query: Mitä Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen tapahtui?

title: Ranskan suuri vallankumous

text: Ranskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin. Ranskan vallankumousta pidetään yhtenä Euroopan historian merkittävimmistä tapahtumista, ja historiantutkimuksessa siitä katsotaan yleensä alkavaksi uusin aika, jolla porvarit ovat valtaapitäviä. Ranskan vallankumous seurasi Amerikan vallankumousta.

title: Ranskan lippu

text: Ranskan lippu (Trikolori) on Ranskan tasavallan kansallistunnus, josta säädetään maan perustuslain (4. lokakuuta 1958) toisessa artiklassa. Lipussa on kolme saman levyistä pystypalkkia (sininen, valkoinen ja punainen; tästä nimitys Trikolori eli kolmivärinen). Lipun värien sanotaan kuvaavan Ranskan suuren vallankumouksen ihanteita vapautta, tasa-arvoa ja veljeyttä.[1] Lipun suhteet ovat 2:3. Lipun synty liittyy Ranskan suureen vallankumoukseen vuonna 1789.

title: Länsimaisen filosofian historia

text: Teologiassa renessanssi johti reformaatioon ja vastareformaatioon. Yhteiskunnassa tapahtui muitakin muutoksia, ja tapa hallita valtioita alkoi muuttua. Ristiriidat johtivat joissain tapauksissa myös vallankumouksiin ja sisällissotiin, tunnetuimpana Ranskan suureen vallankumoukseen. Sama henki, joka sai tiedemiehet luopumaan auktoriteeteista ja sen sijaan tutkimaan luontoa kokeiden kautta, sai teologit tutkimaan Raamattua alkukielillä ja filosofit lukemaan klassikoita. Yhdessä he kyseenalaistivat katolisen kirkon valta-asemaa ja opetuksia, ja koettelivat järjellä, mikä oli totta ja arvokasta säilytettäväksi.

title: Grasse

text: Kun Ranskassa suuren vallankumouksen jälkeen luotiin departementtien järjestelmä, tuli Grasse osaksi Varin departementtia, jonka hallintokaupunkina se toimi pari vuotta 1793–1795. Grassen alue erotettiin Varin departementista 1860 ja liitettiin Nizzan kreivikuntaan, joka tuolloin liitettiin osaksi Ranskaa. Alueesta tuli Alpes-Maritimes-departementti.

title: Salzburg (osavaltio)

text: 1700-luvun lopussa Ranska alkoi suuren vallankumouksen jälkeen uhata koko Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan olemassaoloa. Ranskan vallattua 1801 Saksan läntiset osat ja suuren osan Italiaa, tarvitsi keisarikunta uudelleenjärjestelyä, ja tässä yhteydessä Salzburg sekularisoitiin eli arkkipiispa luopui maallisesta vallasta, kreivikunnastaan 1803. Tällä ei juurikaan ehtinyt olla vaikutusta sillä Napoleon julistautui Ranskan keisariksi. Hänen voittonsa Austerlitzissa 1805 jälkeen maa johti Eurooppaa, ja Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta lakkasi olemasta 1806. Salzburg oli nyt jonkin aikaa vuorotellen sekä Itävallan että Baijerin alaisuudessa, kunnes Napoleon voitettiin. Wienin kongressin jälkeen 1816 siitä tuli pysyvästi osa Itävaltaa.

text: Chrétien Guillaume de Lamoignon de Malesherbes (6. joulukuuta 1721 Pariisi – 22. huhtikuuta 1794 Pariisi) oli ranskalainen juristi, hallintomies ja Ranskan akatemian jäsen, joka yritti toteuttaa yhteiskunnallisia uudistuksia Ludvig XV:n ja Ludvig XVI:n valtakaudella. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen hän toimi syrjäytetyn Ludvig XVI:n puolustusasianajajana tämän oikeudenkäynnissä vuonna 1792. Malesherbes teloitettiin vallankumouksen terrorin aikana.

title: Ranskalaiset

text: Kansainvaellusten ja ristiretkien jälkeen Ranskan väestö pysyi melko tasaisena. Poiketen muista suurista Euroopan kansoista, ranskalaisista vain pieni osa muutti Ranskan siirtomaihin. Suurimmat ranskalaiset siirtolaisryhmät muuttivat nykyisiin Nova Scotiaan, Louisianaan ja Quebeciin, sekä Ranskan länsi-Intiaan. Monet muuttajista olivt hugenotteja eli protestanttisia ranskalaisia. Ranskan kansallisvaltio syntyi 1789 Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen. Ranskaa yritettiin yhtenäistää hävittämällä paikalliset vähemmistökielet, Dreyfusin tapaus osoitti merkkejä myös antisemitismin noususta.

title: Voltaire

text: Voltaire kuoli Pariisissa vuonna 1778. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Panthéoniin.

title: Napoleon I

text: Ranskaan palattuaan Napoleon pelkäsi, että kansa syyttäisi häntä Egyptin sotaretken epäonnistumisesta. Kansa kuitenkin otti hänet vastaan riemusaatossa valtakunnan pelastajana, sillä Egyptin sotaretken aikana Ranska oli ollut uhatummassa asemassa kuin koskaan suuren vallankumouksen jälkeen.

title: Saint-Germain-des-Prés’n luostari

text: Saint-Germain-des-Prés’stä tuli vuodesta 1630 alkaen benediktiinien keskuudessa vaikuttaneen maurilaisen uudistusliikkeen ansiosta tärkeä sivistyksen keskus. Luostarin laaja kirjasto avattiin jo tuolloin tutkimuskäyttöön. Ranskan suuren vallankumouksen aikana kaikki Ranskan luostarit suljettiin ja myös Saint-Germain-des-Prés lopetti toimintansa 13. helmikuuta 1792. Kirkko muutettiin salpietaritehtaaksi. Luostarin alueella tapahtui niin sanottujen syyskuun murhien aikana 3. syyskuuta 1792 verilöyly, jonka yhteydessä väkijoukko silpoi kuoliaaksi yhteensä 318 pappia. Suurin osa luostarin rakennuksista tuhoutui tulipalossa vuonna 1794. Luostarikirkko säilyi, mutta sen sisätiloja tuhottiin pahoin vallankumouksen vuosina. Merovingikuninkaiden hautojen ohella hävitettiin länsiportaalin veistoskoristelu, jonka luultiin esittävän kuningasta.

title: Honoré Gabriel de Riquetti de Mirabeau

text: Honoré Gabriel de Riquetti de Mirabeau (1749–1791) eli suuri Mirabeau oli ranskalainen varakreivi, poliitikko ja kirjailija, jolla oli merkittävä rooli Ranskan suuren vallankumouksen kahden ensimmäisen vuoden aikana kansalliskokouksessa, jossa hän taisteli Englannin kaltaisen perustuslaillisen monarkian synnyttämiseksi myös Ranskaan. Ranskan vallankumouksen historioitsija Octave Aubry kutsuu Mirabeauta muun muassa ”vallankumouksen aivoiksi ja kieleksi”.

title: Ensimmäisen liittokunnan sota

text: Ranskan vallankumouksen jälkeen 1789 Euroopan valtiot pitivät Ranskaa heikkona maana, joka ei sisäisten kiistojensa vuoksi pystynyt ylläpitämään ulkosuhteitaan. Asennetta kuvasi Venäjän keisarinnan Katariina Suuren lausahdus, että 10 000 sotamiestä riittäisi sammuttamaan "kamalan rovion" Ranskassa. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Leopold II ja Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II antoivat elokuussa 1791 Ranskan vallankumousta vastaan suunnatun Pillnitzin julistuksen, joka vahvisti ranskalaisten käsitystä näiden suurvaltojen vallankumoukselle muodostamasta uhasta.

title: Pius VII

text: Pius VII:n noustessa paavinistuimelle vallitsi paavin ja Ranskan välillä riita. Riidan juuret piilivät Ranskan suuressa vallankumouksessa, jossa valtaan oli noussut kansalliskokous. Vallankumouksen jälkeinen Ranska oli ollut pahoissa talousvaikeuksissa, jotka oli ratkaistu kansallistamalla kirkon omaisuus. Myöhemmin kansalliskokous oli myös lakkauttanut maan luostarit ja tehnyt kirkon piispoista ja papeista virallisesti ranskalaisia virkamiehiä. Kun kansalliskokous oli vaatinut pappeja ja piispoja vannomaan uskollisuutta Ranskan uudelle perustuslaille ja kirkkojärjestykselle, noin puolet papeista oli kieltäytynyt.

title: Maareformi

text: Ranskassa maauudistus tehtiin vallankumouksen direktoraatin aikana. Itä-Euroopassa maareformeja tehtiin 1830 Serbiassa, vuonna 1835 Kreikassa ja 1878 Bulgariassa näiden maiden itsenäistyttyä Osmanien valtakunnasta. Näissä pääosin turkkilaisten aatelisten hallitsemat suurtilat jaettiin paikallisille talonpojille. Toinen suuri maareformiaalto tapahtui Venäjällä lokakuun vallankumouksen jälkeen ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja Baltian maissa, kun nämä maat itsenäistyivät ja lähinnä saksalaisten aatelisten tilat jaettiin talonpojille. Kolmas aalto alkoi toisen maailmansodan jälkeen Itä-Euroopassa, kun suurtilat takavarikoitiin ja jaettiin talonpojille tai niistä muodostettiin kollektiivitiloja.

title: Vallankumouksen helluntaiyö

text: ”Vallankumouksen helluntaiyö” oli Ranskan suuren vallankumouksen varhaisvaiheen tärkeä tapahtuma, jossa Ranskan perustuslakia säätävä kansalliskokous päätti 4.–5. elokuuta 1789 välisessä istunnossaan lakkauttaa koko vanhan feodaalijärjestelmän.

title: Louvre

text: Palatsiin rakennettiin myöhemmin joukko lisärakennuksia. Katariina de’ Medici rakennutti eteläisemmän niistä pitkistä siipirakennuksista, jotka yhdistivät Louvren Tuileries’n palatsiin. Ranskan kuninkaat hankkivat palatsiinsa suuren joukon taideteoksia, joita siitä lähtien on säilytetty Louvressa. Louvre oli Ranskan kuninkaiden asuinpaikkana siihen saakka, kunnes Ludvig XIV siirsi hovin Versaillesiin. Sen jälkeen Louvre toimi kuninkaan suostumuksella monien taiteilijoiden asuin- ja työtiloina. Jo Ludvig XV suunnitteli Louvren avaamista yleisölle taidemuseoksi, mutta tämä toteutui vasta Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Vuonna 1793 Ranskan tasavalta perusti Louvren tiloihin museon, jossa tehtävässä se palvelee edelleen.

title: Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu

text: Armand Emmanuel Sophie Septemanie du Plessis, Richelieun herttua (25. syyskuuta 1766 – 17. toukokuuta 1822) oli merkittävä ranskalainen valtiomies Bourbon-suvun palattua valtaan Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen. Vallankumouksen ja Napoleonin sotien aikana hän palveli Venäjän keisarillisissa joukoissa.

title: Pyöveli

text: Ranskan kuuluisin pyövelisuku oli Sansonit. Nämä miehet - isä Charles-Henri, poika Henri ja pojanpoika Henri-Clement - mestasivat huomattavan osan Ranskan suuren vallankumouksen aikana teloitetuista merkkihenkilöistä. Henri-Clement oli sukunsa viimeinen; hänen jälkeensä tehtävään valitut käyttivät aina kuolemanrangaistuksen kieltämiseen saakka peitenimeä Monsieur de Paris. Ranskan viimeinen pyöveli oli Marcel Chevalier.

title: Ranskan suuren vallankumouksen aikajana

text: Seuraavassa on Ranskan suuren vallankumouksen aikajana. Ranskan vallankumouksen katsotaan alkaneen vuonna 1789 ja päättyneen 1799 tai 1815.Myöhemmin Napoleon kruunataan keisariksi (1804), häviää, Bourbonien kuningasvalta palaa (1815).

title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Emmanuel Joseph Sieyès (3. toukokuuta 1748 Fréjus – 20. kesäkuuta 1836 Pariisi) oli ranskalainen kirkonmies, poliitikko ja poliittinen kirjailija. Hänen vuonna 1789 julkaisemansa pamfletti "Mikä on kolmas sääty?" vaikutti Ranskan suuren vallankumouksen puhkeamiseen. Hän osallistui myös poliittisena vaikuttajana vallankumouksen jälkeisiin tapahtumiin. Sieyès auttoi Napoleon Bonapartea kaappaamaan vallan marraskuussa 1799 ja toimi sen jälkeen konsulaatin jäsenenä.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Metrisen SI-yksikköjärjestelmän juuret ovat jo 1700-luvun lopussa, jolloin Ranskan kuningaskunnassa aloitettiin yksikköjärjestelmän järkeistystyö. Loppuun työ saatettiin vasta 1790-luvulla Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen, jolloin määriteltiin metri ja kilogramma. Samalla niille rakennettiin mittanormaalit eli vertailukappaleet. Muutos oli suuri, sillä metri ja gramma kerrannaisyksiköineen korvasivat vaikeaselkoisen perinteisen mittajärjestelmän, jossa eri tavaralaatujen painoja, tilavuuksia ja mittoja käsiteltiin omina suureinaan. Samalla yksikköjärjestelmä muuttui kymmenkantaiseksi, mikä helpotti yksikkömuunnoksia. Seuraavalla vuosisadalla metrijärjestelmä tuli vähitellen käyttöön muissakin maissa varsinkin sen jälkeen, kun asiasta vuonna 1875 tehtiin kansainvälinen metrisopimus.

title: Itsevaltius

text: Itsevaltiudesta luovuttiin vähitellen etenkin Ranskan suuren vallankumouksen (1789) jälkeen, ja hallitsijan valtaa alkoivat rajoittaa perustuslait. Kehitys alkoi Englannista vuonna 1215, jolloin Magna Carta tuli rajoittamaan hallitsijan valtaa,[3] ja Mainiossa vallankumouksessa vuonna 1689 sen rinnalle tuli jyrkempi Bill of Rights.

title: Marskenttä (Pariisi)

text: Aukio toimi vuodesta 1765 École Militairen kadettien harjoitus- ja paraatikenttänä, joten se nimettiin roomalaisen sodanjumalan Marsin mukaan. Sitä alettiin jo 1780-luvulla käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten ensimmäisten kuumailmapallojen nousupaikkana. Ranskan vallankumouksen jälkeen Marskentällä järjestettiin 14. heinäkuuta 1790 näyttävä vallankumouksen yksivuotisjuhla, "Fête de la Fédération", johon osallistui 300 000 ihmistä. Vuonna 1794 kentällä järjestettiin Maximilien Robespierren ideoima ja Jacques-Louis Davidin suunnittelema Korkeimman olennon juhla. Lisäksi vuonna 1791 aukiolla tapahtui vallankumouksen vaiheisiin liittynyt niin sanottu Marskentän verilöyly.

title: Tuileries’n palatsin valtaus

text: Tuileries’n palatsin valtaus oli 10. elokuuta 1792 tapahtunut Ranskan suuren vallankumouksen käännekohta, Pariisissa puhjennut suunnitelmallinen kansannousu, jossa pariisilaiset kansanjoukot valtasivat kuninkaallisen Tuileries’n palatsin maakunnista saapuneiden vapaaehtoisten sotilaiden tuella. Sen seurauksena kuningas Ludvig XVI syöstiin vallasta, Ranskan monarkia kumottiin ja ensimmäinen tasavalta perustettiin. Tapahtumasarjaa kutsutaan myös ”Ranskan toiseksi vallankumoukseksi”, koska vuonna 1789 puhjennut vallankumous siirtyi sen jälkeen entistä radikaalimpaan vaiheeseen.

title: Blois’n linna

text:
Kuninkaat Ludvig XII ja Frans I käyttivät linnaa pääasiallisena asuinpaikkanaan ja teettivät siihen lukuisia muutoksia ja laajennuksia. Viimeisin suuri rakenteellinen muutos teetettiin 1600-luvulla arkkitehti François Mansartin suunnitelmien mukaisesti, mutta sen jälkeen linnan merkitys väheni vähitellen.
Kun rakennukset olivat vaurioituneet ja niiden sisustus ryöstetty Ranskan suuren vallankumouksen aikana, linna restauroitiin täydellisesti vuonna 1845. Blois’sta tuli ensimmäinen Loiren linna, joka kunnostettiin vallankumouksen jälkeen, ja se toimi restauroinnin mallina lähes kaikille Loiren laakson tunnetuille linnoille, kuten Azay-le-Rideaun, Chenonceaun ja Amboisen linnoille.

title: Museoiden historia

text:
Valistusajan museokehityksen symboliksi nousi Louvren taidemuseon avaaminen Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen 1793. Louvre on perustellusti maailman ensimmäinen kansallismuseo. Monet pitävät sitä jopa nykymuseon alkuna. Louvre jouduttiin sulkemaan rakennuksen huonon kunnon vuoksi kuitenkin jo 1796, mutta se avattiin uudelleen 1803 nimellä Musée Napoleon. Napoleon oli tuonut Ranskaan paljon taideaarteita muualta Euroopasta ja Egyptistä. Napoleon tavoitteli Ranskaan eurooppalaisen kulttuurin keskusmuseota, mutta se herätti vastareaktion, jonka seurauksena muihinkin Euroopan maihin alettiin suunnitella kansallismuseoita. Napoleon oli itse perustamassa Amsterdamiin Rijksmuseumin edeltäjää Kuninkaallista museota ja Milanoon Breran pinakoteekkia.
Ranskan suuren vallankumouksen jälkeistä muutamaa vuosikymmentä on pidetty museoiden kulta-aikana. Museoiden syntymiseen vaikutti ajatus museon asemasta kansakunnan yhteisenä omaisuutena. Napeolonin kaatumisen jälkeen Berliinissä avattiin 1815 näyttely, jossa olivat esillä Pariisista palautetut taideaarteet. Se johti Altes Museumin perustamiseen 1830. Baijerin kuningas Ludvig I halusi puolestaan luoda pääkaupungistaan Münchenistä uuden Ateenan. Monien linnojen ja palatsien lisäksi kaupunkiin rakennettiin veistoskokoelmille 1830 Glyptothek ja maalauskokoelmille 1833 Pinakothek. Uudet saksalaiset museot vaikuttivat museoarkkitehtuuriin ympäri maailmaa. Museorakennusten arkkitehtuuria ohjasivat Saksassa jo periaatteet, joiden mukaan pyrittiin turvaamaan kokoelmalle suotuisat olot. Venäjän tsaarien kokoelmat avattiin myös 1800-luvun alkupuolella. Kokoelman taide-esineisiin kuului vain länsieurooppalaista taidetta. Talvipalatsin jäätyä pieneksi sen viereen rakennettiin vuonna 1852 avattu Eremitaaši.

title: William Wordsworth

text: Vuosina 1791–1792 Wordsworth oleskeli Ranskassa ja koki paikan päällä suuren vallankumouksen tapahtumat. Hän innostui vallankumouksesta jopa niin paljon, että yritti saada Ranskan kansalaisuuden. Vallankumous oli hänen mielestään tienraivaaja uudelle aikakaudelle, jolloin ihmiset olisivat vapaita ja täydellisiä. Haaveet uudesta aikakaudesta sortuivat kuitenkin pian: valta päätyi Ranskassa Robespierren ja Napoleonin kaltaisille diktaattoreille, ja vallankumouksen ylevät periaatteet hylättiin. Wordsworth ajoi kuitenkin vielä Englannissa köyhien asiaa.

title: Temple (Pariisi)

text: Temppeliherrojen tuhon jälkeen linna oli Ranskan suureen vallankumoukseen asti Johanniittain ritarikunnan käytössä.

title: Bayeux’n seinävaate

text: Seinävaate on kulkenut läpi kuohuvien vuosisatojen ja säilynyt alkuperäisenä aina nykyaikaan. Vuosisatojen ajan se oli nähtävillä Bayeux’n tuomiokirkossa. Se kätkettiin kuitenkin turvaan suurimpien myllerrysten aikana. Näin tapahtui muun muassa Ranskan suuren vallankumouksen aikana. Lukuisat tiedemiehet tutkivat seinävaatetta 1800-luvulla ja siitä tuli suuri yleisen mielenkiinnon kohde. Seinävaate restauroitiin Bayeux’ssa 1842. Silloin se myös sijoitettiin turvaan lasisuojuksen taakse. Viimeisimmät suojaanviennit tapahtuivat Ranskan-Saksan sodan aikana 1870 ja toisen maailmansodan aikana.

title: Vapaus johtaa kansaa

text: Maalaus on yksi kuuluisimmista Ranskan vallankumouksia kuvaavista tauluista. Teos sai suuren suosion ollessaan esillä Pariisin salongissa vuonna 1831. Ranskan hallitus maksoi maalauksesta 3 000 Ranskan frangia. Sitä ei kuitenkaan asetettu uudelleen näytteille, koska hallitus pelkäsi sen innoittavan uusiin vallankumouksiin. Nykyään maalaus on nähtävillä Louvren taidemuseossa Pariisissa.

title: Paavius uudella ajalla

text: Yksi esimerkki kirkon ja valistusaikaisen valtion yhteentörmäyksestä tapahtui Ranskan vallankumouksen jälkeen. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeinen Ranska oli pahoissa talousvaikeuksissa, jotka ratkaistiin kansallistamalla kirkon omaisuus. Myöhemmin kansalliskokous myös lakkautti maan luostarit ja teki kirkon piispoista ja papeista virallisesti ranskalaisia virkamiehiä. Kun kansalliskokous vaati pappeja ja piispoja vannomaan uskollisuutta Ranskan uudelle perustuslaille ja kirkkojärjestykselle, noin puolet papeista kieltäytyi.


query: Mikä oli Pohjolan unionivaltio?

title: Dorotea Brandenburgilainen

text: Dorothea, Ruotsin kuningatar Dorotea Brandenburgilainen (n. 1430 – 10. marraskuuta 1495) oli kahteen otteeseen Pohjolan unionivaltion kuningatar. Hän oli Tanskan kuningatar vuosina 1445–1448 ja 1449–1481, Norjan kuningatar vuosina 1445–1448 ja 1450–1481 sekä Ruotsin kuningatar vuosina 1445–1448 ja 1457–1464.

title: Pasi Pohjola

text: Pasi Pohjola (s. 9. maaliskuuta 1971) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1988–2007 Pohjola pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä Muhoksen Pallo-Salamoiden, Jyväskylän Kirin, Kaisaniemen Tiikereiden, Pattijoen Urheilijoiden ja Oulun Lipon joukkueissa yhteensä 398 runkosarjaottelua. Pohjola valittiin 7 kertaa Itä–Länsi-otteluun. Pelipaikaltaan Pohjola toimi kopparina. Pohjolan kasvattajaseura on Muhoksen Pallo-Salamat.

title: Pohjola-aktivismi

text: Pääministerinä toimiessaan Kekkonen teki vuonna 1952 pyjamantaskupuheena tunnetun ulkopoliittisen kannanoton, jossa hän ehdotti pohjoismaista puolueettomuusliittoa. Keskeinen ero pohjola-aktivistien myöhempiin samankaltaisiin suunnitelmiin oli, että Kekkosen ajama puoluueetomuusliitto ei olisi tarkoittanut Suomen irtautumista YYA-sopimuksesta. Vuosina 1959-1961 pohjola-aktivismin tavoitteista informoitiin laajasti Suomen korkeinta valtiojohtoa. 1960 silloinen tasavallan presidentti Urho Kekkonen totesi aktivistien hankkeisiin liittyen ettei ”kiellä eikä kehoita”, ja antoi täten ikään kuin hiljaisen hyväksyntänsä pohjola-aktivismille jääden seuraamaan sen toimintaa luultua tiiviimmin. Kuitenkin vuoden 1961 noottikriisin ja seuraavan vuoden uudelleenvalintansa jälkeen Kekkosen suhtautuminen pohjola-aktivismiin tiukkeni merkittävästi, mikä laski toiminnan menestymismahdollisuuksia huomattavasti. Pohjola-aktivisteilla ja Kekkosella oli sinällään yhteinen tavoite Pohjolan vakauden turvaamisesta, mutta keinot tämän saavuttamiseksi erosivat toisistaan. Pohjola-aktivistit eivät voineet hyväksyä niin sanotun Paasikiven-Kekkosen linjan edellyttämää läheistä yhteistyötä Neuvostoliiton kanssa.

title: Pohjolan isäntä

text: Pohjolan isäntä on Suomen kansalliseepoksessa Kalevalassa esiintyvä hahmo. Pohjolan isäntä on Pohjolan emännän, Louhen puoliso. Lemminkäinen surmaa Pohjolan isännän Pohjolan häissä.

title: Pohjola (Kalevala)

text: Pohjola (viroksi Põhjala) on itämerensuomalaisissa mytologiossa ja kalevalaisessa runoudessa esiintyvä paikka tai maa, joka sijaitsee pohjoisessa. Yleensä Pohjola on pahan tai vihollisen roolissa. Pohjolaa hallitsee Pohjan akka tai Pohjolan emäntä, eräältä nimeltään Louhi.

title: Verneri Pohjola

text: Verneri Pohjolan veli on pasunisti Ilmari Pohjola. Heidän isänsä oli basisti Pekka Pohjola.

title: Pohjola (Kalevala)

text: Pohjolassa oli kalevalaisen runouden mukaan Pohjan-Akan lisäksi muiden muassa Pohjolan isäntä, Pohjan poikia, kuvankauniita Pohjolan tyttäriä. Siellä oli myös vihamielisiä noitia ja loitsijoita ja erilaisia hirviöitä. Pohjolaa lähestyvä näki jo kaukaa kuumottavat eli hohtavat kivikummut ja Pohjolan portit, "pahat veräjät". Pohjolaan matkaavan edessä saattoi olla esteitä ja vartijoita, kuten aita tai muuri, joka ylettyi alhaalla maaemään ja ylhäällä yläisiin taivosiin, tulinen railo, jolle ei näkynyt loppua, tai jättiläiskäärme.

title: OP Vakuutus

text: Sampo-Leonia myi Pohjolan osakkeensa Suomi-yhtiölle ja Ilmariselle vuonna 2000. Samalla Pohjola irrottautui If-yhteistyöstä. Vuonna 2001 henkivakuutusyhtiö Pohjolan myynti Suomi-yhtiölle saatettiin loppuun sekä Pohjolan, Ilmarisen, Suomi-yhtiön ja Osuuspankkiryhmän yhteistyö päättyi, Pohjola osti A-vakuutuksen ja Conventum fuusioitiin Pohjolaan. Pohjola aloitti yhteistyön Säästöpankkien kanssa 2002. Pohjola palasi henkivakuutusliiketoimintaan vuonna 2004 perustamalla Henkivakuutusosakeyhtiö Pohjolan ja ostamalla alkuvuodesta 2005 Suomi-yhtiöltä sen noin 1,2 miljardin euron henkivakuutuskannan. Samalla Pohjolan ristiinomistus Suomi-yhtiön ja Ilmarisen kanssa purettiin.

title: Ursula Pohjolan-Pirhonen

text: Pohjolan-Pirhosen vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Matti Iisakki Orkomies (ent. Wallenius) ja tämän ensimmäinen puoliso Ines Maria Bergroth (k. 1931). Pohjolan-Pirhonen oli naimisissa historioitsija ja kirjailija Helge Pohjolan-Pirhosen kanssa. Ursula ja Helge Pohjolan-Pirhonen kuolivat liikenneonnettomuudessa Sulkavalla heinäkuussa 1984.

title: Pohjola-filmi

text: Pohjola-filmi on suomalainen elokuvayhtiö. Yhtiön toimitusjohtajana ja tuottajana toimii Elina Pohjola ja dramaturgina Mike Pohjola. Pohjola-filmi on erikoistunut ”pohjoiseen elokuvaan” ja tekee sekä dokumentteja että fiktioelokuvia.

title: Pohjolan Liikenne

text: Vuosina 2009–2010 toteutettiin kolme fuusiota VR-Yhtymän konsernirakennetta uudistettaessa. Pohjolan Liikenne -konsernin emoyhtiö Oy Pohjolan Liikenne Ab sulautettiin ensin junaliikennettä harjoittaneeseen VR Osakeyhtiöön, jolloin Pohjolan Liikenteen henkilöliikenne siirtyi henkilöliikennedivisioonaan ja tavaraliikenne logistiikkadivisioonaan, jolloin Transpoint-yhtiöt yhdistettiin VR Cargon kanssa VR Transpointiksi. Tämän jälkeen VR Osakeyhtiö sulautettiin VR-Yhtymään, josta tuli VR Group. Oy Pohjolan Henkilöliikenne Ab:n nimi muutettiin Oy Pohjolan Liikenne Ab:ksi.

title: Erkki Pohjola

text: Erkki Pohjola oli Ensti Pohjolan, Liisa Pohjolan ja Paavo Pohjolan veli. Hänen poikiaan olivat huilisti Olli Pohjola (1961–1998), sellisti Matti Pohjola (1963–2002) ja säveltäjä Seppo Pohjola (s. 1965).

title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emännän valtakunta Pohjola kuvataan pahaksi ja kylmäksi maaksi kaukana pohjoisessa. Pohjola oli sekä kansanrunouden sankarien vihollinen, että erilaisten arkielämässä kohdattujen pahojen asioiden, kuten pakkasen ja sairauksien, kuviteltu alkulähde. Monissa tapauksissa Pohjolan emäntä itse on luonut Pohjolasta tulevat uhat ja ongelmat. Pohjolan hyviä oloja kuitenkin kadehditaan, eivätkä nämä kielteiset käsitykset estä kalevalaisia sankareita matkaamasta uutterasti kohti Louhen valtakuntaa ja kosiskelemasta hänen yliluonnollisen kauniita tyttäriään.

title: Pohjolan tytär

text: Pohjolan tyttäret eli Pohjolan neidot (tai Pohjan neidot, Pohjan tyttäret) ovat kalevalaisen runouden ihmeellisiä ja vaikeasti tavoitettavia neitoja, jotka oleskelevat Pohjolassa tai jopa taivaalla. Useimmiten nämä kerrotaan itsensä Pohjolan emännän Louhen tyttäriksi.

title: Paavo Pohjola

text: Paavo Pohjola on Ensti Pohjolan, Erkki Pohjolan ja Liisa Pohjolan veli.

title: Sakari Oramo

text: Oramo on ollut vuodesta 1988 naimisissa oopperalaulaja Anu Komsin kanssa. Heillä on kaksi lasta. Oramon isä on musiikin teorian professori Ilkka Oramo ja äiti pianonsoiton professori Liisa Pohjola. Hänen sisarensa on cembalisti Anna-Maaria Oramo. Heidän serkkujaan ovat basisti Pekka Pohjola, viulisti Jukka Pohjola, huilisti Olli Pohjola, sellisti Matti Pohjola ja säveltäjä Seppo Pohjola.

title: Mika Pohjola

text: Vuonna 1997 Pohjolalle myönnettiin Steinwayn ensimmäisen luokan taiteilija-arvo. 1990-luvun lopulla Pohjola oli myös aktiivi konsertoija Euroopassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa. Lyhyen tuottajakautensa jälkeen 2000-luvun alussa Pohjola palasi säveltämiseen. Vuoteen 2009 mennessä Pohjola on julkaissut yhteensä kaksikymmentäneljä albumia. Suurin osa hänen tuotannostaan on jazzia eri kokoonpanoissa, mutta hän on myös uudistanut Tove Janssonin muumilauluja sekä Toivo Kärjen musiikkia. Hän luennoi säännöllisesti yhdysvaltalaisissa yliopistoissa, aiheinaan sävellys ja johtajuus. Pohjola konsertoi myös Suomessa: Vuonna 2001 hän esiintyi saksofonisti Miguel Zenonin ja kitaristi Ben Monderin kanssa Turussa ja Helsingissä. Vuonna 2006 Pohjola konsertoi argentiinalaisen Grupo Nuevon ryhmässä. Pohjola on myös kirjoittanut taidemusiikkia, muun muassa tilaussävellyksen norjalaisen runoilijan Olav H. Haugen runoihin. Vuonna 2008 hänet kiinnitettiin amerikkalaiseen Blue Music Group levy-yhtiöön.

title: Seppo Pohjola

text: Seppo Pohjola kuuluu tunnettuun musiikkisukuun. Hänen isänsä oli Erkki Pohjola, tätinsä Liisa Pohjola ja setiään Ensti Pohjola ja Paavo Pohjola. Hänen veljiään ovat Olli Pohjola ja Matti Pohjola sekä serkkujaan Pekka Pohjola ja Sakari Oramo.

title: Pekka Pohjola

text: Pohjola nousi maineeseen 1970-luvun alussa Wigwam-yhtyeen basistina. Pohjola teki myös useita fuusiojazz-tyylisiä, hieman fantasiahenkisiä soololevyjä, kuten "Pihkasilmä kaarnakorva", "Harakka Bialoipokku" ja "Keesojen lehto". Nämä albumit ovat maailmanlaajuisesti arvostettuja. Soolouransa lisäksi Pohjola soitti 1970-luvulla Jukka Tolosen yhtyeessä, Made in Swedenissä ja Mike Oldfieldin Euroopan kiertueella. Oldfield myös tuotti "Keesojen lehto" -albumin ja soitti sillä useita instrumentteja. 2000-luvulla Pohjola konsertoi yhdessä XL:n ja poikiensa Verneri ja Ilmari Pohjolan kanssa. Vuonna 1977 perustettu Pekka Pohjola Group konsertoi vuoteen 2002 ja oli yksi suomalaisen fuusiojazzin tärkeimmistä tekijöistä.

title: Ilmari Pohjola

text: Ilmari Pohjolan veli on trumpetisti Verneri Pohjola. Heidän isänsä oli basisti Pekka Pohjola. Pohjola pelaa vapaa-ajallaan jalkapalloa. Hän mainitsee yhdeksi suosikkiyhtyeekseen Radioheadin ja -elokuvakseen Fucking Åmålin.

title: OP Vakuutus

text: 1997 Suomi-yhtiö myi henkivakuutusyhtiönsä Salaman Pohjolalle, jolloin muodostui "Pohjola-Yhtymä". Vuonna 1999 Merita Pankki myi Kansallispankin myötä saamansa Pohjolan osakkeet Skandialle. Pohjola liittyi Skandian ja Storebrandin muodostamaan pohjoismaiseen vakuutusyhtiö Ifiin. Vielä samana vuonna Skandia myi Pohjolan osakkeensa edelleen Sampo-Leonialle (ent. ja nyk. Sampo), joka sai määräysvallan Pohjolan yhtiökokouksessa. Suomi-yhtiö puolestaan myi pääosan omista Pohjolan osakkeistaan Ilmariselle ja Osuuspankkiryhmälle, joista tuli toinen pääomistaja.

title: Liisa Pohjola

text: Liisa Pohjola on Ensti Pohjolan, Erkki Pohjolan ja Paavo Pohjolan sisar. Liisa Pohjola oli vuosina 1965–1979 naimisissa professori Ilkka Oramon kanssa. Heidän poikansa Sakari Oramo on tunnettu kapellimestari ja tyttärensä Anna-Maaria Oramo barokkicembalisti ja -urkuri.

title: Pohjola Rakennus

text: Pohjola Rakennus Oy on vuonna 1989 perustettu suomalainen kiinteistökehitys-, infra- ja rakennusalan konserni. Perheyritys tunnettiin Rakennustoimisto Pohjola Oy:nä vuoteen 2013 saakka, jolloin nimi vaihtui Pohjola Rakennus Oy:ksi. Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut sen perustamisesta lähtien Juha Metsälä, joka on myös Pohjola Rakennuksen perustaja. Vuonna 2018 Pohjola Rakennus aloitti rakentamisen tytäryhtiöiden fuusioimisen Pohjola Rakennus Oy Suomeksi.

title: OP Vakuutus

text: Pohjolan kaksi suurinta omistajaa, Suomi-yhtiö ja Salama fuusioituivat Suomi-Salamaksi vuonna 1970, jolloin myös matkavakuutusyhtiö Eurooppalaisesta tuli Pohjolan tytäryhtiö. 1970-luvun puolivälissä Pohjola ja Suomi-Salama muodostivat "Pohjola-yhtiöt" ja Kullervo fuusioitiin Pohjolaan.

title: Väinämöinen

text: Väinämöinen on päähenkilönä kertomuksissa sammosta, ihmeellisestä myllyä muistuttavasta esineestä, joka luo viljaa, suolaa ja kultaa. Väinämöinen lähtee Pohjolaan kosimaan Pohjolan tytärtä. Pohjolan emäntä asettaa kosijalle ehdoksi, että Väinämöisen on taottava sampo. Väinämöinen ei tähän pysty, ja hän lähtee pettyneenä kotiin. Hän kuitenkin lähettää sepän, Ilmarisen, takomaan Pohjolaan sammon. Sammon saatuaan Pohjolan Emäntä ei kuitenkaan anna tytärtään Ilmariselle vaan käskee tämän täyttämään vielä lisää tehtäviä. Suoritettuaan tehtävät Ilmarinen saa tyttären vaimoksi. Pohjolan tytär tulee kuitenkin tapetuksi, ja suruissaan Ilmarinen lähtee Pohjolaan kosimaan Louhen toista tytärtä. Huomattuaan, kuinka onnellisia Pohjolan väki oli Sammon ansiosta, hän suuttuu ja kertoo tästä Väinämöiselle ja Lemminkäiselle. Tästä sankarit suuttuvat ja lähtevät sotajoukkoineen Pohjolaan ryöstämään sampoa. Sampo ryöstetään, mutta paluumatkalla Pohjolan emäntä hyökkää ja syntyneessä taistelussa sampo tuhoutuu. Sammon palasia kuitenkin ajautuu rantaan, ja ne saavat maanviljelyn aikaan.

title: Kaija Pohjola

text: Pohjola oli naimisissa Seppo Pohjolan kanssa yli kolmekymmentä vuotta tämän kuolemaan, vuonna 2007 saakka. Kaija Pohjola on ollut vuodesta 2014 lähtien kihloissa Matti Vartialan kanssa. Pohjolalla on kaksi aikuista lasta.

title: Pekka Pohjola

text: Pohjola kuului tunnettuun Pohjoloiden musiikkisukuun. Hänen isänsä oli kuoronjohtaja ja sellisti Ensti Pohjola ja setänsä kuoromies ja musiikkipedagogi Erkki Pohjola, toinen setänsä viulisti ja kapellimestari Paavo Pohjola, veljensä viulisti Jukka Pohjola ja tätinsä pianisti Liisa Pohjola. Hänen kolmesta pojastaan Verneri Pohjola on trumpetisti ja Ilmari Pohjola pasunisti. Kapellimestari Sakari Oramo, sellisti Matti Pohjola ja säveltäjä Seppo Pohjola ovat hänen serkkujaan.

title: OP (finanssiryhmä)

text: OP ilmoitti vuonna 2014 perustavansa yksityissairaalayhtiön "Pohjola Terveys Oy". Ensimmäinen Pohjola Sairaala perustettiin Helsinkiin jo vuonna 2013 Omasairaala-nimellä. Nimi vaihtui Pohjola Sairaalaksi elokuussa 2016, kun Tampereen sairaala avasi ovensa. Toukokuussa 2017 Pohjola Sairaala avattiin Ouluun ja elokuussa 2017 Kuopioon . Vuonna 2018 avataan Pohjola Sairaala myös Turkuun. Pohjola Sairaala tarjoaa erikoislääkäripalveluita, kuvantamista ja kuntoutusta. Tarjoomaan kuuluvat myös työterveyspalvelut.

title: Pohjola (Kalevala)

text: Kalevalaisen taruston Pohjolaan on ilmeisesti kasautunut käsityksiä Pohjois-Suomesta ja Lapista. Toisaalta Lappi erottuu Kalevalassa eri paikaksi kuin Pohjola. Pohjolalla on myös täysin myyttinen yhteytensä, jossa se on käsitetty pahan alkulähteeksi, ikikylmäksi paikaksi jossain kaukana pohjoisessa. Pohjolasta ovat monissa käsityksissä peräisin taudit ja pakkanen.

title: Ensti Pohjola

text: Pohjolan vanhemmat olivat muusikko Heino Jalmari Pohjola ja Elli Esteri Perttu. Hän oli Erkki Pohjolan, Liisa Pohjolan ja Paavo Pohjolan veli. Pohjolan puoliso vuodesta 1951 oli Eeva Emiilia Koskimaa. Heidän poikansa Pekka Pohjola tuli tunnetuksi jazz- ja popbasistina. Toinen poika viulisti Jukka Pohjola (s. 1963) on Radion sinfoniaorkesterin jäsen. Pohjola tuli ylioppilaaksi Seinäjoen tyttölyseosta 1947, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1954 ja erikoistui anestesiaan 1961, jolloin hänestä tuli myös Koskelan sairaskodin anestesialääkäri.


query: Mistä Halhin-Golin taistelut alkoivat?

title: Halhin-Golin taistelut

text: Halhin-Golin taistelut olivat Neuvostoliiton puna-armeijan ja Japanin keisarilliseen armeijaan kuuluneen Kwantungin armeijan välinen yhteenotto kesällä 1939. Yhteenotto alkoi, kun Neuvostoliiton antamia turvallisuustakeita nauttivan Mongolian kansantasavallan sotilaat tunkeutuivat alueelle, jonka Japanin protektoraatti Mantšukuo katsoi itselleen kuuluvaksi.

text: Japanin ja Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimus solmittiin 13. huhtikuuta 1941 Moskovassa. Sopimuksen tarkoituksena oli taata Neuvostoliitolle se, että mikäli Neuvostoliitto joutuisi Saksan kanssa sotaan, Japani ei hyökkäisi Itä-Aasiassa Neuvostoliittoa vastaan. Japanin ja Neuvostoliiton välit olivat alkaneet kiristyä vuonna 1936 ja Neuvostoliitto oli ryhtynyt toimittamaan Guomindangille hävittäjiä ja vapaaehtoisia lentäjiä vastustaakseen Japanin pyrkimyksiä Koillis-Kiinassa. Maat olivat käyneet lisäksi Halhin-Golin taistelut vuonna 1939, minkä Japani oli hävinnyt.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Samaan aikaan toisella hyökkäyksellä 3.- ja 4. panssarivaunurykmentti, joilla oli yhteensä 73 panssarivaunua, 64. jalkaväkirykmentti, 28. rykmentin 2. pataljoona ja 7. jalkaväkidivisioona etenivät neuvostoliittolaisten asemiin Halhin itärannalla pakottaen ne vetäytymään. Lopulta neuvostoliittolaiset saartoivat japanilaiset mottiin tuhoten lähes kaikki japanilaisten joukot.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Pakottaakseen mongolit ja neuvostoliittolaiset alueelta päätti Kwantungin armeijan johto hyökätä. Hyökkäys alkoi 1. heinäkuuta 1939 23. divisioonan 71.- ja 72. jalkaväkirykmenttien voimin, jotka ottivat haltuunsa Halhan kukkulan sekä aluetta noin 18 kilometrin päähän siitä pohjoiseen Holsten-joelle saakka. Seuraavana päivänä joukko ylitti Halhan ja pakotti neuvostojoukot vetäytymään Baintsagan kukkuloilta.

title: Halhin-Golin taistelut

text: High Command and Field Army: The Kwantung Army and the Nomonhan Incident, 1939, Alvin D. Coox, Military Affairs, Vol. 33, No. 2 (Oct., 1969), pp. 302-312, Society for Military History

title: Hasanin taistelut

text: Japani yritti tämän jälkeen vielä kerran hyökkäystä Neuvostoliittoon, vuonna 1939 neuvostojoukot löivät hyökkäävät japanilaiset Halhin-Golin taistelussa.

title: Puna-armeija

text: Tämä johti Halhin-Golin taisteluihin Mongolian kansantasavallan puolesta 11. toukokuuta 1939 ensiksi mongolien ja kiinalaisten Japanin tukeman Mantšukuon kesken ja sen jälkeen japanilaisten ja mongolien kesken sekä lopuksi neuvostoliittolaisten ja japanilaisten kesken. Sotatilaa kesti 16. syyskuuta 1939 saakka, minkä jälkeen Neuvostoliitto hyökkäsi Itä-Puolaan seuraavana päivänä jakamaan Puolaan Saksan kanssa.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Taistelu laajeni lopulta kevein asein käydyistä rajataisteluista raskasta tykistöä, panssarivaunuja ja ilmavoimia vaativaksi suuremmaksi sarjaksi taisteluita, joihin Neuvostoliitto panosti paljon voittaakseen. Sotatila jatkui 16. syyskuuta 1939 saakka. Vasta kun Halhin-Golin tilanne oli selvitetty, hyökkäsi Neuvostoliitto seuraavana päivänä 17. syyskuuta 1939 Itä-Puolaan ja valtasi osansa Puolasta niin kuin Saksa ja Neuvostoliitto olivat sopineet. Saksa oli suostutellut Neuvostoliittoa ottamaan osansa Puolan offensiivinsa kestäessä, jotta puolalaisten asema saksalaisia vastaan heikkenisi ja jotta toisaalta Saksan ei tarvitsisi vallata Neuvostoliitolle sovittua osaa Puolasta ja sitten luovuttaa sitä Neuvostoliitolle.

title: Konstantin Simonov

text: Vuonna 1939 Simonov matkusti sotakirjeenvaihtajana Halhin-Golin taistelupaikoille. Samaan aikaan hän vaihtoi alkuperäisen nimensä "Kirill" kirjailijanimeksi "Konstantin Simonov". Nimenmuutoksen syynä oli Simonovin ällä- ja ärrävika. Vuonna 1940 hän kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä "Istorija odnoi ljubvi" (”Eräs rakkaustarina”). Erityisen suosittu tuli sotaa enteilevästä näytelmästä "Paren iz našego goroda" (”Poika meidän kaupungistamme”, 1941), joka sai Stalin-palkinnon vuonna 1942.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Kuin vastauksena Japanin vaatimuksiin 13. heinäkuuta 1938 neuvostoliittolaiset ottivat haltuunsa Hasanin järven alueen, joka kuului Koreaan, mitä Japani piti hallussaan. 29. heinäkuuta 1938 Japanin keisarillisen armeijan 19. divisioonan komentaja omasta aloitteestaan määräsi hyökkäyksen Hasanin alueelle ja sen lähellä niin ikään neuvostoliittolaisten hallussa olevalle kukkulalle. Mikäli alueet olisivat joutuneet japanilaisille, olisivat nämä voineet uhata 80 kilometrin päästä Vladivostokia ja neuvostoliittolaisten merenkulkua. Neuvostoliittolaiset hyökkäsivät takaisin ja lopulta 9. elokuuta 1938 japanilaisten oli aloitettava tulitauko ja vetäydyttävä.

title: Molotov–Ribbentrop-sopimus

text: Saksa hyökkäsikin vain hieman yli viikko sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Puolaan (Puolan offensiivi). Neuvostoliitto hyökkäsi Puolan itäosaan 17. syyskuuta 1939 alkaen vain kaksi päivää sen jälkeen, kun se oli saanut aikaan rauhan Mongoliassa Mantšukuon nimissä sotaa käynyttä Japanin Kwantungin armeijaa vastaan käymästään rajasodasta, Halhin-Golin taisteluista.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Selkkauksen seuraus oli se, että Japani oli vakuuttunut Neuvostoliiton sotilaallisesta voimasta ja pidättyi enää hyökkäämästä sitä vastaan. Asia vahvistettiin myös hyökkäämättömyyssopimuksella 13. huhtikuuta 1941. Sotilaallista yleistilannetta valaisi edelleen vakoilija Richard Sorgen tuottama tieto Japanin tulevasta hyökkäyksestä Pearl Harboriin, minkä vuoksi Neuvostoliitto saattoi siirtää Itä-Aasiasta divisioonia Moskovan edustalla marras–joulukuussa 1941 käytyihin taisteluihin. Niiden lopputuloksesta johtui, että Saksa suuntasi 1942 hyökkäyksensä etelämmäs kohti Kaukasusta. Osasyynä hyökkäyksen suuntaamiseen oli Kaukasuksen öljy.

title: Kolmen vallan sopimus

text: Näin ollen sopimus tehtiin lähinnä Yhdysvaltoja vastaan sen ryhdyttyä yhä aktiivisemmin tukemaan Britanniaa sodassa Saksaa vastaan ja Kiinaa sen sodassa Japania vastaan diplomaattisesti. Sopimus ei liittynyt sopijavaltioiden suhteisiin Neuvostoliittoon. Japani pyrki välttämään Halhin-Golin lyhyen rajasodan jälkeen konfliktia Neuvostoliiton kanssa varmistaakseen sodankäyntinsä Kiinaa vastaan ja Neuvostoliitto pyrki välttämään kahden rintaman sotaa Saksan mahdollisesti hyökättyä Neuvostoliittoon Japanin kanssa parantaakseen edellytyksiään Saksasta selviämisestä.

title: Panssarijoukot

text: Neuvostoliiton ensimmäinen menestys vahvasti mekanisoitujen joukkojen avulla olivat Halhin-Golin taistelut 1939. Puolan offensiivin kaltainen menestys seurasi saksaa operaatio Barbarossan alussa vuoden 1941 loppuun saakka, jolloin Saksa ennätti Moskovan edustalle marras–joulukuuhun mennessä.

title: Puolan jaot

text:
Puolan neljäs jako, joka ei liity suoraan Puolan jakoina yleisesti aikaisemmin tunnettuihin tapahtumiin, mutta johon viitataan puolalaisessa historiankirjoituksessa, tapahtui kun Saksa hyökättyä Puolaan 1. syyskuuta 1939.
Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaisesti Neuvostoliitto liittyi jakoon 17. syyskuuta saatuaan kaksi päivää aikaisemmin rauhan Halhin-Golin taisteluista Japanin kanssa Itä-Aasiassa.

title: Guandong-armeija

text: Vaikka armeija oli nimellisesti alisteinen keskuskomennolle, se toimi monissa tapauksissa huomattavan itsenäisesti. Sillä oli keskeinen rooli Mukdenin välikohtauksessa, sitä seuranneessa Mantšurian valtauksessa ja miehityksessä sekä toisessa Kiinan–Japanin sodassa. Halhin-Golin taisteluiden jälkeen se asetettiin suoraan Daihonein eli ylimmän sotaneuvoston hallintaan. Tyynenmeren sodan puhkeamisen jälkeen sen joukkoja ja kalustoa siirrettiin taistelemaan Yhdysvaltoja vastaan Tyynellemerelle. Guandong-armeija oli myös vastuussa monista pahimmista Japanin sotarikoksista, ja useita sen jäseniä tuomittiin kuolemaan Tokion kansainvälisessä sotarikostuomioistuimessa toisen maailmansodan jälkeen.

title: Halhin-Golin taistelut

text: luokka:Japanin taistelut luokka:Neuvostoliiton taistelut luokka:Mongolian historia Luokka:Mantšuria

title: Halhin-Golin taistelut

text: Japani lisäsi painetta Neuvostoliittoa kohtaan lähettämällä heinäkuussa 1937 Japanin Moskovan suurlähettilään Shigemitsu Mamorun Neuvostoliiton ulkoasiankansankomissaari Maksim Litvinovin luokse vaatimaan, että neuvostoliittolaiset evakuoitaisiin pois kiistellyiltä alueilta Mantšurian rajoilta.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Neuvostoliitto oli ilmoittanut vuonna 1936, että Ulko-Mongoliassa sijaitseva Neuvostoliiton tukema Mongolian kansantasavalta voi vaatia itselleen kansallisuusperustein myös Sisä-Mongoliaa, missä myös asui mongoleja. Japanin puolustusministeri Seishiro Itakagi oli päättänyt pitää Japanin vahvat asemat. Neuvostoliitolla oli ollut vuonna 1931 ainoastaan kuusi jalkaväkidivisioonaa erityisessä Kaukoidän armeijassa, jonka tehtävänä oli valvoa Mantšurian ja Kiinan rajaa. Vuoteen 1936 mennessä sen vahvuus oli lisääntynyt kahteentoista jalkaväkidivisioonaan, joita tuettiin sadoilla panssarivaunuilla ja -ajoneuvoilla. Mantšukuon ja Neuvostoliiton pitkällä rajalla oli tapahtunut pelkästään 1936 33 aseellista yhteenottoa.

title: Halhin-Golin taistelut

text: The Nomonhan Incident: Imperial Japan and the Soviet Union, Katsu H. Young, Monumenta Nipponica, Vol. 22, No. 1/2 (1967), pp. 82-102, Sophia University

title: Halhin-Golin taistelut

text: Alueen omistus oli epäselvä ja siitä olivat Kiinan keisarikunta ja Venäjän keisarikunta neuvotelleet. Sen jälkeen, kun Japani oli ottanut haltuunsa Mantšurian ja perustuttanut sinne Mantšukuon, olivat japanilaiset alkaneet tukea kiinalaisia käsityksiä rajan oikeasta kulusta, jotta Mantšukuon käsittämä alue olisi laajempi. Japanin ja Neuvostoliiton välit Itä-Aasiassa olivat jännittyneet, koska Neuvostoliitto ei pitänyt hyvänä Japanin toimintaa Kiinassa, missä se oli tukenut niin Kiinan kommunistista puoluetta kuin myös Guomindangia silloin, kun puolueet vielä olivat tehneet yhteistyötä. Japanilla ja Venäjällä oli ollut kiistoja Itä-Aasiassa muun muassa Kuriilien saarten osalta ja Neuvostoliiton voimistuva läsnäolo olisi voinut vaarantaa Japanin valloitukset Kiinassa sekä asettaa Japanin alttiiksi Neuvostoliiton ilmahyökkäyksille.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Hasanin taistelut 1938 aiheutuivat siitä, kun Joachim von Ribbentrop kutsui 1. tammikuuta 1938 luokseen Japanin Berliinin suurlähettilään Hiroshi Oshiman keskustelemaan mahdollisesta Saksan ja Japanin liittolaisuudesta. Saksalla oli suunnitelmissa Anschluss ja Tšekkoslovakian sudeettialueiden haltuunotto, minkä vuoksi oli tärkeää sitoa Neuvostoliittoa Itä-Aasiasta nousevaan uhkakuvaan, jottei se kykenisi olemaan niin aktiivinen Keski-Euroopassa. Von Ribbentrop korosti, että Neuvostoliiton armeijassa oli toimeenpantu puhdistuksia sotilasjohdon piirissä marraskuussa 1937, minkä vuoksi se ei olisi kaikkein iskukykyisin.

title: Mongolian kansantasavalta

text: Vuonna 1939 Japanin 1930-luvulla miehittämä ns. Mantšukuon protektoraatti hyökkäsi Mongolian kansantasavaltaa vastaan. Tämä johti sotatoimiin Halhin-Golissa. Japanin eteneminen pysäytettiin. Tämä johti laajempiin sotatoimiin mongolialais-neuvostoliittolaisten ja Japanin Kwantungin armeijan välillä.

title: Halhin-Golin taistelut

text: 13. kenttätykistörykmentti, eversti Ise, 24 x tyyppi 38 75 mm kenttätykki, 12 x tyyppi 38 120 mm haupitsi 3. raskas kenttätykistöprikaati, kenraalimajuri Hata 1. raskas tykistörykmentti, eversti Mishima, 16 x Tyyppi 96 150 mm haupitsi 7. erillinen raskas kenttätykistörykmentti, eversti Takatsukasa, 16 x Tyyppi 92 100 mm tykki Mulingin raskas tykistörykmentti, everstiluutnantti Someya, 6 x Tyyppi 89 150 mm kanuuna 1. erillinen kenttätykistörykmentti, eversti Miayo, 8 x Tyyppi 90 75 mm kenttätykki 3. panssarivaunurykmentti, eversti Yoshimaru, 26 x Tyyppi 89, 4 x tyyppi 97, 15 x Tyyppi 94 4. panssarivaunurykmentti, eversti Tamara, 8 x Tyyppi 89, 36 x tyyppi 95, 4 x Tyyppi 94

title: Puolan offensiivi

text: Puolan offensiivi tuli poliittisesti mahdolliseksi sen jälkeen, kun Saksa ja Neuvostoliitto olivat solmineet keskenään Molotov–Ribbentrop-sopimuksen 23. elokuuta 1939. Sopimus takasi Saksalle Neuvostoliiton puolueettomuuden siinä tapauksessa, että Saksa hyökkäisi Puolaan. Neuvostoliitto puolestaan hyökkäsi Puolaan 17. syyskuuta 1939 ja miehitti sen itäosat oman ilmoituksensa mukaan slaaveja suojellakseen. Tämä tapahtui kaksi päivää sen jälkeen, kun se oli saanut aikaan rauhan Japanin vastaisessa rajasodassa, jota Japanin Kwantungin armeija oli käynyt Mongolian kansantasavaltaa vastaan Halhin-Golin taisteluissa.

title: Mantšukuo

text: Mantšukuon ja Mongolian kansantasavallan rajat olivat kiistellyt, mikä johti 1939 konfliktiin mongoliratsuväen ja mantšuratsuväen kesken Halhin-Golissa. Konflikti laajeni nopeasti Mongolian armeijan, Neuvostoliiton puna-armeijan sekä Japanin Kwantungin armeijan väliseksi yhteenotoksi. Toisen maailmansodan ajan loppuun saakka tilanne vakautui, koska Japani ja Neuvostoliitto solmivat viideksi vuodeksi hyökkäämättömyyssopimuksen huhtikuussa 1941. Neuvostoliitto hyökkäsi Japania vastaan vasta Saksan tultua kukistetuksi suurin voimin elokuussa 1945.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Nomonhan: Japanese-Soviet Tactical Combat, 1939, Edward J. Drea, Combat Studies Institute, U.S. Army Command and General Staff College, Fort Leavenworth, Kansas, 66027, January 1981

title: Halhin-Golin taistelut

text: 11. toukokuuta 1939 Mongolian kansantasavallan ratsujoukko tuli alueelle, jota Mantšukuo piti itselleen kuuluvana, etsimään laidunta hevosilleen. Mantšukuon joukot ajoivat mongolijoukot pois. 13. toukokuuta 1939 mongoliratsuväki tuli entistä suuremmalla joukolla takaisin ja otti alueen haltuunsa. Tähän reagoi Japanin Kwantungin armeija, joka oli Mantšukuon protektoraattivaltion suojelija. 14. toukokuuta 1939 japanilaisen everstiluutnantti Yaozo Azuman komentamat tiedustelujoukot saapuivat alueelle, mikä sai mongolit vetäytymään. Mongolit kuitenkin jatkoivat alueella oloa, minkä vuoksi Azuma johti viikkoa myöhemmin joukkonsa häätämään tunkeutujia. Mongolit saartoivat Azuman joukot ja tuhosivat ne.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Vuonna 1937 Neuvostoliitto oli alkanut tukea Kiinan tasavaltaa sen taistelussa Japania vastaan lähettämällä Espanjan sisällissodan tapaan tueksi uusia Polikarpov I-16 -hävittäjiä sekä Polikarpov I-15 -hävittäjiä, kaksisataa vapaaehtoista lentäjää sekä hävittäjien tarvitseman teknisen tuen. Japani ja Neuvostoliitto olivat keskenään välillisesti julistamattomassa ilmasodassa keskenään. Vuonna 1938 Neuvostoliitto lähetti Mongolian kansantasavallan turvaksi 57. erityisen jalkaväkiosaston, joka koostui moottoroidusta jalkaväkidivisioonasta ja neljästä panssariprikaatista. Joukot eivät asettuneet Mongolian kansantasavallan rajoille, mutta olivat läsnä maassa.

title: Mantšukuon keisarillinen armeija

text: Ottaen huomioon Neuvostoliiton panssaroitujen yksikköjen tehokkuuden Halhin-Golin taisteluissa ja muissa rajakahinoissa, on yllättävää etteivät Japanin ja Mantšukuon asevoimat panostaneet panssarivaunujen kehittämiseen paljoakaan huomiota. Mantšukuon keisarillisella armeijalla oli useita Isuzun rakentamia ja Mantšukuon Dowa Automobile Companyn muokkaamia panssarivaunuja. Vuodesta 1943 noin kymmenen Type 94 Te-Ke -panssarivaunua siirtyi Japanin armeijalta Mantšukuon armeijalle yhden panssaroidun yksikön kokoamiseksi. Sodan aikana Mitsubishin kevyestä Type 95 Ha-Go -panssarivaunusta kehitettiin Mantšukuon oma versio käytettäväksi panssaroitujen kulkuvälineiden koulutuksessa, mutta Mantšukuon versiota ei koskaan käytetty varsinaisessa sodankäynnissä.


query: Milloin Nono Söderberg on syntynyt?

title: Nono Söderberg

text: Nono Söderberg (oik. Arno Söderberg, s. 8. syyskuuta 1945) on suomalainen itseoppinut muusikko ja pedagogi, pääinstrumenttina sähkökitara. Hän on opiskellut musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Söderberg on soittanut monissa 1960-luvun suosituissa popyhtyeissä, ja studiomuusikkona hänelle oli 2000-luvun alkuun mennessä kertynyt yli 3500 levytystä. Hän on toiminut myös teatterimuusikkona ja opettanut sähkökitaran- ja yhtyesoittoa Sibelius-Akatemiassa, Teatterikorkeakoulussa, Oulunkylän pop- ja jazzopistossa, Metropolia-ammattikorkeakoulussa ja Sibelius-lukiossa.[1][2]

title: Nono Söderberg

text: Nono (1976)[1] Rare Bird (1982)[1] Hot Wires (1993)[1]

title: Nono Söderberg

text: Luokka:Suomalaiset kitaristit Luokka:Suomalaiset musiikkipedagogit Luokka:Vuonna 1945 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Nono Söderberg

text: The Needlesin hajottua Nono Söderberg soitti The Madcaps -nimisessä yhtyeessä, joka teki vuonna 1966 singlen "Pakoon, pakoon" / "Pihkaa ja paprikaa". Söderberg ei ollut levytysvaiheessa mukana eikä levyttäneen yhtyeen kokoonpano ole tiedossa, mutta Söderbergin ollessa mukana kokoonpano oli tämä: Tommy Merijuuri (laulu), Jukka Vaasjoki (laulu), Christopher Grönholm (kitara), Nono Söderberg (basso) ja Erkko Kajander (rummut).

title: Suomen euroviisukarsinta 1982

text: Suomen euroviisukarsinta 1982 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1982 Eurovision laulukilpailuun. Karsinta pidettiin jälleen kutsukilpailuna, jossa kymmenen suomalaissäveltäjää, Jukka Siikavire, Veikko Samuli, Toivo Kärki, Olli Ahvenlahti, Jim Pembroke, Upi Sorvali, Toni Edelmann, Kari Kuusamo, Nono Söderberg ja Kassu Halonen kutsuttiin säveltämään kappale karsintaan. Karsinnassa ei tällä kertaa ollut semifinaalia vaan kaikki kymmenen kappaletta kilpailivat suoraan Kulttuuritalolla perjantaina 19. helmikuuta pidetyssä finaalissa. Karsinnan suora lähetys alkoi YLE TV1:ssä kello 21.25. Esittäjän säveltäjien tuli valita neljän Yleisradion nimittämän ehdokkaan joukosta. He olivat Kojo, Ami Aspelund, Tapani Kansa ja lauluyhtye Opus 5. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.

title: Arto Vilkko

text: Vuonna 2003 valmistui Suomenlinnassa äänitetty sooloalbumi "Vilkko" Hannu Leidénin ohjauksessa. Vilkko itse pitää albumin mielenkiintoisimpana kappaleena "Uskon sinuun", jolle hän sai soolokitaristiksi alkuaikojen yhteistyökumppani Jukka Tolosen. Muita muusikoita ovat kitaristit Olli Haavisto ja Nono Söderberg, rumpali Matti Kankkunen ja kosketinsoittaja Timo Pratskin.

title: Nono Söderberg

text: Vuonna 1973 syntyi Ilokaasu, jossa Söderbergin soittokumppaneina olivat The Islandersista eronneet Eero Lupari (kitara) ja Jakke Leivo (basso) sekä Maaritin yhtyeen ex-rumpali Upi Sorvali. Noin vuoden toimineen Ilokaasun saama julkisuus ja huomio jäivät vähäisiksi eikä yhtye ehtinyt edes studioon asti, koska muut hommat alkoivat houkutella liikaa. Lähinnä vain Uudenmaan läänin alueella varsin vähän keikkaillut Ilokaasu hajosi Söderbergin ja Leivon lähdettyä syksyllä 1974 Hectorin yhtyeeseen.

title: Kapteeni Nemo (yhtye)

text: Kapteeni Nemo oli suomalainen blues-yhtye, joka lyhyeksi jääneen uransa aikana ehti levyttää kaksi albumia ja keikkaili ahkerasti. Yhtyeen perustivat Teatterikorkeakoulussa opiskellut Markku 'Musti' Mustonen ja hänen opettajanaan tuolloin toiminut Arno 'Nono' Söderberg. Kappaleet olivat pääosin Mustosen ja Söderbergin käsialaa tai käännöksiä, mutta joukkoon mahtuu myös varsinaisia helmiä Jukka Itkoselta ja Juice Leskiseltä. Jälkimmäisen kynästä on lähtöisin pienoiseksi hitiksi tuolloin noussut Mansikoita Suonenjoelta.

title: Nono Söderberg

text: Nono Söderberg oli mukana Helsingin yliopiston musiikkitieteellisellä laitoksella rock-kitaransoitosta tehdyssä etnologisessa tutkimuksessa, joka oli laatuaan ensimmäinen Suomessa. Idean isänä oli Philip Donner. Tutkimukseen ryhdyttiin keväällä 1975 ja tavoitteena oli saada tietoa rock-kitaransoitosta, lähinnä soittotekniikasta kuten virityksestä, eri otteista, plektran käytöstä jne. Nono edusti tutkimuksessa esimerkkiä rock-kitaransoittajasta. Valokuvaajana tutkimuksessa toimi Irma Rinne ja äänittäjänä Erkki Pekkilä. Tutkimus jäi kuitenkin hieman kesken Donnerin lähdettyä Tansaniaan tekemään toisenlaista tutkimusta. Keväällä 1976 järjestetyssä etnomusikologian näyttelyssä tutkimuksesta pyöri lyhyt diasarja Töölön musiikkikirjastossa.

title: Kulkurin kannel

text: Levyllä soittavia muusikoita ovat Heikki Laurila, Juhani Aaltonen, Nono Söderberg, Matti Bergström, Matti Oiling ja Pauli Granfelt.

title: The Strangers (yhtye)

text: Bändi esiintyy nykyisin kokoonpanolla Antero Jakoila (2000–), Nono Söderberg (2008–), Kari Bergström ja Antero Päiväläinen lähinnä BTS:n järjestämissä tilaisuuksissa. Jussi Itkonen asuu Espanjassa ja on mukana satunnaisesti.Ensimmäinen (1960–1961)Toinen (1962–1964)Kolmas (New Strangers 1977–1978)Timo Jämsen & The Strangers (1962–1963)Tämä kokoonpano teki huhtikuussa 1963 singlen "Eilen vasta Liisan näin / Yyterin twist", jolla urkuja soitti Jaakko Salo. Pian levyn teon jälkeen yhtye lähti Ranskan-kiertueelle. Jämsen kuitenkin jäi Suomeen ja liittyi lokakuussa 1963 The Esquiresiin.

title: The Needles

text: The Needles oli 1960-luvulla toiminut helsinkiläinen yhtye, joka teki vuonna 1965 singlet ”A Dying Man / Hang Around Girl” ja ”You Turned Me Down / Where Can She Be”. Yhtyeen tunnetuimmat jäsenet olivat Eero Lupari ja Nono Söderberg. The Needles hajosi Luparin liityttyä Topmostiin ja Söderbergin The Boysiin.

title: First Aid Kit

text: Siskokset Johanna ja Klara Söderberg ovat kotoisin Tukholman läheltä Enskedestä. Johanna on syntynyt 31.10.1990 ja Klara 8.1.1993. Koulua he kävivät Enskeden englantilaisessa koulussa. Heidän isänsä Benkt Söderberg on entinen ruotsalaisen Lolita Pop -yhtyeen kitaristi (alun perin sukunimeltään Svensson), joka erosi yhtyeestä 1989 ennen Johannan syntymää ja valmistui historian ja uskonnon opettajaksi. Heidän äitinsä Anna opettaa filmitaidetta.

title: Nono Söderberg

text: Nono Söderberg oli mukana Jussi Raittisen eläinasuihin sonnustautuneessa ryhmässä, joka voitti vuoden 1974 Syksyn sävel -kilpailun kansansuosikiksi nousseella kappaleella ”Metsämökin tonttu”.[2]

title: Nono Söderberg

text: Nono Söderberg on 1990-luvulta lähtien tehnyt comebackeja ja hän käyttää nykyisin kitarana Burns Marqueeta. Hän on myös kiinnostunut kuvataiteesta, vaikka musiikki onkin hänelle ensisijainen todellisuuden vangitsemisen muoto. Nono Söderberg on harrastanut piirtämisen ja maalaamisen lisäksi valokuvaamista, jota hän on opiskellut Helsingin Ateneumissa. Opiskelu jäi kuitenkin kesken musiikkihommien takia. Nono on myös toiminut opettajana Oulunkylän pop/jazz-opistossa ja pop/jazz-musiikkileireillä[1]. Hän jäi eläkkeelle Pop & Jazz Konservatorion opetustoimista syksyllä 2009.

title: Nono Söderberg

text: Vuonna 1975 Nono Söderberg soitti yhden albumin tehneessä Unisonossa. Keväällä 1976 ilmestyi sooloalbumi Nono, jonka tuotti Tommi Liuhala. Levytyskokoonpanossa soittivat Pekka Pöyry (saksofoni ja huilu), Olli Ahvenlahti (kosketinsoittimet), Heikki Virtanen (basso) ja Roope Koistinen (rummut). Musiikki on Söderbergin säveltämää ja sovittamaa instrumentaalista popjazzia, jossa on vaikutteita mm. kotimaisen kitarajazzin kovilta nimiltä Jukka Toloselta ja Rekku Rechardtilta sekä amerikkalaisilta Al DiMeolalta, Bill Connorsilta, John Abercrombielta ja Philip Catherinelta, jota Söderberg itse on pitänyt suosikkinaan. Sävellyksillään hän onnistuu luomaan levystä ehyen, soinnukkaan kokonaisuuden. Levyn tunnelmat vaihtelevat villistä sähköisestä laukasta lyyriseen akustiseen unelmointiin. Levytyksen jälkeen Söderberg kokosi yhtyeen esittämään levytyskappaleita. Mukana olivat Jakke Leivo (basso), Esa Kotilainen (kosketinsoittimet), Reijo (Takku) Ylinen (saksofoni), Esa "Nätsi" Rosvall (lyömäsoittimet) ja ainoana levyllä soittaneena Roope Koistinen (rummut). Ryhmä esiintyi TV:n Iltatähdessä ja radion Popstudiossa, mutta keikkoja ei juuri löytynyt.

title: Kaamosjazz

text: Ensimmäisen kerran Kaamosjazz-tapahtuma järjestettiin vuonna 1981, jolloin tapahtumapaikkana toimi Tankavaaran Wanhan Vaskoolimiehen kahvila. Tapahtuman perustajina olivat Yleisradio ja paikallisten matkailuyritysten yhteistyöryhmä. Myös Ruotsin ja Tanskan yleisradioyhtiöt lähettivät tapahtumaan omien maidensa muusikoita. Vuoden 1981 festivaali käsitti vain kolme ravintolakonserttia. Esiintyjinä olivat Paroni Paakkunaisen Big Band, Nono Söderberg trio, Nils-Aslak Valkeapää, Ailu Gaup ja Ylen yhteispohjoismainen Workshop. Radion Yleisohjelma radioi myöhäisillan konsertteja suorina lähetyksinä.

title: Nono Söderberg

text: Vuonna 1994 Söderberg julkaisi rock-kitarismin opaskirjan Rockroots. Vuonna 1998 hän lahjoitti Helsingin yliopiston kirjastoon arkistoaan, johon sisältyy muun muassa 45 sävellystä 1970–1990-luvuilta, mukaan lukien rockooppera 1892 vuodelta 1986.[1]

title: The Group

text: The Group perustettiin 23. syyskuuta 1977. Pekka Pohjola ja Vesa Aaltonen olivat jättäneet Made in Sweden -yhtyeen ja halusivat studiokeikkojen ja muiden pikkutöiden lisäksi jonkin pitkäaikaisemman projektin. Mukaan saatiin jazzpianistina tunnettu Olli Ahvenlahti ja kitaristi Nono Söderberg, joka kuitenkin pian jätti yhtyeen. The Group soitti instrumentaalimusiikkia, kuten Pohjolan sooloalbumeilta tuttuja kappaleita, mutta yritti etsiä kokoonpanoonsa myös laulusolistia.

title: Tapio Niemelä

text: Tapsa Niemelä soitti Kapteeni Nemossa vuodet 1985–1988. Yhtyeessä Markku Mustonen lauloi, Tapio Niemelä soitti koskettimia, Nono Söderberg toimi kitaristina ja Seppo Rauteva rumpalina. Levy-yhtiönä toimi Fazer-Finnlevyn Kräk!-levymerkki sekä Välilevy-yhtiö. Yksi kovimpia keikkoja oli 1987 ensimmäisessä Dinosaurockissa, jossa Kapteeni Nemo otettiin päälavalle ja se täytti paikkansa muiden suuruuksien rinnalla paremmin kuin hyvin. Ahkerasti keikkoja tehnyt yhtye lopetti turhan varhain, todennäköisesti henkilöiden erimielisyyksien vuoksi.

title: Nono Söderberg

text: Talven 1966–1967 Söderberg oli basistina The Islandersissa, josta siirtyi lokakuussa 1967 The Boysiin ja sai tällöin ensimmäisen virallisen kitaristinvakanssinsa[2]. Samalla hän opiskeli yliopistossa musiikkitiedettä. Hän on opiskellut myös Liikemiesten kauppaopistossa ja Ateneumin kamerataiteen linjalla, mutta jätti ne opinnot kesken[2].

title: Nono Söderberg

text: Lokakuussa 1968 Raittisen veljekset lähtivät eri teille ja The Boys pantiin kahtia. Söderberg seurasi Eero Raittista ensimmäiseen Help-yhtyeeseen, jonka kokoonpano vaihtui tammikuussa 1969. Seuraava yhtye Nonon uralla oli Paroni Paakkunaisen lyhytaikainen Utopia, joka teki singlen "Anne" / "Sister Jo" loppuvuonna 1969. Yhtyeen kokoonpano oli seuraava: Paroni Paakkunainen (saksofoni), Gugi Kokljuschkin (laulu), Nono Söderberg (kitara), Timo Väkevä (basso) ja Ken McLeod (rummut). Utopian hajottua Söderberg meni armeijaan, minkä jälkeen hän työskenteli pitkään studiomuusikkona ja oli mukana myös Matti Oiling Happy Jazz Bandissa, jonka ensialbumilla on hänen sävellyksensä "3/8 of Nono". Keväällä 1971 Söderberg oli jonkin aikaa Eero Raittisen Groon-yhtyeessä.

title: Nono Söderberg

text: Syksyllä 1976 Nono Söderberg oli Antero Jakoilan, Ilkka Willmanin ja Ronnie Österbergin kanssa säestämässä Malvina Reynoldsia tämän Suomen- ja Ruotsin-kiertueilla. Syksyllä 1976 hän oli perustamassa Ball-yhtyettä, joka 1978 muuttui Boxcariksi. Georg Malmstén -rahastolta Söderberg sai 4000 markan apurahan sävellystyöhön.

title: Nono Söderberg

text: Vuonna 1986 Nono Söderberg perusti yhdessä Teatterikorkeakouluun opiskelemaan tulleen Markku Musti Mustosen kanssa Kapteeni Nemo -yhtyeen. Yhtyeessä koskettimia soitti Tapio Niemelä, bassoa Kari Peltonen ja Juha Tikka sekä rumpuja Seppo Rauteva. Yhtye julkaisi kaikkiaan kolme levyä ennen hajoamistaan 1989.

title: Nono Söderberg

text: Vuonnas 1982 ilmestyi Nono Söderbergin toinen sooloalbumi Rare Bird,[1] jolla ovat mukana Hakoköngäs, Virtanen, Sorvali, Laszlo Varga (basso ja syntetisaattori), Pentti Lahti (saksofonit), Esa Kotilainen (urut ja syntetisaattori), Kalle Fält (laulu) ja Marjo-Riitta Kervinen.

title: Milankolia

text: "Milankolia" sisältää valikoiman lauluja, joista osa on levyllä ensi kertaa julkaistuja suomennoksia kansainvälisesti tunnetuista hiteistä ja osa suomalaisia sävellyksiä. Kappaleiden sovittajina ovat toimineet Nono Söderberg ja Kaj Westerlund. Levyn tuottajia olivat laulajana paremmin tunnettu Anki Lindqvist sekä Timo Lindström, Irina Milanin tuolloinen aviomies, jonka tuottelias levytuottajaura alkoi tästä albumista.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Ohjaus: Jukka Virtanen Tuottaja: Spede Pasanen Tuotannonjohto: Reija Virolainen Käsikirjoitus: Riitta Havukainen, Taneli Mäkelä & Eija Vilpas Kuvaus: Juha Jalasti, Timo Jalasti (assistentti) & Kari Petäjäniemi (assistentti) Leikkaus: Eva Jaakontalo Äänitys: Pekka Lampela & Tero Malmberg Musiikki: Jaakko Salo & Nono Söderberg Musiikin sovitus: Jaakko Salo Järjestäjä: Tauno Lahtinen Maskeeraaja: Saija Hakola Kuvaussihteeri ja still-kuvat: Reija Virolainen Juliste: Pertti Pasanen Fakta-homma-teema: Nono Söderberg Muusikot: Nono Söderberg (harmonikka Fakta-homma-teemassa) & Jaakko Salo (harmonikka) Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1987

title: Nono Söderberg

text: Keväällä 1977 Nono Söderberg oli mukana alkuperäisessä The Group -kokoonpanossa, mutta erosi siitä syksyllä 1977 musikaalisten erimielisyyksien vuoksi. 1980-luvun alkuun Söderberg lähti oman kokoonpanonsa, Nono Söderberg Group, kanssa. Yhtyeeseen kuuluivat alun perin Eero Raittinen (laulu), Jukka Hakoköngäs (kosketinsoittimet), Kalle Fält (saksofoni ja laulu), Måns Groundstroem (basso) ja Hannu Lemola (rummut). Sittemmin kokoonpanossa tapahtui muutoksia: Raittinen jätti ryhmän, Groundstroemin korvasi Heikki Virtanen ja Lemolan tilalle tuli Upi Sorvali. Kaikki muusikot soittivat myös muissa kokoonpanoissa ja yhtye oli heille lähinnä terapeuttinen muodostelma, jossa heidän ei tarvinnut tehdä kompromisseja. Nono Söderberg Group soitti rockia ja bluesia vahvasti jazzahtavaan tyyliin.

title: Prinsessa 65

text: Soittajina ”Prinsessa 65” -kappaleella olivat muun muassa Nono Söderberg, Ronnie Österberg, Kaj Westerlund, Heikki Virtanen ja Nappi Ikonen.

title: Nono Söderberg

text: Ensimmäisen kitaransa Nono Söderberg sai kuusitoistavuotiaana vuonna 1962 lankomieheltään[2]. Se oli huono akustinen kitara, jolla hän soitti vuoden verran, kunnes hankki puoliakustisen Hofner-sähkökitaran. Vuonna 1963 Söderberg alkoi kehitellä Eero Luparin kanssa rautalankasysteemejä, joista kehittyi yhtye The Needles. Söderberg soitti yhtyeessä bassokitaraa[2]. The Needles sai myös levyttää kaksi singleä, joista ensimmäinen oli 5. helmikuuta 1965 purkitettu ”A Dying Man” ja toinen 3. kesäkuuta 1965 taltioitu ”Where Can She Be”. Molemmat singlet tehtiin Scandialle.


query: Onko Syyrian perustuslain mukaan tasavallan presidentti asevoimien ylipäällikkö?

title: Syyrian asevoimat

text: Syyrian asevoimat muodostavat Syyrian valtiolliset puolustusvoimat. Syyrian arabitasavallan voimassa olevan vuoden 1973 perustuslain 1. luvun 1. osion 11. artiklan mukaan "asevoimat ja muut puolustusorganisaatiot ovat vastuussa isänmaan alueellisesta puolustuksesta ja vallankumouksen tavoitteiden yhtenäisyyden, vapauden ja sosialismin suojelemisesta."[1] Lisäksi perustuslain 2. luvun 1. osion artikla 93.2 määrittelee, että tasavallan presidentti on asevoimien ylipäällikkö.[1]

title: Ranskan politiikka

text: Ranska on semipresidentialistinen tasavalta, jossa valtionpäämiehenä on presidentti. Tasavallan presidentti valitaan viiden vuoden välein, ja hänellä on huomattavia valtaoikeuksia. Presidentti esimerkiksi nimittää pääministerin, johtaa hallitusta sekä on asevoimien ylipäällikkö. Lainsäädäntövaltaa käyttää parlamentti, joka koostuu alahuoneesta eli kansalliskokouksesta ja ylähuoneesta eli senaatista. Kansalliskokouksen jäsenet valitaan viiden vuoden välein. Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää tasavallan presidentti, mutta valtaa on kuitenkin osittain jaettu pääministerin johtaman valtioneuvoston kanssa. Pääministerin tulee nauttia alahuoneen luottamusta. Tilannetta jossa presidentti ja pääministeri ovat eri puolueista kutsutaan cohabitationiksi.

title: Korean tasavallan asevoimat

text: Korean tasavallan asevoimat koostuvat maavoimista, ilmavoimista ja merivoimista joka jakaantuu merijalkaväkeen. Asevoimat on perustettu vuonna 1948. Ylipäällikkö on Korean tasavallan presidentti. Korean tasavallan maavoimat ovat nykyään yksi maailman suurimmista. Henkilökuntaa maavoimilla on noin 3 853 000.

title: Meksikon presidentti

text: Meksikon presidentti on Meksikon yhdysvaltojen valtionpäämies. Nykyisen, vuodelta 1917 peräisin olevan perustuslain mukaan presidentti on myös maansa ylin hallinnollinen johtaja ja Meksikon asevoimien ylipäällikkö. Meksikon nykyinen presidentti on Movimiento Regeneración Nacionalin Andrés Manuel López Obrador.

title: Mali

text: Vuonna 1992 laaditun Malin perustuslain mukaisesti valtionpäämies ja asevoimien ylipäällikkö on presidentti, jonka valinta tehdään suorilla kansanvaaleilla viideksi vuodeksi kerrallaan. Presidentti voi toimia virassaan enintään kaksi kautta peräkkäin. Äänioikeus on jokaisella yli 21-vuotiaalla. Naisilla on ollut äänioikeus vuodesta 1956 lähtien.

title: Puolustusvoimien ylipäällikkö

text: Ylipäällikkyys siirtyi valtionpäämiehenä toimineelle valtionhoitajalle vuoden 1919 alusta ja saman vuoden heinäkuussa voimaan astuneen hallitusmuodon sekä vuodesta 2000 voimassa olevan perustuslain mukaan ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti. Hallitusmuodossa presidentillä oli mahdollisuus luovuttaa tehtävä toiselle henkilölle sodan aikana ja talvisodan sytyttyä 1939 presidentti Kyösti Kallio antoikin ylipäällikkyyden komentajalle, sotamarsalkka Mannerheimille, joten Kallio ei ollut enää ylipäällikkönä toimikautensa runsaan viimeisen vuoden ajan. Mannerheim jatkoi joukkoja komentavana ylipäällikkönä myös talvisodan jälkeisen Moskovan rauhan kaudella ja koko jatkosodan, jonka lopulla 1944 hänestä tuli presidentti. Näin ollen tasavallan presidenteistä Risto Ryti ei ollut ylipäällikkönä lainkaan. Kun Mannerheim luopui komentajuudesta Lapin sodan aikana vuoden 1945 alussa, tuolloin voidaan katsoa ylipäällikkyyden palautuneen muodollisestikin luovuttajainstituutiolle.

title: Sierra Leonen presidentti

text: Sierra Leonen tasavallan presidentti () on Sierra Leonen valtionpäämies sekä maan asevoimien ylipäällikkö. Sierra Leonen nykyinen presidentti on Julius Maada Bio. Hän kuuluu Sierra Leonen kansanpuolueeseen.

title: Ulkopolitiikka

text: Pääministerin johtaman hallituksen Eurooppa-politiikan rajoja on määritelty mm. keskustelussa tasavallan presidentin tehtävästä ylipäällikkönä, keskustelussa perustuslaista sekä viimeksi edellisiin liittyen rauhanturvaamislain muuttamisessa kriisihallintalaiksi samoin kuin suomalaisessa NATO-keskustelussa.

title: Angolan presidentti

text: Angolan tasavallan presidentti on Angolan valtionpäämies, sekä maan hallituksen päämies. Vuoden 2010 perustuslain mukaan pääministeriin virkaa ei ole ja presidentillä on toimeenpanovalta. Presidentti on Angolan asevoimien ylipäällikkö. Agostinho Neto oli Angolan ensimmäinen presidentti.

title: Kriisinhallintalaki

text: Perustuslakivaliokunnan joidenkin jäsenten mielestä ongelman ratkaisuksi ei olisi poikkeuslaki käynyt. Hallitus vastasi tähän ehdottamalla perustuslain täydennystä, missä määriteltäisiin selvästi tasavallan presidentin asema ylipäällikkönä kaikkien suomalaisjoukkojen lähettämiseen toimeksiantajasta tai tehtävästä riippumatta. Perustuslain muutoksen sijasta päädyttiin poikkeuslakiratkaisuun, jottei tasavallan presidentin ylipäällikkyyttä tarvinnut vahvistaa valtiosääntöön tältä osalta.

title: Guatemalan asevoimat

text: Asevoimien ylipäällikkönä toimii Guatemalan tasavallan presidentti. Puolustusministeriö vastaa hallituksen puolustuspolitiikan noudattamisesta ja välittää käskyt asevoimien komentajalle ("Jefe del Estado Mayor de la Defensa Nacional"), joka on vastuussa käytännön operatiivisesta puolesta.

title: Kenian presidentti

text: Kenian tasavallan presidentti (, ) on Kenian valtionpäämies sekä hallituksen päämies. Kenian presidentti on myös maan asevoimien ylipäällikkö. Presidentin virallinen residenssi sijaitsee State Housessa, Nairobissa. Kenian nykyinen presidentti on Uhuru Kenyatta.

title: Guinean presidentti

text: Guinean tasavallan presidentti on Guinean valtionpäämies sekä maan asevoimien ylipäällikkö. Guinean nykyinen presidentti on Alpha Condé.

title: Puolustusvoimien ylipäällikkö

text: Perustuslain mukaan tasavallan presidentillä oli mahdollisuus valtioneuvoston esityksestä luovuttaa ylipäällikkyys toiselle Suomen kansalaiselle "myös rauhan aikana", mutta vuonna 2012 voimaan tulleessa muutoksessa ainoastaan poikkeusoloissa.

title: Portugalin presidentti

text: Perustuslain mukaan presidentti ""edustaa Portugalin tasavaltaa"" sekä ""takaa kansallisen itsenäisyyden, valtiollisen yhtenäisyyden ja demokraattisten instituutioiden toimivuuden"". Presidentti on myös asevoimien ylipäällikkö. Useimpien muiden Euroopan maiden tapaan presidentin virka on Portugalissa pitkälti seremoniallinen, mutta hänellä on oikeus hajottaa parlamentti, määrätä uudet vaalit ja lähettää lakiehdotukset perustuslakituomioistuimen arvioitavaksi. Presidentti myös nimittää maan pääministerin tehtäväänsä.

title: Saksan liittopresidentti

text: Saksan perustuslaki määrittelee presidentin valta-aseman epäselvästi. Käytännössä presidentin asema on kuitenkin pääosin seremoniallinen, ja hän toimii lähinnä liittohallituksen neuvosta. Toisin kuin useissa perustuslaeissa, Saksan perustuslain mukaan valtionpäämies ei ole edes muodollisesti asevoimien ylipäällikkö, vaan tehtävä kuuluu rauhan aikana puolustusministerille ja siirtyy perustuslain artikla 65a:n mukaan sodan aikana liittokanslerille. Sotatilaa ei kuitenkaan voida julistaa ilman presidentin hyväksyntää.

title: Guyanan presidentti

text: Guyanan presidentti on Guyanan valtionpäämies, hallituksen päämies sekä Guyanan asevoimien ylipäällikkö. Presidenttinä toimii kansalliskokouksen enemmistöpuolueen johtaja. Hän nimittää Guyanan pääministerin ja Guyanan hallituksen. Guyanalle valittiin ensimmäinen presidentti Arthur Chung vuonna 1970, jolloin maa muuttui tasavallaksi. Aluksi presidentin asema oli lähinnä seremoniallinen, mutta vuonna 1980 kansanäänestyksen tuloksen perusteella presidentin valtaoikeuksia lisättiin. Guyana on Amerikan ainoa semipresidentiaalinen maa.

title: Liberian presidentti

text: Liberian tasavallan presidentti on Liberian valtionpäämies, jonka kansa valitsee vaaleilla kuuden vuoden välein. Presidentti on Liberian asevoimien ylipäällikkö. Joseph Jenkins Roberts oli Liberian ensimmäinen presidentti.

title: Gambian presidentti

text: Gambian tasavallan presidentti () on sekä Gambian valtionpäämies että hallituksen päämies. Presidentti on myös maan asevoimien ylipäällikkö. Gambian tämänhetkinen presidentti on Adama Barrow.

title: Slovakian presidentti

text: Presidentillä on hyvin rajattu rooli ja virka onkin lähinnä seremoniallinen. Slovakian perustuslain mukaan presidentti on maansa korkein edustaja niin Slovakiassa kuin ulkomailla, ja hän on myös maan armeijan ylipäällikkö. Hänen perustuslaillisiin oikeuksiin kuuluu pääministerin, kolmen perustuslakituomioistuimen jäsenen ja kolmen tuomarineuvoston jäsenen nimittäminen. Presidentti voi käyttää veto-oikeutta lakeihin pois lukien perustuslakeihin, joka voidaan kumota kansallisen neuvoston jäsenten äänten enemmistöllä.

title: Iran

text: Korkein uskonnollinen johtaja ja tosiasiallinen valtionpäämies (velayat-e faqih, , vuodesta 1989 Ali Khamenei) on elintärkeässä roolissa Iranin hallinnollisessa rakenteessa. Perustuslain mukaan uskonnollinen johtaja on vastuussa ”Iranin islamilaisen tasavallan politiikan yleisestä valvonnasta”. Uskonnollinen johtaja on asevoimien ylipäällikkö ja hallitsee Iranin vakoilu- ja turvallisuusoperaatioita; hän voi yksin julistaa sodan. Hänellä on valtuudet nimittää ja erottaa puolet Valvojien neuvoston jäsenistä, oikeuslaitoksen johtaja, yleisradion johtaja ja asevoimien esikuntapäällikkö ja komentaja sekä vallankumouskaartin (Pasdaran tai IRGC) komentaja.[27]

title: Kolumbia

text:
Kolumbia jaetaan vuoden 1991 perustuslain mukaisesti 32 departementtiin ("departamento") sekä pääkaupunkialueeseen ("distrito capital"). Pääkaupunkialue on hallinnollisesti riippuvainen Cundinamarcan departementista. Departementit jaetaan edelleen kuntiin ("municipio"). Kolumbiassa oli vuonna 1993 yhteensä 1 061 kuntaa ja vuonna 2005 niitä oli yhteensä 1 098.
Kolumbian asevoimat () koostuvat armeijasta, merivoimista johon kuuluu merivoimien ilmailutoiminta, merijalkaväki ja rannikkovartiosto, ilmavoimista sekä puolisotilaallisesta poliisista. Puolustusministeriö on vastuussa sisäisestä ja ulkoisesta turvallisuudesta, ja hallinnoi asevoimia sekä poliisia. Presidentti on kuitenkin armeijan ylipäällikkö, ja omaa suoran käskyvallan, joten ministeriölle jää ainoastaan hallinnolliset tehtävät.

title: Kroatia

text: Valtionpäämies on tasavallan presidentti, joka valitaan suorilla kansanvaalilla viideksi vuodeksi kerrallaan ja jonka valta on rajoitettu perustuslaissa kahteen kauteen. Presidentti toimii armeijan ylipäällikkönä ja nimittää pääministerin parlamentin "(Sabor)" suostumuksella. Tammikuussa 2015 presidentiksi valittiin niukalla äänten enemmistöllä Kolinda Grabar-Kitarović.

title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Lakia koskevan hallituksen esityksen hylkäsi perustuslakivaliokunnan enemmistö, jonka mukaan päätöksen suomalaisjoukkojen lähettämisestä osana taisteluosastoa tekisi tasavallan presidentti ylipäällikkönä, joka perustuslain mukaan vastaa ulkopolitiikasta yhdessä eduskunnan kanssa. Perustuslakivaliokunnan kannan vuoksi hallitus veti takaisin hallituksen esityksen kriisinhallintalaiksi. Hallituksen esitykselle kriittistä kantaa edustivat muun enemmistön ohessa puheenjohtaja Kimmo Sasi ja varapuheenjohtaja Arja Alho. Pääministeri Matti Vanhasen mielestä perustuslakivaliokunnan kanta merkitsisi käytännössä tasavallan presidentin alentamista ylipäälliköstä adjuntantiksi tai sotilaalliseksi neuvonantajaksi eikä ole loogista, että eräiden Suomen armeijan osastojen lähettämisestä päättäisi pääministeri ja muiden osastojen lähettämisestä tasavallan presidentti ylipäällikkönä.

title: Ylipäällikkö

text: Suomessa tasavallan presidentti on perustuslain mukaan puolustusvoimien ylipäällikkö, missä ominaisuudessa hän muun muassa ylentää kaikki upseerit. Sodan aikana presidentti voi luovuttaa ylipäällikkyyden toiselle henkilölle. Talvisodan sytyttyä vuonna 1939 Kyösti Kallio luovutti ylipäällikkyyden puolustusvoimain komentajalle, sotamarsalkka, myöhemmin Suomen marsalkka Gustaf Mannerheimille ja kun hänestä tuli jatkosodan lopulla 1944 presidentti, ylipäällikkyys palautui luovuttajainstituutiolle. Risto Ryti on Suomen presidenteistä ainoa, joka ei ole lainkaan ollut ylipäällikkö.

title: Rytin I hallitus

text: Oula Silvennoinen on luonnehtinut Rytin I hallitusta seuraavasti: "[Hallituksen] kokoonpanoon oli vaikuttamassa myös asevoimien ylipäälliköksi kutsuttu Carl Gustaf Emil Mannerheim. Valta keskittyi poliittis-sotilaalliselle johdolle, joka tuli rakentumaan tasavallan presidentin, hallituksen avainministerien muodostaman sisärenkaan ja päämajan ympärille. Puolustusvoimat tulivat lisäksi edustajansa Rudolf Waldenin kautta suoraan mukaan tasavallan hallitukseen."

title: Ylipäällikkö

text: Poikkeuksena valtionpäämiehen ylipäälliköntehtäville ovat muun muassa Japani, Ruotsi, Saksa ja Egypti, joissa ylipäällikkönä on käytännössä puolustusministeri, Japanissa pääministeri. Ruotsissa vuoden 1975 perustuslain mukaan asevoimat vastaa hallitukselle[1], mutta kuninkaalla on kaikkien aselajien korkein kenraalinarvo, jonka hän jakaa vain puolustusvoimien komentajan (Överbefälhavare, ÖB) kanssa. Egyptissä tasavallan presidentillä on asevoimien korkeimman komentajan seremoniallinen asema. Tämä ilmeisesti siksi, että kaikki Egyptin presidentit ovat tähän mennessä olleet sotilaita.

title: Ukrainan presidentti

text:
Presidentti on myös maan asevoimien ylipäällikkö ja hän johtaa Kansallista turvallisuuden ja puolustuksen neuvostoa, joka neuvoo presidenttiä, koordinoi ja kontrolloi toimeenpanovallan toimenpiteitä kansallisen turvallisuuden ja puolustuksen kysymyksissä. Ukrainan perustuslain mukaan presidentti on valtion suvereniteetin, alueellisen koskemattomuuden, perustuslain sekä kansalaisoikeuksien ja -vapauksien takaaja. Presidentti voi käyttää parlamentin säätämiin lakeihin veto-oikeutta, joka voidaan kuitenkin pyörtää kahden kolmasosan määräenemmistöllä.
Presidentillä on rajoitettu oikeus hajottaa parlamentti ja nimittää kandidaatteja ulkoministerin ja puolustusministerin toimiin Ukrainan ministerineuvostossa. Presidentti nimittää kuusi kahdeksastatoista Ukrainan perustuslakituomioistuimen jäsenestä. Ukrainan perustuslakituomioistuimella on valta julistaa presidentin toimet perustuslain vastaisiksi.

title: Pakistan

text: Pakistanin valtionpäämies on presidentti, jonka vuonna 1999 käyttöön otetun perustuslain mukaan valitsee valitsijamieskollegio, joka koostuu senaatista, kansalliskokouksesta ja neljän maakunnan parlamenteista. Presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa, mutta hän on asevoimien ylipäällikkö. Presidentin kausi on viisi vuotta. Vuonna 2013 presidentiksi valittiin Mamnoon Hussain.[24] Hän seurasi tehtävässä Asif Ali Zardaria, joka valittiin presidentiksi vuonna 2008.[8]

title: Intian presidentti

text: Intian presidentti on Intian valtionpäämies ja Intian asevoimien ylipäällikkö. Intian perustuslain 53. artiklan mukaan presidentillä on hallitus- ja toimeenpanovalta liittovaltion asioissa, ja hän voi käyttää sitä suoraan tai luovuttaa se viranomaisille, jotka toimivat hänen valvonnassaan. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta hallitus- ja toimenpanovaltaa Intiassa käyttää kuitenkin käytännössä liittovaltion hallitus, jota johtaa pääministeri.


query: Kuinka länsirintama syntyi?

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintama syntyi, kun Saksan hyökkäys Ranskaan jämähti paikoilleen. Rintaman juuttuminen paikoilleen johtui siitä, että puolustusaseet olivat kehittyneet niin tehokkaiksi, että niillä pystyttiin usein estämään suuret jalkaväen ja ratsuväen hyökkäykset. Lisäksi molempien osapuolten voimasuhteet olivat suunnilleen tasan.

title: Marnen taistelu

text:
Saksan armeija vetäytyi lopulta lähes kiinteisiin asemiin. Molemmat osapuolet yrittivät monta kertaa pohjoisessa
saarrostavaa hyökkäystä. Vihollinen vastasi aina omilla hyökkäyksillään. Tämä oli "kilpajuoksu merelle", ja länsirintama syntyi.

title: Otto Strasser

text: Otto Strasser syntyi katoliseen virkamiesperheeseen Baijerissa. Hän suunnitteli uraa lakimiehenä, kun ensimmäinen maailmansota syttyi 1914. Hän haavoittui useita kertoja neljän vuoden aikana länsirintamalla. Hän palasi Baijeriin tykistön luutnanttina.

title: Walter Ulbricht

text: Ulbricht syntyi Leipzigissa. Hänen molemmat vanhempansa toimivat Saksan sosiaalidemokraattisessa puolueessa (SPD). Hän kävi kansakoulun ja opiskeli puusepäksi. Myöhemmin hän palveli ensimmäisessä maailmansodassa vuosina 1915–1918 Puolan ja Serbian rintamilla ja länsirintamalla.

title: Richard von Weizsäcker

text: Toisen maailmansodan alkaessa Weizsäcker oli 19-vuotias sotamies Gross Bornissa lähellä Puolan rajaa ja osallistui hyökkäykseen, minkä jälkeen hänet kuljetettiin välittömästi länsirintamalle. Weizsäcker haavoittui Itä-Preussissa vuonna 1945 ja palasi kotiinsa Stuttgartiin. Hän opiskeli oikeustiedettä ja avioitui vuonna 1953 Marianne von Kretschmannin kanssa. Parille syntyi neljä lasta.

title: Venäjän länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Ylipäällikkyyden ottaneen Nikolai II:n alaisena länsirintamaa komensi jalkaväenkenraali Aleksei Evert.

title: Länsirintama (toinen maailmansota)

text: Länsirintamalla ei käyty maataisteluita lähes kahteen vuoteen lukuun ottamatta kommandoiskuja ja SOE:n ja OSS:n tukemaa vastarintaliikkeen harjoittamaa sissisotaa. Liittoutuneet kävivät sotaa länsirintamalla Yhdysvaltain 8. ilma-armeijan pommittaessa Saksaa päivisin ja Brittiläisen Bomber Commandin öisin.

title: Command & Conquer: Red Alert 3: Uprising

text: Kampanja käy läpi Nousevan Auringon Imperiumin psionisen kommandon, Yuriko Omegan, elämänvaiheita. Ensin kerrotaan, kuinka hän syntyi ja miten hänestä tuli tällainen. Sitten kerrotaan, kuinka hänet vangittiin Imperiumin kukistumisen jälkeen ja kuinka hän pakeni vankileiristä tuhottuaan sen täysin. Sitten hän palasi takaisin pelastamaan sisartaan, joka lopulta petti hänet. Voitettuaan hänet Yurikon mieli tuntui olevan helpottunut. Kampanjassa on täysin erilaiset kontrollit tavalliseen pelaamiseen verrattuna. Esim. karttanäyttö puuttuu ja pelaaja hallitsee vain Yurikoa ja hänen kykyjään. Kamera liikkuu myös Yurikon mukana.

title: Luettelo länsirintaman taisteluista

text: Luettelo länsirintaman taisteluista ensimmäisessä maailmansodassa:

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Luettelo länsirintaman taisteluista Joulun aselepo

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Pohjimmainen syy länsirintaman syntyyn oli se, ettei Saksa kyennyt sodan alussa vyöryttämään ranskalaisia muun muassa sen takia, että joukkoja oli liian vähän ja niitä ei osattu käyttää parhaalla mahdollisella tavalla. Ranskan onnistui suurin ponnistuksin pysäyttää Saksan jossain määrin haparoiva eteneminen Marnejoella. Marnen taistelun jälkeen joukot kaivautuivat maahan suojautuakseen konekiväärien ja tykistön tulitukselta. Länsirintaman vakiintumista edelsivät Marnen taistelu ja pohjoisen länsirintaman synty eli ”kilpajuoksu Atlantille”. Konekivääristä tulikin länsirintaman todellinen ”joukkotuhoase”.

title: Sergěj Ingr

text: Ingr syntyi Vlkošissa 2. syyskuuta 1894. Vuonna 1914 hän ilmoittautui vapaaehtoisena Itävalta-Unkarin armeijaan ja jäi lokakuussa 1015 Venäjän armeijan joukkojen vangiksi. Toukokuussa 1916 Ingr liittyi aluksi serbialaiseen vapaaehtoisdivisioonaan ja seuraavan vuoden tammikuussa Tšekkoslovakian legioonaan. Myöhemmin hän matkusti Murmanskista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja sieltä Ranskaan liittyäkseen länsirintamalle muodostettaviin vapaaehtoisjoukkoihin. Vapaaehtoisjoukko osallistui taisteluihin länsirintamalla ja palasi sittemmin Tšekkoslovakiaan. Vuonna 1919 Ingr otti osaa taisteluihin Puolaa vastaan Sleesian rajalla, sekä Unkarin kommunisteja vastaan Slovakiassa. Sotien lopulta päätyttyä Ingr liittyi Tšekkoslovakian armeijaan.

title: Arthur Gardner (tuottaja)

text: Arthur Gardner (7. kesäkuuta 1910 Marinette, Wisconsin – 19. joulukuuta 2014 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja näyttelijä. Hän syntyi Wisconsinin Marinettessa nimellä Arthur Goldberg. Varhaisella urallaan hän esimerkiksi esiintyi opiskelijana elokuvassa "Länsirintamalta ei mitään uutta" (1930).

title: Länsirintama (Suomen sisällissota)

text: Länsirintaman taistelut vaativat noin 4 200 kuollutta, joista valkoisia oli noin 1 600 ja punaisia 2 600. Kaatuneista suurin osa eli noin 3 500 kuoli Hämeen rintaman taisteluissa, Satakunnassa kaatuneita oli sodan aikana vajaat 750. Yhteensä länsirintaman tappioiden lukumäärä on lähes puolet koko sisällissodassa kaatuneista. Luvut sisältävät taisteluissa kuolleiden lisäksi myös välittömästi niiden jälkeen teloitettuja antautuneita.

title: Pieni mies

text: Kappaleen innoittaja oli Kuoppamäen vajaa kaksivuotias poika Miika. Laulu syntyi, kun Kuoppamäki häntä nukkumaan peitellessään jäi katsomaan, kuinka lapsi nukkui hymyileväisenä pinnasängyssään. Laulussa kerrotaan, kuinka poikaa ensin odotettiin, kuinka hänen tulevaisuuttaan mietitään ja pohditaan sitä, jatkaako hän isänsä työtä. Kappaleessa todetaan myös, että kun pojasta itsestään tulee isä, hän ymmärtää mitä onni on.

title: Itärintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Itä- ja länsirintaman tapahtumat vaikuttivat toisiinsa ensimmäisessä maailmansodassa. Länsirintama avattiin alkujaan itärintaman turvaamiseksi. Länsi- ja itärintama olivat molemmat maisemallisesti tyypillistä Eurooppaa, mutta kehittymättömässä Itä-Euroopassa esimerkiksi rautatieverkko oli huonompi kuin pitkälle teollistuneessa lännessä. Huonot yhteydet vaikeuttivat huollon järjestämistä ja hidastivat joukkojen siirtoja. Itärintama oli pitkä, ja taistelut siellä liikkuvampia kuin länsirintamalla. Sotilastiheys rintamakilometriä kohti oli alhainen, ja rintama oli siten helppo murtaa hyökkäyksellä. Tämän vuoksi sodankäynti oli liikkuvaa koko sodan ajan.

title: Voi kuinka myrsky rauhoittaa

text: Voi kuinka myrsky rauhoittaa on Aulikki Oksasen, Vuokko Hovatan ja Zarkus Poussan albumi, joka julkaistiin joulukuussa 2015. Albumi koostuu Aulikki Oksasen runoista, joita runoilija itse lausuu ja Hovatta sekä Poussa laulavat. Levy syntyi kolmikon yhteisten konserttien pohjalta.

title: Cevdet Sunay

text: Sunay syntyi Trabzonissa, kävi koulunsa Erzurumissa, Kirkukissa (nykyinen Irak) ja Edirnessa. Hän valmistui Kulelin sotilasoppilaitoksesta Istanbulissa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Palestiinan rintamalla ja jäi brittien vangiksi 1918. Vapaaksi pääsynsä jälkeen hän palveli eteläisellä rintamalla ja länsirintamalla itsenäisyyssodassa.

title: Länsirintamalta ei mitään uutta (elokuva)

text: Länsirintamalta ei mitään uutta () on Lewis Milestonen ohjaama yhdysvaltalainen sotaelokuvan klassikko vuodelta 1930. Se perustuu Erich Maria Remarquen samannimiseen romaaniin. Sitä pidetään yhtenä parhaista sodanvastaisista elokuvista. Elokuva kertoo ensimmäisen maailmansodan länsirintaman taisteluista saksalaisten sotilaiden näkökulmasta.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Kun taistelevat osapuolet vakiinnuttivat asemiaan, kaivettiin sodan kestäessä alueelle monia juoksuhautaketjuja. Konekivääri oli länsirintaman joukkotuhoase, mutta muutamissa taisteluissa saksalaiset käyttivät muun muassa kemiallisia aseita. Koska länsirintama pysyi pitkään melko vakaana, sanottiin ”länsirintamalta ei mitään uutta”.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintama oli Benelux-maista Ranskan rajoja myötäillen aina Ranskan, Saksan ja Sveitsin rajalle ulottuva rintamalinja. Ympärysvaltoihin kuuluneen Italian ja keskusvaltoihin kuuluneen Itävalta-Unkarin rajalinjaa Alpeilla ei yleensä lueta länsirintamaan vaan pidetään omana rintamanaan.

title: Rainer Stahel

text: Hän syntyi tehtailijan poikana Bielefeldissä 5. tammikuuta 1892 ja sai kasteessa etunimekseen Reiner. Pääsi ylioppilaaksi Bielefeldin Reaalilyseosta 1911 ja lähti heti sotilasuralle. Hän taisteli aluksi länsirintamalla ja myöhemmin itärintamalla. Komennettiin yliluutnanttina aseupseeriksi Jääkäripataljoona 27:än Riianlahdelle 9. heinäkuuta 1917 ja pestautui sieltä majurina Suomen puolustusvoimiin 1. maaliskuuta 1918.

title: Semjon Timošenko

text: Timošenko syntyi maatyöläisen perheeseen Frumankassa, lähellä Odessaa Etelä-Ukrainassa. Hänet otettiin asevelvolliseksi keisarilliseen armeijaan 1915. Hän palveli aliupseerina ratsujoukoissa länsirintamalla ensimmäisessä maailmansodassa. Venäjän vallankumouksen alkaessa hän liittyi puna-armeijaan vuonna 1918 ja bolševikkeihin 1919.

title: Länsirintama

text: Länsirintama voi tarkoittaa:

title: Henning von Tresckow

text: Von Treschkow syntyi Magdeburgissa Preussissa aatelisperheeseen. Ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla hän taisteli yhtenä nuorimmista luutnanteista. Toisessa maailmansodassa hän otti osaa Puolan offensiiviin jalkaväkidivisioonan esikuntapäällikkönä. Myöhemmin hän palveli Valko-Venäjällä 2. armeijan esikuntapäällikkönä.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintamalla käytiin monia suuria taisteluja, joista tunnetuimmat ovat Ypresin, Sommen ja Verdunin taistelut. Ne olivat strategisesti turhia ja tuloksettomia. Länsirintaman jatkuvat miestappiot ja umpikujaan ajautunut sota loivat aikaa myöten sotijamaihin sotaväsymystä ja kapinointihalua.

title: Kilpajuoksu Atlantille

text:
Kilpajuoksu Atlantille (kilpajuoksu merelle) oli ensimmäisessä maailmansodassa vaihe, jossa rakennettiin pohjoista länsirintamaa monissa taisteluissa. Tällöin syntyi lähes jatkuva rintamalinja Sveitsin rajoilta Belgian rannikolle Nieuwpoortiin Yserjoen suun lähistölle. Kumpikaan puoli ei menestynyt merkittävästi Picardyn, Artoisin ja Flanderin taisteluissa. Tilanne muistutti japanilaisen go-pelin rintaman luomista. Kilpajuoksu alkoi Aisnen ensimmäisen taistelun jälkeen ja päättyi Yserin taisteluun 16.–31. lokakuuta 1914.
Kilpajuoksuun liittyivät La Basséen taistelu ja Ypresin ensimmäinen taistelu. Antwerpenin piiritys päättyi 10. lokakuuta kaukana länsirintaman takana.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Yhdysvaltalaisia joukkoja alkoi olla länsirintamalla kesäkuusta 1917 lähtien enenevissä määrin. Länsirintama alkoi liikkua enemmän vasta 1918, jolloin Saksan hyökkäykset etenivät jonkin verran länteen parissa paikassa, mutta liittoutuneet hyökkäsivät pian takaisin. Saksalaisia alkoi sodan lopussa antautua liittoutuneille yhä enemmän.

title: Villers-Bretonneux’n taistelu

text: Villers-Bretonneux’n taistelu oli ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla 24. huhtikuuta 1918 käyty historian ensimmäinen panssarivaunujen välinen taistelu. Vaunujen kohtaaminen syntyi, kun saksalaisten ja brittien vaunut kohtasivat sattumalta toisensa brittien paikallisen vastahyökkäyksen aikana.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Sodan lopussa myös Yhdysvallat lähetti joukkojaan länsirintamalle. Länsirintaman paikoilleen jämähtänyt sodankäynti johti panssarivaunun kehittämiseen. Niiden ja aiempaa tehokkaamman taktiikan avulla ympärysvallat mursivat vuonna 1918 ensin länsirintaman ja sen takana olevan Hindenburg-linjan. Merisaarron näännyttämä Saksa antautui.