query: Missä William R. Catton, Jr. syntyi?

title: William R. Catton, Jr.

text: William R. Catton, Jr. (15. tammikuuta 1926 Minneapolis, Minnesota – 5. tammikuuta 2015[1]) oli yhdysvaltalainen sosiologi, joka tunnetaan parhaiten akateemisesta työstään ympäristösosiologian ja ympäristöekologian parissa. Hänen tutkimuksellinen lähestymistapansa on laaja ja poikkitieteellinen. Akateemisen sosiaalitieteen ulkopuolella hänet tunnetaan erityisesti vuonna 1980 ilmestyneestä kirjastaan Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change. Catton kirjoitti myös kolme muuta kirjaa, kuten From Animistic to Naturalistic Sociology, sekä useita artikkeleita, kirjojen lukuja ja kirja-arvosteluita. Vuonna 2009 hän julkaisi uuden kirjan nimeltä Bottleneck: Humanity’s Impending Impasse. Hän asui Lakewoodissa, Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa.

title: William R. Catton, Jr.

text: Uudessa-Seelannissa Catton toimi jälleen yhteistyössä metsänvartijoiden kanssa ja tutustui maan kansallispuistojärjestelmään. Hänen ”Aha!”-hetkensä koitti Westlandin kansallispuiston vierailukeskuksessa, jonka näyttely esitteli vetäytyvän jäätikön paljaaksi jättämää maa-aluetta. Siirtyen kohti yhä varhaisempia ajanjaksoja näyttely esitti, kuinka jäätikön sulamista seurasivat peräkkäiset eri kasvillisuustyyppien vyöhykkeet tietyn välimatkan päässä jäätikön reunasta. Tämä esimerkki ekologisesta seuraannosta – eli ekosysteemien ajallisesta muuttumisesta – osoitti, kuinka kasvilajit muokkaavat ympäristöään muuttaen sen vähemmän edulliseksi itselleen ja sopivammaksi seuraaville kasvilajeille. Toisen valaistumisen Catton koki Claire Russellin kirjasta Violence, Monkeys and Man, joka vahvisti hänen henkilökohtaista näkemystään, että suurempi väestömäärä liittyy korkeampaan stressitasoon ja väkivaltaan. Näiden kokemusten jälkeen Cattonin pyrkimys muuttaa sosiologia tieteellisempään suuntaan muuttui pyrkimykseksi muuttaa tieteenala tietoisemmaksi ympäristöön liittyvistä biokemiallisista prosesseista. Tämä paradigmanvaihdos johti nopeasti teoksen Overshoot tuottaneeseen kirjoitusprosessiin.[3]

title: William R. Catton, Jr.

text: From Animistic to Naturalistic Sociology New York: McGraw-Hill, 1966. Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change Urbana: University of Illinois Press, 1980. Bottleneck: Humanity's Impending Impasse Xlibris Corporation, 2009.

title: William R. Catton, Jr.

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset sosiologit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet

title: William R. Catton, Jr.

text: Catton yhdisteli kirjassaan ekologian käsitteistöä sosiologiseen analyysiin. Otsikko Overshoot tarkoittaa ylilyöntiä, eli ympäristön kestävän kantokyvyn ylittävää populaatiota. Kantokyky voidaan hetkellisesti ylittää, mutta resurssien loppuessa populaatio romahtaa. Catton katsoo ympäristön kantokyvyn olevan merkittävä ihmiskunnan historiaa muovannut tekijä. Kantokykyä on voitu kasvattaa kahdella tavalla: joko valtaamalla ekologisia lokeroita muilta eliölajeilta (takeover) tai kuluttamalla uusiutumattomia luonnonvaroja (drawdown). Nämä keinot voidaan käyttää kuitenkin vain kerran; esimerkiksi kun Pohjois-Amerikka oli 1800-luvun loppuun mennessä otettu tärkeimmiltä osiltaan maanviljelyksen käyttöön, ei uutta maata ollut missään päin maailmaa enää tarjolla. Lisää kasvua voitiin tuottaa fossiilisten polttoaineiden avulla, mutta nämä tulevat jossakin vaiheessa loppumaan, eikä ympäristö sen jälkeen voi ylläpitää useiksi miljardeiksi kasvanutta ihmisväestöä. Seurauksena on väestöllinen ja yhteiskunnallinen romahdus.

title: William R. Catton, Jr.

text: Kirjan Overshoot tärkein viesti on, että ”... elämäntapamme, käytöstapamme, instituutiomme, vuorovaikutusmuotomme, arvomme ja odotuksemme on muovannut kulttuuriperintö, joka muodostui ajanjaksona, jolloin ympäristön kantokyky ylitti ihmisten muodostaman kuormituksen. Kulttuuriperintö voi olla kestävämpi kuin olosuhteet, jotka muovasivat sen. Se kantokyvyn ylitarjonta on nyt loppuun käytetty, sekä väestönkasvun kautta että suunnattomalla teknologisella per capita kulutuksen ja ympäristövaikutusten laajentamisella. Ihmiset elävät nyt yhä syvenevän kantokyvyn vajeen kautta. Kaikki sosiaalisen ihmiselämän tutut piirteet ovat pakottavan muutospaineen alaisina tällä uudella aikakaudella, jolloin kuormitus yhä kasvaen ylittää monien paikallisten alueiden kantokyvyn – ja koko rajallisen planeetan. Sosiaalinen epäjärjestys, hankaus, demoralisaatio ja konfliktit tulevat kiihtymään.”[5]

title: William R. Catton, Jr.

text: William Catton syntyi Minneapolisissa Minnesotassa 15. tammikuuta 1926. Hän palveli Yhdysvaltain laivastossa vuosina 1943–1946. Sotilaspalveluksensa jälkeen hän kirjautui Ohion Oberlin Collegeen, missä hän tapasi tulevan vaimonsa Nancy Lewisin. He menivät naimisiin vuonna 1949. Heille syntyi neljä poikaa ja kuusi lastenlasta.

title: William R. Catton, Jr.

text: William Catton aloitti uransa valtavirtasosiologian parissa ilman erityistä kiinnosta ympäristöasioihin. Varhaisen tutkimusuransa aikana hän kuitenkin tutustui John Hendeeseen, US Forest Servicen metsänvartijaan, sekä Frank Brockmaniin, Yhdysvaltojen kansallispuistojen luonnontieteilijään ja tulevaan Washingtonin yliopiston metsätalouden professoriin. Catton kiinnostui ihmispopulaatioihin liittyvistä kysymyksistä, kun hän havaitsi vierailijoiden muodostamia ruuhkia Luoteis-Yhdysvaltojen ja Kanadan luonnonpuistojen leirintäalueilla. Häneen vaikuttivat myös kyseisten puistojen vierailukeskusten museonäyttelyt.

title: William R. Catton, Jr.

text: Catton suoritti B.A.-tutkintonsa Oberlin Collegessa vuonna 1950 ja kirjautui sen jälkeen lukemaan sosiologiaa Washingtonin yliopistoon Seattleen. Siellä hän suoritti M.A.-tutkinnon vuonna 1952 ja valmistui tohtoriksi vuonna 1954. Myöhemmin hän oli Washingtonin osavaltionyliopiston sosiologian emeritusprofessori. Catton toimi Pacific Sociological Associationin presidenttinä vuosina 1984-1985 sekä American Sociological Associationin ympäristösosiologian osaston puheenjohtajana.[2]

title: Energiaorja

text: William R. Catton määrittelee energiaorjan teoksessaan siten, että yksi energiaorja vastaa 121 litraa bensiiniä. Tämän määrän polttaminen vapauttaa yhtä paljon energiaa kuin keskimääräinen aikuinen ihminen kykenee saamaan elimistöönsä vuoden aikana syömästään ruoasta. Siten 121 litralla bensiiniä voi tehdä yhtä paljon työtä kuin ihmisorja kykenisi tekemään vuoden aikana olettaen, että polttomoottorin ja ihmisruumiin hyötysuhde on sama.

title: William R. Catton, Jr.

text: tuottanut Frank Rotering, 2008. 49 min. ohjelmasta "What a Way to Go: Life at the End of Empire" tuottanut Sally Erickson. Kirjoittaja, ohjaaja ja editoija Tim Bennett, 2007.

title: William R. Catton, Jr.

text: Uransa varhaisessa vaiheessa Catton oli tyytymätön sosiologian kvalitatiiviseen painotukseen ja halusi kääntää tieteen enemmän kvalitatiiviselle ja siten tieteellisemmälle perustalle. Hän uskoi, että uusi suuntaus auttaisi sosiologeja ohjaamaan yhteiskuntia parempaa tulevaisuutta kohden. Hän vaihtoi tämän uuspositivistisen näkökulmansa ekologisiin kysymyksiin sen jälkeen, kun hän erosi tehtävästään Washingtonin yliopistosta vuonna 1970 ja siirtyi Canterburyn yliopistoon Christchurchiin Uuteen-Seelantiin. Washingtonin yliopistossa häntä olivat häirinneet nopeasti kasvaneet opiskelijamäärät sekä nopean väestönkasvun haittavaikutukset Puget Soundin alueella.

title: Diomedes Cato

text: Cato syntyi lähellä Trevisoa vuosien 1560 ja 1565 välillä. Hänen isänsä oli opettaja. Lapsena Cato siirtyi perheineen Puolaan. Cato aloitti musiikinopintonsa Krakovassa. Vuosina 1588–1593 Cato työskenteli luutistina Sigismund III Vaasan hovissa. Vuosina 1593–1594 Caton tiedetään olleen Ruotsissa. Hänen elämästään vuoden 1619 jälkeen ei ole säilynyt tietoa.

title: William R. Catton, Jr.

text: Eräs hänen kriittisistä huomioistaan on se, että ”Monumentaaliset sosiaaliset muutokset (ja ongelmat) 21. vuosisadalla tullaan ymmärtämään väärin (ja siten pahentamaan, uskoakseni) niin kauan kuin ihmiset ... jatkavat tapahtumien tulkitsemista (esiekologisen) maailmankuvan mukaan, joka ei riittävästi ota huomioon ihmisyhteisöjen perimmäistä riippuvaisuutta niiden ekosysteemisestä konteksista.”[5]

title: William R. Catton, Jr.

text: Willian Catton perehtyi sosiologiaan aikakaudella, jolloin alan suurimmat kiistat koskivat teoreettista suuntautumista (strukturalistinen funktionalismi tai konsensusteoria vs. marxilaisuus tai konfliktiteoria) ja metodologiaa (kvantitatiivinen vs. kvalitatiivinen). Hänen luontainen kiinnostuksensa luontoon ja ymmärryksensä maapallon ekosysteemien toiminnasta tarjosi hänelle oivalluksen siitä, kuinka kaikki sosiaaliset järjestelmät, mukaan lukien talous, toimivat ekologisten järjestelmien sisällä.

title: William R. Catton, Jr.

text: Cattonin yhdessä Riley Dunlapin kanssa 1970-luvulla kirjoittamat artikkelit edistivät huomattavasti 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa syntyneen ympäristösosiologian kehitystä. Vuoden 1978 artikkelissa Environmental Sociology: A New Paradigm Catton ja Dunlap määrittelivät uuden ekologisen paradigman (New Ecological Paradigm, NEP) ja kritisoivat samalla klassisen sosiologian antroposentrisyyttä. Hallitsevan näkökulman ihmiskeskeisyyden he johtivat Émile Durkheimin maksiimiin, jonka mukaan sosiaaliset tekijät ovat selitettävissä vain toisilla sosiaalisilla tekijöillä. Ihmiskeskeistä paradigmaa, joka ei vallitse vain sosiologiassa vaan myös taloustieteessä ja koko länsimaisessa maailmankuvassa, he kutsuivat ihmisen poikkeuksellisuudeksi (Human Exceptionalism) tai ihmisen erivapauksellisuuden paradigmaksi (Human Exemptionalism Paradigm, HEP). Tämän näkemyksen mukaan ihminen poikkeaa muista eläinlajeista siinä, että ihminen on kulttuurin avulla voinut irrottautua ympäristön asettamista rajoista. Kulttuurinen kehitys oletetaan ylivertaiseksi biologiseen kehitykseen verrattuna, minkä väitteen avulla voidaan perustella ympäristöön kohdistuva dominointi sekä olettaa ihmisen voivan kumulatiivisen innovatiivisuuden kautta ratkaista kaikki fyysiseen todellisuuteen liittyvät ongelmat. Näin ihmisen katsotaan määräävän oman kohtalonsa, eikä ympäristöä nähdä oleelliseksi tekijäksi yhteiskuntien kehityksessä.

title: Ray J

text: William Ray Norwood, Jr. (syn. 17. tammikuuta 1981, McComb, Mississippi, Yhdysvallat), tunnetaan paremmin taiteilijanimellää Ray J on yhdysvaltalainen R&B/hip hop-artisti. Hän on gospel-laulaja Willie Norwoodin poika ja R&B-laulaja Brandyn nuorempi veli.

title: William R. Catton, Jr.

text: Conceptual Sociology: A Manual of Exercises Relating Concepts to Specimens, Principles and Definitions (mukana Otto N. Larsen) New York: Harper & Row, 1962; Second edition, 1971. Sociology (neljäs editio, mukana George A. Lundberg, Clarence C. Schrag, ja Otto N. Larsen). New York: Harper & Row, 1968.

title: William R. Catton, Jr.

text: Uusi ekologinen paradigma sen sijaan merkitsee holistisempaa ja systeemiteoreettisempaa näkökulmaa. Ympäristön rajat ja vuorovaikutus ympäristön kanssa ovat kokonaisuudessaan otettava huomioon sosiaalitieteellisessä tutkimuksessa. Catton ja Dunlap tunnustivat ihmisen älyllisen kapasiteetin, mutta katsoivat ihmisen silti olevan jatkuvassa ekologisessa riippuvaisuussuhteessa muihin eliölajeihin nähden. Ihmisen toiminta vaikuttaa ekosysteemeihin, jotka taas palautejärjestelmien kautta vaikuttavat takaisin ihmiseen. Ympäristö ei määrää koko ihmisen toimintaa, mutta asettaa sille jatkuvia rajoituksia.

title: William R. Catton, Jr.

text: , 2003 , 1998. , 1995. “What Have We Done to Carrying Capacity?” teoksessa Scott Wright, Richard Borden, Margaret Bubolz, Luc Hens, Jonathan Taylor, Thomas Webler, Denise Meeker ja Robert Griffore (toim.), Human Ecology: Progress Through Integrative Perspectives. Bar Harbor, ME: The Society for Human Ecology, huhtikuu 1995. ss. 162–170. “Carrying Capacity and the Death of a Culture: A Tale of Two Autopsies.” Sociological Inquiry, 63 (maaliskuu 1993): 202-223. Separation versus Unification in Sociological Human Ecology.” teoksessa Lee Freese (toim.), Advances in Human Ecology, vol. 1. Greenwich, CT: JAI Press Inc., 1992. ss. 65-99. “Environmental Sociology: A New Paradigm” (William R. Catton Jr. ja Riley E. Dunlap) The American Sociologist, 13: 41-49. “A New Ecological Paradigm for Post-Exuberant Sociology.” (William R. Catton Jr. ja Riley E. Dunlap) American Behavioral Scientist, 24 (syyskuu/lokakuu 1980): 15-47. “Environmental Sociology.” (mukana Riley E. Dunlap) Annual Review of Sociology, 5 (1979): 243-273. "Paradigms, Theories, and the Primacy of the HEP-NEP Distinction.” (William R. Catton Jr. ja Riley E. Dunlap) The American Sociologist, 13 (marraskuu 1978):256-259. "Can Irrupting Man Remain Human?” BioScience, 26 (huhtikuu 1976): 262-267.

text: Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change on William R. Cattonin vuonna 1980 julkaisema sosiologian tieteenalaan kuuluva suomentamaton kirja. Catton yhdistää kirjassa ekologian käsitteistöä sosiologiseen teoriaan ja käsittelee ihmisen sekä ympäristön suhdetta. Teos on merkittävä lähde yhteiskuntien ekologisen perustan tarkastelulle ja käsitteelliselle määrittelylle. Catton arvostelee ikuiseen kasvuun perustuvia näkemyksiä. Hän olettaa, että maailman väkiluku ylittää maapallon kantokyvyn, mikä johtaa lopulta väestön ja yhteiskunnan romahdukseen. Vaikka Overshootista ei ikinä tullut suurta myyntimenestystä, siitä on otettu useita uusintapainoksia vuoden 1980 jälkeen ja se on käännetty venäjäksi sekä espanjaksi.

title: William R. Catton, Jr.

text: Overshoot on edelleen merkittävä lähde yhteiskuntien ekologisen perustan tarkastelulle ja käsitteelliselle määrittelylle. Catton tunnisti tai ennakoi useita nykyään tunnettuja ongelmia, ja teoksesta ammentavat inspiraatiota etenkin öljyhuipun, ilmastonmuutoksen ja muiden ekologisten ongelmien muodostamista massiivisista uhista tietoiset henkilöt. Teos oli selkeän ja puhdaspiirteisen ekologisen paradigman määrittelyn puolesta vuosia edellä aikaansa. Overshoot tarjoaa tieteellisen analyysin siitä, mitä Edward O. Wilson kutsuu ihmisen ympäristöön kohdistamasta toiminnasta seuraavaksi ekologisten paineiden ja uhkien ”pullonkaulaksi”.

title: Cato-instituutti

text: Caton presidentti Ed Crane ja Caton suomalaiset juuret omaava emeritus-puheenjohtaja William Niskanen kutsuivat artikkelissaan vuonna 2003 uuskonservatismia "erityiseksi uhaksi vapaudelle, kenties suuremmaksi kuin vasemmistoliberalismin ideologisesti kuluneet ajatukset" Jo vuonna 1995 Crane kirjoitti, että uuskonservatiivit ovat "fundamentaalisen valtiomyönteisiä", ja Crane pitää valtiokeskeisyyttä yksilönvapauden vastaisena. Caton ulkopolitiikan ryhmä on jatkuvasti kritisoinut uuskonservatiivista ulkopolitiikkaa.

title: Gertrude Caton-Thompson

text: Caton-Thompson opiskeli University College Londonissa William Flinders Petrien johdolla ja brittiläisessä arkeologikoulussa Egyptissä 1921–1926. Hän osallistui 1921–1922 kaivauksiin Abydosissa ja Oksyrhynkhos ja kaivoi Maltalla 1921 ja 1924. Caton-Thompson löysi esihistoriallisen Hammamian kylän, kun hän teki kaivauksia El-Badarissa 1924–1925. Elinor Gardnerin kanssa hän tutki 1925–1928 Al-Fayyumin pohjoisosia arkeologisen koulun ja Kuninkaallisen antropologian instituutin alaisuudessa. Caton-Thompson kaivoi 1929 Rhodesiassa, 1930–1932 Khargan keitaalla ja 1937–1938 Jemenissä.

title: Ronnie DeVoe

text: Ronald Boyd ”Ronnie” DeVoe Jr. (s. 17. marraskuuta 1967), joka tunnetaan myös taiteilijanimillä R.D., Ronnie D., Ron ja Big Ron, on yhdysvaltalainen muusikko, joka on yksi R&B:tä ja popmusiikkia tuottavan yhtyeen New Editionin sekä R&B:tä ja hip hopia tuottavan yhtyeen Bell Biv DeVoen jäsenistä. Hän syntyi Roxburyssa, Massachusettsissa.

title: Cato nuorempi

text: Cato syntyi 95 eaa. Marcus Porcius Catolle ja Livia Drusalle. Hän menetti vanhempansa hyvin nuorena ja muutti enonsa Marcus Livius Drusuksen luo. Drusus murhattiin Caton ollessa neljä. Eräs Caton opettajista kertoo lapsen olleen harvinaisen kuuliainen, mutta itsepäinen. Diktaattori Sulla oli perheystävä ja arvosti Caton ja hänen velipuolensa seuraa.

title: William R. Catton, Jr.

text: Environmental Sociology: A New Paradigm (William R. Catton Jr. ja Riley E. Dunlap) The American Sociologist, 13: 41-49. Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change Urbana: University of Illinois Press, 1980. 298 s.;ISBN 9780252009884 Sociology (neljäs editio, mukana George A. Lundberg, Clarence C. Schrag ja Otto N. Larsen). New York: Harper & Row, 1968.

title: William R. Catton, Jr.

text: 1983, Jäsenyys, 1985, Apurahapalkinto, Pacific Sociological Association 1985, Palkinto saavutuksista, Natural Resources Research Group, (yhdessä Riley E. Dunlapin kanssa) 1986, Palkinto merkittävästä kontribuutiosta, Section on Environmental Sociology, American Sociological Association (yhdessä Riley E. Dunlapin kanssa) 1989, Palkinto merkittävästä saavutuksesta, College of Sciences and Arts, Washington State University

title: William R. Catton, Jr.

text: Catton aloitti teoksen Overshoot kirjoittamisen Uudessa-Seelannissa viettämiensä kolmen vuoden aikana, ja hän toimitti sen loppuun palattuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1973 saatuaan sosiologian professuurin Washingtonin osavaltionyliopistosta. Häneltä kesti huomattavan kauan 1970-luvun loppupuolella löytää kirjalle arvossa pidetty kustantaja, joka ei pitänyt ekologisen kirjallisuuden markkinoita jo kyllästyneinä, joten kirja ei ilmestynyt ennen kuin vuonna 1980. Odottaessaan kirjan julkaisua Catton kirjoitti yhteistyössä Riley Dunlapin kanssa useita artikkeleita ekologisista kysymyksistä. Vaikka Overshootista ei ikinä tullut suurta myyntimenestystä, siitä on otettu useita uusintapainoksia vuoden 1980 jälkeen ja se on hiljattain käännetty venäjäksi sekä espanjaksi.[4]

title: William R. Catton, Jr.

text: Cattonin tärkein tieteellinen vaikutus on sellaisen tutkimuksellisen viitekehyksen muodostaminen, joka yhdistää sosiologisen ja ekologisen teorian. Yleisen olettaman mukaan ihmisen hallinta ympäristöstä on suuri saavutus, mutta Cattonin mukaan se on itse asiassa heijastus sellaisesta luonnonresurssien hyödyntämisestä, joka tuntui rajattomalta, mutta joka tosiasiassa on rajallista.


query: Minä vuonna Suomessa on pelattu ensimmäisen kerran salibandya?

title: Salibandy

text: 1958 kehitettiin ensimmäinen muovimaila, jonka lapa oli suora, kuten jääkiekossa. Tämä peli tunnettiin nimillä floorhockey ja polyhockey. Pelissä ei käytetty palloa, vaan muovista kiekkoa. Myöhemmin Schaper Manufacture Co. alkoi valmistamaan myös muovisia palloja, joissa oli 26 reikää. Nämä oli suunniteltu kuitenkin baseballin ja softballin harjoitteluun lapsille. Nämä muoviset pelivälineet saapuivat Ruotsiin 1960-luvun lopulla, jossa kehitettiin sählyn alkumuoto. Ruotsia pidetäänkin salibandyn kehittäjämaana. Lajia kutsuttiin nimellä bandygolf ja se saavutti hyvin suuren suosion. Varhaiset säännöt pohjautuivat jääkiekkoon ja kaukalopalloon. Laji levisi myös 1970-luvulla Suomeen. Ensimmäinen turnaus oli Helsingin yliopiston liikuntatoimiston järjestämä turnaus vuonna 1974. Maailman ensimmäinen salibandyseura Sala IBK perustettiin vuonna 1979. Seuraavana vuonna järjestettiin ensimmäinen Ruotsin mestaruusturnaus. Marraskuussa 1981 perustettiin Ruotsin salibandyliitto () sekä pelin viralliseksi nimeksi päätettiin innebandy. Ensimmäiset sählyn SM-kilpailut pidettiin vuonna 1983.[4]

title: Käsipallon Suomen Cup

text: Käsipallon Suomen Cupia on pelattu kaudesta 1974–1975 lähtien. Ensimmäisen Suomen Cupin voitti helsinkiläisseura HIFK. Joinakin vuosina Suomen Cupin finaalit on järjestetty suuressa yhteisturnauksessa, jossa on ollut mukana myös muita sisäpalloilulajeja. Näin oli esimerkiksi vuonna 2005, kun finaalit pelattiin Helsingin jäähallissa. Vuonna 2007 salibandyn, käsipallon, lentopallon ja koripallon Suomen Cupin finaalit pelattiin Vantaan Energia Areenalla. Ensimmäinen SM-sarjan ulkopuolinen joukkue finaalissa oli vuonna 2004 William Team. Vuoteen 1996 asti pelattiin myös erikseen A- ja B-sarjat. Joinakin vuosina finaali on pelattu kaksiosaisena.

title: Jonna Norppa-Rahkola

text: Suomen naisten jalkapallomaajoukkueessa Norppa-Rahkola esiintyi ensimmäisen kerran heinäkuussa 1991 Kokemäellä Kiinaa vastaan pelatussa ottelussa. Hän pelasi vuosina 1990–1995 yhteensä 17 A-maaottelua ja teki ainoan maalinsa vuonna 1994 Vantaalla EM-karsintaottelussa Tšekkiä vastaan.

title: Salibandyn Superfinaali

text: Superfinaali oli suomalaisen salibandyn pääsarjan Salibandyliigan vuosittainen loppuottelu, joka pelattiin ensimmäisen kerran 16. huhtikuuta 2016. Superfinaali eroaa finaalisarjasta siten, että mestaruus ratkeaa yhdessä ottelussa. Viimeisen kerran Superfinaali järjestettiin kauden 2017–2018 päätteeksi.

title: Pesäpallon Suomen Cup

text: Viimeisin Suomen Cup käytiin kaudella 1989, jolloin mestaruuden voitti Haapajärven Kiilat. Se päihitti finaalissa Koskenkorvan Urheilijat lukemin 7–6. Naisissa Suomen Cup pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1979 ja viimeisen kerran vuonna 1992, mutta epävirallista Suomen Cupia on pelattu vielä 2000-luvullakin.

title: Jarno Ihme

text: Ihme sai ensimmäisen SM-mitalinsa keväällä 2009, kun SPV voitti Salibandyliigan pronssiottelussa Joensuun Josban maalein 6–1. Hän oli voittamassa SM-pronssia myös vuonna 2010 ja SM-hopeaa vuonna 2011. SPV voitti vuonna 2011 myös salibandyn Suomen Cupin. Vuonna 2012 Ihme oli voittamassa SPV:ssä seuran historian ensimmäistä salibandyn Suomen mestaruutta. SPV voitti loppuottelusarjassa SSV:n otteluvoitoin 3–2. SPV uusi mestaruutensa vuonna 2013, jolloin se voitti SSV:n suoraan kolmessa ottelussa.

title: Kirjeshakin Suomen-mestaruus

text: Vuosina 2002–2007 perinteisen turnausmuodon rinnalla kilpailtiin sähköpostitse pelattavan SM-turnauksen mestaruudesta. Ensimmäisen sähköpostitse pelatun turnauksen voitti Pertti Peuraniemi. Vuodesta 2008 alkaen turnaukset on pelattu kansainvälisen kirješakkiliiton (ICCF) palvelinta käyttämällä. Vuonna 2016 kilpailtiin Suomen mestaruudesta jo 66. kerran. Eniten mitaleita vuoteen 2008 mennessä oli voittanut Bo Jäderholm (5 kultaa, 2 hopeaa ja yksi pronssi). Yksi voitoista oli jaettu mestaruus.

title: Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Naisten jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut on UEFAn järjestämä turnaus. Se pelattiin virallisesti ensimmäisen kerran vuonna 1991 Tanskassa. Suomi on osallistunut EM-kisoihin kolmesti: vuonna 2005 Englannissa Suomi päätyi sijoille 3–4 (pronssiottelua ei pelattu) ja vuonna 2009 kotikisoissaan Suomen joukkue karsiutui puolivälierissä. Vuonna 2013 Ruotsissa Suomi jäi alkulohkonsa viimeiseksi.

title: Stadin derby

text: Ensimmäisen kerran jalkapallon Suomen mestaruus ratkaistiin vuonna 1908. Sekä HIFK että HJK olivat kilpailussa mukana, mutta molempien menestys jäi vaatimattomaksi. Syksyllä 1909 joukkueet kohtasivat SM-kilpailussa ensimmäisen kerran. HIFK voitti Kaisaniemessä pelatun ottelun 2-1, mutta HJK:n tekemän protestin jälkeen ottelu määrättiin pelattavaksi uudelleen. Eläintarhan uudella jalkapallokentällä pelattu ottelu päättyi myöskin HIFK:n voittoon lukemin 3-1.

title: Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailut

text: Alle 20-vuotiaiden kilpailuja on pelattu vuodesta 1974 ja virallisesti vuodesta 1977. Formaattiin liittyi alempi sarjataso ensimmäisen kerran vuonna 1979 ja Japani liittyi ensimmäisenä aasialaisena joukkueena ikäluokan MM-turnauksiin vuonna 1982, jolloin se sijoittui B-sarjassa kolmanneksi. Seuraavana vuonna Australia osallistui ensimmäisen kerran C-sarjan MM-turnaukseen sijoittuen lopulta viimeiseksi. Vuonna 1985 Japani pääsi ensimmäisen kerran isännöimään alle 20-vuotiaiden ikäluokan B-sarjan turnausta, jolloin joukkue sijoittui kolmanneksi.

title: Salibandyn SM-sarja 1987–1988

text: Salibandyn SM-sarjakausi 1987–1988 oli salibandyliigan historian toinen kausi, jolloin miehet pelasivat Suomen-mestaruudesta. Sarjasta käytettiin tuolloin nimitystä miesten mestaruussarja. Naiset pelasivat ensimmäisen kerran mestaruudesta vasta kaudella 1988–1989. Mestaruuden voitti Manse United (ManU) ennen Ruunien Ruunia (RuRu). Kolmanneksi sijoittui Synkkä Uhma.

title: Koripallon Suomen cup

text: Koripallon Suomen cup on suomalaisille koripallon seurajoukkueille tarkoitettu kilpailu. Sitä on pelattu vuodesta 1968 lähtien. Naisissa sitä pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1973. Cupin menestynein seura on kotkalainen KTP-Basket yhdeksällä mestaruudella. 2000-luvulla menestynein seura on ollut Lappeenrannan NMKY, joka voitti neljä mestaruutta vuosina 2005-2008.

title: Salibandyn SM-sarja 1986–1987

text: Kausi 1986–1987 oli salibandyliigan historian ensimmäinen kausi, jolloin miehet pelasivat Suomen-mestaruudesta. Sarjasta käytettiin tuolloin nimitystä miesten mestaruussarja. Naiset pelasivat ensimmäisen kerran mestaruudesta vasta kaudella 1988–1989.

title: Salibandy

text: Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi siten, että miehet pelaavat parillisina ja naiset parittomina vuosina. Miehet pelasivat ensimmäisen kerran maailmanmestaruudesta vuonna 1996 ja naiset 1997. Myös alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi − pojat pelaavat naisten kanssa parittomina vuosina ja tytöt miesten kanssa parillisina vuosina. Euroopan-mestaruudesta on salibandyssä kilpailtu kahdesti: vuosina 1994 ja 1995.

title: Tapanilan Erä (salibandy)

text: Miesten ensimmäisellä pronssikaudella myös naisten Erä III voitti neljännen kerran Suomen mestaruuden ja kolmannen kerran Suomen Cupin. Samalla kaudella myös C-tytöt voittivat ikäluokkansa mestaruuden.

title: Erfan Zeneli

text: Suomen A-maajoukkueessa Zeneli esiintyi ensimmäisen kerran syyskuussa 2013 Espanjaa vastaan pelatussa MM-karsintaottelussa. Hänet kutsuttiin A-maajoukkueeseen jo vuonna 2011, mutta Zeneli kieltäytyi oltuaan samaan aikaan sveitsiläisen FC Thunin testissä.

title: Shakin Suomen-mestaruus

text: Talvi- ja jatkosodan aikana mestaruusturnauksia ei järjestetty. Sodan jälkeen 1945 pelatun turnauksen voitti Ilmari Solin. Seuraavina vuosina mestarin nimi vaihtui joka kerran: Helsingissä 1946 mestaruuden voitti Eero Böök, vuonna 1947 tittelin vei Aatos Fred ja Turussa 1948 pelatun kisan voitti Ilmari Niemelä. Vuonna 1949 Toivo Salo voitti mestaruuden toisen kerran. (Salon edellinen mestaruus oli vuodelta 1938).

title: Hannu Lindroos

text: Suomen pääsarjaa Lindroos on valokuvannut jo vuodesta 1965. Hän on ollut lähes aina paikalla, kun SM-liigassa on pelattu loppuotteluita. MM-kisoissa Lindroos kuvasi ensimmäisen kerran vuonna 1970. Olympialaisissa hän oli kameransa kanssa viidesti.

title: Salibandy

text: Seurajoukkuetasolla Euroopan eri maiden mestarijoukkueet osallistuvat vuosittain pelattavaan Champions Cupiin, joka aiemmin tunnettiin myös nimellä Salibandyn Euroopan Cup. Ensimmäisen kerran seurajoukkueiden Euroopan-mestaruudesta pelattiin vuonna 1993. Ensimmäisen seurajoukkueiden mestaruuden Suomeen toi Tapanilan Erä III naiset. Miehissä ensimmäinen oli HIFK.

title: TPS Salibandy

text: Vuonna 1989 Jouni Kontio ja Jari Koskinen perustivat Turun ensimmäisen salibandyseuran IK Academyn, joka toimi Åbo Akademin alaisuudessa. Seura aloitti kaudella 1989–1990 II-divisioonasta ja nousi tappiottomalla pelillä I-divisioonaan kauden päätteeksi. Suomen Salibandyliitto valitsi IK Academyn vuoden salibandyjoukkueeksi. Yhden I-divisioonassa pelatun kauden jälkeen seura irtautui Åbo Akademista omaksi seurakseen, jonka nimeksi tuli "Ikään Kuin Akateeminen Salibandyseura" eli lyhyemmin I.K.A. SBS. Samalla seurasta tuli ensimmäinen, joka käytti nimessään nykyään hyvinkin yleistä lyhennettä SBS.

title: Salibandyseura Viikingit

text: Vuonna 1986 Jari-Petri Anttila ja Jari Wassholm lopettivat aktiivisen jalkapalloilun Puotinkylän Valtissa. Heidän suunnitelmissaan oli perustaa oma jalkapalloseura, mutta suunnitelmat vaihtuivat, kun tuolloin Vuosaaren urheilutalon vahtimestarina toiminut Anttila sai seurata työpaikallaan ensimmäisiä salibandyn SM-kilpailuja. Lajista innostuneena Anttila ja Wassholm päättivät perustaa salibandyseuran. Suomen Salibandyliitto oli perustettu vain vuotta aikaisemmin ja kaksikko tiesi, ettei rahoitusta pelkästään salibandyn harrastamiseen tulisi, joten he päättivät hakea Helsingin kaupungilta tukea aloittelevan seuran toimintaan, jonka nimenä oli Salibandy ja Sulkapallo Vuosaari - SSV. Lyhennettä tuki myös Anttilan suosikkijalkapallojoukkue HSV. Seurassa siis harrastettiin myös sulkapalloa, vaikka yhtään virallista ottelua ei pelattu.

title: Nurmon Jymy (salibandy)

text: Nurmon Jymy on salibandyseura Seinäjoen Nurmosta. Seurassa harrastetaan useita eri lajeja, joista salibandy on yksi. Jymyssä on pelattu salibandya vuodesta 1994 lähtien. Nykyisin Jymyn miesten edustusjoukkue pelaa I-divisioonassa eli Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, jonne se nousi vuonna 2016. Parhaiten Jymy muistetaan kuitenkin vuosituhannen vaihteesta, jolloin miehet pelasivat kaksi kautta Salibandyliigassa. Sijoitukset olivat seitsemäs ja viides. Jälkimmäisen kauden jälkeen seura joutui luopumaan sarjapaikastaan taloudellisten ongelmien vuoksi. Jymy panostaa myös junioritoimintaan ja pojissa joukkue löytyy aina kuusivuotiaista miehiin saakka, naisten puolelta löytyy kaudella 2018-2019 kaksi joukkuetta. Naisten edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa, II-joukkue paikallista puulaakia. Kaudesta 2016-2017 lähtien seuralla myös tyttösalibandytoimintaa. Jymyn kotikenttänä toimii Nurmohalli.

title: EräViikingit

title: Miesten Salibandyliiga

text:
Miesten Salibandyliiga on Suomen Salibandyliiton miesten SM-sarja. Se on Suomen korkein salibandyn sarjataso.
Nimeä "Salibandyliiga" on käytetty kaudesta 1994–1995 lähtien, mutta Suomen mestaruudesta on pelattu jo kaudesta 1986–1987 asti.

title: Tapanilan Erä (salibandy)

text: Ensimmäinen kausi 1991–1992 naisten salibandyjaostolle oli menestys, sillä Erä I voitti Suomen Cupin ja Suomen mestaruuden. Myös A-tytöt voittivat ensimmäisen pelatun tyttöjen mestaruuden. Vuoden 1992 lopussa Tapanilaan Mosan mäelle nousi ylipaineistettu kuplahalli, joka sai nimekseen Mosahalli. Hallissa oli yksi täysimittainen salibandykenttä ja harjoitustilat yleisurheilulle. Sitä voidaan pitää yhtenä tärkeänä tekijänä seuran salibandyjaoston menestykselle 1990-luvulla. Erän naiset uusivat kaudella 1992–1993 sekä Suomen cupin voiton että Suomen mestaruuden. Toiseen perättäiseen mestaruuteen ylsivät myös A-tytöt. Kyseisellä kaudella myös B- ja D-pojat voittivat ikäluokkiensa mestaruudet. B-pojissa pelasi sittemmin kuuluisuutta jääkiekkoselostuksilla saavuttanut Jani Alkio.

title: Rullakiekko

text: Suomessa rullaluistimilla pelattiin ensimmäisen kerran organisoidusti Vantaalla vuonna 1992. Tuolloin pelivälineenä oli vielä pallo. Kiekkoa siirryttiin käyttämään vuonna 1995, ja tuolloin pelattiin myös ensimmäiset Suomen Jääkiekkoliiton alaiset sarjat. Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Helsingin jäähallissa. Rullakiekon SM-liigaa on pelattu vuodesta 1999 alkaen.

title: Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

text: Svensson pelasi ensimmäisen kerran Ruotsin maajoukkueessa vuonna 2003. Sittemmin hän on edustanut Ruotsia myös MM-tasolla.

title: Naisten Salibandyliiga

text: Naisten Salibandyliiga on Suomen Salibandyliiton naisten SM-sarja. Se on Suomen korkein naisille tarkoitettu salibandyn sarjataso. Nimeä "Naisten Salibandyliiga" on käytetty kaudesta 2000–2001 lähtien, mutta Suomen mestaruudesta on pelattu jo kaudesta 1988–1989 asti. Naisten Salibandyliigan järjestämisestä vastaa Suomen Salibandyliiton täydellisesti omistama SSBL Salibandy Oy.

title: Salibandy

text: Vuoden 1985 huhtikuussa Sveitsi perusti oman lajiliittonsa. Suomen salibandyliitto perustettiin saman vuoden syyskuussa. Suomen lajiliiton perusti kolme seuraa, joissa oli yhteensä 45 rekisteröityä pelaajaa. Suomen maajoukkue pelasi ensimmäisen maaottelun 28. syyskuuta, jolloin Ruotsi voitti Suomen 13-1. Kansainvälinen Salibandyliitto IFF perustettiin vuonna 1986 Huskvarnassa. IFF:n perustivat Ruotsi, Suomi ja Sveitsi. Samana vuonna pelattiin ensimmäisen kerran miesten SM-sarja, kun naisten sarja aloitettiin vuonna 1988. Samana vuonna IFF hyväksyi ensimmäisen kerran kansainväliset säännöt salibandylle. Vuonna 1989 pelattiin ensimmäinen televisioitu ottelu, kun Ruotsin kansallisella tv-kanavalla näytetyssä ottelussa isäntämaa voitti Suomen 10-2. Vuonna 1993 pelattiin ensimmäinen naisten maaottelu, kun Ruotsi voitti Norjan 6-0. Vuonna 1994 pelattiin ensimmäinen arvoturnaus, kun EM-kilpailut pidettiin Helsingissä. Turnauksen voitti Ruotsi, joka voitti loppuottelussa isäntämaa Suomen. Naisten turnaus pidettiin ensimmäisen kerran vuotta myöhemmin. EM-kilpailuja järjestettiin vain vuosina 1994 ja 1995. Vuodesta 1996 lähtien on pelattu miesten ja vuodesta 1997 lähtien naisten MM-kilpailuja kahden vuoden välein. Ensimmäisen MM-kullan voitti Ruotsi sekä miehissä että naisissa. Vuosina 1996-2006 miesten MM-turnausta hallitsi Ruotsi, mutta Suomi voitti mestaruuden vuosina 2008 ja 2010 sekä kahden Ruotsin voittaman mestaruuden jälkeen jälleen vuonna 2016 ja vuonna 2018. Naisissa Suomi on voittanut vuosina 1999 ja 2001 sekä Sveitsi vuonna 2005. Muulloin Ruotsi on voittanut maailmanmestaruuden.[5]

title: IKSU (salibandy)

text: Idrotts Klubben Studenterna Umeå (lyh. IKSU) on ruotsalaisen urheiluseura IKSU:n salibandyjaosto. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2008–2009 maan korkeinta sarjatasoa Superliigaa. Joukkue voitti historiansa ensimmäisen Ruotsin mestaruuden kaudella 2004–2005 ja uusi mestaruutensa heti seuraavalla kaudella. Kolmannen mestaruutensa IKSU voitti kauden 2007–2008 päätteksi, ja lähti näin kuluvaan kauteen 2008–2009 hallitsevana mestarina. Joukkue on myös voittanut EuroFloorball Cupin kaksi kertaa - ensimmäisen kerran 2005–2006, jolloin turnausta kutsuttiin vielä nimellä Salibandyn Euroopan cup ja toisen kerran 2008.

title: Salibandyn Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Salibandyn Euroopan-mestaruuskilpailut on järjestetty vain kahdesti. Vuoden 1994 kisoissa Suomessa olivat mukana vain miehet. Mestaruuden voitti Ruotsi, hopealle sijoittui Suomi ja pronssia sai Sveitsi. Vuoden 1995 kisat Sveitsissä olivat avoimet Euroopan-mestaruuskilpailut; niissä oli mukana Euroopan ulkopuolelta Japani. Silloin olivat mukana myös naiset. Miesten mestaruuden voitti Suomi, hopeaa sai Ruotsi ja Sveitsi uusi kolmannen tilansa. Naisten mestaruuden voitti Ruotsi, hopeaa sai Norja ja pronssia Suomi. Vuonna 1996 ei pelattu enää Euroopan-mestaruudesta, vaan silloin järjestettiin ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailut.


query: Missä Robert Jordan on syntynyt?

title: Robert Jordan

text: Robert Jordan (oikealta nimeltään James Oliver Rigney, Jr, 17. lokakuuta 1948 Charleston, Etelä-Carolina – 16. syyskuuta 2007) oli yhdysvaltalainen fantasiakirjailija. Muita hänen käyttämiään salanimiä olivat Reagan O’Neal (Fallon-sarja, historiallisia romaaneja) Jackson O’Reilly (Cheyenne Raiders, western) ja Chang Lung.[1]

title: Katie Price

text: Tämän lisäksi Jordan on esiintynyt monessa dokumentissa kuten "Jordan: Living With a dream" (Channel 4), "Jordan: The Truth About Me", "Jordan: Model Mum", "Jordan: You Don't Even Know Me" (BBC Choice), "Jordan Gets Even" (Five) ja sarjassa "When Jordan Met Peter" (ITV), "Jordan & Peter: Laid Bare" (ITV2), "Jordan & Peter: Marriage and Mayhem" (ITV2) sekä "the Katie & Peter-sarjassa", joka sisälsi kaudet "Katie & Peter: The Next Chapter" ja "Katie & Peter: The Baby Diaries". "Katie & Peter" -sarjaa näytettiin Suomessa nimellä "Jordan: Povipommin päiväkirja".

title: Robert Jordan

text: Tunnetuimpia Robert Jordanin teoksia ovat Ajan pyörä -sarjan (Wheel of Time) kirjat, joita on toistaiseksi julkaistu suomeksi kaksikymmentäviisi kappaletta, sekä yksi kirja ajalta ennen varsinaisia Ajan pyörän tapahtumia. Suomennokset on tehty siten, että yksi englanninkielinen kirja on jaettu kahdeksi tai kolmeksi suomenkieliseksi kirjaksi, joten suomenkielisiä on enemmän. Ajan pyörän lisäksi Robert Jordan -nimellä on kirjoitettu seitsemän kirjaa Conan-sarjaan.

title: Anna Strömberg

text: Anna (Maria) Strömberg (s. 1982 Kristiinankaupunki) valittiin Miss Suomeksi 2003. Kilpailun aikaan Strömbergin pituus oli 176 senttiä, paino 59 kiloa sekä mitat 89–66–95. Hän on koulutukseltaan merkonomi ja työskentelee mm. mallina, osaamisalueena muotikuvaukset, muotinäytökset, mainoskuvaukset, promootiot, juontokeikat, TV/elokuvat, musiikkivideot. Anna Strömberg oli naimisissa Robert Lindahlin kanssa vuosina 2004–2009 ja heillä on vuonna 2005 syntynyt tytär. Strömberg avioitui uudestaan vuonna 2010 ja hänellä on nykyisen puolisonsa kanssa vuonna 2010 syntynyt tytär, vuonna 2015 syntynyt poika ja tammikuussa 2019 syntynyt tytär. Hän toimi aiemmin kuntosaliyrittäjänä kotikaupungissaan Kristiinankaupungissa ja nyt personal trainerina terveysalan yrityksessä.

title: Tulessa syntynyt 2

text: Tulessa syntynyt 2 ("Firestarter 2: Rekindled") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut televisioelokuva. Se on jatkoa vuonna 1984 ilmestyneelle "Tulessa syntynyt" -elokuvalle, joka perustuu Stephen Kingin romaaniin "Tulisilmä". Elokuvan on ohjannut Robert Iscove.

title: Robert Sean Leonard

text: Leonard on naimisissa Gabriella Salickin kanssa, he avioituivat kesällä 2008. Heillä on vuonna 2009 syntynyt tytär Eleanor. Toinen tytär Claudia taas on syntynyt kesäkuussa 2012. Leonard on hyvä ystävä Housessa pääosaa näyttelevän Hugh Laurien kanssa.

title: Robert Jordan

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset fantasiakirjailijat Luokka:Vuonna 1948 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet

title: Robert Jordan

text: Cheyenne Raiders (nimellä Jackson O’Reilly), 1982.

title: Vesivarat

text: Erityisesti entisten ja nykyisten kommunististen maiden suuret kasteluprojektit ovat ongelmallisia vedenottoalueen alkuperäisväestölle, jolloin ainakin Venäjällä on ilmeisesti ollut paikallisia konflikteja. Vesialueet ovat tärkeitä myös kulkuyhteyksien kannalta. Lähi-idässä on jo muutenkin vähän vettä ja rajallisista vesivaroista on syntynyt jo monia kriisejä. Näistä tuorein toi Israelin ja Libanonin välille sodanuhan, koska Libanon lisäsi vedenottoaan maiden halki virtaavasta Jordan-joesta ottamalla käyttöön uuden pumppaamon Etelä-Libanonissa. Koska Israelkin saa pääosan vedestään Jordan-joesta, sen saama maksimaalinen vesimäärä väheni. Useamman valtion alueen halki virtaavien jokien käytöstä on sovittu vuonna 1965 Helsingin sopimuksessa. YK:n tavoitteena onkin saada näissä tapauksissa kiistan osapuolet kiistelyn ja riitelyn sijasta hoitamaan yhteisiä vesivarantojaan yhteistyöllä.

title: Katie Price

text: Pricella ja Peter Andrélla on kaksi lasta, vuonna 2005 syntynyt Princess-niminen tyttö ja vuonna 2007 syntynyt Junior-niminen poika. Jordan sai keskenmenon heinäkuussa 2006. Hän sai myös toisen keskenmenon vuonna 2009 vain kuukautta ennen kuin pari erosi.

title: Robert Earnshaw

text: Sambiassa englantilaiselle David Earnshawille ja hänen sambialaiselle vaimolleen Ritalle syntynyt Robert asui Sambiassa viisivuotiaaksi, jonka jälkeen perhe muutti isän töiden perässä Malawiin. Vuonna 1990, Davidin kuoltua he muuttivat pieneen walesiläiseen Bedwasin kaupunkiin.

title: Robert Jordan

text: Ajan Pyörä -sarja:

title: Charlotte Hornets

text: Bobcats sai keväällä 2010 uuden pääomistajan, kun koripalloilija Michael Jordan osti seuran Robert L. Johnsonilta. Jordan oli ollut seuran osaomistaja vuodesta 2006. Toukokuussa 2013 Jordan ilmoitti suunnitelmasta muuttaa seuran nimi kauden 2013–2014 jälkeen Charlotte Hornetsiksi, kun New Orleans Hornetsista oli tullut New Orleans Pelicans. Seura pääsi pudotuspeleihin viimeisenä kautenaan Bobcatsina voittoprosentilla 52,4 (43 voittoa ja 39 tappiota). Se hävisi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Miami Heatille suoraan neljässä ottelussa.

title: Robert Jordan

text: Jordan suunnitteli kirjoittavansa Ajan Pyörän maailmasta myös kaksi esijaksoa lisää, tietosanakirjan sekä mahdollisesti kaksi tai kolme sarjan sivujuonia valottavaa romaania.

title: Michel Jordan

text: Ilmeisesti Pommerissa syntynyt Michel Jordan muutti Baltian maihin myöhäisintään 1580-luvun alussa. 1584 hän hankki Viljandin kaupungissa talon. Hän meni naimisiin kaupungin pormestarin Barthold Grüllin tyttären Annan kanssa. Grüllin suku oli kotoisin Westfalista ja tämä oli nähtävästi saanut pormestarin arvon sen vuoksi, että oli mennyt naimisiin edellisen pormestarin tyttären Kristina Storckin kanssa. Jordan seurasi 1595 puolalaista Podwädowskia pormestarina.

title: Jordan Rhodes

text: Jordan Luke Rhodes (s. 5. helmikuuta 1990 Oldham, Englanti) on jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Middlesbroughia. Rhodes on pelipaikaltaan hyökkääjä. Englannissa syntynyt Rhodes sai luvan edustaa Skotlannin jalkapallomaajoukkuetta, sillä hän kävi koulunsa Skotlannissa hänen englantilaisen isänsä Andy Rhodesin pelatessa siellä.

title: Robert Noorduyn

text:
Robert Noorduyn (6. huhtikuuta 1893 Nijmegen, Alankomaat – 22. helmikuuta 1959 South Burlington, Vermont, Yhdysvallat) oli Alankomaissa syntynyt ja muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa toiminut lentokoneinsinööri.
Robert Noorduyn opiskeli insinööriksi Alankomaissa ja Saksassa. Vuonna 1913 hän muutti Englantiin, jossa opetteli lentämään Gaudron G II -koneella. Hän työskenteli teknikkona Sopwithin lentokonetehtaassa.

title: Ennustus (elokuva)

text:
Diplomaatti Robert Thorn on hyvin järkyttynyt kuullessaan että hänen esikoisensa syntyi kuolleena. Niinpä hän päättää adoptoida vastasyntyneen orpopojan. Robert ei tiedä että poika on syntynyt klo 6 aamulla 6. kuukauden 6. päivänä. Lapsen kasvaessa Robert alkaa epäillä Damienin viattomuutta outojen kuolemantapausten ja onnettomuuksien seuratessa poikaa. Pian Robert alkaa tajuta numeroiden, 666, ennustuksen ja hänen on hyväksyttävä tosiasiat...
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Ennustus" saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

title: Robert Huber (urheilija)

text: Robert Huber oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja työskenteli isänsä perustamassa vesijohtoliikkeessä. Isä oli Sveitsissä syntynyt (Jacob) Robert Huber, joka tuli Suomeen vuonna 1872 rakentamaan Helsingin vesijohtoverkkoa ja perusti samalla vesijohtoliikkeen, joka myöhemmin tunnettiin Huber-nimellä.

title: Robert Hale Ives Gammell

text: Robert Hale Ives Gammell (1893–1981) on yhdysvaltalainen Providencessä Rhode Islandissa syntynyt taidemaalari. Hänen aiheensa ovat useimmiten figuratiivisia, ja hänet tunnetaan myös muotokuva- ja seinämaalarina. Gammell piirsi ja maalasi ainoastaan elävästä mallista.

title: Jordana Brewster

text: Jordana Brewster (s. 26. huhtikuuta 1980) on Panamassa syntynyt brasiliaisamerikkalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Kauhun oppitunnit" (1998), "Hurjapäät" (2001), "Texasin moottorisahamurhaaja – pahan alku" (2006) ja "Fast & Furious" (2009).

title: Grace Drummond-Hay

text: Gracie Lethbridge oli Sidney Thomas Lethbridgen ja hänen vaimonsa Grace Emily (o.s. Willis) Lethbridgen tytär. Hän oli 25-vuotias, kun hän vuonna 1920 meni naimisiin Robert Hay Drummond-Hayn (1846–1925) kanssa, joka oli häntä lähes 50 vuotta vanhempi. Tangierissa Marokossa syntynyt Drummond-Hay oli ollut vuosien ajan Britannian pääkonsuli Libanonissa Beirutissa. Drummond-Hay oli aiemmin ollut naimisissa Euphemia Katrina Willis Flemmingin kanssa, ja avioliitosta oli syntynyt neljä lasta. Lapset olivat huomattavasti vanhempia kuin uusi äitipuoli, vanhin 15 vuotta vanhempi. Kuuden vuoden avioliiton jälkeen Robert Hay Drummond-Hay kuoli. Grace Drummond Hay oli silloin 31-vuotias.

title: Robert Björkenheim

text: Lars Magnus Robert Björkenheim (28. elokuuta 1835 Eurajoki – 30. tammikuuta 1878 Helsinki) oli suomalainen kartanonomistaja ja ruukinpatruuna. Vuojoen kartanossa syntynyt Björkenheim perusti Kaukaan lankarullatehtaan, josta myöhemmin kehittyi metsäteollisuusyhtiö Kaukas Oy.

title: Robert Bodem

text: Robert Christian Bodem (s.1971) on yhdysvaltalainen Minnesotassa syntynyt kuvanveistäjä. Tällä hetkellä hän johtaa ja opettaa Florence Academy of Artin kuvanveisto-opinto-ohjelmaa. Hän työskentelee aina elävästä mallista.

title: Robert Jordan

text: Fallon</i>sarja (nimellä Reagan O'Neal): The Fallon Pride, 1981. The Fallon Legacy, 1982. The Fallon Blood, 1995.

title: Conan barbaari

text: Howardin kuoltua 1936 neljä "Weird Talesin" alun perin torjumaa Conan-tarinaa julkaistiin vuosien 1952–1967 aikana eri julkaisuissa. Howardin kuoleman jälkeen kymmenet kirjailijat, joukossa muun muassa Robert Jordan, ovat kirjoittaneet uusia Conanin seikkailuja.

title: Robert Jordan

text: Yhdessä Teresa Pattersonin kanssa Jordan on kirjoittanut Ajan pyörä -sarjaa käsittelevän hakuteoksen The World of Robert Jordan's The Wheel of Time (1997). Kirjassa esitellään Ajan pyörän keskeisimmät paikat, henkilöt, rodut ja tapahtumat sekä jonkin verran kirjasarjassa sivuosaan jääviä asioita. Kirjan kuvitus sisältää karttoja, henkilö- ja esinekuvia sekä kohtauksia sarjan tapahtumista.

title: Ajan pyörä

text: Jordan kirjoitti myös sarjan tapahtumia edeltävän romaanin New Spring ja novellin The Strike at Shayol Ghul. Sen lisäksi sarjasta on julkaistu tietoteos The World of Robert Jordan's The Wheel of Time.

title: François Robert Bacqué

text: François Robert Bacqué (s. 2. syyskuuta 1936) on ranskalainen roomalaiskatolinen piispa ja katolisen kirkon diplomaatti. Hänet vihki papiksi Paul-Marie-André Richaud 1. lokakuuta 1966, ja hänet nimitettiin Gradiscan titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi Sri Lankaan 17. kesäkuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Agostino Casaroli, jota avustivat Marius-Félix-Antoine Maziers ja Thierry Romain Camille Jordan.

title: Jordan Farmar

text: Jordan Robert Farmar (s. 30. marraskuuta 1986 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Hän pelaa tällä hetkellä Turkin liigan Anadolu Efesissä.


query: Milloin Wilhelm Röntgen kuoli?

title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Conrad Röntgen (27. maaliskuuta 1845 Lennep, Preussi (nykyinen Saksa) – 10. helmikuuta 1923 München, Saksa) oli saksalainen fyysikko, joka tunnetaan erityisesti röntgensäteiden kokeellisesta löytämisestä. Hänen kehittämäänsä konetta, joka lähettää röntgensäteitä, kutsutaan röntgenlaitteeksi. Wilhelm Röntgen sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta itse suhtautui löytämäänsä säteilyyn hyvin vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Se sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa.[1] Alkuaine numero 111 nimettiin Röntgenin mukaan marraskuussa 2004 röntgeniumiksi, jonka lyhenne on Rg (aiemmin Unununium).

title: Julius Röntgen

text: Röntgen säesti muiden muassa Joseph Joachimin, Johannes Messchaertin, Carl Fleschin ja Pablo Casalsin esiintymisiä. Hänen ystäviinsä lukeutui Brahmsin lisäksi myös Edvard Grieg, jonka kanssa hän oli kirjeenvaihdossa. Röntgen kirjoitti Griegistä kirjankin kesällä 1930. Samana vuonna hän sai kunniatohtorin arvon Edinburghin yliopistosta. Viimeiset vuotensa Röntgen vietti Gaudeamus-villalla Bilthovenissa, jossa hän saattoi keskittyä sävellystyöhönsä entistä enemmän; hän sävelsi yli sata teosta vuosien 1925–1932 aikana. Hän kuoli Utrechtissa 77 vuoden iässä. Gaudeamus-villalla oli merkittävä rooli Hollannin musiikkielämässä toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina.

title: Wilhelm Röntgen

text: Vuonna 1862 Röntgen siirtyi opiskelemaan Utrechtin tekniseen kouluun, jossa koulutettiin 14–18-vuotiaita poikia teollisuustöihin. Röntgen kuitenkin erotettiin hänen koulutoverinsa tehtyä pilapiirroksen eräästä opettajasta. Opettaja kysyi Röntgeniltä, kuka pilapiirroksen oli tehnyt, mutta Röntgen kieltäytyi vastaamasta ja erotettiin.[3]

title: Fysiikan historia

text: Saksalainen Wilhelm Conrad Röntgen tuli tunnetuksi työstään sähkömagnetismin parissa. Hänen mukaansa nimetyt röntgensäteet oli kuitenkin onnistuttu tuottamaan jo ennen häntä. Röntgen teki vuonna 1895 kokeita tyhjiöputkella tutkiessaan niin sanottuja katodisäteitä, joita tutkittiin tuolloin lähes joka puolella maailmaa erittäin paljon. Eräänä iltana pimeän tultua Röntgen peitti putken mustalla pahvilla, jotta voisi havaita paremmin putken tuottaman fluoresenssin. Yllätyksekseen hän huomasi jonkin matkan päässä putkesta pöydällä olleen bariumplatinosyanidilla päällystetyn fluoresoivan levyn hehkuvan heikosti. Hehku voimistui, kun levy vietiin lähemmäs putkea ja heikkeni levyä loitonnettaessa. Röntgen oli varma, että hän oli kohdannut uuden säteilymuodon, joka kykeni läpäisemään kiinteitä kohteita. Röntgen sai löydöstään ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901.

title: Wilhelm Röntgen

text: Lenardin tutkimusten innoittamana Röntgen kiinnostui aiheesta ja alkoi tutkia säteiden läpäisykykyä syksyllä 1895. Kuten muut fyysikot, Röntgen käytti varjostimena bariumplatinasyanidia. Varjostimella ei itsessään pitänyt olla vaikutusta itse kokeeseen, sillä se oli pienen matkan päässä putkesta, joka oli pimeässä huoneessa, ja se peitettiin mustalla pahvilla. Röntgen huomasi 8. marraskuuta 1895 tekemissään kokeissa, että varjostinaine fluoresoi. Röntgen ymmärsi, ettei ilmiöllä voinut olla tekemistä katodisäteiden kanssa ja varmistuttuaan siitä, että ilmiö on todellinen, hän aloitti systemaattisen tutkimuksen. Tutkimusten edetessä hän alkoi vähitellen uskoa, että kyseessä on valosta ja katodisäteistä poikkeava säteilyn laji.[10] Lisäkokeet paljastivat, että Röntgenin löytämä X-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.[11] Lääketieteilijät ymmärsivät heti Röntgenin keksinnön lääketieteellisen merkityksen, ja tie tutkimuksesta käytännön sovellutuksiin oli nopea.[12]

title: Fysiikka

text: Skotlantilainen James Clerk Maxwell esitteli 1800-luvulla yhtälönsä, joissa hän kuvaa sähkö- ja magneettikenttiä sekä niiden vuorovaikutusta. Ne johtivat myös päätelmään, että valokin on sähkömagneettista aaltoliikettä. 1800-luvun lopulla saksalainen Wilhelm Röntgen löysi röntgensäteilyn ja sai havainnostaan ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon.

title: Serendipisyys

text: Vuonna 1895 saksalainen fyysikko Wilhelm Conrad Röntgen löysi sattumalta röntgensäteet. Röntgen oli toistanut muiden fyysikoiden kokeita, joissa korkeajännitteisten sähköpurkausten annetaan purkautua lasiputkessa. Silloin jo oli havaittu, että lasin seinämistä tulee fosforoivia sähköpurkauksen aikana ja ilmiötä nimettiin "katodisäteiksi". Vuonna 1892 Heinrich Hertz osoitti säteiden pystyvän läpäisemään ohuita metalleja. Röntgen halusi havaita katodisäteitä, jotka virtaisivat täysin ulos lasisesta tyhjiöputkesta. Koska ilmiötä ei ollut aiemmin havaittu lasista putkea käyttäen, Röntgen päätti peittää lasisen katodiputken mustalla pahvilla. Hän suoritti onnistuneesti kokeen pimennetyssä huoneessa. Hän aikoi sytyttää valot, mutta havaitsi heikkoa valoa yli metrin päästä tyhjiöputkesta. Yllätyksekseen hän huomasi, että kummallisen valon lähde oli pieni fluoresoiva varjostin, jota hän oli aikonut käyttää pahvilla peitetyn katodiputken ilmaisimena. Se kuitenkin lojui yli metrin päästä lasiputkesta. Kun katodisäteet etenivät vain noin viisi senttiä, uudet säteet tunkeutuivat ilman läpi yli metrin päähän. Röntgen tiesi havainneensa aivan uudenlaiset säteet. Hän kirjoitti säteistä artikkeleita tunnustaen, ettei täysin ymmärtänyt niitä, ja siten nimesi ne "X-säteiksi". Kaikista kappaleista tulee säteen ansiosta läpinäkyviä, kuitenkin hyvin eriasteisesti. Röntgen havaitsi, että pystyi jopa tallentamaan luuston kuvan valokuvausfilmille. Lääketieteelliset piirit kiinnostuivat ilmiöstä ja Röntgen tuli kuuluisaksi serendipisestä keksinnöstään.

title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen vuonna 1895. Hän tajusi, että löytämillään säteillä pystyi valottamaan filmin. Hän sai löydöstään vuonna 1901 jaetun ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta suhtautui löytämäänsä säteilyyn vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla, ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Löytö sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa.[5]

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen asui lähellä yliopistoa. Hänen asuntonsa alakerrassa oli krouvi, Zum grünen Glas, jossa kävi pääosin professoreja ja opiskelijoita viettämässä iltaa. Krouvin omisti Johann Gottfried Ludwig, joka oli muuttanut Sveitsiin vuoden 1830 vallankumouksen alta. Hän tarjoili krouvissa ruokaa, mutta pystyi kielitaitonsa ansiosta kääntämään asiakkaidensa kirjoituksia latinaksi. Krouvi oli Röntgenin elämän kannalta olennainen, koska hän tapasi siellä ensimmäistä kertaa Anna Bertha Ludwigin, jonka kanssa hän meni naimisiin Apeldoornissa 19. tammikuuta 1872. Naimisiin menon jälkeen Röntgen matkusti vaimonsa kanssa Strasbourgiin. Anna Ludwig oli sukua runoilija Otto Ludwigin kanssa.[2] Avioliittoon ei syntynyt lapsia, mutta he adoptoivat 1887 kuusivuotiaan Josephine Bertha Ludwigin, joka oli rouva Röntgenin ainoan veljen tytär.[3]

title: Marie Curie

text: Joulukuussa Marie aloitti oman väitöstyönsä kirjoittamisen. Hänen tutkimuskohteenaan olivat Henri Becquerelin vasta löytämät ”uraanisäteet” (radioaktiivisuus). Muu fyysikkoyhteisö sivuutti Becquerelin löydön, koska sitä kiinnostavampana pidettiin röntgensäteilyä, jonka saksalainen Wilhelm Röntgen oli havainnut muutama kuukausi ennen Becquerelia.[17]

title: Würzburg

text: Kaupungissa on menestyvä yliopisto, jossa 400 professoria opettaa noin 20 000 opiskelijaa kymmenessä tiedekunnassa. Yliopisto perustettiin vuonna 1582, ja aluksi tiedekuntia oli neljä (teologia, oikeustiede, lääketiede ja filosofia). Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta lisättiin vasta 1937. Yliopiston tunnetuimpiin opiskelijoihin ja opettajiin ovat kuuluneet Wilhelm Röntgen, Rudolf Virchow ja Albert von Kölliker.

title: Röntgensäteily

text: Saksalainen Wilhelm Röntgen teki vuonna 1895 tutkimuksia katodisädeputkella selvittääkseen, mitä katodista lähtevä putken läpi virtaava säteily oikein on. Yhtäkkiä hän huomasi, että jotkut koelaitteiston läheisyydessä olevat mineraalinäytteet alkoivat hohtaa aavemaista valoa. Röntgen luuli ”paholaisen päässeen irti”, mutta pian kuitenkin huomasi valon syntyvän vain koelaitteiston ollessa päällä. Siitä hän päätteli, että koelaitteisto tuotti entuudestaan tuntematonta säteilylajia. Röntgen antoi tälle uudelle säteilylajille nimen X-säteily, jota yhä käytetään joissain kielissä. Suomessa ja monissa muissa kielissä siitä käytetään tavallisimmin keksijänsä mukaan nimitystä röntgensäteily. Lisäkokeet paljastivat, että tämä X-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.

title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Röntgen syntyi saksalaisessa Lennepin (nykyinen Remscheid-Lennep) kaupungissa. Röntgenin isä oli Dahbringhausenissa vuonna 1801 syntynyt räätäli Friedrich Conrad Röntgen. Äiti Charlotte Constanze Frowein oli erään alun perin Lennepistä lähtöisin olevan ja myöhemmin Amsterdamiin siirtyneen suvun jäsen. Frowein ja Röntgen menivät naimisiin 1. toukokuuta 1842. Kolme vuotta myöhemmin he saivat ainoaksi lapsekseen jääneen Wilhelm Röntgenin. Friedrich Röntgenin ammatti ei tuottanut rahaa kovinkaan hyvin, joten Wilhelmin ollessa kolmevuotias perhe muutti Alankomaihin paremman myynnin toivossa. He asettuivat Apeldoorniin, jonne oli myös Röntgenin äidin perhe asettunut asumaan.[2] Röntgen kävi peruskoulua Apeldoornissa Martinus Herman van Doornin instituutissa 16-vuotiaaksi asti. Röntgen osasi saksan lisäksi puhua hollantia, joten kieli ei ollut opiskelun este. Röntgen ei osoittanut erityisiä taipumuksia missään kouluaineessa, mutta hän oli varsin lahjakas mekaanisten laitteiden rakentamisessa. Tämä piirre säilyi aikuisikään asti. Röntgen oli hyvin luonnonläheinen ja rakasti metsissä kävelemistä.[3]

title: Gießen

text: Gießenin yliopistolla on pitkät perinteet. Viralliselta nimeltään se on Justus-Liebig-Universität Gießen. Se on saanut nimensä Justus von Liebigin mukaan, joka tuli tunnetuksi maatalouskemian uranuurtajana. Myös radiologian kehittäjä Wilhelm Röntgen toimi yliopistossa jonkin aikaa. Hänen hautansa on Gießenin vanhalla hautausmaalla. Suomalaisittain yliopisto on tunnettu siitä, että Arvo Ylppö on yliopiston kunniatohtori. Monet suomalaiset ovat opiskelleet ja opiskelevat Gießenin yliopistossa. Suosituimpia opiskelijavaihdon aineita ovat eläinlääketiede ja hammaslääketiede.

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgenille tarjottiin 1880-luvulla professuureja Jenan (1886) ja Utrechtin yliopistoista (1888), mutta kieltäytyi näistä. Vuonna 1888 hän kuitenkin suostui vastaanottamaan fysiikan professorin viran Würzburgin yliopistosta, josta hän sai yliopiston merkittävimmän fysiikan professuurin. Hänet valittiin yliopiston rehtoriksi 2. tammikuuta 1894. Samana vuonna hän aloitti tutkimuksensa katodisäteiden parissa. Katodisäteet olivat niiden löytämisen jälkeen yksi sen ajan fysiikan tutkituimmista kohteista. Vuoden 1895 lopulla hän löysi röntgensäteet, mistä hän tuli kuuluisaksi. Röntgensäteiden löytämisen jälkeen ne olivat yksi mielenkiintoisimpia tutkimuskohteita. Lopulta vuonna 1900 Röntgen vastaanotti viran Münchenin yliopistosta Baijerin hallituksen erityisestä pyynnöstä. Siellä hän myös päätti akateemisen uransa.[3] Röntgenille annettiin vuonna 1901 kaikkien aikojen ensimmäinen Nobelin fysiikanpalkinto löytämänsä röntgensäteilyn ansiosta.[4]

title: Escheden junaturma

text: InterCityExpress (ICE) -suurnopeusjuna "Wilhelm Conrad Röntgen" oli matkalla Münchenistä Hampuriin. Juna pysähtyi ennen onnettomuutta Hannoverin asemalla ja jatkoi matkaansa pohjoiseen kello 10.30 paikallista aikaa (08.30 UTC).

title: Wilhelm Röntgen

text: , an Article on and Interview with Röntgen, in McClure’s magazine, Vol. 6, No. 5, April, 1896, from Project Gutenberg

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen kuoli suolistosyöpään 77-vuotiaana, neljä vuotta vaimonsa kuoleman jälkeen, vuonna 1923.[3] Syövän ei uskota välttämättä aiheutuneen hänen työnsä parissa saamastaan ionisoivasta säteilystä. Hän altistui säteilylle uransa aikana varsin lyhyen ajan, ja lisäksi Röntgen oli aikanaan yksi harvoista tiedemiehistä, jotka käyttivät tutkimustensa aikana lyijysuojusta.[5] [6] Kuollessaan Röntgen oli lähes vararikossa, sillä hän oli lahjoittanut Nobelin palkintorahat yliopistolle ja ensimmäistä maailmansotaa seurannut inflaatio oli syönyt hänen omaisuutensa.[7] Röntgen toivoi testamentissaan, että kaikki hänen yksityinen ja tieteellinen kirjeenvaihtonsa tuhotaan, ja niin hänen omat arkistonsa tuhottiin. Deutsches Röntgen-Museumiin on koottu hänen kirjoittamiaan kirjeitä niiden vastaanottajilta.[8]

title: Röntgen (yksikkö)

text: Yksikkö on nimetty Wilhelm Röntgenin mukaan.

title: N-säteet

text: Lyhyessä ajassa 1800-luvun lopulla oli löydetty monia ennen tuntemattomia säteilyn lajeja kuten katodisäteet, kanavasäteet, radioaktiiviset säteet ja röntgensäteet. Sen jälkeen kun Wilhelm Röntgen vuonna 1895 oli löytänyt röntgensäteet ja Henri Becquerel seuraavana vuonna uraanin lähettämät säteet, René Blondlot (1849–1930) ryhtyi vuonna 1901 tutkimaan röntgensäteitä tarkemmin.

title: Röntgentutkimus

text: Röntgentutkimuksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen vuonna 1895. Hän tajusi, että löytämillään säteillä pystyi valottamaan filmin. Hän sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta suhtautui löytämäänsä säteilyyn vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla, ja useat tieteilijät aloittivat sen tutkimisen. Löytö sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tieteilijöiden kuin maallikoiden keskuudessa.[7]

title: Julius Röntgen

text: Julius Röntgen (9. toukokuuta 1855 Leipzig – 13. syyskuuta 1932 Utrecht) oli saksalais-alankomaalainen säveltäjä. Hänen vanhempansa olivat alankomaalainen viulisti Engelbert Röntgen ja saksalainen pianisti Pauline Klengel.

title: Röntgentutkimus

text: Röntgentutkimuksen aloitti saksalainen Wilhelm Röntgen keksiessään röntgensäteilyn. Röntgensäteet saivat poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tieteilijöiden kuin maallikoiden keskuudessa. Uudesta säteilystä kehitettiin nopeasti lääketieteellisiä sovelluksia.[3] Myös röntgendiffraktio keksittiin pian röntgensäteiden löytymisen jälkeen.

title: Wilhelm Röntgen

text: Luokka:Saksalaiset fyysikot Luokka:Saksalaiset keksijät Luokka:Nobelin fysiikanpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet Luokka:99.5 Luonnontieteilijät, matemaatikot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Wilhelm Röntgen

text: Tohtoriksi väiteltyään Röntgen pääsi Kundtin assistentiksi ja aloitti samana vuonna työt Würzburgin yliopistossa. Kolme vuotta myöhemmin Röntgen aloitti luennoitsijana Strasbourgin yliopistossa. Vuosi tämän jälkeen hänet nimitettiin professoriksi Hohenheimin maatalousakatemiaan Württembergissä. Vuonna 1876 hän palasi Strasbourgiin fysiikan professoriksi ja vuonna 1879 hän sai Gießenin yliopiston fysiikan osaston professorin viran. Röntgenin vanhemmat kuolivat, kun hän työskenteli Gießenissä, jonka hautausmaalle heidät haudattiin.[3]

title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen. Röntgensäteet saivat poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa. Uudesta säteilystä kehitettiin nopeasti lääketieteellisiä sovelluksia, esimerkiksi röntgenkuvaus filmeille ja läpivalaisu.[5] Röntgenkuvauksia voidaan nykyisin tehdä täysin digitaalisesti eikä niissä tarvitse käyttää paperista lähetettä tai filmiä; koko tekninen osuus kuvantamisprosessista aina kuvien arkistointiin tapahtuu tietokoneella.

title: Wilhelm Röntgen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kragh, Helge| title = Kvanttisukupolvet| publisher = Terra Cognita| year = 2002| isbn = 952-5202-53-4}} Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Wilhelm Röntgen

text: Kaksi kuukautta myöhemmin, 5. tammikuuta 1896, itävaltalainen sanomalehti kertoi Röntgenin löytämästä uudenlaisesta säteilystä. Röntgenille myönnettiin lääketieteen kunniatohtorin arvo Würzburgin yliopistosta röntgensäteilyn löytämisen johdosta. Myöhemmin hän sai lukemattomia kunniatohtoriuksia ja palkintoja. Jo vuonna 1896 kirjoitettiin yli tuhat röntgensäteitä käsittelevää julkaisua, mutta Röntgen itse kirjoitti aiheesta vain kaksi artikkelia. Hän piti yhden luennon Würzburgissa ja kieltäytyi muita esitelmäpyynnöistä, eikä pitänyt esitelmää edes Nobel-palkinnon myöntämistilaisuudessa.[11]

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen pääsi seuraamaan tammikuussa 1865 epävirallisena oppilaana opetusta Utrechtin yliopistossa. Hän kuuli, että kykenisi opiskelemaan Zürichissä, jos läpäisisi pääsykokeen. Saman vuoden marraskuussa hän aloitti Zürichin polyteknisessä opistossa insinööriopinnot, mille päättötodistuksen puuttuminen ei ollut este. Röntgen kävi muun muassa Rudolf Clausiuksen luennoilla ja työskenteli August Kundtin laboratoriossa. Clausius ja Kundt vaikuttivat huomattavasti Röntgenin kehittymiseen. Röntgen osoitti lahjakkuutensa Zürichin teknillisessä korkeakoulussa. Hän sai kaikista kahdeksasta opintoaineestaan parhaimman arvosanan, kahdesta lähes parhaan ja yhdestä hyvän arvosanan. Röntgen valmistui insinööriksi vuonna 1868. Valmistumisen jälkeen hän päätti jäädä vielä vuodeksi viimeistelemään tutkielmaansa, Studien Ober Gase, joka käsittelee kaasujen ominaisuuksia. Lopulta tutkielma oikeutti tohtorin tutkinnon suorittamiseen, minkä hän teki Zürichin yliopistossa.[2][3]

title: Wilhelm Röntgen

text: Pierre Curien tavoin Röntgen kieltäytyi hakemasta keksinnölleen patenttia eettisiin syihin vedoten. Röntgen ei edes halunnut säteitä nimettävän hänen mukaansa; anglosaksisissa maissa säteitä kutsutaankin yhä nykyäänkin X-säteiksi (X-ray).[11]


query: Milloin Britannialla oli maailman laajin ja voimakkain laivasto?

title: Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat

text: Britannialla oli maailman laajin ja voimakkain laivasto 1700-luvulta 1900-luvun puoliväliin saakka ja sen merivoimat ovat edelleen tonnistoltaan Länsi-Euroopan suurin laivasto.

title: Uimaräpylä

text: Iso-Britanniassa Dunlop Rubber valmisti Yhdistyneen kuningaskunnan laivaston sukeltajille räpylöitä toisessa maailman sodassa.

title: HMS Victoria (1859)

text: "HMS Victoria" oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1859 vesillelaskettu Victoria-luokan 121-tykkinen potkurilla varustettu höyrykäyttöinen ensimmäisen luokan linjalaiva. Alus oli kuninkaallisen laivaston viimeinen puinen kolmikantinen linjalaiva, joka otettiin meripalvelukseen. Se oli myös suurin puinen laivaston palvelukseensa ottama sotalaiva sekä maailman suurin sotalaiva "HMS Warriorin" valmistumiseen saakka.

title: Yhdysvallat

text: Amerikan yhdysvallat (, lyh. "USA") eli Yhdysvallat on pääosin Pohjois-Amerikan keskiosassa sijaitseva perustuslaillinen liittovaltio, joka koostuu 50 osavaltiosta ja yhdestä liittovaltion hallinnollisesta piirikunnasta sekä useista erillisalueista. Se on väkiluvultaan maailman kolmanneksi suurin maa. Maapinta-alaltaan Yhdysvallat on maailman neljänneksi laajin maa, vesialueet mukaan luettuna se on maailman kolmanneksi laajin.

title: Skagerrakin taistelu

text: Skagerrakin taistelu (, ) oli ensimmäisen maailmansodan laajin meritaistelu. Se oli myös sodan ainoa taistelu, jossa käytettiin taistelulaivoja täysimittaiseen sodankäyntiin toisiaan vastaan. Taistelu käytiin Pohjanmerellä Skagerrakin salmen suulla Jyllannin länsipuolella yhden vuorokauden aikana alkaen 31. toukokuuta 1916. Siihen osallistuivat Saksan avomerilaivasto ("Hochseeflotte", 99 alusta) amiraali Reinhard Scheerin johdolla ja Britannian taistelulaivasto ("Grand Fleet", 151 alusta) laivastoamiraali Sir John Jellicoen johdolla. Taistelun taustalla oli saksalaisten suunnitelma, jolla yritettiin houkutella brittiläinen taisteluristeilijäosasto Saksan laivaston sukellusveneiden ja päävoimien tuhottavaksi. Seurauksena kuitenkin oli Grand Fleetin ja Hochseeflotten päävoimien yhteenotto.

title: Britannian kuninkaalliset ilmavoimat

text: Kuninkaalliset lentojoukot () perustettiin kuninkaallisella asetuksella 13. toukokuuta 1912 korvaamaan Kuninkaallisten pioneerien Ilmapataljoona. Kuninkaallisen laivaston ilmailupalvelu, ("Royal Naval Air Service"), perustettiin pian ensimmäisen maailmansodan syttymisen jälkeen. Nämä kaksi joukko-osastoa yhdistettiin 1. huhtikuuta 1918 kuninkaallisiksi ilmavoimiksi. RAF:ista tuli eräs maailman ensimmäisiä ilmapuolustushaaroja. 1938 ilmavoimista erotettiin laivaston alaisuuteen laivaston ilmavoimat ("Fleet Air Arm").

title: Britannian autoteollisuus

text: Toisen maailmansodan aikana Britannian autotehtaat joutuivat tekemään sotilasajoneuvoja ja sotilaslentokoneiden komponentteja. Sotien jälkeen terästä säännösteltiin ja sitä saivat lähinnä yritykset, joiden tuotannosta meni vientiin vähintään kolme neljännestä. Autoteollisuus manner-Euroopassa oli Britanniaa pahemmin sodan runtelemaa, ja Yhdysvalloissa ja Australiassa uusien autojen kotimainen kysyntä oli suurempaa kuin kyettiin valmistamaan. Näin Britanniasta tuli nopeasti maailman suurin autojen viejämaa. Kun Britannian osuus maailman autoviennistä oli ollut 15 prosenttia, vuonna 1950 se oli jo 52 prosenttia. Tämä suotuisa tilanne jatkui 1950-luvun puoleenväliin, jolloin Yhdysvaltojen autoteollisuus oli elpynyt niin että autoja alkoi riittää myös vientiin, manner-Euroopan autoteollisuus oli myös päässyt jaloilleen ja Japanin autoteollisuus alkoi voimakkaasti suuntautua vientimarkkinoille.

title: William Sims

text: Vuosisadan lopun 1897–1900 Sims toimi laivastoattaseana Yhdysvaltain Pariisin ja Pietarin lähetystöissä. Tämän vuoksi hän ei voinut osallistua Espanjan–Yhdysvaltain sodan meritaisteluihin. Yhdysvaltain laivasto oli pärjännyt hyvin sodassa, mutta tästä huolimatta monien maiden laivastoihin tutustunut Sims piti sitä uusimmasta kehityksestä jälkeenjääneenä ja pienikokoisena. Luonteeltaan hän oli hallitseva ja suorapuheinen mies, joka toi oman mielipiteensä julki. Hän vetosi sekä laivaston johtohenkilöihin että poliittisiin päättäjiin pyrkien tuomaan esille havaitsemiaan puutteita sekä löytämiään parantamismahdollisuuksia. Hän ajoi voimakkaasti uudistuksia pyrkien vaikuttamaan myös laivastoasioiden hallintoon, jota hän piti liian monille tahoille sirpaloituneena. Hänen uudistamispyrkimyksensä toi hänelle myös vastustajia, joista kansallismielisimmät pyrkivät leimaamaan hänet ajan puitteissa halventavasti anglofiiliksi sekä kanadalaisen syntyperänsä että sen seikan vuoksi, että Sims käytti Britannian kuninkaallista laivastoa esikuvana monissa puheenvuoroissaan.

title: HMS Danae (D44)

text: "HMS Danae" liitettiin Atlantin laivastoon 1919 ja 1924 alus liitettiin osaksi Erikoisosastoa, joka kiersi maailmaa esittelemässä Britannian mahtia maailman merillä.

title: The Broads

text: The Broads on yksi Britannian 15 kansallispuistosta. Se on Britannian laajin suojeltu kosteikkoalue. Se syntyi kun vanhoille turpeennostoalueille laskettiin vettä. Alueella on seitsemän jokea ja laajoja tulvaniittyjä. Wensum-joki virtaa Norwichiin, joka on kahden tunnin matkan päässä Lontoosta.

title: Trafalgarin taistelu

text: Trafalgarin taistelu oli lokakuussa 1805 ranskalais-espanjalaisen laivaston ja Britannian laivaston välillä käyty meritaistelu. Napoleonin sotiin kuuluvassa taistelussa amiraali Pierre-Charles Villeneuven johtama Ranskan laivasto kohtasi vara-amiraali Horatio Nelsonin komentaman Britannian laivaston. Taistelu on eräs maailman historian kuuluisimmista meritaisteluista ja yksi Napoleonin sotien tärkeimmistä taisteluista.[1]

title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: 1700-luvun loppupuolelta 1800-luvun alkuun Venäjällä oli maailman kolmanneksi suurin laivasto heti Ison-Britannian ja Ranskan jälkeen. Mustanmeren laivastossa oli viisi linjalaivaa ja 19 fregattia (1787), Itämeren-laivastossa oli 23 linjalaivaa ja 130 fregattia (1788). Varhaisella 1800-luvulla Venäjän laivasto muodostui Itä- ja Mustanmeren laivastoista, Kaspian laivueesta, Vienanmeren laivueesta ja Ohotanmeren laivueesta. Vuonna 1802 perustettiin Merisotavoimien ministeriö (Meriministeriö 1815).

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Kampin keskus

text: Terminaalissa on Suomen laajin ja kehittynein liikenteen informaatiojärjestelmä. Se sisältää mm. useita sähköisiä informaatiotauluja, joista näkee esim. milloin ja mistä mikäkin bussi lähtee. Lisäksi terminaalista löytyy kolme suurta ns. kokoojanäyttöä, noin 20 aikataulumonitoria, 52 lähtölaiturimonitoria, 65 kuljettajamonitoria sekä 90 ilmaisin- ja varoitusnäyttöä. Terminaalissa on myös näyttö, joka kertoo Helsingin päärautatieasemalta lähtevät lähijunat. Metron liukuportailla puolestaan on näyttö, joka näyttää minuutteina jäljellä olevan ajan kuuden seuraavan metron lähtöaikaan sekä niiden määränpään.

title: Warrior-luokka (ironclad)

text: Warrior-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden vuosina 1859-1862 valmistetun aluksen muodostama panssarifregattiluokka. Luokan alukset olivat ensimmäisiä niin kutsuttuja avomerikelpoisia rautakylkisiä panssarilaivoja eli ironcladejä. Ne valmistettiin pelättäessä Ranskan nousevan maihin Britanniassa laskettuaan vesille maailman ensimmäisen ironcladin "La Gloiren" kolmine sisaraluksineen vuonna 1858.

title: HMS Conqueror (S48)

text: HMS Conqueror (viirinumero S48) on Britannian kuninkaallisen laivaston Churchill-luokan sukellusvene. Alus oli palveluksessa 1971-1990. Se on edelleen Britannian laivaston ainoa ydinkäyttöinen sukellusvene jota ei ole valmistettu Barrow-in-Furnessissä. Alus on myös maailman ainoa ydinkäyttöinen sukellusvene, joka on upottanut vihollisaluksen torpedoimalla.

title: HMS Dauntless (D45)

text: Alus liitettiin 1923 osaksi erikoisosastoa, joka suoritti maailmanympäripurjehduksen (), jonka tarkoituksena oli esitellä Britannian Kuninkaallisen laivaston mahtia maailman merillä. Purjehduksen jälkeen alus liitettiin osaksi Välimeren laivaston 1. Risteilijäviirikköä.

title: Naniwa-luokka

text: Japanin laivasto oli yksi maailman pienimmistä, mutta sen naapurimaa Kiina oli juuri hankkinut kaksi saksalaisvalmisteista taistelulaivaa. Japanin laivastoon kuuluivat panssarifregatti "Fusō" ja kaksi panssarivyöllä varustettua Kongō-luokan korvettia, mutta niistä ei olisi vastusta taistelulaivoille. Sen vuoksi kolme panssarikansiristeilijää sisällytettiin vuoden 1883 viidenteen laivaston laajennusohjelmaan. Näistä kaksi tilattiin välittömästi hyväksynnän jälkeen Britanniasta ja kolmas hieman myöhemmin Ranskasta.

title: V- ja W-luokka

text: V- ja W-luokat olivat Britannian Kuninkaallisen laivaston () hävittäjäluokkia, jotka muodostuivat todellisuudessa seitsemästä lähes samanlaisesta ensimmäisen maailmansodan laivaston kriisiohjelmana tilatusta luokasta. Aikanaan alukset olivat voimakkaimpia ja moderneimpia tyyppinsä aluksia maailmassa, joten ne määrittivät hävittäjäalusten kehityksen muissa maissa. Pääosa brittitelakoiden tuotannosta meni sodan jälkeen vientiin niiltä tilatut alukset pohjautuivat näiden luokkien aluksiin.

title: Oolannin sota

text: Sotilaspoliittisesti Venäjä ryhtyi 1800-luvun lopulla laivastokilpaan Britannian ja Saksan kanssa. Tsušiman meritaistelun tappiossa Venäjä menetti huomattavan osan Tyynellemerelle vahvistukseksi vietyä Itämeren laivastoa. Korvaavan laivaston rakentamiseen tarvittavan ajan säästämiseksi Venäjä joutui keskittymään voimakkaan rannikkotykistön kehittämiseen Pietari Suuren merilinnoitus -periaatteen mukaisesti.

title: Operaatio Catapult

text: Operaation taustalla olivat Italian sodanjulistus 10. kesäkuuta 1940, joka aiheutti selkeän uhan Ison-Britannian toimille Välimerellä ja sen ympäristössä. Italian laivasto oli neljänneksi suurin maailmassa ja ennen kaikkea se oli erittäin uudenaikainen ja kalustollisesti ajatellen paras maailmassa.

title: Keisarillisen Japanin laivasto

text: Nämä laivat olivat viimeiset isot tilaukset Japanilta Ranskalle. Vuonna 1887 Japani tilasi Britannialta vallankumouksellisen torpedoveneen "Kotakan", jota pidetään ensimmäisenä toimivana hävittäjänä. Lisäksi vuonna 1892 ostettu "Yoshino", joka oli aikanaan maailman nopein risteilijä, lisäsivät Japanin laivaston voimaa.

title: Albacore-luokka (hävittäjä)

text: Albacore-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjäluokka (). Luokka oli Palmers Shipbuilding and Iron Companyn ilman tilausta valmistama. Amiraliteetti lunasti alukset laivastolle maaliskuussa 1909 korvaamaan tuhoutuneet "HMS Leen" ja "HMS Tigerin". Ne luokiteltiin voimakkaammasta aseistuksestaan huolimatta B-luokkaan lokakuussa 1913.

title: Etelänavan valloitus 1911

text: Britanniassa 1800-luvun merkittävät tutkimusmatkat olivat nostaneet saarivaltion asukkaiden kansallisylpeyttä ja vuosisadan vaihteen jälkeenkin maassa oltiin yleisesti sitä mieltä, että brittiläiset maailmanmatkaajat olivat ylivertaisia. Kuningaskunta lähetti yhä 1900-luvun alussa monia uusia tutkimusretkikuntia maailman eri kolkkiin. Yksi näistä retkikunnista oli Ison-Britannian laivaston kommodorin, Robert Falcon Scottin johtama ryhmä, jonka tavoite oli valloittaa yksi maailman vaikeakulkuisimmista ja olosuhteiltaan ankarimmista paikoista, etelänapa. Scott oli kokenut tutkimusretkeilijä, joka oli saavuttanut Britanniassa sankarin maineen jo edellisen, vuosina 1901–1904 järjestetyn Antarktiksen tutkimusretkensä ansiosta. Scott oli hyvin toiveikas myös Etelämantereelle suuntautuvan tutkimusretkensä suhteen. Vuonna 1908 Shackletonin johtama retkikunta oli joutunut kääntymään takaisin vain 180 km päässä etelänavalta. Shackleton oli käyttänyt retkellään poneja muttei suksia.[1]

title: Chilen laivasto

text: O'Higgins palkkasi brittiläisen merenkulkijan lordi Thomas Cochranen laivaston ensimmäiseksi komentajaksi, minkä seurauksena laivastoon palkattiin runsaasti englanninkielistä henkilöstöä niin Britanniasta ja Irlannista kuin Yhdysvalloistakin. Laivastoon kuului vuonna 1860 20-tykkinen höyrylaiva, 18-tykkinen korvetti, kaksi prikiä ja kuunari. Chile tuki Perua 1865 sodassa Espanjaa vastaan, minkä seurauksena Espanjan laivaston tulitti Valparaisoa. Tämän seurauksena maassa todettiin voimakkaan laivaston olevan välttämätön suojaamaan rannikkoa. Presidentti Errazurizin johdolla maan hallinto uudelleen organisoi ja varusti laivastoa, joka oli valmiina sotatoimien alkaessa 1879.

title: Ison-Britannian laivaston ilmavoimat

text: Ison-Britannian laivaston ilmavoimat ( ("FAA"), kirjaimellisesti kääntäen ”laivaston ilma-ase”) on Ison-Britannian Kuninkaallisen laivaston osa, jonka vastuulla ovat ilmaoperaatiot.

title: CVA-01-luokka

text: CVA-01-luokan tai Queen Elizabeth -luokan piti olla vähintään kaksi alusta käsittänyt Britannian Kuninkaallisen laivaston lentotukialusluokka, jonka piti korvata silloin käytössä olleet lentotukialukset. Alusten piti taata Britannian laivastomahti maailman merillä, kun se olisi kyennyt operoimaan ilman muiden Nato-maiden tukea kylmän sodan kriisipesäkkeissä.

title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Yhdysvaltain laivaston historia jakautuu kahteen pääaikakauteen: vanhaan laivastoon ("Old Navy"), joka oli pieni, mutta arvostettu purjealusten muodostama joukko sekä tunnettu myös Yhdysvaltain sisällissodan aikaisesta edistyneestä panssaroitujen laivojen käytöstä; sekä uuteen laivastoon ("New Navy"), joka syntyi 1880-luvun modernisointiohjelman tuloksena ja lopulta nosti Yhdysvaltain laivaston voimakkaimmaksi maailmassa.

text: Keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneet kehittyivät viidestä vuonna 1904 Yhdysvalloista ostetusta Holland-tyyppisestä sukellusveneestä. Japanin sukellusvenease kehittyi toiseen maailmansotaan mennessä määrän ja tietotaidon kasvaessa yhdeksi voimakkaimmista ja monipuolisimmasta maailmassa.

title: Maltan saattueet

text: Välimeren sotilaallinen tilanne muuttui merkittävästi. Italian laivasto oli nyt maailman viidenneksi suurin. Ison-Britannian laivasto oli jäänyt yksin suojelemaan sekä Atlanttia että Välimerta. Ranskan laivaston pelättiin joutuvan akselivaltojen haltuun. Se kuitenkin estettiin iskuilla Ranskan laivastotukikohtiin. Isku puolestaan aiheutti melkein sotatilan Isoa-Britanniaa vastaan Välimerellä.


query: Kuinka monta saarta Oulujärvessä on?

title: Oulujärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 667 saarta. Niistä suurin on Ärjänselän ja Niskanselän toisistaan erottava Manamansalo (7507 ha), joka on suurimmaksi osaksi hiekkakangasta ja sen vuoksi hiekkarantojen ympäröimä. Toiseksi suurin Käkisaari (2035 ha), joka oli aikaisemmin niemi ja joka on ”irrotettu” mantereesta Kaivosojan kanavalla veneilyn helpottamiseksi. Näin on toimittu myös Neulaniemellä. Näitä kolmea saarta ei sisällytetä seuraaviin tilastoihin. Muiden saarten yhteispinta-ala on 2117 hehtaaria, mikä on noin 2,3 % järven kokonaispinta-alasta. Muista saarista viisi ovat yli neliökilometrin suurisia, 125 yli hehtaarin suurisia, 526 yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia. Kun tarkastellaan saaria järvenosien mukaisesti, antaa ympäristöhallinnon virannomaiset seuraavanlaisia tuloksia.[4]

title: Oulujärvi

text: Oulujärven rantamilla on säilynyt paljon ikivanhoja tarinoita, jotka kertovat seudun elämästä ja järven saarten alkuperästä. Yksi tunnetuimmista tarinoista koskee Manamansalon kirkon kelloa. Sen mukaan vienalaiset ryöstivät aikoinaan Manamansalosta Oulujärven erämaan ensimmäisen kirkon kellon. Rapparien veneessä se alkoi kuitenkin pitää meteliä, jolloin tapparamiehet luulivat kellon haluavan toiseen veneeseen. Niinpä he ryhtyivät siirtämään sitä keskellä Rusilanlahtea toiseen veneeseen ja siinä tuoksinassa kello tarinoiden mukaan solahti järveen. Tarinoiden mukaan kello soi pahaenteisesti kovien myrskyjen aikana ja ennusti tuhoa ja sotia. Myöhemmin kelloa yritettiin etsiä järven syvyyksistä mutta turhaan. 1960-luvun lopulla kerrottiin, että kello olisi Solovetskin luostarisaarella. Myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet, että Oulujärven erämaaseurakunnan kirkonkello on todella siellä.

title: Vaara-Suomi

text: Maisemamaakuntajaossa Vaara-Suomi jakautuu jotakuinkin kahtia: "Vaara-Karjalaan", johon kuuluu suuri osa Pohjois-Karjalaa, sekä "Kainuun ja Kuusamon vaaramaahan", johon kuuluu pääosa Kainuusta ja Koillismaasta. Lisäksi Oulujärvi ympäristöineen muodostaa tässä jaottelussa oman erillisen "Oulujärven seudun". Tosin Oulujärveä ympäristöineen ei aina muutoinkaan lasketa varsinaisesti Vaara-Suomeen kuuluvaksi.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Kainuun maakunta

text: 1550-luvulla alueesta muodostettiin oma hallinto- ja kirkkopitäjänsä. Tili- ym. virallisissa asiakirjoissa käytettiin nimityksiä ”Ulo eremarken” (Oulun erämaa) tai ”Uleträsk socknar” (Oulujärven pitäjät). Seurakuntaa, joka 1550- ja 1560-lukujen vaihteessa erotettiin Limingasta, nimitettiin ”Oulujärven erämaan seurakunnaksi”. Sen ensimmäinen kirkko rakennettiin Manamansaloon, mutta venäläiset hävittivät sen pitkän vihan aikana 1581. Oltuaan sodan tuhojen seurauksena vuosina 1585–1598 väliaikaisesti osana Liminkaa, Oulujärven erämaa erotettiin jälleen omaksi pitäjäkseen vuonna 1599. Elpyneen pitäjän hallinnon ja seurakunnan keskuspaikaksi tuli nyt Paltamon kylä (nyk. Paltaniemi) Oulujärven Paltaselän etelärannalla. Aluksi sitä kutsuttiin vanhalla nimellään Oulujärven pitäjäksi, mutta Kajaanin linnan perustamisen jälkeen 1600-luvun alussa ”Kajaanin pitäjäksi” (ruots. Cajanaborgs socken). Pitäjän alue, joka idässä ulottui uuteen valtakunnan rajaan, vastasi osapuilleen nyky-Kainuun aluetta.

title: Vaala

text: Aiemmin myös Oulujärvi sekä Oulujoki olivat merkittäviä liikenneväyliä. Koskenlaskijasuvun omistaman Lamminahon talon pihapiiri 1800-luvun alkupuolen päärakennuksineen, monine muine rakennuksineen ja irtaimistoineen kuvastaa Oulujokea tervaveneiden ja matkailijoidenkin reittinä.

title: Kajaani

text: Kajaanin alueen vedet kuuluvat pääasiassa Oulujärven vesistöön. Vain hyvin pieni osa vesistä kuuluu Vuoksen vesistöalueeseen. Oulujärven rantaa kuuluu pitkän matkaa Kajaaniin, pohjoisesta Jormuanlahden seudulta etelään aina Kouraniemen eteläpuolelle. Välillä sijaitsee muun muassa ennen jyrkistä vyöryvistä rannoistaan tunnettu Paltaniemi. Idässä Kajaanin alueeseen kuuluvat Sotkamon reitin länsipäässä Nuasjärvessä olevat Kuluntalahti ja pääosa Rehjanselkää. Kaupungin keskustan läpi virtaa Kajaaninjoki juoksuttaa Sotkamon reittiä pitkin tulevat vedet Oulujärveen. Sotkamoon saakka ulottuvan Nuasjärven vedenpinnan korkeus on 137 m ja Oulujärven vedenpinta 122 m joten putousta on lyhyellä matkalla lähes 15 m. Kaupungin kohdalla on kaksi vesivoimalaa, Koivukosken ja Ämmänkosken voimalat. Lännessä huomattavimmat joet ovat Vuolijoki ja Vuottojoki. Kaupungin alueella on myös lukuisia pikku järviä ja – jokia. Suurin osa kaupungin alueen vesistöistä kuuluu Kajaaninjoen valuma-alueeseen, mutta on myös pienempiä jokia tai puroja, jotka purkavat valuma-alueensa suoraan Oulujärveen. Maininnan ansaitsee Kajaanin alueen lounaisosassa sijaitseva Mainuanjoki.

title: Oulujärvi

text: Paltaselällä on laskettu olevan 145 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 641 hehtaaria, mikä on noin 3,6 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Tevä (141 ha) ja Koljolansaari ovat yli neliökilometrin suuruisia, 39 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 103 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita merkittäviä saaria Paltanselällä ovat Ärjänselän rajasaari Toukka, Paltajärven lahdessa sijaitsevat Savisaari ja Sokasaari, Toukan pohjoispuolen lahdelmassa sijaitsevat Lehtosaari, Hankosaari ja Lamponen, Paltanselän keskivaiheella sijaitsevat Selkä-Honkinen, Maa-Honkinen, Hevossaari, Iso-Pihlainen, Pieni-Pihlainen, Karhusaari, Nuottisaari, Kainuasaari, Tevä, Iso-Jatko, Koljolansaari, Mulkkusaaret, Lehtonen, Riuttasaaret, Ukkosaari ja Volosaari, sekä Mieslahdessa sijaitsevat Palonen, Lamponen ja Pukki.[3][1]

title: S/S Kouta

text: Nykyisin "Kouta" höyryää Oulujärvellä ja se voi kuljettaa kerralla 60 matkustajaa. Alus vaihtoi omistajaa viimeksi 2010–2011, jolloin laiva siirtyi uuden Oulujärven Laiva-Osakeyhtiön omistukseen. Alus liikennöi Oulujärvellä tilauksesta ja muutamia yleisöristeilyjä kesäisin.

title: Osinkotuotto

text: Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.

title: Iso Suolajärvi

text: Koska järven pinnan korkeus vaihtelee, ei voida yksiselitteisesti sanoa, kuinka monta saarta järvessä on. Erään maantieteellisen tutkimuksen mukaan järvessä on kahdeksan saarta, jotka eivät ole kertaakaan historiallisena aikana jääneet veden alle, mutta matalan veden aikana nekin ovat kaikki olleet toisinaan yhteydessä mantereeseen. Toisen käsityksen mukaan siellä on 11 tunnettua saarta, joista seitsemän järven eteläisellä ja neljä pohjoisella puoliskolla."

title: Oulujärvi

text: Niskanselällä on laskettu olevan 315 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 976 hehtaaria, mikä on noin 2,9 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Kuostonsaari (377 ha) ja Kaarresalo ovat yli neliökilometrin suuruisia, 58 muuta ovat yli hehtaarin suuruisia, 251 yli aarin ja loput neljä ovat alle aarin kokoisia. Muita merkittäviä saaria Niskanselällä ovat Säräisniemen eteläpuolella olevat Ykspisto ja Mäntysaari, järvenselällä sijaitseva Reimikari, Manamansalon pohjoista salmea vartioiva Kuostonsaari, sen pohjoispuolella ja Jaalanganlahdella olevat Kumpu, Kaarresalo, Venesaari, Tähyssaari, Hirvisaari, Apajakari, Lehtonen, Lamposensaari, Tikansaari, Lamponen, Iso-Kaattari ja Halkonen, sekä vielä Niskanselän pohjoisosissa olevat Ylä-Mulkku, Ala-Mulkku, Pihlajasaari, Vasikkosaari, Kuusisaari, Honkinen, Leväsaari, Siira, Marjonen, Nahkasaari, Siljasaari, Kalikka, Tiilisaari, Ylä-Vassila ja Ala-Vassila.[3][1]

title: Oulujärvi

text: Viimeisen jääkauden mannerjäätikkö oli painanut maankuorta vajaa kilometrin syvyyteen maan vaippaan. Kun jääkauden lopussa mannerjää oheni ja suli lopulta pois, jäi Oulujärven ympäristö Ancylusjärven järvenpohjaksi. Mannerjään poistuminen oli kuitenkin käynnistänyt maankohoamisen tuhansia vuosia aiemmin ja sen seurauksena Oulujärven rantoja kohosi vedenpinnalle. Oulujärvi oli aluksi Ancylusjärven lahti, joka lopulta kuroutui siitä irti noin 9000 vuotta sitten.[5][6]

title: Niskanselkä (Oulujärvi)

text: Niskanselkä on yksi Oulujärven kolmesta pääasiallisesta järvenselästä Vaalassa (muut Oulujärven pääasialliset järvenselät ovat Paltaselkä ja Ärjänselkä). Niskanselästä alkaa Oulujoki, joka laskee Perämereen. Niskanselkä kuten Ärjänselkäkin on Suomen suurimpia sisävesilakeuksia ja muistuttaa merta.

title: Oulujärvi

text: Vanhimmat asutuksen jäljet Oulujärven rannoilta on löydetty Paltamosta Kaarten ja Kitusenmutkan seudulta. Oulujärveä ei näiden jälkien syntyaikana kuitenkaan vielä ollut, vaan vesialue kuului osana Ancylusjärveen, joka tulvi Pohjanmereen 9000 vuotta sitten. Vasta tällöin Oulujärvi kuroutui omaksi vesialtaaksi. Suurin osa järven rantamien esinelöydöistä on kampakeraamiselta ajalta säilyneitä työkaluja ja saviastioiden palasia. Tärkein esihistoriallinen löytöpaikka sijaitsee Nimisjärven alueella, josta tavatulle keramiikalle on annettu jopa omat nimet Sär1 ja Sär2 Säräisniemen kirkonkylän mukaan.

title: Saar-riitti

text: Kokoelmaan "Yhdeksän Syyssadetta" on Suomessa kerätty somalinaisten luomia perinteisiä saar-runoja ja tarinoita. Aiheet käsittelevät niin rakkautta kuin politiikkaakin. Niissä on mm.opetuksia, miten toimia pirttihirmumiehen kanssa tai kuinka esittää ehtojaan naimisiinmenon suhteen.

title: Vaala

text: Kunnan kaakkois- ja itäosien maisemaa hallitsee Oulujärvi, jonka suurimpia Vaalan alueelle jääviä selkiä ovat Niskanselkä, Haiskinselkä, Ykspistonselkä ja Laiskanselkä. Suurimpia saaria Manamansalo ja Kuostonsaari. Tärkein joki Vaalankurkusta alkava Oulujoki. Oulujokeen yhtyy koillisesta Kutujoki, jonka suurimpia latvajärvi on Otermanjärvi ja Paatinjärvi. Rokuanjärven vedet virtaavat Rokuanojaa myöten Siikajoen sivujokeen Neittävänjokeen.

title: Oulujärvi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Reijo| title = Oulujärvi, Kainuun meri| location = Kuopio| publisher = Kustannuskiila| year = 1989| version = Kuvat: Jussi Mielikäinen| id = ISBN 951-657-271-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Reijo| title = Avara Oulujärvi: Elämää Oulujärvellä ja sen rantamilla| location = Kajaani| publisher = Reijo Heikkinen| year = 2007| id = ISBN 978-952-92-0009-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Latvala, Olli-Pekka & Sirkeinen, Viivi (toim.)| title = Löydä Oulujärvi: Kaikki Kainuun merestä yksissä kansissa| location = Paltamo| publisher = Oulujärven jättiläiset| year = 2005| id = ISBN 952-91-8541-3}}

title: Oulujärvi

text: Ärjänselällä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 500 hehtaaria, mikä on noin 1,3 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Ärjä (263 ha) on yli neliökilometrin suuruinen, 28 muuta ovat yli hehtaarin suuruisia, 172 yli aarin ja loput 6 ovat alle aarin kokoisia. Muita merkittäviä saaria Ärjänselällä ovat etelään työntyvässä Vuottolahdessa olevat Iso-Lamponen ja Ollikansaari, Käkisaaren eteläpuolella Honkinen ja Lattulansaari, Ärjänsaaren pohjoispuolella Lehtonen, Kotisaari, Naurissaari ja Pitkäniemi, ja Manamansalon pohjoisessa salmessa Munaluoto, Iso Kärppäsaari ja Talviaissaari.[3][1]

title: Ärjänselkä

text: Ärjänselkä on yksi Oulujärven kolmesta pääasiallisestä järvenselästä Kajaanissa, Paltamossa ja Vaalassa (ennen vuotta 2007 myös Vuolijoen kunnassa). Muut Oulujärven pääasialliset järvenselät ovat Niskanselkä ja Paltaselkä. Ärjänselkä kuten Niskanselkäkin on Suomen suurimpia sisävesilakeuksia ja muistuttaa merta. Ärjänselkä on arvion mukaan Suomen sisävesien suurin ulappa. Ärjänselän karttaan voi piirtää 80 neliökilometrin kokoisen ympyrän, jonka sisälle ei osu yhtään saarta. Ärjänselän ja Niskanselän välissä on Manamansalo. Selästä pyydetään muikkua, haukea ja kuhaa.

title: Savolaisten asutusliike

text: Kruunu vaikutti erityisen vahvasti Oulujärven erämaan asuttamiseen.[1] Oulujärven alueen eli nykyisen Kainuun ensimmäiset asukkaat tulivat Savon itä- ja keskiosista. 1530-luvulla savolaisasutus levisi Oulujärven länsipäähän ja Oulujokilaaksoon, Limingan erämaahan.[1][2] Tuolloin seudulle muutti 10-20 savolaista.[2] Savonlinnan vouti Gustaf Fincke painosti savolaisia muuttamaan Oulujärvelle ja keväällä 1552 Savon rintamailta muutti 140 perhettä Oulujärvelle, 400 kilometriä pohjoiseen.[1] Kustaa Vaasa kielsi pohjalaisia häiritsemästä uudisasukkaita ja Fincke lähetti Oulujärvelle sotilaita suojelemaan savolaisia paitsi pohjalaisilta, myös vienankarjalaisilta.[2] Kuninkaan tarkoituksena olikin vahvistaa Ruotsin valtaa kiistellyllä rajaseudulla ja vallata maita, jotka Pähkinäsaaren rauhan mukaisesti olisivat kuuluneet Venäjälle.[1]

title: Kivesjärvi (järvi)

text: Järvessä on paljon saaria ja luotoja. Suurimmat ovat Hangonsaari ja Poronsaari. Kivesjärvi laski aikaisemmin Alanteenjokea Oulujärven Alanteenlahteen, mutta 1800-luvun alkupuolella tapahtuneessa vesireittien kunnostustöissä Kivesjärvelle kaivettiin uusi laskujoki, Varisjoki, joka päättyy Oulujärven Varislahteen. Jonkinlaisena uomana myös Alanteenjoki kuitenkin vielä esiintyy, vaikka siinä olevan Alanteenjärven pinta normaalitasollaan onkin 30 senttimetriä Kivesjärven pintaa ylempänä. Silti Kivesjärvi luokitellaan vielä myös bifurkaatiojärveksi. Varisjoen kaivamisen johdosta vedenpinta Kivesjärvessä laski pari metriä. Varisjoessa oli ennen uiton ja kalanviljelylaitoksen suorittamia vesistötöitä kymmenisen koskea, mutta nyt vain kolme. Kives- ja Oulujärven tasoero on 12 metriä.

title: Oulujärvi

text: Oulujärveen laskee kaksi valuma-alueeltaan laajaa ja virtaamaltaan suurta jokea, Kajaaninjoki ja Kiehimänjoki sekä pienehköt Varisjoki ja Mainuanjoki. Oulujärven vedet virtaavat Oulujoen kautta Perämereen. Oulujärven vesireitti oli aikoinaan merkittävä kulkuväylä, vaikka reitin joet olivatkin vuolasvirtaisia ja kivikkoisia.

title: Yhdystie 8820

text: Yhdystie 8820 eli Manamansalontie–Alassalmentie on Suomen maantieverkostoon kuuluva yhdystie. Se johtaa valtatieltä 22 Paltamon Hahtolanmäeltä Manamansalon kautta Oulujärven etelärannalle Säräisniemen ja Vuolijoen väliselle seututielle 879. Aiemmin tie oli numeroitu maantieksi numero 882, vuoden 1993 tienumerouudistuksen yhteydessä tie numeroitiin yhdystieksi 8820. Tiellä liikennöi Alassalmen lossi Manamansalon eteläpuolella sijaitsevassa saarta ja mannerta erottavassa salmessa.

title: Koutaniemi (niemi)

text: Koutaniemi on niemi Kajaanissa, ja se sijaitsee saman nimisessä kylässä. Sen länsipuolella on Oulujärven Ärjänselkä, länsipuolella Paltajärvi, joka on samalla tasolla kuin Oulujärvi ja yhteydessä Oulujärveen. Alueella on lampia ja pieniä järviä, joista suurin on Kattilajärvi.

title: Savolaisten asutusliike

text: Sodankin aikana 1570-luvulla Oulujärven savolaisasutus kasvoi, niin että siellä oli lopulta 208 verotettavaa taloa. Suurin osa asui Oulujärven ympärillä, mutta asutus jatkui aina seudulle, jonne myöhemmin rakennettiin Sotkamon kirkko. Myös Emäjoen varrella oli taloja, enimmäkseen Ristijärvellä, mutta myös Hyrynsalmella asti. Myös Puolangalla oli monta taloa, ja Iijoen varrella Pudasjärvellä jonkin verran. Kainuussa ei ilmeisesti ollut enää paljonkaan saamelaisia, vaan heidän talvikylänsä oli Kuusamossa asti. He olivat ehkä paenneet sinne vienankarjalaisten hyökkäyksiä.[6]

title: Drop Mania

text: "Drop Mania" muistuttaa "Tetristä": ruudun yläreunasta putoaa värikkäitä paloja, jotka kerääntyvät ruudun alareunaan. "Drop Maniassa" tarkoituksena on järjestää palikoita samanväristen palojen ryhmiin ja osua niihin samanvärisellä ”räjähdyspalikalla”, joka tuhoaa ryhmän, jolloin pelaaja saa pisteitä. Pisteiden saanti riippuu siitä, kuinka iso ryhmä on, kuinka monta ryhmää räjähtää kerralla ("combo") ja kuinka monta ryhmää räjähtää peräkkäin ("chain").

title: Oulujärvi

text: Oulujärvi on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa ja Kainuun Kajaanissa ja Paltamossa sijaitseva järvi. Oulujärvi on Suomen viidenneksi suurin järvi Saimaan, Päijänteen, Inarijärven ja Pielisen jälkeen. Koska järvi on alueensa suurin järvi, on sitä kutsuttu myös Kainuun mereksi.[1][2]

title: Oulujärvi

text: Oulujärven yleisimmät kalat ovat muikku, ahven, kuha, järvitaimen, hauki, siika ja norssi. Kuhaa ja taimenta saadaan voimayhtiöiden velvoiteistutuksista. Ammattikalastajien määrä on viime vuosina laskenut saalismäärien vähenemisen johdosta. Oulujärvellä alueella tavataan vuosittain 150 eri pesivää lintulajia.

title: Mulkkusaaret

text: Mulkkusaaret ovat kolme lähekkäistä Paltamoon kuuluvaa saarta Oulujärvellä. Saaret sijaitsevat Oulujärven Paltaselällä Tevän saaren koillispuolella, noin viisi kilometriä Melalahden kylältä eteläkaakkoon ja noin yhdeksän kilometriä Kajaanin Paltaniemen kylältä pohjoiskoilliseen. Saaret muodostavat koillis-lounaissuuntaisen peräkkäisten saarten ketjun. Saaria peittää pääasiassa havumetsä, ja osa saarten rannasta on avokalliota. Eteläisimmän saaren länsirannalla on laavu.