query: Minä vuonna kenraali Francisco Franco on syntynyt?

title: Francisco Franco

text: Francisco Paulino Hermenegildo Teódulo Franco y Bahamonde (4. joulukuuta 1892 – 20. marraskuuta 1975) oli espanjalainen kenraali, joka toimi kansallismielisten armeijoiden ylipäällikkönä näiden voittoon päättyneessä Espanjan sisällissodassa ja sen jälkeen Espanjan diktaattorina 1939–1975. Hän johti 36 vuoden ajan äärioikeistolaista falangistihallitusta arvonimellä ”El Caudillo de España”. Espanjasta tuli demokraattinen Francon kuoltua.[1]

title: Camillo Berneri

text: Espanjan sisällissodan sytyttyä heinäkuussa 1936 hän kokosi yhdessä italialaisen sosialistin Carlo Rossellin kanssa ensimmäisen italialaisista koostuneen vapaaehtoisjoukon, joka matkusti Espanjaan taistelemaan tasavaltalaisten rinnalla kenraali Francon fasisteja vastaan. Myöhemmin hän taisteli myös espanjalaisen anarkistin Francisco Ascason joukoissa. Berneri arvosteli kärkkäästi anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton päätöstä lähteä marraskuussa 1936 mukaan pääministeri Francisco Largo Caballeron kokoamaan kansanrintamahallitukseen, koska anarkismin periaatteisiin ei kuulu toiminta puoluepolitiikassa.

title: Carl von Haartman

text: Carolus-isän kuoltua vuonna 1935 von Haartman sai suuren perinnön, jonka turvin hänen elintasonsa oli turvattu. Hän kuitenkin kaipasi armeijakokemuksia, ja lähti sisällissotaa käyvään Espanjaan, jossa hän liittyi kenraali Francisco Francon johtamaan kansalliseen armeijaan. Siellä hän yleni aina pataljoonankomentajaksi asti. Espanja oli ammatillisessa mielessä opettava kokemus, koska siellä hän tutustui nykyaikaiseen sodankäyntiin panssarivaunuineen ja ilmavoimineen. Espanjassa sotimassa ollut von Haartman sai kuulla vuonna 1937 pitkään sairastaneen vaimonsa kuolemasta.

title: Luettelo Espanjan hallitsijoista

text: Espanjan toinen tasavalta perustettiin 14. huhtikuuta 1931 kuningas Alfonso XIII:n lähdettyä maanpakoon kenraali Miguel Primo de Riveran diktatuurin (1923–1930) päättymisestä alkaneiden vuoden kestäneiden levottomuuksien jälkeen. Espanjan sisällissota syttyi 17. heinäkuuta 1936 kernaali Francisco Francon johtamien kansallisten joukkojen noustua kapinaan vasemmistohallitusta vastaan oikeiston tukemana. Sisällissodan aikana alueella sijaitsi kaksi poliittista entiteettiä, kunnes viimeisten tasavaltalaisten antauduttua Franco antoi voitonjulistuksensa 1. huhtikuuta 1936.

title: Francon Espanja

text: Francon Espanjalla tarkoitetaan Espanjaa vuosina 1939–1975, jolloin Francisco Franco hallitsi maata diktaattorina. Vuodesta 1947 Espanja oli virallisesti kuningaskunta, mutta ilman kuningasta. Vuonna 1969 Franco nimesi seuraajakseen Bourbon-suvun Juan Carlosin, josta tuli kuningas Francon kuoleman jälkeen 1975. Aiemmin vuonna 1961 Franco oli tarjonnut Espanjan kruunua entiselle Itävalta-Unkarin kruununprinssille Otto von Habsburgille, mutta tämä oli kieltäytynyt.

title: Espanjan hallitsija

text: Espanjan sisällissota syttyi 17. heinäkuuta 1936 kun kenraali Francisco Francon johtamat kansalliset joukot nousivat kapinaan vasemmistohallitusta vastaan oikeiston tukemana.

title: Adolf Hitlerin elämäkerta

text: Maaliskuussa 1935 Hitler julisti Versailles’n rauhansopimuksen mitättömäksi ja otti jälleen käyttöön asevelvollisuuden. Hän aloitti massiivisen sotakoneiston, Wehrmachtin, rakentamisen. Siihen kuuluivat myös uusi laivasto, Kriegsmarine ja ilmavoimat, Luftwaffe. Työttömyys väheni nopeasti laajojen rakennushankkeiden ja sotateollisuuden ansiosta. Maaliskuussa 1936 Hitler rikkoi jälleen Versailles’n sopimusta miehittämällä demilitarisoidun Reininmaan. Kun Britannia ja Ranska eivät reagoineet, Hitler siirtyi edemmäs. Heinäkuussa 1936 alkoi Espanjan sisällissota, jossa kenraali Francisco Francon johtamat kansalliset kapinoivat tasavaltalaista kansanrintamahallitusta vastaan. Hitler lähetti joukkoja Espanjaan tukemaan Francoa ja testaamaan Saksan uusia asevoimia, lentoaseen kehittämisessä kunnostautui erityisesti Legion Condor -yksikkö.

title: Alfonso XIII

text: Espanja menetti Alfonso XIII:n hallituskautedella 1898 sodan seurauksena siirtomaansa Kuubassa, Puerto Ricossa ja Filippiineillä, hävisi useita sotia Pohjois-Afrikassa ja kärsi Miguel Primo de Riveran diktatuurista. Kun Espanjan toinen tasavalta julistettiin 14. huhtikuuta 1931, kuningas lähti maasta luopumatta virallisesti kruunustaan. Espanjan sisällissodan puhjettua Alfonso teki selväksi kannattavansa kapinallisten kansannousua hallitusta vastaan. Kenraali Francisco Franco kuitenkin julisti syyskuussa 1936, että nationalistit eivät tulisi hyväksymään Alfonsoa kuninkaana. Ensimmäiset vuodet maanpaossa Alfonso vietti Ranskassa. Myöhemmin hän muutti Italiaan ja kuoli Roomassa vuonna 1941 luovutettuaan oikeutensa kruunuun neljännelle pojalleen, Barcelonan kreivi Don Juanille. Tämän poika, Juan Carlos I, hyväksyttiin Francon esityksestä vuonna 1969 Espanjan tulevaksi kuninkaaksi, ja Francon kuoltua 1975 parlamentti valitsi Juan Carlosin kuninkaaksi. Kuninkaan isä luopui vaatimuksestaan kruunuun vuonna 1977 ja hänelle myönnettiin Barcelonan kreivin arvonimi.

title: Valtionhoitaja

text: Espanjassa sisällissodan voittaneesta kenraali Francisco Francosta tuli vuonna 1947 monarkian palauttamisen myötä nimellisesti valtionhoitaja, joskin hän oli ollut valtionpäämiehenä jo vuodesta 1939. Horthyn tavoin Franco käytti valtionhoitajuutta tekosyynä elinikäiselle diktatuurille, mutta määräsi kuoltuaan seuraajakseen kuningas Juan Carlosin.

title: Manuel Fraga Iribarne

text: Manuel Fraga Iribarne (23. marraskuuta 1922 Villalba, Espanja – 15. tammikuuta 2012 Madrid, Espanja) oli espanjalainen kansanpuolueen poliitikko. Hän oli Galician itsehallintoalueen pääministeri vuosina 1990–2005 sekä Espanjan sisäministeri ja varapääministeri kenraali Francisco Francon sotilasvallan aikana vuosina 1975–1976.

title: Francisco Franco

text: Luokka:Espanjalaiset kenraalit Luokka:Espanjan hallitsijat Luokka:Espanjan pääministerit Luokka:Diktaattorit Luokka:Valtionhoitajat Luokka:Espanjan sisällissota Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Guernica (maalaus)

text: Mustavalkoinen, kooltaan 776 x 349 cm maalaus on Picasson suurin. Se valmistui vuonna 1937 pidettyyn Pariisin maailmannäyttelyyn, jonka jälkeen maalaus kiersi eri puolilla maailmaa päätyen lopulta New Yorkin Museum of Modern Artiin vuonna 1939. Picasson toivomuksesta maalaus palautettiin Espanjaan vasta vuonna 1981, kun kenraali Francisco Francon sotilasdiktatuuri oli päättynyt ja maalle säädetty demokraattinen perustuslaki.[1]

title: Unión General de Trabajadores

text: UGT:n perusti elokuussa 1888 Pablo Iglesias, joka oli yhdeksän vuotta aikaisemmin mukana perustamassa myös sosialistista työväenpuoluetta. Liiton tunnettuja myöhempiä johtajia on muun muassa Francisco Largo Caballero, joka vuosina 1936–1937 toimi Espanjan toisen tasavallan pääministerinä. UGT oli myös yksi vuosina 1936–1939 käydyn Espanjan sisällisodan osapuolista, kun liiton jäsenet taistelivat tasavaltalaisten joukoissa kenraali Francon fasisteja vastaan. Maan sotilasdiktatuurin aikana UGT oli kielletty, mutta aloitti julkisen toimintansa uudelleen Francon kuoltua vuonna 1975.

title: Asturia

text: Vuonna 1934 kaivostyöläiset nousivat kapinaan Espanjan toisen tasavallan hallitusta vastaan Asturian kapinassa. Pohjois-Afrikasta lähetettiin kenraali Francisco Francon joukot taltuttamaan liikehdintä. Kovaotteinen kenraali nimitettiin tämän jälkeen armeijan johtoon yleisesikunnan päälliköksi.

title: José Sanjurjo

text: Myös kenraali Mola kuoli sisällissodan aikana lento-onnettomuudessa. Tämä johti huhuihin, että kapinallisten johtajaksi ja lopulta Espanjan diktaattoriksi noussut kenraali Francisco Franco olisi järjestänyt onnettomuudet raivatakseen kilpailijansa pois tieltä. Mitään todisteita tästä ei kuitenkaan ole.

title: Espanjan Afrikan-armeija

text: Afrikan-armeija osallistui vuosina 1920–1926 Rifin sotaan, jota käytiin Espanjan alaisuudesta itsenäisiksi julistautuneiden berberien muodostamaa Rifin tasavaltaa vastaan. Vuonna 1934 kenraali Francisco Franco käytti Regulares-joukkoja emämaassa Asturian kaivoslakon veriseen tukahduttamiseen. Sen aikana sai surmansa yli 2 000 kaivostyöläistä.

title: Copa del Rey de Balonmano

text: Copa de Rey (koko nimeltään Copa del Rey de Balonmano) on käsipallon Espanjan cup joka pelataan vuosittain. Kilpailun järjestää Espanjan käsipalloliitto. Kenraali Francisco Francon aikaan cup tunnettiin nimellä Copa del Generalísimo. Cupia pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1957. Menestynein seura cupissa on FC Barcelona 22 mestaruudella.

title: Ferrol

text: Ferrol on merkittävä laivanrakennuksen keskus ja Espanjan laivaston tukikohta. Kaupunki oli kenraali Francisco Francon syntymäpaikka ja tunnettiin hänen mukaansa nimellä El Ferrol del Caudillo vuosina 1938–1982.

title: Francisco Franco

text: Kesällä 1921 Espanjan armeija kärsi tappion marokkolaisen vapaustaistelijan Abd el-Krimin johtamille riff-heimoille Annualissa. Francon johtamana legioona suoritti kolmen päivän marssin pelastamaan Melillan kaupunkia. Everstinä Franco johti etujoukkoja Alhucemasin maihinnousussa Abd el-Krimin heimojen sydänalueelle. Maihinnousu, yhdistettynä Ranskan joukkojen hyökkäykseen etelästä päätti lyhytikäisen Rifin tasavallan. Tultuaan Euroopan nuorimmaksi kenraaliksi 1926, Franco osoitettiin Zaragozan sotilasakatemian johtoon.

title: Falangi (puolue)

text: Saatuaan vallan käsiinsä Francisco Franco yhdisti Falangin, monarkistisen karlistiliikkeen ("Comunión Tradicionalista") ja muut oikeistolaiset ryhmät liikkeeksi "Falange Española Tradicionalista de las JONS" (FET y de las JONS). Vastustajat tukahdutettiin, ja univormuun lisättiin karlistien punainen baretti. Kenraali Francosta tuli Falangin ehdoton johtaja ja hänen langostaan Ramón Serrano Suñerista sen puhemies. Falangissa oli jo 250 000 jäsentä Francon päästyä valtaan vuonna 1939.

title: Saksan 3. panssaridivisioona

text: 6. panssarirykmentin vapaaehtoisista perustettiin vuosina 1937–1939 kaaderi Kondorilegioonan 88. panssaripataljoonaan, joka taisteli Espanjan sisällissodassa kenraali Francisco Francon joukkojen riveissä. Divisioona osallistui Itävallan Saksaan liittämiseen ja hyökkäykseen Puolaan 1939, jolloin se oli osa kenraali Heinz Guderianin johtamaa XIX armeijakuntaa. Divisioona hyökkäsi Pommerista Toruńiin Pohjois-Puolaan ja siitä edelleen kaakkoon kohti Brest-Litovskia.

title: Espanjan historia

text: 17. heinäkuuta 1936 kenraali Francisco Franco johti Marokosta hyökkäystä pohjoiseen sillä aikaa, kun kenraali Sanjurjo hyökkäsi Navarrosta etelään. Franco pyrki mahdollisimman nopeaan vallankaappaukseen, mutta tasavaltalaiset kykenivät onnistuneeseen vastarintaan Madridissa, Barcelonassa ja Baskimaalla. Viimeiset tasavaltalaiset antautuivat 1. huhtikuuta 1939.

title: Hugo Sperrle

text: Espanjan sisällissota syttyi 1936. Kenraali Francisco Francon johtamat kansallismieliset kapinoivat vasemmistojohtoista vapailla vaaleilla valittua tasavaltaa vastaan. Adolf Hitler halusi auttaa Francoa ja lähetti vapaaehtoisista kootun Kondorilegioonan taistelemaan Espanjaan Francon joukkojen puolelle. Sperrle toimi saksalaisten joukkojen komentajana.

title: Francisco Franco

text: Älmeberg, Roger: Franco. Diktator på livstid. Norstedts, 2012. Paul Preston: Franco: A Biography, 1994.

title: Espanjan sisällissota

text: Espanjan sisällissota käytiin vuosina 1936–1939 vapailla vaaleilla valitun Espanjan toisen tasavallan hallituksen (republicanos) ja kenraali Francisco Francon johtamien kansallismielisten (nacionalistas) kapinallisten välillä. Sitä voidaan pitää eräänlaisena toisen maailmansodan esinäytöksenä. Vastakkain olivat osaksi samat ideologiat, ja sotaan osallistuivat maailmansodan tulevat vastapuolet Saksa ja Neuvostoliitto testaten samalla omaa aseistustaan.[1]

title: Francisco Franco

text: Franco valmistui Toledon sotilasakatemiasta ja vietti kaksi vuotta palvellen Espanjassa, mutta hankki asemapaikan Marokosta ensimmäisen tilaisuuden tullen.[1] Afrikan protektoraatin turvaaminen johti suuriin miestappioihin, mutta oli myös keino hankkia ylennys kunnostautumisen kautta (la caja o la faja, arkku tai kenraalin vyö).

title: Espanjan vastarintaliike

text: Espanjan vastarintaliike on Espanjan sisällissodan päättymisen jälkeen kenraali Francisco Francon sotilasdiktatuuria vastaan taistelleiden sissiryhmien yhteisnimitys. Suurin osa entistä tasavaltalaishallitusta kannattaneista ryhmistä toimi maanpaossa Ranskasta käsin. Toisen maailmansodan aikana ne osallistuivat myös Ranskan vastarintaliikkeen toimintaan ja vapauttivat sodan loppuvaiheessa useita kaupunkeja Lounais-Ranskassa, jossa liittoutuneiden joukot eivät taistelleet.

title: Francisco Franco

text: Vaikka Franco olikin virallisesti monarkisti, hänellä ei ollut halua asettaa kuningasta, vaan hän piti asemaa osin itse, ottaen itselleen kuninkaalle varatun kapteenikenraalin arvon, asuttuaan kuninkaallisessa palatsissa ja määrättyään kuvansa rahoihin. Hän otti itselleen arvonimet Jefe del Estado, valtion pää, Generalísimo de los Ejércitos Españoles, Espanjan armeijoiden korkein kenraali ja por la gracia de Dios, Caudillo de España y de la Cruzada, Jumalan armosta, Espanjan ja ristiretken päällikkö. Fraasia ”Jumalan armosta” käytetään yleensä vain kuninkaallisista.

title: Espanja

text: Sisällissodan jälkeen vuonna 1939 vallan otti voittajapuolen kenraali Francisco Franco. Hän hallitsi kuolemaansa vuoteen 1975 asti diktaattorina. Toisen maailmansodan jälkeen Espanja oli eristetty, kunnes 1953 solmi sopimuksen Yhdysvaltain kanssa sotilastukikohdista ja pääsi 1955 YK:n jäseneksi. Espanjan talous kärsi merkittävästi Francon ajan eristyneisyydestä ja huonosta tuottavuudesta. Vuonna 1959 Espanja aloitti IMF:n ohjauksessa talouden vakauttamisen ja kaupan ja pääomavirtojen liberalisoinnin. 1960-luvun alussa talousuudistusten ja ulkomaisen avun avulla matkailu ja teollisuus saatiin lopulta nousuun.[16]

title: Adolf Hitler

text: Maaliskuussa 1935 Hitler julisti Versailles’n rauhansopimuksen mitättömäksi ja otti jälleen käyttöön asevelvollisuuden. Hän aloitti massiivisen sotakoneiston, Wehrmachtin, rakentamisen. Siihen kuuluivat myös uusi laivasto, Kriegsmarine ja ilmavoimat, Luftwaffe. Työttömyys väheni nopeasti laajojen rakennushankkeiden ja sotateollisuuden ansiosta. Maaliskuussa 1936 Hitler rikkoi jälleen Versailles’n sopimusta miehittämällä demilitarisoidun Reininmaan. Kun Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska eivät reagoineet, Hitler siirtyi edemmäs. Heinäkuussa 1936 alkoi Espanjan sisällissota, jossa kenraali Francisco Francon johtamat kansalliset kapinoivat tasavaltalaista kansanrintamahallitusta vastaan. Hitler lähetti joukkoja Espanjaan tukemaan Francoa ja testaamaan Saksan uusia asevoimia.


query: Mitä sonaattimuoto tarkoittaa?

title: Sonaattimuoto

text: Sonaattimuoto on musiikkitermi, jolla tarkoitetaan 1700- ja 1800-luvuilla sävelletyissä sonaateissa, konsertoissa, sinfonioissa ja muissa instrumentaaliteoksissa useimmiten ensimmäisessä osassa käytettyä muotoa. Se kehiteltiin 1800-luvun aikana kokoavaksi käsitteeksi klassisen kauden kappaleille, joilla oli samankaltainen muoto. 1700-luvulla termiä ei siis vielä käytetty, eikä kaikkia kappaleita voi mahduttaa sonaattimuotoon. Esimerkiksi Mozartin pianokonsertoissa on sonaattimuodon kaltaisia aineksia, mutta kappale itsessään ei ole sonaattimuotoinen.

title: Johdanto ja allegro (Ravel)

text: Harpulle hyvin sopivaan Ges-duuriin sävelletyssä teoksessa on nimensä mukaiset kaksi osaa, jotka soitetaan ilman taukoa. Alun johdanto, esitysmerkinnältään "Très lent", on vain 26 tahdin mittainen. Sitä seuraava allegro-osa noudattaa muunneltua sonaattimuotoa ja alkaa sooloharpun kehitelmillä jo esitellystä teemasta. Huilu ja klarinetti esittelevät toisen teeman pizzicaton säestämänä. Fortissimo-huipennuksen jälkeen harpun kadenssi johtaa mahtipontisuutta välttävään nopeaan finaaliin. Teoksen kesto on noin 11 minuuttia.

title: Sinfonia

text: Wieniläisklassinen sinfonia kasvoi kukoistukseensa Haydnin ja Mozartin myöhäistuotannossa. Erityisesti on mainittava Haydnin 12 lontoolaista sinfoniaa sekä Mozartin kuuluisa 25. sinfonia ja myöhäissinfoniat (numerot 35–36 ja 38–41). Vuonna 1788, noin kolme vuotta ennen kuolemaansa, säveltämässään Jupiter-sinfoniassa (numero 41) Mozart oli jo viemässä sinfoniaa vahvasti uusille urille. Haydn ja Mozart pysyttelivät kuitenkin varsin tiukasti klassisen sinfonian teokselle tyypillisessä rakenteessa, jossa oli ensin pitkä nopea osa (yleensä tempomerkintänä "Allegro"), sitten hidas osa (yleensä "andante"), kolmantena osana menuetti ja lopuksi nopea finaali. Joskus ensimmäisen osan alussa saattoi olla hidas ("adagio"), noin minuutin tai enintään parin mittainen alkusoitto. Johdantovaiheesta siirryttiin suoraan sonaattimuotoa noudattavaan nopeampaan vaiheeseen.

title: Pianosonaatit (Beethoven)

text: Ludwig van Beethoven oli ensimmäisiä, jotka rikkoivat kolmiosaista sonaattimuotoa. Beethoven kirjoitti sonaatteihinsa usein neljännen osan, mistä tuli romantiikan ajan vallitseva käytäntö. Beethoven tilasi pianonvalmistajilta suurempiäänialaisia soittimia "Waldstein-sonaattia" varten, mistä johtuu pianoihin vakiintunut lopullinen koskettimien määrä.

title: Urkusinfonia

text:
Alexandre Guilmant kirjoitti kahdeksan sonaattia uruille. Ensimmäisen sonaatin tekstuurin hän kirjoitti myös orkesterille ja nimesi sen sinfoniaksi. Vastaavasti orkesterille kirjoittamansa kahdeksannen urkusonaatin hän nimesi sinfoniaksi järjestysnumerolla toinen. Seitsemännen sonaatin vaihtoehtoinen nimi on sarja.
Widor kirjoitti kahdeksan numeroitua urkusinfoniaa sekä numeroimattomat urkuteokset Goottilainen sinfonia, Romaaninen sinfonia ja Latinalainen sarja. Järjestysnumeron kasvaessa sinfonia jatkuvasti hakee muotoaan. Laajennetusta Preludi ja Fuuga -muodosta se lähestyy sonaattimuotoista sinfoniaa, laajenee lähes yli-inhimillisiin mittoihin ja saa lopuksi täyttymyksen varsin omaperäisessä Romaanisesa sinfoniassa.
Louis Vierne oli sekä Franckin että Widorin oppilas ja omaksui eräitä heidän käytäntöjään, mutta säveltäjänä kulki omia teitään. Hän kirjoitti kuusi numeroitua urkusinfoniaa.

title: Pekka ja susi

text: Teos on kolmitaitteinen ja sen rakenne noudattaa löyhästi sonaattimuotoa, mutta siitä poiketaan monin paikoin ja teemoja kehitellään vapaasti. Alkujakso esittelee päähenkilöt ja valmistaa yleisöä tulossa olevaan toimintaan. Keskimmäinen taite (kehittelytaite) sisältää eniten toimintaa. Alussa susi tulee ja syö ankan. Lopulta Pekka saa suden kiinni. Viimeisessä taitteessa päähenkilöt palaavat kotiin ja Pekan teema palaa voitonmarssina.

title: Sonaattimuoto

text: Kehittelyjakson muoto on säveltäjälle täysin vapaa. Kehittelyjakso perustuu lähes poikkeuksetta esittelyjakson teemoille. Usein otetaan esimerkiksi lähtökohdaksi teeman pari ensimmäistä tahtia ja rakennetaan niiden pohjalta "epämelodisia" kehitelmiä. Kehittelyjaksoissa ei yleensä esitellä mitään uusia vahvoja melodioita.

title: Sonaattimuoto

text: Luokka:Taidemusiikin muodot Luokka:Musiikkitermit

title: Rondo

text:
Rondo koostuu toistuvasta teemasta sekä teeman välissä olevista erilaisista jaksoista, kuten tanssikin ennen. Rakennetta kuvataan usein kirjaimilla, jossa A vastaa teemaa ja muut kirjaimet väliosia. A B A C A on lyhin mahdollinen rondomuoto, sillä ollakseen rondo teeman täytyy toistua ainakin kolmesti; sävellaji ja korkeus, jolta teema soitetaan, voivat tosin vaihdella.
Usein etenkin klassismin ajan rondot olivat ns. sonaattirondoja. Sen rakenne myötäilee rondon lisäksi sonaattimuotoa. Esittelyjaksoa vastaa ABA, jonka jälkeen tulee teemasta usein poikkeava taite. Esimerkiksi, jos rondo on duurissa, niin C-taite on usein mollissa ja vastaa näin kehittelyjaksoa. Kun teema on C-taitteen jälkeen toistunut kolmannen kerran toistuu B-taite kertausjaksonomaisesti. Se on kuitenkin yleensä jollakin tavalla aiemmasta B-taitteesta poikkeava. Sonaattirondo päättyy teemaan tai lopukkeeseen eli codaan.

title: Anton Bruckner

text: Vaikka Bruckner oli sinfonikkona uudistuksellinen säveltäjä, hänen uudistuksellisuutensa ei ulottunut teosten rakenteeseen osien tasolla. Kaikki hänen sinfoniansa ovat nimittäin jo klassismin ajoilta peräytyneen käytännön mukaisesti neliosaisia. Ne alkavat laajennettua sonaattimuotoa käyttävällä allegro-osuudella, jota seuraa lähes aina hidas osio, 3/4 tahtilajiin kirjoitettu scherzo ja lopuksi osin sonaattimuotoon perustuva finaali. Brucknerin käyttämät orkesterit ovat myös kokoonpanoltaan suhteellisen perinteisiä: normaalit jouset, puupuhaltimia on pareittain, käyrätorvia neljä, trumpetteja kaksi tai kolme, pasuunoita kolme. Lisäksi mukana on yksi tuuba. Kahdeksannessa ja yhdeksännessä sinfoniassa puupuhaltimet ovat kolminkertaiset. Lyömäsoittimista Brucknerille riittävät yleensä pelkät patarummut. Kolmessa viimeisessä sinfoniassa on käytetty Wagner-tuubaa. Huolimatta suhteellisen vaatimattomista kokoonpanoista Bruckner saa esittäjistöstään halutessaan irti valtaisia tehoja. Solisteille, kuorolle, uruille ja orkesterille sävelletty Te Deum tarjoaa tästä hyvän esimerkin. Sinfonioilla ei ole kutsumanimiä lukuun ottamatta Romanttista neljättä sinfoniaa (kahdeksannen sinfonian nimestä, "apokalyptinen", on aikojen saatossa luovuttu).

title: Romantiikan musiikki

text: Romantiikan musiikki liittyy läheisesti romantiikkaan myös kirjallisuudessa, taiteessa ja filosofiassa. Musiikissa jatkettiin monelta osin klassismin aikana vallinneita perinteitä, kuten sonaattimuotoa. Henkisesti se oli kuitenkin hyvin erilaista: kun aiemmin musiikissa oli noudatettu tiukkoja kaavoja ja rationalistista estetiikkaa ilmaisussa, nyt säveltäjät alkoivat ilmaista sillä tunteita ja käyttää intuitiivisia ja usein hyvin poikkeuksellisia ilmaisutapoja. Musiikista oli tullut yksilöllisempää, ja jokaisen teoksen ainutkertaisuutta haluttiin korostaa. Säveltäjien tyylit kehittyivät selvästi toisistaan poikkeaviksi. Harmoniset rakenteet olivat peräisin Haydnilta, Mozartilta ja Beethovenilta, mutta niitä laajennettiin ennennäkemättömiin mittasuhteisiin. Sitä alettiin 1800-luvulla kutsua tonaalisuudeksi. Myös kromaattinen sävelasteikko ja dissonanssi tulivat tavallisemmiksi. Kun klassismin musiikin suurin merkitys oli toimia viihdykkeenä ylhäisölle, romantiikassa nähtiin jotain syvällisempää.

title: Kamarimusiikki

text: Kamarimusiikin teokset etenkin 1700- ja 1800-luvulla noudattivat usein sinfoniasta tuttua kaavaa osien rakenteeltaan eli usein teoksen ensimmäinen osa oli nopea, toinen osa hidas, kolmantena osana oli menuetti tai scherzo, ja viimeisenä osana on nopeatempoinen finaali. Kamarimusiikki on kuitenkin ollut jo varhaisvaiheessaan sinfoniaa vähemmän sidottu tällaisiin valmiisiin rakenteisiin. Tyypillinen lisä kamarimusiikin teosten rakenteissa on ollut jonkin melodian variaatioista koostuva osuus. Sinfonian tapaan teoksissa käytetään usein sonaattimuotoa – varsinkin teoksen ensimmäisessä osassa.

title: Pianosonaatti h-molli (Liszt)

text: Sonaattia on yritetty usein jakaa neljään osaan, joskaan osien välillä ei ole taukoja. Koko noin 25 minuuttia kestävä teos on siis päällisin puolin yksiosainen. CD-levyillä teos jaetaan joskus jopa 13 eri raidalle tempomerkintöjen vaihtelujen mukaan. Koko teoksen on nähty myös noudattavan sonaattimuotoa, joskaan eri sonaattimuodon vaiheiden tarkkoja alkamis- ja loppumispisteitä ei voida määrittää ja tähän liittyen asiasta on kiistelty paljon. Toinen tapa hahmottaa teoksen rakennetta on nähdä se perinteisen sonaatin alkuosan sijasta rakenteeltaan koko perinteistä neliosaista sonaattia (alku, hidasosa, scherzo ja finaali) muistuttavana.

title: Sonaatti

text: Käytännössä säveltäjät ottivat klassismin aikana vapauksia totutusta kaavasta ja siksi osien rakenne ei aina päde. Kaikissa sonaateissa ei ole edes sonaattimuotoista osaa, esimerkiksi Mozartin A-duurisonaatissa KV 331 tai Beethovenin cis-mollisonaatissa op. 27/2 (Kuutamosonaatti). Niin ikään modernit sonaatit poikkeavat tästä kaavasta.

title: Joseph Haydn

text: Haydnia pidetään klassisen sinfonian ja jousikvartettojen isänä. Hän sävelsi peräti 106 sinfoniaa (niistä 104 numeroitua, lisäksi sinfoniat "A" ja "B", laskuista on jätetty pois "Sinfonia Concertante ”nro 105”" ja yksi kadonnut teos), jotka noudattavat neliosaista jakoa ja sonaattimuotoa. Useilla sinfonioilla on lisänimi. Jousikvartettoja hän sävelsi 83 kappaletta. Myös hänen pianosonaattinsa (52 kpl), pianotrionsa, divertimentonsa ja messunsa muodostivat perustan näiden tyyppien tyylille klassismin aikana. Haydnin konsertoista klassikoita ovat ainakin trumpettikonsertto sekä ensimmäinen sellokonsertto. Messuista "Nelson-messu" kuuluu arvostetuimpien kuoroteosten joukkoon.

title: Klassismin musiikki

text: Ensimmäiset sinfoniat sävellettiin Milanossa, Pohjois-Italiassa. Kuuluisin milanolaisista sinfoniasäveltäjistä oli Giovanni Battista Sammartini (n. 1700–1775), jonka sinfoniat oli yleensä sävelletty jousisoittimille neliäänisesti. Teokset ovat kolmiosaisia ja noudattavat nopea–hidas–nopea-rakennetta. Ensimmäinen osa on Kochin mallin (katso Sonaattimuoto) mukaisesti sonaattimuotoinen. Osat ovat kohtalaisen lyhyitä ja koko teoksen esittämiseen kuluu noin kymmenen minuuttia.

title: Sonaattimuoto

text: Esittelyjaksossa esitellään pääteema. Se on yleensä reipas ja on kappaleen pääsävellajissa. Pääteemoja voi myös olla useita. Teemaa, joka hoitaa modulaation sivuteemaan, kutsutaan transitioteemaksi. Se esiintyy joissakin sonaattimuotoisissa kappaleissa, muttei ole välttämätön. Sivuteema tai sivuteemat ovat usein laulavampia ja rauhallisempia kuin pääteemat. Se on tyypillisesti eri sävellajissa kuin pääteema. Jos pääteema on duurissa, on sivuteema yleensä sen dominantin duurissa (eli esimerkiksi jos pääteema on C-duurissa, on sivuteema G-duurissa), mutta jos pääteema on mollissa, on sivuteema usein sen rinnakkaisduurissa, jolla on samat ylennykset tai alennukset kuin mollilla (esimerkiksi a-mollikappaleessa sivuteema on C-duurissa), toisinaan kuitenkin dominantin mollissa (eli jos pääteema on a-mollissa, saattaa sivuteema olla e-mollissa). Sivuteeman jälkeen voi tulla vielä lopputeemoja, jotka lopulta vievät jakson päätökseen. Ne ovat samassa sävellajissa kuin sivuteema.

title: Ludwig van Beethoven

text: Beethovenin edelleen kehittämä sonaattimuoto toimi vertailukohtana tuleville säveltäjäpolville. Beethovenin sonaattimuodossa johdannolla oli aiempaa suurempi merkitys. Hän käsitteli teoksiaan aiempaa enemmän yhtenäisinä kokonaisuuksina, ja hän valmisteli ensin kokonaisuuden päässään, jonka jälkeen hioi yksityiskohdat sitä mukaileviksi.[14] Hän käytti teoksissaan keksimäänsä alkumotiivia, josta ikään kuin huomaamatta luodaan motiiveja ja teemoja koko teoksen aikana. Siten kaikki teoksen teemojen alkuperä voidaan johtaa takaisin alkumotiiviin. Esimerkiksi kahdeksannen sinfonian ensimmäiset säkeet luovat temaattisen aineiston koko sinfonialle. Viidennen sinfonian ensimmäisen osan kuuluisa neljän sävelen motiivi toistuu muunnelmina koko osan halki. Beethoven saattoi joskus yhdistää alkumotiivilla myös useita teoksia toisiinsa.

title: Sinfonia

text: Sinfonioiksi kutsuttiin aluksi italialaisten oopperoiden alkusoittoja. Ne saattoivat olla joskus kolmiosaisia noudattaen nopea-hidas-nopea -kaavaa. Tällöin sana oli synonyymi overtyyrin (alkusoitto) kanssa. Tässä merkityksessä "sinfonia" sanaa käytettiin myös esimerkiksi kantaattien yhteydessä (huomattavana esimerkkinä Bachin sinfonia kantaattiin nr. 29). Jo 1700-luvun alkupuolella "sinfonia" -sanaa käytettiin joskus yleisterminä minkä tahansa tyyppisestä instrumentaaliteoksesta. 1730-luvulla alettiin kolmiosaisia sinfonioita säveltää oopperoista erilliseksi teoksiksi. 1700-luvun puoliväliin mennessä neliosainen muoto (nopea – hidas – menuetti – nopea) tuli vallitsevaksi (1800-luvun alkaessa menuetti korvattiin muulla lyhyellä osalla, usein scherzolla). Sinfonian kehitykseen 1700-luvulla osallistuivat monet rokokooajan säveltäjät kuten italialaiset Sammartini ja Boccherini, J. S. Bachin pojat Philipp Emanuel ja Johann Christian, Mannheimin koulukunta kärjessään Johann Stamitz, wieniläiset Wagenseil ja Monn, sekä lopuksi Haydn ja Mozart. Esiklassinen sinfonia sai yhä enemmän laveutta ja sisältöä. Sonaattimuoto, josta tuli pakollinen ensimmäinen osa, kasvoi täyteen merkitykseensä, ja samalla koko sävellystyyli muuttui ilmeikkäämmäksi.

title: Pianosonaatti

text: Pianosonaatti on yleensä yhdelle pianolle sävelletty sonaatti. Sonaatin määritelmä on vaihdellut aikojen saatossa. Domenico Scarlatti sävelsi barokin aikana satoja yksiosaisia sonaatteja cembalolle. Klassismin aikana vakiintui käyttöön erityinen sonaattimuoto, ja sonaatin osien tyypilliseksi määräksi tuli kolme tai neljä. Nykyisin sonaatin muoto on hyvin vapaa, ja nimitystä käytetään hyvin erityyppisistä sävellyksistä. Osia on monissa tapauksissa jokin muu määrä kuin kolme tai neljä.

title: Sonaattimuoto

text: Sonaattimuoto koostuu kolmesta jaksosta: esittelyjaksosta, jossa "esitellään" kappaleen teemat eli sävelaiheet; kehittelyjaksosta, jossa näitä teemoja kehitellään; sekä kertausjaksosta, jossa esittelyjakson aiheet kertautuvat. Esittelyjaksoa voi edeltää hidas johdanto.

title: Pohjolan tytär (sävellys)

text:
"Pohjolan tytär" edustaa Sibeliuksen tuotannossa tyylillistä murrosvaihetta. Erik Tawaststjernan mukaan sävelruno on kuin januksenpää:
"Väinämöisen-kasvot katsovat taaksepäin myöhäisromantiikan jykevästi veistokselliseen sävelmaailmaan, kun taas toiset, ilmojen tyttären kasvot suuntautuvat impressionistiseen taivaanrantaan."
Sibelius laajensi tavanomaista orkesterikokoonpanoaan piccololla, englannintorvella, bassoklarinetilla, kontrafagotilla, kahdella kornetilla ja harpulla. Hän muovasi teoksen ohjelmallisen taustan tekstiksi, jonka kustantaja julkaisi partituurissa saksaksi runomuotoisena. Muodoltaan teos edustaa vapaata sonaattimuotoa, jonka kertausjakso huipentuu voimakkaasti, minkä jälkeen kappale päättyy lyhyeen codaan. Tritonuksen käytöllään teos ennakoi säveltäjän neljättä sinfoniaa. Tawaststjernan mukaan "Pohjolan tytär" on Sibeliuksen merkittävimpiä teoksia: se on yhtä säihkyvä kuin Richard Straussin sinfoniset runot mutta niitä yhtenäisempi.

title: Olivier Messiaen

text: Messiaenin musiikin perusta on syvä katolinen mystiikka, ja hänen teoksensa tuovat julki tämän individualistis-uskonnollisen näkemyksen. Toisin kuin useimpien länsimaisten säveltäjien tuotanto Messiaenin musiikki ei perustu dynaamiseen kehittymisen ideaan: esimerkiksi sonaattimuotoa Messiaen ei käyttänyt lainkaan. Musiikki on suhteellisen helposti messiaenilaiseksi tunnistettavaa, paikallaan pysyvää, modaalista, äänenväriin ja rytmiikkaan perustuvaa, ja rakentuu monenlaisesta epätavallisesta materiaalista: kaikkea gregoriaanisesta laulusta ja itämaisesta modaliteetista ja rytmistä sarjallisuuteen, elektronimusiikkiin ja lintujen lauluun (josta hän kirjoitti tutkielman ja pitkän pianosarjan "Catalogue d'oiseaux"). Ominaista on ennen kaikkea hienostunut, monimutkainen ja tarkka rytmiikka ja hyvin kehittynyt äänenvärin käyttö.

title: Romantiikka

text: Romantiikan musiikki liittyy läheisesti romantiikkaan myös kirjallisuudessa, taiteessa ja filosofiassa. Musiikissa jatkettiin monelta osin klassismin aikana vallinneita perinteitä, kuten sonaattimuotoa. Henkisesti se oli kuitenkin hyvin erilaista: kun aiemmin musiikissa oli noudatettu tiukkoja kaavoja ja rationalistista estetiikkaa ilmaisussa, nyt säveltäjät alkoivat ilmaista sillä tunteita ja käyttää intuitiivisia ja usein hyvin poikkeuksellisia ilmaisutapoja. Romantiikan sävellykset saivat usein aiheensa luonnosta, kuten aurinkoisesta kevätpäivästä tai myrskyisästä ulapasta. Innoituksia haettiin myös historiasta, kirjallisuudesta ja runoudesta tai ihmisen psyykestä.

title: Klassismin musiikki

text: Jan Stamic () (1717–1757) toimi Mannheimin vaaliruhtinaan hovissa hovisäveltäjänä ja orkesterinjohtajana. Mannheimin orkesteri oli kansainvälisesti kuuluisa kurinalaisuudestaan ja korkeasta teknisestä tasostaan. Säveltäjä Charles Burney nimittikin sitä "kenraalien muodostamaksi armeijaksi". Stamic saattoi käyttää orkesterin korkeaa tasoa hyväkseen sävellyksissään. Hän käytti ensimmäisenä säveltäjänä säännöllisesti sinfonioissaan myöhemmin vakiintunutta neliosaista rakennetta. Neliosaisen sinfonian kolmas osa oli menuetti ja trio, ja viimeinen osa oli hyvin nopea, tempomerkintänä usein "presto". Stamicin sinfonioiden ensimmäiset osat noudattavat Kochin sonaattimuotoa, mutta siten että osat olivat huomattavasti pitempiä kuin aikaisemmin sävelletyissä sinfonioissa.

title: Sonaattimuoto

text: Muoto kuitenkin vakiintui varhaisen klassismin aikana, sillä sonaatin toistuvuus ja helposti mieleenpainuvat teemat sekä yksinkertainen rakenne tekivät siitä ihanteellisen konserttikappaleen. Klassismin aikana nimittäin nykymuotoinen konserttitoiminta sai alkunsa ja säveltäjän piti ottaa yleisö huomioon. Sonaattimuodon esiasteen voi erottaa jo joistakin Bachin fuugista, joissa alun teemat toistuvat samalla tavalla kehittelevämmän taitteen jälkeen.

title: Sinfonia nro 3 (Beethoven)

text: Teos merkitsi irtiottoa aiemmasta sinfoniaperinteestä, ja se oli merkittävä askel kohti romantiikkaa. Kestoltaan se on edeltäviä sinfonioita huomattavasti pitempi. Teoksessa mahtavimpana pidetään sen ensimmäistä osaa, joka kestää noin 14–18 minuuttia ja noudattaa sonaattimuotoa. Toinen osa on lähes samanpituinen hautajaismarssi, jota esitetään välillä erilaisissa muistotilaisuuksissa irrallisena kappaleena. Kolmas osa on metsästyshenkinen scherzo. Kymmenminuuttinen finaali on osin muunnelmamuotoinen. Eroican orkestraation erikoisuus on kolmen käyrätorven käyttö tavanomaisten kahden sijasta: näillä on näyttävää soitettavaa varsinkin scherzon triossa. Eroica luetaan sinfoniakirjallisuuden suurimpiin klassikoihin, sekä klassisen musiikin tärkeimpiin sävellyksiin.

title: Sonaattimuoto

text: Sonaattimuoto on tavallisin klassisen ja romanttisen kauden sonaateissa, sinfonioissa sekä kamarimusiikin teoksissa. Tuon ajan sinfonioita on luonnehdittu orkesterille sävelletyiksi sonaateiksi. Usein juuri teoksen ensimmäinen osa on sonaattimuotoinen, mutta mikä tahansa muukin osa voi olla sonaattimuodossa. Yleisenä sääntönä pidetään, että ollakseen sonaatti kappaleessa on oltava ainakin yksi sonaattimuotoinen osa. Näin ei kuitenkaan aina ole. Sonaattimuoto ei ole klassisen kauden konsertoissa kovin keskeisessä asemassa, vaikka Mozart käytti sitä usein muunneltuna, mutta romantiikan ajan konsertoissa se on yleisempi. Klassisen kauden ja varhaisromantiikan kamarimusiikissa sonaattimuoto on hyvin yleinen. Usein jousikvartettojen ja muiden kamarimusiikin teosten ensimmäinen osa noudattaa sonaattimuotoa. 1800-luvun lopusta eteenpäin sonaattimuoto on käynyt harvinaiseksi, sillä noina vuosina muodon merkitys väheni. Romantiikan aikana Franz Lisztin kaltaiset uudemman polven edustajat rikkoivat sonaattimuotoa selvästi jopa sonaateissaan. Moderneissa sonaateissa ei esiinny sonaattimuotoa.

title: Pianosonaatti nro 12 (Beethoven)

text: Muunnelmasarjalla aloittaminen sonaattimuotoisen osan sijaan on hyvin epätavallista. Tämän sonaatin lisäksi ehkä tunnetuin sonaatti, jossa on tehty samoin, on Wolfgang Amadeus Mozartin sonaatti nro 11 A-duuri (KV 331), jonka finaali on kuuluisa "Turkkilainen marssi". Mozartin ja Beethovenin pyrkimykset eivät kuitenkaan vaikuttaneet samoilta, Beethoven sävelsi vielä perään kaksi sonaattia (Quasi una fantasia ja Kuutamosonaatti), joissa ei kummassakaan ollut sonaattimuotoista ensiosaa. Beethoven pyrki siis tietoisesti rikkomaan tätä käytäntöä, Mozart ei.

title: Sonaattimuoto

text: Kertausjaksossa esittelyjakson teemat toistuvat, mutta niitä on usein enemmän tai vähemmän muunneltu. Mahdollinen hidas johdanto kuullaan sonaattimuodossa vain kerran, ellei säveltäjä ole halunnut panna sitä kehittelyjaksoon (poikkeuksena esimerkiksi Haydnin sinfonia 103, jossa johdantoon palataan kertausjaksossa). Kertausjakson huomattavin ero esittelyjaksoon verrattuna on, että sivuteema on samassa sävellajissa kuin pääteemakin. Tämän vuoksi myös pää- ja sivuteemojen välissä oleva transitioteema on täysin toinen kuin esittelyjaksossa, sillä modulaatiota ei tapahdu. Kuitenkin jos pääteema on mollissa, on sivuteema usein sitä vastaavassa muunnosduurissa, jolla on sama perussävel. (Eli jos pääteema on a-mollissa, on sivuteema kertausjaksossa A-duurissa sen sijaan, että se esittelyjaksossa oli C-duurissa.) On myös teoksia, joissa sivuteema on mollissa, mutta se ilmiö on harvinainen. Kappaleen voi päättää coda eli lopuke tai muunlaiset toistot. Erityisesti Beethovenin sonaattimuotoisissa kappaleissa on paljon lopukkeita.


query: Kuinka kauan Kreikan alueella on ollut asutusta?

title: Kreikan historia

text: Kreikan alue on ollut yksi Euroopan varhaisimpia asuttuja alueita. Asutus levisi Kreikkaan paleoliittisella eli vanhemmalla kivikaudella idästä tai pohjoisesta.[4] Petrálonan luolasta Chalkidikílta on löydetty hominidin kallo, jonka iäksi on arvioitu yleisimmin noin – vuotta.[5][6] Varhaisia merkkejä paleoliittisen ajan asutuksesta Kreikassa on löydetty myös Thessaliasta. Aikakaudella elettiin metsästäjä-keräilijöinä ja asuttiin luolissa. Asumuksia ei vielä rakennettu, eikä maanviljelystä tai keramiikkaa tunnettu. Paleoliittinen kausi kesti noin vuoteen 7000 eaa.[1]

title: Tuomas Kilvoittelijan kirja

text: ""Voi teitä, jotka panette toivonne lihaan, tuhoutuvaan vankilaan. Kuinka kauan olette unohduksen vallassa ja kuinka kauan luulette, että katoamattomatkin tuhoutuvat. Teidän toivonne perustuu tähän maailmaan, ja tämä elämä on teidän jumalanne. Te turmelette sielunne!"" (s. 143, suomennos Ismo Dunderberg, Antti Marjanen ja Risto Uro)

title: Lefkantí

text: Lefkantín asutuksen tunnetuin vaihe rakennettiin noin 1100–1000 eaa. Aikakausi oli protogeometriseksi kaudeksi kutsuttua Kreikan varhaista rautakautta, ja se luetaan perinteisesti osaksi niin kutsuttuja Kreikan pimeitä vuosisatoja. Lefkantín löydöt ovat kuitenkin haastaneet perinteisen käsityksen ”pimeistä vuosisadoista” ja kulttuurin romahduksesta kyseisenä aikana, sillä se ei osoita erityisiä merkkejä taantumisesta. Paikka on ollut asuttuna myöhäiselle geometriselle kaudelle noin ajalle 750–700 eaa. saakka. Alue hylättiin mahdollisesti Lelantoksen sodan vuoksi.

title: Argolis

text: Argolis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Alueella oli asutusta jo 28 000 eaa. Argoliissa sijaitseva Fránchthin luola, jossa on asuttu noin 20000–3000 eaa., on yksi Euroopan merkittävimpiä kivikautisia löytöpaikkoja. Lernassa on ollut asutusta kivikaudelta pronssikaudelle. Merkittävimpiä mykeneläisen ajan keskuksia alueella ovat Argos, Mideia, Mykene ja Tiryns. Mykeneläisen ajan jälkeen Argoliin valtasivat doorilaiset. Antiikin aikana alueen kaupunkivaltiot olivat usein sodassa etelämpänä Peloponnesoksella sijainneen Spartan kanssa.

title: Nykvarnin kunta

text: Arkeologiset löydöt todistavat, että alue on ollut asuttu noin 5 000 vuotta eli yhtä kauan kuin ympäröivät kunnat Mälaren-järven rannoilla. Kivikautisten hautojen lisäksi Nykvarnissa on myös kiinnostava riimukivi. Se sijaitsee Turingen kirkossa, jonka historia ulottuu noin vuoteen 1100. Riimukivessä on verrattain pitkä kaiverrusteksti.

title: Inkojen historia

text: Espanjalaiset konkistadorit valloittivat inkojen valtakunnan vuosina 1532–1533. Valloitusta johti Francisco Pizarro. Nimellisesti inkavaltakunta säilyi vielä vuoteen 1572 asti, jolloin Espanjan vuonna 1542 perustama Perun varakuningaskunta otti lopullisesti haltuunsa inkojen hallitseman alueen. Se merkitsi samalla myös Espanjan siirtomaavallan alkua Etelä-Amerikassa.Perun Andien muinaishistoria ulottuu kauas menneisyyteen. Monilla alueen kulttuuripiirteillä on reilusti yli 4000 vuotta pitkät perinteet, ja monet jokilaaksoista ovat olleet asuttuja yhtä kauan. Horisontti on suuri, yhtenäinen kulttuurialue mikä tarkoittaa laajaa valtiota. Välikausina esiintyi lukuisia pieniä paikalliskulttuureja, kun alue oli poliittisesti hajaantunut.

title: Vallinojan rautatieasema

text: Radan itäpuoli asemavarauksen kohdalla on Vantaan osalta valmiiksi rakennettua, mutta alueen pientalovaltaisuudesta johtuen asukasmäärä ei ole riittävä raskaan raideliikenteen asemalle. Aseman toteuttaminen riippuu siitä, kuinka paljon uutta rakentamisoikeutta kaavoitetaan radan länsipuolelle ja millä aikataululla alue toteutetaan. Suunnitellun Vallinojan uuden asuinalueen rakentamisella ei Vantaan kaupungin mukaan ole kiirettä. Keravan puolella radan itäpuolelle ei näillä näkymin toteuteta asutusta. Keravan kaupunki on päättänyt panostaa alueen kehittämiseen merkittäväksi logistiikkakeskukseksi.

title: Tähdet kuin tomua

text: Tarina sijoittuu aikaan noin tuhat vuotta sen jälkeen, kun Maapallosta on tullut radioaktiivinen, mahdollisesti kauan ennen kuin Trantoria edes on asutettu. Tarinan perusteella vaikuttaa, että asuttuja maailmoja on vain joitakin tuhansia ja ne kaikki sijoittuvat suhteellisen lähelle Maa-planeettaa. Maassa on edelleen elämää, mutta asukkaat asuvat pienillä radioaktiivisuudelta säästyneillä alueilla. Kirjan tarinan kannalta Maa on melko merkityksetön, syrjäinen planeetta.

title: Bourges

text: Bourgesin alueelta on löydetty asutusta varhaiselta rauta-ajalta ja Hallstattin kulttuurin ajalta. Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty osia hienoista puurakennuksista sekä osia käyttötavaroista, kuten keramiikkaa Italiasta ja Kreikasta. Tämä viittaa kaupankäyntiin välimeren alueiden kanssa. On oletettu, että alueella oli omaa keramiikkatuotantoa, joka poikkesi muista Välimeren alueista.

title: Urmia (järvi)

text: Urmiajärven alue on ollut kauan asuttua. Se oli Mesopotamian kulttuurin reuna-aluetta ja sen sivistyksen piirissä. Assyrialaiset nimittivät järveä ”Alemmaksi Nairin mereksi”, muinaiset persialaiset käyttivät nimeä Chichast ja roomalaiset nimeä Lacus Matianus. Keskiajalla järven nimi oli Kabuda.

title: Uxmal

text: Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä kuinka kauan Uxmalin valtakausi kesti, mutta vuoteen 1200 mennessä se ja muut Puucin alueen kaupungit oli hylätty. Eräs mahdollinen syy oli Chichén Itzán vallan kasvu.

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Yhtenä aiheena sodan aloittamiseen oli yritys toteuttaa "Megali idea", joka oli kauan ollut kreikkalaisen nationalistien keskeisenä tavoitteena. "Megali idea" oli irredentistinen pyrkimys muodostaa suur-Kreikka, joka ulottuisi Egeanmeren kummallekin puolelle ja joka käsittäisi nekin kreikkalaisten asuttamat alueet, jotka olivat jääneet alun perin varsin suppean Kreikan kuningaskunnan ulkopuolelle. Siitä saakka kun Kreikka oli itsenäistynyt osmanien valtakunnasta vuonna 1830, Megali idealla oli suuri merkitys Kreikan politiikassa. Kreikkalaiset poliitikot olivat pitäneet monia puheita ”Kreikan kuningaskunnan laajenemisen historiallisesta välttämättömyydestä”. Esimerkiksi kreikkalainen poliitikko Iohannis Kolettis ilmaisi ajatuksen Kreikan kansalliskokouksessa vuonna 1844 seuraavasti: ”Hellenismillä on kaksi suurta keskusta. Ateena on kuningaskunnan pääkaupunki. Konstantinopoli on suuri pääkaupunki, Kaupunki, kaikkien kreikkalaisten unelma ja toivo.”

title: Brunein historia

text: Nykyisen Brunein alueen esihistoriasta tiedetään vähän. Alueen väestö koostui malaijeista, jotka saapuivat alueelle 4 000 vuotta sitten. Borneon saari oli kuitenkin asuttu jo kauan ennen malaijien saapumista. Varhaisimmat todisteet Borneon ihmisasutuksesta ovat 20 000–40 000 vuotta vanhoja. 500-luvulta lähtien kiinalaisia kauppiaita rantautui Borneon saaren luonnonsatamiin. Alue oli keskeisellä kauppareitillä ja toimi välietappina kiinalaisille kauppiaille, jotka olivat matkalla muualle Kaakkois-Aasiaan tai Molukkien maustesaarille.

title: Raasepori

text: Kauan asutulla alueella on paljon hautakalmistoja eri aikakausilta. Niitä löytyy muun muassa Brobackasta, Stora ja Lilla näsetistä, sekä Kroggårdsmalmenista.

title: Vas (lääni)

text: Vasin läänin alue on ollut asuttua jo hyvin kauan. Szombathely oli olemassa jo Rooman valtakunnan aikaan, jolloin sen nimi oli "Savaria".

title: Liikakansoitus

text: Liikakansoitus ei riipu ainoastaan populaation koosta ja tiheydestä, vaan myös sen mittasuhteesta käytettävissä oleviin resursseihin, sekä siitä, kuinka ne käytetään ja miten ne jakautuvat populaation sisällä. Liikakansoitus voi olla seuraus esimerkiksi lisääntyneestä syntyvyydestä, pienentyneestä kuolleisuudesta lääketieteen kehittymisen ansiosta, lisääntyneestä maahanmuutosta tai resurssien loppumisesta tietyllä alueella. Erittäin harvaankin asuttu alue voi olla liikakansoitettu, mikäli alueella on erittäin vähäinen tai mitätön kyky ylläpitää elämää.

title: Viini antiikin Kreikassa

text: Siirtokuntien ja kauppayhteyksien kautta kreikkalainen viinikulttuuri vaikutti edelleen muun muassa kelttien, etruskien, skyyttalaisten ja lopulta roomalaisten viinikulttuuriin. Arkeologit ovat löytäneet eri puolilta Välimeren aluetta lukemattomia amforoita ja niiden sirpaleita, jotka on leimattu eri kaupunkivaltioiden ja Egeanmeren saarten leimoilla. Tämä osoittaa, kuinka laajalle Kreikan vaikutus levisi kaupankäynnin kautta.

title: Ensimmäinen Balkanin sota

text: Makedoniassa eri kansallisuuksien väliset rajat eivät ole yksiselitteisesti osoitettavissa. Serbia, joka oli kiinnostunut ns. Muinaisserbiasta oli väkiluvultaan noin 2 930 000, kun sen eteläpuolella asui 1 340 000 serbiä. Useat bulgaariyhteisöt Bulgarian ulkopuolella sjaitsivat Traakiassa Egeanmeren rannikolla satamakaupunki Kavallan ja Dardenellien välillä. Kreikkalaisten asutusta oli muun Balkanin alueella enemmän kuin itse Kreikassa. Vuoden 1907 väestönlaskennan mukaan Kreikassa oli 2 637 000 asukasta. Koko Balkanilla kreikkalaisväestöä oli kahdeksan miljoonaa. Kreikkalaisten yhdyskuntia oli Epeiroksessa Albanian alueella, Makedoniassa sekä Egeanmeren ja Mustanmeren rannikoilla aina Tonavan suistoon saakka sekä Vähän-Aasian rannikolla.

title: Maasait

text: Rituaalit vaihtelevat alueelta toiselle jonkun verran. Luettelossa annetut ikävuodet ovat suuntaa antavia ja koettavat kertoa kuinka kauan kukin vaihe kestää tai minkä ikäisenä seremoniaan osallistutaan.

title: Surtsey

text:
Saari on rauhoitettu tieteellistä tutkimusta varten, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä. Siellä tutkitaan, kuinka kauan kestää, ennen kuin muualta tullut kasvillisuus ja eläimistö leviää äskettäin merestä nousseelle saarelle. Tutkimustuloksista arvellaan saatavan tietoa, jolla on merkitystä myös sen selvittämisessä, kuinka kauan Pohjois-Euroopassa kesti jääkauden jälkeen, ennen kuin eri lajit levisivät jään alta vapautuneille alueille.
Tämän vuoksi Surtseyn saari onkin valittu vuonna 2008 Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: Ilmatilan loukkaus

text: Oleellista loukatun maan kannalta on se, millaisella lentokoneella on ilmatilaa loukattu, koska konetyypistä voi päätellä sen mahdollisen tehtävän sekä se, miten kauan ilmatilaa loukkaava ilma-alus on ilmatilassa ja kuinka syvälle asianomaisen maan ilmatilaan loukkaava ilma-alus tunkeutuu sekä se, millä alueella loukkaaminen tapahtuu. Asianomaisen maan kannalta herkkiä ilmatilan alueita ovat ilmapuolustuksen avainkohteista ja johtojärjestelmiä mahdollisesti vastaan suunnattavat lennot sekä muut kohteet, mistä satelliiteilla ei ole saatu riittävän tarkkoja kuvia.

title: Prince Rupert

text: Arkeologisissa kaivauksissa on todettu nykyisen Brittiläisen Kolumbian luoteisrannalla olleen asutusta ainakin viimeisen 10 000 vuoden ajan. Prince Rupert sijaitsee Tsimshian First Nations -intiaanien aikaisemmin asuttamalla alueella. 1800-luvulla rannikolla sijaitsi useita lohenkäsittely- ja purkituslaitoksia, jotka hyödynsivät läheisten Skeena- ja Nassjoen keväistä kutuvaellusta. Lähialueilla sijaitsivat myös Port Essingtonin, Port Simpsonin ja Metlakatlan turkiskauppa-asemat. Alueen tärkeimpinä kulkuvälineinä toimivat höyrylaivat sekä siipiratasalukset. Kauan ennen eurooppalaisten saapumista Prince Rupertin seutu oli Pohjois-Amerikan tiheimmin asuttu alue Méxicosta pohjoiseen.

title: Vöyri-Maksamaa

text: Geologisesti Vöyri-Maksamaan alue on hyvin alavaa. Monesta seikasta on pääteltävissä, että Vöyri-Maksamaa on vanhaa saaristoa. Osassa maa-alaa on asuttu hyvinkin kauan, kun taas alavat maat ovat olleet meren peittämiä vielä muutama sata vuotta sitten. Vielä 1600-luvulla Rökiöön pääsi veneellä.

title: PERT

text:
Seuraavaksi pitää arvioida, kuinka kauan aikaa kunkin yksittäisen tehtävän suorittaminen voi viedä.
"Optimistinen aika-arvio" "t" on arvaus siitä, kuinka nopeasti tehtävän voisi saada suoritetuksi, jos kaikki mahdollinen sujuisi hyvin – pois lukien suoranaiset ihmeet. "Normaali aika-arvio" "t" on arvio siitä, kuinka kauan aikaa vastaavanlaisten tehtävän tekeminen yleensä vie. "Pessimistinen aika-arvio" "t" taas näkemys tehtävän kestosta sillon, jos kaikki ko. tehtävään liittyvät, suhteellisen todennäköiset riskit toteutuvat.

title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Kuolassa keramiikan valmistustaito säilyi, vaikka se loppuikin Pohjois-Norjasta ja Pohjois-Suomesta. Nämä alueet "liittyivät" yli tuhanneksi vuodeksi Skandinavian esikeraamiseen kulttuurijatkumoon siihen asti, kunnes tyypillistä kampakeramiikkaa alettiin valmistaa sen entisen alueen eteläosissa. Se, kuinka kauan keramiikkaa valmistettiin Kuolan niemimaalla, on vielä avoin kysymys. Viimeisten ajoituksien valossa sitä valmistettiin vielä noin 4600 eaa., mutta mahdollisesti aina varhaismetallikaudelle asti.[1][28]

title: Odessa

text: Jo 200- ja 300-luvuilla eaa. seudulla oli antiikin Kreikan asutusta (Odysseus).[3] Tataarit rakensivat 1300-luvulla alueelle kauppapaikan ja kylän, jonka nimi oli Kadtšbei (). Tämä mainitaan kirjallisissa lähteissä vuodelta 1415. Myöhemmin alueella oli turkkilainen linnoitus Hadžibei () lähellä Jeni-Dunjaa (). Tämä linnoitus jäi sodan seurauksena venäläisten haltuun vuonna 1789.[3]

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Brittiläinen historioitsija Arnold J. Toynbee kirjoitti, että kreikkalaiset aloittivat järjestelmälliset tuhotyöt kohta sen jälkeen, kun he olivat 15. toukokuuta 1919 nousseet maihin Smyrnassa. Hän mainitsi myös, että hän ja hänen vaimonsa olivat omin silmin nähneet julmuudet, joihin kreikkalaiset syyllistyivät Yalovan, Gemlikin ja Izmitin alueilla. He eivät olleet ainoastaan saaneet kootuksi runsaasti todisteita jo poltetuista ja ryöstetyistä taloista, vastikään surmattujen ruumiista ja kauhistuneista eloonjääneistä, vaan he olivat itse nähneet, kuinka kreikkalaiset siviilihenkilöt tekivät ryöstöjä ja univormupukuiset sotilaat sytyttivät tulipaloja. Toynbee kirjoitti, että heti maihin noustuaan Kreikan armeija aloitti turkkilaisiin siviileihin kohdistuneet tuhotyöt, joiden tuloksena Maeander-joen hedelmällinen laakso autioitui, ja samalla se pakotti tuhannet turkkilaiset pakenemaan Kreikan valloittamien alueiden ulkopuolelle. Ison-Britannian silloinen siirtomaiden valtiosihteeri, myöhempi pääministeri Winston Churhill vertasi kreikkalaisten ja turkkilaisten toimia toisiinsa ja totesi, että kreikkalaisten tekemät tuhotyöt olivat sittenkin paljon vähäisempiä kuin turkkilaisten kauhistuttavalla tavalla toimeenpanemat kreikkalaisten karkotukset Trebizondin ja Samsunin alueilta

title: Attikan tasanko

text: Hallinnollisesti Attikan tasangon alue jakautuu Keski-Ateenan, Länsi-Ateenan, Pohjois-Ateenan, Etelä-Ateenan ja Pireuksen alueyksiköihin ja edelleen lukuisiin kuntiin. Varsinainen Ateenan kaupunki ja kunta sijaitsee tasangon keskellä. Ateenan metropolialue on kasvanut tasangon laajuiseksi nopeasti ja suhteellisen hallitsemattomasti 1900-luvun jälkimmäisen puoliskon aikana. Tasanko on Kreikan tiheimmin asuttu alue ja myös yksi koko Euroopan tiheimmin asuttuja alueita.

title: Petsofás

text:
Petsofás () on vuori ja minolaisaikainen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Vuoren korkeus on noin 215 metriä. Se sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikössä saaren itäosassa lähellä Palaíkastron kylää.
Vuorella sijaitsi yksi merkittävimmistä tunnetuista minolaisista vuorenhuippupyhäköistä Gioúchtas- eli Juktasvuoren ohella. Se palveli Rousolákoksen pronssikautista asutusta nykyisen Palaíkastron lähellä. Huipulle rakennettiin kolmihuoneinen pyhäkkö MM III -kaudella eli noin 1700–1600 eaa., mutta paikka oli ollut kulttikäytössä jo kauan ennen tätä. Pyhäköstä on jäljellä noin 1,8 metriä korkea osa seinästä. Paikalta on tehty lukuisia votiiviesinelöytöjä.

title: Paleoliittinen Kreikka

text:
Ihmisasutus levisi Kreikkaan idästä tai pohjoisesta. Varhaisin löytö on Petrálonan luolasta Chalkidikílta vuonna 1959 löydetty ihmisen kallo, jonka iäksi on esitetty eri arvioissa noin 700 000–300 000 vuotta, useimmiten noin 400 000–300 000 vuotta. Se kuuluu mahdollisesti heidelberginihmiselle ja sijoittuu näin "Homo erectusten" ja neandertalinihmisten ("Homo neanderthalensis") väliseen aikaan eräänlaisena niiden välimuotona.
Petrálonan löytö tekee Kreikan alueesta yhden koko Euroopan varhaisimmista asutuista alueista. Se ei kuitenkaan ole varhaisin, sillä esimerkiksi Espanjassa oli asutusta tiettävästi jo noin 800 000 vuotta sitten. Myös suhteellisesti asutus saapui Kreikkaan melko myöhään, sillä Lähi-itä oli asuttua jo noin miljoona vuotta sitten. Syy myöhäiseen asutukseen on ollut mahdollisesti seudun ilmasto-oloissa.


query: Kuka on kirjoittanut Pertsa ja Kilu kirjat?

title: Pertsa ja Kilu

text: Pertsa ja Kilu ovat joidenkin Väinö Riikkilän lastenkirjojen sankarit ja Oy Yleisradio Ab:n TV2:n 1970–1973 tuottama neliosainen televisioelokuvasarja. Jokainen tarina kesti 3-4 jakson verran.[1]

title: Pertsa ja Kilu

text: Viimeiset kaanit (1951) Pertsa ja Kilu (1952) Saarelta nousi savua (1952) Pertsa ja Kilu merellä (1953) Pertsa ja Kilu kippareina (1955) Adventuren viimeinen lasti (1957)

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: Pertsa ja Kilu merellä on Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -sarjan nuortenkirjojen loppupuolelta. Sekin kuvaa Karhulan lähiseudulla olevan Suulisniemen työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin ei tällä kerralla kuulu lainkaan rikoksen ratkaiseminen. Sen sijaan pojat ovat työssä pienessä hinaajassa, jonka päällystö ei noudata merenkulun sääntöjä ja tästä seuraa laivan tuho.

title: Pertsa ja Kilu

text: Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -sarja sijoittuu kirjoittamisajanhetkensä, 1950-luvun alun, Karhulaan ja Kotkaan. WSOY:n toivekirjasto-sarjassa julkaistut romaanit käsittelevät aikajärjestyksessä kahden työläislähtöisen toveruksen, kansakoulupoika Pertsan ja oppikoulua käyvän Kilun kasvua lapsuudesta nuoruuteen. Romaaneille on tyypillistä se, että sarjan alkupään teosten valoisa poikakirjamaisuus vaihtuu hiljalleen nuoren aikuisen elämän vakavuuteen. Teokset kuvaavat poikia heidän omilla ehdoillaan: aikuiset ovat läsnä vain sivuhenkilöinä, jotka jäävät aavistuksen pinnallisiksi. Teosten perusjuonne on valoisa, mutta yhteiskunta kuvataan realistisesti suomalaisen työläiskirjallisuuden perinteitä noudattaen. Negatiivisiksi hahmoiksi nousevat yleensä alkoholismiin taipuvaiset pikkurikolliset samalla, kun virkavalta kuvataan rehelliseksi.[2]

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: Pertsan ja Kilun pohtiessa työnsä luonnetta ilmenee, että Kilun isä oli useita kertoja aikonut perustaa oman yrityksen. Yksi ajatus oli polkupyöräliike, mutta niitä oli tullut seudulle kolme hänen pohtiessaan. Samoin kävi kioskiajatukselle. Markkinoiden pienuuden takia liika kilpailu söisi katteen. Pojat pohtivat taas kerran oman yrityksen perustamista todeten: "Pahin ongelma on pääoma. Kun aina pitää olla rahaa." Ensimmäisen työpäivänsä yönä Pertsa näki unta työstään laivalla.

title: Pertsa ja Kilu

text: Kilun isältään saama kartta on venäjänkielinen ja Kilun mukaan ”se on hyvä kartta”. Kilun isä on myös elokuvien kertojaääni. Ruotsiin pakoa aikovat konnat varastavat poikien veneen eräänä iltana tietämättään, että kajuutassa nukkuvat Pertsa ja Kilu. Poliisi alkaa etsiä kadonnutta venettä, mutta pojat nujertavat konnat. Konnat tuodaan Maarianhaminaan.

title: Pertsa ja Kilu

text: ”Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu” -näytelmää esitettiin Taaborinvuoren kesäteatterissa vuonna 2009 (www.pertsajakilu.fi). Siinä aikuinen merikapteeni Kilu tulee Kotkaan ja tapaa aikuisen perheellisen Pertsan – he läpikäyvät näytelmässä lapsuuttaan. Näytelmän suosion takia sen esitykset jatkuvat kesällä 2010. Kantaesityksen näytelmä sai Porin Kirjurinluodon kesäteatterissa vuonna 2008.

title: Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot

text: Laivakello-palkinnon (tunnetaan myös nimellä Pertsa ja Kilu -palkinto) perustivat Väinö Riikkilä -seura ja Pekkas-Akatemia vuonna 1996, ja se jaetaan vuosittain nuortenkirjailijalle tunnustuksena ansioituneesta urasta tai yksittäisestä teoksesta. Palkinnon jakaa vuorovuosin joko Pekkas-Akatemia, Väinö Riikkilä -seura tai Pertsa ja Kilu -päivien järjestäjän valitsema toimikunta. Palkinto myös jaetaan kesäkuussa Pertsa ja Kilu -päivien yhteydessä. Palkinto on messinkinen laivakello.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text:
Veneessä vapaavahdissa oleva Pertsa suunnitteli juonen ja jätti Kilulle sen kirjeessä. Tätä
viestintätapaa Pehko ei ollut ottanut huomioon. Lisäksi hän lähetti SOS-merkkiä kajuutan ikkunasta ja se toi merivartioston veneen kylkeen. Pehko sitoi Pertsan kajuuttaan ja uhkaili tappavansa Kilun, jos tämä yrittää jotain. Siksi merivartijoiden veneeseen tekemä tarkastus ei tuonut kuin nuhteita ajovalojen puuttumisesta js vanhoista merikorteista.

title: Pertsa ja Kilu (kirja)

text: Pertsa ja Kilu on Väinö Riikkilän kirjoittama kirja, joka kuuluu Pertsa ja Kilu -sarjaan. Se on sarjan toinen osa. Kirjan julkaisi WSOY vuonna 1952.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Olihan se messi" -luku alkaa Samin nostolla kuivatelakalle - kattila meni korjaukseen. Puuyhtiö valvoi laivastonsa merikelpoisuutta. Pojat joutivat siivoamaan laivan. Heille jäi työn päälle aikaa ja silloin he löysivät telakalta messin. Sen ostoa pohtiessa Pertsa kyselee, mihin ammattiin Kilu aikoo ylioppilaaksi tultuaan - vanhempien mukaan vaihtoehtoja ovat lääkäri, pappi, maisteri ja hammaslääkäri. Kilulla ei ole omaa näkemystä asiasta - oma yritys kiinnosti ehkä Pertsan esikuvan innoittamana. Pojat ostivat halvalla messin. Poikien tarjotessa 200 mk ulkotyönjohtaja myi sen satasella.

title: Pertsa ja Kilu

text: Saatettuaan Pertsan ja Kilun aikuisuuteen kuudessa eri kirjassa kirjoitti Riikkilä edelleen nuorisokirjoja. Nyt päähenkilöiksi nousivat aiemmin sivuhenkilöinä esiintyneet nuoremmat pojat, Iikka ja Vili.

title: Väinö Riikkilä

text: Ensimmäinen kirja Pertsa ja Kilu valmistui 1948, mutta se ilmestyi vasta 1951. Kuuden Pertsa ja Kilu -kirjan kasvutarina on poikien siirtyminen kodista aivan sananmukaisestikin avarimmille vesille, ja haaveilu merimieheksi ryhtymisestä korvautui veneen hankkimisella ja ylipäätään vastuunotolla. 1970-luvulla Pertsa ja Kilu -kirjoista tehtiin Vili Auvisen ohjaama televisiosarja. Vuonna 2000 Taavi Vartia teki uuden televisiosarjan Pertsasta ja Kilusta, mutta se ei perustunut Riikkilän teksteihin.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Kilun murheet"-luku kertoo Kilun pääsystä yhteiskoulun kuudennelta luokalta taaskin ilman ehtoja, tosin kielistä tuli vain kuutosia. Hänen äitinsä moitti Kilua huonosta koulumenestyksestä, siitä, ettei tämä ole ansainnut rahaa. Äidin mielestä Kilun vertaaminen naapurin poikaan Pertsaan oli tietysti paikallaan: "Pertsa oli tänään ensimmäistä päivää työssä, ja sen minä sanon, että siitä pojasta tulee tosiaan jotain. Mutta panehan minulle tuohon käteen ne markat, jotka olet tähän päivään mennessä ansainnut." Vuodatus johtui ehkä osin siitä, että Kilun äiti oli kotiäiti eikä itsekään tuonut perheeseen tuloja. Kilu oli omin toimin hankkinut itselleen kesätyön lautatarhasta.

title: Pertsa ja Kilu

text: Väinö Riikkilä -seura järjestää parittomina vuosina Pertsa ja Kilu -päivät Raumalla. Kotka järjestää ne parillisina vuosina, esim. 21.5.2010. [4]

title: Viimeiset kaanit

text:
Viimeiset kaanit oli Väinö Riikkilän ensimmäinen Pertsa ja Kilu -sarjan nuortenkirja ja ylipäätään hänen ensimmäinen kirjansa. Se aloitti kertomukset Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuista, joihin liittyy miltei aina rikoksen ratkaiseminen ja aina rahan ansaitseminen. Kirja oli toinen kirja WSOY:n Nuorten toivekirjasto -sarjassa. Lehdistö arvioi kirjan sen julkaisuaikana vuonna 1951 aidoksi, tervehenkiseksi ja huumorihöysteiseksi. Toinen painos otettiin vuonna 1954 ja kolmas 1980-luvun puolivälissä.
Kirja alkaa: "Mereltä käyvä heikko tuuli toi rantakylään kostean, mädäntyneen merilevän hajua." Riikkilän realismiin ei kuuluisi muu haju, ei ainakaan alkulauseeseen. Vanha ukko tervasi venettään ja Pertsa ja Kilu ruiskuttivat polkupyöränpumpulla vettä ukon niskaan.

title: Saarelta nousi savua

text: Seuraavana aamuna Pertsan aloitteesta Pertsa ja Kilu tekevät neljä sukeltajan kypärää – yksi ämpäristä ja kaksi vahvasta paperista. Tänä iltana Kilun äiti keksii, että Kilulle olisi hyvää kerätä käpyjä kaksi säkillistä päivässä. Kilu arvelee tämän määrän kasvavan, jos hän suorituksen tekee. Pertsa tekee tuon illan aikana kypärät valmiiksi yksin.

title: Saarelta nousi savua

text: Pertsan ja Kilun elämä on liian tasaista: Kilu joutuu pihatöihin, ja Pertsa rakentelee puuliiterissä koiran kuonokoppaa. Kilu vetoaa Pertsan yrittäjyyteen – hän palauttaa mieliin aiemmin keksityn idean: tinatehtaan perustamisen. Kilu käy kutsumassa "kaanit" koolle.

title: Pertsa ja Kilu

text: Toisessa tarinassa pojat saavat löytöpalkkion edellisen tarinan tapahtumien vuoksi. He ostavat palkkiorahoilla keskimoottoriveneen. Tämä soutuveneiden tapaan on ehtaa puuta. Pertsan isä ilmaisee kateutensa pojan ostovoimalle käskemällä tämän viemään pihalta liiteriin kuorma-autolavallisen polttopuita, joita ei itse jaksanut edellisenä kesänä kuljettaa. Pertsa saa Kilulta ja kaaneilta apua ja selvittää urakan isänsä hämmästykseksi.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text: Pojat saivat loman ja päättivät alkaa nukkua veneensä kajuutassa. Pertsan äiti suhtautui asiaa tällä kertaa kuten Muumimamma - evästä mukaan ja menoksi. Pertsan isän pohti kajuutassa olemisen fyysistä autautta ja pohtii sitä huolta, mitä lapsen kotoa poissaolo äidissään tuottaa. Niin vähän Pertsan isä oli sisäistänyt, mitä harrastuksessa on kivaa. Kilun äiti tuli myös vetoamaan poikien loman puolesta, jottei Pertsalle etsittäisi uutta palkkaa tuottavaa kesätyötä.

title: Pertsa ja Kilu

text: Ohjaaja Vili Auvinen teki televisiota varten käsikirjoituksia, jotka perustuvat Väinö Riikkilän nuorisoromaaneihin. Elokuvat esitettiin televisiossa ensin sarjoina. Myöhemmin niitä on ollut saatavilla videoina. ”Viimeiset kaanit”, ”Pertsa ja Kilu ja trokarit”, ”Pertsa ja Kilu kippareina” ja ”Pertsa ja Kilu ja timanttirosvot” ovat 1940- ja 1950-lukujen taitteeseen sijoittuvia tarinoita. Ajalle ominaiseen tapaan elokuvissa myytiin verokahvia, monissa puisissa omakotitaloissa oli pihanperällä puuvessa, keittiössä oli puuhella ja juokseva vesi kannettiin ämpäreissä. Sodan läheisyys ei kuitenkaan näy tarinoissa. Elokuvissa työmieskin menee töihin seitsemäksi salkun kanssa - salkussa on eväät, koska työpaikkaruokailua ei vielä ollut. Näyttelijöinä on Auvisen, Thilin ja Pasasen perheen jäseniä ja Tampereen työväen teatterin väkeä.

title: Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu

text: Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu on Taavi Vartian käsikirjoittama näytelmä, jota esitettiin kolmen vuoden ajan. Näytelmä kertoo Pertsasta ja Kilusta, jotka tapaavat aikuisina raitiovaunupysäkillä ja alkavat muistelemaan lapsuusvuosiaan.

title: Viimeiset kaanit

text: Pojat lähtevät aamulla auringon noustessa kalaretkelle veneellä ilman vanhempien lupia jättäen aamun työt tekemättä. Pitkäsiima laskettiin ja soudettiin Kuolionluotoon, jossa nukuttiin pois univelka. Sitten nostettiin pitkäsiima. Pertsa sanaili isänsä pessimististä sävyä matkien isoa ankeriasta nostaessaan, mutta nosto onnistui ilman siiman katkeamista. Pojat palasivat saarelle. Saarella pojat pohtivat mitä tehdä elämässään: Kilun isä ajatteli pojastaan kauppapuutarhuria mutta Kilu halusi karata kohta merelle ja palata merikapteenina. Pertsa paljasti alkavan uransa heti - hänestä tulee keksijä! Muutama keksintö - linkkulukko, rotanloukku, kanojen syöttökaukalo - oli jo tehty. Kilun valmistelu omaa uraansa varten oli säästäminen öljypukua varten. Pertsa oli pohtinut rahan tekoa myös veneellä, kunhan siihen saisi moottorin. Saarella tutkittiin mm. salaperäistä luolaa. Sieltä löytyi mm. Cognac-pullo - Kilun isä käytti sitä vilustumiseen ja Pertsan äiti antoi miehelleen ryypyn tämän ollessa synkimmillään.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Likka"-luku alkoi Pertsan ja Kilun menolla veneellään kalaan. Jälleen Riikkilä loihtii myrskyn, kun kone sammuu. Ankkurinaru katkeaa ja vene purjehtii kohti maata Kilun seisoessa takki auki mastona ja purjeena. Tämä toi veneelle ohjattavuuden. Pertsa ohjasi veneen rapistuneen talon laituriin. Talon pihassa paloi. Pirkko sai sattuman tuomaa apua pojilta. Komposti oli ottanut tulta saunan uunin kytevistä tuhkista. Pirkko tarjosi pojille kahvit ja petrolia moottoriin. Tämä oli poikien ja Pirkon ensitapaaminen.

title: Pertsa ja Kilu

text: (arvostelu Viimeiset kaanit (1975) -elokuvasta) Yle TV2:n uusi Pertsa ja Kilu -sarja Vuoden 2000 Pertsa ja Kilu -TV-sarjan esittely IMDbTV-sivustolla Vuoden 2000 Pertsa ja Kilu -TV-sarjan esittely IMDbTV-sivustolla Pertsa ja Kilu -kirja-arviointi

title: Pertsa ja Kilu

text: Pertsan äiti alkaa pitää pojan puolta ja Kilun isä vielä voimallisemmin oman poikansa kurittavaa vaimoaan vastaan. Kilu on itsekin oppinut antamaan äitinsä kyselyihin epämääräisiä vastauksia. Tämä on merkki poikien siirtymisestä kontrolloitavien pikkupoikien luokasta isoiksi pojiksi. Muut Pertsan perheen, jo aikuiset, lapset ovat poistuneet tarinasta.

title: Viimeiset kaanit

text:
Pertsan eli Pertin isä ja äiti työskentelivät molemmat sahalla, vanhempi veli Frantsu -
17-vuotias - oli uitossa ja muutaman vuoden vanhempi sisko "Likka", Liisa, oli "Klupilla" töissä. Sinikka Nopolan tamperelaisnainen on 2000-luvun alussa myös vanhempiensa mielissä "Likka" (Pertsa ja Kilu-televisiosarjoissa käytettiin Tampereen murretta). Frantsun kuvaus on tyly: "heti näki, että oli elänyt puutteellisissa oloissa". Kasvot näyttivät paljon ikäistä vanhemmalta. Pertsa joutui vanhempiensa huolten ja poliittisten väittelyiden, joissa molemmissa äiti oli pääroolissa, kuulijaksi, mutta hän osaa myös poistua huomatessaan tutun kiistelyn alkavan. Pertsan kotipiha säästyi ylenpalttiselta hoidolta ja liiteri oli täynnä isänsä keräämää romua. Se oli piha, jolla Kilukin leikki leikkinsä ja pohti tulevaisuuttaan, oma koti oli Kilulle vieras paikka. Liian siisti kymmenenvuotiaalle pojalle. Pertsan rasitteena olivat kotityöt: sian ja kanojen ruokinta, kahvin keitto vanhemmille, kun nämä tulivat töistä, veden ja polttopuiden haku keittiöön jne.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text: Veneen remontointi on vaikeaa keväällä, kun Kilulla on oppikoulussa kokeita tämän tästä ja äitinsä vahtimassa, että läksyt tulee tehtyä. Kilun vanhemmat pohtivat hänelle mm. englannin- ja suomenopettajan ammattia siitä huolimatta, että kielet olivat hänelle vaikeita. Pertsan koulunkäynti kansakoulun ylimmillä luokilla ovat lopuillaan, konepajakoulu odotti kesästä alkaen.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text:
Pertsa ja Kilu kippareina on Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu-sarjan nuortenkirjojen keskimmäinen. Sekin kuvaa Kotkan ja Karhulan lähiseudulla olevan Suulisniemen työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin nytkin kuului rikoksen
ratkaiseminen vaikka tällä kertaa poikien uteliaisuus ei ollut alku seikkailulle vaan rikollisen toimet. Pojat pääsevät merelle isommalla veneellä, joka oli heille yhä itsenäisemmän toiminnan väylä.

title: Pertsa ja Kilu (vuoden 2000 televisiosarja)

text: Pertsa ja Kilu on vuonna 2000 esitetty suomalainen televisiosarja, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Taavi Vartia. Väinö Riikkilän "Pertsa ja Kilu" -nuortenkirjojen hahmoihin perustuva sarja kuvattiin Kotkassa. Sarjassa kuvattu "Harjun kartano" on todellisuudessa Lohjalla sijaitseva Ahtialan kartano. Sarjasta on julkaistu DVD, johon on koostettu jaksoista kaksi yhtenäistä tarinaa (Meren salaisuus ja Operaatio ilmavalvonta).

title: Pertsa ja Kilu

text: ”Viimeiset kaanit” -tarinassa Pertsa ja Kilu lainaavat Pertsan isän soutuveneen ja paluumatkalla kalareissulta he pelastavat uppoavasta veneestä Arpinaaman ja tämän tyttöystävän. Tästä alkaa pankkiryöstäjän etsiminen muutaman kaverin ydinryhmän – eli kaanien – avulla. Poliisi tutkii samaa rikosta, ja rikollinen etsii uponnutta venettään. Pettersonin hylätty venevaja on keskeinen paikka, jossa yhteenotot poikien, poliisin ja rikollisten välillä tapahtuvat. Lopussa Pertsa ja Kilu tietenkin ratkaisevat rikoksen.


query: Miksi Englannissa käytiin sisällissota?

title: Englannin sisällissota

text: Englannin sisällissota (1642–1651) oli sarja aseellisia konflikteja ja poliittista juonittelua parlamentaristien ("keropäät") ja rojalistien ("kavaljeerit") välillä Englannissa pääasiallisesti sen hallituksen tavoista. Ensimmäinen (1642–1649) ja toinen (1648–1649) sota panivat vastakkain kuningas Kaarle I:n tukijat ja "pitkän parlamentin" tukijat, kun taas kolmas (1649–1651) pani vastakkain kuningas Kaarle II:n tukijat ja "peränipukan parlamentin" tukijat. Sota päättyi parlamentin voittoon Worcesterin taistelussa 3. syyskuuta 1651.

title: Kongon tasavallan sisällissota

text: Kongon tasavallan sisällissota käytiin vuosina 1997–1999 kahta presidenttiehdokasta kannattavien joukkojen välillä, ja laajeni kansainväliseksi selkkaukseksi, johon sekaantuivat ruandalaiset hutukapinalliset ja Angolan joukot.

title: Pahangin sisällissota

text: Pahangin sisällissota käytiin vuosina 1857–1863 Pahangin sulttaanikunnassa, joka sijaitsee Malakan niemimaalla.

title: Venäjän vallankumous

text: Vallankumouksen jälkeen vuonna 1918–1920 käytiin sisällissota, jossa bolševikkien muodostama puna-armeija taisteli useita venäläisiä ja ulkomaisia armeijoita vastaan. Sisällissota päättyi bolševikkien voittoon syksyllä 1920.

title: Englannin sisällissota

text: Sodan lopputulos oli kolmijakoinen: Kuningas Kaarle I:n oikeudenkäynti ja teloitus, hänen poikansa Kaarle II:n karkotus ja Englannin monarkian korvaaminen ensin Englannin tasavallalla (1649–1653) ja sitten Protektoraatilla (1653–1659) Oliver Cromwellin oman vallan alla. Englannin kirkon monopoli Kristuksen palvomisessa päättyi voittajien lujittaessa perustettua "Protestanttien ylemmyys" -yhteisöä Irlannissa. Sodat muuttivat perustuslakia niin, että monarkki ei voi hallita ilman parlamentin suostumusta. Tämä konsepti lujitettiin laillisesti kuitenkin vasta osana "Mainiota vallankumousta" vuonna 1688.

title: Ruandan sisällissota (1959–1961)

text: Ruandan sisällissota käytiin vuosina 1959–1961 Ruandassa. Sodassa olivat vastakkain hutut ja tutsit.

title: Englannin sisällissota

text: Ennen taistelemista Englannin parlamentilla ei ollut isoa pysyvää roolia Englannin hallinnon systeemissä. Sen sijaan parlamentti toimi väliaikaisena neuvonantokomiteana. Parlamentti kutsuttiin koolle vain, kun monarkki katsoi sen sopivaksi. Kutsumisensa jälkeen parlamentin jatkuva olemassaolo oli kuninkaasta riippuvainen, sillä hän kykeni hajottamaan sen milloin tahansa.

title: Maria Stuart

text: Protestanttien kannattama Morayn kreivi lietsoi kansan Maria Stuartia vastaan ja syttyi sisällissota. Maria Stuart hävisi ja anoi turvapaikkaa Englannista. Englannin Elisabet I tiesi katolisten tukevan Maria Stuartia, ei vain Skotlannin vaan myös Englannin kuningattareksi. Turvapaikka evättiin ja Maria pakotettiin luovuttamaan kruununsa kaksivuotiaalle pojalleen Jaakolle. Hänet teljettiin vankeuteen, missä hän vietti 20 vuotta ennen teloitustaan vuonna 1587.

title: Venäjän sisällissota

text: Venäjän sisällissota käytiin 1917–1922 Venäjän vallankumousten jälkeen. Sota käytiin pääasiassa bolševikkien ja heitä vastustaneiden valkoisten välillä, ja se päättyi bolševikkien voittoon. Sota ei päättynyt aselepoon eikä rauhansopimukseen, joten sillä ei ole varsinaista päättymispäivää, mutta hajanaisia taisteluita käytiin Venäjän kaukoidässä vielä syksyllä 1922.[1] Puna-armeija valloitti Vladivostokin 25. lokakuuta 1922.

title: Liberian ensimmäinen sisällissota

text: Liberian ensimmäinen sisällissota käytiin vuosina 1989–1997 aluksi Liberian hallituksen ja kapinallisten välillä, myöhemmin kapinallisten kesken.

title: Englannin sisällissota

text: Termi "Englannin sisällissota" kirjoitetaan usein yksikössä, vaikka historioitsijat usein jakavatkin konfliktin kahteen tai kolmeen eri sotaan. Vaikka termi kuvaa tapahtumia Englannissa, heti alusta alkaen konflikti käsitti sotia ja sisällissotia sekä Skotlannissa että Irlannissa.

title: Burundin sisällissota

text: Burundin sisällissota oli Burundissa, Afrikassa käyty pitkäaikainen sisällissota, joka käytiin vuosina 1993–2006. Ennen sotaa maassa oli tehty useita vallankaappauksia ja mittavia kapinoita. Sodan aikana valtio koki mittavia menetyksiä ja useita maan valtiopäämiehiä ja poliitikkoja surmattiin. Rauhansopimus kirjoitettiin vuonna 2006, tosin epävarmuus maan sisäpolitiikassa vallitsee yhä.

title: Yhdysvaltain sisällissota

text: Yhdysvaltain sisällissota käytiin Yhdysvalloissa vuosina 1861–1865 unionin eli pohjoisvaltioiden ja konfederaation eli etelävaltioiden välillä.[1]

title: Liberian toinen sisällissota

text: Liberian toinen sisällissota käytiin vuonna 2003. Sen katsotaan kuitenkin alkaneen jo vuonna 1999, kun kapinallisjoukot siirtyivät Guineasta Liberian pohjoisosiin ja ottivat ne haltuunsa.

title: Ruandan sisällissota (1990–1994)

text: Ruandan sisällissota käytiin vuosina 1990–1994 Ruandassa.

title: Tadžikistanin sisällissota

text: Tadžikistanin sisällissota käytiin vuosina 1992–1997 presidentti Emomalii Rahmonia tukevien ja vastustavien joukkojen välillä. Sodassa kuoli eri arvioiden mukaan 25 000–100 000 ihmistä.

title: Englannin sisällissota

text: Monia huolenaiheita nousi esiin Kaarlen avioliitosta roomalais-katoliseen Ranskan prinsessa Henrietta Mariaan vuonna 1625. Heidät naitettiin heti Kaarlen noustua valtaistuimelle.[5] Kaarlen avioliitto nosti esiin huolen siitä, että hänen lapsensa, mukaan lukien kruununperillinen, saattaisivat kasvaa katolisiksi. Tämä oli hälyttävä näkymä virallisesti protestanttiselle Englannille, jossa Englannin kirkkoa johtaa ylin kuvernööri eli tässä tapauksessa kuningas.[5]

title: Galaktinen sisällissota

text: Galaktinen sisällissota (2 BBY – 4 ABY) on nimitys konfliktille George Lucasin "Tähtien sota" -maailmassa. Sota käytiin Galaktisen Imperiumin ja Kapinaliiton välillä. Sisällissota päättyi lopulta kapinallisten voittoon.

title: Guinea-Bissaun sisällissota

text: Guinea-Bissaun sisällissota käytiin presidentti João Bernardo Vieiraa tukeneiden joukkojen ja armeijan pääosaa johtaneen Ansumane Manén välillä useina erillisinä yhteenottoina kesäkuusta 1998 toukokuuhun 1999. Sisällissotaan osallistuivat myös Guinea-Bissaun naapurimaat Senegal ja Guinea. Sisällissota päättyi Vieiran antautumiseen ja Manén johtaman juntan voittoon. Juntta järjesti maan ensimmäiset vapaat vaalit marraskuussa 1999 ja tammikuussa 2000.

title: Englannin kuningaskunta

text: Englannin sisällissota oli sarja aseellisia yhteenottoja parlamentaristien ja rojalistien välillä vuosina 1642–1651. Se johti kuningas Kaarle I:n mestaamiseen ja Englannin julistamiseen tasavallaksi ja sitten Oliver Cromwellin hallitsemaksi lordiprotektoraatiksi. Sisällissodan johdosta Englannin kirkon monopoliasema uskontokysymyksissä murtui. Pian Cromwellin kuoleman jälkeen Kaarle II nousi valtaistuimelle ja monarkia palautui. Poliittisesti sisällissota merkitsisi sitä, etteivät kuninkaat voineet enää hallita ilman parlamenttia, joskin asia vahvistui vasta mainiossa vallankumouksessa myöhemmin samalla vuosisadalla.

title: Englanti

text: Englannin sisällissota oli sarja aseellisia yhteenottoja parlamentaristien ja rojalistien välillä vuosina 1642–1651. Se johti kuningas Kaarle I:n mestaamiseen, Englannin julistamiseen tasavallaksi ja Oliver Cromwellin hallitsemaksi lordiprotektoraatiksi. Sisällissodan vuoksi Englannin kirkon monopoliasema uskontokysymyksissä murtui. Pian Cromwellin kuoleman jälkeen Kaarle II nousi valtaistuimelle ja monarkia palautui. Poliittisesti sisällissota merkitsi sitä, etteivät kuninkaat voineet enää hallita ilman parlamenttia, joskin asia vahvistui vasta mainiossa vallankumouksessa myöhemmin samalla vuosisadalla.

title: Englannin sisällissota

text: Toisin kuin muissa Englannin sisällisodissa, jotka perustuivat siihen kenen tulisi hallita eikä siihen miten valtiota tulisi hallita, tämä sota oli keskittynyt enemmän siihen tapaan miten Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuningaskuntia hallittiin. Vuoden 1911 Encyclopædia Britannica kutsui konflikteja Suureksi kapinaksi, samalla kun useimmat historioitsijat – eritoten marxilaiset – ovat pitkään suosineet termiä Englannin vallankumous.[1]

title: Jemenin sisällissota (2015–)

text: Jemenin sisällissota on Jemenissä käynnissä oleva aseellinen konflikti. Käsitettä sisällissota alettiin käyttää maaliskuussa 2015, kun huthikapinalliset hajottivat Jemenin parlamentin ja syrjäyttivät presidentti Abdrabuh Mansur Hadin.

title: Algerian sisällissota

text: Algerian sisällissota käytiin 1991–2002 Algerian hallituksen ja aseellisten islamilaisryhmien välillä. Sisällissota vaati yli 100 000 ihmisen hengen.

title: Rhodesian sisällissota

text: Rhodesian sisällissota (: "Rhodesian erämaasota") oli heinäkuun 1964 ja joulukuun 1979 välillä käyty sisällissota, joka käytiin Rhodesian tunnustamattoman valtion alueella. Sodassa toisiaan vastaan taistelivat Rhodesian hallinto Ian Smithin johdolla, Robert Mugaben johtaman ZANU-PF-puolueen sotilassiipi Zimbabwe African National Liberation Army ja Joshua Nkomon johtaman ZAPU-puolueen Zimbabwe People’s Revolutionary Army.

title: Englannin historia

text: Englannin sisällissota oli sarja aseellisia yhteenottoja parlamentaristien ja rojalistien välillä vuosina 1642–1651. Se johti kuningas Kaarle I:n mestaamiseen ja Englannin julistamiseen tasavallaksi ja sitten Oliver Cromwellin hallitsemaksi lordiprotektoraatiksi. Sisällissodan johdosta Englannin kirkon monopoliasema uskontokysymyksissä murtui. Pian Cromwellin kuoleman jälkeen Kaarle II nousi valtaistuimelle ja kuningasvalta palautui. Poliittisesti sisällissota merkitsisi sitä, etteivät kuninkaat voineet enää hallita ilman parlamenttia, joskin asia vahvistui vasta mainiossa vallankumouksessa myöhemmin samalla vuosisadalla.

title: Sudanin sisällissota

text: Sudanissa on käyty sisällissotaa lähes sen koko itsenäisyyden ajan; yli viisikymmentä vuotta. Joskus sodat jaetaan ensimmäiseen sisällissotaan 1955-1972, ja toiseen sisällissotaan 1982-2005, usein myös todetaan sodan jatkuneen 1955-2005 yhdentoista vuoden välirauhan yli. Sisällissotia käytiin hallituksen ja Etelä-Sudanin itsenäisyyttä tai itsehallintoa ajaneiden kapinallisten välillä.

title: Tapani (Englanti)

text: Tapani (, , s. 1096 – k. 25. lokakuuta 1154) oli Vilhelm Valloittajan tyttärenpoika, Normandian herttua 1135–1144 ja Englannin kuningas 1135–1154. Tapani oli Englannin viimeinen normannikuningas. Häntä seurasi kuninkaana hänen serkkunsa Henrik II, Englannin ensimmäinen Plantagenet-kuningas. Tapanin valtakautta varjosti valtataistelu ja sisällissota Henrik I:n tyttären Matilden kanssa.

title: Englannin sisällissota

text: Sisällissota alkoi lähes 40 vuotta Englannin kuningatar Elisabet I:n kuoleman jälkeen. Elisabetin kuolema oli johtanut hänen serkkunsa, Skotlannin kuningas Jaakko VI:n nousuun Englannin valtaistuimelle nimellä Jaakko I, mikä loi ensimmäisen Skotlannin ja Englannin unionin. Skottien kuninkaana Jaakko oli tottunut Skotlannin heikkoon parlamentaariseen traditioon siitä asti, kun nousi Skotlannin hallituksen valtaan vuonna 1583, joten otettuaan vallan vanhan rajan eteläpuolella uusi Englannin kuningas oli häpeissään pakotteista, joita parlamentti yritti asettaa vaihtokauppana rahasta. Tästä huolimatta Jaakon ylellisyys tarkoitti sitä, että hän oli jokavuotisesti rahat vähissä ja hänen tuli kutsua koolle parlamentteja usein.

title: Paraguayn sisällissota

text: Paraguayn sisällissota käytiin vuonna 1947 maaliskuusta elokuuhun Paraguayta hallitsevien konservatiivien ja hallitusta vastustavien kapinallisten välillä.


query: Milloin virve on rakennettu?

title: VIRVE

text: Verkon rakentaminen aloitettiin vuonna 1998. Koko maan kattavaksi Virve-verkko valmistui 2002. Valmistuessaan verkko oli maailman ensimmäinen maankattava viranomaisten yhteiskäyttöinen TETRA-verkko. Virve-verkko korvasi noin 50 vanhaa analogista ja alueellisesti palvellutta verkkoa.

title: Kihnu Virve

text: Kihnu Virve eli Virve Köster (s. 1928) on virolainen kansanlaulaja ja säveltäjä, joka on kotoisin Kihnun saarelta. Hän on tehnyt satoja lauluja, joiden aiheina ovat ennen kaikkea rakkaus ja meri, esimerkiksi "Mere Pidu" -nimisen laulun, jonka on esittänyt Kukerpillid-yhtye.

title: Water Street Atelier

text: Collins hyväksyy ohjelmaansa ainoastaan kolmesta neljään uutta oppilasta vuodessa. Hän edellyttää avointa mieltä ja suurta motivaatiota, eikä niinkään suuria teknisiä taitoja aloittaessa. Koulun ohjelma vaatii oppilailta suurta keskittymistä ja itsemotivaatiota. Ohjelmaa ei ole rakennettu tarkasti, vaan Collins valvoo itse oppilaiden kehitystä ja päättää milloin kukin on valmis siirtymään uuteen vaiheeseen, ja missä oppilaiden heikot kohdat milloinkin ovat. Tätä samaa periaatetta noudattivat 1800-luvun ranskalaiset taideakatemiat.

title: VIRVE

text: Virve-järjestelmä tukee useita palveluita, joita ei ole ollut aikaisempien sukupolvien analogisissa verkoissa.

title: VIRVE

text: Digitaalinen Virve on salattu toisin kuin aiemmin käytetyt analogiset verkot. Verkko mahdollistaa samat digitaaliset lisäpalvelut kuin GSM. Lisäksi verkossa on käytössä ryhmäpuheluominaisuus, joka mahdollistaa nopean ja tehokkaan viestinnän puheryhmän sisällä. Ryhmäpuhelu onkin Virven tärkein ominaisuus.

title: P'isaq

text: On epäselvää, milloin Inca Písac on rakennettu. Koska se ei tiettävästi ole ollut inkoja edeltävien sivilisaatioiden asuttama, on se todennäköisesti rakennettu aikaisintaan vuonna 1440.

title: Virva (nimi)

text: Virva on sekä suomalainen naisen etunimi että myös sukunimi. Virvan nimipäivä on vuodesta 1950 ollut 2. maaliskuuta. Nimi juontuu luultavasti virvatulista. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Virva on annettu vuoden 2009 loppuun mennessä noin 1130 henkilölle.

title: VIRVE

text: ECC:n taajuuspäätöksen mukaan VIRVE toimii välillä 380–385MHz ja 390–395MHz. Tämän lisäksi kansallisesti on Virvelle osoitettu lisäksi välistä 385–390MHz sekä yläpuolelta 385–386MHz sekä 395–396MHz. Nämä viimeksi mainitut 1MHz:n lisäkaistat on tarkoitettu viranomaistoimintaan siinä tapauksessa, että TETRA TEDS tai joku muu nopeaa datasiirtoa tarjoava tekniikka halutaan viranomaiskäyttöön. Arviona on se, että myös loput alueesta, 386–390MHz sekä 396–399,9MHz tulee viranomaiskäyttöön vuosikymmenen 2010–2020 kuluessa.[3]

title: Athenis Finlandiae -kulttuuritapahtuma

text: Tapahtumaviikolla esiintyivät Virve Rosti & Menneisyyden Vangit, Virve Kilpelä & Matti Asikainen sekä Dr. Ammondt.

title: Virve (nimi)

text: Virve on suomalais-virolainen naisen etunimi. Virven nimipäivä on 2. maaliskuuta. Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen järjestelmään oli Virve merkitty noin 2 540 kertaa naisen nimenä.

title: VIRVE

text: Virve-järjestelmä tukee lukuisia palveluita, joita ei ole ollut aikaisempien sukupolvien erillisverkoissa.

title: VIRVE

text: Virve-verkon taajuusalue asettuu alinta Suomessa käytettävää GSM:n taajuutta alemmaksi, minkä vuoksi tukiasemia tarvitaan täten vähemmän siksi, että pidemmät radioaallot kulkevat kauemmas kuin lyhyemmät.

title: Janne Koivukoski

text: Koivukoski on kehittänyt Suomen hätäkeskusjärjestelmästä, ulkoisen säteilyn valvontajärjestelmästä sekä viranomaisradioverkosta kansainvälisesti korkeatasoisen esimerkin. Hän on johtanut suomalaisen hätäkeskusjärjestelmän perustamista ja kehittämistä vuodesta 1996 ja toimi Hätäkeskuslaitoksen ensimmäisenä johtajana laitoksen käynnistyessä vuonna 2001. Hän on toiminut merkittävässä roolissa Suomen viranomaisradioverkko VIRVEn kehittämisessä, muun muassa VIRVE-yksikön johtajana vuoden 2003 ajan ja VIRVE-yhteistyöryhmän puheenjohtajana vuodet 2005-2017. Vuodesta 2018 lähtien hän on ollut Suomen Erillisverkot Oy:n hallituksen jäsen.

title: VIRVE

text: Päätelaittein Virvessä voidaan käyttää käsiradiopuhelimia tai kiinteästi asennettuja ajoneuvoradioita. Lisäksi operaatioiden johdosta vastaavat tahot kuten johtokeskukset voivat käyttää käyttöpaikkaa (DWS), jolla voidaan tarvittaessa hallinnoida organisaation tilaajia ja puheryhmiä. Myös erilaisten tilannekuva- ja kenttäjohtamisjärjestelmien kytkeminen Virveen on mahdollista.

title: Sääksmäki

text: Kirkossa on jäljellä vain vähän keskiaikaisia osia, sillä kirkkoa on milloin laajennettu, milloin supistettu ja tulipalotkin ovat vieneet osansa. 1600-luvun vaihteesta peräisin olevista Yrjänänpojan seinämaalauksistakin on saatu pelastettua vain muutama vihkiristi. Kirkko korjattiin perusteellisesti vuosina 1924–25 ja silloin tehtiin aukko lattian alla oleviin vanhoihin hautaholveihin, joiden joukossa oli mm. Svinhufvudin suvun holvi. Kolme vuotta myöhemmin aprillipäivänä kirkko kuitenkin paloi perusteellisesti. Nykyinen kirkko onkin rakennettu uudelleen vanhoja kiviosia käyttäen alkuperäiseen muotoon. Kirkon seiniin maalattiin tarkasti vanhojen aiheiden mukaiset vihkiristit. Kellotapulikin on rakennettu uudelleen vuonna 1932 lähes entisen näköiseksi.

title: Virve (nimi)

text: Nimi Virve tuli ensin käyttöön Virossa 1900-luvun alussa. Tiettävästi ensimmäinen Virve oli Oskar ja Aino Kallaksen vuonna 1901 Virossa syntynyt tytär. Suomeen nimen toi Estonia-teatterin johtajana toiminut näyttelijä Hilma Rantanen-Pylkkänen, jonka ehdotuksesta hänen veljensä tytär, vuonna 1912 syntynyt Virve Tähtinen (myöh. Vierikko) sai ensimmäisenä Suomessa nimen Virve.

title: VIRVE

text: Virve-verkko luotiin tuottamaan viranomaisille oma valtakunnallinen, luotettava ja suojattu radioverkko. Verkon suunnittelu aloitettiin 1990-luvun alussa, kun käytössä olevien kymmenien analogisten viranomaisverkkojen ylläpito todettiin kalliiksi. Myös viranomaisten viestiliikenteen kasvaneet vaatimukset, kuten viranomaisten välinen yhteistyö, vauhdittivat Virven käyttöönottoa. Vuonna 1995 päätettiin investoida 134 miljoonaa euroa uuteen viranomaisten yhteiskäyttöiseen radioverkkoon.

title: VIRVE

text: Virveä hallinnoi ja verkon ylläpidosta ja kehityksestä vastaa Suomen Erillisverkot Oy, jonka omistaa kokonaisuudessaan Suomen valtio. Yhtiön omistajaohjauksesta vastaa sisäasiainministeriö.

title: VIRVE

text: Virven tekniikan on toteuttanut Nokia. Usean liiketoimintakaupan myötä TETRA-teknologian kehitys on päätynyt Airbus Defence and Spacelle.[6]

title: Virva Junkkari

text: Virva Junkkari (s. 14. lokakuuta 1977) on suomalainen jalkapalloilija.

title: VIRVE

text: Ensihoidopalvelun sisäistä toimintaa varten on lääkintäjohtajalla ja ensihoidon sektorijohtajilla johtopuheryhmä, LÄÄKJ. Kukin sektorijohtaja käyttää lisäksi oman sektorinsa, luokittelutoiminnan, hoitotoiminnan tai kuljetustoimnnan puheryhmää. [5] Edellä kuvatun kaltaisesti tarvitaan TULO-, LÄÄKJ-, luokittelu-, hoito- ja kuljetusryhmät, viisi puheryhmää tavanomaisesta toiminnasta poikkeavalle suuronnettomuuden ensihoidolle kohteessa. Toimintaa varmistetaan hankkimalla lääkintäjohtajalle yksi VIRVE-puhelin jokaista puheryhmää varten. On myös mahdollista, että on kuusi puheryhmää ja kuusi VIRVE-puhelinta yhden lääkintäjohtajan käytössä, jolloin toiminnallisesti kyse on kuin kuudesta radioverkosta. Käytännössä runsas puhelinten hallinta hoidetaan nimittämällä lääkintäjohtajalle avustaja. Kuudes VIRVE-puhelin ja puheryhmä voidaan osoittaa lääkintäjohtajan viestinnälle tilannekuvaa alueen hoitolaitoksen lääkintäpäällikölle. Lisäksi toimintaan voi liittyä muita ryhmiä, kuten sosiaalipalvelut, kriisipalvelut ja vapaaehtoinen pelastuspalvelu.

title: Miehen kunnia

text: Virve löytää isänsä muistiinpanoista viitteitä, että "Miehen kunnia" saattaa olla tämän kirjoittama. Samaan aikaan Lauri on lähdössä Karjalaan linnoitustöihin ja haluaisi kihlata Virven, mutta tämä haluaa ensin selvittää kirjan oikean kirjoittajan. Syksyllä Virve tutkii isänsä lehtikirjoituksia Helsingin Yliopistolla ja vertaa niiden tyyliä "Miehen kunniaan". Hän kirjoittaa romaaninraakileen "Isäni ystävä oli varas" ja vie sen Auerin luettavaksi. Auer tunnustaa Virvelle Martin olevan kirjan kirjoittaja. Auer tosin huomauttaa, että Virve on kertomuksessaan joutunut jättämään paljon mielikuvituksen varaan, ja kertoo, mitä todella tapahtui. Seuraa takauma vuoteen 1914. Martti ja Kaarlo viettävät huoletonta ylioppilaselämää. Martti on jo tavannut Annan, ja Kaarlolla on kesäromanssi Annan ystävän Liisan kanssa. Kaarlon varsinainen tavoite on rikkaan kustantajasuvun tytär Elvi Grahn. Nimismiehenä toimiva Martti antaa vuonna 1931 "Miehen kunnian" käsikirjoituksen Kaarlolle. Käsikirjoitus todetaan loistavaksi, mutta Kaarlon vaatimuksesta se julkaistaan salanimellä Matti M. Suomala. Juuri ennen romaanin ilmestymistä Martti saa surmansa, ja lupauksensa velvoittamana Kaarlo ei paljasta Marttia kirjoittajaksi. Syntyy käsitys, että Kaarlo Auer on romaanin tekijä. Ulkoista menestystä ihaileva Elvi kiinnostuu Kaarlosta, ja he kihlautuvat. Kaarlo vakuuttaa Elville ja muillekin, ettei ole kirjoittanut romaanin kirjoittaja. Turhaan. Toisaalta Kaarlo käyttää asetelmaa hyväkseen, sillä hän tietää, ettei olisi kelvannut Elvin puolisoksi ilman "Miehen kunnian" kaltaista ansiota.

title: Kihnu Virve

text: Virve oli vuonna 2009 Viron myydyin naisartisti. Ja muutenkin hän on yksi Viron myydyimmistä artisteista.

title: Virve

text: Virve voi tarkoittaa seuraavia:

title: VIRVE

text: VIRVEn tekniikan on toteuttanut Nokia ja myöhemmin EADS Secure Networks Oy ja hankinnoista verkon rakennuttamisessa vastasi sisäasiainministeriö. Järjestelmä käyttää taajuusaluetta 380–399,9MHz [3].

title: Miehen kunnia

text: Tarinassa palataan kesään 1939. Kaarlo painottaa Virvelle, ettei ole koskaan väittänyt olevansa kirjan kirjoittaja, ei tosin kieltänytkään. Hän antaa Virvelle pankkikirjan, jolle on talletettu romaanin palkkiot. Virve sopii Grahnin kanssa, ettei kirjoittajaa paljasteta. Romaanista otetaan uusin painos. Elvi syyttää Kaarloa petturiksi, ja Grahnin avioliitto on sitä myöten lopussa. Virve ja Kaarlo palaavat Annan luo. Ymmärtäväinen Anna antaa Kaarlolle sekaannuksen anteeksi. Samaan aikaan ylimääräisiin kertausharjoituksiin lähtöä tekevä Lauri arvelee Virven tunteiden viilenneen. Juho kuvittelee, että Virvellä ja Kaarlolla on romanssi ja haluaa tilit selviksi Kaarlon kanssa. Hän paljastaa Kaarlolle, että tämä on Laurin biologinen isä. Laurin äiti Liisa oli ennen kuolemaansa myöntänyt, että kirjailija Suomala on Laurin isä, ja Kaarlo tajuaa tämän tarkoittaneen häntä itseään. Juho selittää Kaarlolle, ettei iäkkäiden miesten ole soveliasta vikitellä nuoria naisia näiden sulhasten ollessa rintamalla. Lopussa Kaarlo ja Juho kohtaavat Virven ja Laurin, jotka astelevat heitä vastaan käsi kädessä.

title: VIRVE

text: Virve-viestintä terveydenhuollossa ja sosiaalipalveluissa

title: VIRVE

text: Liikenne- ja viestintäministeriö on päättänyt käyttäjäryhmistä, joilla on oikeus käyttää Virve-verkon palveluita. Virven käyttäjiä ovat viranomaiset, kuten pelastustoimi, poliisi, sosiaali- ja terveystoimi, puolustusvoimat, rajavartiolaitos, tulli, hätäkeskus ja kunnat. Virveä käytetään myös muussa turvallisuuskriittisessä toiminnassa, kuten teollisuudessa, vartioinnissa, järjestyksenvalvonnassa ja arvokuljetuksissa.

title: Virva

text: Virva voi tarkoittaa seuraavia:

title: Kastán hauta

text: Haudasta löydettyjen luiden ensimmäisen vaiheen tutkimustulokset julkistettiin 19. tammikuuta 2015. Luunkappaleita on yhteensä noin 550. Niistä 137 on pystytty paikantamaan osaksi ihmisluurankoja. Luiden todettiin tutkimusten jälkeen kuuluvan viidelle eri ihmiselle:Arkeologien mukaan kyseessä saattaa olla perhehauta, jolloin vainajat voisivat olla sukua toisilleen. Vainajien henkilöllisyyttä ja mahdollista sukulaisuussuhdetta ei kuitenkaan vielä tiedetä. Samoin ei tiedetä sitä, milloin kyseiset ihmiset ovat kuolleet, milloin kukin vainaja on haudattu hautaan ja onko hauta rakennettu alun perin kaikille heistä.