: Tiina Weckström

text: Weckströmille myönnettiin marraskuussa 2013 Ida Aalberg -palkinto. Vuonna 1999 hän voitti parhaan naissivuosan Jussi-palkinnon elokuvasta "Tulennielijä".

title: Musteloitsu

text: Aiemmin, Tomusormi oli jo laittanut Pilvenpyrähtelijälle viestin, että hän toisi sen Fenogliolle. Viesti oli saapunut Fenogliolle jo ennen kuin Fenoglio muutti linnaan, mutta Basta ja eräs Käärmekallon miehistä, Kurkunleikkaaja olivat saapuneet Fenoglion taloon ja yrittäneet ryöstää viestiä. Fenoglio kuitenkin oli vastustellut ja paennut tynnyreiden taakse Bastaa. Basta kuitenkin ehtii surmata Pilvenpyrähtelijän, jolla oli viesti Meggien ja muiden olinpaikasta, ja hän ehtisi ajoissa toimittaa sen Mortolalle joka osaisi lukea sen. Fenoglio kuitenkin päättää ehtiä viemään varoituksen sanan Meggielle ja muille ennen Bastaa, ja hän on aikeissa lähettää nopeimman ratsumiehensä paikalle. Basta ja tämä lähetti ovat molemmat pian matkalla Hiirimyllylle, mutta kumpi ehtisi ensin, sitä he eivät tienneet. Fenoglion viesti oli saapunut Hiirimyllyyn jo ennen kuin Meggie ja muut ehtisivät sinne, mutta Farid aavistaa heti, ettei myllyssä ollut turvallista. Hän epäilee mylläriä ja aistii kaiken aikaa vaaran. Farid ei loppujen lopuksi olekaan väärässä huomatessaan, että Bastakin on paikalla. Basta oli ehtinyt ensin. Siispä myllyllä alkaa taistelu Tomusormen ja Bastan välillä. Farid on kuitenkin ovela, ja saa sytytettyä myllyssä olevaa raakamateriaalia tuleen niin, että Basta ja Kurkunleikkaaja, jotka olivat juuri aikeissa osua Bastaan miekallaan, jäävät tulen armoille. Tomusormi oli myös jäämässä tulen vangiksi, mutta Farid pelastaa Tomusormen ja lähtee Meggien ja tämän kanssa äkkiä pakoon. Meggie oli jo aiemmin lähettänyt Fenogliolle viestin siitä, että Fenoglion täytyy kirjoittaa tarina uusiksi ja pelastaa Mo Käärmekallon kynsistä. Siispä Fenoglio kirjoitti - mutta se ei ollut hänelle helppoa. Hänellä kesti kauan saada aikaan oikeat sanat. Ja kun hän sitten sai kuin saikin ne aikaan, hän lähetti sanat Roxanen, Tomusormen kuvankauniin vaimon, jolta Cosimo Kaunotukka oli pyytänyt kysyä jotakin matkaan. Roxane lähti matkaan vanhalla hevosella, mutta hevonen jaksoi silti perille asti. Meggie saa Fenogliolta sanat Käärmekallon tappioon helposti, ja kun Tomusormi, jota Kurkunleikkaaja oli myllyllä ehtinyt iskeä miekalla jalkaan tuli Meggien ja Faridin kanssa parantolaan yölinnan lähtistölle, Meggie luki. Sanat kertoivat siitä, kuinka Käärmekallo eräänä iltana pelkäsi kuolemaa enemmän kuin koskaan, Käärmekallo oli jo vanhenemassa ja hän ajatteli kaiken aikaa, että Valkeat Rouvat tulevat pian hänet hakemaan - ja silloin Meggie saapui linnaan. Meggie ei kuitenkaan aikoisi ryhtyä väkivaltaiseksi, vaan hän aikoisi ehdottaa vaihtokauppaa Käärmekallon kanssa. Kunhan Käärmekallo vapauttaisi Mon ja muut vangit, Meggie voisi sitoa yhdessä isänsä kanssa kirjan, jonka sisälle hän sitoisi samalla myös kuoleman, jolloin se tekisi Käärmekallon kuolemattomaksi. Eräs asia, jota Meggie ei kuitenkaan paljastaisi Käärmekallolle, olisi se, että kirja voisi myös surmata, kunhan sinne kirjoittaisi kolme sanaa; sydän, veri, kuolema.

title: Musteloitsu

text: Tomusormi Tomusormi on tulennielijä, jonka Mo lukee ulos Mustemaailmasta. Enemmän kuin mitään muuta Tomusormi halusi palata kotiin Mustesydämen maisemiin, ja siksi hän oli valmis liittymään Capricornin puolelle ja kavalsi Mo'n ja Meggien olinpaikan tälle. Capricorn lupasi, että Tomusormi pääsisi takaisin omaan maailmaansa, jos toisi Mon tyttärineen sekä heidän hallussaan olevan Mustesydän-kirjan. Capricorn kuitenkin huijasi Tomusormea ja poltti jokaisen Mustesydämen painoksen yhtä lukuun ottamatta. Tomusormi pelasti kertaalleen Resan, mutta Capricornin miehet löysivät piilopaikan, hakkasivat Tomusormen puolikuolleeksi ja veivät Resan takaisin Capricornin kylään. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja näiden välillä vallitsee ystävyys. Tosin taitaapa olla näin, että Tomusormi on rakastunut Resaan. Ja kenties tästä syystä hän ei myöskään kertonut Mo'lle ja Meggielle Resan olevan meidän maailmassamme tai Resalle tämän miehestä ja tyttärestä. Tomusormella on vaimo, Roxane sekä kaksi tytärtä, Brianna ja Rosanna, joista jälkimmäinen kuoli sinä aikana jonka Tomusormi vietti meidän maailmassamme. Kerran Basta viilteli Tomusormen kasvot mustasukkaisuudesta Roxanea kohtaan; siitä on yhä jäljellä kolme vaaleaa arpea Tomusormen kasvojen poikki. Tomusormi on kaikkien aikojen taitavin tulentanssittaja ja hänen mukanaan kulki ennen Gwin-näätä. Gwinin Tomusormi jättää meidän maailmaamme palatessaan Mustemaailmaan, koska Fenoglio kirjoitti alun perin kirjaansa tämän kuolevan näädän vuoksi ja Tomusormi hankkii uuden näädän, Hiipparin vaikka hieman epäileekin onko järkevää hankkia uutta jos entinenkin saattoi syöstä hänet kuolemaan. Mutta Meggie ja Farid tuovat tämän näädän mukanaan ja kuolema on palannut. Faridin ansiosta juttu ei kuitenkaan pääty Tomusormenm kuolemaan. Ensin ainakaan sillä Musteloitsu-kirjassa Tomusormi kuolee pelastaessaan Faridin. Basta oli tappanut Faridin, ja Tomusormi kutsui Kuoleman valtiattaret Valkeat rouvat luokseen tansittamalla tulta näille Kuoleman apulaisille jotka samaan aikaan sekä pelkäävät, että ihannoivat tulta. Näin hän vaihtoi oman henkensä Faridin henkeen. Ja tästä voi päätellä, että Farid oli äärimmäisen tärkeä henkilö Tomusormelle. Elokuvassa Tomusormea näyttelee Paul Bettany.

title: Mustesydän

text: Farid Mo luki Faridin ulos Tuhannen ja yhden yön saduista jossa hän toimi rosvojen apurina. Farid on rakastunut Meggieen ja hän on Tomusormen oppipoikana, ja melkein yhtä taitava kuin opettajansa itse. Tomusormen näätä Gwin on erittäin kiintynyt Faridiin ja poika on taitava tulen kanssa, niin kuin Tomusormikin tämän opetettua häntä. Hän on hyvin kiintynyt Tomusormeen ja murtuu tämän kuollessa Musteloitsussa vannoen pelastavansa tämän. Faridilla on tummat hiukset ja pikimustat silmät. Elokuvassa Faridia näyttelee Rafi Gavron.

title: Mustesydän

text: Theresa Folchart eli Resa. Resa joutui Mustemaailmaan, Mustesydämen tapahtumapaikoille vahingossa, kun hänen miehensä Mo lukee hänelle kyseistä kirjaa ääneen. Mustemaailmassa Resa työskenteli jonkin aikaa naisilta kielletyssä työssä, jonka paljastuttua hän joutui Capricornin linnaan palvelustytöksi. Kahdesti hän yritti karata ja toisella kerralla onnistui jolloin käärme puri tätä kesken paon. Tomusormi löysi tämän ja auttoi piiloon, mutta Capricornin miehet löysivät Tomusormen, hakkasivat hänet henkihieveriin ja palauttivat Resan vangiksi linnaan. Resa myös opetti Tomusormen lukemaan ja kirjoittamaan ja näiden välillä vallitsee luottamukseen perustuva ystävyys. Meidän maailmaamme hän palasi, kun Capricornin palkkaama väliaikainen lukija Darius luki hänet ulos kirjasta. Ikävä kyllä Resa palasi mykkänä, mutta sai myöhemmin äänensä takaisin palatessaan Mustemaailmaan kirjassa Musteloitsu. Elokuvassa Resaa näyttelee Sienna Guillory.

title: Tulennielijä (elokuva)

text: Tulennielijä on vuonna 1998 valmistunut suomalainen draamaelokuva. Elokuvan on ohjannut Pirjo Honkasalo, ja se perustuu Pirkko Saision käsikirjoitukseen. Elokuvaa kerrotaan takaumina. Tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan Suomessa ja päähenkilöinä ovat kaksostytöt Irene ja Helena, joita näyttelevät Elena Leeve ja Elsa Saisio. Äitinsä hylkäämät tytöt päätyvät orpokodin kautta kiertävän sirkuksen matkaan. Elokuva voitti yhteensä kahdeksan Jussi-palkintoa vuonna 1999.

title: Elena Leeve

text: Leeve on näytellyt elokuvissa, televisiosarjoissa ja näytelmissä. Hän voitti parhaan naispääosan Jussi-palkinnon jo yläasteikäisenä elokuvasta "Tulennielijä" (1998). Hän on saanut saman palkinnon myös elokuvasta "Putoavia enkeleitä" (2008). Leeve oli ehdolla palkinnonsaajaksi myös vuonna 2002 elokuvasta "Cyclomania".

title: Musteloitsu

text: Tomusormi viettelee siis Valkeat Rouvat tulella ja vaihtaa osia Faridin kanssa niin, että Farid saa elää ja Tomusormi kuolee. Roxane jää sanattomana paikalleen, ja Meggie halaa Faridia surren samalla Tomusormea. Mo kertoo, että Käärmekallon kirja ei tee hänestä kuolematonta kuin pariksi viikoksi, sillä hän sitoi kirjan huonosti. Meggie on osittain iloinen, mutta osittain myös mietteliäs. Meggie ja muut päättävät siis lähteä matkaan erääseen paikkaan, jonka Musta Prinssi on heille paljastanut. Ennen sitä Meggie kuitenkin aikoo lukea tarinaan Orfeuksen, esilukijan, joka oli kaiken aikaa majaillut Elinorin talossa lukiten naisen ja Dariuksen kellariin. Orfeus on jo pitkään epätoivoisesti yrittänyt lukea itseään kirjaan ja hän yllättyy kovasti huomatessaan, että hän pian onkin Mustemaailmassa. Hän ei kuitenkaan suostu myöntämään, että Meggie luki hänet tarinaan, mutta hän suostuu kuitenkin Meggien tarjoukseen. Koska Fenoglio ei enää aio kirjoittaa, Fenoglio voisi opettaa taitonsa Orfeukselle, ja niin he voisivat kenties palauttaa Tomusormen elävien kirjoihin ja saada kaiken taas raiteilleen.


query: Onko Suomessa ollut harjujaksoa?

title: Harju

text: Suurin yhtenäinen soraharjujono (vetäytymissuuntaisia) Suomessa ulottuu Etelä-Pohjanmaalta Lahden seudulle. Pohjoispäässä harjujaksoa on Etelä-Pohjanmaalla Pohjankangas, sen jälkeen Hämeenkangas. Pyynikinharju jatkuu länteen päin Tahmelana tunnettuna kallioisena harjuna ja itään päin harju nousee Tampereen kaupunkiasutuksen jälkeen Kalevankankaaksi. Kangasalla harjujakso jatkuu Kirkkoharjuna ja Keisarinharjuna. Harjujono päättyy Salpausselkään.

title: Ikaalinen

text: Ikaalisten pohjoisosaan ulottuu Ylöjärven (entisen Kurun) puolelta Seitsemisen kansallispuisto. Kaupungin alueen korkein maastonkohta, liki 200 metrin korkeudella merenpinnasta, sijaitsee koillisosassa Juhtimäen kylässä. Ikaalisten eteläosaa hallitsee Hämeenkankaan harjujakso, jonka korkein kohta on 188 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Vatulanharju. Harjujakso jatkuu länteen Kankaanpään ja itään Hämeenkyrön puolelle.

title: Älänne (Rautavaara)

text: Pohjois-etelä-suuntaisen järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 7,9 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järven erikoisuus on sen poikki pohjois-etelä-suuntaan kulkeva harjujakso, johon sisältyy osittain vedenalainen harjuselänne, selänteen viereisiä vedenalaisia suppia ja sivuharjuja. Harjuselänne, joka alkaa Nilsiän Kangaslahdelta ja päättyy Älänteen Harjuntakaseelle , nousee välillä vedenpinnan yläpuolelle muodostaen harjujakson suuntaisia kapeita saaria, jotka jakavat järven kahdeksi järvenseläksi. Luoteessa sijaitsevaa pienempää järvenselkää kutsutaan Tiilikanseläksi. Harjujakson harjanteet muodostavat pitkiä ja kapeita lahtia ja erottavat järvestä pieniä lampia, joita ovat esimerkiksi Särki-Valkeinen, Mäenpään Valkeinen ja Roskun Valkeinen.

title: Harjujakso

text: Jäätikköjoki hakeutui usein maaston matalimpiin kohtiin, sillä vedenpaine on siellä suurin ja veden nopeus jäätikkötunnelissä kasvoi siellä. Huuhtominen puhdisti kallion ja mannerjään välistä moreenin ja kuljetti sen eteenpäin jäätunnelissa. Vasta mannerjäätikön reunan läheisyydessä jäätikköjoen virtausnopeus hiljeni. Tällöin kivi-, sora- ja hiekka-aines laskeutuivat jäätikköjoen pohjalle. Joskus löydetään harjujakson alueelta kohtia, missä ei esiinny harjua, deltaa tai sanduria. Tämä saattaa johtua siitä, että mannerjäätikön reuna oli toisaalla romahtanut ja jäätikköjoki oli ottanut uuden uoman, mistä se purkautui ulos jäätikön alta. Silloin jäätikkötunneliin ei ollut ehtinyt kertymään soraa tai hiekkaa ja kun jäätikkö suli jäi maastoon näkyviin uoma. Tällaiset uomat ovat tavallisesti harjujakson suuntaisia ja voivat yhdistää eri harjut toisiinsa. Uomia uomia esiintyy monesti laaksoissa ja järvien syvänteinä. Osa subglasiaalisista uomista sijaitsevat tunturien rinteillä, kun jäätikköjoki on virrannut jäätikön sisällä mäenrinnettä ylös.

title: Puolanka

text: Kallioperä on vaihtelevaa. Itäosat kuuluvat Kainuun liuskealueeseen, jonka vaaraselänteet ovat kulutusta hyvin kestäviä kvartsiitteja. Kvartsiittien joukossa on useita kivilajeja, muun muassa Suomessa harvinaista kaoliinia, jota on Pihlajavaarassa, Leppälässä ja Pahkavaarassa. Länsiosan kallioperässä hallitsevat gneissigraniitit. Yleisin maalaji on moreeni. Kunnassa on useita harjujaksoja, mutta savea on vähän. Turvetta on paljon erityisesti kunnan länsi- ja eteläosissa. Kunnan itäosia halkoo pohjois- eteläsuuntainen vaarajakso, jonka tunnetuimmat vaarat ovat Rännivaara, Paljakka ja Kuirivaara. Syystä Puolankaa onkin kutsuttu ”Suomen vaarallisimmaksi pitäjäksi”. Puolanka on hyvin runsasmetsäinen kunta. Kainuun alkuperäisen metsäluonnon suojelemiseksi on perustettu Paljakan luonnonpuisto, jossa kasvavat muun muassa Suomen pisimmät kuuset. Kunnassa sijaitsee lisäksi Natura 2000 -ohjelman kohde Siikavaaran-Korpijoen seutu (FI1200401), jonka pääosan muodostaa Metsähallituksen mailla sijaitseva Siikavaaran luonnonsuojelualue. Siikavaara on sekä kasvillisuudeltaan että maisemallisesti Suomen arvokkaimpia luonnonsuojelualueita.

title: Korvenalustanjärvi

text: Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.

title: Varkaantie

text: Huovintie, joka on osa samaa Varsinais-Suomen ja Satakunnan välistä keskiaikaista tieyhteyttä, saa alkunsa Hämeen Härkätieltä Tl Koskella ja kulkee pitkin Säkylän–Mellilän harjujaksoa Ulvilaan.

title: Harjujakso

text: Harjujaksoihin kuuluviksi jäätikköjokimuodotelmiksi luetetaan myös jäätikköjoen muodostamat deltat, sandurit, laaksontäytteet ja saumamuodostumat. Harjujaksoissa harjujen välillä saattaa esiintyä myös subglasiaalisia uomia. Harjujaksoiksi ei lueta mannerjäätikön eteen syntyneitä reunamuodostumia kuten esimerkiksi Salpausselkiä, koska niiden syntymekanismi on erilainen.

title: Stockholmsåsen

text: Stockholmsåsen on noin 60 kilometriä pitkä harjujakso eteläisessä Uplannissa ja koillisessa Södermanlandissa Ruotsissa. Harjujakso alkaa Östunan kirkolta, jatkuu etelään Arlandassa ja Tukholman vanhassakaupungissa päättyen Jordbrossa ja Västerhaningessa. Eräs Stockholmsåsenin harju Brunkebergsåsen sijaitsee Tukholman Norrmalmissa.

title: Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)

text: Järven pinta-ala on 312 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Se on matala järvi ja se sijaitsee varsin kivikkoisessa ympäristössä, minkä vuoksi järvessäkin on paljon kiviä. Järvi on syntynyt etelässä Venesjärven kylän poikki kulkevan harjujakson taakse. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistävät toisiinsa Salmensaarta ympäröivät salmet, jotka jäävät luoteessa Salmennokan ja kaakossa Töllinniemen väliin. Järven koillisosa on 3,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Toinen järvenosa suuri ja se onkin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se on rikkonainen, sillä siinä on paljon erikokoisia saaria. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jossa on runsaasti näkyvissä maaperän kalliopintaa, mutta harjujakson ympäristössä esiintyy paljon peltomaata.

title: Harjujakso

text: Vesi kuljetti tunneleissa mukanaan hiekkaa ja kiviä, jotka olivat joutuneet jäätikköjokien tunneleihin. Tunnetuin jäätikkötunnelin jäänne on pitkä, kapea ja yhtenäinen harjuselänne, joka voidaan havaita kulkevan maastossa tiettyyn suuntaan. Maastossa olevia viime jääkauden aikaisia harjujaksoja tutkimalla on niiden havaittu muodotavan peräkkäisiä harjujen ketjuja, jotka haarautuvat ja yhtyvät toisiinsa muodostaen verkkomaisesti toisiinsa kytkeytyviä harjujaksoja. Jääkauden mannerjäätikössä jäätikköjoet toimivat siis samalla tavalla kuin nykyisissä jäätikköjoissa.

title: Kankaanpää

text: Harjujakso muodostaa myös merkittävän vedenjakajan. Sen länsipuolelta vedet laskevat osittain suoraan Karvianjokeen, osa kiertää Lavian Karhijärven kautta. Harjujakson itäpuolelta vedet taas virtaavat Jämijärven kautta Kyrösjärveen ja edelleen Siuron kautta Kuloveteen ja Kokemäenjokeen. Kankaanpään huomattavimpia järviä ovat Venesjärvi, Ruokojärvi, Verttuunjärvi ja Valkiajärvi.

title: Mekrijärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 6,3 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut sen itärantoja seuraavan harjujakson reunalle. Harjujakso alkaa etelässä Putkelansärkän nimisenä ja jatkuu pohjoisempana Sikoahonsärkkänä, Suurisyrjänä ja Kirviinsärkkänä, joka laajenee Mekrijärven jälkeen Kaariskankaaksi ja Salmisuoksi. Koitajoki virtaa tämän harjujakson takana ja kiertää sitten Mekrijärven koillispäähän. Järven lounaisrannat muodostavat Ryökkylän niemestä ja vastarannalla olevasta Korvinsuosta. Niiden välistä virtaa Röykkylänsalmi, joka yhdistää Kätkäjärven Mekrijärveen.

title: Harjujakso

text: Jäätikköjokimuodostumana deltatasanne syntyi jäätikköjoen suuaukon eteen matalaan veteen. Jäätikköjoki toi paikalle niin paljon soraa ja hiekkaa, että sen kerrostumat kohosivat lähes vedenpinnan tasolle. Vesi virtasi matalassa suistossa nopeasti ja kuljetti hiekan, hiesun ja saven kauaksi jäätikköjoen suuakosta. Vasta, kun virtaava vesi saavutti deltan reunan ja vajosi deltan rinnetta alas syvempään veteen, pysähtyi maa-aineksen kuljetus ja deltan reuna oli taas laajentunut hieman. Delta muodostui laajaksi, mikäli jäätikköjoen suuaukko pysyi pitkään saman suiston edessä. Harjujaksojen yhteydessä tavattavat deltat ovat siis fossiilisoituneita suistoja. Näitä deltoja löytyy harjujaksojen varrelta ja jäätiköiden reunamuodostumien yhteydestä.

title: Renkajoki

text: Noin 24 kilometriä pitkä joki alkaa Renkajärven Jokiharjun pohjoissivulta, josta se virtaa Onkilammelle, missä se ylittää harjujakson sen eteläpuolella sijaitseva Tunturilammin kautta Myllykylään. Harjujakso on Renkajärveltä Rengon kautta Tunturivuorelle, ja siitä edelleen kaakkoon, jatkuva harjujen ja muiden jäätikköjokimuodostumien jatkumo. Harjujakson alavaa laaksoa seuratessaan joenuoma leviää toisinaan lammiksi tai järviksi, jotka ovat joen läpivirtausjärviä. Ensimmäinen niistä on puolitoista kilometriä pitkä Tuomisto ja sen perässä puoli kilometriä pitkä Vahteristo. Vahteriston vedenpintaa on nostettu padolla. Seuraavaksi joki saavuttaa 300 metriä pitkän Tammilammin, joka on padottu Hiitankoskesta. Seuraavaksi tulee kolme kilometriä pitkä Myllyjärvi, jonka saman vedenpinnankorkeuden jakaavat myös yläjuoksulla Matokoski ja alajuoksulla Ylijärvi. Tämä järviallas on padottu Kuittilankosken padolla. Koski laskee heti Alijärveen, josta alkaa Rengossa Kuittilan ja Muurilan läpi virtaava jokimainen osuuden alku. Rengon kirkon kohdalla joessa on tosin padottu lampi, mutta muuten se on jokimainen ja nyt joki alkaa menderoida lievästi. Pappilan kohdalla siihen yhtyy oikealta lännestä juokseva Heinioja. Joki alkaa tämän kohdan jälkeen virrata peltoalueella kauempana harjujaksosta. Se sivuaa matkallaan Hinkaloista, Haapamäkeä, Oinaalaa ja Nevilää. Joen rannoilla on paljon makkarajärviä tai joesta haarautuvia katkenneita putaita. Joki palaa Nevilän jälkeen harjujakson ympäristöön ja siirtyy sen pohjoispuolelle Haarajoenkulmalle. Siellä siihen yhtyy vasemmalta pohjoisen metsäalueelta ja Heinisuolta tuleva Haarajoki. Tämä tapahtuu kaksi kilometriä ennen Renkajoen laskemista Haapajärveen Haapaniemessä. Joelle on kaivettu toinenkin lasku-uoma, joka yhtyy Kaartjoen uomaan sen loppujuoksulla.

title: Kuusamo

text: Paikoin Kuusamossa on myös mannerjäätikön virranneiden sulavesien lajittelemaa ainesta, soraa ja hiekkaa. Lajittuneita maalajeja on etenkin harjujaksojen yhteydessä. Laajin harjujakso kulkee Joukamojärven pohjoispuolelta Kuusamon kirkonkylän kautta Vasaperän-Haatajan seutuville ja sieltä edelleen Yli-Kitkan ja Livojärven välisen kannaksen kautta Korojoen latvoille. Toinen huomattava harjujakso sivuaa Kuusamoa Etelässä Suomussalmen ja Taivalkosken rajamailla. Siellä täällä maastossa on myös tuulen lajittelemaa ja kuljettamaa lentohiekkaa. Kasvillisuus on sitonut nämä muinaiset hiekkakinokset, dyynit jo vuosituhansia sitten. Kuusamon meijerin ympäristö kirkonkylän pohjoispuolella on tyypillistä tuulen kerrostamaa kukkulamaastoa.

title: Harjujakso

text: Suomen huomattavimpia harjujaksoja ovat esimerkiksi: (pituudet )

title: Kannonkoski

text: Kannonkoski on osa Järvi-Suomen maantieteellistä suuraluetta. Vankat, osittain hyvinkin vanhat metsät ja vesistöt muodostavat maiseman hallitsevan piirteen. Alueen järvet ovat muodostuneet 10 000–6 000 vuotta sitten. Kannonkosken kautta kulkee Laukaan–Sumiaisten–Konginkankaan-Kannonkosken harjujakso, joka on muodostunut jääkauden loppuvaiheissa. Harjujaksoon liittyy Isolähteenpuron runsasvetinen lähteikkö Mannilankylän eteläpuolella, alueella, josta suuri osa kunnan asukkaista saa juomavetensä, sekä Haarajärven-Rakennuslammen-Tuurajärven alueen kymmenet karun kauniit lammet. Yli 20 hehtaarin laajuisia soita Kannonkoskella on kaikkiaan noin 3 500 hehtaaria. Muun muassa Hilmonkosken Jukkosuo on valjastettu Vapon turvetuotannon tarpeisiin. Kannonkosken korkeimmat kohdat ovat selvästi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolella. Vanhaa aarniometsää Kannonkoskelta löytyy yhä, tehometsätaloudesta huolimatta, melko runsaasti. Alueella aikoinaan riehuneista laajoista metsäpaloista muistuttaa Kismanniemen Palopitäjän nimi.

title: Harjujakso

text: Suomen pinta-alasta on harjuja noin 5 %, mutta ne ovat silti maisemamme näkyvintä osaa. Harjujaksoja esiintyy kaikkialla yleensä 10–20 kilometrin välein ja suurempien harjujaksojen suuntat ovat rinnakkaiset viereisiin harjujaksoihin nähden. Lounais-Suomessa harjujaksojen suunnat ovat yleensä luode-kaakko-suuntaisia. Eteläisessä Kaakkois-Suomessa ne ovat pohjois-etelä-suuntaisia, Pohjois-Satakunnassa ja Pohjamaalla ne ovat likimain pohjois-etelä-suuntaisia, Kainuussa lähes itä-länsi-suuntaisia ja Pohjois-Lapissa koillis-luode-suuntaisia. Harjujaksojen suuntaukset seuraavat mannerjäätikön jääkauden päättymisen ajan virtaussuuntia.

title: Vaimaroinen

text: Järven pinta-ala on 87 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen, vaikka länsipää onkin leveä. Saaria on viisi ja niistä suurin on Isosaari, joka on pyöreänä 300 metriä leveä. Viereistä saarta kutsutaan Pikkusaareksi ja se on muiden saarien tapaan pieni. Järven muodot selittyvät harjumaiseman monipolvisesta maastosta. Järven pokki kulkee Kuolemannummelta alkava harjujakson osa, joka jatkuu kaakkoon Viialan läpi Kintusmäenharjuna. Se on osa Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Sen rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa kangasmaastoa. Kiinteää asutusta on vain etelärannassa ja itäpäässä. Muut rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja ylittää järven länsipään Isosaaren kohdalta. Järvlle kulkee tiet Viialan kylän kautta.

title: Koski Tl

text: Pohjoisessa Kosken alueelle ulottuu Säkylän–Mellilän harjujakso, jota pitkin kulkee historiallinen Huovintie. Harjun laajentumana Koskella on Hevonlinnanharju, jolla sijaitsee laskujoeton pieni Hevonlinnanjärvi. Etelässä, Kiikalan, Kuusjoen ja Someron suunnasta Koskelle ulottuu toinen harjujakso, jonka kupeessa on Kosken suurin järvi, Paimionjoen vesistöön kuuluva Liipolanjärvi.

title: Jyllinjoki

text: Joen kulkua ohjaa lounainen harjujakso, jota kutsutaan Hämeenkankaaksi. Sen rinteet viettävät koilliseen ja työntävät juoksevan veden kauaksi itsestään. Jyllin kylän kohdalla harjusta työntyy harjukieleke Koivistonharju, jonka kärkeä joki on päässyt hieman kuluttamaan. Joen alajuoksulla kohoaa Tampinkangas ja Vatulanharju, joka kääntää joen suunnan itään. Sama harjujakso reunustaa Kelminselkää, johon Jyllinjoki laskee.

title: Pieru (Renko)

text: Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltonaata ja rakennuksien pihamaata.

title: Siilinjärvi

text: Siilinjärven maisemaa leimaavat harjut, lehdot ja rehevät vesistöt. Kunnan halki kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso, joka kulkee Joensuun Jaamankankaalta Tuusniemen kautta Siilinjärven keskustaan.[3]

title: Harjujakso

text: Mannerjään reuna perääntyi Suomessa viime jääkauden lopussa 100–300 metriä vuodessa, joskus jopa puoli kilometriä vuodessa. Perääntyminen tapahtui kesäisin, kun reunasta lohkesi jääkappaleita sortumalla tai irtoamalla sekä lämpiminä päivinä sulaamalla. Talvella jäätikkö ei enää sulanut ja sen reuna saattoi jopa liukua etenpäin, mutta kesän ja talven yhteisvaikutus näkyi maastossa reunan perääntymisenä. Jään alta paljastuneet harjuselänteet ja jään reunan eteen purkautuneet hiekka- ja kivimassat muodostivat jään eteen vuosittaisen muodostuman. Seuraavana kesänä syntynyt muodostuma sijoittui edellisvuoden muodostuman taakse. Kun mannerjään reuna perääntyi vuosittain näin, syntyi peräkkäisiä muodostumia, jotka ovat harjujakson eri-ikäisiä kohtia. Kun Etelä-Suomessa jään reuna saattoi perääntyä 350–400 metriä vuodessa , oli Pohjois- ja Itä-Lapissa reunan perääntymisvauhti samaan aikaan 140–170 metriä vuodessa. Harjujakson toinen pää on siten paljon vanhempi kuin sen toinen pää. Jos harjujakso on muodostunut pohjois-etelä-suuntaiseksi, on jäänreunan perääntymisvauhti täytynyt vaihdella eri aikojen ilmaston vaikutuksesta sekä syntyneen harjunosan leveysasteen mukaisesti.

title: Humppila

text: Humppilan maisemallinen selkäranka on kunnan kahtia jakava harjujakso. Huhtaan, kirkonkylän, Venäjän ja Murron kautta kulkeva harjujakso on tärkeä soranottoalue sekä pohjaveden keräytymisalue. Myös harjun virkistyskäyttö on lisääntymässä. Harjujaksoa on kuitenkin koko matkaltaan monin paikoin maisemallisesti pahoin tuhottu liiallisella soranotolla.

title: Pyhäselkä (järvi)

text: Järven pinta-ala on 36 100 hehtaaria eli 361 neliökilometriä. Se on 37,7 kilometriä pitkä ja 18,6 kilometriä leveä. Järvi voidaan jakaa kahteen suuren osaan sen keskellä olevien saarien kohdalta. Järven poikki kulkee harjujakso, jonka alku sijaitsee Liperin kirkonkylässä ja toinen pää sujahtaa Pieni- ja Suuri-Onkamon välistä Salpausselälle. Itärannan Vuoniemi saa Vuosalmen takana jatkokseen Tikansaaren, joka on joskus katkaistu Tikankaivannolla keskeltä poikki. Harjujakson pohjoista osaa kutsutaan Pyhäseläksi ja eteläpuolta Jänisseläksi. Suuremmalla Pyhäselällä aukeaa 32 kilometriä pitkä järvenselkä, joka on paikoin 14 kilometriä leveä. Saaret saartavat Tutjunniemeä vastaan Pieniselän, joka on 8 kilometriä pitkä, vaikka harjujakson huiput näkyvät selällä kapeina saarina. Järviselkä jakaantuu Tikanseläksi, joka sijaitsee Tutjunniemen ja Nenäniemen välisen linjan pohjoispuolella. Hämeenselkä sijaitsee Hyytsaaren eteläpuolella ja on 5,6 kilometriä pitkä.

title: Harjujakso

text: Suppa on määritelmänsä mukaan kuoppa, joka on syntynyt hieman jäätikköjokimuostuman syntyajan jälkeen. Harjujakson tapahtumissa oli hiekan päälle tai hiekan joukkoon irronnut mannerjäätiköstä suuri jäälohkare. Kun sen ympärille kerääntyi lisää jäätikköjoesta tullutta hiekkaa ja soraa, oli jääkappale hautautunut hiekan sisälle eristyksiin. Tällaisen jäälohkareen sulaminen kesti pitkään. Sulaneen jäälohkareen vesi suotui hiekan läpi pois ja jään päälle ja sivuille kerrostuneet sora- ja hiekkakerrokset painuivat kadonneen jään päälle muodostaen lopulta kuopan. Kun hiekkavaltaiselta harjujaksolta tapaa siistejä kuoppia, ovat ne melko varmasti suppia. Joskus supan pohja ylettyi harjujakson pohjaveden vedenpinnan alapuolelle ja suppaan syntyy pysyvä lampi. Jos supan pohja jäi pohjaveden ylle, suotuivat supan pohjalle kerääntyneet vedet harjun pohjaveteen ja suppa kuivui. Moni supan lampi on soistunut ja suppien pohjalla sijaitseekin usein suo.

title: Pälkäne

text: Pälkäneen kautta kulkee Salpausselältä Pohjanmaalle ulottuva harjujakso, jonka selväpiirteisin ja korkein osa kunnan alueella on Onkkaalan luoteispuolella oleva Syrjänharju. Syrjänharjun korkeimmalla kohdalla (67 m Mallasveden yläpuolella) on vesitorni. Iltasmäessä harju on vielä selvästi näkyvissä, mutta kunnan etelärajaa kohti harjujakso muuttuu vähitellen melko huomaamattomaksi.

title: Jäätikköjokimuodostumat

text: Suomessa yleisimpiä jäätikköjokien kasaamia pinnanmuotoja ovat harjut, jotka saattavat muodostaa jopa kymmenien kilometrien pituisia kapeita selänteitä. Välillä harjujaksot voivat levittäytyä laajoiksi kentiksi, joissa harjuainekseen hautautuneiden jäälohkareiden paikoille on voinut muodostua harjuhautoja eli suppia.


query: Mikä eksoplaneetta on?

title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneetta on aurinkokuntamme ulkopuolella sijaitseva eli ekstrasolaarinen planeetta. Ensimmäinen varmistettu eksoplaneetta löydettiin vuonna 1992, ja toukokuussa 2016 löydettyjen planeettojen määrä oli jo 3300. Lisäksi Nasan Kepler-avaruusteleskooppi on havainnut yli 4700 eksoplaneettaehdokasta, jotka odottavat lisähavaintoja ennen löytöjen varmistamista.[1]

title: Gliese 436 b

text: Gliese 436b, lyhyemmin GJ 436 b, on vuonna 2004 Gliese 436:n läheisyydestä löydetty eksoplaneetta ja yksi ensimmäisistä kuumista neptunuksista. Planeetta on myös ensimmäinen kokoluokkansa eksoplaneetta, joka on havaittu ylikulun avulla.

title: 55 Cancri f

text: 55 Cancri f on noin 41 valovuoden päässä Maasta sijaitsevaa tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta Ravun tähdistössä. Se on viides tähtijärjestelmästä löydetty planeetta ja etäisyyden mukaan neljäs tähdestä. 55 Cancri f oli ensimmäinen eksoplaneetta, jonka tunnuskirjain oli "f".

title: Kepler-7b

text: Kepler-7b on eksoplaneetta, joka löydettiin Kepler-avaruusteleskoopilla vuonna 2010 (ensimmäisten teleskoopilla löydettyjen planeettojen joukossa). Se on jättiläisplaneetta, joka kiertää pääsarjan tähteä Kepler-7 noin Lyyran tähdistön suunnalla. Kepler-7b on myös ensimmäinen eksoplaneetta, josta on pystytty muodostamaan kartta. Kartan muodostamiseksi planeettaa kuvattiin avaruusteleskoopilla kolmen vuoden ajan, ja löydetyt selkeästi heijastavat kuviot tulkittiin pilviksi.

title: WASP-12

text: Tällä tähdellä on hyvin lähellä kiertävä, suureksi osaksi kaasusta koostuva eksoplaneetta. Planeetta WASP-12b on läpimitaltaan laskettua suurempi, ja se kiertää hyvin lähellä keskustähteään. Kiertoaika on noin 1.09 päivää. Se on ensimmäinen löydetty hiilipitoinen eksoplaneetta, ja hiiltä sillä on enemmän kuin happea.

title: HD 154672 b

text: HD 154672 b on eksoplaneetta joka kiertää vanhaa ja metallipitoista G-tyypin tähteä HD 154672 noin 210 valovuoden päässä Aurinkokunnasta, Alttarin tähdistön suunnalla. Sen löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. syyskuuta 2008. Eksoplaneetta on tyypiltään jättiläisplaneetta, koska sen massa on vähintään viisinkertainen Jupiteriin verrattuna.

title: Gliese 581 b

text:
Gliese 581 b on eksoplaneetta, joka kiertää keskustähteään Gliese 581:tä. Se on niin sanottu "kuuma neptunus". Eksoplaneetta kiertää keskustähteään 0,041 AU:n päässä eli noin 6 miljoonan kilometrin etäisyydellä, noin 5,36865 päivän jaksolla. Radan soikeus on noin 0,031.
Planeetan massa on vähintään 0,05 Jupiterin massaa. Säde on 4,02 Maan sädettä. Planeetan tiheys 1506 kg/m3, lämpötila 420 kelviniä eli noin 147 °C.

title: Kepler-37b

text: Kepler-37b on eksoplaneetta, joka löydettiin 20. helmikuuta 2013. Se kiertää keltaista G-tyypin pääsarjan tähteä Kepler-37 noin 215 valovuoden päässä Maasta, Lyyran tähdistön suunnalla. Planeetta on tällä hetkellä pienin tunnettu eksoplaneetta.

title: Iota Horologii

text: Iota Horologii on 50 valovuoden päässä Heilurikellon tähdistössä oleva Aurinkoa muistuttava tähti, joka on Aurinkoa 1,5 kertaa kirkkaampi. Tähti luokiteltiin aikaisemmin G3IV, nyt G0Vp. Tähdellä on eksoplaneetta. Q1 Eridani 7,3 valovuoden päässä on tätä tähteä lähin tunnettu tähti, jolla on eksoplaneetta.

title: VB 10b

text: VB 10 b on tähteä VB 10 kiertävä mahdollinen eksoplaneetta. Kohteen löytyminen julkaistiin 28. toukokuuta 2009 ja se saattaa olla ensimmäinen astrometrian avulla löydetty eksoplaneetta.

title: MOA-2007-BLG-192-L b

text: MOA-2007-BLG-192-L b on viimeisten arvioiden mukaan 1,4 Maapallon massainen eksoplaneetta Jousimiehen tähdistössä. Tieto planeetan löytymisestä julkaistiin American Astronomical Societyn kokouksessa 2. kesäkuuta 2008. Kohde on toistaiseksi pienin tunnettu tavallista tähteä kiertävä eksoplaneetta.

title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäinen suora kuva eksoplaneetasta oli lähellä infrapunavaloa olevilla taajuuksilla otettu kuva 2M1207b:stä.[18] Ensimmäinen silmin nähtävän valon avulla valokuvattu eksoplaneetta oli pölykiekkotähti Fomalhautia kiertävä eksoplaneetta. Fomalhaut b:n kuvat julkaistiin Science-lehdessä 14. marraskuuta 2008.[19][20] Ensimmäinen kartta eksoplaneetan pilvistä oli vuonna 2013 julkaistu jättiläisplaneetta Kepler-7b:n pilvikartta. Kartan muodostamisessa käytettiin Spitzerin ja Keplerin keräämiä aineistoja.[21]

title: Poltergeist (eksoplaneetta)

text: Se on ensimmäinen eksoplaneetta, joka löydettiin aurinkokunnan ulkopuolelta. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Koska planeetta PSR B1257+12 d sijaitsee lähellä planeetta c:tä ja se on massaltaan lähellä c:n massaa, ne aiheuttavat toisilleen havaittavia häiriöitä kiertoradoillensa.

title: HAT-P-32b

text: HAT-P-32b on eksoplaneetta joka kiertää G- tai F-tyypin tähteä HAT-P-32 noin 1 044 valovuoden päässä Aurinkokunnasta, Andromedan tähdistön suunnalla. Sen ja HAT-P-33b eksoplaneetan löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 6. kesäkuuta 2011, mutta sen olemassaolosta oli viitteitä jo niinkin aikaisin kuin 2004. Eksoplaneetta on luultavasti tyypiltään kuuma jupiter, ja vaikka sen massa on hieman pienempi kuin Jupiterilla, se on kooltaan lähes kaksinkertainen.

title: Gliese 581 c

text: Gliese 581 c on eksoplaneetta, joka kiertää punaista kääpiötähteä Gliese 581:tä mahdollisesti elinkelpoisella vyöhykkeellä, noin 10 miljoonan kilometrin etäisyydellä tähdestä. Eksoplaneetan massa on noin viisi Maan massaa, mikä tekee siitä supermaan. Planeetan halkaisija on 1,5 kertaa suurempi kuin Maan eli vajaat 20 000 kilometriä. Gliese 581 sijaitsee 20,4 valovuoden päässä Maasta Vaa'an tähdistön suunnassa. Se on 87. lähin tähti Auringosta. Stéphane Udryn johtama tutkijaryhmä julkaisi tiedon planeetan löytymisestä 24. huhtikuuta 2007. Gliece 581 c on toinen aurinkokunnasta löydetty planeetta, ja järjestyksessä kolmas. Se oli pienin aurinkokunnan planeetta, mutta 21. huhtikuuta 2009 löydettiin Gliese 581 e, vielä pienempi planeetta. Gliese 581 e:stä tuli pienin tunnettu eksoplaneetta.

title: Pollux

text: Polluxilla on eksoplaneetta 1,64 AU:n päässä keskustähdestä. Pollux b:n massa on vähintään 2.3 ± 0.45 Jupiterin massaa ja kiertoaika noin 590 päivää. Sen kiertorata on miltei ympyrä.Polluxilla on eksoplaneetta.

title: HD 114762 b

text: HD 114762 b on varmistamaton eksoplaneetta, joka löydettiin vuonna säteisnopeusmenetelmällä vuonna 1989. Planeetta saattaa olla ensimmäinen koskaan löydetty eksoplaneetta, mutta on mahdollista, että se osoittautuukin ruskeaksi kääpiöksi. Planeetta kiertää F-tyypin pääsarjan tähteä ja kaksoistähteä HD 114762 noin 128,7 valovuoden päässä Maasta.

title: Proxima Centauri b

text: Proxima Centauri b (myös nimellä Proxima b[1][2]) on eksoplaneetta, joka kiertää Proxima Centauria. Kentaurin tähdistössä sijaitseva punainen kääpiötähti Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti. Proxima Centaurin etäisyys meistä on noin 4.2 valovuotta (1,3 parsekia, 40 · 1012 km:a). Proxima b on Aurinkokuntaa lähin tunnettu eksoplaneetta sekä lähin tunnettu mahdollisesti elinkelpoinen eksoplaneetta.

title: Eksoplaneetta

text: Pulsariajoituksen avulla on mahdollista jäljittää pulsaria kiertäviä taivaankappaleita. Pulsari lähettää tasaisin väliajoin radioaalloista muodostuvia pulsseja. Mahdollinen kiertolainen aiheuttaa muutoksia pulssien ajoitukseen, ja ajoituspoikkeamia voidaan käyttää eksoplaneettojen havaitsemiseen. Astrometrian avulla voidaan havaita eksoplaneetta, kun se ratajaksonsa aikana siirtelee yhteistä painopistettä kiertävää keskustähteään. Mikrolinssien avulla voidaan havaita eksoplaneettoja niiden painovoiman vuoksi taittuneiden valonsäteiden perusteella.[9] Tällä tavalla voidaan löytää planeettoja, jotka sijaitsevat kauempana keskustähdestään kuin säteisnopeus- ja ylikulkumenetelmillä löydetyt planeetat.[3]

title: WASP-17b

text: WASP-17b on eksoplaneetta, joka löydettiin 11. elokuuta 2009. Se kiertää keltavalkoista F-tyypin pääsarjan tähteä WASP-17 Skorpionin tähdistön suunnalla. Se oli ensimmäinen eksoplaneetta, jonka havaittiin kiertävän tähteään retrogradisella radalla (tähden pyörimissuuntaa vastaan). Myös planeetan tiheys on poikkeavan alhainen: vain 6−14 % Jupiterin tiheydestä (0,08−0,19 g/cm).

title: Alfa Centauri Bb

text: Alfa Centauri Bb on mahdollinen eksoplaneetta, joka kiertää Auringon naapuritähteä Alfa Centauri B noin 4,36 valovuoden päässä Maasta, Kentaurin tähdistön suunnalla. Jos planeetan olemassaolo varmistettaisiin, löytö olisi erityisen merkittävänä, sillä se olisi Maata lähin löydetty eksoplaneetta ja pienimassaisin auringonkaltaista tähteä kiertävä planeetta.

title: Draugr (eksoplaneetta)

text: Draugr eli PSR B1257+12 b on eksoplaneetta. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 A. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Se on pienimassaisin tunnettu eksoplaneetta.

title: Kepler-22b

text: Kepler-22b on eksoplaneetta, joka löydettiin Kepler-avaruusteleskoopilla 12. toukokuuta 2009. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. joulukuuta 2011. Planeetan löytäminen oli erityisen merkittävä tapahtuma, koska se oli löytöhetkellään pienin tunnettu (säde 2,4 Maan sädettä) auringonkaltaisen tähden elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitseva eksoplaneetta.

title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauria kiertää elokuussa 2016 löydetty eksoplaneetta, Proxima Centauri b. Planeetta on Maata lähin koskaan löydetty eksoplaneetta sekä myös eräs pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista.

title: 55 Cancri b

text: 55 Cancri b on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Se on järjestyksessä toinen planeetta tähdestä lähtien. Planeetta on ns. kuuma jupiter. Planeetta oli neljäs löydetty eksoplaneetta. Sen löysivät Paul Butler ja Geoffrey Marcy 12. huhtikuuta 1996. Kuten suurin osa tunnetuista eksoplaneetoista, 55 Cancri b löydettiin säteisnopeusmenetelmän avulla. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin yhdessä Ypsilon Andromedaea kiertävän sisimmän planeetan kanssa.

title: Pegasus

text: Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi "Osiris". Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla.

title: Gamma Cephei Ab

text: Gamma Cephei Ab on eksoplaneetta, joka kiertää oranssia alijättiläistähteä Gamma Cephei A noin 45 valovuoden päässä Maasta, Kefeuksen tähdistön suunnalla. Planeetan olemassaoloa arveltiin jo vuonna 1988, mutta se varmistettiin vasta vuonna 2002. Määritelmästä riippuen planeetta voi siis olla ensimmäinen koskaan löydetty eksoplaneetta.

title: Phobetor (eksoplaneetta)

text: Phobetor eli PSR B1257+12 d on eksoplaneetta. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 C. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Planeetta on miltei neljä maan massaa. Koska planeetta PSR B1257+12 b sijaitsee lähellä planeetta d:tä ja se on massaltaan lähellä d:n massaa, ne aiheuttavat toisilleen havaittavia häiriöitä kiertoradoillensa.

title: 2M1207b

text: 2M1207b on eksoplaneetta, joka kiertää ruskeaa kääpiötä nimeltä 2M1207 Kentaurin tähdistössä noin 170 valovuoden päässä Maasta. Se on ensimmäinen suoraan kuvattu eksoplaneetta, ja sen asemasta planeettana on melkoinen varmuus. Planeetan on arvioitu olevan noin viiden miljoonan vuoden ikäinen. Se on huomattavasti suurempi jättiläinen kuin oman aurinkokuntamme suurin planeetta Jupiter.

title: Poltergeist (eksoplaneetta)

text: Poltergeist on eksoplaneetta, joka on tähtitieteellisellä nimellään PSR 1257+12 c. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 B.


query: Onko Nicklas Bäckström pelannut Oulun Kärpissä?

title: Niklas Bäckström

text: Jääkiekon SM-liigassa Bäckström on edustanut kasvattajaseuransa Helsingin IFK:n lisäksi SaiPaa ja Oulun Kärppiä, jossa hän voitti kaksi SM-kultaa vuosina 2004 ja 2005.[2] Kaudella 2000–2001 hän pelasi Ruotsin Elitserienissä AIK IF:n joukkueessa.

title: Niklas Bäckström

text: NHL:ssä Bäckström on pelannut 404 runkosarja- ja 11 pudotuspeli-ottelua. Bäckströmillä on NHL:stä yhteensä 194 ura-voittoa. Uran torjuntaprosentti NHL:stä on 91,5%. Bäckström on pelannut NHL:n pudotuspeleissä kausina 2006–07, 2007–08 ja 2012–13.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2003–2004 Bäckström jatkoi Kärpissä. Hän pelasi runkosarjassa 43 ottelua maalikeskiarvolla 2,03 ja torjuntaprosentilla 93,6%.[2] Torjuntaprosenttillaan Bäckström oli SM-liigan tilastoykkönen.[2] Kärpät sijoittui runkosarjassa toiseksi ja voitti pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät Helsingin Jokerit ja toisella kierroksella HIFK:n. Finaaleissa Kärpät kohtasi runkosarjan voittajan TPS:n ja voitti finaalisarjan otteluvoitoin 3–1. Bäckströmille SM-kulta oli ensimmäinen. Hänet palkittiin kauden jälkeen SM-liigan kauden parhaana maalivahtina ja pudotuspelien parhaana pelaajana.[2] Lisäksi Bäckström valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen.[2]

title: Juha Joenväärä

text: Juha Joenväärä (s. 22. elokuuta 1974 Oulu) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, jonka kasvattajaseura oli Oulun Kärpät. Joenväärä on pelannut SM-liigassa neljä kautta, kaksi sekä Kiekko-Espoossa että Oulun Kärpissä.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2004–2005 Kärppien päävalmentaja vaihtui Kari Jalosen korvatessa Heikkilän. Bäckström pysyi joukkueen ykkösvahtina ja pelasi jälleen erinomaisen runkosarjan torjuntaprosentilla 92,65%,[2] ja johdatti Kärpät pudotuspeleihin runkosarjan voittajana. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin Tapparan ja sitten Lukon ja selviytyi kolmannen kerran peräkkäin SM-liigan finaaleihin. Tasaisessa finaalisarjassa maalivahtipelin tärkeys korostui, ja Bäckström oli jälleen kerran loistava. Kärpät voitti mestaruuden voitoin 3–1 ja ratkaisevassa neljännessä finaaliottelussa Bäckström torjui nollapelin 2–0 päättyneessä ottelussa. Kärpät voitti mestaruuden toista kertaa peräkkäin ja Bäckström saavutti SM-kultamitalin lisäksi myös SM-liigan kauden parhaan maalivahdin palkinnon ja pudotuspelien parhaan pelaajan palkinnon. Hänet valittiin jälleen myös tähdistökenttään.

title: Magnus Kahnberg

text: Kahnbergin serkku Nicklas Lasu pelaa SM-liigaa Oulun Kärpissä.

title: Oulun Kärpät

text: Kärpät on pelannut yhtäjaksoisesti SM-liigassa kaudesta , ja kausi 2017–18 on Kärppien 33. pääsarjatasolla.[1]

title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli runkosarjassa kuudes kaudella , mutta pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella tuleva mestari Helsingin Jokerit pudotti Kärpät otteluvoitoin 3–1.[61] Runkosarjan paras pistemies oli keskushyökkääjä Lasse Pirjetä[62] Kärpät oli kaudella runkosarjassa kolmas, edellään vain Jokerit ja HPK.[63] Brett Lievers voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja tšekkiläiset Petr Tenkrát ja Petr Ton olivat seuraavina, joten Kärppien kolme tehokkainta pelaajaa olivat ulkomaalaisia. Joukkueeseen oli kuitenkin nostettu pelaavaan kokoonpanoon joukko nuoria lupauksia, muun muassa Jussi Jokinen ja Juha-Pekka Haataja. Lisäksi joukkueen kovan ytimen muodostivat omat kasvatit, kuten Jari Viuhkola ja Mikko Lehtonen.[64] Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin JYP:n voitoin 4–3 ja sitten Jokerit 2–3. Loppuottelusarjassa Tappara oli kuitenkin parempi voitoin 3–0. Oulussa loppuotteluita oli katsomassa yhteensä 14000 katsojaa, 7000 katsojaa ottelua kohden.[65] Pudotuspeleissä tehokkain oli Jari Viuhkola ja kaikki ottelut maalissa pelasi Niklas Bäckström.[66]

title: Nils Bäckström

text: Vuodet 2006–2010 Bäckström kävi Alaska-Anchoragen yliopistoa. Hänet valittiin kausina 2008–2009 ja 2009–2010 WCHA:n akateemiseen tähdistökentälliseen. Keväällä 2010 Bäckström pelasi myös yhteensä viiden ottelun verran ECHL-joukkue Alaska Acesissa. Kesällä 2009 Bäckström kävi NHL-joukkue Washington Capitalsin harjoitusleirillä. Joukkueessa pelaava Nicklas Bäckström ei ole sukua hänelle.

title: Pekka Rinne

text: Kiekko-Laserin kasvatti Pekka Rinne debytoi SM-liigassa kaudella 2002–2003 Oulun Kärpissä pelaamalla yhden ottelun. Seuraavalla kaudella 2003–2004 hän sai pelata SM-liigaa jo 14 ottelun verran, mutta hän oli pääosin luukkuvahtina Niklas Bäckströmin pelatessa suurimman osan otteluista. Kauden päätteeksi Kärpät voitti SM-kultaa, ja Rinne pelasi pudotuspeleissä kaksi ottelua, joissa ei päästänyt maaliakaan. Nashville Predatorsin pelaajatarkkailijat huomasivat Rinteen ja seura hänet 258. pelaajana NHL:n vuoden varaustilaisuudessa. Kaudella 2004–2005 Rinne pelasi Kärpissä 10 ottelua vakuuttavasti, mutta ei saanut aloittavan maalivahdin paikkaa, sillä SM-liigan huippumaalivahti Niklas Bäckström pelasi joukkueen ilmiselvänä 1. maalivahtina. Kauden jälkeen Rinteen varannut Nashville Predators teki hänelle kaksisuuntaisen sopimustarjouksen, jonka Rinne hyväksyi.

title: Niklas Bäckström

text: Kärpissä loistavan kauden pelannut Bäckströmin valitsi päävalmentaja Erkka Westerlund edustamaan Suomea Itävallan MM-kisoihin 2005. Bäckström kamppaili läpi turnauksen Suomen ykkösmaalivahdin paikasta kokeneemman Fredrik Norrenan kanssa. Lopulta Bäckström pelasi itsensä Leijonien ykkösmaalivahdiksi, muttei pystynyt auttamaan Suomea hyvään turnausmenestykseen, sillä nimivahva Leijonajoukkue sijoittui turnauksessa vasta seitsemänneksi. Bäckström pelasi turnauksessa viisi ottelua, torjuntaprosentilla 90,2% ja maalikeskiarvolla 2,32.

title: Nicklas Bäckström

text: Bäckström oli mukana Ruotsin maajoukkueessa Sotšin olympialaisissa 2014. Hänet suljettiin kuitenkin kilpailusta, kun hän antoi positiivisen dopingnäytteen turnauksen aikana. Bäckströmin mukaan näytteestä löytynyt pseudoefedriini oli peräisin hänen vuosia käyttämästään allergialääkkeestä.[2] KOK:n päätöksellä hän sai kuitenkin Ruotsin saavuttaman hopeamitalin.[3] Olympiakomitea oli ilmoittanut aiemmin keväällä, että rike olisi sisältänyt riittävät perustelut rangaistukselle. KOK kuitenkin myönsi mitalin Bäckströmille hänen yhteistyönsä ja maajoukkueen lääkärin osallisuuden seurauksena. Mitali annettiin Ruotsin jääkiekkoliiton haltuun. Bäckström edusti myös Ruotsia World Cupissa vuonna 2016, tuolloin Ruotsi putosi välieriässä Euroopan yhdistelmäjoukkueelle numeroin 3–2. Bäckström oli myös voittamassa mm kultaa vuonna 2017 jolloin hän teki muun muassa ratkaisevan rankkari osuman Kanadaa vastaan.[4]

title: Oulun urheilu

text: Jääkiekkojoukkue Oulun Kärpät on pelannut Jääkiekon SM-liigassa kaudesta 2000–2001 lähtien, sitä ennen se oli sarjassa 1970– ja 80-luvuilla. Kärppien saavutuksiin kuuluu kahdeksan Suomen mestaruutta, joista viimeisin on kaudelta 2017–2018.

title: Oulun Kärppien SM-liigakausi 2008–2009

text: Kärpät solmi 20. tammikuuta sopimuksen puolustaja Josef Boumediennen kanssa loppukauden ajaksi. Boumedienne oli pelannut Kärpissä kausilla ja , jotka olivat molemmat päättyneet Kärppien mestaruuteen.

title: Nicklas Bäckström

text: Bäckströmin isä Anders Bäckström on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi koko kymmenen kautta kestäneen uransa Brynäsissä. Myös hänen vanhempi veljensä Kristoffer Bäckström on jääkiekkoilija. Bäckströmin äiti Catrin Bäckström on syntynyt Suomessa ja pelannut käsipalloa Ruotsissa ja Suomessa.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2005–2006 Bäckström pelasi tilastojen valossa uransa parhaan SM-liigakauden, sillä hän torjui runkosarjassa peräti 51 ottelua ja kirjautti erinomaisen torjuntaprosentin 94,0% ja SM-liigan parhaan maalikeskiarvon 1,68.[2] Kärpät eteni jälleen pudotuspeleihin voitettuaan runkosarjan ylivoimaisesti. Pudotuspeleissä Bäckström kuitenkin loukkaantui törmäyksessä Bluesin hyökkääjä Erkki Rajamäen kanssa ja ehti pelata vain neljä ottelua. Kärppien päävalmentaja Kari Jalonen piti Bäckströmin telomista tarkoituksellisena ja harkittuna. Kärpät voitti Bluesin ensimmäisellä pudotuspelikierroksella, mutta hävisi Ässille välierissä pelattuaan ilman Bäckströmiä. Bäckströmin loukkaantumista pidettiin suurimpana syynä Kärppien romahdukseen. Joukkue kuitenkin voitti IFK:n pronssiottelussa 6–2 ja Bäckström sai uransa viidennen SM-mitalin.[2] Kauden jälkeen Bäckström siirtyi NHL:ään.

title: Oulun Kärppien historia

text:
Kaudella Kärpät oli runkosarjassa toinen TPS:n jälkeen ja liigan paras vierasjoukkue. Kärppien paras ja koko liigan viidenneksi paras pistemies runkosarjassa oli Jari Viuhkola. Maalivahtina oli pääasiassa Niklas Bäckström. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin Jokerit voitoin 4–2 ja sitten HIFK:n voitoin 3–2. Loppuottelussa Kärpät kohtasi runkosarjan voittaneen TPS:n ja voitti 2000-luvun ensimmäisen mestaruutensa otteluvoitoin 1–3. Pudotuspeleissä tehokkain oli Petr Tenkrát, ja maalivahteina olivat runkosarjan tapaan Niklas Bäckström sekä Pekka Rinne, joista Bäckström pelasi pääasiassa maalissa.
Kaudella Kärppien valmentajaksi nousi joukkueen entinen huippupelaaja Kari Jalonen. Joukkueen ilme muuttui entistä hyökkäysvoittoisemmaksi ja Kärppien otteet liigassa olivat seuraavina vuosina paikoin jopa dominoivia. Kausi 2003–2004 oli erityinen sen vuoksi, että NHL:n työsulun vuoksi SM-liigaan saatiin runsaasti maailmanluokan tähtiä. Kärpät ei kuitenkaan kelpuuttanut joukkueeseen uusina vahvistuksina kuin veteraanipuolustaja Janne Niinimaan. Tämä johtui siitä, että seuranjohdossa uskottiin työsulun olevan väliaikainen. NHL-apujen puutteesta huolimatta Kärpät voitti runkosarjan ensimmäistä kertaa sitten 80-luvun ja oli paras vierasjoukkue sekä toiseksi paras kotijoukkue Jokereiden jälkeen. Puolivälierissä Kärpät oli Tapparaa parempi voitoin 4–1. Ratkaisevassa viidennessä ottelussa Petr Tenkrát teki kypärätempun. Välierissä vastaan tuli Rauman Lukko, jonka Kärpät voitti suoraan kolmessa ottelussa. Molemmissa Kärppien kotiotteluissa halli oli täynnä. Loppuottelussa vastaan tuli nimivahva Jokerit, jonka Kärpät kuitenkin kukisti voitoin 3–1. Pudotuspelien paras pistemies oli Jari Viuhkola tehoillaan 5 + 10.

title: Nicklas Bäckström

text: Bäckströmin kasvattajaseura on Valbo. Ammattilaisuransa hän aloitti kaudella 2004–2005 Ruotsin Elitserienin Brynäsissä. NHL:ään Bäckströmin varasi Washington Capitals vuoden 2006 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella numerolla neljä. Varauksen aikaan hän oli viidenneksi korkeimmalla numerolla NHL:ään varattu ruotsalainen.[1] Kolmen Brynäs-kauden jälkeen Bäckström siirtyi Washingtoniin kesällä 2007. Bäckström aloitti Capitals-uransa komeilla pisteillä 14+55 ja oli Capitalsin toiseksi paras pistemies Aleksandr Ovetškinin jälkeen. Bäckström pääsi myös pelaamaan tulokaskaudellaan playoffeja, mutta Philadelphia Flyers tiputti Washingtonin voitoin 4–3 ensimmäisellä kierroksella. Toisella kaudellaan Bäckström vain nosti pistetilastojaan tehden runkosarjassa tehot 22+66. Osittain siihen vaikutti myös pääseminen samaan ketjuun Aleksandr Ovetškinin kanssa, mutta Bäckströmin loistavat kiekonkäsittelytaidot ja syötöt oltiin huomattu jo ensimmäisellä kaudella. Washington pääsi jälleen playoffeihin ja Bäckström keräsi kelpo tehot 3+12 14 ottelussa. Kolmannella kaudellaan Bäckström jälleen nosti pistetilastojaan merkittävästi. Hänestä tuli vasta toinen pelaaja Capitals-historiassa, joka on tehnyt kauden aikana 30 maalia ja 60 syöttöä. Bäckström päätti runkosarjan komeilla lukemilla 33+68. Washington pelasi jälleen playoffeissa, mutta joukkue putosi katastrofaalisesti Montreal Canadiensia vastaan voitoin 4–3. Bäckström teki Montrealia vastaan uransa ensimmäisen playoff-hattutempun.

title: Nicklas Lasu

text: Lasu siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Oulun Kärppiin. Hän pelasi kautensa pääosin Kärppien kakkosketjun keskushyökkääjänä laidoillaan Saku Mäenalanen ja Ville Leskinen. Pudotuspeleissä Lasua peluuttiin sekä ykkösketjun keskellä Mikael Ruohomaan oltua yhdestä ottelusta sivussa että kertaalleen laidassa. Finaaleissa hän otti paikkansa lopulta kolmosketjun keskeltä Saku Mäenalasen siirryttyä kakkosketjun keskushyökkääjäksi. Lasu voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.

title: Oulun Kärppien historia

text: Kärpät voitti runkosarjan myös kaudella ja oli nyt paras joukkue sekä vieras- että kotiotteluissa. Joukkue aloitti pudotuspelit 4–2 voitolla Espoo Bluesista. Joukkue koki kuitenkin pahan iskun, kun maalivahti Niklas Bäckström loukkaantui toisessa ottelussa, kun Bluesin Erkki Rajamäki törmäsi häneen. Kärppien päävalmentaja Kari Jalonen piti tekoa harkittuna. Bäckströmin tilalla pelasi koko pudotuspelien ajan Mika Pietilä. Osin tästä syystä suursuosikkina pidetty Kärpät hävisi välierissä yllättäen Porin Ässille voitoin 1–3. Pronssiottelussa Kärpät voitti kuitenkin HIFK:n maalein 6–2. Puolustaja Lasse Kukkonen oli pudotuspelien toiseksi tehokkain pelaaja 12:lla (5 + 7) tehopisteellään.

title: Oulun Kärpät

text: Kärpät voitti runkosarjan myös kaudella ja oli nyt paras joukkue sekä vieras- että kotiotteluissa.[74] Joukkue aloitti pudotuspelit 4–2 voitolla Espoo Bluesista. Joukkue koki kuitenkin pahan iskun, kun maalivahti Niklas Bäckström loukkaantui toisessa ottelussa. Bäckströmin tilalla pelasi koko pudotuspelien ajan Mika Pietilä.[75] Osin tästä syystä suursuosikkina[76] pidetty Kärpät hävisi välierissä yllättäen Porin Ässille voitoin 1–3.[77] Pronssiottelussa Kärpät voitti kuitenkin HIFK:n maalein 6–2. Puolustaja Lasse Kukkonen oli pudotuspelien toiseksi tehokkain pelaaja 12:lla (5+7) tehopisteellään.[34][78]

title: Oulun Kärppien historia

text: Kärpät oli kaudella runkosarjassa kolmas, edellään vain Jokerit ja HPK. Brett Lievers voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja tšekkiläiset Petr Tenkrát ja Petr Ton olivat seuraavina, joten Kärppien kolme tehokkainta pelaajaa olivat ulkomaalaisia. Joukkueeseen oli kuitenkin nostettu pelaavaan kokoonpanoon joukko nuoria lupauksia, muun muassa Jussi Jokinen ja Juha-Pekka Haataja. Lisäksi joukkueen kovan ytimen muodostivat omat kasvatit kuten Jari Viuhkola ja Mikko Lehtonen. Niklas Bäckström pelasi maalivahtina 36 ottelua, Markus Korhonen 21 ja Pekka Rinne yhden. Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin JYP:n voitoin 4–3 ja sitten Jokerit 2–3. Loppuottelusarjassa Tappara oli kuitenkin parempi voitoin 3–0. Oulussa loppuotteluita oli katsomassa yhteensä 14 000 katsojaa, 7 000 katsojaa ottelua kohden. Pudotuspeleissä tehokkain oli Jari Viuhkola, ja kaikki ottelut maalissa pelasi Niklas Bäckström.

title: Nicklas Bäckström

text: Lars Nicklas Bäckström (s. 23. marraskuuta 1987 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja Stanley Cup voittaja, joka edustaa NHL-liigassa pelaavaa Washington Capitalsia.

title: Mikko Haapakoski

text:
Mikko Haapakoski (s. 19. tammikuuta 1967 Oulu) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkopuolustaja. Rightin puolelta pelannut puolustaja pelasi jääkiekon SM-liigassa 455 ottelua tehoin 80+146=226. Jäähyminuutteja tuli 274. Kaudella 2014–15 hän toimi SM-liigajoukkue Turun Palloseuran apuvalmentajana sekä TPS:n A-nuorten päävalmentajana.
Haapakoski on Oulun Kärppien kasvatti ja aloitti myös ammattilaisuransa Kärpissä kaudella 1985–86. Hän oli voittanut keväällä 1985 A-nuorten Suomen mestaruuden. Haapakoski voitti Kärppien SM-liigajoukkueessa hopeaa 1987 ja pronssia 1986. Kärpät putosivat keväällä 1989 SM-liigasta. Haapakoski oli kausina 1986–87 ja 1988–89 Kärppien tehokkain puolustaja. Detroit Red Wings varasi hänet numerolla #179 kesällä , mutta Haapakoski ei pelannut koskaan Pohjois-Amerikassa.

title: Nicklas Bäckström

text: Ensimmäisen ottelunsa Ruotsin maajoukkueessa Bäckström pelasi 6. huhtikuuta 2006 Norjaa vastaan. Myöhemmin samana keväänä hän oli mukana voittamassa maailmanmestaruutta Latvian MM-kilpailuissa. Bäckström pelasi turnauksen neljä viimeistä ottelua ja nostettiin suoraan ykkösketjuun Henrik Zetterbergin ja Johan Franzénin rinnalle. Hänestä tuli näin 18 vuoden ja kuuden kuukauden ikäisenä nuorin Ruotsia maailmanmestaruuskilpailuissa edustanut pelaaja ja samalla nuorin ruotsalainen maailmanmestari.

title: Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014

text: Viides loppuottelu, joka pelattiin 23. huhtikuuta Oulussa, olisi jo voinut ratkaista SM-liigan mestaruuden. Kärpät oli taas tehnyt pieniä pelaajamuutoksia: aloittavana maalivahtina oli puolivälierissä ja välierissä pelannut Tomi Karhunen, ja puolustuksessa Mikko Niemelä otti Vladimír Emingerin paikan. Jatkoaika.com piti Kärppien ongelmakohtina kärkimiesten heikkoutta, maalivahtien pelaamista ja kolmatta puolustajaparia. Kolmas pari oli pelannut selvästi vähemmän kuin muut, mikä lisäsi kärkipuolustajien rasitusta. Ottelun ratkaisu oli kuitenkin Kärppien kannalta onnekas: kun Ivan Huml painosti Tapparan puolustajaa Johan Larssonia, tämä löi kiekon vahingossa omaan maaliin. Kärppien voiton kannalta merkittävää oli onnistunut karvaus-, ja taklauspeli ja keskialueella pelaaminen.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2002–2003 Bäckströmin siirtyi Ruotsista palattuaan SM-liigaan Oulun Kärppiin. Päävalmentaja Kari Heikkilällä oli kaksi hyvää vaihtoehtoa ykkösmaalivahdiksi; Bäckström ja edelliskauden ykkösmaalivahti Markus Korhonen. Heikkilä luotti Bäckströmiin, joka pelasi loistavan runkosarjan Kärppien maalilla. Hän torjui 36 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,9%.[2] Bäckströmin torjuntaprosentti oli SM-liigan maalivahdeista toiseksi paras. Bäckströmin erinomainen vire jatkui myös pudotuspeleissä, jossa Kärpät pudotti pudotuspeleissä JYPin ja Helsingin Jokerit ja eteni SM-liigan finaaleihin asti. Joukkue kuitenkin hävisi finaalisarjan suoraan kolmessa ottelussa Tampereen Tapparalle ja saavutti SM-hopeaa ja Bäckström uransa toisen SM-mitalin.[2]

title: Oulu

title: Oulun Kärpät

text: Kaudella Kärpät oli runkosarjassa toinen TPS:n jälkeen ja liigan paras vierasjoukkue.[67] Kärppien paras ja koko liigan viidenneksi paras pistemies runkosarjassa oli Jari Viuhkola. Maalivahtina oli pääasiassa Niklas Bäckström.[68] Pudotuspeleissä Kärpät voitti ensin Jokerit voitoin 4–2 ja sitten HIFK:n voitoin 3–2. Loppuottelussa Kärpät kohtasi runkosarjan voittaneen TPS:n[69] ja voitti 2000-luvun ensimmäisen mestaruutensa otteluvoitoin 1–3.[70] Pudotuspeleissä tehokkain oli Petr Tenkrát.[71]

title: Nicklas Lasu

text: Nicklas Tyrone Lasu (s. 16. syyskuuta 1989 Mölndal, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Oulun Kärpissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Lasu osaa pelata myös laidassa. Hänet on tunnettu hyvänä kahden suunnan sentterinä ja alivoimapelaajana.


query: Milloin Loimaa on perustettu?

title: Loimaa

text: Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen 1921 ja se sai kaupunkioikeudet 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta.

title: Elias Anttila

text: Anttila oli 1948 perustetun "Loimaan taiteenystävien" perustajajäseniä ja "Loimaan Taideseuran" kunniajäsen.

title: Kanta-Loimaan kirkko

text: Kanta-Loimaan kirkko on Loimaan Hirvikoskella sijaitseva Loimaan seurakunnan pääkirkko. Korkea kirkko on näkyvä maamerkki alavan maaseudun keskellä. Kirkon nimi on peräisin vuosina 1931–2005 Loimaan kunnan, aiemmalta nimeltään Loimaan maalaiskunnan alueella toimineelta Kanta-Loimaan seurakunnalta. Tiilestä muurattu kirkko on seurakunnan kolmas kirkko, kaksi aikaisempaa olivat puukirkkoja Oripäähän johtavan tien varressa.

title: Loimaa

text: Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on "siirtynyt" maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa Uudessa Tietosanakirjassa mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen.

title: Loimaan Lehti

text: Loimaan Lehti on Loimaalla ja lähikunnissa ilmestyvä paikallislehti. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1914. Loimaan Lehteä kustantaa Priimus Media Oy, joka on osa Priimus konsernia. Priimus Group on viestintä- ja kirjapainoalan yritysrypäs, jonka toiminnan keskuspaikkana on Loimaa.

title: Loimaan evankelinen kansanopisto

text: Loimaan evankelinen kansanopisto on Loimaan Hirvikoskella sijaitseva vuonna 1938 perustettu vapaan sivistystyön piiriin kuuluva kansanopisto.

title: Kauhanoja

text: Kauhanojan kyläkeskus sijaitsee Loimijoen eteläpuolella noin 5 kilometriä Loimaan keskustasta itään Forssan ja Loimaan välisen seututien 213 varrella. Ypäjänkylään johtaa siltä haarautuva yhdystie 2815. Kylässä toimii vuonna 1897 perustettu, peruskoulun 1–6 luokkien opetusta antava, noin 70 oppilaan Kauhanojan koulu. Kylässä toimivan Kauhanojan kyläyhdistyksen toiminta-alueeseen kuuluvat myös viereiset Joenperän, Hattulan ja Sieppalan kylät.

title: Loimaan vaakuna

text:
Loimaan vaakuna on Loimaan kaupungin tunnus, ja sen on suunnitellut Aake Kaarnama. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä paaluittain vehnäntähkä, jossa kaksi lehteä, saatteena neljä apilaristiä asetettuina 2+2; kaikki kultaa”, ja se on alun perin vahvistettu Loimaan maalaiskunnan kunnanvaakunaksi 12. toukokuuta 1952. Vaakunan tähkä kuvaa alueen viljavia peltomaita, ja neljä apilaristiä viittaavat nuorempiin kuntiin, jotka on erotettu vanhasta Loimaan emäpitäjästä. Loimaan kaupunki otti vaakunan käyttöönsä Loimaan kunnan kanssa tehdyn kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2005.
Alkuperäinen Loimaan kauppalalle 8. elokuuta 1952 vahvistettu vaakuna oli Eino Vuoren suunnittelema. Sen vaakunaselitys on ”sinisessä kilvessä palkeittain puupuntari; saatteena sen molemmin puolin paaluittainen tähkä; kaikki kultaa”. Kunnan vanhassa sinetissä oli vaaka, joka vaakunassa on vaihdettu puntariksi. Tähkät viittaavat paikkakunnan keskeiseen sijaintiin maan viljavimmalla alueella.

title: Loimaa

text: Loimaan oppilaitoksiin kuuluvat kaksi yläastetta, Loimaan lukio, useasta eri toimipisteestä muodostuva Loimaan ammatti- ja aikuisopisto sekä Loimaan evankelinen kansanopisto. Loimaalla toimii myös Loimaan Seudun Musiikkiopisto.

title: Loimaan Kaupunginkirkko

text: Kirkko oli valmistumisestaan vuodesta 1973 aina vuoteen 2005 asti Loimaan kaupunkiseurakunnan kirkko, jolloin seurakunta yhdistyi Kanta-Loimaan seurakunnan kanssa Loimaan kaupungin ja Loimaan kunnan kuntaliitoksen yhteydessä. Nykyisen seurakunnan pääkirkko on Kanta-Loimaan kirkko Hirvikoskella.

title: Pulaliikkeet

text: Pulaliikkeet saivat alkunsa Loimaalla 7. tammikuuta 1931 pidetystä kokouksesta jota seurasi useita eri puolilla maata järjestettyjä kokouksia ja sitten pulalikkeiden yhteinen kokous Helsingissä 7. - 9. kesäkuuta 1931 jolloin perustettiin Talouspulan vastustamisliitto. Pulaliikkeiden toiminta oli vilkkainta kesällä 1931. Syksyllä liikkeiden kannattajat jakaantuivat kahtia kun 1. lokakuuta 1931 järjestetyssä kokouksessa osa liikkeestä järjestäytyi Helsingin yliopiston agraaripolitiikan dosentin Väinö F. Johansonin johdolla Lapuan liikettä lähellä olleeksi Loimaan liikkeeksi kun taas maltillisemmat ryhmät liittyivät professori Yrjö Jahnssonin johtamaan Talouspulan vastustamisliittoon. Loimaan liike ryhtyi yhteistyöhön 12. lokakuuta 1931 Viipurissa perustetun lähinnä poliittisia tavoitteita ajaneen oikeistolaisen Maakuntain liikkeen kanssa.

title: Loimaa

text: Alastaron seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009) Kanta-Loimaan seurakunta (yhdistetty Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005) Loimaan kaupunkiseurakunta (yhdistetty Kanta-Loimaan seurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005) Mellilän seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009) Metsämaan seurakunta (liitetty Kanta-Loimaan seurakuntaan 2000)

title: Loimaan kunta

text: Loimaasta 1914 erotettu Metsämaan kunta liitettiin takaisin Loimaan kuntaan vuonna 1976. Loimaan kunta ja Loimaasta vuonna 1921 kauppalaksi erotettu ja vuonna 1969 kaupungiksi tullut Loimaan kaupunki yhdistyivät 1. tammikuuta 2005 uudeksi, noin 13 000 asukkaan kaupungiksi, jonka nimeksi tuli Loimaa. Kaupunki otti vaakunakseen Loimaan kunnan vaakunan. Vuonna 2009 Loimaan kaupunkiin liittyivät vielä naapurikunnat Alastaro ja Mellilä. Myös nämä kunnat olivat alkujaan olleet osa Loimaan pitäjää.Loimaan maalaiskunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "porsaanmakkara" eli ryynimakkara sekä "piapo" eli kauratalkkuna, joka syödään piimän ja sokerin kera.

title: Loimaan seurakunta

text: Ajan mittaan niin sanotusta Suur-Loimaasta irtautui pienempiä seurakuntia niin, että vuodesta 1931 vuoteen 2000 alueella toimi viisi seurakuntaa: Alastaron, Kanta-Loimaan, Mellilän ja Metsämaan seurakunnat sekä Loimaan kaupunkiseurakunta (vuoteen 1968 kauppalaseurakunta). Näistä Loimaan maalaiskunnan (vuodesta 1978 Loimaan kunnan) alueella toimineet Kanta-Loimaan ja Metsämaan seurakunnat muodostivat seurakuntayhtymän.

title: Loimaa

text: Loimaa on mukana myös vuonna 2008 julkaistussa Monopoly - Tässä ja nyt - Suomi pelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan Kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestykssä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta.

title: Heikki Perho

text: Heikki Perhon kotikylä oli Kauhanoja Loimaan kunnassa, josta hänen Ypäjältä lähtöisin ollut isoisänsä oli 1890-luvulla hankkinut omistukseensa Perhon tilan. Heikki Perho valmistui ylioppilaaksi vuonna 1945 Loimaan yhteiskoulusta ja agronomiksi vuonna 1950 Helsingin yliopistosta. Hän toimi maanviljelijänä Loimaan kunnassa ja Ypäjällä vuosina 1949–1991, työskenteli asutusneuvojana Loimaan kauppalassa 1953–1955 ja Loimaan kunnassa 1951–1969, toimi opettajana Loimaan kansalaiskoulussa vuosina 1952–1953 ja 1958–1959 sekä opettajana Loimaan maamieskoulussa vuosina 1959–1963.

title: Loimaan leipätyttö

text: Loimaan leipätyttö on taiteilija Alpo Jaakolan pronssiin valettu veistos Loimaan keskuspuistossa Loimaalla. Veistos on vuodelta 1982, ja taiteilija on lahjoittanut sen Loimaan kaupungille. Paikalliseksi perinteeksi on muodostunut leipätyttö-patsaan pesu vappuna.

title: Metsämaa

text: Metsämaa oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Se erotettiin aikoinaan omaksi kunnakseen Loimaan pitäjästä, mutta liitettiin Loimaan maalaiskuntaan 1. tammikuuta 1976. Loimaan kunnan liityttyä Loimaan kaupunkiin vuoden 2005 alussa Metsämaasta tuli osa Loimaan kaupunkia.

title: Mauno Kurppa

text: Mauno Kurppa perusti Loimaalle 1954 Kurpan Konepajan, joka valmisti salaojituksessa käytettäviä koneita, maatilakaivureita (traktoriin kiinnitettävä irrotettava kaivinlaite) ja henkilönostimia. Konepajan tuotemerkkejä olivat "Esa", "Masa" ja "Mara". Enimmillään konepajan palveluksessa oli 120 henkilöä. Kurppa myi konepajan vuonna 1997 samana vuonna perustetulle "Dino Lift Oy":lle, joka toimii edelleen Loimaalla.

text: Luettelo Loimaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Loimaan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Loimaan kaupunkiin on liitetty Alastaron, Mellilän, Metsämaan ja Loimaan kunnat.

title: Loimaan Korikonkarit

text: Loimaan Korikonkarit (lyhyemmin LoKoKo) on vuonna 1964 perustettu loimaalainen koripalloseura. Sen edustusjoukkue pelasi vuodet 2011–2016 Korisliigassa nimellä Bisons Loimaa, joka osallistui myös EuroCupiin ja VTB United-liigaan. Bisons keräsi pääsarja-aikanaan julkisuutta nimekkäillä pelaajaostoilla ja talousvaikeuksillaan.

title: Hirvikoski

text: Hirvikoski on kylä ja taajama Loimaan kaupungissa. Ennen Loimaan kunnan ja Loimaan kaupungin kuntaliitosta vuonna 2005 se oli Loimaan kunnan hallinnollinen keskus ja kirkonkylä. Hirvikoski sijaitsee noin neljä kilometriä Loimaan kaupungin keskustasta luoteeseen. Taajamien kasvettua yhteen uudisrakentamisen myötä Hirvikoski luetaan Tilastokeskuksen vuoden 2011 tilastollisten taajamien määrittelyssä osaksi Loimaan keskustaajamaa.

title: Loimaan sakaristo

text: Loimaan sakaristo oli keskiaikainen kivisakaristo, jonka sijaitsi Loimaalla. Keskiaikaisesta kirkkohankkeesta toteutui sakaristo, joka purettiin 1751 uuden kirkon rakentamisen yhteydessä. Sakariston sijainti on joutunut unohduksiin, mutta se sijaitsee luultavasti niin sanotun vanhan hautausmaan keskipaikkeilla. Se rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1500–1560. Vanhan hautausmaan paikkaa osoittamassa Loimijoen rannassa, Loimaalta Oripäähän johtavan seututien 210 varressa on edelleen 1750-luvulla rakennettu hirsiaita. Loimaan kirkko oli paikalla vuoteen 1840, jolloin nykyinen Kanta-Loimaan kirkko rakennettiin tilavammalle paikalle Loimaan Pappilan läheisyyteen ja entinen Loimaan kirkko siirrettiin Alastarolle, missä se edelleen palvelee Alastaron kirkkona.

title: Länsi-Suomen opisto

text: Länsi-Suomen opisto on Huittisten Loiman kylässä toimiva Suomen vanhin suomenkielinen kansanopisto. Se on perustettu vuonna 1892. Opisto on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton oppilaitos.

title: Loimaan kunta

text: Loimaan kunnan evankelis-luterilainen seurakunta oli nimeltään Kanta-Loimaan seurakunta, joka yhdistyi vuoden 2005 kuntaliitoksen yhteydessä Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa muodostaen Loimaan seurakunnan. Vuonna 1976 kuntaan liitetyllä Metsämaalla oli oma seurakunta vuoden 2000 alkuun asti.

title: Loima

text: Loimassa toimii vuonna 1892 perustettu Länsi-Suomen opisto, joka on maan vanhin suomenkielinen kansanopisto. Kylässä on lisäksi oma koulu. Loiman kylä tunnetaan myös presidentti Risto Rytin synnyinpaikkana. Hänen syntymäkotinsa purettiin jo 1930-luvulla, mutta sen paikalla on nykyään muistomerkki. Rytin nuoruusvuosien kotitalo puolestaan siirrettiin Loimankylästä toisaalle Huittisiin vuonna 2004.

title: Loimaan seurakunta

text: Loimaan seurakunta nimenä otettiin uudelleen käyttöön vuoden 2005 alussa, Kanta-Loimaan ja Loimaan kaupunkiseurakunnan yhdistyessä, samalla kun Loimaan kunta yhdistyi Loimaan kaupungin kanssa. Vuonna 2009 Alastaron ja Mellilän seurakunnat liittyivät Loimaan seurakuntaan kuntaliitoksen johdosta. Tällöin Loimaan seurakuntaan perustettiin Alastaron ja Mellilän kappeliseurakunnat. Metsämaan seurakunta oli liittynyt kappeliseurakunnaksi Kanta-Loimaan seurakuntaan vuonna 2000, ja säilytti asemansa myös myöhemmissä liitoksissa.

title: Loimaa

text: Alueen urheiluseuroista tunnetuimpiin kuuluvat Lentopallon Mestaruusliigassa pelaava Hurrikaani-Loimaa, pesäpalloseura Loimaan Palloilijat ja Korisliigassa aiemmin pelannut Nilan Bisons. Muita loimaalaisia seuroja ovat Loimaan Jankko, jonka toimintaan kuuluu yleisurheilu, hiihto, ampumahiihto, suunnistus ja lentopallo, jääkiekkoseura Loimaan Rockets sekä lähinnä yleisurheilusta ja voimailusta tunnetut Loimaan Leisku ja Loimaan Voima.

title: Juva (Loimaa)

text: Juva on historiallinen kylä ja Loimaan keskustaajamaan kuuluva asuinalue Loimaalla. Se sijaitsee Loimijoen eteläpuolella Vesikoskesta länteen. Juva kuului vuoteen 1955 Loimaan maalaiskuntaan mutta liitettiin tuolloin yhdessä eräiden muiden alueiden kanssa silloiseen Loimaan kauppalaan, myöhempään Loimaan kaupunkiin, johon vuorostaan Loimaan maalaiskunta liitettiin 2000-luvulla. Juvalla sijaitsee Loimaan keskustaajamaa palveleva Juvan ulkoilualue.

title: Loimaa

text: Loimaa (vanh. ruots. Loimijoki) on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Loimaan kunta yhdistettiin silloiseen Loimaan kaupunkiin 1. tammikuuta 2005, jolloin Loimaan vaakunaksi tuli entisen Loimaan kunnan vaakuna. Alastaro ja Mellilä liitettiin Loimaaseen 1. tammikuuta 2009, jolloin kaupunki sai nykyiset rajansa. Metsämaa oli liitetty Loimaan kuntaan jo vuonna 1976. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä.

title: Yrjö Holm

text: Yrjö Holm (k. 4. heinäkuuta 1930 Forssa) oli suomalainen työmies ja Loimaan kauppalanvaltuuston entinen jäsen, joka edusti Sosialistista työväen ja pienviljelijöiden vaalijärjestöä. Hän kuoli kotiovelleen äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen jäsenten murhaamana heinäkuussa 1930. Holmin tapausta ei milloinkaan selvitetty, eikä murhasta rangaistu ketään. Hänen lisäkseen Lapuan liikkeen murhaamina kuolivat Onni Happonen ja Erik Mättö.


query: Mitkä ovat komposiittielektrodeja?

title: Superkondensaattori

text: Hybridisuperkondensaattoreissa olevat komposiittielektrodit rakentuvat hiilipohjaisista materiaaleista, jotka sisältävät pseudokapasiteettisesti aktiivisia materiaaleja kuten metallioksideita ja johtavia polymeerejä. Vuodesta 2013 suurin osa superkondensaattorien tutkimuksesta on keskittynyt komposiittielektrodeihin.