query: Kuka esitti Pätkää Pekka ja Pätkä elokuvissa?

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Pekka ja Pätkä -elokuvat ovat Suomen Filmiteollisuuden vuosina 1953–1960 tuottama sarja humoristisia elokuvia, joissa esiintyivät Pekka Puupää -sarjakuvan hahmot. Pekka Puupäätä esitti kaikissa elokuvissa Esa Pakarinen, hänen ystäväänsä Pätkää Masa Niemi ja vaimoaan Justiinaa Siiri Angerkoski. Pekka ja Pätkä -elokuvia tehtiin kaikkiaan kolmetoista, ja niistä suurimman osan ohjasi Armand Lohikoski. Lisäksi 1980-luvulla ohjaaja Visa Mäkinen teki Pekka Puupäästä tv-sarjan ja kaksi elokuvaa.

title: Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä

text: Tässä Lohikosken yhdessä Reino Helismaan kanssa käsikirjoittamaksi merkityssä elokuvassa olivat päähenkilöinä aiemmista sarjan elokuvista tutut henkilöhahmot, mutta Pätkä esiintyi ensi kerran elokuvan nimessä. Sarjan elokuville tyypillisesti tekijät pyrkivät mahdollisimman nopeaan ja halpaan tuotantoon. Lohikosken mukaan Reino Helismaalla ei kuitenkaan ollut mitään tekemistä tämän sen paremmin kuin eräiden muidenkaan Pekka ja Pätkä -elokuvien kanssa.

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Itsenäinen elokuvatuottaja Visa Mäkinen yritti 1980-luvun puolivälissä elvyttää Pekka Puupään hahmoa ja teki televisiosarjan Pekka ja Pätkä (1986) sekä elokuvat Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti (1985) ja Pekka Puupää poliisina (1986). Televisiosarja menestyi kohtalaisen hyvin, mutta elokuvat menestyivät huonosti ja moni piti niitä ”alkuperäisten” Puupäiden halventamisena.

title: Lumimies

text: 1950-luvun jälkeen lumimiehestä on tullut merkittävä hahmo länsimaiseen viihdeteollisuuteen.[1] Armand Lohikosken ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama suomalainen elokuva Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä vuodelta 1954 sisältää useita lumimieskohtauksia. Nimihenkilöä esitti Vihtori Välimäki, joka valittiin rooliin pituutensa takia lehdistöhaun jälkeen (Välimäki esiintyi myöhemmin myös kolmessa muussa Pekka ja Pätkä -elokuvassa muissa rooleissa).

title: Pekka ja Pätkä puistotäteinä

text: Pekka ja Pätkä puistotäteinä (1955) on Armand Lohikosken ohjaama Puupää-elokuvasarjan neljäs elokuva. Kaikkiaan Suomen Filmiteollisuuden tuottamaan sarjaan tehtiin 13 osaa. Tässä elokuvassa Puupää-sarjaan tulee uusi hahmo, talonmies Pikkarainen, jota esittää Armas Jokio. Pikkarainen oli tosin elokuvan "Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä" käsikirjoituksessa, mutta osuutta ei kuitenkaan kuvattu. Jokio on tätä ennen esittänyt pientä sivuosaa päivällisvieraana vuonna 1953 valmistuneessa Puupää-elokuvassa "Pekka Puupää kesälaitumilla".

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Vaikka elokuvakriitikot haukkuivat Puupää-elokuvat, niistä tuli suuria kansansuosikkeja, joita näytetään yhä säännöllisesti televisiossa. Kritiikki oli tyrmäävää elokuvien valmistumishetkestä useita vuosikymmeniä eteenpäin mutta vaimentui kuitenkin ajan mittaan. Kritiikkiin pettynyt ohjaaja Armand Lohikoski, jota loukkasi etenkin väite elokuvien tekemisestä huitaisten, kutsui – turhaan – kriitikot seuraamaan elokuvan tekoa.[7] Esimerkiksi Pekka ja Pätkä pahassa pulassa -elokuvan ensi-illan jälkeen eräs arvostelija kirjoitti otsikolla ”Yhä niitä vain riittää”: ”Pahinta on, että kun nämä Pekka ja Pätkä -filmit kerran tuottajankin taholta tahdotaan leimata lapsi-filmeiksi (jota ne eivät suinkaan ole), niiden käsikirjoitukseen kuitenkin sijoitetaan naimailmoituksia ja höökiviä, miehenkipeitä vaimonpuolia.” Toisaalta katsauksen vuoden 1957 kotimaisiin elokuviin laatinut Kari Uusitalo mainitsee toimitusjohtaja T. J. Särkän sanoneen, ettei SF:n kannattanut tehdä muita kuin rahasammoksi muodostuneita Puupää-elokuvia. Uusitalo toteaa Pekka ja Pätkä salapoliiseina -elokuvan tuottaneen Oulussa viikon aikana enemmän lipputuloja kuin Aarne Tarkaksen elokuva Herra sotaministeri Helsingissä koko kesän aikana.[8] Eräs syy yleisösuosiolle oli se, että Puupää-elokuvat ovat olleet määrällisesti merkittävä osa suomalaista lastenelokuvaa, mutta samalla ne kuitenkin olivat koko perheen elokuvia.

title: Pekka ja Pätkä neekereinä

text: "Pekka ja Pätkä neekereinä" oli yleisömenestykseltään sarjan huonoin. Se jäi viimeiseksi Puupää-elokuvaksi, sillä Pätkän esittäjä Masa Niemi teki itsemurhan pari kuukautta elokuvan valmistumisen jälkeen.

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Elokuvissa Pekka Puupää on naimisissa Justiinan kanssa. Pätkä, joka elokuvassa Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä ilmoitti sekä etu- että sukunimekseen Pätkä, taas on poikamies. Elokuvissa oli vielä neljäskin vakiohahmo, talonmies Pikkarainen, joka turhaan yrittää pitää kuria kaksikolle. Yleensä he joutuvat elokuvassa kaikenlaisiin kommelluksiin jatkuvan rahapulansa ja hyväuskoisuutensa takia.

title: Pekka ja Pätkä Suezilla

text: Pekka ja Pätkä Suezilla (1958) on Armand Lohikosken ohjaama ja käsikirjoittama "Puupää"-elokuvasarjan kymmenes elokuva. Näitä Suomen Filmiteollisuuden tuottamia elokuvia valmistui vuosina 1953–1960 kaikkiaan kolmetoista. "Pekka ja Pätkä Suezilla" on jatkoa sarjan aiemmalle elokuvalle "Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä".

title: Masa Niemi

text: Reino Helismaa keksi, että Niemi ja Pakarinen sopisivat hyvin tulevaan "Pekka Puupää" -elokuvaan, jonka Ville Salminen vastahakoisesti ohjasi viimeisenä työnään ennen Fennadalle siirtymistään. Elokuva oli halvalla toteutettu kepeä seikkailu, jolta ei odotettu paljon. Heti tämän jälkeen Niemi näytteli SF:n uuden ohjaajan Armand Lohikosken esikoiselokuvassa "Me tulemme taas", jossa hän esitti tukkilaista. Ensimmäinen Pekka Puupää saavutti kuitenkin suuren suosion ja sille tehtiin jatkoa vuosina 1953–1960 peräti kaksitoista elokuvaa. 'Pekka ja Pätkä' -elokuvien ohjauksesta vastasi yleensä Armand Lohikoski. Pätkän käyttämä "asiahan ei tietysti minulle kuulu, mutta..." oli aikansa lentävä lause.

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Pekka ja Pätkä-elokuvien suosiosta selkeä osoitus on, että vuonna 1953 valmistunutta elokuvaa Lentävä kalakukko levitettiin uusintakierroksella nimellä Pekka ja Pätkä konduktööreinä. Elokuvan näyttelijäkaartiin kuuluivat Pakarinen, Niemi, Angerkoski ja Jokio.

title: Spede Pasanen

text: 1950-luvulla Spede Pasasesta tuli Fennada-Filmin vakituinen avustaja. Statistintehtävien jälkeen hän sai ensimmäisen merkittävän puheroolinsa Aarne Tarkaksen ”Suomi-westernissä” Villi Pohjola (1955). 1950-luvun aikana Pasanen näytteli sivurooleja useissa komedioissa sekä Fennadan että Suomen Filmiteollisuuden puolella, kuten Tyttö lähtee kasarmiin (1956), Vääpelin kauhu (1957) ja Asessorin naishuolet (1958). Armand Lohikoski otti Pasasen pikkurooleihin kolmeen Pekka ja Pätkä -elokuvaansa: Pekka ja Pätkä ketjukolarissa (1957), Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä (1957) ja Pekka ja Pätkä Suezilla (1958).[5]

title: Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä

text: "Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä" -elokuvaa kuvattiin Kilpisjärvellä. Elokuvan tekoon osallistuneet ovat haastattelussa kertoneet idean lumimiehestä löytyneen sanomalehdestä. Pekka ja Pätkä -elokuvasarjan jatkaminen oli joka tapauksessa selvää. Suomen Filmiteollisuus haki lehti-ilmoituksella lumimiehen rooliin lähemmäksi kaksimetristä henkilöä. Ilmoittautumiset pyydettiin lähettämään SF:n konttoriin Mikonkadulle. Valituksi tuli helsinkiläinen Vihtori Välimäki.

title: Pekka ja Pätkä neekereinä

text: Tajuttuaan, että kone oikeasti tarkoitti ”lehtineekeriä” Pekka ja Pätkä menevät aikakauslehti "Pupun" toimitukseen. Päätoimittaja lupaa heille paikat, jos Pätkä hyppää lentokoneesta ilman laskuvarjoa. Pätkä lunastaa lupauksensa hyppäämällä lentokentällä paikallaan seisovasta lentokoneesta. Työssään Pekka ja Pätkä sotkeutuvat rikollisjoukkioon ja vangitsevat sen vahingossa, mutta saavat lehdelleen myös skuupin. Puupäät ansaitsevat tapauksesta hyvät rahat, ja myös tietokilpailupalkinto toimitetaan heille. Elokuvan loppuhuipennuksessa talonmies Pikkarainen jahtaa Pätkää yli kattojen, ja Pätkä jää takistaan roikkumaan valtavan tornikellon viisariin, kunnes putoaa kadulle tuoduille patjoille.

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Pekka Puupää (Ville Salminen, 1953) Pekka Puupää kesälaitumilla (Armand Lohikoski = AL, 1953) Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä (AL, 1954) Pekka ja Pätkä puistotäteinä (AL, 1955) Kiinni on ja pysyy (AL, 1955) Pekka ja Pätkä pahassa pulassa (AL, 1955) Pekka ja Pätkä ketjukolarissa (AL, 1957) Pekka ja Pätkä salapoliiseina (AL, 1957) Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä (AL, 1957) Pekka ja Pätkä Suezilla (AL, 1958) Pekka ja Pätkä miljonääreinä (AL, 1958) Pekka ja Pätkä mestarimaalareina (AL, 1959) Pekka ja Pätkä neekereinä (Aarne Tarkas, 1960)

title: Pätkä

text: "Pekka ja Pätkä" -elokuvissa Pätkää esitti Masa Niemi. Hän oli kova akrobaatti. Elokuvissa Pätkän hahmo oli monessa suhteessa erilainen kuin sarjakuvissa ja hänestä oli tullut Pekan tasavertainen aisapari, kun taas sarjakuvassa Pekka oli ollut selkeästi Pätkää tärkeämpi henkilö. Elokuvasarja päättyi Niemen tehtyä itsemurhan vuonna 1960. Elokuvissa Pätkän vakiohokema oli ""Asiahan ei tietysti minulle kuulu, mutta..."" Pätkän etunimi ilmoitettiin vain elokuvassa "Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä"; se oli niin ikään "Pätkä".

title: Pekka ja Pätkä Suezilla

text: Elokuva alkaa edellisen "Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä" -elokuvan loppukohtauksella jossa YK-rauhanturvamiehet lyövät kaksikon tainnoksiin puistonpenkillä. Rauhanturvaajat ovat nimittäin juuri onnistuneet sopimaan treffit kahden tytön kanssa eikä ajatus Suezille lähdöstä enää houkuttele. He raahaavat Pekan ja Pätkän pensaaseen jossa vaihtavat heidän vaatteensa omiinsa.

title: Pekka ja Pätkä miljonääreinä

text: Elokuvassa on kaksi perusjuonnetta. Ensinnäkin Pekka saa kauppaneuvos Lillukan testamentin perusteella lelutehtaan Tmi Le-Lu, koska on tuottanut neuvokselle elokuvillaan iloa. Pekan ja Pätkän tehtailijanura jää kuitenkin lyhyeksi. Toisena juonteena on Lillukan lesken ja Pätkän romanssi. Vaikka tarinassa on aikuisille tarkoitettuja vitsejä, se ei jaksa kriitikkoa innostaa, vaan hän kokee sen väsähtäneeksi.

title: Arvo Kuusla

text: Kuusla toimi myös SF:n järjestäjänä. Kuuslan vaimo oli näyttelijä Irja Kuusla ja hänen lapsiaan olivat näyttelijä Matti Kuusla ja kuvaaja Mauno Kuusla. Arvo Kuusla loi pitkän uran elokuvassa kuin teatterissakin. Kuusla esiintyi muun muassa elokuvissa "Vaimoke", "Seitsemän veljestä", "SF-paraati", "Loviisa - Niskavuoren nuori emäntä", "Pekka Puupää kesälaitumilla", "Tuntematon sotilas", "Pekka ja Pätkä pahassa pulassa", "Kiinni on ja pysyy eli Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja", "Majuri maantieltä", "Hei, rillumarei!", "Pikku Ilona ja hänen karitsansa", "Pekka ja Pätkä Suezilla", "Pekka ja Pätkä ketjukolarissa" ja Kuuslan viimeinen elokuva "Komisario Palmun erehdys".

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Pekka Puupään maailma muuttui varsin toisenlaiseksi elokuvissa, eikä alkuperäisen sarjakuvan henki näkynyt juuri millään tavalla. Lisäksi Toto Fogelberg-Kailan jatkama Pekka Puupää -sarjakuva kulki aivan omia polkujaan elokuvasarjasta riippumatta. Elokuvissa henkilöhahmot typistettiin Pekkaan, Pätkään ja Justiinaan, ja he asuivat Helsingissä. Pätkä kadotti perheensä ja muuttui Puupäiden nurkissa asustelevaksi kulkumieheksi. Sarjakuvassa Pekka Puupää oli ollut ehdoton päätähti, mutta elokuvissa Pätkästä tuli pian hänen tasavertainen aisaparinsa. Kolmannesta elokuvasta Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä lähtien tämä näkyi myös nimessä. Uudeksi hahmoksi kehitettiin Armas Jokion esittämä talonmies Pikkarainen. Elokuvien tavallinen juoni käsitteli Pekan ja Pätkän yritystä menestyä jossakin ammatissa, kuten keksijöinä (Kiinni on ja pysyy), salapoliiseina, sammakkomiehinä tai jopa YK:n rauhanturvaajina (Pekka ja Pätkä Suezilla). Kolmessa Puupää-elokuvassa oli mukana Olavi Virta, joka esitti työtöntä muusikkoa Kalevi Vaskea.[4]

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti (Visa Mäkinen = VM, 1985) Pekka ja Pätkä (televisiosarja, VM, 1986) Pekka Puupää poliisina (VM, 1986)

title: Pekka ja Pätkä neekereinä

text: Pekka ja Pätkä neekereinä on Aarne Tarkaksen ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama elokuva vuodelta 1960. Kyseessä on alkuperäisen "Pekka Puupää" -sarjan 13. ja viimeinen elokuva. Elokuva kuuluu Suomen Filmiteollisuuden tuotantoon.

title: Pekka Lehto

text: Kesäkuussa 2005 Lehto sai Suomen elokuvasäätiöltä 10 000 euroa kehittämistukea uuden "Pekka ja Pätkä" -elokuvan ennakkosuunnitteluun. Elokuva kulkee työnimellä "Pekka ja Pätkä levottomina", ja se kertoo kansanomaisesti homouteen kohdistuvista peloista. Elokuvaan kaavailtiin Martti Suosaloa Pekan rooliin ja Mika Nuojuaa Pätkän rooliin.

title: Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä

text: Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä on Armand Lohikosken käsikirjoittama ja ohjaama elokuva vuodelta 1957. Se on Suomen Filmiteollisuuden tuottaman 13-osaisen "Pekka Puupää" -sarjan yhdeksäs elokuva. Tarina jatkuu seuraavassa "Pekka Puupää" -elokuvassa, "Pekka ja Pätkä Suezilla". Elokuvassa on kohtaus, jossa Pekka ja Pätkä esittävät taikureita. Heidän käyttämänsä taikasanan "ananasakäämä" on Timo Taikuri tehnyt myöhemmin tunnetuksi.

title: Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä

text: Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä on Armand Lohikosken ohjaama elokuva vuodelta 1954. Se valmistui kolmantena kolmentoista "Pekka Puupää" -elokuvan sarjassa.

title: Justiina (Pekka Puupää)

text: Justiina on kuvattu helposti suuttuvana eikä erityisen kauniina. 1950-luvulla tehdyissä Pekka ja Pätkä -elokuvissa Justiinaa näytteli Siiri Angerkoski, Visa Mäkisen 1980-luvulla ohjaamissa Pekka Puupää -elokuvissa puolestaan Kristiina Elstelä. Pekka ja Pätkä -elokuvissa Justiina oli hyvin puhelias ja piti usein järjestystä yllä heiluttamalla kaulinta. Justiina oli usein vihainen Pekalle ja Pätkälle, jotka eivät välittäneet erityisemmin työnteosta.

title: Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti

text: Elokuvan teon jälkeen Mäkinen tuotti "Pekka ja Pätkä" -televisiosarjan. Televisiosarjassa tämä elokuva liitettiin 3-osaiseksi televisiosarjaksi "Pekka ja Pätkä: Pekan painajainen", jossa Esko Roinen esittämä Pekka näkee unta toisesta Pekasta. Televisiosarjan jälkeen Visa Mäkinen teki vielä toisen Pekka Puupää-aiheisen elokuvan "Pekka Puupää poliisina".

title: Pekka ja Pätkä -elokuvat

text: Elokuvan Pekka ja Pätkä mestarimaalareina jälkeen Lohikoski suunnitteli poliittista satiiria nimeltä Pekka ja Pätkä politiikan pyörteissä. Särkkä piti kuitenkin aihetta sopimattomana ja syrjäytti Lohikosken seuraavan Puupään tuotannosta. Tilalle kutsuttiin Reino Helismaa ja ohjaaja Aarne Tarkas, jotka tekivät sarjan kolmannentoista ja viimeisen elokuvan Pekka ja Pätkä neekereinä. Pätkää esittänyt Masa Niemi teki itsemurhan pian elokuvan valmistumisen jälkeen.

title: Esa Pakarinen

text: Rovaniemen markkinoilla, 1951 Lännen lokarin veli, 1952 Se alkoi sateessa, 1953 Rantasalmen sulttaani, 1953 Lentävä kalakukko, 1953 (esitetty myös nimellä "Pekka ja Pätkä konduktööreinä") Pekka Puupää, 1953 Pekka Puupää kesälaitumilla, 1953 Hei, rillumarei!, 1954 Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä, 1954 Pekka ja Pätkä puistotäteinä, 1955 Kiinni on ja pysyy eli Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja, 1955 Pekka ja Pätkä pahassa pulassa, 1955 Pekka ja Pätkä ketjukolarissa, 1957 Pekka ja Pätkä salapoliiseina, 1957 Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä, 1957 Pekka ja Pätkä Suezilla, 1958 Pekka ja Pätkä miljonääreinä, 1958 Pekka ja Pätkä mestarimaalareina, 1959 Pekka ja Pätkä neekereinä, 1960 Mullin mallin, 1961 Meiltähän tämä käy, 1973

title: Pekka Puupää

text: SF:n elokuvissa Pekka Puupäätä näytteli Esa Pakarinen, Pätkää Masa Niemi ja Justiinaa Siiri Angerkoski. Fogelbergin sarjakuvasta oli elokuviin otettu lähinnä hahmojen ulkoinen olemus, muilta osin ne muokattiin uusiksi vastaamaan pääosanesittäjien aiemmista rooleista tuttuja maneereja. Esimerkiksi Pakarinen laittoi Pekan puhumaan Savon murretta. Justiina on kuvattu elokuvissa hurjempana. Pätkän hahmo muuttui eniten, ja hänestä ja Pekasta tehtiin tasaveroinen parivaljakko, kun taas sarjakuvassa Pekka oli ollut selkeästi päähenkilö. Neljänneksi vakiohahmoksi luotiin Armas Jokion näyttelemä talonmies Pikkarainen, joka ei perustunut lainkaan sarjakuvaan. Elokuvissa Pekka ja Justiina asuivat Helsingissä kuvitteellisessa osoitteessa Voikukankatu 5 B 13. Suurimman osan Pekka ja Pätkä -elokuvista ohjasi Armand Lohikoski. Pekka ja Pätkä -elokuvat olivat alkuun suosittuja, mutta kriitikot eivät arvostaneet niitä. Ne yhdistettiin tyyliltään aiemmin tehtyihin rillumarei-elokuviin, joilla oli ollut pitkälti samat tekijätkin. Arvostelun myötä Särkkäkin sai lopulta tarpeekseen elokuvasarjasta ja halusi lopettaa sen. Sarjaa olisi saatettu tekijöiden toiveesta jatkaa vielä sittenkin, mutta tämän esti Masa Niemen itsemurha keväällä 1960. Lohikoski suunnitteli vielä 1973 uutta elokuvaa "Pekka ja Pätkä palokuntalaisina", mutta hanke kariutui, kun Elokuvasäätiö päättikin sen sijaan tukea toista Esa Pakaris -elokuvaa "Meiltähän tämä käy".


query: Missä sijaitsee nolla-meridiaani?

title: Nollameridiaani

text: Nollaleveyspiiri eli päiväntasaaja on määräytynyt maapallon pyörimisakselin suunnan perusteella. Sitä vastoin nollapituuspiiri on periaatteessa mielivaltaisesti valittavissa, ja useita eri pituuspiirejä on eri maissa ja eri aikoina käytetty nollapituuspiireinä. Vuonna 1884 tehdyn kansainvälisen sopimuksen mukaisesti sellaisena käytetään nykyisin Greenwichin pituuspiiriä.[1]

title: Ferron meridiaani

text: Saksassa, Itävallassa ja Tšekkoslovakiassa on topografikartoissa aikoinaan laskettu pituusasteet niin ikään "Ferron meridiaaniksi" kutsutusta pituuspiiristä, joka todellisuudessa oli tasan 17°40' Greenwichistä länteen. Tämä meridiaani ei kuitenkaan kulje El Hierron saaren kautta vaan sen itäpuolitse.

title: Meridian (Mississippi)

text: Meridian on kaupunki Mississippin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 41 148. Meridian on Lauderdalen piirikunnan hallintokeskus.

title: Ruusulinja

text:
Dan Brown antoi romaanissaan "Da Vinci -koodi" () Pariisin meridiaanille nimen Ruusulinja, vaihtoehtoisena nimenä "maailman ensimmäiselle perusmeridiaanille", joka romaanin mukaan oli Pariisin meridiaani. Kuten Siionin veljeskunnan dokumentissa "Le Serpent Rouge" vuodelta 1967, myös tässä romaanissa väitetään, että tämä meridiaani kulkee Saint-Sulpicen kirkon gnomonin kautta. Todellisuudessa Pariisin observatorion kautta kulkeva meridiaani, jota aikoinaan on käytetty nollameridiaanina, kulkee kuitenkin tämän gnomonin ohi noin 100 metriä idempänä. Sharan Newmanin mukaan myöskään tämän gnomonin kautta kulkevaa linjaa ei ole koskaan sanottu "ruusulinjaksi", ja sama todetaan myös kirkkoon kiinnitetyssä kyltissä. Kirkon opaskirjasessa vuodelta 2000 kerrotaan gnomonin historiasta, että lattiassa oleva messinkiraita on "meridiaani", mutta siinäkään siitä ei käytetä nimitystä "Roseline" tai "Rose Line". Aiheesta kirjoittanut Paul Murdin nimittää vastaavia aurinkolinjoja, joita on muuallakin, "meridiaaneiksi".
Brown yhdistää Pariisin meridiaanin alkuperän olettamaansa Jeesuksen ja Maria Magdalenan sukulinjaan sekä Rosslynin kappeliin, jolla on romaanissa keskeinen merkitys. "Da Vinci -koodin" mukaan:

title: HMS Grenville (R97)

text: "HMS Grenville" lähti 16. tammikuuta Ceylonilta Sydneyyn Task Force 63:n mukana. Alus suojasi 24. tammikuuta lentotukialuksia niiden koneiden iskiessä Pladjoen öljynjalostamoon Palembangin pohjoispuolella Sumatralla operaatio Meridian I:ssä ja 28. tammikuuta iskettäessä Soengi-Cerongiin Sumatralla operaatio Meridian II:ssa. Alus jatkoi 30. tammikuuta täydennyksen jälkeen Fremantleen.

title: Vera Inber

text: Inberin runous on taiteellisesti vähäarvoista. Hänet tunnetaan parhaiten Leningradin piirityksestä kertovasta runoelmasta "Pulkovski meridian" (”Pulkovon meridiaani”, 1943) ja esseekokoelmasta ”Melkein kolme vuotta: Leningradin päiväkirja” ("Potšti tri goda. Leningradski dnevnik", 1946), jotka saivat Stalin-palkinnon vuonna 1946. Omaelämäkerrallinen romaani ”Paikka auringossa” ("Mesto pod solntsem", 1928) kuvaa 1920-luvun sivistyneistöä.

title: Pariisin meridiaani

text: Eteläinen vaaituslatta ei kuitenkaan sijaitse tarkalleen oikealla meridiaanilla. Se pystytettiinkin erään kaukoputken suuntaamiseksi, joka on muutamia kymmeniä metrejä meridiaanista itään.

title: Pariisin meridiaani

text: Vuoden 2000 juhlallisuuksien yhteydessä Paul Chemetov käynnisti hankkeen Pariisin meridiaanin muodostamisesta "Vihreäksi meridiaaniksi" (). Sen varrelle Ranskaan pystytettiin muistomerkkejä, ja meridiaanin kohdalle istutettiin lähes 10 000 puuta. Hankkeeseen osallistui myös Ranskan senaatti, jonka virastotalon, Luxembourgin palatsin, kautta meridiaani myös kulkee.

title: Pariisin meridiaani

text: Henry Lincoln väitti kirjassaan "The Holy Place", että monet vanhat rakennukset on sijoitettu Pariisin meridiaanin mukaan. Sellaisia ovat jopa useat keskiaikaiset kirkot, jotka on rakennettu kauan ennen kuin meridiaani yleisen käsityksen mukaan ensimmäisen kerran määritettiin, ja Lincolnin mukaan on selvää, että meridiaani on määritetty esihistoriallisten megaliittien eli cromlechien leikkauskohdan jakoviivan mukaan. Myös David Wood selitti kirjassaan "Genisis", että Pariisin meridiaanilla on jokin syvempi merkitys, ja hän käytti sitä yhtenä lähtökohtanaan paljastaessaan myyttisen merkityksen saaneen Rennes-le-Châteaun kylän geometriaa. Hänen mukaansa meridiaani kulkee Poussinin haudaksi sanotun paikan länsipuolitse noin 350 metrin päässä. Tällä haudalla on suuri merkitys paikkakuntaan liittyvissä legendoissa ja esoteerisissa teorioissa. Tällaisia teorioita ja niihin liittyviä käsityksiä ikivanhoista suorista linjoista ovat skeptisesti arvostelleet Bill Putnam ja Edwin Wood kirjassaan "The Treasure of Rennes-le-Château – A mystery solved".

title: Meridian

text: Meridian on pääasiassa merenkulun tietoliikennesatelliitti. Se välittää myös Pohjoisen jäämeren jäätilannetta seuraavien lentokoneiden mittausdatan rannikkoasemille. Sitä käytetään myös muuhun Siperian tietoliikenteeseen. Meridian korvaa vuosina 1965-2004 laukaistut Molnija-1-sarjan tietoliikennesatelliitit.

title: Nol (Ruotsi)

text: Nol on rautatiepaikkakunta Alen kunnassa, Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Nol sijaitsee E45:n ja rautatien vieressä Götajoen varrella. Nolista Göteborgiin on matkaa 25 kilometriä. Nol on nykyään kasvanut yhteen Nödingen ja Alaforsin kanssa, joten ne lasketaankin nykyään Nödinge-Nolin taajamaksi.

title: Ferron meridiaani

text: Ongelmana kuitenkin oli, ettei El Hierron sijaintia suhteessa manterella olleisiin kohteisiin pystytty määrittämään kovinkaan tarkasti, sillä ennen kuin kronometri keksittiin. Tämän vuoksi koordinaatistojen todellisena lähtökohtana oli käytettävä maissa olevia kohteita, pääasiassa observatorioita, joiden kulmaetäisyys Ferrosta voitiin vain likimain arvioida. Tiedettiin kuitenkin, että El Hierro oli noin 20 pituusastetta länteen Pariisista, mikä myöhemmin antoi maantieteilijä ja kartografi Delislelle aiheen pyöristää erotus tasan 20 asteeksi. Myöhempien mittausten mukaan El Hierro on 20°23'9" Pariisista länteen., mutta siitä huolimatta nollameridiaaniksi, jota edelleen nimitettiin "Ferron meridiaaniksi", määriteltiin tarkalleen 20 astetta Pariisin meridiaanin länsipuolella oleva pituuspiiri. Täten "Ferron meridiaani" arvostelijoiden mukaan menetti sille alun perin tarkoitetun neutraalin luonteensa ja oli itse asiassa vain "Pariisin meridiaani valepuvussa" ja siten liian yksipuolisesti ranskalainen

title: Nollameridiaani

text: Nollameridiaani eli nollapituuspiiri on pituuspiiri, jonka pituusaste on määritelty nollaksi (0°). Nollameridiaani ja sille vastakkainen, 180°:n meridiaani yhdessä muodostavat maapallon yhden isoympyrän.

title: Pariisin meridiaani

text: Washingtonin konferenssissa vuonna 1884 sovittiin kansainvälisestä nollameridiaanista. Konferenssiin osallistuneet Ranskan ja Ison-Britannian edustajat kiistelivät siitä, oliko sellaiseksi valittava Pariisin vai Greenwichin meridiaani. Molemmat kulkivat maansa huomattavimman observatorion kautta.

title: Pariisin meridiaani

text: Pariisin meridiaani on Pariisin observatorion keskipisteen kautta kulkeva pituuspiiri. Se on 2°20'13,82" itään Greenwichin nollameridiaanista, joskin Ranskan kansallinen maan- ja metsätieteellinen instituutti (IGN) käyttää arvoa 2°20'14,025.. Sen Ranskassa oleva osuus, joka johtaa Dunkerquestä Pohjanmeren rannalta Perpignaniin Espanjan rajalle, tunnetaan myös nimellä "Méridienne de France" ("Ranskan meridiaani"). Sitä on käytetty lähtökohtana, kun Ranskan alueella on suoritettu kolmiomittaukset kartoitusta varten.

title: Meridian

text: Meridian on venäläinen tietoliikennesatelliitti, jotka korvaavat Molnija-radan tietoliikennesatelliitteja. Ne korvannevat myös sotilaallisten Parus-paikannussatelliittien viestiyhteyksiä. Satelliittien operaattori on Venäjän avaruusvoimat.

title: Meridian (Mississippi)

text: Meridian sai kaupunkioikeudet helmikuussa 1860.

title: Pariisin meridiaani

text: Lain mukaan Pariisin meridiaani siis kuitenkin oli edelleen Ranskan virallisen ajan perustana, kunnes toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehitysviranomaisten määräyksestä Ranskassa otettiin käyttöön Keski-Euroopan aika, joka on tunnin edellä Greenwichin aikaa. Vaikka Ranska pääosin sijaitseekin Länsi-Euroopan aikavyöhykkeellä, Keski-Euroopan aika jäi käyttöön Ranskan vapautuksen jälkeenkin ja on siellä voimassa normaaliaikana edelleen. Vuodesta 1978 lähtien virallinen aika on määritelty koordinoidun yleisajan (UTC) mukaan.

title: Alen kunta

text: Kunta on rekisteröinyt keskustaajamakseen Alaforsin, jossa myös kunnantalo sijaitsee. Vuonna 1970 Alafors kasvoi yhteen Nolin rautatieasemayhdyskunnan kanssa ja vuonna 1990 vielä Nödingen kanssa. Statistiska centralbyrån kutsuu näitä kolme yhteenkasvanutta taajamaa nimellä Nödinge-Nol.

title: Pariisin meridiaani

text: Joissakin piireissä Pariisin meridiaanilla on uskottu olevan jonkinlainen okkultinen tai esoteerinen merkitys; toisinaan sitä on jopa pidetty onnettomuutta tuottavana akselina. Ranskalainen salaliittoteoreetikko Dominique Stezepfandts on arvostellut Aragon muistomedaljonkeja väittäen niitä "okkultisen maantieteellisen linjan merkeiksi". Hänelle Pariisin meridiaani on "vapaamuurarien akseli" tai jopa "paholaisen sydän".

title: Pohjois-Baikalin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Baikalski meridian" (”Baikalin meridiaani”).

title: Teguldetin piiri

text: Piirissä toimii luomistyön ja vapaa-ajan keskus, lasten taidekoulu ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Tajožnyi meridian" (”Taigan meridiaani”).

text: Holocaust Memorial of the Greater Miami Jewish Federation, tunnetaan myös nimellä Holocaust Memorial on Miami Beach, on holokaustimuistomerkki. Se sijaitsee Meridian Avenuella Miami Beachin kaupungissa Floridassa, Yhdysvalloissa. Muistomerkin suunnittelukomitea perustettiin vuonna 1985 ja muistomerkki avattiin vuonna 1990. Muistomerkin suunnitteli arkkitehti ja kuvanveistäjä Kenneth Treister.

title: Pariisin meridiaani

text: 1900-luvun alkupuolella suoritettujen mittausten mukaan Pariisin meridiaani oli 2°20'13,82" itään Greenwichin meridiaanista, mikä vastaa paikallisaikojen eroa 9 minuuttia 20,921 sekuntia. Myöhemmissä mittauksissa on saatu seuraavat tulokset, joita eri aikoina on käytetty kartoituksen pohjana:Näistä viimeisin, RGF93 vuodelta 2000 perustuu IERS:n meridiaaniin, joka on 5,3101" itään kansainvälisestä nollameridiaanista. Sen mukaan Pariisin observatorion maantieteellinen pituus on 2°20'11.4909", ja RGF93-järjestlelmä on käytössä IGB:n uusissa kartoissa. Kansainväliseltä nollameridiaanilta luettuna Pariisin meridiaani on näin ollen 2°20'16.801" itään.

title: Alice Walker

text: Alice Walker (s. 9. helmikuuta 1944 Eatonton, Georgia, Yhdysvallat) on afroamerikkalainen kirjailija, jonka tunnetuimpia teoksia on Yhdysvaltain rotuerotteluun pureutuva "Häivähdys purppuraa" ("The Color Purple") vuodelta 1982. Steven Spielberg on ohjannut kirjaan pohjautuvan elokuvan. Suomeksi on ilmestynyt myös Walkerin teos "Meridian" (1984; alkuteos "Meridian", 1976).

title: Ferron meridiaani

text: Ferron meridiaani on alun perin Kanariansaarten läntisimmän saaren, Ferron eli nykyisen El Hierron kautta kulkeva pituuspiiri. Sitä, tai käytännössä eräitä samalla nimellä tunnettuja ja sitä lähellä olevia pituuspiirejä on laajalti käytetty kartoissa nollameridiaanina, josta eri paikkakuntien maantieteellinen pituus laskettiin, ennen kuin sellaiseksi vuonna 1884 kansainvälisellä sopimuksella vahvistettiin Greenwichin meridiaani. Greenwichistä luettuna El Hierro sijaitsee 18 astetta 9 minuuttia 39 sekuntia (18° 9' 39") läntistä pituutta.

title: 0 (luku)

text: Intialaiset saivat nollan käsitteen ilmeisesti kreikkalaisilta. He liittivät sen lukujärjestelmäänsä menestyksekkäällä tavalla. Nollaa pidettiin ilmeisesti myös lukuna, jolla voitiin laskea. Brahmagupta kirjoitti Keski-Intiassa vuoden 628 jaa. tienoilla kirjan Brahmasphuta Siddhāntan. Siinä hän luettelee joitakin nollaan ja negatiivisiin lukuihin liittyviä ominaisuuksia vapaasti suomennettuna: "Nollan ja negatiivisen luvun summa on negatiivinen. Nollan ja positiivisen luvun summa on positiivinen. Kahden nollan summa on nolla. Positiivisen ja negatiivisen luvun summa on lukujen erotus tai nolla, jos ne ovat yhtä suuret. Positiivien- tai negatiivisen luvun jakolaskun tulos, kun nolla on jakajana, on murtoluku, jossa nolla on jakaja. Nolla jaettuna positiivisella tai negatiivisella luvulla on nolla tai murtoluku, jossa osoittajana on nolla ja nimittäjänä on mainittu luku. Nolla jaettuna nollalla on nolla." Viimeinen lause, jossa nolla jaetaan nollalla, ei vastaa nykykäsitystä laskun tuloksesta.[1]

title: Nödinge

text: Nödinge on kasvanut yhteen Nolin ja Alaforsin taajamien kanssa, jotka kaikki ovat nykyään osa Nödinge-Nolin taajamaa. Se sijaitsee 20 kilometriä pohjoiseen Göteborgista E45-tien varella, Götajoen itäpuolella.

title: Pariisin meridiaani

text: Pohjoisesta etelään luettuna Pariisin meridiaani kulkee seuraavien maiden, alueiden ja merten kautta:

title: Meridian (täsmennyssivu)

text: Meridian tai meridiaani voi tarkoittaa:

title: Meridian (venäläinen lentoyhtiö)

text: Meridian on venäläinen lentoyhtiö. Vuonna 1992 perustettu yhtiö lentää liikelentoja kotikenttinään Bugulman ja Moskovan Vnukovon lentoasemat.


query: Kuka valmistaa Xbox pelikonsoleita?

title: Xbox 360

text: Xbox 360 on Microsoftin valmistama ja alun perin 2005 julkaisema pelikonsoli. Konsoliin integroidun Xbox Live -palvelun avulla voidaan pelata verkossa ja ladata Games On Demand/Arcade-pelejä, pelidemoja, trailereita, televisio-ohjelmia ja elokuvia. Xbox 360 on Xboxin seuraaja ja Xbox Onen edeltäjä. Se kilpaili Sonyn PlayStation 3:n ja Nintendon Wiin kanssa seitsemännen sukupolven pelikonsolimarkkinoilla.

title: Xbox

text: Xboxia on myös mahdollista muokata (”modata”), mutta tällöin koneen takuu raukeaa. Xboxiin voidaan vaihtaa muun muassa suurempi kiintolevy, jotta saataisiin lisää tilaa pelitallennuksille, peleille, musiikille ja videoille. Xboxin oman käyttöjärjestelmän voi vaihtaa toiseen, kuten Linuxiin tai muokattuun dashboardiin. Modaamalla Xboxin ja käyttämällä sopivia ohjelmia, voidaan peleistä ottaa varmuuskopioita ja saada Xbox hyväksymään niiden käytön. Toisaalta tämä mahdollisuus houkuttelee myös käyttämään laittomia piraattikopioita, joiden pelaaminen Microsoftin Live-palvelussa on kuitenkin estetty. Modattuun Xboxiin saa myös emulaattoriohjelmia, jolloin sillä voi pelata vanhempien tietokoneiden ja pelikonsolien pelejä. Xboxiin voi kiinnittää sopivalla liittimellä hiiren ja näppäimistön, mikä auttaa tietokoneohjelmien käyttöä. Xboxia voi myös ”modata” tietokoneen avulla lataamalla oikeita ohjelmia tietokoneelle, jolloin on mahdollista muokata pelin tallennuksia.

title: Goat Simulator

text: Huhtikuussa 2015 peli julkaistiin Xbox 360 & One -pelikonsoleille. Elokuussa 2015 peli julkaistiin myös PlayStation 3 ja 4 -pelikonsoleille.

title: Microsoft Points

text: Microsoft päätti luoda Xbox 360 -pelikonsolia varten laajennuksia Live-palveluunsa. Uusia ominaisuuksia olivat muun muassa ladattavat Arcade-pelit ja peleihin ostettavat lisämateriaalit. Jotta näitä voidaan myydä kaikissa Xbox 360 -maissa samalla summalla ilman valuuttamuunnoksia, Microsoft loi oman valuutan Xbox Live Marketplacelle. Microsoft Points otettiin käyttöön 22. marraskuuta 2005 Liven 360-päivityksen myötä.

title: Videopelien historia

text: Microsoftin uusi konsoli, Xbox One esiteltiin kesäkuussa 2013. Xbox Onen mainostetaan olevan pelikonsolin sijaan kodin viihdekeskus, jossa on pelikoneen lisäksi PC-tietokone ja mahdollisuus katsella kaapelitelevisiota lisämaksusta. Laitteeseen kuuluu kiinteänä edellisen Xboxin lisävarusteena tunnettu Kinect -liikkeentunniskamera, johon on lisätty myös äänentunnistus. Xbox One tulee vaatimaan toimiakseen nettiyhteyden vähintään 24 tunnin välein, minkä lisäksi sen pelien jälleenmyynnille ja jakamiselle on asetettu rajoituksia. Tämä aiheutti laajaa kritiikkiä kuluttajien suunnalta, ennen kuin konsolia edes julkaistiin.[8]

title: Konesota

text: 2000-luvulla konesodat ovat olleet pääasiassa eri pelikonsolien tai pelikonsolien ja tietokoneiden välisiä. Reunasen ja Saarikosken mukaan tarkasteluajanjaksolla 2007–2013 keskeisin vastakkainasettelu oli Sonyn PlaySation 3:n ja Microsoftin Xbox 360:n välillä. Näiden konsolien on katsottu kilpailevan tosipelaajien kiinnostuksesta, kun taas Nintendon Wii- ja Wii U -konsolit on leimattu satunnaispelaajien laitteiksi.

title: Xbox Live Arcade

text:
Tässä on lista Xbox Live Arcade -peleistä alkuperäiselle Xboxille:
Palvelu käynnistettiin uudelleen 22. marraskuuta 2005 Xbox 360:lle ja se on integroitu suoraan pelikonsolin käyttöliittymään.
Alun perin Xbox 360:n Live Arcade -pelien kokorajoitus kehittäjille oli 50 megatavua, mutta vuodesta 2007 alkaen on sallittu tämän rajan ylittäviä pelejä. Vuonna 2009 rajoitus nostettiin virallisesti kahteen gigatavuun, joka on suurin mahdollinen Liven teknisistä rajoitteista johtuen. Kaikki Xbox 360 -kiintolevyt sisältävät ilmaisen version "Hexic HD" -pelistä.

title: Xbox Live Arcade

text: Lista Xbox Live Arcade peleistä, jotka ovat saatavilla Xbox 360:lle -pelikonsolille.

title: Microsoft Studios

text: Microsoft Studios (aiemmin Microsoft Game Division ja Microsoft Game Studios) on Microsoftin omistama pelitalo, joka on keskittynyt kehittämään ja julkaisemaan pelejä Windows-tietokoneille ja "Microsoftin" pelikonsoleille, Xboxille ja Xbox 360:lle. Xbox 360:n julkaisun jälkeen Microsoft Studios lopetti pelien tekemisen Xboxille. "Microsoft Studios" toimii pääasiassa julkaisijana, niin Microsoftin omistamille pelitaloille kuten Rarelle kuin myös täysin ulkopuolisille kolmannen osapuolen pelitaloille kuten Bizarre Creationsille. Yhtiö on julkaissut myös Bungien ja Biowaren pelejä.

title: Xbox Live

text: Xbox Live on internetin kautta toimiva pelipalvelu Microsoftin Xbox, Xbox 360- ja Xbox One -pelikonsoleille sekä PC-peleille. Palvelu toimii myös Windows Phone -käyttöjärjestelmän pelialustana. Palvelu lanseerattiin alkuperäiselle Xboxille 15. marraskuuta 2002 ja 22. marraskuuta 2005 palvelu käynnistettiin uudelleen mukana tuki Xbox 360:lle. Xbox Live antaa pelaajille mahdollisuuden pelata pelejä muissa tuetuissa maissa asuvia Live-käyttäjiä vastaan tai heidän kanssaan Internetin avulla. Yli 100 alkuperäisen Xboxin peliä on Xbox Live -tuettuja; kaikki Xbox 360:n pelit ovat vähintään ”Xbox Live -valmiina” eli tukevat ansiolistaa ja parhaita pelaajia näyttävää listaa. Vuoden 2010 alussa palvelussa on 23 miljoonaa käyttäjätiliä.Jokaisella Xbox 360:llä voi ottaa palveluun yhteyden hopeajäsenenä välittömästi laitteen hankinnan jälkeen perustamalla uusi gamertag. Gamertag on enintään 15 merkkiä pitkä nimi, joka yksilöi käyttäjän palvelussa. Gamertagia käytetään moninpeleissä, ystävälistalla, viestinnässä ja saavutuksiin liittyvissä palveluissa. Gamertagilla voidaan myös kirjautua sisään tietokoneella live.xbox.com-palveluun ja tarkastella sekä muokata omia tietoja. Yhdellä Xbox 360:n muistikortilla voi olla enintään kahdeksan Live-gamertagia ja kiintolevyllä 32 kappaletta.

title: Project Gotham Racing (pelisarja)

text: Project Gotham Racing tai PGR on Microsoftin Xbox- ja Xbox 360-pelikonsolien yksinoikeus -peli. Ensimmäinen osa "Project Gotham Racing" on julkaistu Xboxille vuonna 2001 konsolin julkaisun yhteydessä. Peli osoittautui suureksi menestykseksi ja jatko-osia alettiin tehdä. Seuraava osa "Project Gotham Racing 2" on julkaistu vuonna 2003 Xbox:lle ja oli myös suuri menestys. Jatko-osat "Project Gotham Racing 3" ja "Project Gotham Racing 4" on julkaistu Xbox 360 konsolille.

title: Saavutukset

text: Saavutukset () ovat videopelaamisessa käytetty termi erilaisille tavoitteille ja palkinnoille. PlayStation 3 -konsolissa näitä kutsutaan trophyiksi ("trophies") ja Xbox 360 -konsolissa pelkästään tavoitteiksi ("achievements"). Pelitavoitteet ovat useasti yksittäisen pelin ulkoisia ja enemmänkin pelialustaan perustuvia. Tyypillisiä ovat pelikonsolien kuten Xbox ja Playstation peliverkkojen tai Steam-jakelualustan tunnuksiin sidotut pelitavoitteet.

title: Xbox Live Arcade

text: Xbox Live Arcade on Microsoftin ylläpitämä verkkopalvelu, jota käytetään pienten videopelien jakamiseen Xbox- ja Xbox 360 -pelikonsolien omistajille. Palvelu käynnistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2004 lopulla ja se tarjoaa pelejä noin 5–15 euron hintaan. Vuoden 2005 lopulla Xbox Live Arcade käynnistettiin uudelleen Xbox 360:n julkaisun yhteydessä. Samalla julkistettiin myös uusia pelejä ja toimintoja. Pelit on suunnattu satunnaisille pelaajille. Pelien idea on usein yksinkertainen ja pelaamisen oppii helposti.

title: Xbox-murhat

text: Xbox-murhiksi kutsutaan joukkomurhaa, joka tapahtui Floridassa 6. elokuuta 2004. Murhat saivat alkunsa varastetusta Xbox-pelikonsolista, jonka johdosta kuusi ihmistä surmattiin alumiinisella baseball-mailalla. Murhiin osallistui kolme ”Xbox-teurastajaa”, 29-vuotias Troy Victorino sekä 20-vuotiaat Jerone Hunter ja Michael Salas. Kallojen murskaamisen jälkeen uhreja oli lisäksi hakattu teräaseilla ja kurkut viilletty auki.

title: Pelikonsoli

text: Nykyisin myytäviä pelikonsoleita ovat muun muassa PlayStation 4, Xbox One ja Nintendo Switch Tällä hetkellä myytäviä käsipelikonsoleita ovat muun muassa Nintendo 3DS ja PlayStation Vita.

title: Pelikonsoli

text: Kuudes sukupolvi (noin 1999–2006), "128-bittinen sukupolvi", laajensi pelikonsolien käyttömahdollisuuksia esimerkiksi elokuvien katseluun ja Internet-käyttöön. Laitteissa on yleensä mahdollisuus ethernet-verkon, näppäimistön ja hiiren käyttöön. Kuudennen sukupolven kohdalla tuli myös ensimmäinen kovalevyllinen konsoli, Xbox, joka sisältää 8 gigatavun kiintolevyn.

title: Xbox Live Arcade

text: Xbox Live Arcade palvelun julkisti Microsoft 3. marraskuuta 2004 Xbox-pelikonsolille. Microsoft alkoi jakaa aloituslevyjä, jotka sisälsivät Xbox Live Arcade -ohjelmiston sekä ilmaisen version "Ms. Pac Manista". Kun yhteys oli muodostettu Xbox Live -palveluun, asiakkaat voivat ostaa luottokortilla muita pelejä tai ladata 30 minuutin ajan toimivan kokeiluversion mistä tahansa saatavilla olevasta pelistä.

title: Kahdeksannen sukupolven pelikonsolit

text: Pelikonsolien kahdeksas sukupolvi on nykyinen konsolisukupolvi. Se on jatkoa seitsemännen sukupolven konsoleille, jotka ovat: Nintendon Wii, Sonyn PlayStation 3 ja Microsoftin Xbox 360. Kahdeksannen sukupolven konsoleista ensimmäinen oli Wii U, joka julkaistiin vuoden 2012 neljännellä neljänneksellä. Sony julkisti oman PlayStation 4-konsolinsa 20. helmikuuta 2013 ja markkinoille se tuli 15. marraskuuta. Xbox 360:n seuraaja Xbox One, julkaistiin 21. toukokuuta 2013 ja sen myynti aloitettiin marraskuussa. Nintendo Switch jatkaa Wii Un kehityssuuntaa kädessä pidettävälle telakoitavalle laitteelle.

title: Madden NFL 25

text: Madden NFL 25 on vuonna 2013 julkaistu amerikkalainen jalkapallo -aiheinen videopeli. Pelin kehitti EA Tiburon ja julkaisi EA Sports. Se julkaistiin PlayStation 3:lle, PlayStation 4:lle, Xbox 360:lle ja Xbox Onelle. Peli nimettiin Madden NFL 14 sijaan Madden NFL 25, jolla viitataan pelisarjan juhlavuoteen. Samalla PlayStation 4 ja Xbox One versiot käyttävät ensimmäistä kertaa uutta Ignite pelimoottoria, kun vuotta vanhemmat pelikonsolit käyttävät EA:n vanhempaa pelimoottoria. Barry Sanders valittiin kansikuvaksi PlayStation 4 ja Xbox One versioon, kun taas PlayStation 3 ja Xbox 360 versioon Adrian Peterson. Hänestä tuli samalla ensimmäinen NFL-pelaaja, joka on valittu kahdesti Madden NFL -pelin kansikuvaan.

title: Xbox

text: Xbox on Microsoftin kehittämä pelikonsoli, joka tuli markkinoille Pohjois-Amerikassa 15. marraskuuta 2001 ja Euroopassa 14. maaliskuuta 2002. Se kilpaili markkinoilla Sony PlayStation 2:n ja Nintendo GameCuben kanssa. Xboxin julkaisuhinta oli 499 euroa, mutta Microsoft pudotti hintaa Euroopassa huomattavasti 26. huhtikuuta heikon menekin vuoksi.[1][2] Suomessa konsolin alennettu hinta asettui noin 325 euroon.[3] Hyvityksenä Microsoft tarjosi Xboxin julkaisuhintaan ostaneille ilmaiseksi kaksi valitsemaansa peliä ja yhden lisäohjaimen.[3][4] Syksyllä 2006 Xboxia myytiin erikoistarjouksissa alle sadalla eurolla listahinnan ollessa jonkin verran yli sata euroa.[5]

title: Seitsemännen sukupolven pelikonsolit

text: Pelikonsolien seitsemäs sukupolvi on konsolisukupolvi, joka alkoi vuonna 2005. Kotikonsoleilla seitsemäs sukupolvi alkoi 22. marraskuuta 2005 Xbox 360:n julkaisusta, jota seurasivat PlayStation 3 11. marraskuuta 2006 ja Wii 19. marraskuuta 2006. Jokainen konsoli käytti uutta läpimurtoteknologiaa. Xbox 360 tarjosi HD-resoluutioisia pelejä, PlayStation 3 tarjosi FHD-tasoisia pelejä, HD-elokuvantoiston sisäänrakennetun 3D Blu-ray-soittimen kautta ja Wii keskittyi integroituneisiin, liiketunnistimilla varustettuihin ohjaimiin.

title: Pelikonsoli

text: Seitsemäs sukupolvi (2006–) "512 Mt:n sukupolvi" toi mukanaan uusia levyformaatteja sekä liiketunnistinteknologiaa. Xbox 360 -pelikonsolin vahvuutena pidetään sen pelaajat yhdistävää Xbox Live -verkkopalvelua. Sony Computer Entertainmentin PlayStation 3 käyttää uutta optista tallennusformaattia, Blu-rayta. Xbox 360 ja PlayStation 3 kykenevät HDTV-tarkkuuteen. Nintendon Wiin erikoisuutena on sen uudentyyppinen liikkeentunnistava peliohjain.

title: Forza Motorsport (pelisarja)

text:
"Forza Motorsport" julkaistiin vuonna 2005 Xboxille, ja se oli sarjan ensimmäinen peli.
"Forza Motorsport 2" on aiemman pelin jatko-osa, joka julkaistiin Xbox 360 pelikonsolille. Xbox 360:n langaton rattiohjain julkaistiin pelin ohessa.
"Forza Motorsport 3" -pelissä on yli 400 muokattavaa autoa yli 50 valmistajalta sekä yli 100 rataa. Kansikuvassa on Audi R8, ensimmäistä kertaa kansikuvana oli muu kuin tuunattu tai kilpa-auto.

title: Wii U

text: Wii U (ウィー ユー) on vuonna 2012 julkaistu Nintendon pelikonsoli ja Wiin seuraaja. Se julkaistiin Euroopassa 30. marraskuuta.[1] Wii U on ensimmäinen kahdeksannen sukupolven pelikonsoli.[2] Se kilpaili sukupolvessaan PlayStation 4- ja Xbox One -konsoleita vastaan. Wii U:n periaate on kahden näytön yhteistyö.

title: NHL (pelisarja)

text: NHL 15 julkaistiin syksyllä 2014 PlayStation 4-, PlayStation 3-, Xbox One- ja Xbox 360 -pelikonsoleille. NHL 15 on ensimmäinen NHL -pelisarjan peli, joka julkaistiin uuden konsolisukupolven PlayStation 4- ja Xbox One -konsoleille. Pelin kannessa esiintyy Boston Bruinsin hyökkääjä Patrice Bergeron.

title: Dark Souls II

text: Scholar of the First Sin nimityksen merkitys tosin vaihtelee pelialustan mukaan. PlayStation 3, sekä Xbox 360 konsoleilla SotFS lisäys tuo vain pelin lisäosat mukanaan, mutta ei tuo peliin uudelleenasetteluja, nettipelimuutoksia tai grafiikkapäivityksiä. Muut päivitykset ovat PlayStation 4 tai Xbox One -pelikonsoleilla sekä Windows-alustalle julkaistuissa versioissa.

title: Halo 2

text: Halo 2 on yhdysvaltalaisen Bungie Studiosin kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jonka Microsoft Game Studios julkaisi vuonna 2004 Xbox-pelikonsolille. Halo 2 julkaistiin myös Windows Vista -käyttöjärjestelmää käyttäville tietokoneille kesäkuussa 2007.[1] Peli on jatko-osa Halo: Combat Evolvedille. Etenkin sen moninpeli oli suosittu ja säilytti pitkään asemansa Xbox Live -palvelun pelatuimpana pelinä vielä Xbox 360:n julkaisun jälkeenkin.[2]

title: Xbox Games Store

text: Xbox Games Store (aiemmin Xbox Live Marketplace) on Microsoftin tarjoama latauspalvelu Xbox 360- ja Xbox One -pelikonsoleille. Palvelussa on tarjolla niin ilmaisia kuin maksullisiakin tuotteita, kuten lisäsisältöä videopeleihin sekä digitaalisia kokoversioita peleistä. Maksullisiin tuotteisiin vaadittiin aiemmin Microsoft Pointseja eli pisteitä, joilla maksu tapahtuu. Pisteitä pystyi ostamaan joko tavarataloista tai pankkikortilla suoraan Xbox Livestä. Elokuussa 2013 Microsoft Pointseista luovuttiin, ja siirryttiin käyttämään paikallista valuuttaa.

title: PlayStation 3

text: PlayStation 3 (viralliselta lyhenteeltään PS3) on kolmas Sony Computer Entertainmentin valmistama pelikonsoli, joka julkaistiin Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa marraskuussa 2006 ja Euroopassa maaliskuussa 2007. PlayStation 3 kilpaili Microsoftin Xbox 360:n ja Nintendon Wiin kanssa seitsemännen sukupolven pelikonsoleiden markkinoilla. Konsolin seuraaja PlayStation 4 saapui myyntiin 32 maassa marraskuussa 2013.[1]

title: Xbox One

text: Xbox One on Microsoftin kahdeksannen sukupolven pelikonsoli ja Xbox 360:n seuraaja. Se julkistettiin Xbox Reveal -tapahtumassa 21. toukokuuta 2013. Konsolin kilpailijoita ovat PlayStation 4 ja Wii U. Konsolin työnimenä oli Xbox 720.


query: Missä Saksan osavaltiossa Weimar sijaitsee?

title: Weimar

text: Weimar on kaupunki Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Sen nykyinen väkiluku on arviolta 62000. Vanhin merkintä kaupungista on vuodelta 899.

title: Saksan valtiopäivät

text: Valtiopäivät () olivat Saksan valtakunnan parlamentti vuosina 1871–1945. Valtiopäivät muodostivat periaatteessa parlamentin ensimmäisen kamarin, sillä toisena kamarina toimi Saksan keisarikunnan aikana liittoneuvosto ("Bundesrat") ja Weimarin tasavallan aikana valtakunnanneuvosto ("Reichsrat"), jotka molemmat edustivat Saksan osavaltioita.

title: Schaumburg-Lippe

text: Kun monarkia vuonna 1918 lakkautettiin tuli Schaumburg-Lippestä Saksaan kuuluva tasavalta; nimeltään Schaumburg-Lippen vapaavaltio (saks. Freistaat Schaumburg-Lippe). Schaumburg-Lippe oli nyt Weimarin tasavallan osavaltio. Natsien noustua valtaan 1933 osavaltion demokraattinen järjestelmä purettiin. Saksan hävittyä Toisen maailmansodan, Schaumburg-Lippe joutui osaksi Brittien miehitysvyöhykettä. Britit päättivät yhdistää Schaumburg-Lippen Preussiin kuuluneen Hannoverin maakunnan sekä osavaltioiden Braunschweigin vapaavaltion ja Oldenburgin vapaavaltion kanssa yhdeksi Ala-Saksin osavaltioksi. Näin Schaumburg-Lippe lakkasi olemasta oma itsenäinen yksikkönsä 1. marraskuuta 1946. Schaumburg-Lippen alue kuuluu pääosin nykyisin Ala-Saksin Schaumburgin piirikuntaan.

title: Valtakunnanneuvosto (Saksa)

text: Valtakunnanneuvosto (saks. "Reichsrat") oli Weimarin tasavallassa osavaltioiden edustajista koostunut elin, joka muodosti valtiopäivien ohella tasavallan lainsäädäntöelimet. Sekä Saksan keisarikunnassa että Saksan liittotasavallassa valtakunnanneuvostoa vastaa liittoneuvosto eli "Bundesrat".

title: Saksan keisarikunnan liittoneuvosto

text: Liittoneuvosto (saks. "Bundesrat", vuoden 1902 oikeinkirjoitusreformiin asti "Bundesrath") oli Saksan keisarikunnassa vuosina 1871–1918 toiminut lakiasäätävä elin, jossa olivat edustettuina kaikki keisarikunnan osavaltiot (tuon ajan lakikielessä "Bundesstaaten"). Liittoneuvosto ilmaisi siis keisarikunnan federalistisen liittovaltiorakenteen. Se muodosti parlamentin toisen kamarin valtiopäivien rinnalla. Vastaava elin oli ollut jo Pohjois-Saksan liitossa. Weimarin tasavallassa vastaavan lainsäädäntöelimen nimi oli valtakunnanneuvosto (saks. "Reichsrat"), Saksan liittotasavallassa taas liittoneuvosto.

title: Saksi (alue)

text: Nykyisin Saksaan kuuluu Saksin osavaltio, mutta se sijaitsee pääosin eri alueella kuin historiallinen Saksi. Saksassa on myös Saksi-Anhaltin ja Ala-Saksin osavaltiot.

title: Thüringen

text: Thüringenin vapaavaltio on Keski-Saksassa sijaitseva osavaltio. Osavaltiossa asui 2 158 128 ihmistä vuoden 2016 lopussa. Alueen pääkaupunki on Erfurt, jossa asuu 200 000 asukasta. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Gera, Jena, Weimar, Gotha, Eisenach ja Suhl.

title: Ulm

text: Ulm on Saksan Baden-Württembergin osavaltiossa sijaitseva kaupunki, joka on parhaiten tunnettu siitä, että sen tuomiokirkon torni on maailman korkein (161,53 m) kirkon torni. Kaupunki sijaitsee Saksan eteläosassa parin tunnin matkan päässä Münchenistä. Asukkaita on noin 122 000, joista noin 22 000 on ulkomaalaisia. Sen lisäksi noin 50 000 ihmistä matkustaa kaupunkiin töihin päivittäin. Virallisesti Ulm sijaitsee Tonavan pohjoisrannalla ja eteläpuolella Tonavaa sijaitsee Neu-Ulm-niminen kaupunki, joka kuuluu Baijerin osavaltioon. Molemmilla kaupungeilla on oma hallintonsa, mutta kaupunkien välillä on paljon yhteistoimintaa. Niinpä osavaltion ja kaupunkien rajaa ei helposti huomaa. Ulm julistettiin kaupungiksi vuonna 1164. Kaupunki sijaitsee Tonavan alkulähteillä.

title: Weimarin kansalliskokous

text: Weimarin kansalliskokous oli Saksan kansalliskokous, joka kokoontui Weimarissa ja myöhemmin Berliinissä 6. helmikuuta 1919 – 21. toukokuuta 1920. Se oli Saksan ensimmäinen valtakunnallinen yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella valittu kansanedustuslaitos. Weimarin kansalliskokous sääti Saksalle uuden perustuslain, jolla luotua tasavaltaa alettiin kutsua Weimarin tasavallaksi.

title: Saksin kuningaskunta

text: Vuoden 1918 jälkeen Saksi oli osavaltio Weimarin tasavallassa mutta päätyi natsi-Saksan jälkeen Neuvostoliiton miehittämäksi. Saksan demokraattinen tasavalta purki osavaltion 1952, mutta Saksan jälleenyhdistyttyä vuonna 1990 Saksin osavaltio palautettiin ja se on nyt yksi Saksan osavaltioista (liittomaista).

title: Otto Braun

text: Otto Braun (28. tammikuuta 1872 Königsberg, Saksan keisarikunta – 14. joulukuuta 1955 Lugano, Sveitsi) oli saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi Preussin osavaltion pääministerinä lähes yhtäjaksoisesti vuosina 1920–1932, pääosan Weimarin tasavallan ajasta.

title: Gustav Noske

text: Weimarin tasavallan vakiinnuttua Noske toimi Ala-Saksin osavaltion presidenttinä Hannoverissa. Nosken epäiltiin osallistuneen toisen maailmansodan aikana Adolf Hitlerin vastaiseen salaliittoon. Hän kuoli 1946.

title: Bernhard Weimar

text: Bernhard Weimar (oikeastaan Bernhard Saksi-Weimar ) (16. elokuuta 1604 Weimar – 18. heinäkuuta 1639 Neuenburg am Rhein) oli saksalainen kenraali ja palkkasoturi kolmikymmenvuotisen sodan aikana. Hän taisteli protestanttien, Alankomaiden, Ruotsin ja Ranskan palveluksessa vuosina 1621–1639. Hän komensi Ruotsin armeijaa yhdessä Kustaa Hornin kanssa vuosina 1632–34 ja itsenäistä, Ranskan rahoittamaa armeijaa Reinillä 1635–1639. Hän oli Saksi-Weimarin herttuan Juhana III:n yhdestoista ja nuorin poika.

title: Saksan valtakunta

text: Saksan valtakunta oli tasavalta vuosina 1918–1933. Maassa oli liittovaltiomalliin, toimeenpanofederaatioon perustuva monipuoluejärjestelmä. Tästä ajanjaksosta on käytetty historiantutkimuksessa nimitystä Weimarin Saksa ja Weimarin tasavalta, koska tasavallan perustuslaki oli vahvistettu Weimarin kaupungissa Saksassa. Weimarissa laaditun perustuslain rakenne oli parlamentaarinen, mutta presidentillä oli myös laajoja valtuuksia puoluehajaannuksen aiheuttamien epäjatkuvuuskohtien selvittämiseksi.

title: Valtalaki (Saksa)

text: Saksan keisarikunnan jälkeen usea saksalainen valtakunnanhallitus oli turvautunut valtalakeihin, joilla ne olivat ottaneet itselleen toimeenpanovallan lisäksi perustuslakia säätävälle kansalliskokoukselle ja myöhemmin Weimarin tasavallan perustuslain mukaan valtiopäiville kuuluvaa lainsäädäntövaltaa. Seuraavat valtalait koskivat koko Saksan valtakuntaa, lisäksi useissa osavaltioissa säädettiin Weimarin tasavallan aikana omia valtalakeja:

title: Oldenburgin vapaavaltio

text: Oldenburgin vapaavaltio () oli Weimarin tasavallan osavaltio. Se perustettiin vuonna 1918 suurherttua Fredrik August II:n kruunusta luopumisen jälkeen Saksan vallankumouksen johdosta.

title: Weimar

text: Weimar oli myös arkkitehtonisen Bauhaus-liikkeen keskus. Kaupungissa sijaitsee useita taidegallerioita, museoita, Saksan kansallisteatteri ja Bauhaus-yliopisto. Toisen maailmansodan aikaan Weimarissa oli keskitysleiri, joka tunnetaan nimellä KZ Buchenwald. Buchenwald on pieni metsä, jossa Goethen kerrotaan mielellään käyneen.

title: Anhaltin vapaavaltio

text: Anhaltin vapaavaltio () oli Saksan osavaltio vuosina 1918–1945. Se muodostettiin, kun Anhaltin viimeinen herttua Joachim Ernst erosi virastaan 12. marraskuuta 1918 ja Anhaltin herttuakunta lakkasi olemasta. Osavaltio oli olemassa Weimarin tasavallan aikana. Natsi-Saksan aikana Anhaltin vapaavaltio käytännössä lakkautettiin ja alue liitettiin osaksi Magdeburg-Anhaltin aluetta.

title: Valtakunnankonkordaatti

text: Katolinen kirkko yritti 1920-luvulla solmia useaan otteeseen valtiosopimuksen myös Weimarin tasavallan kanssa. Paavin apostolinen nuntius Saksassa, Eugenio Pacelli – myöhempi paavi Pius XII - onnistui solmimaan sopimukset kolmen saksalaisen osavaltion kanssa. Baijerin kanssa sopimus solmittiin 1924, Preussin kanssa 1929 ja Badenin kanssa 1932. Sen sijaan Weimarin tasavallan kanssa ei sopimusta onnistuttu saamaan aikaan koko valtion olemassaolon aikana. Poliittisesti epävakaassa valtiossa oli harvoin niin pitkäikäisiä ja poliittisesti vakaita hallituksia, että niiden kanssa olisi voinut käydä pitkäjännitteisiä neuvotteluja, sitä paitsi liberaalin valtion hallitukset kieltäytyivät myöntymästä kirkon vaatimuksiin tunnustuksellisista kouluista ja uskonnonopetuksesta yleisissä kouluissa.

title: Saksan osavaltiot

text: Saksan nykyiset osavaltiot perustettiin suurelta osin vasta 1940-luvun jälkipuoliskolla, ja ne vastaavat vain osittain aikaisempia Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan aikaisia osavaltioita. Esimerkiksi silloisen Preussin alueet ovat nykyisin jaettuna monien osavaltioiden kesken. Saksan nykyiset osavaltiot muodostettiin vuosina 1945–1947 toisessa maailmansodan neljän liittoutuneen eli Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteisen sotilashallinnon päätösten mukaisesti. Vuonna 1949 Saksan läntisillä miehitysvyöhykkeillä olleet osavaltiot yhdistyivät Saksan liittotasavallaksi. Badenin, Württemberg-Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltiot yhdistettiin vuonna 1952 nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Saarland oli aluksi puoliautonominen ja liittyi vasta vuonna 1957 liittotasavaltaan. Saksan demokraattisen tasavallan alueella olleet viisi osavaltiota korvattiin vuonna 1952 neljällätoista piirillä. Hieman ennen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Saksan demokraattiseen tasavaltaan muodostettiin uudelleen osavaltiot, jotka sitten yhdistyivät liittotasavaltaan. Tällöin myös Berliinistä muodostettiin yksi liittotasavallan osavaltioista. Sodan jälkeen kaupunki oli ollut virallisesti neljän vallan miehityksessä, mutta käytännössä se oli jakautunut Itä-Berliiniin ja monin tavoin jo epävirallisesti osavaltioksi luokiteltuun Länsi-Berliiniin.

title: Weimarin koalitio

text: Weimarin koalitio () on kokonaisvaltainen nimitys Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen, katolisen Zentrum-puolueen ja vasemmistoliberaalin Deutsche Demokratische Partein muodostamalle koalitiolle, joka oli edustettuna Weimarin tasavallan hallituksissa valtakunnan ja osavaltioiden tasolla. Koko valtakunnan tasolla koalitio hallitsi vuosina 1919–1920 ja 1921, Preussin vapaavaltiossa vuosina 1919–1921 ja 1925–1932 sekä Badenissa vuosina 1919–1931.

title: Prignitz

text: Prignitz on piirikunta, joka sijaitsee Brandenburgin osavaltiossa, Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on noin 2 123 neliökilometriä ja asukasluku 78 799 (2012). Sen pääkaupunki on Perleberg. Prignitzin piirikunta rajautuu pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Ludwigslust-Parchimin piirikuntaan Mecklenburg-Etu-Pommeriin osavaltiossa, Ostprignitz-Ruppinin piirikuntaan, Stendalin piirikuntaan Saksi-Anhaltin osavaltiossa, sekä Lüchow-Dannenbergin piirikuntaan Ala-Saksin osavaltiossa.

title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavalta () on historiantutkimuksessa käytetty nimitys Saksasta vuosien 1919 ja 1933 välisenä aikana, jolloin maa oli tasavalta. Virallisesti valtion nimi oli silloinkin Saksan valtakunta (Deutsches Reich). Aikakauden katsotaan alkaneen, kun Weimarin kaupungissa säädetty Saksan uusi perustuslaki 11. elokuuta 1919 astui voimaan Saksan kärsittyä tappion ensimmäisessä maailmansodassa. Weimarin tasavallan aika päättyi Adolf Hitlerin ja kansallissosialistien noustua valtaan ja lakkautettua maassa vallinneen demokratian.

title: Nordhorn

text: Nordhorn on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se on Grafschaft Bentheimin piirikunnan keskuskaupunki ja sijaitsee lähellä Alankomaiden kuningaskunnan ja Nordrhein-Westfalenin osavaltion rajaa Vechte-joen varrella. Lähin suurkaupunki on Alankomaiden Enschede, joka sijaitsee noin 25 kilometriä kaupungista lounaiseen. Saksan puolella Münster sijaitsee kaupungista 75 kilometriä kaakkoon ja Osnabrück noin 85 kilometriä itään.

title: Bendlerblock

text: Bendlerblock on rakennuskompleksi Berliinissä. Se sijaitsee Stauffenbergstraßen varrella, Tiergartenin puistosta etelään. Bendlerblock pystytettiin 1911–1914 Saksan valtakunnan laivaston toimistoa varten. Weimarin tasavallan aikana se toimi Reichswehrin päämajana. Nykyisin rakennus on Saksan puolustusministeriön käytössä.

title: Saksi (alue)

text: Vuoden 1918 jälkeen Saksi oli osavaltio Weimarin tasavallassa mutta päätyi natsi-Saksan jälkeen Neuvostoliiton miehittämäksi. Saksan demokraattinen tasavalta purki osavaltion 1952, mutta Saksan jälleenyhdistyttyä vuonna 1990 Saksin osavaltio palautettiin ja se on nyt yksi Saksan osavaltioista.

title: Saksan liittoneuvosto

text: Saksan liittoneuvosto () on hallintoelin Saksan liittotasavallassa. Liittoneuvosto edustaa Saksan 16 osavaltiota liittovaltiotasolla ja osallistuu liittovaltiolakien säätämiseen sekä liittovaltion hallintoon. Myös Saksan keisarikunnassa toimi liittoneuvosto, Weimarin tasavallassa kyseisen elimen nimi oli valtakunnanneuvosto ("Reichsrat"). Saksan liittoneuvosto ei ole virallisesti toinen parlamenttikamari Saksassa, vaan oma elin. Parlamentti koostuu Saksassa vain liittopäivistä. Ero on muihin kaksikamareisiin valtioihin kuitenkin vain formaalinen, ja käytännössä Saksan liittoneuvostoa kutsutaan kansainvälisessä vertailussa usein toiseksi kamariksi.

title: Köln

text: Köln menetti vapaakaupungin asemansa ranskalaisella kaudella. Kölnin alue oli liitettynä Napoleonin valtakuntaan. Vuonna 1815, Wienin kongressissa Kölnistä tuli osa Preussin kuningaskuntaa. Kun vuonna 1871 Saksa yhdistyi keisarikunnaksi, säilyi Köln hallinnollisesti osana Preussin kuningaskuntaa. Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan, maa muuttui Weimarin tasavaltana tunnetuksi liittotasavallaksi, jossa kuningas- ja ruhtinaskunnat muuttuivat vapaavaltioiksi. Köln oli osa Preussin vapaavaltiota. Versailles'n rauhansopimuksen mukaisesti Kölniä miehitti brittien Reinin armeija vuoteen 1926 asti, mutta siviilihallinto kuului vuosina 1917–1933 pormestari Konrad Adenauerin (keskusta) johtamalle kaupunginhallinnolle. Weimarin tasavallan aikana Köln ja Reininmaa olivat katolilaisen Keskustapuolueen voimakasta tukialuetta. Suuri lama iski pahasti Saksaan ja heinäkuussa 1932 Kölnin asukkaista yli 230 000 eli kolmasosa joutui elämään työttömyys- tai toimeentulokorvausten varassa. Heinäkuun 20. päivänä 1932 Berliini toteutti Saksan suurimmassa osavaltiossa eli Preussin vapaavaltiossa "putsch"in, jolla oli vaikutuksensa myös Kölniin. Preussin sosiaalidemokraattinen hallinto hajotettiin ja otettiin suoraan kansleri Franz von Papenin johtaman liittovaltion hallituksen alaisuuteen. Sosiaalidemokraattinen poliisipäällikkö Otto Bauknecht syrjäytettiin ja korvattiin konservatiivisella keskustakatolilaisella Walther Lingensillä, joka oli virassa vuoteen 1935 asti.

title: Württembergin kansanvaltio

text: Württembergin kansanvaltio () oli Württembergin alueella sijainnut Saksan valtakunnan osavaltio Weimarin tasavallan ja natsi-Saksan aikana vuosina 1918–1945. Se muodostettiin entisen Württembergin kuningaskunnan alueesta vuoden 1918 vallankumouksen seurauksena. Toisen maailmansodan jälkeen kansanvaltion alue jaettiin Württemberg-Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltioihin, jotka molemmat yhdistettiin vuonna 1952 osaksi nykyistä Baden-Württembergiä.

title: Natsi-Saksa

text: Keisarillinen Saksa koostui eri kuningas- ja ruhtinaskunnista, joita johti Preussin kuningaskunnan kuningas Saksan keisarina. Weimarin tasavallan aikana ruhtinaskunnat muuttuivat osavaltioiksi, joilla edelleen oli varsin laaja itsehallinto. Mutta jo 31. maaliskuuta 1931 osavaltioiden maapäivät hajotettiin ja määrättiin uudestaan muodostettavaksi valtiopäivävaalien tulosten mukaisesti. Viikkoa myöhemmin jokaiseen osavaltioon nimitettiin valtakunnanmaaherra, jolla oli valta hajottaa maapäivät.[5] Tasan vuosi Hitlerin valtaantulon jälkeen, 30. tammikuuta 1934, säädettiin lisäksi laki, jolla osavaltioiden edustukset lakkautettiin, niiden itsehallinto-oikeudet siirrettiin valtakunnalliselle tasolle ja osavaltioiden hallitukset alistettiin valtakunnan hallitukselle.[6]


query: Onko Israelilla ydinasetta?

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Israelilla uskotaan olevan noin 100–400 ydinaseen arsenaali. Virallisesti Israelin hallitus ei ole myöntänyt tai kieltänyt ydinaseidensa olemassaoloa. Israelin ydinaseohjelma alkoi 1950-luvulla ja maalla on uskottu olleen ydinaseita jo 1960-luvulta alkaen. Israel ei ole ratifioinut ydinsulkusopimusta.[1][2]

title: Ehud Olmert

text: 11. joulukuuta 2006 Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan.

title: Iranin ydinohjelma

text: Iran ilmoitti helmikuussa 2010 rakentavansa 10 uutta uraanirikastamoa ja nostavansa rikastusastetta 3,5%:sta 20%:iin. 20 % tarvitaan lääketieteellisten isotooppien tuotantoon. Vaikka 20%:inen uraani ei kelpaa ydinaseeseen, siitä voidaan puolessa vuodessa tuottaa aseluokan uraania. Israel raivostui Iranin uusista aikeista. Yhdysvallat ja Israel halusivat Iranille tästä kovat kansainväliset pakotteet.

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Israelilla on saattanut olla ydinaseita jo vuonna 1962. Muutama ydinase koottiin käyttökuntoon vuonna 1967 sodan varalle. Vuoden 1973 jom kippur -sodassa Israelilla oli käytössä useita pitkälle kehitettyjä ydinasetyyppejä. Ydinaseiden käyttöä myös harkittiin, kun arabien hyökkäys näytti uhkaavalta. Hyökkäys kuitenkin torjuttiin tavanomaisin asein.

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Ranska avusti Israelia myös mm. rakettitekniikassa, Jeriko-ohjusten kehittelyissä. Ranska on saattanut luovuttaa ydinaseiden kehittelyssä välttämättömiä koetuloksia Israelille. Israelilla on vain hiukan omia uraanivaroja. Maa on hankkinut uraania myös kaappaamalla laivan ja ostanut sitä Etelä-Afrikasta. Etelä-Atlantilla tapahtunutta välähdystä vuonna 1979 on epäilty Israelin ydinkokeeksi, joka tapahtui Etelä-Afrikan suostumuksella.[8] Testattu laite oli ehkä neutronipommi tai tykistön ydinkranaatti, jonka räjähdysteho olisi ollut noin kaksi kilotonnia.

title: Ydinvoima

text: Ydinasehankkeen naamiointi rauhanomaiseksi on yleensä kömpelöä tarvittavan tekniikan erilaisuuden ja IAEA:n tarkastusten takia. Peittelyllä ei ole koskaan onnistuttu salaamaan ydinasehanketta ydinaseen valmistumiseen asti. Peittely ei ole välttämättä tarpeenkaan, sillä jos maa ei kuulu ydinsulkusopimuksen piiriin, saa se laillisesti hankkia ydinaseen. Israelilla on ydinaseita, vaikka maalla ei ole ydintekniikan rauhanomaista voimalaitoskäyttöä. Samoin on väitetysti Pohjois-Korean laita. Alkuvuodesta 2006 on kohuttu Iranin ydinhankkeesta: maata on uhattu asian viemisellä YK:n turvallisuusneuvostoon ja pakotteilla. Jopa Yhdysvaltojen tai Israelin sotilaallisia toimia on väläytelty. Iran on uhannut puolestaan muun muassa ydinsulkusopimuksesta irtisanoutumisella. Yhdessäkään mainituista maista ei käytetä ydinvoimaa.

title: Ydinaseiden leviäminen

text: Muutamat maat, sellaiset kuin Israel, Intia, Pakistan ja Etelä-Afrikka jättäytyivät sopimuksesta pois. Intia räjäyttikin vuonna 1974 ydinlatauksen. 80-luvun alussa näkyi ulospäin, miten Pakistan oli hankkinut ydinaseiden valmistukselle välttämättömän tutkimusreaktorin ja sekä uraanirikastamon että plutoniumin jälleenkäsittelylaitoksen. Kulissien takana ydinaseiden kehittelytyö oli täydessä vauhdissa. Vuoden 1983 tienoilla Pakistanin arveltiin olevan korkeintaan vuoden päässä pommista.

title: Israelin puolustusvoimat

text: Tiedusteluaineiston ja muun muassa Dimonan-ydintutkimuslaitoksessa työskennelleen israelilaisen ydinteknikon Mordechai Vanunun kertoman mukaan Israel on ainoa Lähi-idän maa, jolla on ydinase. Israel, Intia, Pakistan ja Pohjois-Korea ovat ydinsulkusopimuksen ulkopuolella. Maalla uskotaan olevan noin 75–400 ydinkärkeä. Israelin hallitus ei ole myöntänyt eikä kieltänyt ydinaseiden olemassaoloa, mutta on ilmoittanut, ettei se ensimmäisenä ""tuo ydinasetta Lähi-itään"". 11. joulukuuta pääministeri Ehud Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan. Olmert luokitteli puheessaan Yhdysvaltojen, Ranskan ja Venäjän lisäksi Israelin ydinasevaltojen joukkoon:

title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: CIA:n mukaan Israel aloitti onnistuneen ydinaseiden tuotannon vuonna 1968. Yhdysvaltain tiedustelujärjestöjen arvioiden mukaan Israelilla oli 1990-luvun loppupuolella 75–140, joidenkin mukaan jopa 400 ydinasetta.[5][6]

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Israel alkoi havitella ydinasetta heti itsenäistymisensä jälkeen vuonna 1948. Ranska oli sopiva yhteistyökumppani, kun molemmat olivat jääneet ”atomikerhosta” pois. Israelin tiedemiehet luultavasti auttoivat Ranskaa rakentamaan P-1 plutoniumin tuotantoreaktorin ja UP-1 plutoniumin erottelulaitoksen. Ranska auttoi Israelia rakentamaan Dimonan reaktorin vastapalveluksena Israelin toimista Suezin kriisissä vuonna 1956. Kriisi alkoi, kun Egypti sulki Suezin kanavan ja Britannia ja Ranska yrittivät sotilasoperaatiolla estää sulkemisen. Kun Britannia ja Ranska epäonnistuivat sodassa, Israelin joukot valtasivat koko Siinain. Suezin kriisi laukaisi Israelin ydinaseohjelman täydelle teholle.

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Israel on ydinsulkusopimuksen ulkopuolella.[5] Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) antoi 2009 päätöslauselman Israelin ydinaseiden tarkastamisesta. Israel kieltäytyi yhteistyöstä IAEA:n kanssa; Israelin edustaja antoi lausunnon, ettei ”Israel tule miltään osin toimimaan päätöksen mukaan, jonka ainoa tarkoitus on vahvistaa poliittisia vihamielisyyksiä ja jakoa Lähi-Idässä”.[6]

title: Ydinase

text: Israel on hyvin todennäköisesti omistanut 1960-luvulta asti ydinaseen, mutta sen viranomaiset ovat antaneet tästä vain epämääräisiä lausuntoja. Israel on jarruttanut ja estänyt Irakin todennäköistä ydinaseohjelmaa Israelin ilmavoimien tuhotessa 1981 Al-Tuwaithan Osirak-ydinreaktorin. Irakin ydinaseohjelma alkoi 1971 huolimatta siitä, että maa liittyi ydinsulkusopimukseen 1969. Irakin oletettiin olleen muutaman vuoden tai kuukausien päässä ydinaseen valmistumisesta Persianlahden sodassa 1991.

title: Israel

text: Israelilla on oletettavasti ydinaseita. CIA:n arvioiden mukaan Israelilla oli 1990-luvun loppupuolella 75–140 ydinasetta. Joidenkin lähteiden mukaan aseita oli jopa 400.[95][96] Israel on ydinsulkusopimuksen ulkopuolella.[97] Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA antoi 2009 päätöslauselman Israelin ydinaseiden tarkastamisesta. Israel on kieltäytynyt yhteistyöstä.[98]

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: CIA:n mukaan Israel aloitti onnistuneen ydinaseiden tuotannon vuonna 1968. Yhdysvaltain tiedustelujärjestöjen arvioiden mukaan Israelilla oli 1990-luvun loppupuolella 75–140, joidenkin mukaan jopa 400 ydinasetta.[3][4]

title: Israelin historia

text: Vuonna 2005 Mahmud Ahmadinejad valittiin Iranin presidentiksi; sen jälkeen Iranin politiikkaa Israelia kohtaan on leimannut lisääntynyt vastakkainasettelu. Israelilaiset analyytikot uskovat että Ahmadinejad on toiminut heikentääkseen rauhanprosessia asetoimituksilla ja tukemalla Hizbollahia Etelä-Libanonissa ja Hamasia Gazassa,[36] ja on kehittämässä ydinaseita, mahdollisesti käytettäväksi Israelia vastaan. Iranin tuki Hizbollahille ja sen ydinaseohjelma ovat vastoin YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia 1559 ja 1747. Iran kannustaa myös holokaustin kiistämiseen. Israelin vetäydyttyä Libanonista, Hizbollah oli tehnyt ajoittain hyökkäyksiä Israeliin, jotka kuitenkaan eivät johtaneet Israelin vastaiskuihin. Samoin vetäytyminen Gazasta johti jatkuvaan pommitukseen kaupungeissa lähellä Gazan aluetta, joihin Israel vastasi vähäisessä määrin. Tehoton reagointi johti kritiikkiin Israelin oikeiston taholta ja heikensi hallituksen asemaa.

title: Ydinase

text: Ydinaseita on ainakin Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pakistanilla ja Pohjois-Korealla. Lisäksi Israelilla on melko varmasti ydinase. Sotilasliittoutumien, muun muassa Naton, johdosta ydinaseita on sijoitettuna myös muihin valtioihin.

title: Israelin puolustusvoimat

text: Israel on ydinsulkusopimuksen ulkopuolella. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA antoi 2009 päätöslauselman Israelin ydinaseiden tarkastamisesta. Israel kieltäytyi yhteistyöstä IAEA:n kanssa; Israelin edustaja antoi lausunnon, ettei ""Israel tule miltään osin toimimaan päätöksen mukaan, jonka ainoa tarkoitus on vahvistaa poliittisia vihamielisyyksiä ja jakoa Lähi-Idässä"."

title: Mahmud Darwish

text: Huolimatta Israelin ja Palestiinan johtajien arvostelusta Darwish uskoi että rauha on saavutettavissa. "En luovu toivosta", hän sanoi israelilaiselle sanomalehdelle Haaretzille. "Olen kärsivällinen ja odotan israelilaisten ajatusten syvällistä mullistusta. Arabit ovat valmiit hyväksymään voimakkaan Israelin ydinaseineen, kunhan se vain avaa linnoitustensa portit ja tekee rauhan."

title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Ydinaseohjelma on hanke, jonka avulla maa pyrkii hankkimaan itselleen ydinaseen. Ydinaseita on ainakin Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pakistanilla ja Pohjois-Korealla. Lisäksi Israelilla uskotaan olevan ydinase, jota se ei itse ole tunnustanut. Monilla muilla mailla uskotaan olevan kyky tehdä ydinaseita ja osalla niistä epäillään olevan ydinaseita kehittäviä ohjelmia.

title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Ydinaseen leviämistä on pyritty estämään ydinsulkusopimuksella. Tästä huolimatta muun muassa Irak yritti kehittää ydinasetta, ja Pohjois-Korea sanoutui ydinsulkusopimuksesta irti ennen koeräjäytystään. Siitä, että jokin maa aikoo hankkia ydinaseita, voivat kertoa seuraavat seikat: maa hankkii tutkimusreaktoreita, luonnonuraania plutoniumiksi rikastavia CANDU-raskasvesireaktoreita, alkaa rikastaa itse uraania, rakentaa raskasvesilaitoksen ja ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksen. Esimerkiksi Iran rikastaa itse uraania, pienessä määrin tosin, ja on rakentanut raskasvesilaitoksen. Usein ydinaseita hankkiva maa on riidoissa ainakin yhden naapurinsa kanssa, esimerkiksi Pakistan ja Israel. Pohjois- ja Etelä-Korean välit ovat erittäin huonot. Ydinaseita hankkivalla maalla on usein yhteyksiä ydintekniikkaa omaaviin maihin ja ydinaseiden tuleva omistaja vakoilee usein länsimailta ydintekniikkaa. Ydinasevaltojen tiedemiehet saattavat myydä ydintekniikkaa liittolaismaihin rahaa hankkiakseen ilman isäntävaltionsa suostumusta niin kuin Pakistanissa kävi. Ydinaseen kehittelyyn voi vihjata myös laaja pitkän matkan kantaman ohjusohjelma, jollainen Iranilla on.

title: Israelin joukkotuhoaseet

text: Israelin oletetaan omistanneen 1960-luvulta asti ydinaseen, mutta sen viranomaiset ovat antaneet tästä vain yksittäistapauksissa välähdyksenomaisia lausuntoja (Efraim Katzir 1974, Ariel Sharon 2004, Ehud Olmert 2006). Virallisesti Israel ei ole edelleenkään tunnustautunut ydinasevaltioksi. Israel ei ole allekirjoittanut ydinsulkusopimusta. Israelin strategia on, että ydinasetta ei myönnetä eikä kielletä. Se on luultavasti tehostanut mahdollisen arsenaalin pelotevoimaa. Toisaalta Israel voi näin esiintyä ydinaseettomana maana ja näin heikentää varustautumisen vastustusta. Israelin ydinaseohjelmasta tiedetään vain pääpiirteet, ei yksityiskohtia eikä tarkkaa arsenaalin kokoa. Israel on jatkuvasti laajentanut ja kehittänyt ydinaseistustaan muun muassa lisäämällä ohjustensa kantomatkaa ja sijoittelua eri alustoille (maa, meri, ilma).[7]

title: Ydinaseeton vyöhyke

text:
Kiinan kansantasavalta on antanut yksipuolisen julistuksen, jossa se irtisanoutuu ydinaseiden käytöstä kaikkia ydinaseettomia valtioita vastaan, riippumatta niiden jäsenyydestä ydinaseettomissa vyöhykkeissä. Toisin kuin vyöhykesopimuksen lisäprotokollan ratifiointi, tämän kaltainen julistus ei kuitenkaan ole kansainvälisen oikeuden näkökulmasta juridisesti sitova.
Iran esitti 1974 ensimmäisen kerran Lähi-idän ydinaseetonta vyöhykettä. Neuvotteluprosessia on pyritty käynnistämään lukuisia kertoja mutta samat syyt, joiden vuoksi vyöhykesopimukseen pyritään ovat myös olleet sen esteenä. Näihin syihin lukeutuvat Israelin-Palestiinan konflikti, ja siihen liittyvä laajempi Arabien-Israelin konflikti, Israelin hyvin todennäköinen ydinase ja pysyttely ydinsulkusopimuksen ulkopuolella sekä Iranin ydinohjelma. Koska Israel on sekä Lähi-idän ainut ydinsulkusopimuksen ulkopuolinen valtio että alueen ainut ydinasevaltio, ydinaseettoman vyöhykkeen perustaminen on ollut erityisesti arabimaiden tavoite. Madridin rauhankonferenssissa 1991 päätettiin vyöhykkeen perustamiseen tähtäävän kansainvälisen mekanismin luomisesta. Mekanismin toiminta kuitenkin tyrehtyi Israelin vastustukseen. Vuoden 1995 Ydinsulkusopimuksen tarkastelu- ja jatkokokouksessa arabimaat saivat kokouksen loppuasiakirjaan erityisen maininnan Lähi-idän ydinaseettomasta vyöhykkeestä vastineeksi tuelleen sopimuksen muuttamiseksi määräaikaisesta jatkuvaksi.

title: Ydinaseriisunta

text: Ydinsulkusopimus kattaa lähes kaikki maailman maat, poikkeuksia on vain kolme: Israel, Pakistan ja Intia. Ydinsulkusopimuksen ulkopuolisista maista Israel on tiettävästi hankkinut ydinaseen, mutta ei virallisesti kiellä eikä myönnä aseen olemassaoloa. Ydinenergiaa Israel sitä vastoin ei käytä. Intia ja Pakistan hankkivat ydinaseen 1990-luvun lopulla. Niiden ydinaseiden olemassaolo on varmennettu, sillä maat ovat tehneet ydinkokeita. Etelä-Afrikka oli vuoteen 1991 saakka ydinsulkusopimuksen ulkopuolella ja hankki oman ydinaseen 1980-luvulla. Se kuitenkin luopui aseestaan todistettavasti ennen apartheid-hallinnon päättymistä vuosina 1990–1991. Nykyään Etelä-Afrikka on ydinsulkusopimuksen jäsen ja työskentelee aktiivisesti ydinaseriisunnan puolesta.

title: Ehud Olmert

text: Myöhemmin Olmert väitti muistaneensa väärin ja korjasi sanomansa sanomalla Israelin vain yrittävän estää ydinaseiden leviämisen.

title: Israel

text: Vaikka Israel ei ole myöntänyt eikä kieltänyt ydinasettaan, sen yleisesti ajatellaan olevan Lähi-idän ainoa ydinasevaltio.[6]

title: Kuuden päivän sota

text: Israel menetti sodassa kokonaisuudessaan 42–45 konetta eli 18 % taistelukonevahvuudestaan. On arvioitu, että Israelilla oli kesällä 1967 valmiina vähintään kaksi ydinasetta, joita olisi käytetty, jos sota oli kääntynyt tappiolliseksi, ilmavoimat tuhottu tai arabit käyttäneet joukkotuhoaseita.

title: Ydinase

text: Nykyisin ydinaseita on tunnetusti käytössä Yhdysvalloilla, Venäjällä, Isolla-Britannialla, Ranskalla, Kiinalla, Intialla, Pohjois-Korealla ja Pakistanilla. Nämä maat ovat julistautuneet ydinasevaltioiksi. Lisäksi jotkin maat saattavat omistaa ydinaseita, mutta ne eivät ole julkisesti tunnustaneet niitä tai väitteitä ei ole pystytty todentamaan. Esimerkiksi Israelilla arvioidaan olevan huomattava määrä ydinaseita. Etelä-Afrikka on vapaaehtoisesti luopunut ydinaseistaan. Pohjois-Korea teki vuonna 2013 onnistuneen ydinkokeen, jonka muu maailma tuomitsi.

title: John F. Kennedyn salamurhan teoriat

text: Eräs parhaimmista Kennedyn salamurhaa selittävistä teorioista liittyy Israeliin ja Israelin ydinaseohjelmaan. Astuttuaan virkaan Kennedy ajautui riitaan Israelin pääministerin David Ben Gurionin kanssa Israelin ydinaseohjelmasta joka tuolloin oli salainen. Kennedy vaati Israelia luopumaan tai keskeyttämään ydinaseohjelman mutta Israel kieltäytyi. Mossad (Israel) yhteistyössä Amerikkalaisten ryhmittymien kanssa salamurhasi Kennedyn, jotta Israel saisi ydinaseensa valmiiksi.

title: Ydinaseiden leviäminen

text: Ydinaseiden leviäminen on ydinaseiden ja niihin liittyvän tekniikan leviämistä maailmalla. Yleensä tätä pidetään vahingollisena, ja ydinaseiden leviämisen laajalle katsotaan lisäävän ainakin paikallisen ydinsodan ja ydinterrorismin riskiä. 60-luvulta alkaen viralliset ydinasevallat olivat Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Englanti, Ranska, Kiina ja peitetymmin Israel ja vuodesta -74 Intia ja myöhemmin Etelä-Afrikka. Ydinaseiden leviäminen on hidasta, koska aseluokan ydinmateriaalien valmistus vaatii kallista ja erikoista tekniikkaa. Yhdysvallat pani jo vuonna 1950 ydintekniikkasopimukseen vaatimuksen ydinlaitteiden rauhanomaisesta käytöstä. Vuonna 1968 monet maat allekirjoittivat ydinsulkusopimuksen eli NPT-sopimuksen. Kansainvälinen ydinenergiajärjestö IAEA valvoo sopimusta, mutta senkään suorittama valvonta ei ole täydellinen. Vuonna 1975 merkittävimmät ydintekniikan myyjät perustivat "Lontoon klubin".

title: Ydinaseohjelmat eri maissa

text: Israel on ydinsulkusopimuksen ulkopuolella.[8] Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA antoi 2009 päätöslauselman Israelin ydinaseiden tarkastamisesta. Israel kieltäytyi yhteistyöstä IAEA:n kanssa; Israelin edustaja antoi lausunnon, ettei ”Israel tule miltään osin toimimaan päätöksen mukaan, jonka ainoa tarkoitus on vahvistaa poliittisia vihamielisyyksiä ja jakoa Lähi-Idässä.”[9]


query: Miten amerikkalaiset TV-sarjat saadaan näkymään suomalaisessa TV:ssä?

title: Digitaalitelevisio

text: Digitaalitelevisiolähetyksiä lähetetään sekä maanpäällisessä antenniverkossa, kaapeliverkossa että satelliittien kautta. Maanpäällisten digitaalilähetyksen standardeja ovat ATSC (Pohjois-Amerikka), ISDB-T (Japani) ja DVB-T (Eurooppa, Etelä-Amerikka ja Australia) sekä DMB-T/H (Kiina). Satelliittilähetykset vastaanotetaan lautasantennilla ja satelliittivastaanottimella. Satelliittilähetykset perustuvat MPEG- ja DVB-S-standardeihin. Digitaalisissa kaapelilähetyksissä käytettävät standardit ovat Euroopassa DVB-C, Pohjois-Amerikassa ATSC ja Japanissa sekä Brasiliassa ISDB-C.

title: Kirsti Pajari

text: Tauno Rautiaisen kuoltua 1962 Kirsti Rautiainen jatkoi miehensä tietovisailutyötä. Tv-ohjelma "Tupla tai kuitti" alkoi TES-tv:ssä (myöhemmin Tesvisio) 2. tammikuuta 1958 ja jatkui Mainos-tv:ssä vuodesta 1965 lähtien, yhteensä miltei 30 vuotta. Sen ohella Kirsti Rautiainen juonsi muun muassa suomalais-virolaista "Naapurivisaa" ja toimi päivätyönään muun muassa Colombia Oy:n osastopäällikkönä.

title: Uuno Turhapuro (televisiosarja)

text: 23-osaisen sarjan esittäminen tv:ssä kesti kolme kuukautta, itse sarjan tapahtumat kestivät vain kaksi vuorokautta. Pitkä tv-sarja oli osasyy appiukkoa näytelleen Tapio Hämäläisen kyllästymiseen Turhapurojen kuvaamiseen. Seuraavassa elokuvassa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies, häntä ei Tuuran roolissa nähty. Alun perin sarjasta piti tulla 26-osainen mutta tuotantoteknisten syiden vuoksi kolme viimeistä jaksoa jäivät kokonaan kuvaamatta. Täten toukokuun 23., 28. ja 30. päivinä esitettiin kolmelle viimeiselle jaksolle sovituilla ohjelma-ajoilla muuta uusintaohjelmaa. Lehtien tv-ohjelmatietoihin muutos ei ehtinyt ajallaan.

title: Bad Romance (televisiosarja)

text: Bad Romance (; Dtok Loom Hua Jai Yai Bpee Saht) on 2016 julkaistu thaimaalainen romanttinen komediasarja, jonka julkaisi PPTV HD, TV Thunder ja Line TV. Se esitettiin maanantaisin ja tiistaisin klo 19.30-21.00 (Bangkok Standard Time) televisiossa ja ilmestyy klo 22.00 Line TV: llä samana päivänä. Sarja perustuu samannimiseen novelliin. Sarja sisältää yhteensä 13 jaksoa, joiden keskimääräinen kesto on 75 minuuttia. Sarja julkaistiin 18. heinäkuuta 2016 ja päättyi 5. syyskuuta 2016. Sarja kertoo tarinan ihmisjoukosta, jotka tapasivat ja ovat tulleet ystäviksi, ja miten he käsittelevät tunteita toisiaan kohtaan.

title: ’68 Comeback Special

text: '68 Comeback Special oli Elvis Presleyn comebackin aiheuttanut valtavan suosittu TV-spesiaali, joka julkaistiin yli seitsemäntuntisena DVD:nä vuonna 2004. Ohjelma kuvattiin neljässä päivässä 27.-30. kesäkuuta 1968 ja esitettiin TV:ssä 3. joulukuuta 1968. Alkuperäistä lähetystä katsoi 42% amerikkalaisista TV:n katselijoista. Pääsponsorina toimineen Singerin vaatimuksesta Guitar Man -sikermässä mukana oleva bordellikohtaus leikattiin pois, mutta palautettiin paikalleen myöhemmissä julkaisuissa. Nimi '68 Comeback Specialiksi sitä on kutsuttu vasta jälkeenpäin sillä ensiesitys tapahtui nimellä "Elvis", jota symboloivat alun Trouble/Guitar Man -avauksessa näkyvät valtavat punaisista valoista muodostetut kirjaimet.

title: Heliumpallopojan tapaus

text: Heene on yrittänyt saada tv-kanavia kiinnostumaan hänen ideoimastaan tosi-tv-sarjasta "Science Detectives", jossa selvitettäisiin "tieteen mysteerejä". Vaimot vaihtoon -sarjan tuottaja sanoi, että tuotantoyhtiö luopui hankkeesta skandaalin vuoksi.

title: Paraisten kirkko

text: Korjaustöiden aikana kirkon luonteesta ja yksityiskohdista kuten keskiaikaisista maalauksista tai lehtereiden otsapintojen apostolien kuvista ei pääse nauttimaan. Sen sijaan korjaustyöt avaavat mielenkiintoisen näkymän siihen, miten kirkon peruskorjausta tehdään. Kiitos Paraisten suomalaisen seurakunnan kirkkoherra Juho Kopperoiselle ja rakennusliike Lainio & Laivorannan kohdevastaava Kari Järvelinille mahdollisuudesta kuvata korjauksen alla olevaa kirkkoa.

title: Kamen Rider

text:
ZX, kymmenes "Kamen Rider" esiteltiin vuoden 1984 TV-elokuvassa. Genjiro Tani ei esiintynyt tässä elokuvassa.
"Kamen Rider Black" oli ensimmäinen sarja, joka ei liittynyt mitenkään alkuperäiseen jatkumoon. Siihen otettiin aikuisempi tunnelma ja se menestyi katsojien keskuudessa. Amerikkalainen Saban Enternainment teki "Black RX:stä" amerikkalaistetun version "Saban's Masked Rider", korvaten japanilaiset näyttelijät amerikkalaisilla ja luoden uuden juonen.

title: Sofie Gråbøl

text: Gråbølin tunnetuin rooli on rikostutkija Sarah Lund televisiosarjassa "Rikos". Sarja esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008, ja päätösjaksoa seurasi yli kaksi miljoonaa tanskalaista. Sarja keräsi suosiota myös Britanniassa, Saksassa ja Hollannissa. Gråbøl esitti pääroolia myös toisella ja kolmannella tuotantokaudella sekä vieraili sarjan amerikkalaisessa uusintaversiossa "Jälkiä jättämättä" (2011), samoin kuin brittiläisessä TV-sarjassa "Todella upeeta". Viimeaikaisiin rooleihin kuuluvat naispääosat elokuvassa "I lossens time" (2013), joka perustuu Per Olov Enquistin näytelmään, sekä tosipohjaisessa koulukotidraamassa "Der kommer en dag" (2016). Brittiläisessä TV-sarjassa "Fortitude – ikiroudan kirous" (2015–) hän esittää Fortituden kuvernööriä.

title: Teräväpiirtotelevisio

text: Televisiovalmistajien, jotka haluavat käyttää HD Ready -merkintää markkinoinnissaan, on lisensoitava merkintä EICTA:lta (European Information & Communications Technology Industry Association). Ehtoihin on määritelty TV-mallin HDTV-yhteensopivuus. TV:ssä on oltava vähintään 720 pikselin pystyerottelu 16:9-kuvasuhteessa. Sen tulee näyttää 720p-kuva ilman kuvaa heikentävää skaalausta johonkin sitä pienempään resoluutioon. Sen liitännöistä pitää löytyä digitaalinen DVI- tai HDMI-liitäntä, jonka täytyy tukea HDCP-kopiointisuojausta. Lisäksi televisiossa on oltava analoginen komponenttiliitäntä (YPbPr). HD Ready -merkintää ei tule sekoittaa HD compatible-merkintään, jonka käyttöä ei mitenkään ole säännelty ja joka ei käytännössä takaa oikeaa HDTV-yhteensopivuutta.

title: Ruotsalaiset amerikkalaisessa elokuvateollisuudessa

text: Vuonna 2010 Ruotsissa ilmestyi elokuvaversio Jens Lapidusin kirjasta "Rahalla saa". Elokuvan ohjaaja Daniel Espinosa ja pääosatähti Joel Kinnaman pääsivät tekemään uraa Yhdysvaltoihin. Kinnaman, joka esitti JW:tä elokuvassa, sai huomiota Yhdysvalloissa ja pääsi näyttelemään tv-sarjaan "Jälkiä jättämättä". Hän sai myös roolin elokuvasta "The Girl with the Dragon Tattoo" journalisti Christer Malmina (roolia esitti ruotsalaisessa versiossa Jacob Ericksson). Kinnaman oli jopa lähellä saada pääroolin elokuvassa "Thor". Kinnaman ja Espinosa työskentelivät jälleen yhdessä elokuvassa "Turvatalo", joka oli Espinosan ensimmäinen amerikkalainen elokuva.

title: Rock You Like a Hurricane

text: Kappale on myös soinut TV-sarjassa Simpsonit ja videopelissä The Simpsons Game sekä amerikkalaisissa nuorten TV-sarjoissa OC ja Stranger Things. Kappale kuuluu myös NHL 10 ja "" -pelien soundtrackiihin. Suomessa kappale tunnetaan myös SM-liigajoukkue JYPin tunnusmusiikkina, koska joukkueen logossa on hurrikaanisymboli.

title: Claire Holt

text:
Elokuussa 2011 Holt näytteli amerikkalaisessa tv-sarjassa "Vampyyripäiväkirjat". Kyseisessä sarjassa hän esitti Rebekah Mikaelson -nimistä alkuperäisvampyyriä.
Televisio- ja elokuvaroolien lisäksi Holt on esiintynyt Dreamworld-teemapuiston, Sizzler-ravintolan ja Queensland Lifesavingin mainoksissa.

title: Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika

text: Jotkut elokuvan hahmoista olivat peräisin suoraan Suomen TV:ssä nähdyistä amerikkalaisista lännensarjoista. Bat Masterson nimikkosarjastaan, Hoss "Bonanzasta" ja Manolito "Karjatila High Chaparralista". Omissa sarjoissaan hahmot olivat sankareita, Speedy Gonzalesissa konnia. Hossin viitattiin Speedy Gonzalesissa tappaneen isänsä ja pikkuveljensä Joen, jotka olivat myös "Bonanzan" vakiohahmoja.

title: WOWOW

text: WOWOW lähettää myös japaniksi dubattuja amerikkalaisia tv-sarjoja.

title: Glenn Beck

text: Vuosina 2006–2008 Beckillä oli oma tv-ohjelmansa HLN -uutiskanavalla. Keväällä 2009 ohjelma siirtyi Fox News Channelille, jolla se oli kesäkuun 2011 loppuun. Tämän jälkeen Beck perusti oman internetissä ja sittemmin myös satelliitti- ja kaapeli-tv:ssä näkyvän TheBlaze TV:n, josta hän pyrkii tekemään kansainvälisen libertaristisen uutiskanavan. Tämän lisäksi hän kirjoittaa kirjoja, ja julkaisi myös "TheBlaze" -lehteä, jonka julkaisu lopetettiin vuonna 2015. Hänen suunnitelmiinsa myös kuului fiktiivisten tv-sarjojen ja elokuvien tuottaminen. Suunnitelmat kuitenkin kariutuivat Beckin yhtiön ajauduttua talousvaikeuksiin.

title: Kylä-TV

text: Myös omia amatöörielokuvia kuului Kylä-TV:n ohjelmistoon. Ylivoimaisesti suurisuuntaisin tuotanto oli Rauno Halmeen ja Veijo O. T. Järvisen käsikirjoittama ja ohjaama lännenelokuva "Kultajuna Fort Montanaan". Se nähtiin myös muilla suomalaisilla kaapelikanavilla ja nostettiin uudestaan esiin Suomalaisen elokuvan festivaaleilla Turussa 2013. Toinen oma elokuvatuotanto oli Elina Jalkasen ohjaama gangsteritarina "Viskibisnes". Kylä-TV:ssä esitettiin myös joitakin Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksen oppilastöitä. Kylä-TV:n lähipiireistä sai alkunsa myös Petri Pykälän tuottama ja Peter Lindholmin salanimellä ohjaama, 35 millimetrin filmille kuvattu täyspitkä näytelmäelokuva "Tappavat sekunnit".

title: Kai Hyttinen

text:
1980-luvulla hitiksi nousi Hyttisen oma sävellys "Kurki" (1985), mutta sen jälkeen levytysrintamalla hiljeni ja Kai Hyttinen laajensi skaalaansa opiskelemalla muun muassa musiikkiteatteria sekä kirkkomusiikkia.
Esiintymisiä on ollut muun muassa musikaaleissa, konserteissa Kaj Chydeniuksen laulujen tulkkina sekä television musiikkisarjassa "Neljän tuulen tiellä". Tunnetuimpia TV-töitä ovat rooli sarjassa "Samaa sukua, eri maata" sekä Salatut elämät jossa hän näytteli Antti Jääskeläistä. Hyttinen esiintyy tv:ssä 2010 Lomaräätälit ohjelmassa. Hyttinen nähdään myös suositussa Lehmän vuosi -sarjassa kunnanlääkäri Jouko Puurtisen roolissa.
Hyttinen on sekä säveltänyt että sanoittanut omaa tuotantoaan.

title: Teddy

text: Suomalaiseen teddykulttuuriin kuului amerikkalainen 1950-luvun rock'n'roll ja sen erityisenä osa-alueena niin sanottu rockabilly. Ilmiötä on sanottu vastavaikutukseksi ”poliittiselle 1970-luvulle”. Suomessa ilmiön syntyyn vaikutti muun muassa amerikkalainen "Happy days" (Onnen päivät) -tv-sarja, jossa päähenkilöt olivat 1950-luvun amerikkalaisen keskiluokan nuoria. Varsinainen huomion herättäjä oli ”epäsovinnainen” Fonzie (Henry Winkler) nahkatakissaan ja rasvatuissa hiuksissaan. Laajalevikkinen "Suosikki"-nuorisolehti, päätoimittajanaan Jyrki Hämäläinen, edisti merkittävästi teddy-kulttuurin leviämistä.

title: Teksti-TV

text: Jos televisiokanavan vastaanotto on huono, teksti-TV:ssäkin näkyy häiriöitä. Analogisesti välitettävässä televisiolähetyksessä teksti-TV on vielä herkempi kuin normaali TV-kuva. Analogisen lähetyksen yhteydessä lähetettävässä teksti-TV:ssä häiriöt voivat olla seuraavanlaisia:

title: John Rhys-Davies

text: 1970-luvulla hänellä oli satunnaisia rooleja tv-sarjoissa ja hänen ensimmäinen merkittävämpi roolinsa oli Macro BBC:n tuottamassa tv-sarjassa Minä, Claudius joka pohajautui Robert Gravesin romaaniin. 1980-luvulla hän oli mukana amerikkalaisessa minisarjassa Shogun joka perustui James Clavellin saman nimiseen romaaniin. Sarjassa näytteli myös Richard Chamberlain. Vuonna 1981 hän oli mukana Indiana Jones -elokuvassa Kadonneen aarteen metsästäjät, johon tehtiin vuonna 1989 jatko-osa Indiana Jones ja viimeinen ristiretki. Vuonna 1985 hän oli Kuningas Salomonin kaivokset -elokuvassa, joka oli parodia Indiana Jones -elokuvista.

title: Espoon radio- ja televisioasema

text: Espoon radio- ja televisioasema käytti alkuaan amerikkalaista tekniikkaa. Suomalaisten tv-lähetysten välittyessä aseman ansiosta tehokkaasti myös Pohjois-Viron televisiovastaanottimiin, heräsi Neuvosto-Virossa epäilyjä siitä, halusivatko amerikkalaiset Suomen tv-kuvan näkyvän Virossa. Sakari Kiuru, joka toimi Yleisradion pääjohtajana vuosina 1980–1989, sanoi Yleisradion TV-uutisille helmikuussa 2011, että kyseinen lähetin ei ollut ylitehoinen eikä amerikkalaisilla ollut mitään tekemistä tämän tv-aseman kanssa: ”Kyllä me tarvittiin se, sillä piti päästä sisämaahan, kauas länteen ja itään, se on rannalla, eihän siinä mitään, ja puheet siitä, että amerikkalaiset olisivat sitä rahoittaneet, […] ole mitään tekemistä, se oli Yleisradion budjetista rahoitettu.” Yrjö Länsipuro, joka toimi Yleisradion Moskovan kirjeenvaihtajana vuosina 1981–1987, sanoi samassa lähetyksessä 24.2.2011, että hänen mielikuvansa mukaan Neuvostoliitosta yritettiin vaikuttaa Espoon yleisradiomaston käyttöön, mutta suomalaisilla oli asiaan selkeä vastaus: ”Tää on tekniikkaa, jolle ei mitään voida.”

title: Boyzone

text: Shane Lynch ryhtyi kilpa-ajajaksi ja voitti muun muassa kilpailun Silverstonessa 25. toukokuuta, 2003.[18] Hän on myös näyttäytynyt satunnaisesti TV:ssä. Kesällä 2006 Shane oli mukana ITV-kanavan tosi-tv-sarjassa Love Island.

title: Napakymppi (viihdeohjelma)

text: Vuonna 2011 Kari Salmelainen yritti tuoda Napakympin uudelleen televisioon netti-tv:ssä nimellä Broken Hearts Inn (Särkyneiden sydänten majatalo), jota esitti Salmelaisen oma tv-kanava Seniori TV. Ohjelma alkoi lokakuussa 2011.

title: Timo Julkunen

text: Julkunen on ollut mukana TV-elokuvassa "Kekkosen Kaveri", TV-sarjoissa "Hiljaista On ja Pirunpelto", elokuvissa "Rentun Ruusu", "Ponterosa", "Täällä Pohjantähden Alla" ja "Hiljaisuus". Hän on myös näytellyt Laattapisteen "Tee Se Itse Teuvo" TV-mainoksissa. Hän on ansioitunut pelleuimahyppääjä ja hänen saavutuksiin kuuluu amerikkalaisen jalkapallon EM-hopeamitali vuonna 1989 ja hän on saanut Vuoden Raumalainen -tittelin vuonna 2005.

title: Malmedyn verilöyly

text: Viihteessä, kuten tapauksesta tehdyssä amerikkalaisessa tv-sarjassa, saksalaiset teloittivat sotavangit silkasta tappamisen ilosta. Näin tuskin oli, mutta varmaa syytä murhaan, tulikäskyn olemassaoloa tai sen antajan henkilöllisyyttä ei todennäköisesti saada koskaan tietää. Joka tapauksessa kyseessä oli sotarikos. Vaikka vangit olisivat yrittäneet joukkopakoa, se ei anna oikeutta teloittaa maassa makaavia haavoittuneita päähän ampumalla tai ruhjomalla näiden kalloja.

title: Monty Pythonin lentävä sirkus

text: Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen viidenneksi parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.Suomessa "Monty Pythonin lentävää sirkusta" esitettiin alun perin vain kaksitoista ensimmäistä jaksoa vuonna 1972. Esitykset lopetti edellä mainittu yläluokkalaissketsi, sillä Yleisradion ohjelmavastaavan mukaan siinä pilkattiin CP-vammaisia. Pontimena saattoi vaikuttaa TV-kriitikko Jukka Kajavan paheksunta "Helsingin Sanomissa" 17. lokakuuta 1972. Sittemmin vuonna 1992 Suomen TV:ssä esitettiin toinen ja kolmas tuotantokausi (YLE TV2) ja lopulta vuosina 2000–2002 koko sarja (TVTV! – SubTV).

title: Daniel Amokachi

text: Amokachi aloitti vuoden 2016 alusta oululaisen kakkosdivariin nousseen Herculeksen valmentajana. Amokachista tulee myös oululaisen Top Spotin Afrikkaan tekemän Amokachi Adventures-tv-sarjan päähenkilö. Tv-sarja kuvaa sitä, miten afrikkalainen pärjää oudossa maassa missä on outo sää. Hän on tehnyt pelaajauransa jälkeen paljon tv-töitä, dokumentteja, suoria lähetyksiä ja tosi-tv:tä.

title: Springfield

text: Springfield on yleinen paikannimi Yhdysvalloissa, jopa siinä määrin että sitä on käytetty amerikkalaisessa populaarikulttuurissa yleisnimenä paikalle, jonka sijaintia ei ole erityisemmin määritelty. Perinne alkoi 1950-luvulla radio- ja TV-sarjassa "Isä tietää kaiken", ja nykyisin tunnetuimpia on "Simpsonit"-sarjan Springfield.

title: Terapiassa

text: Terapiassa ("In Treatment") on yhdysvaltalainen HBO-kaapelikanavan tuottama draamasarja, joka perustuu israelilaiseen "BeTipul" -nimiseen TV-sarjaan. Sitä esitettiin Israelissa kaksi kautta ja se oli siellä erittäin suosittu. "BeTipul" voitti useita Israel Academy-palkintoja. Amerikkalaisen "In Treatment" -sarjan ensimmäinen ja toinen kausi myötäilevät varsin tarkasti israelilaista alkuperäistä TV-sarjaa, mutta kolmas kausi on puhtaasti amerikkalaista tuotantoa.

title: Hokusai

text: "Näkymiä Fujivuorelle" ("Fugaku Sanjūrokkei") Hokusai toteutti kahtena sarjana. Ensimmäinen oli sadan näkymän sarja, mutta maineikkaampi on suurikokoisin ja värikkäin kuvin toteutettu "36 näkymää Fujivuorelle". Sarjaan lisättiin myöhemmin vielä kymmenen kuvaa. Hän julkaisi myös kuvasarjoja muun muassa japanilaisista silloista, saarista ja vesiputouksista.