query: Mistä Kalevalan nimi tulee?

title: Kalevala

text: Kalevala on Kalevala-eepoksessa esiintyvien sankarien kotipaikka tai kotimaa. Nimi tulee Kalevasta, suomalaisten myyttisestä esi-isästä ja Väinämöisen isästä. Kalevala on Kalevan jälkeläisten kansakunta, ja Kalevalan sankarit Väinämöinen, Ilmarinen ja Lemminkäinen ovat Kalevan poikia. Kaleva oli varhaisissa muinaishistoriaa käsittelevissä teoksissa ja kirjoituksissa tulkittu myös pahuuden perikuvaksi ja jumalallisen järjestyksen viholliseksi, mutta Lönnrot muutti hänet alkusankariksi runoaineistoa valikoimalla ja tulkitsemalla. Lönnrotin Kaleva on ensimmäinen Suomeen muuttaja ja siten kaikkien suomalaisten eli kalevalaisten, Suomen heimon kantaisä. Kalevalan toisintonimenä esiintyy Väinölä.[21]

title: Kalevala Koru

text: Heporaudan aloitteesta perustettiin Muistomerkkitoimikunta, jonka tavoitteena oli pystyttää patsas Kalevalan aineiston runonlaulajanaisten muistoksi. Muistomerkin aiheeksi valittiin Louhi. Kansalaiskeräys ei tuottanut toivottua tulosta, joten patsashanketta vetävä naistoimikunta päätti perustaa varojen keruuta varten yrityksen, joka myi arkeologisten löytöjen pohjalta tehtyjä muinaiskoruja. Sodan syttymisen vuoksi keräysvarat päätettiin sijoittaa hädänalaisten auttamiseen, ja patsas toteutettiin paljon alkuperäistä ajatusta pienempänä. Vuonna 1941 Muistomerkkiyhdistyksen nimi vaihdettiin Kalevalaiset Naiset ry:ksi ja Kalevala Korusta perustettiin osakeyhtiö. Kuvanveistäjä Eemil Halosen vuonna 1940 tekemä pronssinen patsas nuoresta Louhesta on Kalevala Koru Oy:n myymälässä Helsingissä.

title: Marjatta (nimi)

text: Marjatta on kansallisromanttisen kauden nimiä ja mainitaan Kalevalan loppurunossa. Nimi on todennäköisesti syntynyt sekamuotona nimistä Maria ja Marketta.

title: Unto

text: Unto on suomalainen miehen nimi, joka on muunnos Kalevalassa esiintyvästä nimestä Untamo. Nimi on Suomessa annettu heinäkuun 2018 alkuun mennessä 12 473 miehelle ja alle viidelle naiselle.

title: Kalevala gin

text:
Nimi tälle ginille on peräisin suomalaisesta kansalliseepoksesta. Elias Lönnrot keräsi ja kirjoitti muistiin Kalevala eepoksen osittain Itä-Suomessa, Kalevala tislaamon lähiseudulla.
Valmistus

title: Sampo (Kalevala)

text: Sampo mainitaan Kalevalan runoissa 1, 7, 10, 15, 19, 38, 39, 42, 43 ja 45. Sampo eli kirjokansi on ihmekone, joka tekee eli jauhaa rahaa, viljaa ja suolaa. Sammolla katsotaan olevan kansi, sillä sen toisintonimi on kirjokansi. Sillä arvellaan myös olevan jalat, joiden avulla se seisoo pystyssä, sekä reiät tai nokat, joista tulee sammon jauhaessa rahaa, viljaa ja suolaa, eli ”kotipitoja”, ”syötäviä” ja ”myötäviä”.

title: Maire

text: Maire on kansallisromanttisen kauden nimiä ja nimi tulee sanasta "maire(a)", joka tarkoittaa 'ihanaa', 'suloista' tai 'armasta'. Tässä merkityksessä sana tunnetaan Kalevalassa.

title: Panu (nimi)

text: Panu kuuluu kansallisromanttisen kauden nimiin ja se on kansanomainen muoto "Urbanus"-nimestä, joka merkitsee 'kaupunkilaista', 'hienosti sivistynyttä'. Toisaalta vanhoissa loitsuissa "panu" merkitsee 'tulta', 'liekkiä' ja mahdollisesti 'tulenhaltijaa'. Kalevalassa sekä virolaisten vastaavassa teoksessa "Panu" mainitaan nimenomaan tulen henkenä: "tuli tuiski kirvehestä, Panu tammehen pakeni".

title: Sommelo (kuoro)

text: Sommelo-nimi on peräisin Kalevalasta ja sillä tarkoitetaan tuohesta tehtyä lankakerän pohjaa, jonka päälle lanka keritään. Kalevalan ensimmäisissä runoissa runonlaulaja kertoo, miten hän sai laulunsa ja kääri ne kerälle, sovitteli sommelolle, kelan pisti kelkkahan, sommelon rekosehen. Tultuaan sitten alle kuulun kurkihirren hän aukaisi sanaisan arkun, virsilippahan viritti, keritteli pään kerältä, suori solmun sommelolta.

title: Pohjolan emäntä

text: Pohjolan emäntä eli Pohjan akka on karjalaisen ja suomalaisen mytologian hahmo, joka kalevalaisessa tarustossa johtaa myyttistä Pohjolaa. Kalevalassa Pohjolan emännän nimi on Louhi, mutta kansanrunoissa tunnetaan muitakin nimiä, muun muassa Lovetar, Loviatar, Louheatar ja Lovehetar. Louhea nimitetään sekä akaksi että emännäksi. Häntä kuvaillaan monilla tavoilla, kuten ilkeäksi, harvahampaiseksi ja vankkanenäiseksi. Häneen viitataan Kalevalassa usein säeparilla:

title: Matti Visanti

text: Kuvataiteilijana Visanti on tunnettu erityisesti kirjojen kuvituksistaan. Kuvituksista tärkeimmäksi nousi Kalevalan kuvittaminen. Visanti onkin ensimmäinen suomalainen kuvataiteilija, joka on kuvittanut Kalevalan kokonaisuudessaan. Hän aloitti Kalevalan kuvituksen tekemisen jo 1920. Samoihin aikoihin Akseli Gallen-Kallela oli ilmoittanut, ettei ehkä saisi Kalevalan kuvitustaan valmiiksi. Koru-Kalevala, jonka ulkoasun Gallen-Kallelan oli suunnitellut julkaistiin 1922, mutta kokonaan kuvitettua Kalevalaa Gallen-Kallela ei koskaan saanut valmiiksi. Koru-Kalevalan julkaisemisen myötä WSOY irtisanoi sopimuksensa Kalevalan kuvittamisesta Visannin kanssa. Akseli Gallen-Kallela kuoli 1931 ja Kalevalan 100-vuotisjuhlia vietettäisiin 1935, mikä sai Visannin tarttumaan uudelleen Kalevalan kuvitustyöhön. Visanninkaan kuvitus ei kuitenkaan valmistunut 100-vuotisjuhliin. Kalevalan kuvittamisesta oli tullut hänelle kuitenkin jo lähes pakkomielle ja vuosina 1934–1937 hän työskenteli kuvituksen parissa hyvin intensiivisesti, vaikkei teosta ollut kukaan lupautunut kustantamaan. Vuonna 1936 silloinen Björklund muutti nimensä Visanniksi, koska hänen mielestään Kalevalan kuvittajalla täytyi olla suomalainen nimi. Lopulta vuonna 1938 kuvitetun Kalevalan julkaisi Kustannusosakeyhtiö Kalevala, jonka oli perustanut Visannin ystävä vaasalainen kauppaneuvos Frithjof Tikanoja.

title: Tellervo (nimi)

text: "Kalevalassa" esiintyy kultahiuksinen metsänneito Tellervo, joka paimentaa metsänjumala Tapion karjaa. Hänet mainitaan kerran myös Tapion vaimona. Nimi Tellervo on ilmeisesti muodostettu miespuolisen vastineensa Pellervon pohjalta. "Kalevalan" Pellervo eli Sampsa Pellervoinen on puiden kylväjä ja laivapuun etsijä, jota on toisinaan pidetty Tapion poikana ja kasvillisuuden jumalana.

title: Kyllikki (nimi)

text: Suomalaiseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 1905, Kansanvalistusseuran kalenterissa se oli ollut jo vuonna 1882. Kyllikki on kansallisromanttisen kauden nimiä, "Kalevalasta" on tuttu Lemminkäisen puoliso Saaren Kyllikki.

title: Kalevalaisten naisten liitto

text: Heporaudan aloitteesta perustettiin Muistomerkkitoimikunta, jonka tavoitteena oli pystyttää patsas Kalevalan aineiston runonlaulajanaisten muistoksi. Muistomerkin aiheeksi valittiin Louhi. Patsaan rahoittamiseksi alettiin valmistaa suomalaisten muinaiskorujen jäljennöksiin perustuvia koruja. Patsashankkeesta sai alkunsa Kalevala Koru -yritys. Kuvanveistäjä Eemil Halosen vuonna 1940 tekemä pronssinen patsas nuoresta Louhesta on Kalevala Koru Oy:n myymälässä Helsingissä. Sodan syttyminen muutti suunnitelmat ja järjestö siirtyi hyväntekeväisyystoiminnan pariin. Vuonna 1941 Muistomerkkiyhdistyksen nimi vaihdettiin Kalevalaiset Naiset ry:ksi ja Kalevala Korusta perustettiin osakeyhtiö. Kalevalaiset Naiset ry lahjoitti korun Saksan naisten valtakunnanjohtajalle, rouva Gertrud Scholtz-Klinkille vuonna 1942 tämän Suomen-vierailun yhteydessä.

title: Marjatta

text: Marjatta on Kalevalan ja suomalaisten kansanrunojen henkilö. Kalevalan loppuruno kertoo Marjatasta, joka paimenessa ollessaan löytää puolukan mättäältä, syö sen ja tulee raskaaksi. Poikalapsi syntyy tallissa, mutta katoaa pian, kunnes löytyy suolta. Suuri tietäjä Väinämöinen tuomitsee isättömän lapsen kuolemaan, mutta tämä nousee puhumaan Väinämöisen tuomiota vastaan. Poika ristitään Karjalan kuninkaaksi. Väinämöinen joutuu lähtemään.

title: Kalevala gin

text: Kalevala gini valmistetaan käyttäen ainoastaan luomuraaka-aineita. Tuotannossa käytettävä vesi tulee tislaamon omasta kaivosta, joka sijaitsee kivenheiton päässä tislaamosta. Katajan, maa-artisokan, mintun ja ruusunupun makeus sekä vadelma lehden, tyrnin ja rosmariinin kirpeys korostuvat pehmeän makuisessa vehnäginissä.

title: Kalevala

text: Louhi, Pohjolan emäntä, on šamanistinen Kalevalan viholliskansan Pohjolan matriarkka. Hän lupaa tyttärensä Ilmariselle palkkana Sammon rakentamisesta. Sammon ryöstön jälkeen hän siirtää auringon ja kuun paikoiltaan ja varastaa tulen Kalevalan väeltä.

title: Mielikki (nimi)

text: Mielikki kuuluu muinaisnimiin, jotka olivat Suomessa yleisessä käytössä ennen kristinuskon tuloa. Nimi esiintyy myös suomalaisessa mytologiassa ja Kalevalassa, jossa Mielikki on metsänjumala Tapion puoliso. Kristinuskon vakiinnuttua Suomessa raamatulliset ja pyhimysten nimet syrjäyttivät kuitenkin vanhat henkilönnimet jokseenkin täydellisesti. Niinpä Mielikki oli, monien muiden vanhojen naisennimien tavoin, useita vuosisatoja käytössä vain lehmän nimenä, kuten jotkin niistä ovat vieläkin. Lähinnä Kalevalan vaikutuksesta Mielikki tuli kuitenkin 1800-luvulla uudestaan käyttöön myös naisen nimenä. Mielikki tunnetaan myös Virossa, Kalevalaan nimi päätyi vienankarjalaisista loitsurunoista. Vuonna 1908 Mielikki otettiin almanakkaan. Nimipäivä oli aluksi 16. syyskuuta, vuodesta 1929 lähtien 23. syyskuuta.

title: Kalevala

text: Kalevalassa nimi mainitaan eri muodoissaan 26 kertaa, usein toisintonimensä Väinölän kanssa, esimerkiksi kolmannen runon alussa:

title: Virve (nimi)

text: Nimi on muodostettu pientä oksaa tai kasvia tarkoittavasta sanasta "virpi", jonka monet taivutusmuodot alkavat "virve-". Tämä runokielinen sana esiintyy muun muassa Kalevalan 25. runossa:

title: Seppälä (Laitila)

text: Seppälä on 136 asukkaan kylä läntisessä Laitilassa noin 10 kilometrin päässä Laitilan keskustasta. Seppälän naapurikyliä ovat muun muassa Untamala idässä ja Kouma etelässä. Kylän nimi tulee Kalevalan henkilöstä Seppä Ilmarisesta. Seppälä on asutettu 550–800-luvulla, ja se on yksi Laitilan vanhimmista kylistä. Kylän alueelta on löydetty useita muinaisjäännöksiä. Kylässä on historiallisia röykkiöhautoja sekä Viinikkalan eli Lainion linnavuori, joka on aikoinaan toiminut alueen asukkaiden turvapaikkana vihollisilta. Seppälässä oli ennen oma kyläkoulu ja kaksi kauppaa, mutta ne on lakkautettu viime vuosikymmeninä. Kultaseppä ja teollisuusneuvos Kustaa Hiekka oli kotoisin Seppälästä.

title: Kullervo (nimi)

text: Kullervo-nimi on mahdollisesti johdettu kulta-sanasta. Nimi on syntynyt Koillis-Virossa alkusoinnun ja sanaleikin ansiosta. Virossa Kultaneidon takoja oli "Kuller Kalevipoeg, Nalleer naesopoeg". Sieltä nimi kulkeutui Inkeriin ja lopulta "Kalevalaan".

title: Kalevala

text: Runot 45–49: Louhen kosto Kalevalalle: Väinämöinen valmistaa uuden koivuisen kanteleen; Pohjolan emäntä lähettää Kalevalaan tauteja tappaaman ihmisiä ja karhun surmaamaan karjaa; Väinämöinen parantaa ihmiset ja kaataa karhun; Pohjolan emäntä piilottaa kuun ja auringon sekä varastaa tulen Kalevalalta; Väinämöinen ja Ilmarinen palauttavat tulen ja Ilmarinen pakottaa Pohjolan emännän palauttamaan auringon ja kuun taivaalle.

title: Kalervo (nimi)

text: Kalervo on suomalainen miehen nimi. Nimi on peräisin Kalevalasta, jossa se mainitaan Kullervon isän nimenä, ja sen on arveltu syntyneen Kaleva- ja Kullervo-nimien yhdistelmänä. Nimi on annettu maaliskuuhun 2017 mennessä 65 717 suomalaiselle. Kalervon nimipäivä on 11. maaliskuuta.

title: Bockin perheen saaga

text: Bockin perheen saagassa esiintyy joukko nimiä, jotka ovat yhteisiä Kalevalan kanssa. Itse tarinat sen sijaan eivät ole yhteneviä. Myös nimien tulkinta eroaa siten, että siinä missä Kalevalan Väinämöinen ymmärretään yksilöksi, viittaa nimi Bockin perheen saagassa rooliin tai arvoon – jokainen sukupolvi toi mukanaan uuden Väinämöisen.

title: Kalevala

text: Kalevalaa ja Pohjolaa on yritetty jo Lönnrotin ajoista alkaen paikallistaa kartalle, ja niiden sijainnista on esitetty useita teorioita. Joidenkin tutkijoiden mukaan kysymys on epäolennainen, ja Pohjola on perustaltaan myyttinen. Jotkut tutkijat kuitenkin näkevät Kalevalassa viitteitä todellisiin paikkoihin. Elias Lönnrot sijoitti Pohjolan Vienanmeren itäpuolelle.[29] Topeliuksen Maamme kirjassa arvellaan Väinölän sijainneen Laatokan etelärannalla ja Pohjolan Laatokan pohjoisrannalla. Kalevalan meri oli kierrettävissä lännen puolelta tai kuljettavissa vesitse, kuten Sammon ryöstössä tapahtuu.[30] Pohjolaa on sijoiteltu myös esimerkiksi Lappiin, Satakuntaan ja Etelä-Pohjanmaalle. Näitä sijoituspaikkoja on perusteltu Kalevalasta löytyvillä paikannimillä. On esimerkiksi havaittu, että Louhi-nimeä esiintyy tiheästi Pohjois-Karjalassa. Tutkijoiden mukaan runojen nimistö on kuitenkin voinut aikojen saatossa muuttua tarinoiden levitessä laulajalta ja seudulta toiselle. On myös esitetty, että Pohjoloita on ollut useita, sillä nimi on aina liitetty toisiin, vihamielisiin ryhmiin tai heimoihin. Matti Klingen mukaan Kalevala sijaitsi Pohjois-Virossa ja Lounais-Suomessa, ja Pohjola Satakunnassa ja Itä-Ruotsissa. Näitä yhdistävä meri, jollaista Karjalassa ei ole, on kansanrunoissa paljon esillä.[29]

title: Alli (nimi)

text: Alli on suomalainen naisen nimi. Nimi tuli käyttöön 1800-luvun lopulla ja johtuu ilmeisesti lintulajin nimestä alli. Kalevalassa alli on kaihomielen tunnus.

title: Kaleva (kansanperinne)

text: Kaleva tai Kalevi on myyttinen hahmo itämerensuomalaisten kansojen mytologiassa. Kaleva tunnettiin usein muinaisena jättiläisenä, mutta myös kuninkaana. Kalevala-eepoksen nimi tulee sanasta Kaleva. Kalevaa useammin suomalainen ja itämerensuomalainen tarusto tuntevat kuitenkin kalevanpojat, jotka olivat jättiläisiä tai kuninkaan poikia.

title: Sampsa

text: Sampsa on Kalevalan runoista peräisin oleva nimi. Sampsa on Kalevalan tarustossa pellon poika, viljojen haltija. Runoissa henkilö nimeltä Sampsa Pellervoinen oli maanviljelijä, joka kasvatti puita ja peltoja.

title: Sammonkatu

text: Nimi "Sammonkatu" perustuu "Kalevalaan", kuten moni muukin alueen kadunnimistä. "Kalevalan" muinaisrunoissa sampo on varallisuutta tuottava ihmeellinen esine.


query: Paljonko nykyisin on unkarin kielen puhujia maailmassa?

title: Unkarin kieli

text: Unkaria puhuu 14–15 miljoonaa ihmistä. Unkarissa heistä asuu kymmenen miljoonaa ja loput suurimmaksi osaksi ympäröivissä valtioissa: Romaniassa, Slovakiassa, Ukrainassa, Serbiassa, Kroatiassa, Itävallassa ja Sloveniassa. Unkarin kieli on Euroopan suurin indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuulumaton kieli. Vuonna 2000 unkaria puhui Suomessa äidinkielenään 1 089 henkilöä.[1] Vuonna 2009 määrä oli noussut ja oli yli 1 500 henkilöä.[2]

title: Muinaisnorja

text: Muinaisnorjasta polveutuivat sittemmin nykyiset skandinaaviset kielet islanti, fääri, norja, ruotsi ja tanska. Vaikka norja, tanska ja ruotsi muistuttavat kaikista vähiten muinaisnorjaa, kykenevät niiden puhujat ymmärtämään toisiaan vielä tänäkin päivänä. Tähän on vaikuttanut paljonkin niiden suuri keskinäinen vaikutus, ja esimerkiksi nykyinen kirjanorja (bokmål) on menettänyt paljon vanhoja läntisen muinaisnorjan piirteitään ja pohjautuu itäiseen muinaisnorjaan pohjautuvaan tanskan kirjakieleen. Fäärin kielellä on paljon samankaltaisuutta muinaisnorjan kanssa, mutta siinäkin on paljon tanskan ja norjan sekä kelttiläisten kielten vaikutusta.

title: Kuurin kieli

text: Uutta kuurin kieltä puhuttiin Kuurinhaffin alueella. Uuden kuurin puhujat periytyvät vanhan kuurin puhujista, jotka muuttivat haffille 1300–1600-luvuilla. Heidät tunnetaan nimellä kurseniekit. Kieleen tuli paljon vaikutteita saksan kielestä. Noin 60 % uuden kuurin kielen sanoista oli yhteneviä latvian kielen kanssa, 27 % saksan kielen kanssa sekä 13 % liettuan kielen kanssa. Kieli oli käytössä lähinnä niin sanottuna kyökkikielenä eli sitä puhuttiin vain kotona. Kieli kuoli toisen maailmansodan jälkeen, tosin joitakin puhujia saattaa edelleen elää Saksassa, jonne heidät evakuoitiin puna-armeijan edetessä Itä-Preussiin.

title: Kuollut kieli

text: Kielten moninaisuutta pidetään myös ihmisoikeuskysymyksenä, sillä kaikkien kielten puhujilla pitäisi olla tasavertainen oikeus käyttää arkielämässään omaa kieltään. Perusoikeuksiin kuuluu myös mahdollisuus saada kouluopetusta omalla kielellään. Toisaalta elävätkin kielet muuttuvat jatkuvasti. Nykyisin ei puhuta montakaan samaa kieltä kuin vaikkapa ajanlaskun alussa. Esimerkiksi kuolleeksi kieleksi usein mainittu latina ei oikeastaan kuollut, vaan muuntui moniksi kieliksi kuten ranskaksi ja espanjaksi. Lähes jokainen kieli on aikojen mukana muuttunut niin paljon että kielen vanhempi versio on kielen nykypuhujalle lähes mahdotonta ymmärtää.

title: Kelttiläiset maat

text: Useimmat alueet luokitellaan kelttiläisiksi niissä puhutun kielen perusteella. Jokaisella nykyisin kelttiläisiksi luokitelulla alueella puhutaan kelttiläistä kieltä. Kuitenkin millään näistä alueista kelttiläiset kielet eivät ole valtakieliä, vaan niissä puhutaan englantia, ranskaa tai skottia. Myös eräillä kelttiläisiksi maiksi luokittelemattomilla alueilla puhutaan kelttiläisiä kieliä. Kymriä puhutaan Patagoniassa ja gaelia Cape Bretonissa.

title: Turkin kieli

text: Turkissa kielen puhujia on 66,5 miljoonaa ja koko maailmassa turkkia puhuu 70 890 130 ihmistä (2006). Turkin vähemmistökieliset, joista kurdit muodostavat suurimman ryhmän, puhuvat kuitenkin yleensä turkkia toisena kielenään. Toisena kielenä puhujia on Turkissa 350 000.

title: Bengalin kieli

text: Vaikka suurin osa kirjoituksista on cholitobhashalla, puhutuissa muretissa on huomattavasti enemmän vaihtelua. Lounaisessa Länsi-Bengalissa mukaan lukien Kalkutassa puhutaan manno cholit banglaa. Muissa Länsi-Bengalin ja läntisen Bangladeshin osissa puhutaan murteita, jotka eivät poikkea tästä kovinkaan paljon, esimerkiksi Medinipurin murteelle luonteenomaisia ovat jotkin ainutlaatuiset sanat ja rakenteet. Joillakin Bangladeshin alueilla, erityisesti Chittagongin alueella, puhutaan kuitenkin murretta, joka muistuttaa pinnallisesti erittäin vähän manno cholit banglaa ja jonka sanasto on täysin erilainen. Ero on niin suuri, että länsibengalilaisen henkilön on vaikea lainkaan ymmärtää puhujaa tältä alueelta, ja Chittagongin murretta voidaan pitää myös omana kielenään. Suurin osa bengalilaisista pystyy kommunikoimaan enemmän kuin yhdellä kielen variantilla: usein kielen puhujat taitavat choltibhashaa ja yhtä tai useampaa paikallista murretta.

title: Fennougristiikka

text:
Fennougristiikka on indoeurooppalaisten ja austronesialaisten kielten tutkimuksen ohella keskeisiä historiallis-vertailevan kielitieteen aloja maailmassa. Sen perustana ovat olleet toisaalta suomen, viron ja unkarin tutkiminen eurooppalaisina kansalliskielinä, toisaalta 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuoliskolla kerätyt laajat sanasto- ja tekstimateriaalit Venäjällä puhutuista suomalais-ugrilaisista kielistä. 1900-luvun jälkipuoliskolta alkaen fennougristiikka on nopeasti kehittynyt myös synkronisena kielitieteenä ja suuri osa alalla ilmestyvistä tutkimuksista koskee nykyään suomalais-ugrilaisten kieliopillista kuvausta. Suomalais-ugrilaiseen kielikuntaan kuuluvat kielet ovatkin yleensä paremmin dokumentoituja kuin useimmat vastaavan kokoiset kielet.
Yliopistollisena alana fennougristiikkaa on opetettu ennen kaikkea Suomen, Unkarin, Viron, Venäjän sekä saksankielisten maiden korkeakouluissa, mutta myös muun muassa Yhdysvalloissa Bloomingtonissa ja Sorbonnen yliopistossa Pariisissa. Perinteisesti fennougristiikassa on julkaistu paljon tutkimusta saksan ja venäjän kielillä. Viime vuosikymmeninä englannin kielen merkitys on kasvanut.

title: Suomen kieli

text: Genealogisen eli kielen alkuperään perustuvan luokittelun mukaan suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikuntaan. Uralilaisia kieliä on parisenkymmentä, ja niitä puhutaan Euroopan pohjois- ja itäosissa, Unkarissa ja sen lähialueilla sekä Siperiassa. Ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään, suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin. Suomen lähimpiä sukukieliä ovat itämerensuomalaiset kielet, kuten viro ja karjala. Kaukaisempaa sukua ovat esimerkiksi saamelaiskielet ja unkari. Uralilaiset kielet ovat kehittyneet uralilaisesta kantakielestä.[20][21]

title: Aasia

text: Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indoeurooppalaisen kielikunnan indoiranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravidakieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain kielellä ja burman kielellä on paljon puhujia mantereen puolella.

title: Unkarin kieli

text: Valtion perustaminen ja katolisen uskon omaksuminen vaikuttivat ratkaisevasti kielen kehitykseen. Ensimmäinen säilynyt teksti on Ruumissaarna ja rukous (Halotti Beszéd) noin vuoden 1200 tienoilta. 1300-luvulta lähtien on säilynyt runsaasti kirkollisia koodekseja, ja myös maallista kirjallisuutta kirjoitettiin jo keskiajalla. 1500-luvulla unkari säilytti turkkilaisvalloituksista huolimatta entisenlaisen asemansa. Latinaa käytettiin opetus- ja hallintokielenä, ja siitä periytyi suoraan unkariin joitakin lainasanoja. Kun Unkarista tuli osa Habsburgien valtakuntaa, osa yläluokkaa alkoi saksalaistua. Kansallismieliset piirit käynnistivät 1800-luvun alussa kielenuudistusliikkeen, jonka tarkoituksena oli nostaa unkari sivistyskieleksi. Vieraan vaikutuksen vähentämiseksi kieleen luotiin uusimpia käsitteitä varten paljon uudissanoja, esimerkiksi zene ("musiikki"), rendőr ("poliisi"), mérnök ("insinööri") ja titkár ("sihteeri"). Tämän 1800-luvun kielenuudistuksen jälkeen kielen rakenne ei ole olennaisesti muuttunut.[3]

title: Kelttiläiset kielet

text: Kelttiläiset kielet on yksi indoeurooppalaisen kielikunnan kieliryhmistä. Kelttiläisen kieliryhmän nimesi Edward Lhuyd vuonna 1707. Kelttiläisiä kieliä on aikoinaan puhuttu laajalti Euroopassa, mutta nykyisin niitä puhutaan vain osissa Britteinsaaria ja Ranskan Bretagnessa. Lisäksi niillä on puhujia kelttiläisten kielien puhuja-alueilta lähteneiden siirtolaisten joukossa esimerkiksi Kanadassa ja Argentiinassa. Kaikilla näillä alueilla kelttiläiset kielet ovat vähemmistökieliä. Nykyiset alueet, joilla puhutaan kelttiläisiä kieliä, kuuluvat niin sanottuihin kelttiläisiin maihin.

title: Seemiläiset kielet

text: Seemiläiset kielet on afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Seemiläisiä kieliä puhuu yli 250 miljoonaa ihmistä Lähi-idässä ja Pohjois- sekä Itä-Afrikassa. Maantieteellisesti seemiläiset kielet ovat afroaasialaisen kielikunnan koillinen ryhmä ja ainoa, jonka kieliä puhutaan Aasiassa. Ryhmän laajimmin puhuttu kieli nykyisin on arabia. Seuraavaksi eniten puhujia on amharalla, heprealla ja tigrinjalla. Maailmain kielistä seemiläiset kielet olivat ensimmäisten joukossa joita alettiin kirjoittaa – akkadia jo kolmannen vuosituhannen puolivälissä eaa.. Kieliryhmän nimi juontuu Nooan pojasta Seemistä.

title: Sándor Márai

text: Asuttuaan Italiassa lyhyen ajan talvella 1946–47 Márai päätti sittenkin palata Unkariin voidakseen elää ja kirjoittaa ympäristössä, jossa hänen äidinkieltään puhutaan. Kaikki vieraat kielet olivat hänen mielestään vain ”kainalosauvoja”, eikä hän tästä lähtien halunnut julkaista enää mitään millään muulla kielellä kuin unkariksi.

title: Totuuden vastaavuusteoria

text: Totuuden vastaavuusteoria kuvaa ehkä parhaiten arkipäiväistä käsitystä totuudesta. Vastaavuusteoriaa vastaan ja sen puolesta on väitelty filosofisessa kirjallisuudessa paljon, ilman että yksimielisyyttä sen hyväksyttävyydestä olisi saavutettu. Konsilienssimalli kuitenkin olettaa objektiivisen, ihmismielestä riippumattoman, maailman ja on siksi osittain ristiriidassa skeptisyyden ja relativismin ja muiden sellaisten mallien kanssa, jotka asettavat objektiivisuuden kyseenalaiseksi. Korrespondenssia käsitellään näiden muiden näkemysten piirissä siten, että "Totuudesta" on mahdotonta puhua kielen kaikkialle ulottuvan ja rajoittavan vaikutuksen vuoksi; puhutaan kielestä universaalina välineenä ja vedotaan "semantiikan lausumattomuuteen" (engl. ""ineffability""), eli siihen, että emme voi koskaan mennä kielellisen tulkinnan ulkopuolelle tarkastelemaan semanttisia sisältöjä ja sen todellista suhdetta maailmaan - ja Gödelin epätäydellisyyslauseen mukaan totuutta ei voida koskaan saavuttaa järjestelmän sisällä. Tämä ei kuitenkaan väistämättä johda siihen, että jotain ei voitaisi tietää tai totuutta ei voitaisi lähestyä, vaan voi myös korostaa fallibilistisen toimintametodin tärkeyttä.

title: Sardi

text: Sardin kieli ("sardu") on hyvin vanhakantainen romaaninen kieli, jota puhutaan Sardiniassa. Sardinialla on neljä päämurretta: sassarin, logudorin, galluurin ja kampidaanin murteet. Ne poikkeavat toisistaan varsin paljon, mikä on vaikeuttanut sardinian kielen standardointia. Sassarin ja galluurin puhujat eivät edes pidä omia murteitaan sardinian kielenä; galluuri onkin pikemminkin korsikan kielen murre. Logudori poikkeaa italiasta eniten ja on puhujamäärältään suurin; toisaalta kampidaania puhutaan Sardinian pääkaupungissa Cagliarissa, mikä on omiaan nostamaan sen arvostusta.

title: Uralilaiset kielet

text: Jo 1600-luvun lopulla olivat muun muassa Gottfried Leibniz ja Martin Fogel tietoisia siitä, että suomen ja unkarin kielet ovat rakenteeltaan samankaltaisia ja että näitä läheisesti muistuttavia kieliä puhutaan laajalti Euraasiassa. Uralilaisen kieliyhteyden löytäjänä kunnioitetaan kuitenkin yleisesti János Sajnovicsia, joka vertaili keskenään saamen, unkarin ja suomen keskeisiä kieliopillisia tunnuksia ja perussanastoa ja totesi näiden olevan yhteistä alkuperää. 1800-luvulle tultaessa kielikuntaan yhdistettiin myös samojedikielet, joiden puhujat asuvat Länsi-Siperiassa sekä Euroopan-puoleisen Venäjän pohjoisimmissa osissa Jäämeren rannikolla. Samojedikielten ja muiden uralilaisten kielten välisen sukulaissuhteen tieteellisenä todistajana pidetään M. A. Castrénia.

title: Kuollut kieli

text: Maailman olojen ja erityisesti globalisaation vuoksi monen kielen kuoleminen on kuitenkin nykyisin lähes väistämätöntä. Jopa kielten kuolemien vauhdin hidastaminen on hyvin vaikeaa. Tämän vuoksi kieliä on pyritty tutkimaan, jotta kuolleesta kielestä jäisi tietoa jälkipolville. Näin kuolemisesta aiheutuvia haittoja saadaan minimoitua. Kielten kuolema on kuitenkin monien mielestä tragedia. Kieli ei ole pelkkä kommunikaation väline, vaan se on myös tärkeä osa puhujiensa identiteettiä, ja esimerkiksi sanojen merkitykset sisältävät vuosituhansien aikana kehittyneitä ja hioutuneita käsityksiä maailmasta. Kielen kuollessa kuolee kokonainen merkitysten maailma. Kielet ovat myös usein sopeutuneita ja kasvaneita alkuperäiseen ympäristöönsä. Klassisen esimerkin mukaan eskimokielet käsitteellistävät lunta paljon rikkaammin kuin lämpimien maiden kielet, joilla ei välttämättä ole edes sanaa lumelle. Esimerkki on osin virheellinen, sillä eskimokielessä lunta tarkoittavia sanoja on suunnilleen saman verran kuin meillä suomen kielessä. Sen sijaan eskimokielissä kuvataan jäätä hyvin vivahteikkaasti, kuten arvata saattaa.

title: Länsiromaaniset kielet

text: Nykyisin neljä eniten puhuttua länsiroomaanista kieltä ovat espanjan kieli (noin 330 miljoonaa puhujaa äidinkielenään), portugalin kieli (noin 215 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 45 miljoonaa toisena kielenä, lähinnä portugalinkielisessä Afrikassa), ranskan kieli (n. 70 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 70 miljoonaa toisena kielenä lähinnä ranskankielisessä Afrikkassa), ja katalaani (n. 12 miljoonaa puhujaa äidinkielenään). Monilla näistä kielistä on paljon ei-äidinkielisiä puhujia; tämä koskee erityisesti ranskaa, joka on laajalti käytössä koko Länsi-Afrikassa lingua francana.

title: Bretagne

text: Nykyisin valtaosa Bretagnen asukkaista puhuu ranskaa. Alueella on sen lisäksi kaksi historiallista kieltä, joita puhutaan edelleen. Bretonin kieli on kelttiläinen kieli, jota puhuu noin 5,5 % alueen väestöstä. Valtaosa sen puhujista asuu Bretagnen länsiosissa. Romaanisiin kieliin kuuluvaa galloa puhutaan sitä vastoin maan itäosissa. Gallon kielen osaajien määrästä ei ole tehty kovin monta tutkimusta, mutta erään tutkimuksen mukaan sitä osaa 5–10 % Itä-Bretagnen väestöstä. Molemmat kielet ovat uhanalaisia, ja ne siirtyvät sukupolvelta toiselle enää vain harvoissa perheissä. Bretonin kielellä on nykyisin tarjoilla kouluopetusta, ja sitä opetetaan 121 yläasteella ja 45 lukiossa. Galloa opetetaan vastaavasti neljällä yläasteella ja kolmessa lukiossa.

title: Korean kieli

text: Koreaa puhuu äidinkielenään eri arvioiden mukaan 75–77 miljoonaa henkilöä. Sen kaksi suurinta puhujamaata ovat Etelä-Korea (noin 48 milj.) ja Pohjois-Korea (noin 24 milj.). Korean kielen puhujia on Koreoiden ulkopuolella myös ympäri maailmaa, esimerkiksi Kiinassa, Japanissa, Venäjällä, Keski-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Kiinassa kielellä on noin 2 miljoonaa puhujaa, Yhdysvalloissa 1 miljoona ja Japanissa noin 0,5 miljoonaa. Puhujamärässä mitattuna suurin piirtein saman kokoisia kieliä korean kanssa ovat esimerkiksi turkki ja persia. Korea ei siis kuulu aivan suurimpien kielten joukkoon, mutta se voidaan kuitenkin sisällyttää maailman 20 tärkeimmän kielen luetteloon. Jos korea määritellään isolaattikieleksi, se on puhujamäärältään tunnetuista isolaattikielistä suurin.

title: Comanchen kieli

text: Comanchen kieli on comanchien puhuma kieli Yhdysvalloissa Länsi-Oklahomassa. Kielellä oli vuoden 2000 arvion mukaan 200 puhujaa, ja puhujien määrä oli laskussa. Kielen käyttö on vähentynyt englannin kielen käytön lisääntymisen myötä. Nykyiset puhujat ovat enimmäkseen vanhuksia. Kielelle on tehty kielioppi, sanakirjoja ja Raamatun käännös. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla kirjaimilla.

title: Unkarin kieli

text: Unkarin kielessä käytetään paljon päätteitä ja etuliitteitä, joten se luokitellaan agglutinoivaksi kieleksi. Sanoilla ei ole sukua. Pääpaino on suomen tavoin aina sanan ensimmäisellä tavulla. Sivupainoa esiintyy lähinnä yhdyssanojen sanarajoilla.

title: Uralilaiset kielet

text: Uralilaiset kielet muodostavat kielikunnan, johon kuuluvia kieliä nykyään puhutaan laajalla alueella kahden puolen Ural-vuoristoa ja Euroopassa. Uralilaisia kieliä on yli 30 ja niiden puhujia noin 20,7 miljoonaa. Myös suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan. Muita uralilaiseen kielikuntaan kuuluvia valtiokieliä ovat viron kieli ja unkarin kieli. Muut uralilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joista suurinta osaa puhutaan Venäjällä. Uralilaisia kieliä tutkiva kielitieteen haara on fennougristiikka.

title: Uralilaiset kielet

text: Uralilainen sukulaisuus perustuu kielten keskinäisiin vastaavuussuhteisiin, joita tutkii historiallis-vertaileva kielitiede. Uralilaisten kielten kieliopissa (esimerkiksi taivutuspäätteissä) ja perussanastossa on runsaasti yhteisiä aineksia, jotka on peritty yhteisestä kantakielestä. Kyseessä ei siis ole näiden kielten puhujien geneettinen sukulaisuus, sillä kielten ja geenien leviämisen dynamiikka on erilainen. Esim. suomen puhujien geneettisiä lähisukulaisia ovat virolaisten lisäksi nimenomaan germaanikielten ja balttilaisten kielten puhujat. Vastaavasti esimerkiksi mokšan, marin ja udmurtin puhujien perimässä on paljon yhteyksiä turkkilaisten kielten puhujiin, joka on kuitenkin kampakeramiikan ajan jälkeistä geneettistä muutosta. Saamelaisten geeniperimä on muista Euroopan kansoista suuresti poikkeava. On oletettu, että tämä olisi yhteydessä Fennoskandian pohjoisosien asuttamiseen alun perin lännestä kivikaudella mannerjään reunaa pitkin, kun taas muut suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvat kansat ovat levinneet nykyisille puhuma-alueilleen idästä.

title: Lung’íye

text: "Ethnologuen" mukaan kielellä oli vuonna 1999 yhteensä 200 puhujaa, jotka ovat vanhuksia. Kieltä ei kirjoitetun muodon puuttuessa käytetä opetuksessa tai hallinnossa. Kielellä ei myöskään ole virallista asemaa. Príncipen plantaaseille tuotiin orjuuden lakkauttamisen jälkeen paljon sopimustyöläisiä erityisesti Kap Verdeltä, joiden puhuma kreoli on nykyisin korvaamassa lung’íyea. Lung’íye saattaa hävitä muutaman sukupolven kuluessa. Suurin osa príncipeläisistä puhuu portugalia ja osa sãotomén kreolia.

title: Ainun kieli

text: Ainun kieli on nykyisellään jo lähes hävinnyt kieli. Vuonna 1996 kielellä arvioitiin olevan vain 15 äidinkielistä puhujaa. Kieltä on opiskeltu toisena kielenä, mutta Unesco pitää kieltä silti äärimmäisen uhanalaisena. Kielen viimeiset puhujat asuvat Japaniin kuuluvan Hokkaidōn saaren eteläosissa. Kielen historiallinen puhuma-alue on kuitenkin ollut huomattavasti suurempi. Ainua on puhuttu Hokkaidōn ohella osissa Japanin suurinta saarta Honshūa, nykyisin Venäjään kuuluvan Sahalinin saaren eteläosissa ja Kuriileilla, sekä mahdollisesti myös Kamtšatkan niemimaan eteläosassa.

title: Suomalais-ugrilaiset kielet

text: Valtiollisia kieliä ovat suomen kieli, viron kieli ja unkarin kieli. Muut suomalais-ugrilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joilla ei ole virallista asemaa yhdessäkään valtiossa. Myös suomea, unkaria ja viroa puhutaan kansallisvaltioidensa ulkopuolella vähemmistökielinä.

title: Hindustani

text: Hindustani (, ), joskus myös hindi-urdu, on indoarjalainen kieli ja lingua franca, jota käytetään Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Kielellä on kaksi virallista kirjakieltä, hindi ja urdu. Kyse on kuitenkin yhdestä ja samasta kielestä, ja niiden puhujat ymmärtävät toisiaan vaikeuksitta. Hindiä ja urdua kuitenkin kirjoitetaan eri aakkosilla, joten kielen puhujat eivät yleensä ymmärrä toisen muodon tekstejä. Hindustanilla arvioidaan olevan noin 500 miljoonaa puhujaa, ja se on yksi maailman puhutuimmista kielistä.

title: Bengalin kieli

text: Kielen alkuperäistä aluetta on nykyisin Bangladeshiin ja Intian Länsi-Bengalin osavaltioon jakautuva Bengali itäisessä Etelä-Aasiassa. Bengali on yksi maailman suurimmista kielistä, sillä puhujia on yhteensä lähes 230 miljoonaa (viidennellä tai kuudennella sijalla maailmassa). Bengali on Bangladeshin pääkieli ja Intian toiseksi suurin kieli. Yhdessä assamin kielen kanssa se on itäisin indoiranilaisista kielistä.

title: Fuzhou

text: uhoun murre, jota kutsutaan joskus nimellä hokchiew, on yksi min-kiinan itäisistä murteista. Kielitieteilijöiden mukaan murre on saanut vaikutteita Minyuen kuningaskunnassa aikanaan puhutusta kielestä ja siinä on myös säilynyt joitakin vanhoja kiinan kielen piirteitä. 1800- ja 1900-luvuilla maastamuuttajat veivät murteen mukanaan ja sitä puhutaan edelleen osissa Kaakkois-Aasiaa ja muuta maailmaa. Kouluissa opiskellaan nykyisin mandariinikiinaa ja murteen säilymisestä on esitetty huolia. Min-keittiötä Fuzhoussa pidetään yhtenä kahdeksasta suuresta keittiöstä Kiinassa.


query: Mikä on Kukkian pinta-ala?

title: Kukkia

text: Järven pinta-ala on 4390 hehtaaria eli 43,9 neliökilometriä. Se on ulkomitoiltaan 14,7 kilometriä pitkä ja 11,9 kilometriä leveä, mutta järven rantaviiva mutkittelee kovasti ja sen vesialue on pirstoutunutta. Järvellä ei ole suuria järvenselkiä, mutta sillä on kaksi suurempaa järvialuetta. Niitä yhdistää Haikanvuoren ja Vankoniemen niemien välinen kapeikko, jossa sijaitsee Evinsalon (170 ha) saari. Kapeikon itäpuolella aukeaa Lehtisaarenselkä ja sen länsipuolella Lehtisaarenselkää suurempi mutta myös erittäin saaristoinen järvialue. Nämä muodostavat yhdessä yli puolet Kukkiasta.[1][2]

title: Alanne (järvi)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä mpy.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Pihtilampi (Pälkäne)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy. Siihen laskee yksi suo-oja. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa Sadinlammen kautta Vahlajärveen, josta se lopuksi laskee Kukkian Läyliään.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Kukkia

text: Kukkian vedenpinnan korkeutta on mitattu vuodesta 1911 saakka. Järven pinnankorkeus on 86,60 metriä mpy (N60). Pinnan korkeusvaihtelut ovat olleet keskimäärin 55 senttimetriä vuodessa. Ylin vedenkorkeus on ollut 87,24 metriä (N60, toukokuussa 1988) ja alin 86,05 metriä (N60, syyskuussa 1940). Niiden mukaan vedenkorkeuden ääripäiden välillä on ollut 119 senttimetriä.[3]

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Huoneala on huoneen seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneen katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa lattia-alasta, jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Titanin asuttaminen

text: Titan on kuuksi suuri kappale, sen pinta-ala on Maan Kuuta tai sisäplaneetta Merkuriusta suurempi. Titanin läpimitta 5 150 km on hieman alle puolet maasta, joten sen pinta-ala on noin 1/6 Maan pinta-alasta. On kuitenkin muistettava, että Maasta on suuri osa merta, noin 3/4 josta suurin osa syvämerta. Titanin ala vastaa yli 240 Suomea. Näin ollen Titan on hyödynnettävältä pinta-alaltaan loppujen lopuksi melko lähellä Maata. Näin ollen tilaa asutuksille ja teollisuuslaitoksille löytyy.

title: Kuohijärvi

text: Kuohijärven lasku-uoma on kilometrin pituinen Kuohijoki, joka laskee järven pohjoispäästä Kukkian alueella (35.781) sijaitsevaan Kukkiaan.

title: Laipanmaa

text: Laipanmaa on metsäalue Pirkanmaalla Pälkäneen ja Kangasalan alueilla. Metsäalue jää Längelmäveden, Pälkäneveden ja Kukkian väliselle alueelle. Laipanmaan pinta-ala on noin 15 000 hehtaaria eli 150 neliökilometriä, ja se on suurimmaksi osaksi talousmetsää. Suurin metsänomistaja on UPM Kymmene.

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Brahmaguptan kaava

text: Jännenelikulmion pinta-ala = Kolmion formula_3 pinta-ala + kolmion formula_4 pinta-ala:

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pinta-ala on 165,25 miljoonaa neliökilometriä, peittäen kolmasosan maan pinnasta. Sen pinta-ala on kaksinkertainen, ja veden tilavuus yli kaksinkertainen verrattuna toiseksi suurimpaan mereen; Atlantin valtamereen, ja sen pinta-ala ylittää kaiken kuivan maan pinta-alan. Tyynenmeren tilavuus on n. 669,8 miljoonaa km. Pohjois-eteläsuunnassa valtameren pituus on noin 15 500 kilometriä ja itä-länsisuunnassa leveimmillään viidennellä pohjoisella leveyspiirillä noin 19 300 kilometriä. Maapallon syvin kohta, Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Kivijärvi (Padasjoki, Auttoinen)

text:
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy.

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Heinäjärvi (Pälkäne)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy. Siihen tulee metsäoja ja sen länsirannalta lähtee aluksi pelto-ojana toimivat kaivettu oja, joka muuttuu johto-ojaksi. Se laskee Kukkian Läyliään.

title: Vahlajärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa, joista toinen on Pihtilammen laskuoja. Järven oma laskuoja yhtyy Heinäjärven laskuojaan, joka laskee Niittylahdessa Kukkian Läyliään.

title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Lakiehdotus, joka esittelee uuden matemaattisen totuuden, joka on tarkoitettu käytettäväksi opetuksessa. Se annetaan ilmaiseksi ainoastaan Indianan osavaltiolle, jolle muiden on maksettava korvaus, edellyttäen että edustajainhuone sen hyväksyy ja ottaa virallisesti käyttöön vuonna 1897.
Osa 1: Indianan osavaltion edustajainkokous on päättänyt: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön. Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä. Näin on, koska halkaisijan viidesosa ei sisälly neljä kertaa ympyrän kehään. Esimerkiksi: jos kerromme neliön ympärysmitan neljäsosalla mistä tahansa viivasta, joka on viidenneksen suurempi kuin neliön sivu, voimme samaan tapaan saada neliön pinta-alan näyttämään viidesosan suuremmalta kuin se on, kuten onkin tehty käytettäessä halkaisijaa pituusyksikkönä ympyrän kehän neljäsosan sijasta.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista puhekielessä yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).

title: Kukkia

text: Kukkiassa on laskettu olevan 527 saarta, mikä osaltaan selittää järven rikkonaisuutta. Niiden yhteispinta-ala on 397 hehtaaria, mikä on noin 8,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 44 on yli hehtaarin suuruisia, 348 yli aarin ja loput 135 ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on Evinsalo, jonka pinta-alala on 170 hehtaaria. Läntisen järvenosan alueen saaristossa on runsaasti suuria saaria. Niistä huomattavimmat ovat esimerkiksi Iso-Vekuna (62 ha), joka on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä, ja sen ympärillä olevat Vähä-Vekuna, Iso-Kouvolainen, Niittysaari, Urittu, Vähät Ahosaaret, Pärnäsaari, Kukkiasaari ja Rajalansaari. Haltianselän saarista voi huomioida Heikkilänsaaren länsirannan tuntumasta, Iitinsaaren etelärannalta ja Vohlisaaren selän itäpäästä. Vohlisaareen johtaa tie. Järven länsiosan itäpäässä Evinsalon eteläpuolella sijaitsevat Iso Siikasaari, Vehkasaari, Suolikkosaari, Ristisaari, Lehmisaari ja Selkäsaari. Mämminselän Isosaareen tulee maantie, mutta Kivinensaareen ja Lounassaareen ei. Lehtisaarenselällä sijaitsee Lehtisaari, joka on sen ainoa suuri saari. Kortteenpohjaan johtavassa lahdessa on Isännänsaari, jonne on tieyhteys. Äikkäänselän Huhtisaari on 750 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se on osittain suojeltu. Sen vieressä sijaitsee Vasikkasaari ja edempänä vielä Pirunsaari.[1][2]

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Kukkian reitin valuma-alue

text: Kukkian reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.78) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 867,58 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,04 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Roine, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Hauhon alueelle (35.77).

title: Kukkia

text: Pääosa Kukkian vedestä saapuu Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueelta (35.785) ja Kuohijärven alueelta (35.782), jonka valuma-alueen pinta-ala on 592 neliökilometriä. Kuohijoki on alle kilometrin mittainen ja se on Kuohijärven (3474 ha) laskujoki.[3]

title: Oulujärvi

text: Koska Oulujärven rannat ovat loivat ja pitkälle matalat, vaikuttaa vedenkorkeuden muutokset järven pinta-alaan. Luonnontilaisella kaudella, kun järvessä vesi oli keskivedenkorkeudella, järven pinta-ala on ollut 916 km², mutta sääntelyn aikana vuoden 1951 jälkeen keskivedenkorkeudella pinta-ala on ollut 853 km². Kesien keskivedenkorkeudella pinta-ala on nykyään 928 km², säännöstelyn alarajalla se on 778 km² ja sen ylärajalla 944 km².[4]

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Mikä on hiirihaukan siipien kärkiväli?

title: Hiirihaukka

text: Hiirihaukka on 48–56 cm pitkä ja sen siipien kärkiväli on 110–130 cm. Sillä on leveät siivet, paksu, lyhyt kaula sekä keskipitkä pyrstö.[1] Rinta on keskiruskea, kainaloissa vaaleat laikut, muuten lintu on tummanruskea. Suomessa tavataan kahta alalajia. Läntinen buteo on kookkaampi ja tummempi. Itäinen vulpinus on hieman pienempi. Itäisen alalajin hiirihaukoilla on punertavan ruskea pyrstö ja muutoinkin väritys on vaaleamman tai punertavamman sävyinen. Alalajit risteytyvät keskenään ja välimuotoisia yksilöitä tavataan paljon. Sekä alapuolen valkoisen määrässä on muutoinkin paljon yksilökohtaista vaihtelua. Naaras on koirasta kookkaampi.

title: Vihermittari

text: Alalaji "T. f. magnata" on kuvioinneiltaan hieman nimialalajista poikkeava. Sen siipien poikkiviirut ovat sekä siipien ylä- että alapinnoilla selvästi heikommat kuin nimialalajilla. Lisäksi "magnata"-alalajin yksilöiden siipien kärkiväli on hieman nimialalajia pidempi, noin 27–35 millimetriä. Muuten alalajit ovat rakenteeltaan toisiaan vastaavia.

title: Arohiirihaukka

text: Linnun pituus on 50–65 cm, siipien kärkiväli 126–148 cm ja paino 590–1 760 g. Arohiirihaukka on tavallista hiirihaukkaa hieman suurempi ja pitkäsiipisempi, muodoltaan enemmän piekanan kaltainen. Jalat ovat pitkät. Väritykseltään se on hyvin vaihteleva ja usein äärimmäisen vaikea erottaa hiirihaukan "vulpinus" -alalajista. Pyrstö on punaruskea, pää vaalea. Kyljillä on tummat "housut", siiven yläpinnalla vaalea lautuma. Monet hiirihaukat ovat täysin samanvärisiä kuin arohiirihaukka.

title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossin siipien kärkiväli on maailman suurin, jopa 3,7 metriä. Keskimääräinen siipien kärkiväli on 3,1 metriä. Vartalo on noin 1,35 metriä pitkä naarailla ja hiukan lyhyempi koirailla. Massa on 6-12 kg. Juuri lentämään lähteneen nuoren linnun massa voi olla 16,1 kg.

title: Ruutuperhonen

text: Ruutuperhonen on melko vaatimattoman värinen päiväperhonen, jonka siipien kärkiväli on 4–5 cm. Laji on helppo tunnistaa ja sen siipien yläpinta on suklaanruskean ja valkoisen kirjoma. Myös siipien alapinta on vaaleita ja ruskeita alueita, mutta etenkin takasiivissä on nähtävissä rivi silmätäpliä. Päiväperhosille tyypilliseen tapan lepäävä perhonen pitää siivet vastakkain vartalon päällä.

title: Pilkkupussimittari

text: Pilkkupussimittari on keskikokoinen mittari: sen siipien kärkiväli on keskimäärin noin 27–32 millimetriä. Naaras on koirasta hieman suurempi. Eteläisessä Euroopassa toinen sukupolvi, joka lentää elokuun puolivälistä syyskuun loppupuolelle, on kooltaan pienempi: sen siipien kärkiväli on keskimäärin vain noin 22 millimetriä. Perhosen siivet ovat väriltään kirkkaan vihreät ja siipien ripset ovat valkoiset. Etusiipien etureuna on väriltään kellertävä. Lajin etu- ja takasiipien keskellä sijaitsevat selvät keskipilkut, joiden avulla laji on helppo erottaa laikkupussimittarista. Takasiipien etureuna on tyveltään valkea, ja sen ulkoreuna kaareutuu tasaisesti, toisin kuin esimerkiksi melko samannäköisillä lehvämittarilla ja vihermittarilla. Siipien ulompi poikkiviiru on melko suora ja sisempi poikkiviiru näkyy vain heikosti. Koiraan tuntosarvet ovat kaksoiskampahampaiset.

title: Airbus A330

text: A330 on keskikokoinen laajarunkokone, jonka kaksi moottoria on ripustettu siipien alapuolelle. Siivet ovat hyvin kapeat ja pitkät, ja niissä on tehokas ja taloudellinen ylikriittinen siipiprofiili. Siipien kärkiväli on 60,3 m, mikä on pidempi kuin paljon suuremmassa Boeing 747-300:ssa. Siipien päissä on kulmaan asetetut 2,74 m korkeat siivekkeet (wingletit), jotka vähentävät siiven aiheuttamaa vastusta. A330neo:ssa wingletit muotoillaan uudelleen muodoiltaan pyöreämmiksi ja kärkiväli kasvatetaan 64 metriin. A330:n peräsin ja sivuvakaaja ovat komposiittirakenteisia. Messier-Dowtyn valmistamat päälaskutelineet ovat nelipyöräiset ja nokkapyörä kaksipyöräinen.

title: Boeing 727

text: Siipien kärkiväli 32,92 m, pituus 46,69 m, korkeus 10,36 m ja siipien pinta-ala 157,9 m².

title: Koivulehtomittari

text: Koivulehtomittari on pienehkö perhonen. Sen siipien kärkiväli on noin 19–24 millimetriä. Laji on rakenteeltaan hoikka ja sen siivet ovat suhteellisen leveät. Siipien yläpinnan väri on hennon vaalean vihreä, alapuolelta siivet ovat lähes valkoiset. Vanhemmiten siipien väri haalistuu lähes valkoiseksi.

title: Tesmaperhonen

text: Tesmaperhonen on kauttaaltaan tumman suklaanruskea ja yksivärinen. Siipien yläpinnalla saattaa erottua muutama musta, vaaleareunainen ja valkoteräinen silmätäplä. Siipien alapinnalla on rivi hyvin selkeitä, keltareunaisia mustia silmätäpliä. Siipiä reunustavat vaaleat siipiripset. Siipien kärkiväli on 28–42 mm ja naaraat ovat hieman koiraita suurempia.

title: Etelänhopeatäplä

text: Etelänhopeatäplän siipien kärkiväli on noin 48–62 mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Koiraan siipien yläpinnan pohjaväri on kirkkaan kellanruskea, missä on suuritäpläisiä mustia kirjauksia. Takasiiven alapinnan tyvi on vaalean oliivinvihreä, jossa on ruskeita juovia. Valkoinen katkonainen poikkijuova erottaa sen ulommasta osasta, jonka pohjaväri on violetinruskea. Naaraan siipien yläpinnan pohjaväri on vaaleampi kuin koirailla.

title: Pikkusinisiipi

text: Pikkusinisiiven etusiiven pituus on yleensä 9–13 mm ja siipien kärkiväli 18–25 mm. Siipien yläpinnan pohjaväri on tummanruskea. Koiraalla on yläpuolella hajallaan hopeansinisiä suomuja, mutta muuten sukupuolet ovat samannäköisiä. Koiraiden sinisten suomujen määrä kasvaa siirryttäessä pohjoista kohti. Siipien alapinnat ovat vaaleanruskeat ja sekä etu- että takasiiven poikki kulkee mustien, valkoreunaisten täplien rivi. Täplät ovat suurempia kuin niittysinisiivellä ("Plebeius semiargus"). Siipien alapinnoilla ei ole lainkaan oranssia väriä.

title: Etelänkeltaperhonen

text: Etelänkeltaperhosen etusiiven pituus on yleensä 22–28 mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 40–47 mm. Siipien yläpinnan pohjaväri on punankeltainen. Siipien reunassa on leveät mustat reunajuovat. Naaraalla on mustassa reunajuovassa keltaisia täpliä, koiraalla erottuu reunajuovassa erityisesti lähellä etusiiven kärkeä keltaisia siipisuonia.

title: Mehiläishaukka

text: Lintua on usein vaikea erottaa hiirihaukasta, sillä ne ovat samankokoisia, mutta mehiläishaukan kaula on pitempi ja kapeampi, pää työntyy käkimäisesti eteen, pyrstö on pitempi ja sen kulmat ovat pyöristyneet. Se kaartelee siivet vaakatasossa, liidossa heikosti kuperina, siiventaipeet eteentyönnettyinä. Siipien takareuna on suorempi, ja siivet ovat laattamaisemmat kuin hiirihaukalla. Koiras on päältä himmeänharmaa, naaras on harmaanruskea. Käsisulat ovat osittain läpikuultavat, ja vatsan väri on hyvin vaihteleva miltei tummanruskeasta lähes valkoiseen. Pyrstön juovitus on lajityypillinen: kärjessä on yksi leveä juova ja tyvellä kaksi kapeaa. Alapuolella on isoja poikittaislaikkuja, jotka ulottuvat siiville ja muodostavat pitkittäisjuovia. Koirailla on harmaampi pää kuin naarailla. Nuoret ovat väreiltään vaihtelevia, tavallisesti tummanruskeita ja siipien sekä pyrstön tasaisemman juovituksen vuoksi hyvin hiirihaukkamaisia. Siluetin lisäksi tuntomerkkejä ovat tummemmat kyynärsulat, loistavan keltainen vahanahka ja vaaleapäisillä yksilöillä tumma naamari. Aikuisen silmä on keltainen, nuorella taasen tumma.

title: Pikkuviistäjä

text: Lintu on maksimissaan 33 cm pitkä. Sukupuolet ovat samannäköiset. Linnulla on ohuet, heikot jalat ja sen nokan päällä ovat putkimaiset sieraimet. Linnun selkäpuolella on selkeästi erottuva vaalea siipikuvio siipien sisäosissa, jota tummemmat siipien ulkoreunojen juovat reunustavat. Siipien kärkiväli on noin 65–66 cm.

title: Mehiläishaukka

text: Mehiläishaukan pituus on 52–60 cm, siipien kärkiväli 135–150 cm ja paino noin 440-1000 grammaa. Sen ääni on heleä, vaimea naukuva vihellys "pii-ly", hieman kirskuvampi kuin hiirihaukalla.

title: Harmosuolaheinämittari

text: Harmosuolaheinämittarin siipien kärkiväli on keskimäärin 25–30 millimetriä. Perhosen siipien väri on ruskeankellertävä ja siipien poikki kulkee selvä, punertava raita, joka päättyy etusiipien kärkeen. Lajin siipien ripset ja reunaosat ovat myös väriltään punertavia. Koiraan tuntosarvet ovat kampamaiset.

title: Kanahaukka

text:
Kanahaukka on roteva ja pitkäpyrstöinen keskikokoinen petolintu. Aikuinen kanahaukka on selkäpuolelta tummanharmaa. Valkealla vatsapuolella sillä on harmaita poikkiraitoja. Silmäkulmajuova on valkoinen ja selkeä. Nuori kanahaukka on päältä tumman harmaanruskea ja vaalealla vatsapuolella ruskeita pitkittäisraitoja. Naaras on selvästi koirasta isompi ja rotevampi. Koiras on 49-56 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 90-105 senttimetriä, naaras on 58-64 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 108-120 senttimetriä.
Kanahaukan ääni on "kja-kja-kja..."-kaklatus. Poikasten kerjuuääni on "piii-lih"-kiljunta. Äänet muistuttavat varpushaukan ääniä, mutta ovat karkeampia, voimakkaampia ja villimpiä.

title: Rämekarvajalka

text: Rämekarvajalan siipien kärkiväli on koiraalla noin 25-32 millimetriä ja naaraalla noin 32-34 mm. Perhosen siipien pohjaväri on vihertävän tummanruskea ja takasiivet ovat etusiipiä tummemmat. Siipien kuviointi erottaa rämekarvajalan sen lähilajeista. Naaraan takaruumis on koirasta selvästi paksumpi. Molemmilla sukupuolilla on kampamaiset tuntosarvet.

title: Mustikkalehtomittari

text: Mustikkalehtomittari on pienehkö perhonen. Sen siipien kärkiväli on noin 18–23 millimetriä. Laji on rakenteeltaan hoikka ja sen siivet ovat suhteellisen leveät. Siipien yläpinnan väri on vaalean vihreä, alapuolelta siivet ovat lähes valkoiset. Vanhemmiten siipien väri haalistuu lähes valkoiseksi.

title: Pilkkupussimittari

text: Pilkkupussimittarin useista alalajeista "T. s. gigantea" kooltaan suurempi kuin nimialalaji, ja sen siipien kärkiväli voi olla jopa 37 millimetriä. Alalaji on myös väritykseltään vaaleampi ja sen siipien poikkiviirut näkyvät heikommin. "T. s. volgaria" on puolestaan nimialalajia pienempi, sillä sen siipien kärkiväli on vain noin 22–29 milliä. Alalajin siipien poikkiviirut ovat leveämmät ja etusiiven keskipilkku useimmiten huomattavasti suurempi kuin nimialalajilla. Myös esimerkiksi takasiiven ulkoreunan viiru on selvempi.

title: Varpushaukka

text:
Naaras on koirasta isompi, 35–41 cm pitkä ja siipien kärkiväli 67–80 cm; sen voi sekoittaa koiraspuoliseen kanahaukkaan, mutta kanahaukka on rotevampi, varpushaukka solakampi.
Koiras on vain 29–34 cm pitkä, siipien kärkiväli 59–64 cm, se on siniharmaa selkäpuolelta ja punaruskearaitainen vatsapuolelta. Koiras painaa n. 150 g, naaras 270 g.

title: Sulttaaniperhonen

text: Sulttaaniperhosen siipien kärkiväli on noin 9 cm, naaras on koirasta kookkaampi. Siipien yläpinnan pääväri on tummanruskea ja siivissä on kellanruskea reunajuova. Siipien alapinnan tyviosa on ruskeiden valkoreunaisten juovien ja täplien kirjavoima.

title: Suokeltaperhonen

text: Suokeltaperhosen siipien kärkiväli on noin 50 mm. Koiraiden siipien yläosa on vaaleankeltainen, reunoiltaan selvärajaisesti tummat. Etusiipien tumma raita on leveämpi ja niissä on tumma piste. Siipien alapinta on kellertävä. Naaraiden siivet ovat valkoiset ja siipien tumma osa vähemmän selkeärajainen. Pohjoisempana lajin väritys on vaaleampi. Perhosen toukka on ruskea ja sen pää on tumma. Myöhemmässä vaiheessa se muuttuu vihreäksi ja kyljessä on voimakas keltainen juova ja pinnalla lyhyitä tummia karvoja.

title: Boeing 727

text: Siipien kärkiväli 32,92 metriä, pituus 40,59 metriä, korkeus 10,36 metriä ja siipien pinta-ala 157,9 m².

title: Räyskä

text: Räyskän ruumiin pituus on 48–55 cm, siipien kärkiväli 96–111 cm ja paino 570–780 grammaa. Joissain lähteissä räyskän ruumiin pituus on 50–57 cm tai 47–54 cm, siipien kärkiväli 125–140 cm tai 130–145 cm ja paino 700–860 grammaa.

title: Pikkukotka

text: Pikkukotka on hiirihaukan kokoinen, mutta selvästi kotkan muotoinen. Sen pituus on 45–53 cm, siipien kärkiväli 100–121 cm ja paino 510–1 250 g; naaraat ovat 10 % suurempia kuin koiraat.

title: Piekana

text: Piekana on keskikokoinen petolintu, jonka pituus on 49–59 cm, siipien kärkiväli 120–150 cm ja paino 600–1 280 g. Naaras on koirasta kookkaampi. Se muistuttaa muodoltaan ja kooltaan hiirihaukkaa, mutta siivet ovat pidemmät. Harjaantunut tarkkailija erottaa jo matkan päästä nämä kaksi lajia siitä, että piekana pitää liidossa ja kaarrellessaan siipiä selvemmin V-asennossa kuin hiirihaukka.

title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhosen siipien kärkiväli on noin 32–46 mm. Naaraat ovat koiraita suurempia. Siipien yläpinnan pääväri on vaaleankeltainen tai valkoinen, jossa kirjaukset ovat oranssinruskeita ja mustia. Siipien yläpinnan keskisarassa on kaksi leveää oranssinruskeata täplää ja ulkoreunassa oranssinruskea reunajuova. Siipien alapinnan kirjaukset ovat samantyyppisiä, mutta niissä on vähemmän mustaa kehnää.

title: Metso

text: Naaras on pituudeltaan noin 65,5 cm ja sen siipien kärkiväli on noin 87 cm. Koiras on noin 90 cm pitkä ja siipien kärkiväli noin 125 cm.


query: Onko sosiaalinen verkostoanalyysi yksittäinen tutkimusmenetelmä?

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkostoanalyysi ei ole yksittäinen tutkimusmenetelmä, vaan pikemminkin joukko menetelmiä, joiden avulla kyetään kokoamaan ja hahmottamaan sosiaalisten rakenteiden moninaisuutta sekä näkemään sosiaalisten ilmiöiden riippuvuus toisistaan[1]. Verkostoanalyysissä tavoitteena on hahmottaa verkostojen rakennetta ja dynamiikkaa tai vaikkapa informaation liikettä verkostoissa. Menetelmän avulla voidaan tehdä havaintoja sekä yksittäisten toimijoiden rooleista verkostoissa että verkostojen rakenteesta ja niiden muutoksesta.[2]

title: Verkostotiede

text: Graafiteoria Sosiaalinen verkostoanalyysi Sosiaalinen verkosto

title: Luettelo sosiologian käsitteistä

text:
sanktio
– Sapirin–Whorfin hypoteesi
– seksismi
– semiotiikka
- separaatio
– sopimusyhteiskunta
– sosiaalinen fakta
– sosiaalinen järjestys
– sosiaalinen konstruktionismi
– sosiaalinen liikkuvuus
– sosiaalinen pääoma
– sosiaalinen rakenne
– sosiaalinen status
– Status
– sosiaalinen toiminta
– sosiaalinen verkostoanalyysi
– sosiaalinen vieraantuminen
– sosiaalipsykologia
– sosialisaatio
– sosialismi
– sosiobiologia
– sosiogrammi
– sosiokulttuurinen innostaminen
– sosiologia
– sosiologinen mielikuvitus
– sosiologinen perspektiivi
– sotilassosiologia
– stereotyyppi
– stigma-ilmiö
– stratifikaatio
– sukulaisuus
– sukupolvi
– sukupuolirooli
– symbolijärjestelmä
– symbolinen interaktionismi
– symbolinen pääoma
– syrjäytyminen
– systeemiteoria

title: Dissosiatiivinen identiteettihäiriö

text: Jos oireita esiintyy, lääkäri aloittaa arvioinnin poissulkemalla elimelliset syyt, koska myös päävammat, aivosairaudet ja unenpuute voivat aiheuttaa samankaltaisia oireita. Usein hoitoon hakeutumisen syynä on muistinmenetys tai ajan katoamisen tunne. Jos elimellistä syytä ei löydy, potilas ohjataan psykologin tai psykiatrin vastaanotolle. Tämä käyttää varta vasten suunniteltua haastattelu- ja tutkimusmenetelmää arvioidakseen, onko potilaalla dissosiatiivinen identiteettihäiriö.

title: Quincy Wright

text: Tutkimuskohteena sodankäynti ennen kieltä on erittäin vaikea, koska mitään tutkimusmenetelmiä ei juuri ole. Asiaan liittyvien arkeologisten löytöjen määrä on pieni. Sodankäynnin luonne ennen kielen syntymistä onkin spekulatiivista. Seuraava esitys koskee lähinnä "homo sapiens" -lajia edeltäviä hominideja ("australopithecus"-lajit, "homo habilis, homo erectus"). Esityksen yhteydessä on otettava huomioon, että osa tutkijoista ei usko sodankäyntiä juuri lainkaan esiintyneen näiden varhaisten ihmislajien keskuudessa.

title: Tutkimus

text: Tutkimuksen luonteesta riippuen siihen voidaan sisällyttää useita erilaisia tutkimusmenetelmiä. Tutkimusmenetelmän valinnassa oleellista on tutkimuskohteen luonne, käytettävissä olevat tutkimusympäristöt sekä tutkimuksen tavoite. Lisäksi täytyy selvittää, miten tutkimusasetelma mahdollisesti vaikuttaa tutkimuskohteeseen. Tunnettuja tutkimusmenetelmiä ovat:Tutkimusprosessi voi edetä kolmen eri vaiheen kautta, joskaan sen ei ole pakko sisältää näitä kaikkia:

title: Filosofia ja tiede

text: Toinen puoli kysymystä filosofian tieteellisyydestä on kysymys siitä, onko filosofialla joku erityinen tutkimusmenetelmänsä, tai voiko se hyödyntää yleisiä tieteellisiä menetelmiä tutkimuksissaan.

title: Seppo Pöntinen

text: Seppo Pöntinen on suomalainen sosiologi ja Turun yliopiston sosiologian emeritusprofessori. Pöntinen valittiin Turun yliopiston toiseksi sosiologian professoriksi vuonna 1997 ja hän jäi eläkkeelle samasta virasta vuonna 2010. Pöntisen tieteellisen kiinnostuksen kohteita ovat olleet sosiaalinen stratifikaatio, luokkatutkimus, sosiaalinen liikkuvuus ja sosiologian tutkimusmenetelmät.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Stanley Milgramin teoria niin sanotusta pienestä maailmasta (small world) lienee tunnetuin verkostoihin liittyvä teoria [8]. Sen mukaan koko maailma järjestyy samanlaisen rakenteen mukaisiin verkostoihin, jotka toistuvat kaikissa todellisuuden ilmiöissä[9]. Teoriaan kuuluu myös ajatus, että kaikki ihmiset ovat keskenään yhteydessä noin kuuden välittäjän ketjun kautta. Yhdysvaltalaisen sosiologin Duncan Wattsin[10] (1999) tutkimukset tuovat mielenkiintoista uutta sisältöä tähän ilmiöön. Kun mihin tahansa verkostoon lisätään viisi satunnaista oikopolkua, keskimääräinen välittäjien määrä kahden ihmisen välillä puolittuu, oli verkoston koko mikä hyvänsä.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: 3. Välillisyyskeskeisyys (´Betweennes centrality') saadaan laskemalla, kuinka monen solmun lyhyimmät polut kulkevat solmun kautta. Korkean välillisyysluvun saanut on keskeinen solmu esim. viestintäverkostossa, sillä hän pystyy säätelemään kauttaan kulkevaa muiden viestintää (ks. rakenteelliset aukot).

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: 2. Läheisyyskeskeisyys (’closeness centrality’) kertoo kuinka ”lähellä” solmu on verkoston kaikista muista solmuista (eli monen solmun päässä kaikki muut solmut ovat). Läheisyyden perusteella voidaan päätellä, onko solmu yhteydessä hyvin yhdistettyihin solmuihin tai onko se itse hyvin yhdistetty. Keskeiset toimijat ovat yleensä muiden toimijoiden lähellä, joten niiden läheisyys on suuri.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Johanson, JE, Mattila, M. & Uusikylä, P, (1995) Johdatus verkostoanalyysiin. Kuluttajatutkimuskeskus.

title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Tutkimuskenttä on heterogeeninen ja sen vuoksi myös käytettyjen tutkimusmenetelmien kirjo on suuri. Tutkimusmenetelminä käytetään niin määrällisiä ja laadullisia menetelmiä kuin perus- ja soveltavaa tutkimusta. Tutkimushankkeet ovat yleensä moni- tai poikkitieteellisiä. Tämän vuoksi joskus tutkimuksissa on vaikea sovittaa yhteen erilaisia näkemyseroja ja tutkimusmenetelmiä, mutta toisaalta tutkimus saattaa myös paljastaa yllättäviä tuloksia, koska on niin paljon eri näkemyksiä ja menetelmiä. Tutkimuspaikkana on yleensä yliopisto.[4]

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkostoanalyysia perinteisesti soveltaviin tieteenaloihin kuuluvat sosiologia, sosiaalipsykologia ja viestinnän tutkimus. Viime aikoina menetelmän suosio on kasvanut myös politiikan tutkimuksessa, organisaatio- ja johtamistutkimuksessa sekä liiketaloustieteissä. Tutkijat käyttävät verkoston käsitettä monissa merkityksissä[4] . Sillä voidaan tarkoittaa kielikuvaa, menetelmää ja joskus myös teoriaa tai sen osaa[5] . Verkoston kielikuvallinen käyttötapa esittää verkostot sosiaalisen yhteistoiminnan tuloksina, jotka hyödyttävän siihen osallistuvia yksilöitä ja ryhmiä[6] . Menetelmänä verkostot kuvaavat kaikkea tutkimusta, joka tarkastelee toimijoiden välisten suhteiden rakenteita, olivatpa nämä suhteet ja toimijat mitä tahansa. Käytetyimpiä mittareita ovat olleet verkoston jäsenten keskinäistä asemaa kuvaavat keskeisyysmittarit[7].

title: Horace Romano Harré

text: Rom Harrélla on ollut merkittävä vaikutus sosiaalipsykologian laadullisten tutkimusmenetelmien käytölle, ja hän on ollut luomassa pohjaa sosiaalisen konstruktivismille ja diskursiiviselle lähestymistavalle. Harré on jatkanut Goffmanin ja Vygotskin ajatteluperinteitä korostamalla ekspressiivisen järjestyksen ja dramaturgisen näkökulman tärkeyttä. Harré itse näkee ajattelunsa diskursiivisena psykologiana, ja hänelle sosiaalinen vuorovaikutus ja inhimillinen toiminta pohjautuvat paikallisiin moraaliarviointeihin ja arvokkuuden ja maineen tavoitteluun ja ylläpitoon.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Keskeisyysaste ('degree centrality') kuvaa solmun yhteyksien lukumäärää (’degree’). Keskeisyysasteesta voidaan päätellä solmun suosituimmuutta tai keskeisyyttä verkostossa, mutta siitä voidaan myös päätellä yhteyksien aiheuttamaa solmun kuormitusta. Solmut, joiden keskeisyysaste on nolla, kutsutaan isolaateiksi.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkostoanalyysi antaa hyvät mahdollisuudet monenlaisten monimutkaisten suhdeilmiöiden tutkimiseen. Rakenteellinen lähtökohta eli pyrkimys hahmottaa suhteita pisteiden ja viivojen muodostamana kokonaisuutena sekä tavoite löytää säännönmukaisuuksia tästä rakenteesta on useimpia verkostotutkimuksia yhdistävä piirre[11] .

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Toimijoita verkostossa kuvataan termillä solmu, piste tai aktori (’node’, ’point’,’actor').Tarkastelun kohteena voi olla toimija (yksittäinen solmu), dyadi (kahden toimijan muodostama pari), triadi (kolme toimijaa), alaryhmä tai globaali verkosto. Toimijaa tarkastellessa mielenkiinnon kohteena voi olla solmun yhteyksien määrä. Dyadissa mielenkiinto kohdistuu esim. toimijoiden välisten suhteiden vastavuoroisuuteen. Viestijöiden suhteita toisiinsa kutsutaan linkiksi, siteeksi, kaareksi tai yhteydeksi (’link’, ’tie’,’arc’ ja ’connection’) suhteen ominaisuuksien mukaan. Sosiaalisen verkoston analyysissa suhteet voivat olla esim. sukulaisuutta, tavaranvaihtoa, resurssien tai tuen virtausta, vuorovaikutuksellista käyttäytymistä, jäsenyyttä tai tunneperäistä arviointia. Yhteys voi olla suunnattu tai suuntaamaton. Suunnatussa yhteydessä yhteydellä on erotettavissa lähettäjä ja vastaanottaja. Toinen yhteyden tärkeä ominaisuus on yhteyden voimakkuus. Voimakkuus voi olla dikotominen (yhteys on joko olemassa tai puuttuva) tai se voi olla arvotettu. Yhteyden arvo kuvaa suhteen voimakkuutta, intensiteettiä tai tiheyttä.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Luokka:Sosiologia Luokka:Sosiaalipsykologia Luokka:Viestintä

title: Rudolf Steiner

text: Rudolf Joseph Lorenz Steiner (27. helmikuuta 1861 Donji Kraljevec, Itävalta-Unkari – 30. maaliskuuta 1925 Dornach, Sveitsi) oli itävaltalainen ajattelija ja sosiaalinen uudistaja, joka tunnetaan teosofian pohjalta rakentamansa esoteerisen maailmaselityksen ja -katsomuksen – antroposofian – luojana. Opin pohjana oli Blavatskyltä johdettu okkultistinen näkemys, että taivaankappaleet ovat sielullisia olentoja, näkyvän maailman takana on spirituaalinen todellisuus ja ihmisen jälleensyntymien ketju on karmallinen prosessi. Steiner omaksui vaikutteita myös saksalaisesta idealismista ja romantiikasta ja koki seuraavansa Goetheä. Opin pohjalta Steiner kehitti magiaa hyödyntävän biodynaamisen viljelyn, antroposofisen lääkinnän, spirituaaliseen kehitykseen tähtäävän harjoituksen eli eurytmian sekä steinerpedagogiikan. Steinerin tutkimusmenetelmää eli selvänäkemistä pidetään tieteellisestä näkökulmasta näennäistieteenä, kun taas sitä puolustavat luokittelevat sen laajennettuun tiedekäsitykseen.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Voidaanko kenties puhua yhtenäisestä verkostoteoriasta? Tämä kysymys on herättänyt kovasti keskustelua verkostoanalyytikkojen keskuudessa jo pitkään. Eräät ovat valmiita pitämään verkostoanalyysia uutena sosiologisena paradigmana[3] , joka yhdistää sosiaalisen toiminnan teorian makrososiologiseen perinteeseen. Toisen näkemyksen mukaan verkostoanalyysi voi parhaimmillaankin olla vain joukko kvantitatiivisia tutkimusmenetelmiä, jotka auttavat yhteiskuntatieteilijöitä hahmottamaan monimutkaisia ja usein näkymättömiä sosiaalisia rakenteita. Tällaisen näkemyksen mukaan ilmiöiden ja sosiaalisten suhteiden selittäminen vaatii kuitenkin teoreettista käsitteistöä ja viitekehystä, joka on haettava verkostoanalyysin ulkopuolelta

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkostoanalyysi tai sosiaalinen verkostoanalyysi on joukko formaaleja tutkimusmenetelmiä, jotka keskittyvät erityisesti toimijoiden välisten suhteiden analyysiin.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Johanson, Mattila, Siivonen, Uusikylä. Verkostokurssiaineisto (luentokalvot).

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkostoanalyysin metodisena perustana on eli verkkoteoria, josta verkostotutkimus on perinyt keskeiset käsitteensä. Verkostoanalyysi ei ole yksi menetelmä vaan joukko menetelmiä ja teorioita toisistaan riippuvien ilmiöiden käsittelyyn. Sen juuret ovat 1700-luvun puolivälissä alkunsa saaneessa graafiteoriassa. Graafiteorian avulla voidaan tutkia matemaattisesti ja järjestelmällisesti monimutkaisia vuorovaikutuskuvioita, joiden tarkastelu tilastollisin menetelmin tai vaikkapa ääneen kuvailemalla olisi mahdotonta.[12]

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Myöhemmin verkostoanalyysiin on kehitetty muun muassa monenlaisia ekonometrisia menetelmiä, joiden avulla voidaan tutkia esimerkiksi kahden tai useamman verkoston rakenteen välisiä yhteyksiä tai verkoston rakenteen ja siihen kuuluvien toimijoiden ominaisuuksien välisiä yhteyksiä. Tietokoneiden kapasiteetin kasvu on tehnyt mahdolliseksi yhä suurempien verkostojen analyysin ja esimerkiksi simulointimenetelmien käytön verkostoanalyysissa.

title: Tom of Finland

text: Laaksonen piirsi myös useita sarjakuvia, muun muassa "Kake"-sarjaa. Viiksekäs Kake onkin hänen tunnetuin yksittäinen hahmonsa.

title: Elämänhallinta

text: Sosiaalisen tuen kautta tapahtuva vaikean elämäntilanteen hallinta on tehokasta ja toimivaa. Yhteys toisiin ihmisiin lisää tilanteen systeemisiä voimavaroja ja vaihtelua. Kysymys on vain siitä, onko sosiaalisella tuella yleisiä tai erityisiä kielteisiä vaikutuksia. Sosiaalinen tuki on tutkimuksissa jaettu yleensä ensin instrumentaaliseen ja emotionaaliseen tukeen. Kun näiden kahden tukityypin osalta ryhmitellään sosiaalisen tuen tai verkon toiset osapuolet, saadaan monitasoinen sosiaalinen järjestelmä: perhe, ystävät, asiantuntijat, ongelman osapuolet jne. Täysin sivussa tästä asetelmasta ei voi pitää myöskään näiden toimijoiden pysyviä ominaisuuksia (persoonallisuus, tietomäärä yms. yksilötasolla, toimintakulttuuri, saavutettavuus jne.) ja hetkellisesti vaihtelevia ominaisuuksia. Jos yksilötasoisen hallinnan tutkimus voi olla monimutkaista, sosiaalinen vuorovaikutus tuo siihen valtavan määrällisen ja laadullisen lisän, josta on suoriuduttava yksinkertaistamalla kuvausta jollakin tavalla, esimerkiksi unohtamalla tai vakioimalla yksilölliset tekijät.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkoston tiheys on kenties perustavin koko verkoston ominaisuus, jota voidaan arvioida graafiteorian avulla. Tiheys kuvastaa verkoston solmujen välisten yhteyksien todellista määrää verrattuna kaikkiin mahdollisiin yhteyksiin. Tuloksena on siis luku nollasta yhteen. Täydellinen tiheys on silloin, kun kaikki verkoston solmut ovat yhteydessä toisiinsa. Suunnatussa matriisissa tiheyden laskemisessa otetaan huomioon yhteyksien suunta. Arvotetun verkoston tiheyden määrittämiseksi arvot pitää muuttaa esim. dikotomisiksi.

title: Sosiaalinen tuki

text: Sosiaalinen tuki on yksi sosiaalisen vuorovaikutuksen tai kanssakäymisen muoto ja siksi välttämätön osa ihmisen elämää. Sosiaalisen tuen on havaittu myös olevan terveyteen voimakkaasti vaikuttava asia; ne ihmiset ja väestöryhmät, joilla on riittävän laaja ja hyvin toimiva sosiaalinen verkosto, näyttävät olevan, paitsi yleisesti onnellisempia, myös terveempiä kuin yksinäiset tai huonossa verkostossa elävät. Lopullisesti ratkaisematta on kysymys, missä määrin sosiaalinen tuki on itsenäinen vaikuttava tekijä vai onko sosiaalinen tuki terveydellisesti hyödyllisiä asioita välittävä ilmiö.

title: Sosiaalinen verkostoanalyysi

text: Verkoston ja sen toimijoiden verkostoasemasta johtuvia ominaisuuksia kutsutaan verkostometriikoiksi. Verkostometriikoista suosituimmat ovat erilaisia keskeisyysarvoja mittaavat keskeisyysluvut. Keskeisyys viittaa solmun toimijoiden sijaintiin verkoston rakenteessa. Keskeisyys on yhden pisteen ominaisuus, joka kertoo kuinka paljon yhdellä pisteellä on yhteyksiä tai lyhimpiä polkuja verkoston muihin solmuihin. Keskeiset toimijat pystyvät esimerkiksi viestintäverkostossa säätelemään viestinnän kulkua verkostossa. Verkoston keskeisimmät toimijat ovat myös eniten verkostoon sidoksissa.


query: Missä kaupungissa Erkki Kaila syntyi?

title: Luettelo tunnetuista turkulaisista

text: Tunnettujen turkulaisten joukkoon kuuluu useita Suomen historialle, kulttuurille, tieteelle ja urheilulle merkittäviä henkilöitä. Useat listalla olevat henkilöt ovat Turussa syntyneitä, mutta elämäntyönsä muualla tehneitä. Toisaalta listalla on lisäksi ihmisiä, jotka ovat muuttaneet Turkuun muualta, mutta olleet silti merkittäviä henkilöitä kaupungin historiassa. Monet ovat myös vaikuttaneet Turussa vain lyhyen aikaa.

title: Arno Kaila

text: Arno Ilmari Kaila (1. toukokuuta 1895 Helsinki – 25. elokuuta 1919 Turenki) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Elma Johanna Hjelmmanin kanssa.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila (vuoteen 1906 Erik Johansson, 2. kesäkuuta 1867 Huittinen – 9. joulukuuta 1944 Turku) oli suomalainen teologi, joka toimi apulaisprofessorina, kirkkoherrana, kansanedustajana, piispana, arkkipiispana, kirjailijana.

title: Kaarlo Kaila

text: Kaarlo Johannes Kaila (3. huhtikuuta 1893 Alajärvi − 22. maaliskuuta 1968) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Alma Vilhelmiina Niskasen kanssa.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila valittiin Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä 1917 ja edustajakausi kesti vuoteen 1927. Hän kuului Toimitus-, Laki- ja Suureen valiokuntaan.

title: Erkki Kaila

text: Kaila perusti aatetovereineen vuonna 1896 Teologisen lauantaiseuran. Sen jäsenet julkaisivat suppeita mielipidekirjoja kaikkiaan 59. Niistä Kaila kirjoitti 12 ja Lauri Ingmanin kanssa yhden. Niiden aiheina olivat ajankohtaiset ja suurlakon kärjistämät kysymykset kirkon ja valtion suhteesta, työväen asemasta, moraalista ja luonnontieteen sekä uskonnonhistorian suhteesta kristilliseen uskoon. Monista seuran jäsenistä tuli kirkon uudistuksen keulahahmoja.

title: Erkki Kaila

text: Kailan maisteriopinnoissa oli pääaineena filosofia. Hän kuului beckiläiseen eli raamatulliseen suuntaan.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailan ensimmäinen työpaikka oli toimia Alajärvellä kirkkoherran (isänsä) apulaisena 1889-1895. Kylmäkosken vt. kappalaisena hän oli 1895. Sieltä hän siirtyi Helsingin yliopistoon vt. jumaluusopin apulaiseksi vuosiksi 1895-1896. Edelleen hän jatkoi teologisten esikäsitteiden apulaisena 1896-1909. Helsingin pohjoisen suomalaisen seurakunnan kirkkoherran virkaan hän astui 1909.

title: Erkki Kaila

text: Oman toimen ohessa Kaila toimi uskonnon opettajana Helsingin suomalaisen tyttökoulun jatko-opistossa 1896-1898, ruotsalaisessa normaalilyseossa 1900, yksityisessä ruotsalaisessa tyttökoulussa 1900-1902, Helsingin suomalaisessa yhteiskoulussa 1902-1909 sekä Porvoon naisopistossa 1913-1918. Helsingin yliopistossa hän toimi teologisten esikäsitteiden dosenttina 1911-1925 sekä käytännöllisen jumaluusopin vt. professorina 1897-1900, 1918-1919, 1920-1921, 1925. Porvoon tuomiokapitulin asessorina Kaila oli 1912-1918.

title: Eino Kaila

text: Eino Kaila syntyi Alajärvellä pappissukuun. Hänen isänsä Erkki Kaila oli teologi, myöhemmin teologian esikäsitteiden apulainen (apulaisprofessori), kirkkoherra ja lopulta Turun arkkipiispa. Hänen isänsä setä Gustaf Johansson oli puolestaan toiminut arkkipiispana aiemmin. Itse Kaila päätyi lopulta vastustamaan suvun kirkollista perinnettä. Eino Kailan äiti oli liikemiehen tytär Anna Maria Drake. Eino Kailan nuorempi veli Martti Kaila oli myöhemmin Helsingin yliopiston psykiatrian professori ja Lapinlahden sairaalan ylilääkäri.

title: Martti Kaila

text: Kailan vanhemmat olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake ja puoliso vuodesta 1936 sairaanhoitaja Edit (Edda) Hedvig Söderlund. Hän tuli ylioppilaaksi Porvoon suomalaisesta yhteiskoulusta 1918 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1927. Tohtoriksi Kaila väitteli 1946. Kaila toimi Helsingin yliopistossa mielitautiopin professorina 1948–1967.

title: Erkki Kaila

text: Kaila kirjoitti useita kirjoja demokratian puolesta ja diktatuuria vastaan. Teologinen lauantaiseura  muodostui nuorkirkolliseksi uudistusliikkeeksi. Arkkipiispana Kaila jatkoi osittain edeltäjänsä Lauri Ingmanin linjoilla edustaen maltillisempaa, uudistushenkisempää ja yhteiskuntaeettisesti avoimempaa linjaa.

title: Anna-Maria Tallgren

text: Tallgren vihittiin vuonna 1944 arkkipiispa Erkki Kailan (1867–1944) kanssa. Avioliitto oli Kailan toinen. Tallgren otti avioliiton solmittuaan käyttöön sukunimen Tallgren-Kaila.

title: Johansson–Kaila

text: Suvun arkkipiispoihin lasketaan Gustaf Johanssonin ja Erkki Kailan lisäksi Mikko Juva (1918–2004), joka oli Edvard Johanssonin tyttärenlapsi.

title: Aina Kaila

text: Kailan vanhemmat olivat kauppias Otto Arvid Drake ja Betty Maria Tillgren. Hän valmistui Helsingin tyttökoulusta 1887 ja meni 1889 naimisiin tulevan arkkipiispan Erkki Kailan (nimi vuoteen 1906 Erik Johansson) kanssa.

title: Erkki Kaila

text: Kesäkuussa 1941 syttynyttä sotaa Kaila piti talvisodan puolustustaistelun jatkona, mutta kun sota pitkittyi, hän totesi sen rapauttavan kansalaismoraalia.

title: Anna Snellman-Kaila

text: Anna Lovisa Snellman-Kaila (o.s. Snellman; 18. toukokuuta 1884 Viipuri – 5. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Snellman-Kailan vanhemmat olivat J. V. Snellmanin poika, senaattori Anders Henrik Snellman, sekä Anna Maria Alfthan. Snellman-Kaila oli avioliitossa Eino Kailan kanssa, ja tästä liitosta heille syntyi vain yksi poika, suurlähettiläs ja pankinjohtaja Olli Kaila.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailan vanhempien toivomuksesta poika lähti Helsingin suomalaiseen kouluun. Ylioppilaaksi hän pääsi Helsingin alkeisopistosta 1884.

title: Erkki Kaila

text: Kaila valittiin Viipurin hiippakunnan piispaksi vuonna 1925. Vuonna 1935 hänestä tuli Suomen ja Turun hiippakunnan arkkipiispa, jossa virassa hän oli vuoteen 1944 asti.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kailalle poliitikkona oli ominaista maltillisuus, vapaamielisyys ja asiallisuus. Hän oli maltillinen kielipolitiikassaan ja vapaamielinen uskonnonvapauslain aikaansaamisessa. Maltillisuutensa vuoksi hän nautti äänestäjien luottamusta ja valittiin yhä uudestaan kansanedustajaksi.

title: Erkki Kaila

text: Kailan vahvuutena oli nopea omaksumis- ja reagointikyky. Hän oli merkittävä henkilö 1900-luvun alkuvuosien yhteiskuntaa, kirkkoa ja sen uskoa koskeneessa keskustelussa. Arkkipiispa Gustaf Johansson kannattajineen leimasi hänet järkeisuskoiseksi “liberaaliteologiksi”.

title: Osmo I. Kaila

text: Kailan isä on jääkärimajuri Kaarlo Kaila ja isoisä arkkipiispa Erkki Kaila.

title: Erkki Kaila (muusikko)

text: Erkki Kaila (s. 9. syyskuuta 1976) on turkulaisen The Crash -yhtyeen rumpali. Kaila on opiskellut Turun yliopistossa tietojenkäsittelytiedettä. Kaila työskentelee Turun yliopiston Tulevaisuuden teknologioiden laitoksella tohtorikoulutettavana.

title: Erkki Kaila

text: Kailan arkkipiispakausi 1935-1944 osui sota-aikaan. Päämajan toivomuksesta Kaila esitti vetoomuksen länsimaiden kirkoille aineellisen ja henkisen avun saamiseksi. Näin Suomen puolustustaistelu tuli Euroopan ja Amerikan kirkkojen tietoisuuteen, joka johti taloudellisen tuen saamiseen. Arkkipiispan ja kirkon tehtäväksi hän koki puolustustaistelun tukemisen ja kansallisen eheyden vaalimisen. Puheissaan ja kirjoituksissaan Kaila vetosi Sotamarsalkka C.G.E. Mannerheimin päiväkäskyn 1.12.1939 sanoihin “kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta”.

title: Kai Kaila

text: Kaila syntyi lääketieteen tohtori Kauko Kalervo Kailan (s. 1920) ja Kaija Pirkko Mirjami Männistön (s. 1930) perheeseen.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila syntyi Huittisissa pitäjänapulaisen Jonatan Johanssonin ja Matilda Maria Milbrantin kolmilapsisen perheen esikoisena vuonna 1867. Hänen sisaruksensa olivat Signe ja Elsa. Erkki varttui seitsemänteen ikävuoteensa asti Huittisissa, siitä kymmenvuotiaaksi Kurussa, kunnes hänen isänsä tuli valituksi Alajärven kirkkoherraksi. Nuoruusvuodet sijoittuivat näin Pohjanmaalle.

title: Erkki Kaila

text: Kailan aika 1925-1935 Viipurin hiippakunnan piispana oli seurakuntien hengellisen elämän kohenemisen ja kirkon sekä myös hänen henkilökohtaisen arvostuksensa nousun aikaa.

title: The Crash

text: Bändin idea syntyi, kun Teemu Brunila ja Samuli Haataja tapasivat ensimmäisen kerran rippileirillä vuonna 1991. He päättivät perustaa yhtyeen, ja mukaan saatiin Haatajan kaveri Erkki Kaila ja Brunilan luokkakaveri Dani Aavinen. Ensimmäinen keikka tehtiin nimellä Ladies & Gentlemen, mutta pian yhtyeen nimeksi vaihdettiin New Deal. Myöhemmin vuonna 1993 yhtyeeseen liittyi Tommi Rapeli kosketinsoittajaksi ja saksofonistiksi.

title: Erkki Kaila

text: Erkki Kaila vihittiin avioliittoon Aina Maria Draken kanssa 1889 (k. 1937) ja Anna-Maria Tallgrenin kanssa 1942. Edellisessä avioliitossa syntyivät kaikki perheen lapset: Eino Sakari, Ilta Ester, Kaarlo Johannes, Aarno Ilmari, Yrjö Jonatan, Martti Eero Jaakko Sigfrid, Kerttu Lyyli Maria ja Lauri Vilhelm.

title: Erkki Kaila

text: Kailan väitöskirja käsitteli uskontiedon mahdollisuutta ja luonnetta. Hän tutustui tällöin modernin teologian käsityksiin. Tällöin Kaila loittoni beckiläisten piispojen kannasta.

title: Aarno Kaila

text: Erkki Aarno Juhani Kaila (s. 1943) on suomalainen poliitikko ja televisiojohtaja. Hän on ollut Helsingissä yhden kauden kaupunginvaltuutettu, jonka alussa hän oli Kokoomuksen puoluesihteeri. Hän oli Helsingin kulttuurilautakunnassa 1989–1992, ja jo sitä ennen hän työskenteli pitkään Kokoomuksen hallinnossa, muun muassa tiedotuspäällikkönä. Kaila on kirjoittanut Nykypäivä-lehteen pakinoita nimimerkillä Allu.