query: Mikä kaupunki Suomeen perustettiin ensimmäisenä?

title: Suomen kaupungistuminen

text: Suomen kaupungistuminen alkoi keskiajalla. Ensimmäisenä Suomen kaupunkina pidetään Turkua, joka perustettiin 1200-luvun lopulla. Suomessa kaupungistumisaste pysyi kuitenkin pitkään selvästi alhaisempana kuin useimmissa muissa Euroopan maissa: keskiajalla vain muutama prosentti Suomen alueen asukkaista asui kaupungeissa, joita sijaitsi vain maan etelä- ja lounaisrannikoilla. Turku sekä Suomen historiallisten kaupunkien joukkoon kuuluvat Viipuri ja Käkisalmi olivat noin 1500 asukkaansa kera merkittäviä keskiaikaisia asutuskeskuksia. Muiden Suomen alueella sijainneiden keskiaikaisten kaupunkien (Ulvila, Porvoo, Naantali, Rauma) asukasluku jäi tiettävästi pariin sataan. 1600-luvulla alettiin perustaa kaupunkeja Pohjois-Suomeen (ensimmäisenä Oulu vuonna 1605) ja sisämaahan (ensimmäisenä Hämeenlinna vuonna 1628), mutta useimmiten ne pysyivät hyvin pieninä. Suomen kaupunkien lukumäärä ja koko kasvoivat hitaasti, kunnes kaupungistuminen sai vauhtia 1800-luvun lopulla.

title: Roolipeli

text: Ensimmäiset suomalaiset roolipelaajat aloittivat pelaamisen jo 1970-luvun puolella, useimmat ollessaan vaihto-oppilaana Yhdysvalloissa. Harrastus alkoi yleistyä Suomessa vuonna 1985, jolloin perustettiin Suomen ensimmäinen roolipelejä maahan tuova yritys Fantasiapelit. Suurimpiin kaupunkeihin ilmaantui pian roolipelien erityisliikkeitä tai vähintäänkin roolipeliosastoja suurten kirjakauppaketjujen myymälöihin. Jälkimmäiset ovat sittemmin hävinneet, mutta roolipelikauppoja toimii yhä useissa kaupungeissa.[1]

title: Salo

text: Salo perustettiin kauppalaksi vuonna 1887 erottamalla se Uskelasta. Vuonna 1960 Salosta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uudesta kaupungista, ja vuonna 1967 entinen emäpitäjä Uskela liitettiin Saloon. 31. joulukuuta 2008 siihenastinen Salon kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen ja vaakunakseen siihenastisen Halikon vaakunan.

title: Suomen Reserviupseeriliitto

text: Ensimmäinen reserviupseerikerho perustettiin Helsinkiin vuonna 1925. Kyseessä oli Valtakunnallinen Reserviupseerikerho, jonka toiminta laajeni pian muihinkin kaupunkeihin. Näin valtakunnallisen keskusjärjestön perustaminen tuli ajankohtaiseksi muutamassa vuodessa. RUL perustettiin 17. toukokuuta 1931 Katajanokan Upseerikerholla eli nykyisellä Katajanokan Kasinolla. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin vänrikki N. A. Hildén (Osara vuodesta 1935 lähtien). Nykyinen puheenjohtaja Mikko Halkilahti (2014–) on järjestyksessä liiton kahdestoista puheenjohtaja. Ainoa RUL:n kunniapuheenjohtaja on ollut Suomen Marsalkka C.G.E. Mannerheim.

title: Loviisan linnoitus

text: Uuden itärajan olojen järjestelyä ryhdyttiin pohtimaan välittömästi. Kaupallisten olojen järjestämiseksi perustettiin Degerbyn lahden pohjukkaan vuonna 1745 Degerbyn kaupunki, joka nimettiin vuonna 1752 uudelleen kuningatar Loviisa Ulriikan mukaan Loviisaksi. Kaupunki perustettiin tapulikaupungiksi ja sen toivottiin ottavan haltuunsa itäisen Suomen ulkomaankaupan.

title: Suomen urheilu

text: Suomi pelasi ensimmäisen jääkiekkomaaottelunsa vuonna 1928, ja samana vuonna ratkottiin ensimmäinen Suomen-mestaruus. Suomen Jääkiekkoliitto perustettiin vuonna 1929.[49] MM-kilpailuihin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1939[50] ja olympialaisten jääkiekkoon vuonna 1952.[51] Ensimmäinen tekojääkenttä valmistui Tampereelle vuonna 1956[52] ja ensimmäinen jäähalli samaan kaupunkiin vuonna 1965, jolloin Suomi isännöi ensimmäisen kerran MM-kisoja.<ref>Suuri Jääkiekkoteos, s. 83–84.</ref>

title: Työväenyhdistys

text:
Työväenyhdistyksiä perustettiin 1800-luvulla edistämään työväestön yhteistyötä, parantamaan oloja ja levittämään sivistystä. Suomen ensimmäinen työväenyhdistys oli Viktor Julius von Wrightin vuonna 1883 perustama Helsingin Työväenyhdistys. Helsinkiin muodostui myöhemmin myös työväenyhdistyksien keskusjohto. Samana perustettiin vuonna myös Vaasan Työväenyhdistys. Vuonna 1886 perustettiin Oulun työväenseura ja vuotta myöhemmin Porin, Savonlinnan, Tampereen ja Turun työväenyhdistykset. Niiden alaisuuteen syntyi pian myös ammattiosastoja. Vuonna 1895 Suomessa oli jo yli 30 työväenyhdistystä. Näin syntynyttä porvarillista työväenliikettä kutsuttiin Viktor Julius von Wrightin mukaan wrightilaiseksi työväenliikkeeksi.
1900-luvun vaihteessa Suomeen perustettiin yhä enemmän tehtaita, mikä synnytti uuden väestöryhmän joka ansaitsi elantonsa palkkatyöllä. Tämän ryhmän oikeuksia sekä etuisuuksia varten ryhdyttiin perustamaan ensin suurimpiin kaupunkeihin työväenyhdistyksiä, ja järjestäytyminen levisi nopeasti kaikkialle maahan. 1900-luvun alussa työväentaloja pystytettiin Suomessa mittava määrä, moniin kuntiin ja pienempiinkiin kyliin. Tampereen työväenyhdistys rakensi Suomen ensimmäisen kivirakenteisen työväentalon 1900-luvun alussa.
Suomen työväenyhdistykset perustivat ensimmäiseksi työväen valtuuskunnan, joka keskittyi ajamaan äänioikeuden saamista työväestölle, 10-tuntista työpäivää ja yleistä koulupakkoa sekä maksutonta kansakoulupohjaista kouluopetusta. Ohjelmassa oli myös irtolaisten kiinnittäminen maahan ja ammattientarkastajain määrän lisääminen.

title: Riihimäki

text: Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista.

title: Ammattikuntalaitos

text: Suomeen ammattikunnat perustettiin myöhemmin kuin useimpiin muihin Euroopan maihin. Tiettävästi ensimmäisenä perustettiin Turkuun 1500-luvulla kultaseppien ammattikunta. Ensimmäinen yleinen valtakunnallinen ammattikuntajärjestys säädettiin vuonna 1669. Suomen kaupunkeihin perustettiin uusia ammattikuntia vielä 1800-luvullakin, mikä kansainvälisesti oli varsin poikkeuksellista

title: Suomen sisällissodan naiskaartit

text: Suomalaisten naiskaartien esikuvina toimivat vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen naispataljoonat, joista ensimmäisen perusti siperialainen talonpoikaisnainen Marija Botškarjova.[7] Suomen punakaartien tavoin myös ensimmäiset naiskaartit syntyivät jo keväästä 1917 lähtien muodostettujen järjestyskaartien ja -toimikuntien pohjalle, joissa oli mukana myös runsaasti naisia.[8] Naiskomppanioita perustettiin vajaalle parillekymmenelle paikkakunnalle eri puolille punaisten hallussa ollutta eteläistä Suomea.[9] Ensimmäiset muodostettiin helmikuun alussa vain muutamia päiviä sisällissodan käynnistymisen jälkeen Helsinkiin, Viipuriin ja tuolloin Sääksmäen pitäjään kuuluneeseen Valkeakosken teollisuustaajamaan.[7] Myöhemmin helmikuun aikana niitä perustettiin myös useihin muihin kaupunkeihin ja teollisuustaajamiin, mutta pelkästään maatyöväestön keskuuteen kaarteja ei syntynyt.[6]

title: Ammattiliitto

text: Vuonna 1883 perustettiin ensimmäiset työväenyhdistykset ja tästä alkanutta vaihetta työväenliikkeessä kutsutaan wrightiläiseksi työväenliikkeeksi. Perustettuihin yhdistyksiin liittyi eritoten kaupunkien käsityöläisiä ja ammattityöntekijöitä. Lisäksi työnantajien kuuluminen yhdistyksiin oli hyvin yleistä. Tätä vaihetta työväenliikkeen historiassa voidaan pitää myös eräänlaisena patronaattisen työväenliikkeen aikana. Vuoteen 1899 mennessä työväenyhdistyksiä oli perustettu lähes kaikkiin Suomen kaupunkeihin ja useille teollisuuspaikkakunnille. Myös joihinkin mökkiläisvaltaisiin maaseutupitäjiinkin oli perustettu omat yhdistyksensä.

title: Kansanopetus

text: Varsinaisia ensimmäisiä kouluja Suomessa olivat Ahlmani Tampereella, Antelli Kainuussa ja Alopaeuksen koulu Pohjanmaalla. Kaupunkeihin perustettiin köyhäin kouluja, köyhäin tyttöjen, köyhäin poikien ja pikkulasten kouluja. Käsityöläisten oppipojille määrättiin perustettaviksi sunnuntaikouluja vuonna 1842. Turussa toimi vuonna 1820 Belle-Lancasterin koulu eli vuoro-opetuskoulu, myöhemmin vastaavia perustettin Helsinkiin ja Vaasaan.

title: Autoilun historia Suomessa

text: Ensimmäinen yritys autonomistajien valtakunnallisen järjestön perustamiseksi tehtiin vuonna 1915, mutta vasta vuonna 1919 perustettiin Helsingissä Suomen Automobiiliklubi. Sen jäsenet kuuluivat pääosin yhteiskunnan yläluokkaan, ja tämän mukaisesti klubin käyttökieli oli ruotsi. Autojen määrän kasvaessa perustettiin vuonna 1926 Maaseudun Autonomistajien Liitto ja vuonna 1927 Yleinen Autoliitto. Taksiautoilijoiden järjestäytyminen alkoi vuonna 1922, jolloin helsinkiläiset henkilövuokra-autoilijat perustivat Helsingin Autonkuljettajayhdistyksen. Pian syntyi vastaavia yhdistyksiä muihinkin kaupunkeihin, ja vuonna 1926 koko maan vuokra-autoilijoiden yhdyssiteeksi perustettiin Suomen Autoilijain Liitto (SAL). Turussa perustettiin vuonna 1936 Henkilö- ja Kuorma-autoliikennöitsijäin Liitto (HKL), josta nykyinen Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL laskee historiansa alkavaksi. HKL:n osapuolet eriytyivät omiksi liitoikseen, kun vuonna 1955 perustettiin Suomen Taksiliitto ja Suomen Kuorma-autoliitto.[37]

title: Kotka (kaupunki)

text: Suomen suuriruhtinaskunnan senaatti antoi 16. huhtikuuta 1878 julistuksen kaupungin perustamisesta Kotkan saarelle Kymin pitäjästä, joten vuonna 1879 Kotkansaari ja Hovinsaaren eteläosat irrotettiin Kymin kunnasta ja perustettiin Kotkan kaupunki, joka sai meri- ja tapulikaupungin oikeudet. Kaupungin ensimmäisessä asemakaavassa vuodelta 1878 katuverkosto laadittiin pääpiirteissään samansuuntaiseksi linnoituskaupungin katujen kanssa. Kaava laadittiin silloin yleisesti käytössä olleeksi ruutukaavaksi. Kouvola-Kotka -rautatien valmistuminen vuonna 1890 vahvisti Kotkan kehitystä alueensa merkittävimmäksi teollisuus- ja satamakaupungiksi ohi Haminan. Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 perustettiin uusi Kymen lääni, jonka väliaikainen pääkaupunki Kotka hetken oli. Kotkan kaupungin vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1957.

title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Suomessa vallinnut elintarvikepula oli aiheuttanut levottomuuksia myös Kristiinankaupungissa jo kesän ja syksyn 1917 aikana. Elokuun alussa väkijoukko hyökkäsi poliisiasemalle, minkä johdosta paikkakunnalle perustettiin kunnallinen suojeluskunta Joensuun ohella ensimmäisenä kaupunkina koko maassa. Työläisten radikalisoituminen johtui kaupungin vähävaraisen työväestön ja maaseudun asukkaiden välisestä vastakkainasettelusta. Maalaisten koettiin käyttävän elinarvikepulaa hyväkseen, heidän tullessaan kaupunkiin myymään elintarvikkeita korkeilla hinnoilla. Työläisten ja maaseudulta tlleiden välillä nähtiin myös väkivaltaisia nujakoita.

title: Porvoo

text: Porvoon pitäjä mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1351.[5] Varhaisimpina aikoina pitäjään kuuluivat myös nykyiset Askola, Pornainen ja Pukkila. Suomeen perustettiin keskiajalla kuusi kaupunkia, joista Porvoo oli yksi. Kaupunkioikeudet se sain noin vuonna 1380. Porvoo sai nimensä Porvoonjoen lähellä sijainneen Iso Linnanmäen linnoituksen ruotsinkielisen nimen Borgå perusteella (borg = linna, å = joki).[7] Kaupunkia sanotaan Suomen toiseksi vanhimmaksi.[8] Samaa nimitystä tosin käytetään myös Ulvilasta,[9] joka sai kaupunkioikeudet vuonna 1347, mutta menetti ne Porille vuonna 1558.[10] Ensimmäinen tieto Porvoonjoen ylittävästä sillasta on vuodelta 1421.

title: Kansanopetus

text: Mikael Agricola loi suomen kirjakielen ja julkaisi kirjallisuutta kansankielellä. Varsinaisen opetuksen aloitti 1600-luvulla Johannes Gezelius vanhempi. 1600-luvulla perustettiin ensimmäiset kiinteät lastenkoulut kaupunkeihin ja muutamia maaseudullekin.

title: Suomen kunnat

text: Eri kuntamuotojen osalta Suomessa oli pitkään 38 kaupunkia, joista kolme (Käkisalmi, Sortavala ja Viipuri) jäi luovutetuille alueille. Kaupunkien määrä alkoi kasvaa vuonna 1960, jolloin perustettiin kuusi uutta kaupunkia. Erityisen paljon uusia kaupunkeja syntyi vuonna 1977, jolloin kauppaloista 21 muutettiin kaupungeiksi. Myös vuosi 1986 on merkittävä, sillä silloin 10 kuntaa muuttui kaupungeiksi. Kaupunkien määrä oli suurimmillaan vuosina 2005 ja 2006, jolloin Suomessa oli 114 kaupunkia. Vuonna 2007 lakkautettiin yksi kaupunki (Suolahti) ja vuonna 2009 viisi kaupunkia (Anjalankoski, Joutseno, Jämsänkoski, Karjaa ja Kuusankoski).

title: Suomen varhaisteollisuus

text: Kankaita kudottiin 1500–1600-luvuilla kotona ja myytiin kaupunkeihin. Ensimmäisiä teollisia tekstiiliyrityksiä perustettiin Turkuun vuonna 1738. Näitä olivat Wechterin villatehdas ja Friedrich Lütken sukka- ja nuttukutomo.

title: Seurahuone

text: Suomen ensimmäinen Seurahuone avattiin Turkuun vuonna 1812. Turun esimerkin mukaan niitä avattiin pian myös useisiin muihin kaupunkeihin. Ensimmäisenä oman seurahuoneensa saivat Vaasa, Pori, Helsinki, Viipuri, Hämeenlinna ja Porvoo. 1800-luvun lopun taloudellisen nousukauden myötä Seurahuoneita perustettiin lähes jokaiseen kaupunkiin. Ne käsittivät ravintolan, juhlasalin sekä majoitustiloja.

title: Oulun Kärppien historia

text: Jääkiekko otettiin ohjelmaan ensimmäisessä vuosikokouksessa vuoden 1947 tammikuussa ja samalla perustettiin Oulun ensimmäinen jääkiekkojaosto. Sen puheenjohtajaksi valittiin Jouko Lahti. Suomen Jääkiekkoliitto lupasi ensimmäiselle oululaiselle seuralle, joka ottaa jääkiekon ohjelmaansa, varustetukena kymmenen mailaa ja viisi kiekkoa. Tuolloin jääkiekko oli Oulussa vielä harrastelijoiden marginaalilaji, ja jääpallopiireissä sille jopa naurettiin. Vuonna 1948 kaupunkiin perustettiin kuitenkin ensimmäinen jääkiekon erikoisseura Oulun Jääkiekkoilijat, ja myös Oulun Luistinseura ja Oulun Työväen Palloilijat ottivat lajin ohjelmaansa. Kärpistä tuli jääkiekon erikoisseura, kun jääpalloilu vuonna 1955 ja jalkapalloilu vuonna 1974 päätettiin lopettaa.

title: Oulun Kärpät

text: Jääkiekko otettiin ohjelmaan ensimmäisessä vuosikokouksessa vuoden 1947 tammikuussa ja samalla perustettiin Oulun ensimmäinen jääkiekkojaosto. Sen puheenjohtajaksi valittiin Jouko Lahti.[5][10] Suomen Jääkiekkoliitto lupasi ensimmäiselle oululaiselle seuralle, joka ottaa jääkiekon ohjelmaansa, varustetukena kymmenen mailaa ja viisi kiekkoa.[10] Tuolloin jääkiekko oli Oulussa vielä harrastelijoiden marginaalilaji, ja jääpallopiireissä sille jopa naurettiin.[10] Vuonna 1948 kaupunkiin perustettiin kuitenkin ensimmäinen jääkiekon erikoisseura Oulun Jääkiekkoilijat, ja myös Oulun Luistinseura ja Oulun Työväen Palloilijat ottivat lajin ohjelmaansa.[7] Kärpistä tuli jääkiekon erikoisseura, kun jääpalloilu vuonna 1955 ja jalkapalloilu vuonna 1974 päätettiin lopettaa.[4]

title: Sault Ste. Marie (Kanada)

text: Vuonna 1887 Sault Ste. Marien kaupunki perustettiin ja ensimmäiseksi pormestariksi valittiin William Brown. Samana vuonna valmistui rautatiesilta yhdistämään kaksi saman nimistä kaupunkia valtakunnan rajan molemmin puolin. Seuraavana vuonna ensimmäiset taloudet yhdistettiin sähkö- ja puhelinverkkoon. Vuonna 1918 Steeltonin kaupunki yhdistettiin Sault Ste. Marien kaupunkiin. Valtakunnan rajan ylittävä Sault Ste. Marien kansainvälinen silta valmistui ja avattiin liikenteelle 1963.

title: Hankou

text: Hankou () on Wuhanin kaupungin osa. Wuhanin kaupunki perustettiin vuonna 1949, kun Hankou, Hanyang ja Wuchang liitettiin yhteen. Hankou sijaitsee Hanjoen vasemmalla rannalla lähellä joen liittymiskohtaa Jangtseen. Hankou oli isoin Wuhaniin liityteistä entisistä kaupungeista. Se perustettiin Song-dynastian aikana ja oli Ming- ja Qing-dynastioiden aikana Kiinan tunnetuimpia kaupunkeja. Se oli myös ensimmäisiä kaupunkeja, jotka avattiin ulkomaalaisille.

title: Suomen santarmihallitus

text: Ensimmäiset santarmikomennuskunnat perustettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan jo 1817 Kuopioon ja Viipuriin samoihin aikoihin kun santarmilaitos perustettiin Venäjällä. Vuonna 1867 perustetun Suomen santarmihallituksen lisäksi perustettiin 1870 Suomen rautateiden santarmipoliisihallitus. Suomen santarmihallituksen toiminta päättyi Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksen jälkeen.

title: Maalaiskunta

text: Aikaisemmin kaupunkeihin ei voinut kuulua laajoja maaseutualueita, koska kaupunkia ja maaseutua koskivat suurelta osin erilaiset lait. Näin ollen kokonaista pitäjää ei voitu muuttaa kaupungiksi, vaan jos jonkin pitäjän alueelle perustettiin tyhjästä kaupunki tai aiemmin pitäjään kuulunut asutuskeskus sai kaupunkioikeudet, se piti erottaa hallinnollisesti emäpitäjästään. Kaupunki sai tavallisesti sen pitäjän nimen, jonka alueelle se perustettiin. Erotukseksi perustetusta kaupungista tällaisten pitäjien nimi piti muuttaa. Uusi nimi muodostui tavallisesti kaupungin nimen genetiivistä ja sanasta pitäjä. Vuonna 1865 Suomeen perustettiin kunnallishallinto, tosin uudistus ei toteutunut heti kokonaan, mutta vähitellen pitäjistä tuli maalaiskuntia. Niiden entisten pitäjien nimiksi, joiden alueelle oli perustettu samanniminen kaupunki, tuli kaupungin nimen genetiivi ja sana maalaiskunta. Esimerkiksi Helsinki-nimisen pitäjän alueelle perustettiin 1550 samanniminen kaupunki, ja pitäjän uudeksi nimeksi tuli "Helsingin pitäjä". Kun tämä pitäjä muuttui maalaiskunnaksi 1860-luvulla, ryhdyttiin siitä käyttämään nimeä "Helsingin maalaiskunta". Myöhemmin muista maalaiskunnista erotettiin samannimisiä kauppaloita, ja niiden uusiksi nimiksi tuli heti kauppalan nimen genetiivimuoto ja sana maalaiskunta. Esimerkiksi Rovaniemi-nimisestä maalaiskunnasta, erotettiin vuonna 1929 samanniminen kauppala ja Rovaniemi-nimisen maalaiskunnan nimeksi tuli Rovaniemen maalaiskunta (Rovaniemen kauppala muutettiin kaupungiksi vuonna 1960). Myös yksi kaupunki erotettiin suoraan maalaiskunnasta, joka sai tuolloin nimeensä sanan "maalaiskunta", vuonna 1869 Kemin kaupunki siihenastisesta Kemi-nimisestä maalaiskunnasta, joka sai nimen Kemin maalaiskunta.

title: Helsingin kaupungin pelastuslaitos

text:
Pelastuslaitos jatkaa Helsingin vakinaisen palokunnan perinnettä. Vuonna 1755 vahvistettiin ensimmäinen palotointa koskeva ohjesääntö Helsingin kaupungissa. Suomen ollessa osa Venäjän keisarikuntaa uudistettiin Helsingin kaupungin palontorjuntavalmiutta vaiheittain.
Helsinkiin perustettiin vuonna 1861 Helsingin palokunta (myöhemmältä nimeltään Helsingin palolaitos), joka oli ensimmäinen vakituinen palokunta Suomessa. Helsingin kaupungissa panostettiin alusta alkaen ammattipalokunnan toimintaan. Ensimmäinen vapaaehtoispohjalta toimiva palokunta, Helsingin VPK, perustettiin kaupunkiin vuonna 1864, eli kolme vuotta palolaitoksen perustamisen jälkeen. Palolaitos toimi eri puolilla kaupunkia, mutta sillä ei ollut alkuaikoina vakituisia asemia. Vakituisen henkilökunnan ohella palolaitos käytti paljon kaupunkilaisten työvoimaa tulipalojen sammuttamisessa.
Helsingin palolaitos sai ensimmäisen asemansa vuonna 1891, kun Erottajan paloasema valmistui Korkeavuorenkadulle. Kallioon Agricolankadulle valmistui ensimmäinen paloasema vuonna 1914. Kallion asemasta tuli keskuspelastusasema vuonna 1975, kun operatiivisen toiminnan keskeisimmät toiminnot ja laitoksen johto muuttivat Erottajan asemalta Kallioon. Helsingin pelastuslaitoksen asemaverkosto on muuttunut kaupungin kasvamisen myötä. Käpylän asema perustettiin vuonna 1931 ja Haagan asema vuonna 1961 ja Malmin asema vuonna 1977. Uusimmat asemat ovat Mellunkylän, Herttoniemen ja Jätkäsaaren asemat, jotka avattiin vuonna 2003 (Mellunkylä), 2006 (Herttoniemi) ja 2011 (Jätkäsaari).

title: Ivan Aivazovski

text: Aivazovski vietti elämänsä viimeiset vuodet Feodosijassa, jossa hän organisoi kaupunkiin vesihuollon, avasi taidekoulun, aloitti alueen ensimmäiset arkeologiset kaivaukset ja rakensi historiallisen museon. Hänen ansiostaan kaupunkiin perustettiin kauppasatama ja kaupunki kytkettiin rautatieverkkoon.

title: Kansankeittiö

text: Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman elintarvikepulan johdosta ruoan hinta nousi ja lähinnä työväenliikkeen ehdotuksesta Suomeen perustettiin ensimmäiset kunnalliset kansankeittiöt. Esimerkiksi Helsingin kaupunginvaltuusto asetti asiaa hoitamaan erityisen Kansanravitsemushallituksen, joka perusti ainakin seitsemän kunnankeittiötä eri puolille kaupunkia. Niitä perustettiin sodan aikana myös ainakin Turkuun. Kunnankeittiöiden toiminnasta vastasivat kunnat yhdessä tarkoitusta varten perustetun Valtion kotitaloustoimikunnan kanssa. Vastaavia kansankeittiöitä perustettiin ensimmäisen maailmansodan aikana lähes kaikkiin Euroopan maihin.

title: Kurkijoki (Karjalan tasavalta)

text: Kurkijoen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvun lopulla. Se kuului Novgorodin tasavaltaan ja Moskovan Venäjään sekä Stolbovan rauhan (1617) jälkeen Ruotsiin. Nykyisen taajaman paikalle perustettiin vuonna 1668 Kurkijoen kaupunki. Vuonna 1721 alue liitettiin Venäjään. Kaupunki lakkautettiin vuonna 1776. Suomeen kuulunut Kurkijoen kunta luovutettiin talvi- ja jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle. Vuonna 1940 perustettiin Kurkijoen piiri, joka lakkautettiin vuonna 1958. Nykyinen Kurkijoen kunta käsittää suunnilleen Suomen luovuttamien Kurkijoen kunnan itäosan ja Lumivaaran kunnan eteläosan. Vuoden 2006 kuntauudistukseen asti se muodosti Kurkijoen kylähallintoalueen, jossa vuonna 1987 oli noin 2 100 asukasta.


query: Milloin Arthur Wellesley kuoli?

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Arthur Wellesley, Wellingtonin 1. herttua,[1] KG, GCB, GCH, PC, FRS (synt. Wesley[2] 1. toukokuuta 1769, Dublin – 14. syyskuuta 1852, Walmerin linna, Kent) oli brittiläinen sotilas ja valtiomies, joka johti brittijoukkoja Napoleonin sodissa ja kohosi sotamarsalkaksi, sai kutsumanimen Iron Duke, ajoi ranskalaiset Portugalista ja Espanjasta, löi Napoleonin Waterloossa 1815[2], oli brittien edustajana Wienin kongressissa ja toimi toryhallituksen pääministerinä 1828–1830, ulkoministerinä ja pääministerinä 1834 ja oli ylähuoneen johtava hahmo eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1846 asti. Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington on nimetty hänen mukaansa. Hänen suunnittelemansa saapasmalli johti kumisaappaan kehittämiseen.[2]

title: Arthur Gordon Pymin selonteko

text: Päivät kuluvat, ja Pym joutuu tajuttomuuden kaltaisen mykkyyden valtaan, joka näyttäisi johtuvan myrkyttyneestä ilmapiiristä, eikä hän huomaa, milloin hänen milloin hänen muonavaransa ovat lopussa. Hän haluaisi lähteä vankilastaan, ja on jo vaipumassa epätoivoon, kun Tiger tulee pelastajaksi. Tigeriin kiinnitetty verellä kirjoitettu kirje varoittaa Pymiä pysymään piilossa, sillä siitä on hänen henkensä riippuvainen.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Vuonna 1796, saatuaan everstin sotilasarvon, hän vei divisioonansa Intiaan. Seuraavana vuonna hänen veljensä Richard Wesley nimitettiin Intian kuvernööriksi, ja neljäs Englannin-Mysoren sota puhkesi 1798 Tipu-sulttaania vastaan. Arthur Wellesley komensi divisioonaansa ja nimitettiin Seringapatamin ja Mysoren kuvernööriksi (1799), jota virkaa hän piti 1805 asti. Hän löi Dhundia Waghin rosvopäällikön toisessa Marathan sodassa 1803 ja komensi brittiarmeijaa Assayenissa ja Argaumissa ja valtasi Gawilghurin linnoituksen. Intialaiset lyötiin joka taistelussa, ja Wellesley nimitettiin Deccanin joukkojen ylipäälliköksi. Vuonna 1804 hänet lyötiin Bathin ritarikunnan jäseneksi. Veljekset palasivat 1805 takaisin Englantiin, jossa he joutuivat puolustamaan brittien kallista imperialistista laajentumispolitiikkaa. Intian matkan tuloksena Wellesleylle jäi tavaksi kylpeä joka päivä, mikä oli tuolloin harvinaista.

title: Robert Stewart Castlereagh

text: William Pitt nuoremman palattua pääministeriksi Castlereaghista tuli Britannian sotaministeri heinäkuussa 1805. Hän määräsi brittiläisen siirtoarmeijan lähetettäväksi Hannoveriin, mutta Napoleonin voitto Austerlitzin taistelussa vei suunnitelmalta pohjan. Castlereagh jätti sotaministerin tehtävän Pittin kuoltua seuraavan vuoden tammikuussa. Sen jälkeen Castlereagh esiintyi parlamentissa uuden hallituksen sota- ja ulkopolitiikan johtavana vastustajana, kunnes palasi sotaministeriksi Portlandin herttuan hallitukseen vuonna 1807. Hän halusi määrätietoisesti ryhtyä uudelleen laajamittaiseen sodankäyntiin Napoleonia vastaan, vaikka Ranskan joukot hallitsivat jo koko Manner-Eurooppaa. Hallitus lähetti joukkoja Espanjaan tukemaan Napoleonin vastaista kapinaa ja Castlereagh auttoi varmistamaan Arthur Wellesleyn aseman niiden komentajana. Vuonna 1809 Castlereaghin määräyksestä Antwerpenin laivastotukikohtaa kohti lähetetty brittiläinen siirtoarmeija joutui tautien riuduttamaksi Walcherenin saarella ja operaatio epäonnistui. Castlereaghin politiikkaa vastustanut ulkoministeri George Canning käytti tätä Castlereaghia vastaan saadakseen hänet ulos hallituksesta ja Wellesleyn hänen tilalleen sotaministeriksi. Kiistan seurauksena Castlereagh haastoi Canningin kaksintaisteluun, joka käytiin 21. syyskuuta 1809. Canning haavoittui, minkä jälkeen molemmat miehet erosivat hallituksesta.

title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: 5. jalkaväkidivisioona oli Yhdistyneen kuningaskunnan vakinainen jalkaväkidivisioona. Yhtymän perusti Arthur Wellesley Napoleonin sotien Espanjan hallinnasta käytyihin taisteluihin ja sen jälkeen divisioona on palvellut muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Divisioona lakkautettiin 1960, mutta se perustettiin uudelleen 1995 aluehallinnollisena esikuntana Walesin ja Englannin West Midlandsin, East Midlandsin ja Eastin hallinnoimiseksi. Divisioona lakkautettiin 1. huhtikuuta 2012.

title: John By

text: Napoleonin sotien takia By palasi Eurooppaan ja palveli Arthur Wellesleyn alaisuudessa. Vuonna 1811 hänet lähetettiin Espanjaan, jossa hän osallistui Badajozin ensimmäiseen ja toiseen taisteluun. Tämän jälkeen By palasi Englantiin, missä hän otti johtoonsa Favershamin kuninkaallisen ruutitehtaan.

title: Kuningas Arthur

text: Arthuriin liittyvät tarut syntyivät varhaiskeskiajan Britanniassa, mutta ei ole selvää milloin ja millä alueella ne tarkalleen saivat alkunsa. Nenniuksen historiateos 800-luvulta "Historia Britonum" kertoo Arthurin taistelleen sakseja vastaan 12 taistelussa, jotka huipentuivat voittoon Mons Badonicuksella. Arthuria käsittelevät jaksot perustuvat kuitenkin lähteisiin, joiden alkuperää ei tunneta.

title: Elisabet (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)

text: Elizabeth Angela Marguerite Bowes-Lyon syntyi aristokraattiseen perheeseen Glamisin lordi Claude George Bowes-Lyonin (myöhemmin Strathmoren ja Kinghornen 14. jaarli) ja Cecilia Nina Cavendish-Bentinckin nuorimpana tyttärenä ja kymmenestä lapsesta yhdeksäntenä. Hän polveutui äitinsä kautta pääministeri William Cavendish-Bentinckista ja Intian kenraalikuvernööri Richard Wellesleystä, joka oli toisen brittipääministeri Arthur Wellesleyn nuorempi veli.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley löi ranskalaiset Roliçassa ja Vimeirossa 1808. Hänet kuitenkin vapautettiin komennosta ja häntä seurasivat varovaiset Sir Harry Burrard ja Sir Hew Dalrymple, jotka taistelun sijaan allekirjoittivat sopimuksen ratsuväkikenraali François Etienne de Kellermannin kanssa murtumaisillaan olleiden Jean-Andoche Junotin ranskalaisjoukkojen vetäytymisestä ja kuljettamisesta Lissabonista brittilaivaston aluksilla varusteineen ja saaliineen Rochefortiin. Wellesleyn viholliset kutsuivat hänet Lontooseen vastaamaan sotaoikeudessa. Tällä välin Napoleon toi kuitenkin uusia joukkoja niemimaalle ja brittikomentaja Sir John Moore kuoli Corunnan taistelussa, joten Wellesley lähetettiin takaisin komentamaan Lissabonin pientä varuskuntaa.

title: Wellington

text: Kaupunki nimettiin Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan, mukaan.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Sotien jälkeen Welleslay palasi politiikkaan ja sai puolustusvarusteluministerin (Master-General of the Ordnance) aseman Lordi Liverpoolin hallituksessa. Vuonna 1827 hänet nimitettiin brittiarmeijan komentajaksi, asema jota hän piti kuolemaansa asti. Robert Peelin ohella hänestä tuli yksi toryjen nousevista tähdistä ja vuonna 1828 pääministeri.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Kunnianarvoisa Arthur Wesley syntyi joko perheen huvilalla, Mornington Housella Dublinissa tai Danganin linnalla Meathissa. Hän oli Morningtonin jaarli Garret Wesleyn nuorempi poika. Todennäköisin päivämäärä on 1. toukokuuta. Perheen sukunimi muuttui muotoon Wellesley maaliskuussa 1798.[2] Isä oli saanut ensimmäisen Morningtonin jaarlin arvonimen 1760. Äiti oli pankkiiri Arthur Hillin vanhin tytär Anne Hill. Vanhin veli Richard, joka sai myöhemmin markiisi Wellesleyn arvonimen, toimi Intian kuvernöörinä ja valtiovarainministerinä William Pitt nuoremman hallituksessa.

title: Konservatiivipuolue (Yhdistynyt kuningaskunta)

text: Nykyisen konservatiivipuolueen historia alkaa 1830-luvulta, mutta sen edeltäjä Tory-puolue on vaikuttanut jo 1600-luvulla. Poliittiset liitot olivat tuolloin löysempiä kuin nyt, ja niihin sisältyi monia alaryhmiä. 1780-luvulta aina 1820-luvulle asti ryhmää johti William Pitt nuorempi, jonka seuraajia alettiin kutsua Tory-nimellä. 1820-luvulla ryhmä hajosi erimielisyyksiin, jolloin myös Arthur Wellesleyn johtama hallitus kaatui.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellingtonin hallitus kaatui 1830. Kesällä ja syksyllä tänä vuonna maata vavistelivat lukuisat mellakat (Swing Riots) vuosien sotien, korkeiden verojen, matalien palkkojen, maanjaon, koneistumisen ja tästä seuraavan työttömyyden vuoksi. Kapinoitsijat hirtettiin tai karkotettiin Australiaan. Wellington vastusti kaikkia uudistuksia ja äänioikeuden laajentamista, minkä johdosta hän hävisi luottamuslauseäänestyksen 15. marraskuuta 1830. Pääministerinä häntä seurasi lordi Grey.

title: Henry Thomas Colebrooke

text:
Vuonna 1805 Arthur Wellesley nimitti hänet hindulainsäädännön ja sanskritin professoriksi Fort Williamin collegeen. Kalkutassa asuessaan hän kirjoitti sanskritin kieliopin ("Sanskrit Grammar", 1805), artikkeleita hindujen uskonnollisista seremonioista ja esseen Veda-kirjoista ("Essay
on the Vedas", 1805), joka oli merkittävä englanninkielinen tutkimus aiheesta. Hän palasi Englantiin 1814. Hän oli Royal Asiatic Society -seuran puheenjohtaja.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Palattuaan Irlantiin hän nai Kittyn, jota ei ollut nähnyt kymmeneen vuoteen. Hääpäivänä hänen mainitaan mutisseen: "She has grown ugly, by Jove", ja avioliittoa seurasi joukko hienovaraisia suhteita. Wellesley meni alahuoneeseen vastaamaan veljeään vastaan osoitettuihin syytöksiin, aluksi Ryesta kuudeksi kuukaudeksi 1806, ja vuotta myöhemmin Newportista Isle of Wightilta, jota paikkaa hän piti kaksi vuotta. Tänä aikana hän toimi toryna ja huhtikuussa 1807 nimitettiin valtaneuvostoon. Wellesley toimi myös Irlannin pääsihteerinä kaksi vuotta, mutta jätti poliittisen uransa purjehtiessaan Eurooppaan viemään divisioonan sotiin Ranskan vallankumouksellisia ja Napoleonia vastaan.

title: André Masséna

text: Huhtikuussa 1810 Napoleon taivutteli huonokuntoisen ja väsyneen Massénan ryhtymään komentajaksi Portugaliin. Hänen armeijansa valtasi heinäkuussa Ciudad Rodrigon ja elokuussa Almeidan, mutta hävisi syyskuussa Buçacon taistelun kenraali Arthur Wellesleyn brittijoukoille.[2][1] Masséna pakotti lopulta Wellesleyn peräytymään, mutta brittien Torres Vedrasiin rakentama puolustuslinja pysäytti ranskalaisten etenemisen ennen Lissabonia. Muonatarvikkeiden ehtyessä Masséna määräsi maaliskuussa 1811 perääntymisen, jolloin Wellesleyn armeija aloitti vastahyökkäyksen.[2][4] Yrittäessään vapauttaa Almeidaa brittien piirityksestä Masséna kärsi toukokuussa 1811 tappion Espanjan puolella käydyssä Fuentes de Oñoron taistelussa, minkä jälkeen Napoleon korvasi hänet marsalkka Marmontilla.[2][1] Masséna ei tämän jälkeen enää saanut merkittäviä komentajantehtäviä, mutta hänet nimitettiin vuonna 1813 Toulonin kuvernööriksi.[2][3]

title: George Hamilton-Gordon

text: Hän aloitti uransa diplomaattina ja toimi 1810-luvulla ylipäällikkö Arthur Wellesley Wellingtonin lähettiläänä Itävallassa. Hän neuvotteli Yhdistyneen kuningaskunnan edustajana Napoleonin vastaisen liittoumasopimuksen lokakuussa 1813. Hän toimi yhtenä maansa edustajista Pariisin rauhanneuvotteluissa 1814. Maansa ulkoministerinä lordi Aberdeen toimi vuosina 1828–1830 ja uudelleen 1841–1846.

title: Harriet Arbuthnot

text: Harriet Arbuthnot (10. syyskuuta 1793 – 2. elokuuta 1834) oli englantilainen 1800-luvun alun kirjailija, sosiaalinen tarkkailija ja konservatiivisen puolueen kannattaja. 1820-luvulla hän oli Waterloon taistelun sankarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin pääministerin Arthur Wellesleyn "lähin nainen". Hän kävi pitkään kirjeenvaihtoa pääministerin kanssa ja kuvasi tämän päiväkirjassaan, jotka toimivat Wellesleyn elämäkertojen lähteinä.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Saatuaan vahvistuksia Wellesley hyökkäsi huhtikuussa 1809, ylitti Douron päivänvalossa ja ajoi ranskalaiset Portosta. Hän liittyi sen jälkeen don Gregorio García de la Cuestaan ja löi yhden kuningas Joseph Bonaparten armeijoista Talavera de la Reinassa 1809. Tästä hänet nimitettiin varakreivi Wellington Talaveralaiseksi ja Wellington Somersetilaiseksi. Vaikka hänen veljensä oli juuri nimitetty lähettilääksi Espanjaan, hän ei onnistunut saamaan espanjalaisia tehokkaaseen yhteistyöhön, ja ilman huoltoa ja Itävallan antauduttua Ranskalle, joukot joutuivat perääntymään Portugaliin. Ranskan armeija marsalkka André Massénan alaisuudessa hyökkäsi jälleen Portugaliin 1810, jolloin Wellington hidasti niitä ensin Bussacossa (Buçaco), ja esti Lissabonin niemen valloituksen Torres Vedrasin linnoituksilla, joihin yhdistettiin kuninkaallisen laivaston tuki. Nälkiintyneet ranskalaiset vetäytyivät kuuden kuukauden jälkeen. Vuonna 1811 Masséna hyökkäsi jälleen Portugaliin, ja Wellington löi hänet niukasti Fuentes de Oñorossa ja La Albuerassa. Toukokuussa 1811 hänet ylennettiin kenraaliksi palveluksistaan Portugalissa.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Muir, Rory| title = Wellington: The Path to Victory, 1769–1814| location = New Haven| publisher = Yale University Press| year = 2013| isbn = 978-0-300-18665-9}}

title: Badajoz

text: Portugalilaiset saartoivat kaupungin 1660 ja 1705 liittoutuneet Espanjan perimyssodassa. Napoleonin sotien aikaan ranskalaiset hyökkäsivät alueelle tuloksetta vuosina 1808 ja 1809, mutta 1811 espanjalainen komendantti lahjottiin antautumaan. Englantilaiset valtasivat kaupungin viimein 1812 Arthur Wellesleyn johdolla, kärsien raskaita tappioita.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellington vetäytyi julkisuudesta 1846, vaikka olikin edelleen sotavoimien komentaja, ja palasi huomion keskipisteeseen 1848 järjestäessään Lontoon puolustuksen Euroopan vallankumouksellisilta. Wellington kuoli 1852 Walmerin linnassa, joka oli hänen asuinpaikkansa Viiden sataman linnanvoudina (Lord Warden of the Cinque Ports). Vaikka Wellington vihasi rautateillä matkustamista, hänen ruumiinsa tuotiin junalla Lontooseen, jossa hänelle järjestettiin valtiolliset hautajaiset. Tätä ennen kunnian oli saanut kuninkaallisten lisäksi vain Nelson. Wellington haudattiin luxullianiittisarkofagissa Saint Paulin katedraaliin.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wesley kävi Eton Collegea 1781–1785, mutta menestyi kehnosti ja varojen vähyyden vuoksi muutti Brysseliin käymään koulua. Wesley opiskeli Angersin sotilasakatemiassa Ranskassa. 18-vuotiaana, vuonna 1787 äiti ja veli Richard ostivat hänelle aliluutnantin paikan 73. jalkaväkirykmentissä. Hänestä tuli aide-de-camp kahdelle Irlannin lordiluutnantille 1787–1793. Luutnantiksi hänet ylennettiin 1788. Kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin perheen paikalta Trimistä Irlannin alahuoneeseen, jossa hän oli vuoteen 1797 asti. Wellesley yleni nopeasti ostettuaan uusia upseerinvirkoja, kuten tapana oli ja hänestä tuli everstiluutnantti 33. jalkaväkirykmenttiin 1793. Saman vuonna hän kosi Catherina (Kitty) Pakenhamia, mutta tuli hylätyksi ja jätti runsaan uhkapelaamisensa keskittyäkseen uraansa. Hän vie rykmenttinsä taisteluihin ranskalaisia vastaan Flanderissa 1794 ja 1795, muun muassa Boxtelissa.

title: John Fox Burgoyne

text: Kun kenraali Alexander Mackenzie Fraser lähetettiin joukkoineen Egyptiin vuonna 1807, Burgoyne palveli osastossa pioneerien päällikkönä. Samassa tehtävässä hän toimi myös kenraali sir John Mooren alaisuudessa Portugalissa ja Ruotsissa vuonna 1808. Vuonna 1809 hän oli Arthur Wellesleyn mukana taisteluissa Dourojoen solassa ja Porton kaupungissa. Hänet ylennettiin samana vuonna kapteeniksi.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerit Luokka:Brittiläiset marsalkat Luokka:Bathin ritarikunta Luokka:Vuonna 1769 syntyneet Luokka:Vuonna 1852 kuolleet

title: Kumisaappaat

text: Kumisaappaat ovat vedenpitäviä jalkineita, jotka yleisimmin valmistetaan kumiseoksesta. Niiden käyttöä muodikkaana jalkineena Britannian aristokraattien piireissä lisäsi Arthur Wellesley, Wellingtonin ensimmäinen herttua 1800-luvun alkupuolella. Nykyisin halvimpia kumisaappaita valmistetaan myös muun muassa PVC-muovista ja polyuretaanista. Yleensä niitä käytetään märissä, sateisissa tai likaisissa oloissa suojaamaan käyttäjää. Niiden pituus vaihtelee, mutta puolisääreen tai lähes polvenkorkeudelle yltävä on yleisin malli.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley johti 1807 retkeä Kööpenhaminaan ja löi pienen tanskalaisjoukon, minkä jälkeen ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja siirrettiin Portugaliin, jossa syttyi kapina Napoleonia vastaan. Vaikkakaan sota ei mennyt hyvin, siellä portugalilaiset ja britit pystyivät pistämään vastaan ranskalaisille. Wellesley oli jättänyt muistion Portugalin puolustuksesta lordi Castlereaghille, joka nimitti hänet joukkojen ylipäälliköksi.

title: Gerard Lake

text: Vuonna 1800 Lake nimitettiin brittijoukkojen komentajaksi Intiassa ja hän saapui Kalkuttaan heinäkuussa 1801. Hänet ylennettiin 1802 täyden kenraalin arvoon. Lake kunnostautui elokuussa 1803 puhjenneessa sodassa intialaista Maratin valtakuntaa vastaan. Hän valtasi heti syyskuun alussa Gwaliorin maharadža Daulatrao Sindhialta järeän Alygarhin linnakkeen ja viikkoa myöhemmin Delhin. Laken voitot siirsivät Gangesin ja Jumnan väliset alueet Delhi mukaan luettuina brittien valtapiiriin. Lokakuussa 1803 hän osallistui Arthur Wellesleyn alaisuudessa Assayen taisteluun, valtasi lyhyen piirityksen jälkeen Agran, ja löi 1. marraskuuta Sindhian armeijan Laswarin taistelussa. Parlamentti palkitsi hänet seuraavana vuonna päärinarvolla nimellä "Delhin ja Leswarreen paroni". Vuoden 1804 lopussa Lake osallistui Wellesleyn sotaretkeen Indoren maharadža Yashwantrao Holkaria vastaan. Hän voitti Holkarin marraskuussa Farrukhabadin taistelussa, mutta tultuaan itse lyödyksi takaisin Bharatpurissa hän solmi rauhan huhtikuussa 1805. Lakesta tuli 1806 Intian joukkojen ylipäällikkö. Hän palasi Englantiin seuraavana vuonna, jolloin hän sai varakreivin arvon nimellä "Lake of Delhi and of Aston Clinton".

title: Napoleonin sodat

text: Vuonna 1807 Napoleon lähetti armeijan Portugaliin, joka kieltäytyi osallistumasta mannermaasulkemukseen ja asetti lopuksi myös veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle. Vuonna 1808 Ranskan armeija lähetettiin kukistamaan Espanjan kapinaa, mutta se kohtasi Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan johtaman brittiarmeijan. Sota niemimaalla jatkui vuoteen 1814 asti brittien, ranskalaisten, espanjalaisten ja Portugalin joukkojen välillä.


query: Miksi epäkypsät solut voivat muodostaa pahanlaatuisen kasvaimen?

title: Neuroblastooma

text: Neuroblastooman syitä ei tiedetä. Mitään altistavia ympäristötekijöitäkään ei ole suoranaisesti voitu osoittaa altistavan lasta nimenomaan neuroblastooman puhkeamiselle, mutta yleiset, syövän kehitykselle altistavat tekijät oletettavasti vaikuttavat myös neuroblastooman syntyyn. Neuroblastoomasta on olemassa perinnöllinen muoto, mutta se on erittäin harvinainen.

title: Neuroblastooma

text: Solujen histologia eli se, miltä ne näyttävät mikroskoopilla katsottuna. Neuroblastoomasolun histologia voi olla ”suotuisa” tai ”epäsuotuisa”. Solujen maturaatioaste eli se, kuinka kypsiä solut ovat. Kypsempisoluinen kasvain kasvaa hitaammin kuin hyvin epäkypsä, ja sillä on siten parempi ennuste. Solujen perimän muutokset, kuten kromosomiluku ja tiettyjen geenien läsnäolo, puuttuminen tai monistuminen. Tärkeimmät näistä ovat hyvin suuri kromosomimäärä ja n-myc –geenin monistuma, joilla molemmilla on ennustetta huonontava merkitys.

text: Familiaalinen adenomatoottinen polypoosi eli FAP on APC- tai MUTYH-geenin mutaation aiheuttama perinnöllinen polyyppisairaus. Sairastuneen paksusuoleen kehittyy runsaasti aluksi hyvänlaatuisia kasvaimia, jotka lopulta muuttuvat pahanlaatuisiksi ja aiheuttavat siten suolisyövän. Polyyppien merkkinä saattaa olla veri ulosteessa. Pahanlaatuiseksi muututtuaan sairaus voi aiheuttaa muun muassa laihtumista ja suolen toiminnan muutoksia. Etäpesäkkeitä voi kehittyä maksaan tai muualle.

title: Retikulosyytti

text: Retikulosyytti ( = "ontelo, solu") on nisäkkäiden punasolun epäkypsä muoto. Niitä vapautuu verenkiertoon, jossa ne kypsyvät lopullisesti. Retikulosyyteissä ei ole enää tumaa, mutta niissä on yhä mitokondrioita, Golgin laitteita ja ribosomeja. Näiden soluelinten avulla syntetisoidaan hemoglobiinia ja muodostetaan solun tukirankaa.

title: Syöpägeeni

text: Syöpägeeni eli onkogeeni on mutatoitunut geeni, joka voi saada solun muodostamaan kasvaimen, mikä voi johtaa syöpään. Onkogeenit saavat kasvaimia aiheuttavat ominaisuutensa mutaatioiden kautta ("gain-of-function" -mutaatio). Onkogeenit voivat syntyä soluissa normaalisti toimivista proto-onkogeeneistä (esisyöpägeenit), mutta myös virukset kantavat onkogeenejä.

title: Perforiini

text: Virusinfektoituneen tai pahanlaatuiseksi muuttuneen solun tunnistaessaan tappaja-T-solu vapauttaa eksosytoosilla perforiinia ja grantsyymeja kohdesolun pinnalle. Solunulkoisen nesteen korkean kalsiumpitoisuuden vaikutuksesta perforiini liittyy kohdesolun solukalvoon, polymerisoituu ja muodostaa solukalvon läpäiseviä kanavia. Kanavien avulla solun sisälle kulkeutuu solunulkoisesta nesteestä kalsiumioneja, jotka käynnistävät kohdesolussa solukalvon korjausmekanismin. Tähän korjausmekanismiin sisältyy solukalvon vaurioituneiden osien ottaminen solun sisälle endosytoosilla. Muodostuviin endosytoosirakkuloihin kulkeutuu myös solukalvon pinnalta tappaja-T-solun erittämiä perforiini- ja grantsyymiproteiineja. Grantsyymi vapautuu todennäköisesti perforiinin avustuksella endosytoosirakkuloista solulimaan, jossa se käynnistää kohdesolun apoptoitumisen.

title: Maksasyöpä

text: Maksaan voi ilmaantua erilaisia kasvaimia, jotka voivat olla hyvän- tai pahanlaatuisia. Hyvänlaatuiset maksakasvaimet ovat suhteellisen yleisiä ja tavallisesti oireettomia maksamuutoksia, jotka vaativat harvoin hoitoa. Tyypillisesti hyvänlaatuinen maksakasvain ilmeneekin sattumalöydöksenä. Hyvänlaatuisiin maksakasvaimiin lukeutuvat maksa-adenooma, fokaalinen nodulaarinen hyperplasia ja maksan hemangiooma. Suurin osa maksasyövistä on "hepatosellulaarisia karsinoomia" (HCC) eli maksasolusyöpiä.

title: Lisämunuaiskuoren kasvaimet

text: Lisämunuaiskuoren kasvaimet aiheuttavat lisämunuaiskuoren liikatoimintaa. Ne ovat syynä moniin hyperadrenalismiin liittyviin sairauksiin. Ne ovat usein funktionaalisia, jolloin ne vaikuttavat elimistön hormonitasapainoon. Yleisimmin lisämunuaiskuoren benignit eli hyvänlaatuiset adenoomat vaikuttavat aldosteronin eritykseen zona glomerulosasta, kun taas malignit eli pahanlaatuiset karsinoomat vaikuttavat androgeenien tuotantoon zona reticulariksessa. Oireet liittyvät näiden hormonien liialliseen tuotantoon. Kaikki lisämunuaiskuoren kasvaimet eivät kuitenkaan ole funktionaalisia, eli ne eivät vaikuta minkään lisämunuaiskuoren tuottaman hormonin määrään. Kasvaimen funktionaalisuus voidaan todeta laboratoriotestein mittaamalla tietyn hormonin ja sen metaboliittien konsentraatio verestä.

title: Oksidatiivinen stressi

text: Lipidiperoksidaatio eli rasvojen härskiintyminen. Rasvoja eli lipideitä on elimistössä etenkin erilaisissa kalvorakenteissa. Oksidatiivisessa stressitilassa rasvat hapettuvat happiradikaalien liiallisen määrän vuoksi, ja seurauksena voi olla häiriöitä kalvojen toiminnassa, kuten esim. hormonien ja muiden viestiaineiden aikaansaamien signaalien välittymisessä solukalvon kautta solun sisälle. Proteiinien vauriot. Proteiinit toimivat elimistössä paitsi rakenteita ylläpitävinä komponentteina, myös entsyymikatalyytteinä mahdollistaen elintoiminnoille välttämättömät kemialliset reaktiot. Lisäksi osa proteiineista toimii muilta soluilta elimistön ulkopuolelta tulevia viestejä vastaanottavina reseptoreina. Proteiinin laajan tehtäväkentän vuoksi happiradikaalien aikaansaamat vauriot proteiinien rakenteissa voivat ilmetä moninaisina elintoimintojen häiriöinä. DNA-vauriot eli mutaatiot. Solujen perimäaineksen geenien muodossa sisältävä DNA voi myös hapettua happiradikaalien vaikutuksesta. Tämä ilmenee DNA-sekvenssin eli emäsjärjestyksen muutoksina, joita kutsutaan mutaatioiksi. Mutaatiot voivat muuttaa kyseistä aluetta koodinaan käyttävän proteiinin rakennetta, ja tätä kautta mutaatiot voivat muuttaa pysyvästi solun toimintaa. Mutaatioiden kertyminen DNA:han saattaakin muuttaa soluja pahanlaatuisiksi ja näin altistaa syövän synnylle.

title: Kultananopartikkeli

text:
Syöpälääkkeet ovat hyvä esimerkki lääkeaineista, joita käytettäessä lääkkeiden kohdistaminen tiettyyn paikkaan elimistössä on erittäin tärkeää. Syöpälääkkeet on tarkoitettu tavalla tai toisella tappamaan syöpäsoluja, joten ne ovat soluille haitallisia. Siksi ne voivat aiheuttaa pahoja haittavaikutuksia, jos ne päätyvät terveisiin soluihin, vaikka terveillä soluilla onkin yleensä paremmat mahdollisuudet toipua lääkkeen vaikutuksista kuin syöpäsoluilla. Tehokkaimmat syöpälääkkeet siis tappavat soluja tehokkaimmin ja aiheuttavat näin myös vakavampia haittavaikutuksia. Siksi tarvitaan keinoja kuljettaa syöpälääkkeet spesifisesti kasvaimiin ilman, että ne pääsevät kosketuksiin terveen kudoksen kanssa.
Nanopartikkelit kulkeutuvat syöpäkasvaimiin passiivisesti kasvainten rakenteen takia, mikä tunnetaan EPR-efektinä. Kerääntymistä kasvaimiin voi tehostaa lisäämällä partikkelien pinnalle molekyylejä, jotka voivat kiinnittyä syöpäsolujen pinnalla oleviin reseptoreihin. Tällaisia molekyylejä ovat esim. foolihappo, transferriini sekä verisuonen endoteelin kasvutekijä (VEGF). Monet syöpäsolutyypit tuottavat terveisiin soluihin verrattuna enemmän reseptoreja, joihin äsken luetellut molekyylit kiinnittyvät. Tämän ansiosta kultananopartikkelit, joiden pinnassa on näitä molekyylejä, kertyvät enemmän syöpäkasvaimiin kuin terveisiin kudoksiin.

title: Paksusuolen syöpä

text: Syöpäkirurgiassa tavoitteena on poistaa kasvain leikkaamalla; käytännössä kasvaimen ympäriltä poistetaan myös ns. marginaali eli tervettä kudosta sen varmistamiseksi että kaikki pahanlaatuiset solut saadaan poistettua. Suolen seinämän lisäksi voidaan poistaa paikallisia imusolmukkeita jos on syytä epäillä kasvaimen lähettäneen niihin etäpesäkkeitä. Kirurgisesti voidaan luonnollisesti poistaa vain tunnistetut kasvaimet, ja laajalle levinnen syövän täydellinen poistaminen ei aina ole mahdollista. Pahimmassa tapauksessa kasvain on voinut levitä niin laajalle, että leikkaaminen ainoastaan pahentaisi henkilön vointia ja ennustetta; tällaisissa tapauksissa leikkaava lääkäri joutuu sulkemaan leikkaushaavan kasvainta poistamatta.

title: Interleukiini 2

text: Pahanlaatuiset kasvaimet ilmentävän usein solukalvollaan proteiinirakenteita, jotka poikkeavat normaalien eli hyvänlaatuisten solujen pintarakenteista. Koska immunologinen järjestelmä puolustaa elimistöä juuri tunnistamalla ja tuhoamalla elimistölle vieraita rakenteita, immuunijärjestelmän ja varsinkin siihen kuuluvien NK-solujen avulla on mahdollisuus tuhota kasvaimia. Kuitenkin lähes kaikki sytostaattihoidot ovat luonteeltaan immunosuppressiivisia eli immuunijärjestelmän toimintaa lamauttavia, sillä niiden syöpäsolujen jakautumista estävä vaikutus estää myös immuunijärjestelmän solujen jakautumista.

title: Kasvit

text: Solukot muodostuvat keskenään samaan tehtävään erikoistuneista soluista. Ne ovat syntyneet, kun kehittyneiden monisoluisten eliöiden solujen työnjako on johtanut solujen erilaistumiseen. Lähes kaikilla putkilokasveilla on vähintään kolmenlaisia solukkoja: Pintasolukko on tavallisesti yhden solukerroksen vahvuinen, ja se verhoaa kasvia tiiviisti. Solukon ulkoseinä on yleensä paksu ja kestävä. Sen päällä on vielä ohut vahainen kalvo, kutikula, joka suojaa kasvia liialta haihtumiselta. Perussolukko muodostaa pääosan kasvista. Solut voivat olla pyöreähköjä tai lähes suorakulmaisia, pitkiä ja paksuseinäisiä, jolloin ne ovat tukisoluja. Johtosolukko muodostaa johtojänteet.

title: Karsinoembryonaalinen antigeeni

text: Useat asiat tukevat sitä, että CEA voisi toimia antigeenikohteena syövän hoidossa. On löydetty useita CEA:n epitooppeja, jotka T-solut tunnistavat. Lisäksi monet eri syöpätyypit ilmentävät CEA:ta. CEA:ta voidaankin hyödyntää monin eri tavoin syövän hoidossa. Ilmeisin tapa on, että annetaan suoraan in vivo monoklonaalista vasta-ainetta CEA:ta vastaan. Tällöin vasta-ainetta voidaan antaa joko yksinään tai siihen voidaan liittää radionuklidi, solumyrkky tai kemoterapeuttinen lääkeaine. Kun anti-CEA vasta-aine sitoutuu syöpäsolun pinnalle, useita reaktioteitä voi aktivoitua, jolloin vasta-aineella merkitty solu voi tuhoutua. Vasta-aineen läsnäolo voi laukaista komplementtikaskadin, joka johtaa solun hajoamiseen. Toinen, ehkä merkittävämpi, tapa on luonnollisten tappajasolujen (NK-solujen) aktivoiminen. Vasta-aineen Fc-osa sitoutuu NK-solun Fc-reseptoriin, jolloin NK-solut vapauttavat sytotoksisia rakkuloita, jotka tuhoavat vasta-aineella merkityt solut. CEA ei kuitenkaan ilmenny kaikissa kasvaimen syöpäsoluissa, jolloin kaikkien syöpäsolujen tuhoaminen on vaikeaa. Lisäksi vasta-aineen pääsy kasvaimeen voi olla vaikeaa johtuen kasvaimen huonosta verenkierrosta. Lisäksi ongelmana voi olla HAMA (Human Anti-mouse Antibody), joka liittyy siihen, että useat käytetyistä vasta-aineista on derivoitu hiirestä, joten niitä vastaan voi syntyä vasta-aineita ihmisessä, jolloin vasta-aineen pääsy kasvaimeen estyy sen tuhoutuessa. Vasta-aineeseen voidaan liittää myös jokin konjugaatti. Konjugaatti voi olla radionuklidi, joka kuljettaa vahingoittavaa säteilyä kasvaimeen. Tässä etuna on, että yhden CEA:ta ilmentävän syöpäsolun ympäristössä muutkin CEA:ta ilmentämättömät syöpäsolut kuolevat. Samaan tapaan kasvaimeen voidaan kohdennetusti kuljettaa kemoterapeuttista lääkeainetta. Lisäksi vasta-ainetta voidaan geneettisesti muokata niin, että vasta-aineeseen liitetään solumyrkky, kuten risiini.

title: Kannabis

text: Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan kannabis nostaa erään kivessyövän muodon, ei-seminooman, riskiä. Sairauden riski on kaksinkertainen niillä, jotka polttavat kannabista viikoittain tai ovat käyttäneet sitä säännöllisesti murrosiästä. Tutkimus viittaa siihen, että alle 18-vuotiaana poltettu kannabis voi vaikuttaa kivesten epäkypsiin soluihin niin, että niistä tulee myöhemmin pahanlaatuisia. Fred Hutchinson Cancer Research Centre ryhtyi tutkimaan kannabiksen käytön ja kivessyövän välistä yhteyttä, kun oli selvinnyt, että kiveksissä on huumeen vaikuttavaan aineeseen (THC) reagoivia reseptoreita. Tutkijat mainitsivat sekä kivessyövän että kannabiksen käytön yleistyneen 1950-luvulta lähtien.

title: Melanooma

text: Melanooman syntyyn johtava tapahtumasarja melanosyyteissä on huonosti tunnettu. Todennäköisesti melanosyytit käyvät läpi monivaiheisen prosessin, jossa niiden kromosomeissa tapahtuu toistuvia mutaatioita, jotka sekä vaikuttavat solun normaaleihin toimintoihin kuten solusykliin ja solukuolemaan että altistavat solua ultraviolettivalon karsinogeenisille vaikutuksille. Melanosyyttien muuntumiseen pahanlaatuisiksi syöpäsoluiksi vaikuttavat kasvunrajoitegeeni p16 ja seriini-treoniinikinaasi BRAF, joiden toiminta on kasvaimissa mutaation seurauksena häiriintynyt.

title: Kasvain

text: Kasvain eli tuumori () eli neoplasma () on solujen hallitsemattomasta jakautumisesta johtuva muodostuma. Kasvain voi olla joko hyvän- tai pahanlaatuinen. Pahanlaatuiset kasvaimet eli syöpäkasvaimet voivat lähettää etäpesäkkeitä eli metastasoida. Hyvänlaatuiset kasvaimet eivät metastasoi, mutta nekin voivat olla terveyshaitta esimerkiksi painaessaan elintärkeitä rakenteita aivoissa tai muissa elimissä.

title: BNCT

text: BNCT:llä on mahdollista tuhota soluja, joita ympäröivät kaikilta suunnilta säilytettävät solut. Siksi kasvaimet, jotka ovat elintoimintojen kannalta keskeisen kudoksen ympäröimänä ja eivät siten sovellu leikattavaksi tai tavanomaiseen sädehoitoon, voivat olla sopivia kohteita BNCT:lle. Esimerkiksi aivokasvaimia ei yleensä voi leikata keskeltä aivoja. Toisaalta tavallinen sädehoito aiheuttaisi suuren säteilyannoksen myös terveelle kudokselle. BNCT:llä on mahdollista vähentää terveen kudoksen annosta ja silti antaa kuolettava säteilyannos kasvaimen soluille.

title: Kilpirauhassyöpä

text: Yleisin kilpirauhassyövän tyyppi on papillaarinen eli pienisoluinen syöpä, joka on lähtöisin kilpirauhasen follikulaarisista soluista. Samoista soluista on lähtöisin myös kilpirauhasen follikulaarinen syöpä. Yhdessä nämä kaksi yleisintä tyyppiä muodostavat 85–95 prosenttia kilpirauhasen pahanlaatuisista kasvaimista, ja molempien ennuste on hyvä.

title: Myooma

text: Myoomista ei yleensä ole potilaalle haittaa eivätkä ne ole vaarallisia. Pahanlaatuisiksi eli syöpäkasvaimiksi ne eivät muutu. Joskus ne voivat sijainnistaan ja koostaan riippuen kuitenkin aiheuttaa kipua, painon tunnetta, tihentynyttä virtsaamistarvetta, lisääntynyttä vuotoa ja jopa anemiaa. Lukuisat tai suuret myoomat voivat olla joissakin tapauksissa myös riski raskauden kululle. Myoomia suositellaan seurattavaksi säännöllisesti. Koska myoomat ovat hormoniriippuvaisia kasvaimia, ne yleensä pienenevät ja jopa häviävät menopaussin jälkeen. Vaihdevuosi-iässä ilmaantuva ja nopeasti kasvava myooma pyritään yleensä hoitamaan nopeasti, sillä kyseessä voikin olla pahanlaatuinen kasvain.

title: Syöpä

text: Useille syöpätyypeille on ominaista etäpesäkkeiden (metastaasien) muodostuminen kehon eri osiin. Etäpesäkkeitä muodostuu, kun syöpäsolut tunkeutuvat ensisijaisesta kasvaimesta imuneste- tai verenkiertoon ja kulkeutuvat sitä kautta muihin elimiin, joissa solut tunkeutuvat kudokseen. Etäpesäkkeiden synnyn suurin este on tyypillisesti uuteen kudokseen vaeltaneiden syöpäsolujen kyvyttömyys selvitä uudessa ympäristössä, jotta ne voivat muodostaa sekundaarisen (metastaattisen) kasvaimen. Eri syövät tyypillisesti muodostavat etäpesäkkeitä eli metastasoivat tiettyihin elimiin, joista tavallisimmat ovat maksa, keuhkot, lisämunuaiset, aivot ja luusto.

title: Solu

text: Yksi solu voi muodostaa kokonaisen eliön tai ne voivat muodostaa monisoluisia eliöitä tai näiden elimiä. Solut voivat lisääntyä eli jakautua joko mitoottisesti tai meioottisesti.

title: Feokromosytooma

text: Tässä taudissa feokromosytooma erittää usein enemmän adrenaliiniä kuin noradrenaliinia. MEN oireyhtymässä feokromosytoomat ovat harvemmin pahanlaatuisia kuin ei-perinnölliset kasvaimet, mutta pahanlaatuisuus todennäköisyys vaihtelee suvun mukaan. Jos suvussa on pahanlaatuisia feokromosytoomia voidaan harkita ennalta ehkäisevää lisämunuaisten poistoa, mutta silloin joudutaan elinikäiseen kortikosteroidikorvaushoitoon.

title: Ketogeeninen ruokavalio

text: Ketogeenistä ruokavaliota on viime aikoina kokeiltu myös syövän hoidossa. Siinä ketogeenisen ruokavalion tehon oletetaan perustuvan siihen, että ilman tarvitsemaansa glukoosia syöpäsolut kuolevat toisin kuin terveet solut, jotka voivat käyttää energiakseen myös ketoneita, tai siihen, että ketogeeninen ruokavalio pysäyttää kasvaimen kasvun vähentämällä kasvutekijähormonin vaikutusta sekä vähentää tulehdusta ja nesteen kertymistä kasvaimessa.

title: Paksusuolen syöpä

text: Kemoterapian eli sytostaatteihin perustuvan lääkehoidon tavoitteena on eliminoida leikkauksesta mahdollisesti jääneet pahanlaatuiset solut, pienentää kasvaimen kokoa tai hidastaa syövän etenemistä. Kemoterapiaa käytetään useimmiten leikkaushoidon jälkeen, ja siinä käytettävät lääkeaineet riippuvat syövän levinneisyydestä. Kemoterapiassa käytetään tyypillisesti useamman lääkeaineen yhdistelmää; yhteistä useimpien käytettyjen lääkeaineiden vaikutusmekanismille on se, että ne estävät tavalla tai toisella syöpäsolujen jakautumista.

title: Hamartooma

text: Pahanlaatuisen kasvaimen kehittyminen hamartoomasta on harvinaista. Perinnölliseen Cowdenin oireyhtymään liittyvät useat hamartoomat ja kohonnut syöpäriski. Hamartoomia liittyy myös tuberoosiskleroosiin.

title: Syöpä

text: Kudoksissa solut jakautuvat synnyttäen uusia soluja samalla kun vanhoja soluja tuhoutuu apoptoosin eli ohjelmoidun solukuoleman kautta. Mutaatiot DNA:n syövälle kriittisissä geeneissä voivat häiritä tätä prosessia, jolloin hallitsematon solujen jakautuminen tuottaa kasvaimia, jotka voivat olla pahanlaatuista syöpää. Näistä geeneistä esisyöpägeenit (proto-onkogeenit) säätelevät solujen kasvua ja mitoosia. Toiset, kasvunrajoitegeenit (tuumorisuppressorigeenit) hidastavat solujen kasvua, pysäyttävät solunjakautumisen DNA:n korjauksen ajaksi tai ajavat solun apoptoosiin tarpeeksi vakavissa DNA-vaurioissa. Syövän kehittyminen edellyttää tyypillisesti useita mutaatioita kummankin tyyppisissä geeneissä. Syöpä on siis pohjimmiltaan geenisairaus.

title: Teratooma

text: Teratooma, "teratoma" on itusoluista alkunsa saava kasvain. Sen solukko on yleensä monimuotoista. Tyypillisimmät sijainnit ovat munasarja ja kives; munasarjojen kasvaimista 15–20 % on teratoomia. Kasvain on yleensä hyvänlaatuinen, mutta harvoin on tavattu myös pahanlaatuisia teratoomia. Kypsän teratooman solukko on täysin erilaistunut, mutta epäkypsien komponenttien havaitseminen johtaa epäilyyn maligniteetista.

title: Lisämunuaiskuoren kasvaimet

text:
Suurin osa lisämunuaiskuoren adenoomista ei vaikuta lisämunuaiskuoren hormonituotantoon, eli ne ovat niin sanotusti hiljaisia. Tämän vuoksi niitä ei välttämättä diagnosoida potilailla, vaan ne löytyvät kuoleman jälkeen tehtävässä ruumiinavauksessa ns. sattumalöydöksinä. Makroskooppisesti lisämunuaiskuoren adenoomat ovat keltaisia tai kelta-ruskeita, mikä johtuu kasvainsolukon rasvoittumisesta. Yleensä ne ovat läpimitaltaan noin 1–2 senttimetriä. Mikroskooppisesti ne muodostuvat solukosta, joka on lähellä normaalia lisämunuaiskuoren solukkoa. Tumat ovat pieniä, mutta jonkin verran pleomorfismiakin voidaan nähdä. Solut voivat on eosinofiilisiä ja vakuolisoituneita riippuen lipidisisällöstä. Mitoottista aktiivisuutta nähdään harvoin.
Lisämunuaiskuoren karsinoomia tavataan kaiken ikäisillä potilailla. Kaksi harvinaista sairautta, Li-Fraumenin oireyhtymä ja Beck-with-Wiedemannin oireyhtymä, voivat aiheuttaa karsinooman. Useimmiten ne ovat makroskooppisesti suurehkoja ja invasiivisia. Ne sisältävät nekroroosia ja kystisiä muutoksia. Verestys on yleistä. Mikroskooppisesti solukko voi olla hyvin erilaistunutta, kuten adenoomissa, mutta solut voivat olla myös hyvinkin häiriintyneitä, pleomorfisia ja huonosti erotettavissa lisämunuaiskuoren etäpesäkkeistä. Niillä on korkea taipumus invasoida lisämunuaislaskimoon, alaonttolaskimoon ja imuteihin. Etäpesäkkeitä esiintyy useimmiten läheisissä imusolmukkeissa ja keuhkoissa.

title: Retinoblastooma

text: Periytyvää retinoblastoomaa sairastavien ennustetta huonontavat käpylisäkken kasvaimet, osteosarkoomat ja muut pahanlaatuiset kasvaimet, joille he geenivirheensä vuoksi ovat tavallista alttiimpia).

title: Mikrofilamentti

text: Mikrofilamentit on löydetty eukaryoottisoluista, ja ne ovat välttämättömiä solujen liikkumiselle. Mikrofilamentit voivat muodostaa jäykkiä ja suhteellisen pysyviä rakenteita, kuten suoliston limakalvon mikrovilluksia ja sytoplasman supistuvia mikrofilamenttikimppuja. Mikrofilamentit voivat muodostaa myös väliaikaisia rakenteita, kuten solun keulasta ulostyöntyviä ulokkeita (filopodeja ja lamellipodeja), joiden avulla solu liikkuu ja supistusrenkaan, joka jakaa solun sytosolin kahtia eläinsolun jakautuessa.


query: Milloin Mika Häkkinen lopetti F1 uransa?

title: Mika Häkkinen

text: Kaudella 2007 Häkkinen voitti Lausitzringin osakilpailun toukokuussa 2007 sekä Mugellon osakilpailun saman vuoden heinäkuussa. Viimeksi mainitun Häkkinen voitti yllättäen lähtemällä ruudusta 15. Saman kauden Barcelonan osakilpailussa Häkkiselle langetettiin DTM-sarjan siihen asti suurin sakkorangaistus; 20000 euroa kolaroinnista Martin Tomczykin kanssa. Kauden päätyttyä Häkkinen ilmoitti lopettavansa ajamisen ja siirtyvänsä Mercedes-Benzillä muihin tehtäviin.[28]

title: Keimolan moottorirata

text: Keimolan moottorirata oli Vantaan Keimolassa sijainnut moottorirata ja -stadion. Radan perusti kilpa-autolegenda Curt Lincoln vuonna 1965 ja se avattiin 12. kesäkuuta 1966. Radan pituus oli noin 3,3 kilometriä ja pelkkä pääsuora oli kilometrin mittainen. Radan leveys oli vaihdellen 9–15 metriä. Keimolassa järjestettiin usein F2-kilpailuja. Keimolassa on ajanut monia F1-legendoja, kuten Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham, Jochen Rindt ja Denny Hulme. Radalla aloittelivat uraansa myös myöhemmät suomalaiset F1-kuljettajat Keke Rosberg, Jyrki Järvilehto, Mika Häkkinen ja Mika Salo, kolme viimeksi mainittua mikroautoilla, Rosberg myös suuremmilla ajokeilla.

title: Suomen urheilu

text: Suomen suosituimpia moottoriurheilumuotoja ovat Formula 1 -kilpailut. F1-kilpailut nousivat suosioon 1980-luvulla kun Keke Rosberg voitti ensimmäisenä suomalaisena F1-sarjan maailmanmestaruuden vuonna 1982. Sarjan suosio nousi huippuunsa 1990-luvun lopulla, kun Mika Häkkinen voitti maailmanmestaruuden peräkkäin vuosina 1998 ja 1999.[64] Suomalaisten neljä maailmanmestaruutta nostavat maan jaetulle viidennelle sijalle maatilastossa – BBC:n mukaan tämä tekee Suomesta maailman parhaan F1-maan väkilukuun suhteutettuna.[66]

title: Luxemburgin Grand Prix 1997

text: Ensimmäistä kertaa F1-urallaan paalupaikalta lähtenyt Mika Häkkinen johti kilpailua, mutta kierroksella 44 hänen moottorinsa hajosi johtopaikalta. Kilpailua MTV3-kanavalle selostanut Matti Kyllönen kommentoi moottoririkon jälkeen seuraavasti:

title: Matti Kyllönen

text: Vuodesta 1994 lähtien MTV3 on televisioinut lähes kaikki F1-kisat aika-ajoineen suorina lähetyksinä. Kyllönen jatkoi selostuksiaan MTV3:lla vuoteen 2000 saakka aisaparinaan Erkki Mustakari. Vuoden 2000 jälkeen Kyllönen poistui F1-selostajan tehtävistä MTV3:lta, kun F1-tuotanto siirtyi pois CreaVideolta. Formula 1 -kaudet 2001 ja 2002 Kyllönen selosti kisoja Canal Digitalin kautta lähetetetyillä monikanavalähetyksillä. Vuoden 2002 Indianapolisin kilpailussa Kyllösen parina selostamossa oli Mika Häkkinen .

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisestä käytettiin F1-uransa aikana usein lempinimeä ”The Flying Finn” eli ”Lentävä suomalainen”.[1] Kaikkien aikojen menestynein Formula 1 -kuljettaja Michael Schumacher on kertonut kunnioittavansa Häkkistä kaikista vastustajistaan eniten.[2] The Times -sanomalehdessä äänestettiin kaikkien aikojen Formula 1 -kuljettaja vuonna 2009, ja Häkkinen oli listan kymmenes.[3] Muita suomalaisia olivat muun muassa Kimi Räikkönen sijalla 13[4] ja Keke Rosberg sijalla 23.[5]

title: Mika Häkkinen

text: Syyskuussa 2009 ESPN-kanavalle antamassaan haastattelussa 41-vuotias Häkkinen kertoi ajavansa vielä tulevaisuudessa kilpaa eikä sulkenut pois paluuta F1-sarjaan.[23]

title: Mika Häkkinen

text: Häkkinen palasi yli viiden vuoden tauon jälkeen 30. marraskuuta 2006 McLarenin F1-testeihin Espanjan Barcelonan kilparadalla ollen noin kolme sekuntia päivän kärkiaikoja hitaampi, joskin käyttäen samaa rengassettiä koko päivän ajan. Häkkinen myönsi, ettei testi välttämättä jäänyt hänen viimeiseksi esiintymisekseen F1-sarjassa. Testin takana oli Gerhard Berger, joka halusi antaa Häkkiselle mahdollisuuden koettaa nykyaikaista F1-autoa.[22]

title: Valtteri Bottas

text: Kanadan GP:n aika-ajoissa Bottas yllätti kaikki ajamalla vaihtelevissa olosuhteissa itsensä kolmanteen lähtöruutuun. Hänen edelleen mahtuivat vain eturivistä starttanneet Sebastian Vettel ja Lewis Hamilton. Bottas hävisi Vettelin paaluajalle vajaat puoli sekuntia. Tätä ennen suomalaisista F1-kuskeista kolmen parhaan joukkoon ovat startanneet vain Keke Rosberg, Mika Häkkinen, Kimi Räikkönen ja Heikki Kovalainen. Samalla se oli Williamsille ensimmäinen kerta tällä kaudella, kun jompikumpi kuskeista yltää TOP 10:een aika-ajoissa ja edellinen kerta kun talli yltää kolmen parhaan joukkoon sitten vuoden 2012 Abu Dhabin GP:n aika-ajon. Kilpailussa kuivalla kelillä Williams -tallin autoilla ei kuitenkaan ollut mitään asiaa kymmenen joukkoon ja Bottas jäi kilpailussa lopulta 14:ksi. Britanniassa Bottas olikin 12:s ja Saksassa 16:s. Unkarin GP:ssä Bottas joutui keskyttämään ensimmäistä kertaa F1-urallaan.

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Yleisradio ja sen yhdessä MTV:n kanssa omistama Kolmoskanava näyttivät 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alkupuolella F1-kilpailuja vuorotellen. Kolmoskanava oli saanut vuonna 1987 oikeudet näyttää kilpailuja, mutta tv-oikeuksien hinnat kiristyivät ja vuoteen 1990 mennessä Kolmosen panostus oli hiipumassa YLE:n vastaavan panostuksen suhteen. Radiolähetykset muuttuivat Keken lopetettua uransa kaudesta 1987 eteenpäin vain koostelähetyksiksi. Tänään Sunnuntaina-ohjelmassa f1-kilpailuja usein kuultiin vuosien 1987-1990 aikana. Aluksi kilpailuja selosti Raimo Häyrinen ja myöhemmin säännöllisemmin Juhani Sipilä. Vuonna 1991 kaksi kuljettajaa nimiltään Mika Häkkinen ja JJ Lehto pääsivät mukaan vakituisiin tiimeihin Dallaralle ja Lotukselle. Panostus lisääntyi merkittävästi kaudelle 1991. Niinpä YLE näytti muun muassa Mika Häkkisen ensimmäisen kilpailun suomeksi selostettuna. Selostajana toimi Markku Pentikäinen YLE TV1:n puolella. Vuonna 1992 näytettiin viimeistä kertaa Suomen televisiossa kolmella kanavalla Formula 1-kilpailuja. TV1:n viimeisen lähetyksen Magny-Coursilta Ranskasta selosti Tapio Suominen.

title: Erja Häkkinen

text: Erja Häkkinen (o.s. Honkanen) (s. 28. lokakuuta 1961 Sippola) on suomalainen televisiojuontaja, malli ja matkaopas, jonka entinen aviomies on F1-maailmanmestari Mika Häkkinen. Syksyllä 2008 Erja oli julkisuudessa Nelosen tv-sarjassa "Operaatio Maa", jossa hän osallistui yhdessä muusikko Martti Syrjän kanssa tuulimyllyprojektiin Madagaskarilla.

title: Mika Häkkinen

text: Mika Häkkinen sai vuonna 1999 Martinlaaksoon oman Mika Häkkisen aukion.[38]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Tämä artikkeli kertoo Formula 1 -sarjasta suomalaisten näkökulmasta. Näkyvimmässä roolissa suomalaiset ovat olleet Formula 1:ssä kuljettajina. Ensimmäinen suomalainen F1-kuljettaja oli Leo Kinnunen, joka osallistui yhden kilpailun lähtöön vuonna 1974. Ensimmäisenä suomalaisena vakituisesti ajoi Keke Rosberg, joka myös on ensimmäinen suomalainen maailmanmestari. Hänen lisäkseen F1-sarjan maailmanmestaruuden on voittanut suomalaisista kahdesti Mika Häkkinen ja kerran Kimi Räikkönen. Muut sarjassa ajaneet suomalaiset ovat Mikko Kozarowitzky, Jyrki Järvilehto, Mika Salo, Heikki Kovalainen ja Valtteri Bottas. Kozarowitzky tosin ei selviytynyt karsinnoista kertaakaan lähtöön. Suomalaisia F1-kuljettajia on ollut sarjan historiassa kaikkiaan yhdeksän, kun Saksan kilpailulisenssillä ajava Nico Rosberg lasketaan mukaan. Hänet on laskettu kansalaisuutensa vuoksi tämän artikkelin tilastoihin.

title: Erja Häkkinen

text: Formula 1 -uransa jälkeen pariskunta pääsi usein iltapäivälehtien otsikoihin mm. avioliitto-ongelmiensa takia. Avioliittoa heikensi muun muassa se, että Häkkinen alkoi viettää kevyempää elämää uransa päätettyään. Pian hän kuitenkin palasi autourheilun pariin DTM-sarjassa. Häkkiset olivat runsaasti keltaisen lehdistön aiheissa ja erohuhuja liikkui vuosien varrella useita kertoja. Ilta-Sanomien mukaan pariskunnan välit alkoivat mutkistua, kun Mika Häkkinen lopetti uransa DTM-sarjassa syksyllä 2007. Heidän erostaan tiedotettiin 6. helmikuuta 2008.

title: Itävallan Grand Prix 1998

text: Sauberin Jean Alesi ylsi toiseksi, ja MM-sarjaa johtanut Mika Häkkinen kolmanneksi. Mika Salo ylsi F1-uransa sen astiseen parhaimpaan lähtöruutun kuudenneksi.

title: Mika Häkkinen

text: Autourheilua seuraavien tietoisuuteen Häkkinen nousi vuonna 1990 hallitessaan Mika Salon kanssa Englannin F3-sarjaa ylivoimaisesti ajaen Dick Bennettsin johtamassa West Surrey Racing-tiimissä. Puhuttiin jopa MikaMika-sarjasta. Kyseisenä vuonna Häkkinen vei lopulta sarjan mestaruuden niukasti Mika Salon jäädessä pisteissä toiseksi.[7]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kausi 1999 oli Häkkiselle vaikeampi; MM-sarjan kärkikuljettaja vaihtui useaan otteeseen. Häkkinen voitti kaudella viisi kilpailua ja varmisti jälleen mestaruuden vasta kauden päätöskilpailussa Japanin GP:ssa, tällä kertaa Ferrarin Eddie Irvinea vastaan.[16] Häkkisestä tuli siis ensimmäinen ja tähän mennessä ainoa suomalainen, joka on voittanut mestaruuden kaksi kertaa. Hän taisteli mestaruudesta vielä kaudella 2000, mutta jäi MM-pisteissä toiseksi. Kausi 2001 sujui sen sijaan vaisusti, ja Häkkinen päätti lopettaa uransa kauden päätteeksi. Vuonna 2006 hän kuitenkin palasi F1-auton rattiin, kun hän testasi McLarenin autoa Barcelonan radalla Espanjassa.

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen esitykset F3-sarjassa vakuuttivat Lotus-tallin tallipäällikön, Peter Collinsin, joka otti Häkkisen talliinsa kaudelle 1991, ja Häkkinen teki tuohon aikaan epätavallisen loikan F3:sta suoraan F1:een. Hän onnistui debyyttikaudellaan kilpailukyvyttömällä autolla hyvin, parhaina suorituksina ensimmäisten aika-ajojen 13. sija ja ensimmäiset MM-pisteet San Marinon GP:stä viidennellä sijallaan.[9]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Ensimmäinen suomalainen Formula 1 -kuljettaja oli Leo Kinnunen vuonna 1974, ja ensimmäinen suomalainen maailmanmestari oli Keke Rosberg vuonna 1982. Kimi Räikkönen voitti mestaruuden kaudella 2007, mutta suomalaisista F1-kuljettajista menestynein on kaksinkertainen maailmanmestari Mika Häkkinen. Yhteensä suomalaisia F1-kuljettajia on ollut yhdeksän.[2][3] Keke Rosbergin poika Nico Rosberg lasketaan tässä mukaan, sillä hän on sekä Saksan että Suomen kansalainen, vaikka kilpaileekin Saksan lipun alla.[4]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kun Rosberg lopetti urheilu-uransa, hän ryhtyi värväämään suomalaisia kuljettajia F1-sarjaan. Hänen suojattinsa Jyrki "JJ Lehto" Järvilehto sai paikan Ferrarin testikuljettajana kaudella 1989 ja osallistui kauden lopulla ensimmäiseen kilpailuunsa Onyx-tallin autolla. Järvilehto putosi usein jo aika-ajoissa tai esikarsinnoissa, kun hänen nopeutensa ei riittänyt kilpailuun. Ensimmäinen kilpailu, johon hän selviytyi mukaan, oli Espanjan GP kaudella 1989. Kaudella 1991 suomalaisia oli ensimmäistä kertaa mukana kaksi: kolmatta kauttaan ajava Järvilehto ja tulokas Mika Häkkinen, jonka managerina toimi myös Keke Rosberg. Häkkinen aloitti uransa Lotus-tallissa, mutta sitä ennen hän oli testannut Benettonin autoa.[11] Kauden 1991 kolmannessa kilpailussa, San Marinon GP:ssa, molemmat suomalaiset ajoivat pistesijoille.[12] Järvilehto sijoittui kolmanneksi, joten hänestä tuli toinen suomalainen palkintosijalle ajanut kuljettaja.

title: Itävallan Grand Prix 2000

text: Itävallan Grand Prix 2000 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. heinäkuuta 2000 A1-Ringillä. Kilpailun voitti Mika Häkkinen. McLaren-talli ei kuitenkaan saanut Mikan voitosta pisteitä, sillä hänen autonsa elektroniikkalaatikosta puuttui sinetti. Nopeimman kierroksen kilpailussa ajoi David Coulthard ajalla 1,11.783. Luciano Burti teki F1-debyyttinsä korvaten Eddie Irvinen, koska Irvine oli kipeä.

title: Australian Grand Prix 1998

text: Mika Häkkinen saavutti lauantaina 7. maaliskuuta 1998 ajetuissa aika-ajoissa F1-uransa toisen paalupaikan. Kukaan ei karsiutunut.

title: Mika Salo

text: Mika Juhani Salo (s. 30. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Salo osallistui F1-urallaan yhteensä 111 kilpailuun kausien 1994 ja 2002 välillä. Hänen F1-uransa huippuhetkiin kuului Michael Schumacherin korvaaminen Ferrarilla kesken kauden 1999. Kyseisellä F1-kaudella hän saavutti kaksi palkintosijaa, jotka myös jäivät hänen uransa viimeiseksi.

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen Formula 1 -ura alkoi vuonna 1991, jolloin hän pääsi kilpailemaan Lotuksella. Tosin ensimmäistä kertaa, kun Häkkinen kokeili F1-autoa, oli autona Benetton.[7]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Kimi Räikkönen esiintyi ensimmäisen kerran F1:ssä kaudella 2001 Sauber-tallissa. Kun Häkkinen lopetti F1-uransa, Räikkönen siirtyi McLarenille kaudeksi 2002. Hän sijoittui useaan otteeseen palkintosijoille, ja ensimmäisen kerran hän onnistui voittamaan kilpailun kaudella 2003. Samalla kaudella hän sijoittui MM-sarjassa toiseksi. Kaudella 2005 hän taisteli Fernando Alonson kanssa maailmanmestaruudesta mutta joutui taas tyytymään MM-hopeaan, vaikka voitti kauden aikana seitsemän osakilpailua. McLaren-kausilla Räikkösen suorituksia hidastivat autojen luotettavuusongelmat. Moottori hajosi joskus jo aika-ajoissa pudottaen hänet lähtöruudukossa alaspäin. Kilpailuissakin hän joutui usein keskeyttämään auton hajottua.

title: Mika Häkkinen

text: Nuorena Häkkinen ajoi kartingia, jossa hän voitti peräti viisi kertaa Suomen mestaruuden. Häkkinen kilpaili kartingissa vuosina 1974–1986. Mikroautojen jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1987 Formula Ford -sarjaan. Formula Fordissa hän onnistui voittamaan Suomen, Ruotsin ja Pohjoismaiden mestaruuden. Jotta ura pysyisi nousussa, Häkkinen lähti Britanniaan kilpailemaan Formula Vauxhall Lotus -sarjassa (Britannian ulkopuolella Formula Opel Lotus), jossa kilpailu kovenisi. Samalla kaudella hän sai tuekseen tupakkavalmistaja Marlboron.[7]

title: Mika Salo

text: Salo aloitti uransa karting-radoilla ja voitti neljä suomenmestaruutta. Sen jälkeen hänen uransa jatkui Formula Fordeissa, joissa Salo hallitsi SM-, PM- ja EM-sarjoja. Vuosina 1989 ja 1990 hän ajoi Britannian Formula 3 -sarjaa. Vuoden 1990 F3-kautta Salo hallitsi yhdessä Mika Häkkisen kanssa. Salo voitti kuusi osakilpailua ja Häkkinen mestaruuden, minkä takia sarjasta puhuttiin Mika–Mika-sarjana. Kauden lopussa Salo ajoi kuuluisassa Macaon Grand Prix'ssa toiseksi Michael Schumacherin vietyä voiton. Mika Salo sijoittui Formula 3-luokan Englannin mestaruussarjassa toiseksi.

title: Mika Häkkinen

text: Mika Häkkinen vietti lapsuutensa Vantaan Martinlaaksossa, hänen lapsuudentalonsa sijaitsee osoitteessa Raiviosuonmäki 6. Kadun toisella puolella, Raiviosuonmäki 3:ssa, vietti samanaikaisesti lapsuuttaan toinen suomalainen formulakuljettaja Mika Salo.[29] Häkkisen vanhemmat ovat Harri ja Aila Häkkinen, ja hänellä on sisko Nina.[30] Harri Häkkinen kuoli 12. toukokuuta 2010 äkilliseen sydänkohtaukseen.[31]

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen viimeinen kilpailukausi oli vaikea. McLarenin ongelmat tuntuivat kasautuvan Häkkisen päälle, josta osoituksena dramaattinen keskeytys ylivoimaisesta johtoasemasta kytkinrikkoon Espanjan GP:n viimeisellä kierroksella. Ferrarin tekninen etumatka etenkin automaattisessa lähtöjärjestelmässä antoi sille huomattavan edun kilpailijoihinsa,[8] ja lehdistö aloitti spekulaatiot Häkkisen lopettamisesta. Häkkinen voitti kauden aikana kaksi kilpailua: Britannian GP:n ja kauden toiseksi viimeisenä ajetun Yhdysvaltain GP:n. Kauden loppupuolella Häkkinen ilmoitti siirtyvänsä vuoden sapattivapaalle F1:stä, ja hänen tuuraajakseen palkattiin toinen suomalainen Kimi Räikkönen. Häkkinen ei kuitenkaan koskaan palannut sapattivapaaltaan, vaikka hänen paluustaan kaudelle huhuttiin vahvasti.[21]

title: Jyrki Järvilehto

text: Järvilehto nostaa perheen ja ystävät autourheilun edelle ja sanoi F1-uransa aikana olleensa valmis opiskelemaan uutta ammattia varten, jos olisi pakko. Vastakohtana on esimerkiksi Mika Häkkinen, joka sanoi, ettei pystyisi enää palaamaan tavalliseen elämään. Järvilehdon mukaan suurin uhraus, jonka hän on työnsä vuoksi joutunut tekemään, oli se, että hän on joutunut olemaan liian paljon erossa perheestään. Hän onkin sanonut mieluisimmaksi kilpailujen ulkopuoliseksi ajanvietteekseen perheen kanssa yhdessä olemisen. Kysyttäessä, mikä on elämässä tärkeintä, Järvilehto vastasi välittömästi: ”Ei ainakaan kilpaileminen”.

title: Luxemburgin Grand Prix

text: Kilpailun voittivat Jacques Villeneuve kaudella 1997 ja Mika Häkkinen kaudella 1998. Molemmat heistä voittivat samaisina kausina maailmanmestaruuden. Kauden 1997 kilpailussa paalupaikalta lähti Häkkinen, jolle paalupaikka oli F1-uran ensimmäinen. Kilpailun voittaneelle Villeneuvelle voitto sen sijaan oli F1-uran viimeinen.


query: Mistä tulee nimi Homeros?

title: Homeros

text: Runoilijan nimi lausutaan samoin kuin sana (hómēros), joka tarkoittaa ”panttivankia”,[8] mikä on ymmärretty samaksi kuin ”se joka on pakotettu seuraamaan”. Joonialaisessa kreikassa verbillä (homēreúō) oli erityinen merkitys ”ohjata sokeaa”; Kymen aiolialaisessa kreikassa sana (hómēros) merkitsi puolestaan sokeaa.[9] Tämä tuotti useita kertomuksia, jotka pyrkivät liittämään Homeroksen joko tilanteeseen, jossa tämä oli vangittuna, tai tämän sokeuteen.

title: Autuaiden saaret

text: Antiikin ajan "onnelliset saaret" sijoitettiin Atlantille, lähinnä Kanarian saarille, ja samastettiin Elysioniin, jonne valitut pääsivät kuolemansa jälkeen. Plutarkhos kirjoitti niistä näin: "Siellä sataa harvoin, ja silloin kun sadetta saadaan, sitä tulee kohtuullisesti. Tuulet ovat enimmäkseen lauhkeita ja ne antavat niin runsaasti kastetta, että maa tuottaa itsestään parhaita hedelmiä ylenpalttisesti eikä asukkaiden tarvitse tehdä mitään muuta kuin nauttia lepoa kaikesta vaivannäöstään. Ilma on aina miellyttävä, ja barbaaritkin yleisesti otaksuvat, että juuri siellä ovat ne Elysionin kentät ja autuaiden asuinsijat, joita Homeros runoissaan tenhoten kuvaa."

title: Ilias

text: Antiikin perimätiedon mukaan eeposparin "Ilias" ja "Odysseia" on luonut tai koonnut sokea kiertelevä runonlaulaja Homeros. Homeroksen historiallisuutta on kuitenkin usein epäilty; kyseessä saattaa todellisuudessa olla jonkinlainen nimimerkki. Mikäli Homeros oli historiallinen henkilö, hänen henkilöllisyytensä ja kotipaikkansa oli joka tapauksessa epävarma jo antiikin aikana.

title: Homeros

text: Tutkijat ovat erimielisiä siitä, milloin runot tarkkaan ottaen saivat kirjallisen muotonsa. Perinteinen ratkaisu on hypoteesi runojen puhtaaksikirjoituksesta; luku- ja kirjoitustaidoton "Homeros" olisi sanellut runoutensa kirjurille joskus 700-luvulla eaa. Toisaalta Homeros on saattanut edustaa ensimmäisiä lukutaitoisia sukupolvia. Barry B. Powell on ehdottanut, että kreikkalaisen kirjaimiston kehitti yksi henkilö, mahdollisesti juuri Homeros, homeerisen runouden ylöskirjaamiseksi.[37]

title: Homeros

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Ilias| others = Translated by Otto Manninen| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 2002| version = Johdannon kirjoittanut Edwin Linkomies. 7. painos (1. painos 1919). Laatukirjat| id = ISBN 951-0-16156-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Odysseia| others = Translated by Otto Manninen| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 2002| version = Johdannon kirjoittanut Edwin Linkomies. 7. painos (1. painos 1924). Laatukirjat| id = ISBN 951-0-16157-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Homeros| title = Odysseia| others = Translated by Pentti Saarikoski| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2002| version = Saatesanan kirjoittanut Hannu Riikonen. Seitsentähdet. 1. painos 1972| id = ISBN 951-1-17050-3}} Homeros: Troijan sota ja Odysseuksen harharetket, Suom. Paavo Castrén, Otava 2016 ISBN 978-951-1-29632-4

title: Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwe

text: Lekan etunimi on hänen isänsä mukaan, mutta nimi "Anwar" tulee Egyptin entisen presidentin Anwar Sadatin mukaan, nimi "Reza" tulee Persian entisen shaahin Mohammad Reza Pahlavin mukaan ja nimi "Baudouin" tulee Belgian entisen kuninkaan Baudouin I:n mukaan. "Msiziwe" on zulu-nimi.

title: Homeros

text: Ajatus siitä, että Homeros kirjoitti vain kaksi teosta, Iliaan ja Odysseian, saavutti suosiota vasta noin 350 eaa.[36] Vaikka monet ovat nähneet sen epätodennäköiseksi, että sama henkilö olisi voinut runoilla kummatkin eepokset, toiset ovat katsoneet näiden teosten olevan tyyliltään niin samanlaisia, ettei teoksilla voi olla useampia kirjoittajia. Eräs näkemys, joka pyrkii yhdistämään nämä ääripäät, on se, että Homeros olisi runoillut Iliaan aikuisiässä ja Odysseian vanhuusiässä. Muiden Homeroksen nimiin pantujen teosten katsotaan olevan myöhäisempiä, jolloin ne eivät voisi olla saman kirjoittajan tekemiä.

title: Sotavaunut Kreikassa

text: Arkaaisella ajalla, eli aikana jolloin Homeros itse eli, hevosta ja sotavaunuja käytettiin vain kulkuneuvona taistelukentälle siirtymiseen. Kallis hevonen ja vaunut olivat ainoastaan statussymboli, joka kertoi omistajansa varallisuudesta. Sotavaunusta oli tullut taktisesti epäolennainen osa kreikkalaista sodankäyntiä. Tämän vuoksi Homeros olettaa aikaisempienkin kreikkalaisten käyttäneen vaunuja samoin kuin hänen omat aikalaisensa.

title: Homeros

text: Historiantutkijat ovat kiistelleet siitä, oliko Homeros todellinen henkilö vai esimerkiksi useammalle vanhaa eeppistä materiaalia esittäneelle runonlaulajalle annettu nimitys. Samaten on pohdittu, laatiko sama runoilija sekä Iliaan että Odysseian.

title: Kreikkalaiset

text: Homeros manitsee "helleenit" yhtenä Peleuksen valtakunnassa asuneista heimosta. Heidän asuinalueensa, josta käytettiin nimitystä Hellas, sijaitsi mahdollisesti Sperkheios-joen laaksossa Thessaliassa. Paroksen kronikan mukaan Fthia oli helleenien kotimaa, ja heidän mukaansa tämä nimi annettiin koko kansalle, joita aikaisemmin oli kutsuttu kreikkalaisiksi () Kreikkalaisessa mytologiassa Hellen oli helleenien kantaisä, jonka vanhemmat, Pyrrha ja Deukalion, olivat ainoina selvinneet hengissä vedenpaisumuksessa. Myytti on todennäköisesti keksitty siinä vaiheessa, kun kreikkalaiset heimot alkoivat eriytyä toisistaan eri puolille Kreikkaa, ja ilmentää heidän yhteistä alkuperäänsä. Aristoteles käytti nimeä Hellas eräästä alueesta Epeiroksessa Dodona- ja Akhelous-jokien välillä, missä Deukalionin tulvan väitettiin tapahtuneen. Aluetta asuivat sellit ja kreikkalaiset, joita myöhemmin alettiin nimittää helleeneiksi. Sellit olivat Dodonian Zeuksen pappeja., ja nimi merkitsee todennäköisesti "uhraajia", sillä se muistuttaa gootin kielen uhria tai lahjaa tarkoittavaa sanaa "saljan".

title: Gávdos

text: Nykyinen Gávdos-nimi on saanut vaikutteita "Ogygia"-nimestä. Homeros mainitsee Odysseia-teoksessaan Ogygian nymfi Kalypson kotisaareksi.

title: Caroline Kennedy

text: Vuonna 1972 hän meni Concorden yliopistoon Massachusettsissa. Tämän jälkeen hän työskenteli setänsä, senaattori Edward M. Kennedyn alaisena sekä New York Daily News -lehdessä. Pian näiden jälkeen hän meni töihin Metropolitan Museoon New Yorkiin 1980, josta hän löysi miehensä Edwin Schlossbergin. Heillä on kaksi tytärtä, Rose Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1988, (nimi tulee kunnioitetusta isoäidistä) sekä Tatiana Celia Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1990, (nimi tulee Edwinin isoäidin mukaan) ja yksi poika, John Bouvier Kennedy Schlossberg. Hän syntyi 1993 (nimi tulee presidentti isän mukaan).

title: Homeros

text: Homeroksen tunnetuimmat teokset ovat eepokset Ilias ja Odysseia. Sen lisäksi hänen nimiinsä on pantu lukuisia hymnejä ja muita töitä. 500- ja 400-lukujen eaa. kreikkalaiset ymmärsivät "Homeroksen" samana asiana kuin "koko herooisen heksametrirunouden perinne".[31] Homeroksen nimiin saatettiin laittaa esimerkiksi koko eeppinen kyklos. Siihen kuuluivat muun muassa Troijan tarupiirin runoelmat Pieni Ilias, Nostoi ja Kypria, sekä Theban tarupiirin Oidipuksesta ja tämän pojista kertovat runoelmat.

title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .

title: Homeros

text: Antiikin kreikkalaiset pitivät Homerosta yleisesti historiallisena henkilönä, mutta nykyaikaiset tutkijat ovat olleet skeptisempiä: antiikin ajalta ei ole säilynyt lainkaan luotettavia elämäkerrallisia tietoja Homeroksesta,[6] ja tämän nimiin pannut runoelmat itsessään ovat selvästi useita vuosisatoja jatkuneen ja valmiita runokaavoja hyödyntäneen tarinankerronnan ja runonlaulannan lopputulosta. Joidenkin tutkijoiden mukaan "Homeros" ei ole ollut historiallisen runoilijan nimi, vaan keksitty nimimerkki.[7] Homeroksen historiallisuuden lisäksi tutkijat ovat olleet erimielisiä tämän nimen merkityksestä, mahdollisesta ajoituksesta sekä kotipaikasta.

title: Palamedes

text: Homeros ei mainitse Palamedesta kirjoituksissaan. Flavius Philostratus kirjoittikin teoksessaan "Apollonios Tyanalaisen elämä" Palamedeella olleen kaksi katkeraa vihollista: Odysseus, joka juoni kansan kivittämään hänet kuoliaaksi, ja Homeros, joka kielsi häneltä paikan eepoksessaan.

title: Homeros

text: Aristoteles huomautti Runousopissaan, että Homeros erosi muista aikansa runoilijoista siinä, että hän keskittyi yksittäiseen yhtenäiseen teemaan tai toimintaan eeppisessä kykloksessa.[33]

title: Homeros

text: Kaksi merkittävintä tutkimussuuntausta 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuolen Homeros-tutkimuksessa ovat olleet analyysi ja unitarianismi. Analyysin edustajat ovat korostaneet runoelmien epäjohdonmukaisuuksia, unitarianistit puolestaan niiden yhtenäisyyttä. 1900-luvulla ja sen jälkeen on tutkittu runouden suullisen välittymisen mekanismeja. Uusanalyysi on tutkinut Homeroksen ja muun varhaisen eeppisen aineiston välisiä yhteyksiä.

title: Maailmankirjailijoita

text: Teoksen aloittaa Leinon – Osmo Pekosen mukaan kuuluisa – essee Homeroksesta, joka alkaa sanoin: "Homeros? Onko se mies? Onko se henkilö? Vai pelkkä nimi? Vai runollinen keksintö ja kansantaru?", jossa Leino pohtii "Odysseian" tekijää.

title: Homeros

text: Nämä kertomukset koottiin hellenistisen ajan Aleksandriassa joukoksi Homeroksen elämä -nimisiä teoksia. Lisäksi tunnettiin runoelma nimeltä Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa. Yleisimmän version mukaan Homeros oli syntyisin joko Joonian Smyrnasta, Vähästä-Aasiasta, tai Khioksen saarelta, ja hän kuoli Ioksen saarella Kykladeilla.[26] Homēreōn oli Ioksella erään kuukauden nimenä.[27] Yhteys Smyrnaan vaikuttaa olevan peräisin legendasta, jonka mukaan Homeroksen alkuperäinen nimi oli Melesigenes, "Meles-joella syntynyt". Runojen sisäinen todistusaineisto tukee yhteyttä jonkin verran: paikannimet ja maantieteelliset yksityiskohdat osoittavat alueen tuntemusta, ja monet vertaukset herättävät mielikuvia paikallisista näkymistä.[26][28]

title: Hippias (lyhyempi dialogi)

text: Aluksi Sokrates kysyy, eikö Homeros esittänyt Akhilleuksen juonikkaana. Hippias vastaa, että Akhilleus oli sen sijaan mitä suoraviivaisin ja totuutta rakastavin; todisteeksi hän lainaa "Iliaan" kohtaa, jossa Akhilleus sanoo vihaavansa niitä, jotka ajattelevat tai tekevät yhtä ja sanovat toista. Hippias siis esittää, että Homeros voidaan ottaa kaikissa asioissa kirjaimellisesti. Sokrates sanoo, että Homeros on kuollut, joten asiaa ei voida ratkaista, mutta että hän on yhtä mieltä Homeroksen kanssa siitä, että suoraviivainen ja totuutta rakastava mies on parempi kuin ovela ja juonikas.

title: Homeros

text: Homeros () oli mahdollisesti myyttinen runoilija antiikin Kreikan muinaisajalla, todennäköisesti 700-luvulla eaa. Häntä on perinteisesti pidetty kreikkalaisen kirjallisuuden merkittävimpien eeposten Iliaan ja Odysseian runoilijana.

title: Homeros

text: Vaikka "Homeros" on kreikkalainen nimi, joka viittaa aiolian murretta puhuneeseen alueeseen,[23] Homeroksesta ei tiedetä mitään varmaa. Antiikin aikana syntyi moninaisia perinteitä, jotka esittivät tarjoavansa yksityiskohtia tämän synnyinpaikasta ja taustasta. Monet niistä olivat puhtaasti fantasiakirjallisuutta: satiirikko Lukianos esitti hänet Tosi tarinassaan Tigranes-nimisenä babylonialaisena, joka otti nimen Homeros vasta kun joutui kreikkalaisten panttivangiksi (homeros).[24] Kun keisari Hadrianus kysyi Delfoin oraakkelilta, kuka Homeros todella oli, Pythia vastasi, että tämä oli ithakalainen Epikasteen ja Telemakhoksen, eli Odysseian henkilöhahmojen, poika.[25]

text: Osmo Pekonen asettaa arviossaan rinnakkain säkeitä eri suomennoksista ja toteaa, että proosaan siirryttäessä osa teoksen hohdosta katoaa mutta tulee ymmärrettäväksi. Hän väittää, että "[s]adassa vuodessa suomen kieli on – – köyhtynyt ja suomalainen sivistys madaltunut niin paljon, että nykylukijan on vaikea saada selvää Mannisen runoilemasta antiikin jumalten maailmasta", ja suositteleekin siksi Castrénin suomennosta koulukäyttöön.

title: Homeros

text: Jotkut tutkijat uskovat Homeroksen olleen todellinen historiallinen henkilö, joka kirjoitti sekä Iliaan että Odysseian tai ainakin kokosi ne yhtenäisiksi teoksiksi ennestään tunnettujen runojen pohjalta. Koska tämän elämästä ei tiedetä mitään, yleinen vitsi kuuluu, että "Homeros ei koskaan elänyt, vaan runot kirjoitti joku toinen saman niminen".[35] Samuel Butler väitti Odysseuksen (mutta ei Iliaan) sepittäjän olleen nuori sisilialainen nainen.

title: Olus

text: Eloúntan alue on ollut asuttu jo minolaisena aikana. Oluksen kaupunkivaltio syntyi antiikin aikana. Sen mainitsee ensimmäisen kerran Homeros. Kaupungin nimi on esihelleeninen ja voi palautua minolaisaikaiseen nimistöön. Kaupunki sijaitsi Kalydónin eli Kolokýthan niemen muuhun Kreetaan yhdistävän, nykyisin Póros-nimellä tunnetun kannaksen kohdalla. Kaupungissa arvioidaan olleen noin 30 000 asukasta. Arkeologisiin löydöksiin kuuluu muun muassa Artemis Britomartiksen pyhäkkö ja satama. Kaupungissa palvottiin myös muun muassa Apollonia ja Zeus Tallaiosta. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa rahaa ja olleen vihollisuuksissa läheisen Laton kaupungin kanssa.

title: Sokrateen puolustuspuhe (Platon)

text: Tämän jälkeen Sokrates rohkaisee niitä, jotka äänestivät hänen puolestaan. Hän sanoo, ettei hänen jumalhenkensä, "daimonioninsa", ollut estänyt häntä jatkamasta puolustustaan niin kuin hän oli tehnyt. Tämän hän tulkitsi merkiksi siitä, että hän oli tehnyt kaiken oikein. Tämä voi tarkoittaa vain sitä, että kuolema on hyvä asia. Se tulee olemaan joko tyhjiin häviäminen, joka muistuttaa ikuista unetonta yötä; tai siirtyminen johonkin toiseen paikkaan, jossa hän voi tavata sellaisia kuuluisia henkilöitä kuin Hesiodos ja Homeros, sekä Odysseuksen kaltaisia sankareita. Näiden kanssa hän voi jatkaa eläessäänkin suorittamaa keskustelua ja kuulustelua. Kummassakin tapauksessa kuolema on voitto.

title: Akarnania

text:
Akarnanian alkuperäisiksi asukkaiksi mainitaan antiikin lähteissä ei-kreikkalaiset tafioi (myös teleboiai), lelegit ja kureetit. Tafioi-heimo asutti pääasiassa Akarnanian länsirannikon edustan saaria, missä näiden sanotaan harjoittaneen merirosvousta. Lelegit asuttivat Akarnanian lisäksi myös osaa Aitoliasta, Lokriista ja muusta Kreikasta. Kureetit olivat asuttaneet alun perin Aitoliaa, ja olivat siirtyneet Akarnaniaan sen jälkeen, kun aitolialaiset olivat ajaneet nämä pois Aitoloksen johdolla. Antiikin lähteissä nämä heimot kuvataan barbaarisiksi eli ei-kreikkalaisiksi.
Akarnanian nimi on suhteellisen myöhäinen. Homeros kutsui aluetta yksinkertaisesti Ithakaa ja Kefalleniaa vastapäätä olevaksi maaksi tai yleisnimellä Epeiros. Akarnanialaiset eivät myöskään esiinny Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa Akarnanian nimi oli peräisin heeroksesta nimeltä Akarnan, joka oli Alkmaionin poika ja asutti Akheloos-joen suun alueen. Tämä myytti saattaa kertoa siitä, että alueella olisi ollut varhaisina aikoina Argoksen siirtokunta. Akarnanian nimi on kuitenkin selitetty myös niin, että se viittaisi kallioisen seudun asukkaisiin ("akarna", 'kallio'; "-anes", 'asukkaat').

text: Homeros: Troijan sota ja Odysseuksen harharetket on klassillisen filologian emeritusprofessori Paavo Castrénin proosamuotoinen suomennos Homeroksen kirjoittamaksi arvellusta teoksesta. Se sisältää "Odysseian" sekä monia lauluja "Iliaasta". Kysymys teosten kirjoittajasta on niin sanottu homeerinen kysymys, jota on puitu vuosisatoja.

title: Odysseia