query: Onko heinäkasvien varsi ontto?

title: Heinäkasvit

text: Heinien varsi on ontto korsi. Varressa on solmumaisia nivelkohtia, joista tapahtuu suurimmaksi osaksi pituuskasvu. Korsi voi olla suureksi osaksi puutunut tai kokonaan puutunut (kuten bambuilla).

title: Lehtokorte

text: Lehtokortteen kesäversot ovat harmaan- tai kellanvihreitä, pystyjä, tähkättömiä ja 20–40 cm korkeita. Varsi on karheaharjuinen, nivelikäs, uurteinen ja nuokkuvalatvainen, mikä erottaa sen muista Suomessa tavattavista kortteista. Varressa on korkeahkoja harjuja 8–20 kappaletta. Ontto varsi koostuu sivuonteloista ja niiden keskellä olevasta keskiontelosta, joka on noin puolet koko varren läpimitasta. Kiehkuroina kasvavat lehdet ovat vaatimattomat, yhdiskasvuiset ja muodostavat hammaslaitaisen tupen. Tupet ovat väljiä ja vaalenavihreitä lukuun ottamatta mustanruskeaa yläreunaa. Tupen hampaat ovat pieniä, suippoja, ruskeita ja tavallisesti valkolaitaisia hampaita on 8–20 kappaletta. Kesäversoon kasvaa runsaasti ohuita, tiheitä ja haarattomia haarakiehkuroita. Haarat ovat lähes vaakasuoraan sirottavia ja kärjestä alaskaartuvia. Haaran alin nivelväli on enintään varren tupen pituinen ja usein käyrä. Kasvin alkeisvarsikko on kaksikotinen, maanpäällinen, liuskainen ja väriltään vihreä.

title: Tatarkasvit

text: Tatarkasvien varsi on usein ontto ja nivelistä täyteinen. Lehdet kasvavat kierteisesti. Korvakkeet ovat kasvaneet vartta ympäröiväksi tupeksi. Kukinto on tähkämäinen tai huiskilomainen. Hedelmä on kolmisärmäinen tai kiekkomainen pähkylä.

title: Ontto kruunu

text: Suomessa televisiolevityksessä elokuvien nimet olivat "Ontto kruunu: Rikhard II", "Ontto kruunu: Henrik IV Ensimmäinen osa", "Ontto kruunu: Henrik IV Toinen osa" ja "Ontto kruunu: Henrik V".

title: Talventörröttäjä

text: Joskus kukkapenkkeihin valitaan perennoja, jotka ovat mielenkiintoisen näköisiä ympäri vuoden ja törröttävät talvikuukausinakin puutarhan kaunistuksena. Jäätyneet korkeat heinäkasvit miellyttävät silmää talvellakin ja kahisevat tuulessa. Esimerkiksi pionin varret voidaan leikata ja jättää pätkät talventörröttäjiksi paikoilleen.

title: Vesikrassit

text: Vesikrassit kasvavat vedessä tai hyvin kosteilla alueilla. Niiden varret ovat onttoja ja kelluvat, kukat pieniä ja valkoisia.

title: Myrkkykeiso

text:
Myrkkykeison karvaton, sileä ja ontto varsi kasvaa 50–150 cm korkeaksi. Juurakko on lokeroinen ja paksun porkkanan muotoinen. Lehtien ruoti on ontto. Lehtilapa on puikea, yhteen tai kahteen kertaan parilehdykkäinen. Lehdykät ovat 3–8 cm pitkiä ja isohampaisen sahalaitaisia. Kasvin tyvilehdet ovat pitkäruotisia ja varsilehdet ruodillisia–ruodittomia. Myrkkykeison likaisen valkoinen sarjakukkainen kukinto on kerrannaissarja, jossa on pikkusarjoja yleensä noin 10–20 ja joka muistuttaa koiranputken kukintoa. Sen teriö on säteittäinen, valkoinen ja noin 5 millimetriä leveä. Terälehdet ovat ehyet ja niiden kärjet ovat sisään kiertyneet. Kukassa on viisi verholehteä ja hedettä. Kukkien emiöt ovat kaksiluottisia. Hedelmä on pallomainen, punaruskeahko, sivuilta litteä ja noin kaksi millimetriä leveä lohkohedelmä.
Myrkkykeisosta esiintyy kaksi muunnosta: rantamyrkkykeiso ("Cicuta virosa" var. "virosa") ja kaitamyrkkykeiso ("Cicuta virosa" var. "angustifolia"). Kumpaakin esiintyy Suomessa.

title: Ruokonata

text: Ruokonata ("Festuca arundinacea") on tuulipölytteinen, monivuotinen heinäkasvi jota käytetään rehuseoksissa. Suomessa kasvaa kaksi eri muotoa lajista, rehukasvina viljelty rehuruokonata "Festuca arundinacea" var. "aspera" ja Etelä-Suomessa merenranoilla niityillä ja kivikkorannoilla alkuperäisenä meriruokonata "Festuca arundinacea" var. "arundinacea".

title: Kieleke

text: Kieleke (lat. "ligula") on erityisesti heinäkasveilla tavattava pienikokoinen, usein kalvomainen rakenne lehtilavan ja lehtitupen yhtymäkohdassa eli kohdassa, jossa lehti yleensä erkanee varresta. Kielekkeen koko ja ulkonäkö vaihtelevat lajeittain ja se voi olla yksi lajin tuntomerkeistä lajinmäärityksessä. Joillakin heinäkasveilla kieleke voi puuttua kokonaan tai kielekkeen paikalla voi olla karvarivi, kuten esimerkiksi siniheinällä ("Molinia caerulea").

title: Jääkiekkomaila

text: Jääkiekkomailan varsi ja lapa voidaan valmistaa myös erillisinä osina. Ilman vartta valmistetusta lavasta käytetään nimeä irtolapa ja ilman lapaa valmistetusta varresta sanaa irtovarsi. Irtolapoja valmistetaan puusta ja erilaisista keino- ja yhdistelmämateriaaleista. Irtovarret ovat poikkeuksetta keino- ja yhdistelmämateriaaleista tai alumiinista valmistettuja. Irtolapa ja varsi liitetään toisiinsa lämmitettävällä kuumaliimalla. Lavassa olevaa liimaa lämmitetään kuumailmapuhaltimella jonka jälkeen lapa työnnetään onttoon varteen. Keino- ja yhdistelmämateriaaleista valmistettuja varsia ei suositella lämmitettävän lainkaan. Ainoastaan alumiinista valmistettuja varsia voi lämmittää.

title: Koiranputki

text: Koiranputken ontto varsi kasvaa 50–150 cm pitkäksi. Se kukkii juhannukselta elokuuhun valkoisin kukin.

title: Joinvilleaceae

text: Joinvilleaceae muodostaa yhdessä heimon Ecdeiocoleaceae ja heinäkasvien (Poaceae) kanssa yhteisen kehityslinjan, jota luonnehtivat mm. päällysketon eli epidermin pikkukarvat, ilmarakojen käsipainon muotoiset huulisolut, mesofyllin eli lehden sisäsolukon kookkaat ja värittömät solut, luottisolukon sijainti monisoluisissa haaroissa ja eräs inversio viherhiukkasen genomissa. Myös ontto korsivarsi on saattanut kehittyä tässä kladissa. Viimeaikaisen arvion mukaan kladi olisi syntynyt noin 58,6 miljoonaa vuotta sitten.

title: Hentokorte

text: Monivuotinen hentokorte kasvaa 10–20 cm korkeaksi. Maavarsisto levittäytyy laajalle, ja siitä nousee ryhminä rennohkoja, kaarevia ja mutkaisia varsia. Varret ovat haarattomia ja korkeintaan yhden millimetrin paksuisia, ja niissä on harjuja ja uurteita 6 tai 8. Sisältä varret ovat onttoja: hyvin pientä keskionteloa ympyröivät sivuontelot. Lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat mustahkoja, ja niissä on kolme tai neljä hammasta. Hampaat ja niiden pitkät, äimämäiset kärjet ovat pysyviä. Käpymäiset itiötähkät ovat varren latvassa, lähes kokonaan latvatupen sisällä. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa hentokortteen itiöt kehittyvät heinä-syyskuussa. Alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen, maanpäällinen ja väriltään vihreä. Hentokorte säilyy talven yli vihreänä.

title: Siperianvehnä

text: Siperianvehnä eli siperianvehniö ("Elymus fibrosus", myös "Agropyron fibrosum", "Agropyron caninum" var. "biflorum" ja "Roegneria fibrosa") on monivuotinen heinäkasvien heimoon kuuluva tuulipölytteinen kasvi. Suomessa sitä tavataan harvinaisena maan pohjoisosissa ja se on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi.

title: Mäkilemmikki

text: Mäkilemmikki voi kasvaa noin 20 cm korkeaksi, ja sen varsi on ontto sekä karvainen. Mäkilemmikin lehdet ovat soikeita sekä karvaisia ja yleensä melko pieniä. Mäkilemmikin kukat ovat pieniä, noin 2 mm leveitä sekä vaaleansinisiä ja ne sijaitsevat lyhyen varren päässä melko tiiviinä rykelmänä. Mäkilemmikki kukkii huhti–kesäkuussa. Mäkilemmikin hedelmät ovat pieniä, vaaleanruskeita ja kiiltäviä lohkohedelmiä.

title: Taarnat

text: Taarnat ovat monivuotisia, korkeita ja runsaan juurakon omaavia sarakasveja. Taarnojen varret ovat onttoja sekä kolmisärmäisiä ja lehdet 1,5 cm leveitä, kovia sekä harmaanvihreitä. Kukinnon muodostavat tähkät ovat pieniä sekä vaaleanruskeita ja sijaitsevat varren kärkiosassa 5–10 tähkän rykelminä. Tähkät ovat kaksi- tai kolmikukkaisia ja kukat ovat kaksineuvoisia. Emeissä on kaksi tai kolme luottia.

title: Suokorte

text: Suokorte kasvaa 20–40 cm korkeksi. Sen maavarsistosta nousee puhtaanvihreitä, pystyjä, nivelikkäitä ja sileitä varsia. Varsi on ontto: keskiontelo on pieni, enintään sitä ympäröivien sivuonteloiden kokoinen. Varressa on uurteita sekä kapeita, korkeita harjuja tavallisesti 5–10 kappaletta. Suokorte haaroo usein niukasti ja epätasaisesti, joskus haaroja ei ole ollenkaan. Haarat ovat lähes varren paksuisia, ylöskaartuvia, haarattomia ja selväuurteisia. Suokortteen lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Vihreät tupet ovat pitkiä ja väljähköjä, ja niissä on tavallisesti 5–10 äimämäistä, mustanruskeaa ja valkolaitaista hammasta. Haarojen tyvitupet ovat kiiltäviä, mustahkoja. Haaran alin nivelväli on selvästi varren tuppea lyhyempi. Käpymäiset, kellanruskeat itiötähkät ovat varren tai toisinaan myös haarojen latvassa. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa suokortteen itiöt kehittyvät kesä-elokuussa. Maanpäällinen, vihreä alkeisvarsikko on kaksikotinen ja liuskainen.

title: Kangaskorte

text: Monivuotisen kangaskorteen maavarsisto levittäytyy laajalle. Siitä nousevat pystyt, kovat ja tumman harmaanvihreät varret ovat 40–70 cm korkeita ja 4–6 mm paksuja, ja kasvavat tavallisesti muutamien ryhminä. Varret ovat nivelikkäitä, uurteisia, karheapintaisia, jäykkiä, lähes liereitä ja matalaharjuisia. Lisäksi ne ovat haarattomia tai niiden latvoissa on lyhyitä haaroja. Kangaskortteen varsi on ontto: keskiontelo on noin 2/3 varren läpimitasta ja sen ympärillä on selvästi näkyviä sivuonteloita. Lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat ahtaita, kapeita, yleisväriltään harmaanvalkoisia ja tyvestä sekä usein myös yläosista mustia. Tupissa on varhain varisevia, kapeita hampaita tavallisesti 10–30 kappaletta. Itiötähkät ovat varren ja joskus myös haarojen latvassa. Itiötähkä on käpymäinen, suipohko ja tumma. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa kangaskortteen itiöt kehittyvät elo-lokakuussa. Alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen, maanpäällinen ja väriltään vihreä. Kangaskorte on muutamien muiden kortelajien tapaan ainavihreä.

title: Järvikorte

text: Järvikorte on 50–150 cm korkea kasvi, joka muodostaa laajelle levittäytyvän maavarsiston. Maavarsistosta nousee pystyjä, nivelikkäitä ja väriltään syvänvihreitä varsia, jotka ovat pehmeitä, liereitä, sileitä ja tavallisesti 3–8 mm paksuja. Ontto varsi koostuu keskiontelosta, joka on noin 4/5 varren läpimitasta. Keskionteloa ympyröivät sivuontelot ovat hyvin pieniä. Varret ovat myös uurteisia: matalia harjuja on tavallisesti 15–20, uurteet ovat kapeita. Toisinaan järvikorte tekee rehevillä kasvupaikoilla haarojen kiehkuran, jotka ovat vartta paljon ohuempia. Haarojen alimmat nivelvälit ovat tavallisesti varren tuppea lyhyempiä. Lehdet ovat vähäisiä, yhdiskasvuisia kiehkuroita, jotka muodostavat hammasreunaisia tuppia varren nivelkohtiin. Tupet ovat ahtaita, kiiltäviä, alemmat väriltään mustia ja ylemmät vihreitä. Tupeissa on tavallisesti 15–20 äimäkärkistä mustaa hammasta. Käpymäiset, tylpät itiötähkät ovat varren tai joskus haarojenkin latvassa ja väriltään kellanruskeita. Itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapinnalla. Suomessa järvikortteen itiöt kehittyvät kesä-heinäkuussa, jonka jälkeen itiötähkä säilyy loppukesän varren päässä muuttuen väriltään mustaksi. Maanpäällinen alkeisvarsikko on kaksikotinen, liuskainen ja väriltään vihreä.

title: Vihnesara

text: Vihnesara kuuluu erilaistähkäisten kaksiluottisten sarojen ryhmään. Se kasvaa löyhästi mätästäen 25–50 senttimetriä korkeaksi. Kasvin sileät varret kasvavat vankasta juurakosta. Vaaleanvihreät ja varhain kellastuvat lehdet ovat noin varren pituisia ja 4–8 millimetriä leveitä. Vihnesaran kukintona on tähkistö, jossa on hedetähkiä yhdestä kolmeen ja emitähkiä kahdesta kuuteen. Tähkät ovat 1,5–4 cm pitkiä, pitkäperäisiä ja nuokkuvia. Pullakot ovat noin 3 mm pitkiä, vaaleanruskeita, litteähköjä, päärynän- tai luumunmuotoisia. Vihnesaran tähkäsuomuissa on pitkä, pisimmillään 15 millimetrin sahalaitainen kärkiota, joka muistuttaa tavallaan heinäkasvien tähkien vihneitä.

title: Persianapila

text: Persianapila ("Trifolium resupinatum" var. "majus") on tuoksuapilan muunnos, joka kasvaa alkuperäisenä Lounais-Aasiassa. Sitä viljellään rehukasvina. Persianapilan 30–60 senttimetriä korkea varsi on paksu ja ontto. Sen kukintoperät ovat tuoksuapilaa pidempiä, kukinnot leveämpiä ja kukat suurempia, vahvasti tuoksuvia.

title: Amaryllis

text: Amarylliksen kukkavanat nousevat sipulin sivuista. Kukkavarsi on ontto, ja voi kasvaa jopa metrin mittaiseksi. Lehdet ovat pitkät ja kapeat, lähes kukintovarren pituiset. Kukintovarren kärjissä on 8–10 kellomaisen kukan ryhmä. Väritys vaihtelee vaaleanpunaisesta karmiininpunaiseen ja valkoiseen. Leikkokukkakäytössä varren päähän laitetaan kuminauha tai teippiä estämään varren halkeamista.

title: Hirvenputki

text: Hirvenputki kasvaa 40–120 cm pitkäksi. Koko kasvi on karvainen. Varsi on ontto, mutta nivelkohdilta täyteläinen. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja niiden kannat ovat tuppimaisia. Lehtilapa on kapean pitkulainen, hyvin hienoliuskainen ja yksi- tai kaksikertaa parilehdykkäinen. Lehdykät ovat parihalkoisia. Kukinto on kerrannaissarja. Kukan pää- ja pikkusarjat ovat suojuksellisia, suojuksen lehdet ovat kapeita. Pikkusarjoja on 30–40 kappaletta. Kukan teriö ja verhiö ovat viisilehtisiä. Selkäpuolelta karvaiset terälehdet ovat valkoisia tai joskus hieman punertavia. Hedelmä on 2,5–4 mm pitkä, litteähkö, leveän sukkulamainen paksuharjuinen ja karvainen.

title: Metsäkorte

text: Metsäkortteen kesäversojen varret ovat vaaleanvihreitä, tähkättömiä ja kasvavat 30–50 cm korkeiksi. Varsi on pysty mutta usein viistolatvainen, karhea, nivelikäs ja uurteinen. Varressa on matalia harjuja 10–18 kappaletta. Onton, 1–4 mm paksun varren keskiontelo on noin puolet koko varren läpimitasta, ja sitä ympäröivät pienet sivuontelot. Kiehkuroina kasvavat lehdet ovat vaatimattomat, yhdiskasvuiset ja muodostavat hammaslaitaisen tupen. Tupet ovat väljiä ja vihertäviä. Osin yhdyskasvuisia hampaita on 3–6, ja ne kasvavat leveähkönä, punaruskeana liuskana. Kesäversoon kasvaa runsaasti ohuita, runsashaaraisia haaroja. Haarakiehkurat ovat tiheitä ja muodostavat varteen vaakasuoria, reunoilta alaspainuneita kerroksia. Kasvin alkeisvarsikko on kaksikotinen, maanpäällinen, liuskainen ja väriltään vihreä. Metsäkorte lisääntyy itiöiden avulla, mutta pääasiallisesti se käyttää leviämiseen laajaa juurakkoaan, joka saattaa painaa jopa 100 kertaa enemmän kuin maanpäällinen kasvusto.

title: Sarakasvit

text: Sarakasvit muistuttavat ulkonäöltään heinäkasveja, mutta heinän varsi on ontto, saran varsi täyteinen. Sarakasvit ovat tuulipölytteisiä, ja niiden kukinto on joko useiden kukkien muodostama tähkä tai useiden tähkien muodostama tähkistö.

title: Venttiilikoneisto

text:
Kilpailukäytössä hyödynnetään toisinaan erikoisrakenteisia ja kalliita ns. natrium-venttiilejä.
Niissä suurin osa venttiilin varresta on ontto ja osittain täytetty melko alhaisessa lämpötilassa nesteytyvällä natrium-metallilla. Nestemäinen, varren sisällä "hölskyvä" natrium vähentää edestakaisin liikkuvan kappaleen massahitausvoimia sekä kuljettaa liikalämpöä venttiilinlautasesta ylös sylinterinkanteen.

title: Pillisipuli

text: Pillisipuli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi ja lehdet ovat ontot ja pullistuneet, varsi on paksuin keskiosastaan. Lehdet ovat liereät ja yhtä pitkät kuin varsi. Pillisipulin kukintona on runsaskukkainen, pyöreähkö, itusilmuton sarja. Kukat ovat kooltaan 7–9 mm.

title: Loudetia arundinacea

text: Loudetia arundinacea on heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja hiusheinien ("Loudetia") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on isokokoinen heinälaji, jonka varret voivat kasvaa kolmimetrisiksi. Joillakin alueilla laji kasvaa nopeasti maastopalon jälkeen valloittaen vapaan maa-alan.

title: Kaukasianjättiputki

text: Kaukasianjättiputki on yleensä noin 1,5–3 metriä korkea ruoho. Kaukasianjättiputken varsi on ontto ja hyvinkin paksu, paksuus voi olla jopa 5–10 senttimetriä. Varressa on myös karheita karvoja ja punaisia laikkuja.

title: Korsi

text: Korsi on heinäkasvien varsi. Korsi on vanhemmiten puutuva ja esimerkiksi bambuilla puumainen. Korressa on nivelten kohdalla paisunut solmu ja niiden väli on useimmiten ontto. Korren pituuskasvu tapahtuu solmujen yläpuolelta välikasvusolukosta. Myös solmut voivat kasvaa alasivultaan ja kohottaa lakoutuneen korren pystyyn. Heinäkasvien lehdet lähtevät solmusta kortta ympäröivänä tuppena.


query: Mikä on piraattiliike?

title: Piraattiliike

text: Piraattiliike on kansainvälinen kansanliike, joka koostuu toiminnallisista yksiköistä, kuten eri maiden piraattipuolueista ja internetissä toimivista tiedotuspalveluista. Piraattiliike korostaa yksityisyydensuojaa, sananvapautta, tiedon ja kulttuurin vapautta sekä suhtautuu arvostelevasti immateriaalioikeuksiin ja yksityisiin monopoleihin.

title: Piraattiliike

text: Piraattipuolue (Ruotsi), perustettu 2006 Piraattipuolue, perustettu 2008

title: Elektroninen demokratia

text: Maailmalla tunnetuimpina italialainen Viiden tähden liike-puolue tukee virallisena linjanaan elektronista demokratiaa. Viron keskustapuolue kannattaa maassaan voimakasta sähköisen äänestyksen lisäämistä. Piraattiliike tukee niin ikään elektronisen demokratian laajempaa käyttöönottoa.

title: Piraattiliike

text: Luokka:Piratismi Luokka:Kansalaisliikkeet

title: Piraattipuolue

text: Piraattipuolue on osa kansainvälistä poliittista piraattiliikettä ja ottaa toiminnassaan mallia Rickard Falkvingen Ruotsiin vuonna 2006 perustamasta Piratpartietista. Puolueen jäsenmäärä on reilut 4 000, huhtikuuhun 2011 mennessä Piraattipuolueeseen oli liittynyt noin 3 500 jäsentä.

title: Piraattiliike

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Apajalahti, Ahto & Sotala, Kaj| title = Jokapiraatinoikeus| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2010| version = Barrikadi 16| id = ISBN 978-951-0-36468-0| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nummelin, Juri (toim.)| title = Piraatti vai kirjailija? Tekijän oikeuksia mittaamassa| location = Helsink| publisher = Avain| year = 2011| id = ISBN 978-951-692-858-9}}

title: Piraattiliike

text: Piraattipuolueiden kansainvälisenä yhteistyöjärjestönä toimii Pirate Parties International (PPI).

title: Piraattiliike

text: Juri Nummelin: . Kulttuurilehti Illuusio 2011.

title: Piraattiliike

text: Suomen ja Ruotsin lisäksi rekisteröityneet piraattipuolueet on perustettu myös Saksaan, Espanjaan, Ranskaan ja Itävaltaan. Lisäksi aktiivisia, mutta rekisteröimättömiä puolueita on Yhdysvalloissa, Tanskassa, Puolassa, Italiassa ja Belgiassa.

title: Anarkismi

text: Anarkismin yhteiskunnallisen merkityksen katsotaan vähentyneen toisen maailmansodan jälkeen merkittävästi, mutta anarkistisia liikkeitä ja ajattelijoita on yhä olemassa ympäri maailmaa. Anarkismin käytännön muodot vaihtelevat kontekstista riippuen; sen alla voidaan esimerkiksi vastustaa finanssikapitalismia tai sotilaallista interventionismia tai edistää alueellista itsehallintoa. Anarkistisia menettelyjä on otettu käyttöön esimerkiksi hippiliikkeessä, talonvaltaustoiminnassa, aseistakieltäytymisen parissa ja eläinten oikeuksien puolustajien piirissä. Myös kansainvälinen piraattiliike on mahdollista nähdä anarkistisena liikkeenä. Anarkismi ei välttämättä tarkoita mitään vakiintunutta poliittista ideologiaa. Filosofisena aatesuuntana se voi myös tarkoittaa vapautta ”ajatella omilla aivoillaan”, olla oma itsensä ja sanoa, mitä oikeasti ajattelee. Joillekin anarkismi kuvastaa puhtaasti vapautta.

title: Merirosvolippu

text: Merirosvojen ja laivastoyksikköjen lisäksi pääkallolippua ovat käyttäneet myös useat muut tahot. Se on ollut esimerkiksi perinteinen anarkististen ryhmittymien tunnus jo 1900-luvun alkupuolelta lähtien. Myös 2000-luvulla syntynyt piraattiliike on käyttänyt pääkallolippua.

title: Et ole koje

text:
Hahmottaessaan tapoja, miten kehityksen voisi ohjata parempaan suuntaan hän antaa esimerkkinä ongelmista tietotekniikan varhaisvaiheissa tehdyt päätökset, jotka ovat lukinneet kehityksen. ”Tiedosto” on yksi niitä lukkiutuneita käsitteitä, joiden elämä jatkuu, koska ohjelmat ovat niistä riippuvaisia.
Lanier on laitonta tiedostojenjakamista, piraattiliikettä ja avoimen lähdekoodin ylivaltaa vastaan. Hänen mielestään ajattelulla ja taiteella on omat tekijänsä, joilla on oikeuksia. Luovan työn tuloksia ei tule paloitella osiin, irrottaa yhteydestään ja jakaa nimettöminä aineksina eteenpäin.


query: Mitä loisteaine on?

title: Loistelamppu

text: Loisteputken sisäpinta on päällystetty fluoresoivalla materiaalilla, joka muuttaa elohopeahöyryn synnyttämän UV-säteilyn (luminesenssin) näkyväksi valoksi. Loisteputken sisäpinnassa olevan loisteaineen koostumus vaihtelee valon laadun ja sävyn mukaan. Loistelamppujen värisävyvalikoima on laaja ulottuen hehkulampun kellertävästä taivaan sinertävään. Yleisimmät värilämpötilat Suomessa ovat 3000 ja 4000K. Myös värillisiä ja erikoissävyisiä lamppuja on saatavana.

title: Energiansäästölamppu

text: Valon laatuun vaikuttaa myös lampun värintoistokyky. Energiansäästölampussa se on usein jonkin verran hehkulamppua huonompi, CRI-asteikolla hieman yli 80. Useimmat lampuista tuottavat valon kolmen tai neljän eri loisteaineen sekoituksella. Harvinaisemmissa täyden spektrin päivänvalolampuissa määrä voi olla kuusikin, jonka avulla värintoistosta saadaan vielä parempi, yleensä yli 90. Tavoiteltaessa täydellistä värintoistoa joudutaan kuitenkin valovirrasta tinkimään jonkin verran. Mikään loistelamppu ei tuota kaikista syvimpiä punaisen ja keltaisen värin aaltopituuksia yhtä hyvin kuin hehkulamppu.

title: Elohopeahöyrylamppu

text: Elohopeahöyrylamppu on kaasupurkauslamppu, joka tuottaa valoa sähköpurkauksista elohopeahöyryn ja loisteaineen avulla. Se edustaa käytöstä poistuvaa, 1930-luvulla kehitettyä tekniikkaa. Monimetallilamput ja ledit ovat korvanneet elohopeahöyrylamput useissa käyttökohteissa.

title: Kadmiumsulfidi

text: Kadmiumkeltaista käytetään taiteilijamaaleissa kadmiumkeltaisen nimellä ja lisäksi sitä käytetään värjäämään muun muassa laseja, lasitteita, keramiikkaa ja muoveja. Väriaineena yhdistettä on käytetty 1800-luvulta alkaen. Sitä voidaan sekoittaa muun muassa sinkkisulfidiin, kadmiumselenidiin ja bariumsulfaattiin tai muihin pigmentteihin tai sideaineisiin. Kadmiumsulfidimaalit säilyttävät kirkkautensa pitkään ja niillä on hyvä säänkesto. Sinkkisulfidin ja kadmiumsulfidin seos on loisteaine, jota on käytetty muun muassa kuvaputkitelevisioissa. Kadmiumsulfidi on puolijohde ja sitä käytetään muun muassa aurinkokennoissa, transistoreissa, diodeissa ja lasereissa.

title: Ultraviolettisäteily

text: Valaisimissa ultraviolettisäteilyä hyödynnetään laajalti. Loisteputkivalaisimet tuottavat ultraviolettisäteilyä ylläpitämällä sähköpurkausta alipaineistetussa elohopeakaasussa. Valaisimen sisäpinta on päällystetty erilaisilla loisteaineilla, jotka absorboivat ultraviolettisäteilyä. Absorptiossa saatu energia virittää loisteaineen atomin korkeammalle energiatasolle, mistä se spontaanisti palautuu, emittoiden samalla näkyvän valon fotonin. Eri loisteaineet tuottavat erilaisen spektrin; niitä yhdistelemällä voidaan muokata lampun tuottama näkyvä valo halutunlaiseksi. Valaisimen lasi suodattaa ultraviolettisäteilyn kokonaan, joten sitä ei pääse lampun ulkopuolelle. Elohopealampuissa pääasiallinen säteily on UVC-alueella, joten suojalasin puuttuminen olisi vaarallista. Hehkulampun säteilystä vain alle sadasosa on ultraviolettisäteilyä. Ultraviolettisäteilyä lähettävään lamppuun perustuvat eräät kärpäsloukut, jossa ultraviolettivalo houkuttelee hyönteistä ja lähelle tullessaan se osuu korkeajänniteiseen ansaan ja saa surmansa.

title: LED

text: LEDit ovat valonlähteinä hehkulamppuun verrattuna erittäin pienikokoisia ja mekaanisesti kestäviä: niissä ei ole helposti rikki menevää lasikuorta eikä hehkulankaa. LEDit ovat myös oikein asennettuna pitkäikäisiä. Valkoisilla LEDeillä sininen valo muutetaan loisteaineen avulla osittain valkoisemmaksi. LEDien suhteellisen hyvä suuntaavuus tekee niistä myös sisustuksellisesti houkuttelevia valonlähteitä.


query: Milloin Suomi liittyi Euroopan unioniin?

title: Suomen EU-kansanäänestys

text: Suomen EU-kansanäänestys oli 16. lokakuuta 1994 Suomessa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Suomen liittymisestä Euroopan unioniin. Enemmistö (56,9%) äänestykseen osallistuneista kannatti liittymistä ja eduskunta noudatti tulosta. Suomen EU-jäsenyys astui voimaan 1.tammikuuta 1995.[1]

title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomen ulkopolitiikkaa määritteli 1900-luvulla – ja erityisesti jatkosodan jälkeen – pitkälti suhtautuminen Neuvostoliittoon. Paasikiven ja Kekkosen yli 30-vuotisen presidenttijakson aikana esimerkiksi hallitukseen ei haluttu sellaisia puolueita, jotka eivät hyväksyneet Paasikiven-Kekkosen linjaa. Neuvostoliiton tehdessä 1900-luvun lopulla kuolemaa se menetti merkityksensä Suomen ulkopolitiikkaa määritelleenä valtiona. Tällöin Suomi liittyi moniin eurooppalaisiin ylikansallisiin järjestöihin kuten Euroopan neuvostoon (1989), Euroopan talousalueeseen (1992) ja Euroopan unioniin (1995) ja epäviralliseen Euroryhmään (2002).

title: Suomen ympäristöpolitiikka

text:
Suomi on Euroopan Unionin jäsen. EU-lainsäädäntö sitoo Suomea. Euroopan yhteisön ja unionin sitoumuksiin sisältyvät:
Suomi ei välttämättä kykene täyttämään EU:n monimuotoisuustavoitteita vuonna 2010. Korvausrahoitusvajeella metsien, avosoiden ja niittyjen suojelu voi viivästyä tai estyä. Suomen luonnon monimuotoisuuden laskun piti loppua Metso-ohjelman avulla vuonna 2010. Korvauksia maksavat pääasiassa elyt, mutta rahoitusvaje koskee myös Metso-ohjelmaa, metsähallitusta ja metsäkeskuksia.

title: Jarno Mäkinen

text: Virallisesti Suomi tyytyi muiden maiden tapaan Israelin antamaan selvitykseen. Suomi oli Euroopan unionin puheenjohtajamaa ja sillä oli vastuu rauhanratkaisun koordinoinnista Euroopan unionissa Ranskan hoitaessa asiaa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvänä jäsenvaltiona.

title: Yliopiston almanakka

text: Varsinaisen kalenteriosaston lisäksi almanakassa on myös muun muassa:Vuonna 1995 Suomi liittyi Euroopan unioniin, ja yliopiston erioikeus almanakkojen julkaisemiseen poistui. Laki erioikeuden poistumisesta annettiin syksyllä 1994, ja 16.12.1994 yliopisto piti tiedotustilaisuuden oman almanakkatoimiston perustamisesta. Tätä päivää pidetään Yliopiston almanakkatoimiston perustamispäivänä. Yliopiston tehtäväksi jäi edelleen vastata suomalaisen kalenterin ylläpidosta sekä suomalaisesta ja suomenruotsalaisesta nimipäiväluetteloista, joihin sillä on tekijänoikeus.

title: Suomen talous

text: Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen.[117] Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen.[118][119] Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema.[117] Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin.[120]

title: Tekijänoikeuslainsäädännön historia

text: Kansallisia tekijänoikeuslakeja säätelevät alueelliset sopimukset, kansainväliset sopimukset, WTO:n TRIPS-sopimus (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) ja muun muassa Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn hallinnoimat yleissopimukset, kuten Bernin sopimus, joka solmittiin ensimmäisen kerran vuonna 1886 ja johon Suomi liittyi vuonna 1928. Suomi ratifioi vasta vuonna 1986 Bernin yleissopimuksen niin sanotun Pariisin sopimuskirjan. Esimerkiksi Suomen tekijänoikeuslainsäädäntö kytkeytyy kiinteästi Euroopan unionin vastaavaan. Tekijänoikeutta koskevia direktiivejä on annettu yhdeksän (2015 mennessä).

title: Euroopan unioni

text: Kun Euroopan unioni jatkoi laajentumistaan Itä- ja Keski-Eurooppaan, unionin toimielinrakennetta ja päätöksentekoa uudistettiin ja tehostettiin. Amsterdamin sopimuksella 1997 vahvistettiin yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa sekä lujitettiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Nizzan sopimus valmisti unionia vuoden 2004 laajentumiseen. Silloin Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta valtiota: Latvia, Liettua, Kypros, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. Jäsenmaiden määrä kasvoi 27:ään vuonna 2007 kun unioniin liittyivät myös Bulgaria ja Romania. Kroatia liittyi jäseneksi vuonna 2013.[5]

title: Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa

text: Tarkkailuun on viitattu Euroopan unionin siviilitarkkailuoperaationa sen korostamiseksi, että kyseessä ei ole sotilaallinen eikä sotilaiden suorittama sotilastarkkailu, mutta kaikkien siviilitarkkailijoiden ei tarvitse olla lähettävien maiden poliisiviranomaisia tai poliisikoulutettuja. Esimerkiksi Suomi lähettää operaatioon tarkkailijoiksi vain siviilitaustaisia henkilöitä.

title: Suomen historia

text: Sotien jälkeen Suomesta rakennettiin pohjoismainen hyvinvointivaltio. Helsingissä järjestettiin olympialaiset 1952. Suomi liittyi Euroopan unioniin 1995. Vuonna 2002 euro korvasi markan Suomen virallisena valuuttana.[15]

title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Välimeren maista Kreikka liittyi jäseneksi vuonna 1981 ja Espanja sekä Portugali vuonna 1986. Entinen Itä-Saksa liittyi jäseneksi 1990, kun se sulautettiin Saksan liittotasavaltaan. Kylmän sodan päätyttyä unioniin liittyivät myös puoleettomina esiintyneet Itävalta, Ruotsi ja Suomi vuonna 1995, Norja hylkäsi jälleen jäsenyyden kansanäänestyksessä.

title: Eurooppalainen Suomi

text: Eurooppalainen Suomi ry on kaikille Eurooppa-asioista kiinnostuneille avoin kansalaisjärjestö, joka suhtautuu myönteisesti Euroopan yhdentymiseen, mutta tahtoo samalla kehittää Euroopan unionia nykyistä tehokkaampaan, avoimempaan ja demokraattisempaan suuntaan tunnuslauseenaan "parempaa Eurooppaa rakentamassa". Järjestö toimii EU- ja Eurooppa-järjestöjen kansallisena kattojärjestönä Suomessa ja sen sisarjärjestöjä ovat Eurooppanuoret ry, Eurooppanaiset ry, Eurooppafederalistit ry, Euroopan kulttuuriyhdistys (EKSO) ry ja Euroklubi ry.

title: Suomen Keskusta

text: Suomi liittyi Euroopan Unioniin Keskustan johtaman Ahon hallituksen toimesta. Elinkeinoelämän valtuuskunnan tutkimuksen mukaan vuonna 2008 keskustan kannattajista neljännes suhtautui myönteisesti Euroopan unioniin ja puolet oli EU-vastaisia.[51] Kolmannes keskustalaisista piti vuonna 2007 hyvänä sitä, että markka korvattiin eurolla.[52]

title: ADEX

text: Harjoituksen päätarkoituksena oli valmistautua Suomen ilmavoimien mahdolliseen osallistumiseen Euroopan unionin vuonna 2008 päivystysvuoronsa aloittavien hollantilais-saksalais-suomalaisten taistelujoukkojen toimintaan. Suomi osallistuu myös Norjan ja Ruotsin kanssa toiseen Euroopan unionin taistelujoukkoon.

title: Suomi

text: Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995.[76] Yhteisvaluutta euron käyttöön Suomi siirtyi yhtenä ensimmäisistä maista 1. tammikuuta 2002.[77]

title: Euroopan unioni

text: Euroopan yhteisö muutti nimensä Euroopan unioniksi vuonna 1992 allekirjoitetun Maastrichtin sopimuksen myötä. Unionin yhteistyö ulotettiin ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan sekä oikeus- ja sisäasioihin. Suomi, Ruotsi ja Itävalta liittyivät Euroopan unioniin vuonna 1995, mutta Norja jäi kansanäänestyksen tuloksen johdosta sen ulkopuolelle.[5]

title: Suomen talous

text: Suomella on merkittävät metsävarat, jotka johtivat metsäteollisuuden kehittymiseen. Metalli-, konepaja- ja öljynjalostusteollisuudet kehittyivät sotakorvausten maksamisen ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan myötä. 1990-luvun alussa Suomi koki merkittävän laman, joka johtui Neuvostoliiton romahduksesta ja epäonnistuneesta rahapolitiikasta. Suomi elpyi tuhansia yrityksiä kaataneesta lamasta ja suurtyöttömyydestä erityisesti uusien kasvualojen vetämänä: informaatioteknologia, matkapuhelimet ja telekommunikaatiopalvelut siivittivät Suomen talouskasvua. Suomi liittyi Euroopan unioniin 1995 ja euroon 2001.

title: Tonino Picula

text: Picula syntyi Mail Lošinjissa, mutta muutti perheensä kanssa Šibenikiin ollessa vasta lapsi. Picula kävi Zagrebin yliopiston läpi ja liittyi SPDhin. Hän yritti jo vuonna 2000 päästä pääministeriksi, mutta hävisi parlamenttivaalit ja hänestä tuli Kroatian ulkoministeri. Vuonna 2003 Picula luopui virastaan ulkoministerinä ja jatkoi työtäänsä SPDissä. Picula liittyi Euroopan parlamenttiin vuonna 2012 ja seuraavana vuonna kun Kroatia liittyi Euroopan unioniin, Picula liittyi unionin jäseneksi.

title: Suomen taloushistoria

text: Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. EU on ollut ennen muuta taloudellinen liitto, johon Suomen talous on yhä syvemmin integroitunut. Tästä esimerkkejä ovat EMU-maiden yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. EU helpotti myös palvelujen ja ihmisten liikkumista.

title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Mikä vaan Euroopan valtio voisi teoriassa hakea EU:n jäsenyttä, milloin Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio joko hyväksyisivät tai hylkäisivät hakemuksen. Jos hakemus hyväksytään, liittymiskeskustelut alkavat. Hakemuksen hyväksymiseksi valtion pitää:[1]

title: Euroopan unionin laajentuminen

text: Vuonna 2007 Romania ja Bulgaria liittyivät unionin jäseniksi. Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013.

title: Tanska

text: Sodan jälkeen Tanska liittyi YK:hon. Se sai Marshall-apua ja liittyi Natoon vuonna 1949.[31] Vuonna 1948 Färsaaret saivat itsehallinnon. Vuonna 1959 Tanska liittyi Euroopan vapaakauppajärjestöön ja vuonna 1973 kansanäänestyksen jälkeen Euroopan yhteisöön.[31] Euroopan unioniin Tanska liittyi vuonna 1973.

title: Ottawan sopimus

text:
Euroopan unionin parlamentti kannattaa päätöslauselmissaan kaikkia jäsenmaitaan liittymään Ottawan sopimukseen.
Suomi liittyi Ottawan sopimukseen marraskuussa 2011, kun eduskunta hyväksyi ehdotuksen äänin 110-47. Suomessa henkilömiinakieltoa ajoivat erityisesti rauhanjärjestöt, ulkoasiainministeriö ja presidentti Tarja Halonen. Puolustusministeriö taas vastusti sopimusta. Suomi oli ennen liittymistään ainoa Euroopan unionin jäsen, joka ei ollut allekirjoittanut Ottawan sopimusta.

title: Paavo Väyrynen

text: Kun Suomi oli 1995 liittynyt Euroopan unionin jäseneksi, Väyrynen valittiin eduskunnan päätöksellä Euroopan parlamenttiin. Väyrynen uusi paikkansa Euroopan parlamentin vaaleissa 1996 ja oli vaalien suurin ääniharava 157 668 äänellä. Hän myös toimi europarlamentin liberaaliryhmän varapuheenjohtajana. Europarlamentaarikkona Väyrynen on vastustanut unionin liittovaltiokehitystä ja korostanut pohjoisen ulottuvuuden merkitystä europolitiikassa.

title: Itsenäisen Suomen historia

text: 1. tammikuuta 1995 Suomi liittyi Euroopan unioniin, joksi EY:tä nyt Maastrichtin sopimuksen voimaantulon myötä kutsuttiin. 1999 Suomen markka kiinnitettiin euroon pysyvästi siten, että 5,94573 markkaa on 1 euro. Vuonna 2002 eurosta tuli käteisvaluutta ja yli 140 vuotta käytössä ollut markka poistui käytöstä kahden kuukauden siirtymäajan jälkeen 1. maaliskuuta 2002.[33]

title: Kansallinen Kokoomus

text: Kokoomuksen europarlamenttiryhmä muodostui ensimmäisen kerran 1995, kun Suomi liittyi Euroopan unionin jäseneksi. Tuolloin eduskunta valitsi ensimmäiset mepit. Kokoomuksella on nykyisin kolme meppiä. Euroopan parlamentissa kokoomuksen jäsenet kuuluvat Euroopan kansanpuolueen muodostamaan ryhmään.[53]

title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuoden 1999 alusta alkaen Suomen markka liittyi upouuteen Euroopan unionin yhteisvaluutta euroon ja lakkasi siten käytännössä olemasta itsenäisenä valuuttana. Käteisvaluuttana markkaa käytettiin kuitenkin aina vuoteen 2002 asti.

title: Euroopan unionin taistelujoukot

text: Suomi osallistuu 2007 alkaen Saksan johtamaan taisteluosastoon yhdessä Alankomaiden kanssa sekä Ruotsin johtamaan pohjoismaiseen taisteluosastoon 2008 alkaen. Suomen lisäksi pohjoismaisessa joukossa on Viro sekä Euroopan unioniin kuulumaton Norja.

title: Malta

text: Malta kuuluu Euroopan unioniin ja sillä on kuusi paikkaa Euroopan parlamentissa.[2] Euroopan unionin lisäksi Malta kuuluu Kansainyhteisöön, johon valtio liittyi 1964.[3]

title: Otsonitaso

text: WHO on asettanut eri tilanteisiin rajoituksia sen varalle, milloin liiasta otsonipitoisuudesta voi olla haittaa terveydelle ja milloin siitä on tiedotettava. Euroopan unionin uusin direktiivi asiasta on vuodelta 2003. Yhdysvalloilla on omat raja-arvonsa. Suomessa otsonia mitataan jatkuvasti yhdeksällä paikkakunnalla.

title: Suomi

text: Suomi kuuluu Euroopan unioniin ja euroalueeseen. Suomi on hyvinvointivaltio, jolla on korkea bruttokansantuote henkeä kohden. Suomi on sijoittunut korkealle useissa kansainvälisissä vertailuissa, mukaan lukien koulutus, taloudellinen kilpailukyky, kansalaisvapaudet, elämänlaatu ja inhimillinen kehitys.


query: Milloin Esa Henrik Holappa syntyi?

title: Esa Henrik Holappa

text: Esa Henrik Holappa (s. 14. heinäkuuta 1985 Oulu) perusti uusnatsistisen Suomen vastarintaliikkeen ja oli sen ensimmäinen johtaja vuosina 2008–2012.

title: Esa Henrik Holappa

text: Pohjoismaisen vastarintaliikkeen sivustolla vastarinta.com arvioitiin Holapan tilityskirjaa laajasti heti ilmestymistä seuraavana päivänä 17. toukokuuta 2016. Jutun ingressi kuuluu näin: "Äärivasemmistolainen Into Kustannus julkaisi maanantaina kansallismielisestä liikkeestä hiljattain poistuneen Henrik Holapan ”muistelmat”. Minä perustin uusnatsijärjestön -kirja on sekoitus vanhoja kaunoja sekä itseään ruoskivaa uudelleensyntymän saarnaa."

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan Ruotsissa asuvaa ex-puolisoa ja pieniä lapsia häirittiin Holapan kertoman mukaan heinä- ja syyskuussa 2016 kahtena eri yönä uhkaavalla kodin oven takana huutelulla ja rymistelyllä sekä heti sen jälkeen vihapuheisilla puhelinsoitoilla. Myös Holappa itse kertoo saaneensa tappouhkauksia.

title: Esa Henrik Holappa

text: Tilityskirjassaan Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön nykyinen Holappa pohtii, mitä sanoisi nyt itselleen natsismista innostuneena nuorena poikana. Holappa tiivistää ajatuksensa näin: "Kertoisin hänelle, ettei maailmaa ole varattu vain yhdelle ihmisryhmälle. Varottaisin häntä tuomitsemasta muita ihmisiä. Taisteluni-kirjan sijasta kehottaisin häntä lukemaan ihmisten hädästä sodan ja muiden katastrofien keskellä. Varottaisin häntä tarttumasta natsismin ja rasismin vihanlietsonnan houkutukseen, joka lisää vieraasta ympäristöstä tulevien ihmisten pelkoa ja ahdinkoa. Halaisin häntä ja kehottaisin asettumaan toisen ihmisen asemaan."

title: Esa Henrik Holappa

text: Holappa teki Yhdysvalloissa yhteistyötä David Duken kanssa tämän puhetilaisuuksissa ja kirjoittamalla artikkeleja Duken nettisivustolle davidduke.com. Duken ajatuksia ja kirjoituksia Holappa sittemmin aktiivisesti levitti myös Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä.

title: Esa Henrik Holappa

text: Viimeisiksi natsitoimittajatöikseen Henrik Holappa käänsi englannista suomeksi Abdallah Melaouhin (s. 1942 Tunisia) muistelmat Rudolf Hess – Viimeiset vuodet ja kuolema. Holappa perusti tätä kirjaa ja suunnitteilla jo olleita muita natsihistoriallisia teoksia varten Ruotsiin oman kustannusyhtiön Fenrir Förlag HB:n. Yhden teoksen julkaisuun jäänyt yritys ajautui myöhemmin konkurssiin.

title: Esa Henrik Holappa

text: Suomen vastarintaliikkeen johtajana tunnetuksi tulleen Henrik Holapan irtaantuminen uusnatsismista tuli julkiseksi 15. toukokuuta 2016, kun Yle Spotlight julkaisi Holapan kanssa jo toista vuotta jatkuneeseen yhteydenpitoon ja lukuisiin haastatteluihin perustuvan laajan artikkelisarjan pääjuttunaan Natsijohtaja, jonka usko loppui Holapan tarinasta ja uusnatsien organisoitumisesta ja toimintatavoista Suomessa.

title: Esa Henrik Holappa

text: Henrik Holappa teki luovaa toimitustyötään sekä yksin että yhteistyössä muiden Pohjoismaisen vastarintaliikkeen nettisivuston toimittajien sekä eurooppalaisten ja amerikkalaisten uusnatsiaktiivien kanssa. Artikkelien käännöksiä Holappa kumppaneineen levitti maasta toiseen.

title: Esa Henrik Holappa

text: Lopulta 3. kesäkuuta 2009 Holappa karkotettiin Yhdysvalloista kymmenen vuoden ajaksi. Holappa palasi Suomeen johtamaan natsiliikettään Puolustusvoimain lippujuhlan ja C.G.E. Mannerheimin syntymäpäivänä 4. kesäkuuta 2009.

title: Esa Henrik Holappa

text: Vihakirjoittelu vastarintaliikkeen ja muilla keskustelupalstoilla, median kommenttiosastoilla ja somessa on toistuvasti aktivoitunut Holapan haastattelujen ja julkisten esiintymisten jälkeen. Holappa on sanonut poimivansa rohkaisukseen jutuista kirvonneet kannustavat palautteet.

title: Esa Henrik Holappa

text: Kansallinen vastarinta -paperilehden toisen numeron teemana joulukuussa 2011 oli Suomi ja suomalaisuus. Holapan panoksesta mainitaan Pohjoismaisen vastarintaliikkeen nettisivuston vastarinta.com lehtiesittelyssä 23. joulukuuta 2011: "Henrik Holappa kirjoittaa syksyllä suurta mediahuomiota herättäneestä kansainvälisestä Taistele vastaan -seminaarista. Puhuiko media totta? Millaista on 2000-luvun valkoisten kansallismielisten yhteistyö?" Holapan Taistele vastaan! -teema oli nostettu lehden kanteen ykkösteemaksi.

title: Esa Henrik Holappa

text: Myös uusnatsien katuaktivismi tuli Ruotsissa tutuksi Holapalle.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan pyrkimyksenä on auttaa, osallistua keskusteluun ja avata radikalisoitumisen ja ääriytymisen syitä ja siitä irtautumisen mahdollisuuksia. Holappa on natsismista ulostulonsa jälkeen antanut haastatteluita, pitänyt puheita ja ollut panelistina radikalisoitumista käsittelevillä eri forumeilla

title: Esa Henrik Holappa

text: Vastarintaliikkeen päämääriä uhkaaviin tilanteiseen Henrik Holappa otti uutistoimittajana kantaa tarvittaessa, mm. 22. tammikuuta 2013 kirjoituksessaan Median ja äärivasemmiston liitto syventyy.

title: Esa Henrik Holappa

text: Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön, Into 2016 Yle Spotlight -jutut 15.5.2016 ja 25.8.2016 Helsingin Sanomat 19.6.2016 Kaleva 26.8.2016 Savon Sanomat 26.9.2016 Artikkelissa mainitut verkkosivustot

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan missiona on yhteiskunnassa läikehtivän vihan hallinta ja ääriytymisen ja siitä nousevan väkivallan ehkäiseminen tiedon, ymmärryksen ja dialogisen vuorovaikutuksen avulla. Holappa uskoo osaamiselleen ja kokemukselleen löytyvän hyötykäyttöä niin yritysmaailmassa, ajatushautomoissa, tiedeyhteisöissä kuin järjestöissä.

title: Esa Henrik Holappa

text: Suomen vastarintaliikkeen johtajuudesta eroamisensa jälkeen Holappa oli jo alkanut epäillä natsiaatetta, pohjoismaista järjestöä sekä liikkeen toiminnan suuntaa ja vaikuttimia. Holappa otti yhteyttä liikkeen entisiin jäseniin ja sai heiltä vahvistusta ajatuksilleen järjestön kulttihenkisyydestä.

title: Esa Henrik Holappa

text: Vasta perustettu Suomen vastarintaliike haki vuosina 2008–2009 suuntaansa Yhdysvalloissa tuolloin asuvan Holapan agitoimana. Netissä liikkui Holapan kuvauksen mukaan polttava aate ja palava sana.

title: Esa Henrik Holappa

text: Pääsääntöisesti Holappa kertoo kokeneensa ympäristön reaktioiden olevan ainakin hiljaisesti irtautumispäätöstä tukevia. Rohkeimmin ovat Holapan mielestä uskaltaneet lähestyä ne, jotka ovat itse hakeneet oman elämänsä suuntaa pitkään ja kovienkin vaiheitten kautta.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan haastattelulausuntojen mukaan vastarintaliikkeestä tuskin on yhteiskunnallista vaaraa, mutta yksittäiselle henkilölle vaara on olemassa. Ääriliikkeiden symbolien kieltäminen ei Holapan mielestä suitsisi toimintaa, sillä tilalle tulisi vain uusia symboleja.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holappaa painostettiin vielä useita kertoja takaisin vastarintaliikkeeseen. Holappa kertoo joutuneensa Ruotsin uusnatsien mustalle listalle, kun hänen yhteydenpitonsa vastarintaliikkeen jättäneisiin jäseniin ja uuteen aktivismiin suunnanneisiin natsitovereihin, erityisesti Magnus Södermaniin, paljastui.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holappa vastasi Ittnerin suojelupyyntöön ja päätti majoittaa hänet opiskelijayksiöönsä oululaisessa kerrostalossa.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan matkailu Yhdysvalloissa päättyi USA:n kotimaan turvallisuusviraston (Department of Homeland Security, DHS) suorittamaan pidätykseen 9. maaliskuuta 2009. Sittemmin myös FBI kuulusteli Holappaa kysellen hänen mahdollisia tietojaan presidentiksi edellisenä vuonna valitun Barack Obaman murhasalaliittohankkeista. Holappa joutui kolmeksi kuukaudeksi useisiin vankiloihin. Free Esa, free! huusivat kannattajat natsikokouksissa ja netin keskustelupalstoilla.

title: Esa Henrik Holappa

text: Unbroken Warrior, The Richard Scutari Letters, toimittajat Magnus Söderman ja Henrik Holappa, Tukholma, Nationellt Motstånd, 2011 Adballah Melaouhi: Rudolf Hess - Viimeiset vuodet ja kuolema, Henrik Holappa kääntäjänä, Tukholma, Fenrir Förlag, 2014 Citation error, replace with{{cite book| title = Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön - Suomen Vastarintaliikkeen ex-johtajan muistelmat| location = Helsinki| publisher = Into| year = 2016| isbn = 978-952-264-699-6}}

title: Esa Henrik Holappa

text: Henrik Holappa natsitovereineen lämmitti Holapan kiihkeitä ja innokkaisiin tutkimuksiin perustuneita teinikirjoituksia vastarinta.com -sivustolle uudelleen julkaisuun, kun 28-vuotias Holappa jo vikuroi itseään irti natsismista.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holappa teki vuoden 2014 lopulla henkilökohtaisen pesäeron Pohjoismaiseen vastarintaliikkeeseen. Hän irtaantui toukokuussa 2016 julkisesti natsismista Suomen Yleisradion haastatteluissa ja omassa kirjassaan Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön.

title: Esa Henrik Holappa

text: Suomen vastarintaliikkeen väkivaltaistuttua ja ideologisen johtajuuden lakastuttua Holappa muutti alkuvuodesta 2011 Ruotsiin tutustuttuaan sikäläiseen amerikkalaissyntyiseen maahanmuuttajaan. Ensimmäinen lapsi syntyi samana vuonna.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holappa on naimisissa kiinalaissyntyisen Dan Holapan kanssa. Aiemmasta liitosta Holapalla on kaksi Ruotsissa asuvaa tytärtä.

title: Esa Henrik Holappa

text: Juutalaisten karkotukset -artikkelissaan (uusintajulkaisu 27. heinäkuuta 2014) Henrik Holappa kirjaa kronologisessa järjestyksessä Karthagosta vuodesta 250 ennen ajanlaskun alkua alkaen toistasataa kaupunkia ja maata, joista juutalaisia on historian saatossa "syystä" karkotettu. Henrik Holappa ei käytä syy-sanassa lainausmerkkejä. Holappa oli jo 17-vuotiaana natsitutkijana bongannut tiedot White Revolution -kuukausitiedotteen maaliskuun numerosta vuonna 2003.

title: Esa Henrik Holappa

text: Holapan muistelma- ja tietokirja Henrik Holappa: Minä perustin uusnatsijärjestön (Into) julkaistiin 16. toukokuuta 2016, juuri toimittaja Marko Hietikon Ylelle tekemän juttusarjan jälkeen.


query: Missä Peshāwar sijaitsee?

title: Peshawar

text: Peshāwar (paštuksi: پښور, urduksi: پشاور) on Pakistanin Khyber Pakhtunkhwan provinssin (entisen Luoteisprovinssin) pääkaupunki, jossa elää yli kolme miljoonaa asukasta. Kaupunki sijaitsee Khyberin solan suulla ja on koko rajaseudun ja etenkin pataanien merkittävin kaupunki.

title: Suomen puolustusvoimat

text: Uudenmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Uudenmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Helsingissä. Lounais-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Turussa. Pirkanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Pirkanmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Tampereella. Hämeen aluetoimisto, jonka toimialue on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Lahdessa. Keski-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Keski-Suomen maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Jyväskylässä. Kaakkois-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Karjalan ja Kymenlaaksonmaakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Kouvolassa. Etelä-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Mikkelissä. Pohjois-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Kuopiossa. Pohjois-Karjalan aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Karjalan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Vaasassa. Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Oulussa. Lapin aluetoimisto, jonka toimialue on Lapin maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Rovaniemellä.

title: Puula

text: Puusalosta etelään Kaiskonselällä sijaitsee Hirvisalo (1,0 km²) ja edellisen saariston pohjoispuolella sijaitsee Vuorisalo (2,1 km²). Väisälänsaaren ja Eteläselän eteläpuolella vartioi Iso-Häähkiäinen (0,87 km²) Pääskynselkää, missä sijaitsee suuri Pääskynsaari. Väisälänsaaren pohjoispuolella sijaitsee Viljakkalansaari (8,4 km²), jonka pohjoispuolella on suuri Lapinsalo.[1]

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon pohjois- ja luoteispuolella on tasainen ja kivistä puhtaaksi raivattu 50 metriä pitkä alue. Tämän arvellaan olevan niin sanottu asuinpaikkapinta. Alueella sijaitsee halkaisijaltaan muutaman metrin suuruisia painanteita. Jätinkirkosta 5–6 metriä etelään sijaitsee matala ja kaareutuva valli, joka voi olla luontainen rantavalli. Jätinkirkosta kaakkoon sijaitsee kaksi halkaisijaltaan 6–8 metristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on metri. Toinen röykkiö on osa jätinkirkon kivivallia, mutta toinen sijaitsee siitä 10 metrin päässä. Alempana etelärinteessä sijaitsee tervahaudan kuoppa, jonka halkaisija on 7 metriä.

title: Saksun

text: Saksunin kylä sijaitsee Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarten pohjoiskolkassa. Kylä sijaitsee lähellä Streymoyn luoteisinta kohtaa. Saksun sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Hvalvíkin kylästä luoteeseen. Kylä sijaitsee Dalsájoen rannalla entisen syvän ja kapean merenlahden pohjukassa. Merenlahti toimi hyvänä luonnonsatamana, mutta myrskyn seurauksena lahti täyttyi hiekasta ja nykyisin kylän länsipuolella sijaitsee merenlahden sijasta pyöreä Pollurin-niminen vuorovesilaguuni, jota ympäröivät louhikot ja vesiputoukset. Esimerkiksi Gellingarájoki syöksyy laguuniin muodostaen vesiputouksen. Saksunin kylää ympäröivät korkeat vuoret pohjoisessa, idässä ja etelässä.

title: Puijo

text: Puijon huipulla sijaitsee vuonna 1963 valmistunut, 75 metriä korkea Puijon torni. Torni on pääosin matkailukäytössä, ja sen huipulla sijaitsee Pohjoismaiden ensimmäinen pyörivä ravintola. Tornin tärkein käyttötarkoitus on matkailu, ja huippu sijaitsee 224 metriä Kallaveden pinnan yläpuolella. Puijon tornin juurella sijaitsee hotelli Puijon Maja.

title: Lempäälä

text: Lempäälän Kuljussa sijaitsee Pirunlinna, jossa on paljon luolia ja kallioita, jotka toimivat kivikaudella ihmisten asuin- tai suojapaikkoina ja josta on löydetty myös kivikautisia jäänteitä. Vuonna 1873 valmistunut, Lempäälän keskustan halki kulkeva Lempäälän kanava yhdistää Vanajaveden ja Pyhäjärven. Lempäälän keskustassa sijaitsee myös keskiaikainen harmaakivikirkko. Hakkarissa sijaitsee Kuokkalan museoraitti, jonka varrella on museoita, esimerkiksi Eskolan vanha kyläkauppa ja sepänpaja. Marjamäessä sijaitsee suuri kauppakeskus Ideapark, jossa sijaitsee monenlaisten myymälöiden lisäksi myös muun muassa pohjoismaiden suurin sisähuvipuisto Funpark.Lempäälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja makeat "siirappikakot".

title: Mukdahan

text: Mukdahan () on kaupunki Mekongjoen varrella Isanin alueella Koillis-Thaimaassa. Kaupunki on samannimisen provinssin hallinnollinen keskus. Mukdahan sijaitsee 642 kilometriä koilliseen Bangkokista. Lähin rautatieasema sijaitsee Ubon Ratchathanin kaupungissa. Toisella puolen Mekongjokea sijaitsee Laosin Savannakhetin kaupunki. Thaimaan ja Laosin toinen Ystävyyden silta sijaitsee kaupungin pohjoispuolella.

title: Maksniemi

text: Kylä sijaitsee valtatien 4 sekä Oulun–Tornion rautatien varrella. Nelostien varrella sijaitseva alue on kaavoitettu yritysalueeksi. Maksniemen "keskus" sen sijaan sijaitsee Postinlahden rannalla valtatie 4 meren puoleisella alueella. Karsikon niemellä sijaitsee harvempaa asutusta, sen sijaan niemellä sijaitsee paljon loma-asutusta. Maksniemen ja Kemin Sauvosaaren yhdistää kevyenliikenteen väylä.

title: Kásos

text: Saaren pääkylä on Fry (vuoden 2011 väestönlaskennassa 357 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Suurin asutuskeskus on Agía Marína (444 asukasta), joka sijaitsee kilometrin päässä Frystä lounaaseen. Kolmanneksi suurin asutuskeskus on Arvanitochóri (169 asukasta), joka sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Frystä etelään. Kásoksen entinen pääkylä Póli (80 asukasta) sijaitsee kolmen kilometrin päässä Frystä kaakkoon. Fryn ja Pólin välissä sijaitsee pieni Panagían kylä (34 asukasta).[9][1] (Katso myös: Luettelo Kásoksen kunnan kylistä.)

title: Zweibrücken

text: Zweibrücken sijaitsee eteläisen Rheinland-Pfalzin länsiosassa Saarlandin rajalla, noin 36 kilometriä luoteiseen Kaiserslauternista. Zweibrückenin ydinkeskusta sijaitsee 25 kilometrin päässä Pirmasensista, joka sijaitsee Pfalzinlaakson länsilaidalla. Zweibrückenin ympäristössä sijaitsee useita metsiä.

title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven pinta-ala on 218 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, jota viljellään järven tuntumassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka sen keskellä sijaitsee Isosaari. Järvi on selväpiirteinen, mutta sillä on kuitenkin kaksi terävää niemeä. Pitkäniemi sijaitsee itärannassa ja sen taakse jää Talaslahti. Tämän vastarannalla on Hirviniemi, jonka taakse jää Hirvilahti. Järven pohjoispäässä sijaitsee kallioinen Vuorikallio, jossa veteen putoaa pitkä jyrkänne. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on autio. Muita saaria ovat Pitkäniemen edustalla sijaitseva Pienisaari ja järven pohjoispäässä sijaitsee nimetön saari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Vuorilahdeksi ja eteläpäätä Joronlahdeksi. Eteläpään itärannalla sijaitsee Konttikallio, jossa on kaksi jyrkännettä.

title: Koskutjoki

text: Koskutjoen molemmin puolin on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Seppälän asuinpaikka sijaitsee jokeen viettävällä rinteellä noin 400 metrin päässä itään paikasta, jossa Koskutjoki ja Ilvesjoki yhtyvät. Kohtasen asuinpaikka sijaitsee joen itärannalla, Kohtasen talon eteläpuolisella pellolla, piha-alueella sekä puutarhassa. Kohtasen asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuonna 1947. Hautakangas 1:n ja Hautakangas 2:n asuinpaikat sijaitsevat niin ikään Koskutjoen itäpuolella, muutaman sadan metrin päässä joesta. Rinta-Erkkilän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolella, vanhan törmän päällä. Kohtakankaan asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 240 metrin päässä joesta, sen itäpuolella metsä- ja peltotasanteella tien varrella. Asuinpaikan lähellä on kaksi hiekanottoon tarkoitettua aluetta. Hiekanoton vuoksi Kohtakankaan asuinpaikalla suoritettiin vuonna 2007 koekaivaus, jossa löydettiin palanutta luuta ja kvartsia. Asuinpaikan lähistöltä on löydetty aikaisemmin myös muun muassa reikäkiviä. Hakakangas 1:n asuinpaikka sijaitsee noin 400 metrin päässä joesta, sen itäpuolella. Hakakangas 2:n asuinpaikka sijaitsee lähempänä jokea, niin ikään sen itäpuolella Hakakankaan talon lounaispuolella metsätien varressa. Männikkö 1:n asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen itäpuolella. Männikkö 2:n asuinpaikka sijaitsee myös joen itäpuolella, metsätien varressa, Männikön talosta pohjoiseen sijaitsevalla jokeen viettävällä törmällä. Laulajan asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen länsirannalla. Viitaniemen asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 60 metrin päässä joesta, sen itärannalla metsätien varressa. Yhdessä Laulajan asuinpaikan kanssa Viitaniemi muodostaa yhtenäisen 400 × 70 m suuruisen asuinpaikka-alueen. Mäntylän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolisella jokeen viettävällä peltorinteellä. Alasen asuinpaikka puolestaan sijaitsee pellolla Koskutjoen länsipuolella, joen yli vievän tien eteläpuolella. Alanen s:n asuinpaikka sijaitsee Alasen asuinpaikan eteläpuolella, joen länsipuolella. Mäkiviidan asuinpaikka sijaitsee samannimisen talon länsipuolella sijaitsevalla rinnepellolla, joen itäpuolella. Ojalan asuinpaikka sijaitsee kankaalla ja pellolla, Ojalan talosta länteen ja itään päin, joen itäpuolella, jokeen laskevan puron kummallakin puolella.

title: Emäsalon suot

text: Lähimpänä etelärannikkoa sijaitsee Piparviksmossen, joka on soistuva merenlahti. Suotyypit ovat neva ja räme. Piparviksmossenissa esiintyy järviruokoa, valkopiirtoheinää ja pitkälehtikihokkia. Bjurmossaträsketin suo sijaitsee Piparviksmossenista luoteeseen. Se on pallesuo, jonka reunoilla on rämettä. Se on muodostunut lammen ympärille. Lammesta laskee puro. merenlahteen. Bjurmossaträsketistä itään sijaitsee Stubbmossen, joka sijaitsee kahden lammen välissä. Lammista Kvarnträsket kuuluu Natura-alueeseen. Stubbmossen on alueen soista pisimmälle kehittynyt keidassuo. Emäsalon pohjoisosassa sijaitsee Stornäsin tervaleppäluhta, joka on vedenviipymäallas. Sen reunoilla on tihkupintaa. Tervaleppäluhtana Stornäs on Suomessa harvinainen suotyyppi.

title: Kastelórizo

text:
Kastelórizolla sijaitsee paljon erilaisia nähtävyyksiä. Saaren sataman yläpuolella sijaitsevaan rinteeseen rakennettiin 1300-luvulla Johanniittain ritarikunnan linna. Linna sijaitsee punaisella kalliolla (Castello Rosso), ja koko Kastelórizo on mahdollisesti saanut nimensä tästä kalliolla sijaitsevasta linnasta. Ainoastaan osa linnan torneista ja osia ulkomuurista on yhä jäljellä. Linnan läheisyydessä on säilynyt Kreikan ainoa kallioon louhittu lyykialaishauta 300-luvulta eaa. Lähellä linnaa sijaitsee myös Pyhien Dimítrioksen ja Nikólaoksen kirkko. Niin ikään sataman yläpuolella sijaitsee saaren suojeluspyhille Pyhälle Konstantinukselle ja Pyhälle Helenalle omistettu Pyhän Konstantinuksen ja Pyhän Helenan kirkko, joka on rakennettu 1835.
Kastelórizon länsiosassa sijaitsee antiikinaikainen saaren pääkaupunki Palaiókastro, jossa on säilynyt vesisäiliöitä ja suuri määrä rakennuksia. Palaiókastrossa sijaitsee 200-luvulta eaa. peräisin oleva doorilainen akropolis, josta on löytynyt "Megísti"-nimen mainitseva kaiverrus. Palaiókastrossa sijaitsee Ágios Geórgios tou Vounoún luostari, jonka sisällä on Ágios Charálampoksen katakombi. Palaiókastron läheisyydessä sijaitsevat myös Pyhän Kolminaisuuden ja profeetta Elian luostarit.

title: Juvan seurakunta

text: Seurakunnan nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1863 ja sijaitsee Juvan kirkonkylässä. Kirkonkylässä sijaitsee myös vuonna 1976 valmistunut seurakuntatalo sekä 2014 valmistunut Toivonsali. Koikkalassa sijaitsee vuonna 1959 valmistunut Koikkalan kirkko, jossa on jumalanpalvelus kerran kuukaudessa. Vuorenmaassa sijaitsee 1954 valmistunut Vuorenmaan seurakuntakoti, jossa myöskin on jumalanpalvelus kerran kuussa.

title: Áthos (vuori)

text: Áthoksen niemen pohjoisin osa Ierissóksen kaupungista Ouranoúpolin kylälle saakka sijaitsee itsehallintoalueen ulkopuolella ja kuuluu Aristotéliin kuntaan. Niemen länsipuolella sijaitsee Singitikóslahti, joka tunnetaan myös Pyhänvuorenlahtena. Lahdessa niemen länsirannikolla sijaitsee Ammoulianín saari. Niemen itäpuolella sijaitsee Traakianmeri. Niemen kärjestä koilliseen sijaitsee Thásoksen saari noin 48 kilometrin päässä ja itäkaakkoon Límnoksen saari noin 60 kilometrin päässä.

title: Vadstena

text: Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin.

title: Sintaštan kulttuuri

text: Muut linnoitukset sijaitsevat Uraljoen ja sen sivujokien varrella. Uralin latvahaaroihin kuuluu Gumbeika, jonka varrella sijaitsee Bahta () samannimisellä sivujoella. Gumbeikan pienessä sivuhaarassa on vielä Šikurtay () ja näitä kahta idempänä Pariž Astafjevskoje (), joka sijaitsee Timirkunan sivujoen varrella. Gumbeikasta etelään yhtyy Uraljokeen idästä Zingeikan sivujoki. Sillä on sivujoki Kuisak, jonka varressa on Kuisakin asuinpaikka (). Kuisakin läheltä tunnetaan myös muinainen kuparikaivos. Sarym-Saklyn asuinpaikka () sijaitsee tästä vielä yläjuoksulle päin sijaitsevassa Sukhajan yhtymäkohdassa. Uralin alajuoksulla päin siihen yhtyy idästä vielä sivujoki Bolšoi Karaganka, jonka keskijuoksulla Utjagankan sivujoen haarassa sijaitsee kuuluisa Arkaimin linnoitus () ja sen kalmistoalue. Uraljoen länsipuolelta tunnetaan Kizilskojen asuinpaikka (), joka sijaitsee melkein Uraljoen varressa lähellä Kizilskojen taajamaa ja Bolšoi Kizilin yhtymäkohtaa. Bolšoi Kizilin varrelta tunnetaan myös muinainen kaivos Bakr-Uzjak. Kizilistä alaspäin yhtyy idästä Bolšoi Urtazymka, jonka yläjuoksulla on Ivanovka Dergamyshin kaivos. Toinen kaivos Ishkino sijaitsee Uraljoen ja suuren Novoeršovskijin tekojärven itäpuolella. Suundukin valuma-alueella sijaitsee Alandskojen asuinpaikka () ja sen kalmisto.

title: Pielinen

text: Järven kaakkoispäässä Pielisjoen luusuassa sijaitsee Rahkeenvesi, joka jää Uimaharjun sillan kohdalla olevan Laiskanvirran taakse. Järvenosa on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Rukavesi sijaitsee myös järven kaakkoispäässä ja se jää Laukkalansaaren ja Uimaharjun väliin. Se on 8,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Juuasta kahdeksan kilometriä kaakkoon sijaitsee Nunnanlahti, joka jää 3,6 kilometriä pitkän Vinkarinniemen taakse suojaan. Lahden pohjukassa sijaitsee Nunnanlahti. Erikoinen ja suojaisa järvenosa on Höljäkkä, jossa Retusaari ja sen saaristo peittää ulapalta taakseen kahdeksan kilometriä pitkän ja kapean alueen, jossa sijaitsee Kopraksen kylä.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Itäosassa sijaitsee noin 135 muinaisjäännöstä. Ojan varrella sijaitsee noin kahdenkymmenen myllyn jäännökset. Lisäksi on yksi kumpuhauta, joka sijaitsee itäosan keskellä. Se on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja vain alle metrin korkea. Kummun keskellä sijaitsee paljaana oleva kivilatomus.[18]

title: Lopenselkä

text: Järven pinta-ala on 172 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on avoin järvenselkä, mutta rannat muodostuvat kolmesta lahdesta ja Käkisaaren suojaamasta järvenperästä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Ikkaanlahti, jonka Punaniemen ja Haroniemen välinen lahdensuu on 130 metriä leveä. Länsirannasta, Tiihalanniemen ja Valkealuodon suojista, työntyy lounaaseen lähes 500 metriä pitkä ja 130 metriä leveä Tiihalanlahti. Tiihalanlahden vastarannalla sijaitsee sitä suurempi Matolahti, joka on 550 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Etelä- ja kaakkoisrannalla Käkisaaren takana sijaitsee nimetön järvenperä. jossa sijaitsee järven toinen luusua. Toinen lasku-uoma sijaitsee Matolahdessa.

title: Puula

text: Simpiästä luoteeseen sijaitsee laajan vesialueen saaristo, jota on vaikea hahmottaa. Saarten välissä sijaitsevat Pauninselkä, Hälönselkä, Piipanselkä, Haukkaselkä ja Konnanselkä. Konnanselältä pohjoiseen työntyy vielä kuusi kilometriä pitkä lahti, joka aukeaa Särkiseläksi. Simpiästä pohjoiseen sijaitsee kuusi kilometriä pitkä lahti, johon kuuluu Hianselkä. Merkittävä vaikutus järven rakenteeseen on Väisälänsaarella, joka on 13 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Se sijaitsee järvialueen itäosassa ja sen länsipuolelle jää monilukuinen saaristo. Väisälänsaaren kaakkoispuolella sijaitsee Eteläselkä, josta pääsee Väisälänsaaren taakse Vanhosalmeen ja kaakkoispuolelle Pääskyselälle. Pääskyselän järvenosa on kymmenen kilometriä pitkä ja siitä alkaa sokkeloinen yli 15 kilometriä pitkä reitti eteläisimpään Heposelkään ja Kotalahteen, missä sijaitsee Otava. Väisälänsaaren eteläpuolella sijaitsee viisi kilometriä pitkä Pääskysaari ja pohjoispuolella kuusi kilometriä pitkä Viljakkalansaari ja lyhyempi Lapinsalo. Näiden takaa kulkee suojainen reitti Eteläselältä Lampisalonselälle, joka on 23 kilometriä pitkä.[1]

title: Lehtisaaret

text: Pieni Lehtisaari sijaitsee Ison Lehtisaaren itäpuolella, saaria yhdistää kapea silta. Sumparen puolestaan sijaitsee Ison Lehtisaaren kaakkoispuolella. Muutaman kymmenen metrin päässä Ison Lehtisaaren lounaisrannalta sijaitsee kaksi pikkusaarta: Lilla Grötholmen ja Stora Grötholmen. Joitakin satoja metrejä Isosta Lehtisaaresta lounaaseen sijaitsee Gåsgrund, jonne kulkee kesäisin yhteysalus. Kilometrin verran Pienestä Lehtisaaresta itäkoilliseen sijaitsee Torra Lövö, joka on Gåsgrundin lailla Espoon kaupungin ulkoilusaari.

title: Indonesian maantiede

text: Useat Indonesian saaret ovat tuliperäisiä ja alue on seismisesti yksi maailman aktiivisimmista. Indonesia sijaitsee Tyynenmeren, Euraasian ja Indo-Australian mannerlaattojen reunoilla alityöntövyöhykkeellä. Laattatektonisesti Indonesia sijaitsee yhdellä maailman monimuotoisemmista alueista, maa sijaitsee niin kutsutun Sundan hautavajoaman alueella, jossa maa vajoaa muutaman senttimetrin vuodessa. Maan vajoaminen on voimakkainta Jaavan länsiosissa, missä maa vajoaa 6 cm vuodessa. Suurin osa Indonesian tulivuorista sijaitsee Sundan kaaren alueella muodostaen 3 000 kilometriä pitkän tulivuorijonon. Tulivuorten jono ylettyy Sumatran pohjoisosasta Jaavan ja Pienten Sundasaarten läpi Bandanmerelle asti. Indonesiassa sijaitsee noin 400 tulivuorta, joista noin 100 on aktiivisia.

title: Raasepori

text: Raaseporissa sijaitsee myös monia muistomerkkejä. Harparskogissa sijaitsee Mannerheimin kivi, joka on pystytetty paikalle, jossa sotamarsalkka Mannerheim vastaanotti vuonna 1941 Hangon rintamalla taistelleiden joukkojen ohimarssin. Karjaalla sijaitsee Maasillan taistelun muistomerkki ja Dragsvikissä sijaitsee Tammisaaren vankileirillä kuolleiden punaisten muistomerkki.

title: Ounasrinne

text: Ounasrinne on kaupunginosa ja lähiö Rovaniemen kaupungissa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Rovaniemen keskustasta. Alueella on enimmäkseen kerros- ja omakotitaloasutusta. Alueella sijaitsee muun muassa Ounasrinteen päiväkoti, kirjasto, päivittäistavarakauppa, baari, kioski ja kappeli. Ounasrinteellä on monipuoliset ulkoilu- ja liikuntamahdollisuudet, sillä asuinalue sijaitsee Ounasvaaran kupeessa. Puolitoista kilometriä Ounasrinteeltä itään sijaitsee Toramojärvi.

title: Tvijälp

text: Tvijälp on osa Espoon itäsaaristoa. Sen koillispuolella sijaitsee Småholm ja lounaispuolella Varsasaari. Edellisiä kauempana, kaakon suunnassa sijaitsee Vehkasaari ja idän suunnassa on Westendin Korkeasaari. Koivusaari venesatamineen ja metroasemineen sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Tvijälpistä itäkoilliseen. Hanasaaren kulttuurikeskus sijaitsee puolisentoista kilometriä Tvijälpistä koilliseen.

title: Vähä Arajärvi (Akaa)

text: Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Se sijaitsee Akaan pohjoisrajalla Kylmäkosken pohjoispuolella. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista yksi on Kirveslammin laskuoja. Laskuoja sijaitsee järven luoteispäässä. Oja putoaa seitsemän metriä 230 metrin matkalla ennen laskemistaan Iso Arajärveen. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja rannat ovat moreenimaata. Etelärannalla sijaitsee muutama veteen putoava jyrkänne, joista yksi sijaitsee alle 30 metrisen Laonnutvuoren kivisellä rinteellä. Rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Puolivälissä järveä sen pohjoisrannalla sijaitsee leirikeskus.

title: Nintendo

text: Nintendo Company, Limited:n (NCL) päämaja sijaitsee perustamiskaupungissaan Kiotossa, Japanissa.[71] Nintendo of American (NOA, Amerikan Nintendo) päämaja sijaitsee Redmondissa, Washingtonissa.[72] Sen jakelukeskukset sijaitsevat Atlantassa, Georgiassa, ja North Bendissa. Nintendo of Canada, Limited:n (NOCL, Kanadan Nintendo) päämaja sijaitsee Richmondissa, Brittiläisessä Kolumbiassa, ja sen jakelukeskus sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Nintendo of Australian (Australian Nintendo) päämaja sijaitsee Melbournessa, Victoriassa.[73] Nintendo of Europen (Euroopan Nintendo) päämaja sijaitsee Großostheimissa, Saksassa.[72] Lisäksi Nintendolla on Euroopassa jaostot Nintendo France ja Nintendo Benelux.[74] Suomen Nintendon toimijana toimii Bergsala.[75] iQue, Ltd.:n päämaja sijaitsee Kiinassa, ja se markkinoi Nintendon tuotteita iQue-brändin nimellä Kiinan markkinoilla.[44] Heinäkuussa 2006 Nintendo perusti Etelä-Korean pääkaupunkiin Souliin alajaoston nimeltä Nintendo of Korea.[76]


query: Milloin Shigeru Miyamoto syntyi?

title: Shigeru Miyamoto

text: Shigeru Miyamoto (, s. 16. marraskuuta 1952) on japanilainen videopelisuunnittelija. Miyamoto on luonut tunnetut Donkey Kong-, Mario-, The Legend of Zelda -, ja Pikmin-pelinimikkeet Nintendon konsoleille, sekä useita muita videopelejä. Miyamoto on yksi maailman arvostetuimmista videopelisuunnittelijoista.

title: Shigeru Miyamoto

text: Huolimatta suuresta menestyksestään ja ansioistaan Nintendolle Miyamoton sanotaan olevan hyvin vaatimaton persoona. Hän saa omasta pyynnöstään keskivertopalkkaa ja käyttää usein polkupyörää ajaessaan töihin. Miyamoto oli ensimmäinen AIAS:n kuuluisuuksien listaan hyväksytty henkilö (1998). Kunnianosoitus on yhteenveto Miyamoton elämäntyöstä ja suuresta vaikutuksesta videopeliteollisuudelle. Maaliskuussa 2005 Miyamoto oli ensimmäisiä San Franciscon Walk of Gameen tähtensä saavista henkilöistä. Maaliskuussa 2006 Ranskan kulttuuriministeriö ritaroi Miyamoton kulttuurin ja taiteen hyväksi tekemästä työstään. Miyamoto on yksi ensimmäisistä tähän kunnia-asemaan nousseista videopelisuunnittelijoista. Toukokuussa 2012 Espanjan kruununprinssi Felipe palkitsi Miyamoton tämän peliteollisuuden hyväksi tekemästä työstään. Palkintoperusteluissa yli sata peliä suunnitelleen Miyamoton sanottiin mullistaneen peliteollisuuden väkivallattomilla videopeleillään, jotka vetosivat sekä molempiin sukupuoliin että myös eri ikä-, kulttuuri- ja sosiaaliryhmiin.[2]

title: Shigeru Miyamoto

text: Miyamotolla ei ollut aikaisempaa kokemusta ohjelmoinnista, joten hän tarvitsi firman insinöörien neuvoja päästäkseen työssä alkuun. Hän sävelsi peliin myös musiikit, käyttäen apunaan pientä sähköurkua. Donkey Kong oli valmis ja pelin sisältävät sirut lähetettiin kiireesti Yhdysvaltoihin, jossa Radar Scope -koneisiin asennettiin uusi siru vuorokauden aikana. Donkey Kongista tuli välitön hitti ja Nintendon onneksi pelikoneita oli heti runsaasti saatavilla. Tapaus pelasti yhtiön ja esitteli pelihahmon, josta tulisi Nintendon tunnistettavin maskotti kautta aikain.

title: Shigeru Miyamoto

text: Luokka:Nintendon henkilöstö Luokka:Mario Luokka:Japanilaiset videopelisuunnittelijat Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Super Mario Galaxy

text: Pelin inspiraationa toimi Nintendo Space World Event -tapahtumassa esitetty tekniikkademo, jossa nähtiin useita Mario-hahmoja liikkumassa loivasti kaarevalla alustalla. "Galaxyn" suunnittelija Yoshiaki Koizumi ajatteli, että pyöreät kentät voisivat olla kiinnostavia Marion kaltaiselle hahmolle, mutta hahmon luoja Shigeru Miyamoto ei vakuuttunut aluksi idean toimivuudesta. Miyamoto hyväksyi Koizumin idean vasta kun hän oli esitellyt Miyamotolle useita testikenttiä.

title: Super Mario World 2: Yoshi’s Island

text: Pelin yksilöllinen värityskirjamainen ulkoasu on sanottu saaneen alkunsa erimielisyydestä Nintendon sisäisen arviointikomitean kanssa. Edellisen hittipelin "Donkey Kong Countryn" graafisen loiston edessä komitea määräsi Nintendon luottosuunnitelijan Shigeru Miyamoton luomaan samankaltaisia maisemia. Miyamoto taasen ei ollut kovinkaan ihastunut Donkey Kong Countryn tietokonemallinettuihin maisemiin, vaan muutti pelin graafisen ulkoasun näyttämään väriliiduilla ja vahaväreillä piirretylle ja vei sen uudelleen komitean arvioitavaksi, joka myönsi tehneensä virheen.

title: Wiin historia

text: Nintendo aloitti Wiin kehittämisen heti Nintendo GameCuben julkaisemisen jälkeen. Shigeru Miyamoton mukaan konseptina oli aluksi keskittyä pelaajan vuorovaikuttamiseen pelin kanssa:

title: Shigeru Miyamoto

text: Luettelo Shigeru Miyamoton luomista peleistä

title: Shigeru Miyamoto

text: Miyamoton luomat Donkey Kongin kolme hahmoa ovat Donkey Kong, Jumpman ja Pauline. Jump Man tuli myöhemmin tunnetuksi nimellä Mario ja hahmo esiintyy nykyään yli sadassa pelissä useammassa kuin kymmenessä pelikoneessa. Donkey Kong on myös esiintynyt monissa peleissä, etenkin Mario-sarjan peleissä. Pauline-hahmolle Donkey Kong jäi ensimmäiseksi ja pitkäksi aikaa viimeiseksi esiintymiseksi. Vain Super Mario Bros. on nostanut Nintendon statusta pelimarkkinoilla yhtä dramaattisesti kuin Donkey Kong. Super Mario Bros. tehtiin Nintendo Entertainment System -konsolille ja se muutti laitteen 80-luvun johtavaksi konsoliksi sekä esitteli tasohyppelypelin uudenlaisena pelityyppinä. Miyamoto on sanonut suunnitelleensa Marion hahmoksi, joka voidaan sijoittaa erilaisiin tilanteisiin ja lajityyppeihin.[1]

title: Sid Meier

text: Vuonna 1999 Meierista tuli Shigeru Miyamoton jälkeen toinen Academy of Interactive Arts and Sciences’ Hall of Fameen hyväksytty jäsen.

title: Shigeru Miyamoto

text: Nintendo on useaan otteeseen siirtänyt peliensä julkaisua myöhemmäksi; tämä johtuu suurimmalta osin Miyamoton taipumuksesta perfektionismiin. Miyamoto olisi valmis aloittamaan koko pelin puhtaalta pöydältä, jos se ei vastaisi hänen korkeita standardejaan. Miyamoto ja hänen kanssaan työskentelevät kehittäjät viittaavat tähän toimintatapaan ”teepöydän nurin kääntämisellä” (), joka viittaa Hoshi of the Giants -animeen ja -mangaan.[3] Tapaan viitataan myös termeillä ”Miyahon Check” ja ”Miyamoto Test”.[4]

title: Shigeru Miyamoto

text: Shigeru Miyamoto syntyi Sonoben kaupungissa lähellä Kiotoa. Lapsuudessaan Miyamoto oli kiinnostunut piirtämisestä, maalaamisesta ja luonnon tutkimisesta. Hänen poikaiän retkeilynsä kotinsa lähistöllä olevilla järvillä ja luolilla vaikutti hänen myöhempään työskentelyynsä taiteilijana ja pelisuunnittelijana. Vuonna 1970 hän aloitti ammattiopinnot Kanazawan taideteollisessa korkeakoulussa. Hän valmistui viisi vuotta myöhemmin. Myöhemmin Miyamoto kommentoi opiskeluaikansa kuluneen enimmäkseen omien luonnosten raapusteluun varsinaisten opintojen jäädessä taka-alalle. Vuonna 1977 teollisen suunnittelun tutkinnon hankkinut Miyamoto tapasi Hiroshi Yamauchin työpaikkahaastattelun merkeissä. Yamauchi oli Miyamoton isän ystävä ja Nintendon pääjohtaja. Miyamoto sai paikan taiteilijana ja hänet sijoitettiin suunnitteluosastolle. Miyamoto on tehnyt elämäntyönsä siitä lähtien videopelien suunnittelijana.

title: Nintendo

text: 1980 Nintendo perusti Yhdysvaltoihin Nintendo of American, joka vastaisi Nintendon liikeasioista meren toisella puolen.[1] 1980-luvun alussa Amerikan Nintendo tarvitsi kipeästi uutta kolikkopeliä taantuneille markkinoille. Radar Scopen piti olla ratkaisu ongelmaan, mutta innostus pelin ympärillä laantui pitkän toimitusajan vuoksi. Tarvittiin taas uutta peliä. 1970-luvulla yritykseen oli palkattu Shigeru Miyamoto, josta myöhemmin tuli yksi Nintendon tärkeimmistä videopelikehittäjistä. Yamauchi päätti antaa uuden pelihankkeen Miyamoton huostaan ja määräsi Gunpein hänen ohjaajakseen.[10] Miyamoton työn tuloksena syntyi Donkey Kong, ja parin vuoden päästä markkinoille tuli Mario Bros.; molemmat olivat menestyksiä ja julkaistiin sekä pelihalleissa[11] että usealla kotikonsolilla.[12][13] Tämän lisäksi Nintendo kokeili myös elektroniikkapelimarkkinoita Game & Watch -peleillään.[11]

title: The Legend of Zelda: Twilight Princess

text: Nintendo ilmoitti vuonna 2003 uuden "Zeldan" olevan kehityksessä GameCubelle. Kehitysryhmä oli sama kuin cel-shading-tyylillä toteutetussa "", ja Shigeru Miyamoto sanoi että uudenkin pelin grafiikka toteutettaisiin samalla tyylillä. Vuoden 2004 GDC-messuilla Eiji Aonuma piti esitelmän, jonka aikana projektin työnimeksi mainittiin "The Wind Waker 2". Nintendo of Americalta kuitenkin kerrottiin Aonumalle, että "The Wind Waker" myi Pohjois-Amerikassa odotettua huonommin. Syyksi mainittiin pelin graafinen tyyli, joka antoi kuluttajille kuvan nuoremmille suunnatusta pelistä. Aonuma kertoi Miyamotolle haluavansa tehdä realistisemman "Zeldan", sillä hän pelkäsi että seuraavallakin pelillä olisi vastaavanlaisia ongelmia Pohjois-Amerikan markkinoilla. Miyamoto kehotti Aonumaa aloittamaan uudistuksen pelimekaniikasta ja kiinnittämään huomiota erityisesti asioihin joita ei voitu tehdä "ssa", kuten taisteluun hevosen selästä.

title: Star Fox Zero

text: Pelin kehityksestä vastasi Shigeru Miyamoto.

title: Donkey Kong (videopeli)

text: Donkey Kong () on klassinen Nintendon kolikkopeli, joka julkaistiin vuonna 1981. Pelissä viiksekäs sankari yrittää pelastaa tyttöystävänsä tähän rakastuneen gorillan kynsistä. Donkey Kongin loi Nintendon ”peliguru”, silloinen konseptitaiteilija, Shigeru Miyamoto. Miyamoto päätyi tekemään Donkey Kongia kun Nintendo yritti tehdä itselleen mainetta Yhdysvaltojen pelihalleissa. Miyamoto kehitti pelin yksinkertaisen juonen vierailtuaan lukuisissa pelihalleissa ja tultuaan johtopäätökseen, että pelit olivat kuin elokuvia.

title: Wii U

text: Shigeru Miyamoto on edistänyt ajatusta GamePadista, koska hän korostaa sitä, että pelaaminen onnistuu kosketusnäytöllä, jos televisiota käytetään johonkin muuhun tarkoitukseen.

title: Radar Scope

text: Koska Yamauchi ei halunnut ottaa väkeään pois muista tehtävistä, hän nimesi kokemattoman suunnittelijan Shigeru Miyamoton muokkaamaan peliä niin, että se vetoaisi asiakkaisiin. Miyamoto suunnitteli aivan uuden pelin "Donkey Kong"in, joka käytti "Radar Scopen" laitteistoa. Noin 3000:sta alkuperäisestä kolikkopeliyksiköstä 2000:een muokattiin uusi peli. Muutetut yksiköt kuljetettiin Pohjois-Amerikkaan, jossa "Donkey Kongista" tuli suurmenestys.

title: Spike Video Game Awards

text: Spike's Video Game Hall of Fame -palkinto on myönnetty "The Legend of Zelda" -pelisarjalle. Shigeru Miyamoto vastaanotti palkinnon.

title: Shigeru Miyamoto

text: , Shigeru Miyamotolle omistettu sivusto. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. , Miyamoton profiili. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Mother (pelisarja)

text: Pelisarja sai alkunsa sen jälkeen kun Itoi oli esittänyt ideansa nykyaikaan sijoittuvasta roolipelistä Shigeru Miyamotolle vieraillessaan Nintendon luona muilla asioilla. Miyamoto piti ideaa lupaavana, mutta vaati kuitenkin että Itoi keventäisi muita työtehtäviään ensin. Itoi suostui ja kasasi ryhmän tekemään työtä pelin parissa Ichikawassa, Chiban prefektuurissa. Tästä pelistä tuli Mother. Itoi käsikirjoitti pelin kokonaan. Sen kehitti Ape ja Nintendo julkaisi sen 27. heinäkuuta 1989 Japanissa Famicom-konsolille.

title: Satoshi Tajiri

text: Tajiri vietti seuraavat kuusi vuotta työstäen Pokémonia. Tänä aikana hän ystävystyi Shigeru Miyamoton kanssa, ja Miyamotosta tuli Tajirin opettaja. Ensimmäiset Pokémon-pelit julkaistiin Japanissa 1996 nimillä Pocket Monster aka ja midori sekä lännessä vuonna 1998 nimillä Pokémon Red ja Blue.

title: Mario (pelisarja)

text: Marion luoja on Nintendon peliguru Shigeru Miyamoto, joka on tuottanut monia Nintendon tunnetuimmista peleistä, kuten The Legend of Zelda ja Pikmin.

title: Shigeru Miyamoto

text: Miyamoto on useimmiten esitelty tuottajana Mario-pelien lopputeksteissä. Eräs harvoista poikkeuksista on Game Boylle julkaistu Super Mario Land -sarja, jonka kanssa Miyamoto ei ollut missään tekemisissä. Ensimmäisissä Yhdysvaltain julkaisuissa Miyamoto on kirjoitettu Miyahon – syynä on virhe kanjin tulkinnassa (本 voidaan lukea joko hon tai moto).

title: Shigeru Miyamoto

text: Shigeru Miyamotolla on kaksi lasta vaimonsa Yasuko Miyamoton kanssa. Miyamoto työskentelee edelleen Japanin Nintendolle. Vuonna 1998 hänet nimitettiin interaktiivisten taiteiden mestareiden (Academy of Interactive Arts and Sciences Hall of Fame) joukkoon.

title: Super Mario World

text: Super Mario World (myös nimellä "Super Mario Bros. 4") on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 1990 Super Nintendo Entertainment System -pelikonsolille julkaisema tasohyppelypeli. Se on osa Mario-pelisarjaa ja sen jatko-osa on "". Pelin suunnittelusta vastasi Nintendo Entertainment Analysis and Developmentin pääsunnittelijat Shigeru Miyamoto ja Takashi Tezuka. Musiikin sävelsi Kōji Kondō. Grafiikasta vastasi Shigefumi Hino. Mario-pelisarjan luoja Shigeru Miyamoto on nimennyt Super Mario World -pelin henkilökohtaiseksi suosikikseen.

title: Bowser

text: Hahmon luoja Shigeru Miyamoto suunnitteli Bowserista aluksi härkää muistuttavan hahmon, mutta animaattori Yoichi Kotabe tulkitsi hahmon piirrosten pohjalta väärin kilpikonnaksi. Hahmo luotiin lopulta Miyamoton ja Kotaben yhteisten ideoiden pohjalta.[2]

text: Tähän on listattu kaikki Shigeru Miyamoton luomat Nintendon konsoleille julkaistut pelit.

title: The Legend of Zelda: The Wind Waker

text: Nintendo ei sanonut vuoteen mitään mahdollisesta uudesta GameCuben "Zelda"-pelistä. Vuoden 2001 SpaceWorldissa valkokankaalla näytettiin realistisen ja synkän demon sijasta cel-shading-tekniikalla toteutettu sarjakuvamainen demo. Shigeru Miyamoto sanoi uuden tyylin olevan suunniteltu tavoittamaan jokainen ikäryhmä. Uusi graafinen tyyli sai jopa IGN:n pohtimaan, oliko tekeillä kaksi erilaista projektia. Vaikka jotkut ihastuivat uuteen tyyliin, useilta pettyneiltä, realistisempaa "Zeldaa" odottaneilta faneilta tuli suuri vastareaktio. Miyamoto ällistyi demon saamaa vastaanottoa ja median syytöksiä Nintendon siirtymisestä nuorempaan kohdeyleisöön. Huolissaan siitä, että tyylin saama reaktio olisi tärkeämpää kuin se mikä hänestä olisi hyvä peli, Miyamoto kieltäytyi paljastamasta mitään pelistä ennen kuin pelattava demo olisi saatavilla. Hän toivoi että kriitikot keskittyisivät grafiikan sijasta enemmän pelin tärkeimpään osa-alueeseen, pelaamiseen. Miyamoto lupasi pelattavan demon vuoden 2002 E3-messuille sekä julkaisun myöhemmin samalle vuodelle.

title: Shigeru Miyamoto

text: Miyamoton vaikutus pelien kehittämisessä ei rajoitu pelkästään pelien suunnitteluun. Hän oli eräitä suurimpia vaikuttajia Super Nintendo Entertainment Systemin ohjaimeen suunnitelluista L/R-lisänäppäimistä ja Nintendo 64:n analogiohjaimeen. Miyamoto ei ole näiden uutuuksien itseoikeutettu keksijä, mutta hän oli merkittävä uusien ohjaimien puolestapuhuja ja nykyään tällaisia ohjaimia on kaikilla pelikonsolivalmistajilla.


query: Mikä on Suomen yleisin sisävesikalalaji?

title: Kalankasvatus

text: Maailman mittakaavassa tärkeimpiä kasvatuslajeja ovat useat sisävesien karppilajit, niilintilapia sekä lohi, mutta alueellisesti tärkeitä lajeja on lukuisia. Suomessa tärkein viljelty kalalaji on kirjolohi jonka osuus ruokakalanviljelystä on 90 %.[1]. Suomen osuus maailman kalanviljelystä on noin 0,02 %.

title: Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen

text: Yleisen historian oppituoli ei toki ollut omimpiaan Yrjö Koskiselle, mutta yliopistossa oli juuri historian professorin virka jaettu kahtia, yleisen historian oppituoliin, johon siis Koskinen nimitettiin ja Suomen, Venäjän ja pohjoismaiden historian professorin virkaan, johon ilman hakemusta nimitettiin Suomen historian professori S. Topelius. Näin ainoa mahdollisuus kiinnittää Koskinen yliopiston virkaan oli tehdä hänestä yliopiston yleisen historian professori. Hänestä tuli kuitenkin Suomen historian oppituolin haltija kun Topelius 1876 nimitettiin yliopiston rehtoriksi. Tällöin Koskinen ja Topelius sopivat virkojen vaihdosta ja näin 2. tammikuuta 1876 Koskisesta tuli Suomen historian professori.

title: Avon (joki Warwickshiressä)

text: Avon on kuuluisa kauniista maisemistaan erityisesti Eveshamin laaksossa, jonka hedelmällinen maaperä on otollinen maanviljelylle. Joessa elää runsaasti sisävesikalalajeja, ns. coarse fish[2]. Avonissa on useita sulkuja ja aikaisemmin sitä pitkin käytiin jonkin verran kauppaa mutta nykyisin se on yksinomaan virkistyskäytössä.[1]

title: Vesiviljely

text: Maailman kalojen ja selkärangattomien vesieläinten kasvatuksesta vuonna 2010 89% tapahtui Aasiassa, 60% yksin Kiinassa. Maailmanlaajuisesti eniten viljellään useita sisävesikalalajeja, erityisesti karppilajeja. FAO:n vuoden 2012 tilastoinnissa maailman eniten tuotetut vesiviljelylajit, niiden tuotantomäärät (miljoonia tonneja) ja viljelyn arvo miljardeissa dollareissa olivat:Vesiviljelyn yleiset periaatteet ovat peräisin pikemmin maanviljelyksestä ja karjankasvatuksesta kuin kalastuksesta. Vesiviljelyyn liittyy aina luonnonolosuhteiden muuttelu, joka voi yksinkertaisimmillaan käsittää luonnonlajien siirtoa parempiin kasvuoloihin sekä erilaisten suojaavien ja pyydystystä helpottavien rakenteiden tekemistä. Työvaiheita vesieläinten kasvattamisessa ovat poikasten kasvattaminen ja sitten niiden istuttaminen viljely-ympäristöön. Pisimmälle viedyssä intensiiviviljelyssä käytetään erityisiä viljelykäyttöön jalostettuja eliölajeja täydellisesti kontrolloiduissa kasvatusoloissa.

title: Matti Korhonen

text: Matti Korhonen on suomalainen nimi. Se sisältää Suomen yleisimmän kutsumanimen ja Suomen yleisimmän sukunimen mutta oli lokakuussa 2014 Suomen vasta kahdeksanneksi yleisin kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä.

title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomen ensimmäinen yleisen liikenteen käytössä ollut kapearaiteinen rautatie oli vuonna 1898 avattu Mäntän-Vilppulan rautatie. Yhteensä yleisessä liikenteessä Suomessa oli vain 13 kapearaiteista rautatietä, joista viimeisenä lakkautettiin Jokioisten rautatie vuonna 1974. Sen seuraajaksi avattiin vuonna 1978 Jokioisten Museorautatie, joka on ainoa nykypäiviin säilynyt yleiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle avoinna ollut kapearaiteinen rautatie. Nykyään Suomessa toimivista kapearaiteisista rautateistä se on ollut pisimpään käytössä.

title: Suomalaiset nimet

text: Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala.

title: Graniitti

text: Graniittia käytetään paljon rakennuskivenä. Se on yksi Suomen kallioperän yleisimpiä kivilajeja ja yksi koko maailman yleisimmistä syväkivilajeista.[3] Kun Suomen maakunnille valittiin omat maakuntakivet vuonna 1989, ehdokasasettelusta vastannut raati totesi, että graniitti on itseoikeutetusti koko Suomen kansalliskivi.[4]

title: Polvipuntarpää

text: Polvipuntarpää kasvaa yleisesti kaikenlaisilla kosteilla paikoilla. Polvipuntarpää on kuitenkin heikko kilpailija, joten se kasvaa vain paikoilla, joilla muu kasvillisuus on matalaa. Suomessa polvipuntarpäätä tavataan yleisesti lähes koko maassa napapiirin eteläpuolella, ja se on yleisempi maan länsiosissa kuin itäosissa. Yleisimmillään polvipuntarpää on Lounais-Suomessa ja Pohjanmaalla.

title: Mustapiikkimonni

text: Mustapiikkimonni ("Ameiurus melas") on pohjoisamerikkalainen sisävesikalalaji.

title: Suomen kielen sanasto

text: Vanhojen omaperäisten sanojen osuus suomen kielen sanastosta on määrällisesti melko pieni, mutta monet niistä ovat hyvin yleisiä, kuten "se", "ei", "hän" ja "olla". Lisäksi ikivanhoista pronominivartaloista on johdettu paljon yleisiä sanoja, kuten "että", "sekä", "kun" ja "kuin". Yhteensä voidaan arvioida, että nykysuomen 100 yleisimmästä sanasta 40 % ja 1 000 yleisimmistä sanasta 10 % perustuu uralilaisen kantakielen sanastoon.

title: Nieminen

text: Nieminen tarkoittaa seuraavia:Sukunimi "Nieminen" kuuluu ns. Virtanen-tyyppiin, 1800-luvun lopulla nopeasti ylestyneisiin länsisuomalaisiin sukunimiin, joihin päädyttiin, kun liitettiin johonkin luontoaiheiseen sanaan vanhojen itäsuomalaisten sukunimien mallista omaksuttu johdin-"nen". Nykyään "Nieminen" on Suomen neljänneksi yleisin sukunimi, mutta aikaisemmin se oli Suomen toiseksi yleisin sukunimi (yleisin oli Virtanen). Nieminen on muun muassa seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:

title: Virtanen

text: Virtanen (myös Wirtanen) on Suomen toiseksi yleisin sukunimi. Virtasia oli Suomessa 27. toukokuuta 2013 yhteensä 23 250 henkilöä. Aina 2000-luvulle saakka se oli Suomen yleisin sukunimi, kunnes vanhoihin itäsuomalaisiin sukunimiin kuuluva "Korhonen" ohitti sen nimenkantajien määrässä. Nimi kuuluu 1800-luvun lopulla otettuna nimenä nopeasti yleisiksi tulleisiin niin sanottuihin Virtanen-tyypin sukunimiin. Tästä johtuu, että nimen yleisyydestä huolimatta vanhoja asiakirjatietoja siitä on vain vähän. Nimi on lähinnä länsisuomalainen kuten Virtanen-tyypin nimet yleensäkin.

title: Toyota

text: Syyskuun alussa 1984 enemmistö Toyotan maahantuojan Korpivaara Oy:n osakkeista siirtyi Amer-yhtymän omistukseen. Vuoden 1988 lopussa Toyota oli Suomen toiseksi yleisin henkilöautomerkki Nissan-Datsunin jälkeen 197 225 autolla ja runsaan kymmenen prosentin osuudella koko henkilöautokannasta. Toyotan maahantuonti Suomessa järjestettiin uudelleen Toyota Motor Corporationin perustettua sitä varten oman tytäryhtiön vuonna 1995. Vuoden 1999 lopussa Toyota oli Suomen yleisin automerkki 331 970 autolla. Yleisimmät mallit olivat Corolla (150 987 autoa), Carina (57 431), Camry (14 643) ja Avensis (13 347) sekä pakettiautot Hiace (50 188) ja Hilux (12 077). Toyota Corolla oli Suomen yleisin yksittäinen automalli ja Toyota Hiace yleisin pakettiautomalli.

title: Juha Hämäläinen

text: Juha Hämäläinen oli lokakuussa 2014 Suomen 35. yleisin kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä. Se sisältää Suomen kolmanneksi yleisimmän kutsumanimen ja Suomen kuudenneksi yleisimmän yleisimmän sukunimen. Wikipedian merkittävyyskynnyksen ylittäviä Juha Hämäläisiä ovat:

title: Virtanen

text: Näin syntyneeseen sukunimityyppiin, josta nimistöntutkija Sirkka Paikkala käyttää tyypin yleisimmän nimen mukaan nimitystä "Virtanen-tyyppi", kuuluu Suomen kymmenestä yleisimmästä sukunimestä viisi: Suomen toiseksi yleisin sukunimi Virtanen, Suomen kolmanneksi yleisin sukunimi "Mäkinen", Suomen neljänneksi yleisin sukunimi "Nieminen", Suomen yhdeksänneksi yleisin sukunimi "Koskinen" ja Suomen kymmenenneksi yleisin sukunimi "Järvinen". Nimityyppiä on pidetty nousevan suomalaisuuden ilmentäjänä.

title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text: N1c on yleisin Itä-Suomessa. I1 on yleisin Länsi-Suomessa. R1a1 on yleisin Vaasan seuduilla. R1b on yleisin Vaasan seuduilla ja Etelä-Suomessa.

title: Suomen kieli

text: Vanhojen omaperäisten sanojen osuus suomen kielen sanastosta on määrällisesti melko pieni, mutta monet niistä ovat hyvin yleisiä, kuten se, ei, hän ja olla. Lisäksi ikivanhoista pronominivartaloista on johdettu paljon yleisiä sanoja, kuten että, sekä, kun ja kuin. Yhteensä voidaan arvioida, että nykysuomen 100 yleisimmästä sanasta 40% ja 1000 yleisimmistä sanasta 10% perustuu uralilaisen kantakielen sanastoon.[185]

title: Kalankasvatus

text: Maailmanlaajuisesti eniten viljellään useita sisävesikalalajeja, erityisesti karppilajeja. FAO:n vuoden 2012 tilastoinnissa maailman eniten viljellyt kalalajit, niiden tuotantomäärät (miljoonia tonneja) ja viljelyn arvo miljardeissa dollareissa olivat:[3]

title: Timo

text: Timo on Suomen yleisimpiä miesten nimiä. Se on Suomen toiseksi yleisin kutsumanimi (yleisin on Matti), ja Timo Virtanen on Suomen yleisin kutsumanimen ja sukunimen yhdistelmä. Seitsemän veljeksen Timo on voinut edistää nimen käyttöä, joskin Timosta tuli muotinimi vasta noin 70 vuotta Seitsemän veljeksen ilmestymisen jälkeen. Timo oli suosittu nimi viime sota-ajasta lähtien 1970-luvun lopulle. Suosituimmillaan nimi oli 1950- ja 1960-luvulla. 1970-luvun jälkeen Timo ei ole ollut enää muotinimi, mutta vielä 2000-luvun alkuvuosina Timoksi nimettiin noin sata poikaa vuodessa. Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Timo-nimen on saanut Suomessa 58 836 miestä. Timon lempinimi on usein Timppa.

title: Rikosoikeus

text: Rikosoikeus jaetaan yleensä yleiseen ja erityiseen osaan. Yleisellä osalla tarkoitetaan rikosvastuun yleisiä edellytyksiä koskevia yleisiä oppeja eli vastuuoppia sekä rikosoikeudellista seuraamusjärjestelmää. Vastuuoppiin kuuluvat esimerkiksi kausaalisuutta, syy-yhteyttä, tahallisuutta, tuottamusta, laiminlyönnin rangaistavuutta, vaarantamisvastuuta, yritystä ja osallisuutta koskevat opit. Suomessa yleisiä oppeja koskevat säännökset ovat rikoslain 3-5 luvuissa. Rikosoikeudelliseen seuraamusjärjestelmään kuuluvat säännökset ja opit, jotka koskevat rangaistuksen lajeja, määräämistä ja täytäntöönpanoa. Tämän lisäksi myös turvaamistoimia koskevat säännökset ja opit kuuluvat seuraamusjärjestelmään. Laajasti tulkittuna siihen voidaan katsoa kuuluvan vielä tietyt hallinnolliset maksuseuraamukset, koska näille ei ole Suomessa omaa yhtenäistä järjestelmäänsä. Rikosoikeuden erityisellä osalla puolestaan tarkoitetaan yksittäisiä rikoksia koskevia säännöksiä, jotka siis määrittävät rangaistavat asiat, ja niiden tulkintaa koskevia käytäntöjä ja doktriinia. Yleisen osan on lähtökohtaisesti tarkoitus sisältää kaikille erityisen osan säännöksille yhteiset asiat, mutta erityisesti esimerkiksi talousrikosten kohdalla on tapahtunut eriytymistä ja niille on syntynyt omia yleisiä oppejaan esimerkiksi tahallisuutta koskien.[Melander 2]

title: Ahdekaura

text: Suomessa ahdekaura kasvaa yleisenä tai melko yleisenä Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomessa rinneniityillä, muualla maassa se on harvoin satunnainen liikennetulokas.

title: Mäkelä

text: Mäkelä on Suomen viidenneksi yleisin sukunimi, yleisin Suomen "la/lä"-johtimisista sukunimistä ja yleisin Suomen muista kuin -nen-johtimellisista sukunimistä. Väestörekisterikeskuksen mukaan 13.7.2015 Suomessa oli 19 538 henkilöä, joilla oli tämä sukunimi. Kuten -la/-lä-johtimelliset sukunimet yleensäkin, se on nuorehko, talonnimiin perustuva, ensisijaisesti länsisuomalainen nimi.

title: Hybridileppä

text: Suomessa hybridileppää esiintyy jokseenkin yleisenä Etelä- ja Keski-Suomessa, missä kantalajit ovat yleisiä. Pohjois-Pohjanmaan ja Etelä-Lapin korkeudella, missä tervaleppä alkaa luontaisesti olla harvinainen, hybridileppä on sitä yleisempi.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Jalot lehtipuut kasvavat yleisempänä Ahvenanmaalla kuin eteläisessä Manner-Suomessa, esimerkiksi Etelä-Suomessa harvinaisiksi tai harvalukuisiksi luokitellut puulajit, kuten vuorijalava ja saarni, ovat Ahvenanmaalla yleisiä.[19] Ahvenanmaan rantaniityillä lajirunsaus on suurempi kuin missään Suomessa.[12]

title: Härkit

text: Suomessa kasvaa luonnonvaraisena kahdeksan härkkilajia, joista kuusi on alkuperäisiä ja kaksi tulokaslajia. Selvästi yleisin on nurmihärkki, joka on yksi yleisimpiä kukkakasveja Suomessa ja jota esiintyy koko maassa. Tunturihärkki ja lumihärkki ovat yleisiä pohjoisimmassa Lapissa; napahärkki on harvinainen. Mäkihärkki ja tahmahärkki kasvavat ketokasveina vain Lounais-Suomessa. Ketohärkki on melko yleinen Euroopasta levinnyt uustulokaskasvi Etelä-Suomessa. Sykeröhärkki on harvinainen mutta leviävä uustulokas. Koristekasvina viljeltyä hopeahärkkiä on paikoitellen viljelyjäänteenä Suomen luonnossa.

title: Juhani

text: Juhani on Suomen toiseksi yleisin etunimi ja yleisin miehen etunimi (Suomen yleisin etunimi on naisen etunimi Maria). Juhani-nimen suosiota ovat lisänneet "Seitsemän veljeksen" hahmo Juhani sekä kirjailija Juhani Aho. Juhani on ollut 1940-luvulta alkaen joka vuosikymmen Suomen suosituin miehennimi. Ensimmäisenä nimenä se ei kuitenkaan nykyisin ole valtavan yleinen. Ilmeisesti lyhyemmät muunnokset enimmäkseen syrjäyttivät sen ensimmäisenä etunimenä 1900-luvun loppupuolella. Ensimmäisenä nimenä Juhani onkin nykyään alle viidellä prosentilla Juhaneista. Henkilöitä, joilla on Juhani yleisessä käytössä olevana nimenä on hieman enemmän kuin tämän perusteella olettaisi, sillä osalla niistä, joilla Juhani on toinen tai kolmas nimi, se on kuitenkin kutsumanimenä. Juhanin lempinimi on usein Jussi.

title: Gandalf (nimi)

text: Gandalf on pojille annettava nimi, jota käytetään yleisemmin englanninkielisissä maissa. Se on Suomessa etunimenä harvinainen. Suomessa on ollut kirjoilla vuoden 2012 loppuun alle 30 Gandalfia, joukossa sekä miehiä että naisia. Yleisen käsityksen mukaan J. R. R. Tolkien keksi nimen, mutta itse asiassa se esiintyy yleisesti muinaisnorjalaisessa mytologiassa.

title: Riekonmarja

text: Riekonmarja on tunturikasvi. Suomessa sitä esiintyy yleisenä Lapissa. Se kasvaa paikoin yleisenä kankailla, tunturimetsissä ja rämeillä. Lounaisimmassa Suomessa on ollut erillisesiintymä, joka on hävinnyt.

title: Kohdunkaulan syöpä

text: Kohdunkaulan syöpä on maailmassa toiseksi yleisin, Suomessa enää 18:nneksi yleisin naisten syöpä. Suomessa valtakunnalliset tarkastukset kohdunkaulan syövän ehkäisemiseksi aloitettiin 1960-luvulla. Ennen seulonnan alkua kohdunkaulan syöpä oli vielä kolmanneksi yleisin naisten syöpä.

title: Suomalaisten haploryhmän tyypit

text:
H on yleisin aivan lännessä ja yleisempi etelässä kuin pohjoisessa. U on erityisen yleinen Pohjois-Suomessa, yleinen Itä-Suomessa ja harvinaisempi Länsi-Suomessa. Myäs V on yleisempi pohjoisessa.
W on suomalsille tyypillinen haplotyyppi.
W on yleinen etelä-Suomessa, mutta hieman harvinaisempi läntisimmällä rannikolla.