query: Milloin Kangasalan kirkon torni kaatui?

title: Kangasalan kirkko

text: Kangasalan kirkko on 1760-luvulla rakennettu kivikirkko. Kirkko, joka on Antti Piimäsen rakentama Ruotsin yli-intendentinviraston laatiman suunnitelman pohjalta, sijaitsee Kangasalan keskustassa Kirkkoharjun kupeessa. Kirkko otettiin käyttöön ilman tornia 1767, mutta lopullisesti kirkko torneineen valmistui syksyllä 1776. Kirkon torni kaatui vuonna 1782 ja uusi torni valmistui syksyllä 1800. Kirkossa on nykyään Kangasalan urkurakentamo Oy:n 1988 rakentamat 34-äänikertaiset urut kolmella sormiolla. Persoonallisena yksityiskohtana kirkon katto muodostuu sadoista raameissa olevista tähdistä. Kirkon vasemman takasivustan seinään on muurattu kivi, joka legendan mukaan on toiminut Kuussalon Kaarinan mestausalustana.[1] Veripisarat Kangasalan vaakunassa symboloivat tätä tapahtumaa.

title: Pertunmaan kirkko

text: Pertunmaan kirkko on Pertunmaalla sijaitseva rakennusmestari Matti Vihosen piirustusten mukaan 1929 rakennettu puinen lyhytsakarainen tornillinen ristikirkko. Kirkon pinta-ala on 400 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 400 hengelle. Kirkko rakennettiin osin paikalle siirretyistä Hartolan vanhan kirkon hirsistä ja samaan muotoon. Torni on rakennettu Hartolan kirkon kellotapulista, mutta eri muotoisena. Se on kolmikerroksinen ja ylhäällä on telttakattoinen lyhty. Kirkon kaksi kelloa on saatu Mikkelin entisestä venäläisestä sotilaskirkosta 1924. Kirkossa on päistään pyöristetyt ikkunat ja rakennuksen kulmissa on pilasterit, ulkokatot ovat satulakattoja. Sisäkatteena on lautaholvi, sisäseinät ovat hirsipinnalla. Kirkkoa korjattiin 1958. Kirkon 11-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1940. Alttaritaulun "Jeesus siunaamassa lapsia" on maalannut Albert Carlsson.

title: Kangasala

text:
Erään selityksen mukaan Kangasalan nimi johtuu sanasta "kangas", joka on muinaisgermaaninen laina ja sukua saksan Gang- sekä ruotsin gång-sanoille ja tarkoittaa käytävää, kovapohjaista kulkureittiä tms. Kangasala onkin tunnettu harjujonostaan, joka on ollut keskeinen kulkuväylä kautta aikojen. Nimi kokonaisuudessaan tarkoittaa samaa kuin "kankaanala", mutta se kuuluu toiseen sanatyyppiin: kynnysalla/kynnysala, taivasalla/taivasala, katosalla/katosala. Nimen taivutus on näin ollen epäsäännöllinen: mennään "Kangasalle" ( ei "Kangasalaan" tai "Kangasalalle"). Kuitenkin Kangasalla asuvasta henkilöstä käytetään nimitystä "kangasalalainen", ja myös muotoa "Kangasalalle" käytetään muuta kuin liikkumista tarkoittavissa asiayhteyksissä, esim. "Kangasalalle tyypillinen piirre..." tai "Kangasalalle myönnettiin valtionapua..." On myös selitetty, että Kangasala on ugrilaisen termin "kannas" johdannainen. Se tulisi esihistorialliselta ajalta, jolloin vesistöt olivat 8-14 metriä nykyistä korkeammalla. Vesireittejä oli useita ja alueelle tuli parikin merenlahtea joiden väliin jäi korkea harjukannas. Paikalla on ollut asutusta jatkuvasti kivikaudelta lähtien. Ugrisanasto tulee ajalta ennen ajanlaskun alkua, jolloin Pirkkalan alue oli tärkeä liikenteen solmukohta, kuljetettaessa etelään lohta, tervaa ja turkiksia.
Kangasalan nimi tavataan asiakirjoista ensi kerran vuonna 1403, jolloin se oli ollut Pirkkalasta eronneena noin puoli vuosisataa. Kangasalan kirkko sijaitsi aluksi Liuksialan kylässä Roineen rannalla, josta nimi levisi koko pitäjän nimeksi. On arveltu, että kirkon sijainti Pirkkalasta katsottuna "kankaan alla" eli kangasalla, on vaikuttanut nimen syntyyn. Nykyiselle alueelleen kirkko sijoitettiin vasta 1600-luvulla, joten nykyisestä kirkosta tai kirkonkylästä ei nimen syntyminen ole voinut johtua. Muistitietona on tallennettu, että kun väki ennen vanhaan meni Tarpilan, Pikkolan ja Rekiälän pelloille touoille, ruista repimään ja nauriita kylvämään, se sanoi menevänsä kankaan alle. Tämä sopii suunnan ja maaston perusteella hyvin näkemykseen, että Kangasala aluksi sijaitsi Liuksialan suunnalla.

title: Pohjaslahden kirkko

text: Rakennus edustaa 1920-luvun klassisismia. Sen alttaripäädystä ulkonee runkohuonetta matalampi ja kapeampi suorakulmainen sakasti. Runkohuoneen levyinen viistolappeisena portaittain kapeneva torni päättyy satulakattoon, eteiset ovat tornin ja runkohuoneen yhtymäkohdassa molemmin puolin rakennusta. Torniosassa on sekä seurakuntasali, lehteri ja kerhotila että varsinainen kellotapuli, jonka kellot ovat vuodelta 1931. Kirkon tukirakenteina ovat betonipalkistot, jotka myös kannattavat kirkkosalin puista tasakattoa. Kirkkoa on korjattu 1958 ja 1962-1964, sen pinta-ala on 386 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Kirkon 10 + 2 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1944, alttaritaulun "Jeesus opetuslapsineen Getsemanessa" on maalannut Urho Lehtinen vuonna 1932. Pohjaslahden kirkko on suojeltu kirkkohallituksen päätöksellä 1.4.2003.

title: Laihian kirkko

text: Kirkon rakennutti vaasalainen raatimies Herman Höckert, se on järjestyksessä Laihian kolmas kirkko. Vuonna 1642 valmistunut edellinen kirkko purettiin 1809 ja sen hirsistä rakennettiin Ylipotin luhtiaitta Laihian Potilan kylään. Kirkon läntiseen sakarapäätyyn liittyy korkea suorakulmainen torni lyhtyineen, tornin kellot ovat vuosilta 1724 ja 1869 ja tornin huipulla on kukko. Kirkon ristikeskustassa on pieni kattoratsastaja. Tornissa on kaareutuva kupu. Kirkkosalin sisäkatteena ovat päädyistään pyöristetyt puuholvit, jotka yhtyvät ristikeskustassa. Sisäseinät ovat hirsipinnalla. Sakasti on sijoitettu kirkon kuorisakaraan, poikkisakaroita käytetään seurakuntatiloina. Kirkon pinta-ala on 800 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 1200 hengelle. Kirkon alttaritaulun "Lasaruksen herättäminen" on maalannut Lennart Segerstråle 1956, kirkossa on lisäksi veistoksia 1400-luvun alttarikaapista. Kirkon urut valmisti Kangasalan urkutehdas alun perin vuonna 1943 ja laajensi niitä 49+2 -äänikertaisiksi vuonna 1957.

title: Husby-Sjuhundran kirkko

text: Jo varhaisessa vaiheessa kirkon länsiosaan pystytettiin torin. Vuonna 1728 torni hajotettiin ja kirkkoa pidennettiin yhdeksällä metrillä. Kun kellotapuli kaatui myrskyssä vuonna 1806 päätettiin asehuoneen päälle rakentaa uusi kellotorni. Se valmistui vuonna 1812; sen yläosa on rakennettu puusta.

title: Kangasalan kirkko

text: Hytönen, Pentti: Kangasalan kirkko ja sen palvelijat 1400−1995. Kangasalan seurakunta, Kangasala 1995. Hytönen, Pentti; Juvonen, Kirsti; Puula, Leo (toim.): Kangasalan kirkkomaat. Kangasala-Seura ry., Kangasala 1998. Jäntti, Juha: Liuksialan kappeli vaalii vuosisatojen perinnettä. Kotikirkko. Kangasalan seurakunnan juhlaliite 5/2017, 4−5. Ojanen, Eeva: Kuhmalahden seurakunnan historia. Kuhmalahden seurakunta, Kuhmalahti 1992.

title: Turun Koroisten kirkko

text: Piispanlinnan torni on historiallisten lähteitten mukaan ollut mahdollisesti olemassa vielä 1600-luvulla, jolloin Gyllenius kirjoitti päiväkirjaansa Koroistenniemellä olleesta tornista. Gylleniuksen mukaan tornin ajateltiin olleen piispan asuntona. Tieto piispanlinnasta säilyi myös paikallisessa perimätiedossa, jonka mukaan linna olisi ollut kolmikerroksinen torni, joka myöhemmin kaatui Aurajokeen. Arkeologisen todistusaineiston, erityisesti toisen kivirakennuksen perustusten kallistuman on tulkittu olevan yhteneväistä tornia koskevan perimätiedon kanssa.

title: Karijoen kirkko

text: Karijoen kirkko on Salomon Köhlströmin vuosina 1808–1812 Karijoelle rakentama puinen erivartinen ristikirkko. Kirkkoon liittyy Köhlströmin rakentamille kirkoille tyypillinen moninivelinen kellotapulia muistuttava torni alttaria vastapäätä olevassa sakarassa. Kirkon kellot ovat vuosilta 1807 ja 1816. Runkohuoneen muoto ja suhteet edustavat uusklassismia. Sisäkatteena kirkossa on korkea puuholvi. Kirkon pinta-ala on 463 neliömetriä, ja siellä on istumapaikkoja 420 hengelle. Kirkkoa on korjattu vuosina 1904, 1914, 1954 ja 1977. Kirkon 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1960. Alttaritaulun "Hyvä Paimen" vuodelta 1954 on maalannut Kaarlo Lamminheimo. Kirkon saarnatuolin on tehnyt karijokinen puuseppä Mikael Sundstedt. Viimeistään vuoden 1904 aikana kirkko maalattiin ulkoa valkoiseksi, mutta nykyisen keltaisen värinsä se sai vuonna 1972. Sisätilojen maalauskoristeluja peitettiin 1950-luvulla ja palautettiin uudestaan näkyville 1977.

title: Suolahden kirkko

text: Kirkon torni on sijoitettu poikkeuksellisesti runkohuoneen toisen pitkän sivun kulmaukseen, kellot ovat kirkon rakentamisvuodelta 1940. Kirkon pinta-ala on 322 neliötä ja sinne mahtuu noin 350 henkeä. 14-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1949. Alttaritaulu "Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut, niin minä annan teille levon" on Alf Danningin 1954 maalaama. Taiteilija menehtyi kesken maalaustyönsä, hänen oppilaansa viimeisteli taulun. Taulussa Jeesus on kuvattu suolahtelaiseen maisemaan.

title: Kivijärven kirkko

text: Kivijärven kirkko on Kivijärvellä sijaitseva puinen tasavartinen satulakattoinen ristikirkko, jonka suunnitteli arkkitehti Theodor Decker. Istumapaikkoja kirkossa on 950. Ristikeskuksessa on kookas torni. Erillinen kaksinivelinen tapuli on vuodelta 1824. Kirkon aiemmat 14-äänikertaiset urut oli valmistanut Kangasalan urkutehdas 1960. Alttaritaulun "Pietari kieltää Jeesuksen" maalasi Carl Bengts 1931. Taulun lahjoittaja tuomari Toivo Anjala määräsi taulun aiheen.

title: Laukkalan kirkko

text: Laukkalan kirkko on Pielavedellä sijaitseva 1939-1940 rakennettu uusklassismia edustava tiilinen päätytornillinen pitkäkirkko. Basilikamainen runkohuone on satulakattoinen ja sen päädystä kohoaa portaittain kapea torni, sivulaivat ovat tavallista kapeammat. Runkohuone on rapattu sileäksi ja siinä on viistokatto. Sen suunnitteli rakennusmestari Emil Ikäheimo. Kirkkoa korjattiin vuonna 1957, sen pinta-ala on on 225 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 200 hengelle. Kirkon 12 + 1 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1957. Alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa" on Hilja Karolan vuonna 1945 maalaama.

title: Kuusjärven kirkko

text: Kuusjärven kirkko on Outokummun Kuusjärvellä sijaitseva uusgotiikkaa edustava, vuonna 1878 rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Ferdinand Öhman. Kirkon pitkiltä sivuilta ulkonee lähellä kuoripäätyä poikkilaiva ja kuoripäästä kapeampi ja matalampi sakasti. Torni päättyy huippuun, yksi kelloista on vuodelta 1878. Runkohuoneessa on satulakatto, kirkkosalissa on sisäkatteena puinen taitekatto. Kirkkoa on korjattu 1926, 1949, 1953 ja 1979. Istumapaikkoja siellä on 660 hengelle. Kirkon 12-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1915. Alttaritaulun "Ristiinaulittu" on maalannut Eino Härkönen 1914.

title: Kinnulan kirkko

text: Kinnulan kirkko on Kinnulassa sijaitseva puinen ristikirkko, jonka rakensi sieviläinen Otto Korkiakoski suurten nälkävuosien aikana 1864-1867. Istumapaikkoja kirkossa on 400. Kirkon ristivarsien yhtymäkohdassa on korkeampi särmäkatteinen osa ja sakaroissa loivat satulakatot. Toisessa päädyssä oleva torni on nelikulmainen ja taitekattoinen. Sisällä kirkon keskustassa on tasakatto, sakaroissa holvikatot. Kirkon alttaritaulu "Jeesuksen ylösnousemus" on Esko Töyrylän vuonna 1950 maalaama. Kirkon kello on vuodelta 1666. Kirkon 11-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1964, mutta ne on päätetty korvata uusilla, jotka vaativat muutoksia myös kirkkosaliin. Kirkkoa on korjattu 1916, 1939, 1962 ja 1974. Vuoden 1916 korjauksen suunnitteli arkkitehti Yrjö Sadeniemi, vuoden 1974 korjauksen arkkitehti Saara Juola.

title: Pihlajaveden kirkko

text: Pihlajaveden kirkko tai "Pihlajaveden uusi kirkko" on Keuruun Pihlajavedellä sijaitseva Lauri Heikki Kuorikosken Intendentinkonttorissa Ludvig Isak Lindqvistin ja Ernst Lohrmannin laatimien piirustusten mukaan 1871 rakentama puinen päätytornillinen tasavartinen ristikirkko. Kuorikoski muokkasi piirustuksia rakentamisen aikana merkittävästi. Kirkon pinta-ala on 366 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 530 hengelle. Kuoripäädystä erkanee runkohuonetta matalampi sakasti, sisäkatteena ovat sakaroissa puiset taitekatot ja ristikeskustassa matala kartiokupu. Tyyliltään kirkko edustaa siirtymää empiretyylistä uusgotiikkaan. Kirkon torni on kaksinivelinen, kellot ovat vuosilta 1781, 1802 ja 1887. Kirkon alkuperäiset 14-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1916, niitä laajennettiin 16-äänikertaisiksi ja uudistettiin 1965. Nykyisin kirkossa on digitaaliurut. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Amanda Kjellberg 1881. Kirkossa olevan lasimaalauksen on tehnyt Jorma Oikari 1998.

title: Kuoreveden kirkko

text: Kuoreveden kirkko on Jämsän Kuorevedellä, noin 12 kilometrin päässä entisen Kuoreveden kunnan päätaajamasta Hallista sijaitseva puinen päätytornillinen pitkäkirkko, jonka rakensi Matti Åkerblom 1779. Kirkossa on pohjoinen ja eteläinen kylkirakennus ja itäpäässä 1915 rakennettu sakaristo. Torni on kolminivelinen ja siinä on sipulikupoli. Sisällä on puuholvit ja näkyviin jätetyt sideparrut. Kirkon pinta-ala on 400 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 460 hengelle. Kirkon 17-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1970. Kirkkoa on korjattu 1845, 1915 ja 1964.

title: Koijärven kirkko

text: Koijärven kirkko on Forssan Koijärvellä sijaitseva puinen satulakattoinen päätytornillinen pitkäkirkko, joka rakennettiin metsänhoitaja Mauno Kallion piirustusten mukaan 1920-1922, alun perin Kojon manttaalikunnan seurantaloksi. Torni rakennukseen lisättiin 1923 ja kirkoksi se vihittiin 16. joulukuuta samana vuonna. Vihkimisen toimitti Tampereen hiippakunnan piispa Jaakko Gummerus. Kirkkosali on yksilaivainen, sisällä on puinen tasakatto. Kirkon pinta-ala on 315 neliötä ja siinä on istumapaikkoja noin 250 hengelle. Kirkon 10-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1968. Taiteilija Elias Muukan maalaama alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa" saatiin lahjoituksena 1924. Kirkon kaksi kelloa on valettu Jaroslavlissa ja ostettu Tammisaaren entisestä venäläisestä sotilaskirkosta. Molemmissa on teksti ""Maa, julista suurta iloa. Kiittäkää taivaat Jumalan kunniaa"". Kirkon ulkovuorausta korjattiin 1930 Ilmari Launiksen suunnitelman perusteella ja koko rakennus peruskorjattiin 1953 Ilmari Wirkkalan suunnitelman mukaan. Kirkon ulkoseinät maalattiin vaaleiksi 1997.

title: Kangasalan kirkko

text: Alun perin kellotapuli sijaitsi kirkkoa vastapäätä Tapulinmäellä. Kellotorni valmistui lopulta kirkon yhteyteen syksyllä 1776. Rakennusjälki ei kuitenkaan ollut kauttaaltaan hyvää, ja vuoden 1780 piispantarkastuksessa tornissa todettiin repeämiä, jotka olisi pitänyt korjata kiireesti. Korjaustöiden aloittaminen kuitenkin kesti, ja torni kaatui toukokuussa 1782 vieden mukanaan myös osan kirkkomaan kiviaitaa. Uuden tornin rakentamisen suunnittelu saatiin alkuun vuonna 1785, mutta varsinaiset rakennustyöt aloitettiin kuitenkin vasta toukokuussa 1799. Rakennustöiden aloittamista olivat viivästyttäneet ilmeisesti katovuodet ja köyhyys. Uusi torni valmistui syksyllä 1800.[4]

title: Munsalan kirkko

text:
Munsalan kirkko on kirkkorakennus Pohjanmaalla Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Harmaakivisen kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1777, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1792. Tukholman yli-intendentin virasto hylkäsi muurarimestari David Olanderin alkuperäiset suunnitelmat, mutta kelpuutti Olanderin ja Jaakko Rijfin rakentamaan kirkko omien piirustusten pohjalta.
Kirkko on päätytornillinen ristikirkko, jonka pääsakaran toisessa päässä on torni ja toisessa päässä kuori, josta erkanee matalampi ja kapeampi sakaristo. Tornin kiviosa päättyy puiseen barokkityyliseen lyhtyyn. Kirkkosalin katossa on puinen tynnyriholvaus. Kirkko tunnetaan varsinkin uruistaan, jotka ovat Suomen vanhimmat kirkkourut ja jotka on rakentanut Ericus German vuonna 1736 alkujaan Kokkolan ensimmäiseen kirkkoon, josta ne siirrettiin Munsalaan. Urut ovat 21-äänikertaiset. Ne uudelleenrakensi Petter Lybeck vuonna 1879. Vuonna 1976 ne ennallistettiin vuoden 1738 asuun Kangasalan Urkutehtaan toimesta.

title: Kangasalan kirkko

text: Kesällä 2017 tehdyssä remontissa otettiin alttari irti seinästä. Uusi alttari otettiin käyttöön Kangasalan kirkon 250-vuotis- ja Kangasalan seurakunnan 650-vuotisjuhlamessussa Kangasalan kirkossa 29.10.2017 piispa Matti Revon johdolla.

title: Syvänniemen kirkko

text: Syvänniemen kirkko on Johan Victor Strömbergin suunnittelema Kuopion Karttulan Syvänniemelle vuonna 1925 tiilestä ja betonista rakennettu tornillinen pitkäkirkko, jonka kuori on kolmitaitteinen. Kuoren vieressä on muuta kirkkoa matalampi sakasti. Kirkon torni on sisäänkäyntipäässä, kellot ovat vuodelta 1925. Kirkon runkohuoneessa on satulakatto. Kirkkoa on korjattu vuonna 1950. Kirkon pinta-ala on 420 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 500 hengelle. Alttaritaulun "Kristus ristillä" on maalannut Arthur Heickell 1911. Kirkon 14-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1926. Kirkkoa käytetään kesäisin ja joulun aikaan, se on suosittu hääkirkkona ja konserttien pitopaikkana.

title: Akaan kirkko

text: Akaan kirkko on Akaassa sijaitseva uusgotiikkaa edustava puinen, länsitornillinen, erivartinen ja sisäviisteinen ristikirkko, jonka suunnitteli Carlo Bassi Intendentinkonttorissa 1814 ja joka rakennettiin 1816-1817. Kirkon kaikissa ristisakaroissa on kolmiopäädyt, ristikeskustassa on särmäkartiomainen katto. Sakaroiden sisäkatteena on lautaholvit, keskustassa puukupu. Korjauksissa 1800-luvun lopulla kirkon yksityiskohtia muutettiin koristeellisemmiksi ja torni uusittiin. Myöhempiä korjauksia on tehty 1908-1909, 1924, 1935 ja 1967. Istumapaikkoja kirkossa on 800 hengelle. Alttaritaulun "Kristuksen kirkastuminen" on maalannut Juho Forsell 1881, kirkon kattomaalaukset teki Kalle Carlstedt 1935. Kirkon järjestyksessä kolmannet, 27-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1982, kuorin lasimaalaukset hankittiin 1937. Akaan kirkko on ollut koko ajan samanniminen, vaikka vuosina 1946–2006 sen sijaintikuntana olikin Toijala.

title: Muuruveden kirkko

text: Muuruveden kirkko sijaitsee Muuruvedellä, entisen Juankosken kaupungin alueella Kuopiossa. Graniittisen kirkon suunnitteli Josef Stenbäck, ja se rakennettiin vuosina 1901–1904 silloisen Muuruveden seurakunnan kirkoksi. Istumapaikkoja on 1 200 ja pinta-alaa 690 neliömetriä. Muodoltaan kirkko on ristikirkko ja tyylisuunnaltaan se edustaa kansallisromantiikkaa, josta kertoo epäsymmetrisesti keskiakselista sivuun sijoitettu torni sekä suuret pyöreät ikkunat. Urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1981. Niissä on 16 äänikertaa ja kaksi sormiota. Alttarilla on krusifiksi. Kellot ovat vuodelta 1903.

title: Kangasalan kirkko

text: Seuraava suurempi remontti tehtiin 1890-luvun lopussa, mutta ennen sitä uusittiin muun muassa kellotornin katto 1850-luvulla. Vuonna 1869 kirkko valkaistiin sisältä sammumattomalla kalkilla. Vuonna 1845 kirkko sai ensimmäiset urkunsa. Urut tulivat Suomen ensimmäisestä urkutehtaasta, Kangasalan urkutehtaalta, jonka Anders Thulé perusti vuonna 1843 urkuverstaana. Kangasalan kirkon urut olivat urkutehtaan toiset urut (opus 2/1845). Ensimmäiset urut valmistettiin 1844 Tammisaaren kirkkoon ja toiset 1845 Kangasalan kirkkoon.

title: Kangasalan kirkko

text: Kangasalan kirkko on saanut tunnustusta esteettömyydestään ja saavutettavuudestaan. Vuonna 2000 Kangasalan kirkolle myönnettiin Invalidiliiton kunniakirja vammaisuuden ja esteettömyyden huomioimisesta. Radio Dein kuuntelijat valitsivat vuonna 2016 Kangasalan kirkon Suomen saavutettavimmaksi kirkoksi.

title: Lassilan kirkko

text: Lassilan kirkko on Porin Noormarkun Lassilan kylässä sijaitseva Matti Österlundin suunnittelema 1851–1854 rakennettu puinen tornillinen pitkäkirkko. Kirkon pinta-ala on 253 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 250 hengelle. Runkohuoneeseen liittyvät vastakkaiset matalina kylkiäisinä sakasti ja eteinen. Kupuun päättyvä torni on runkohuoneeseen nähden harvinaisesti eteisen kohdalla, sen kellot ovat vuosilta 1851 ja 1901. Satulakattoisen runkohuoneen sisäkatossa on puuholvi. Kirkkoa on korjattu 1894, 1920, 1924 ja 1976. Alttaritaulu "Jeesus, Johannes ja heidän äitinsä" on S. Buggin 1898 maalaama jäljennös Rafaelin taulusta. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1956. Hirrestä veistetty ja laudalla vuorattu kirkko oli alkuaan punainen, mutta väri muutettiin myöhemmin vaaleaksi. Kirkon ulkomaalaus uusittiin kesällä 2004.

title: Vähänkyrön kirkko

text: Vähänkyrön kirkko on David Olanderin vuonna 1803 rakentama tasavartinen ja sisäviisteinen ristikirkko, joka sijaitsee Vaasan Vähässäkyrössä. Kirkon piirustukset laati 1786 Intendentinkonttorissa Olof Tempelman. Niistä poiketen kirkon ristikeskustaan rakennettiin nelisivuinen torni lyhtyineen vasta vuoden 1937 korjauksessa. Kirkon pyörökaariset ikkunat ovat päädyissä kolmen ikkunan ryhmissä, joiden yläpuolella on matalat päätykolmiot. Päätyseinien muuraus jäljittelee rustikointia. Kirkkosalissa on sisällä puinen holvikatto, ulkokatteena on kuparipeltikatto. Uusklassinen kirkko muistuttaa tyyliltään kymmenisen vuotta aiemmin valmistunutta Alatornion kirkkoa. Kirkon pinta-ala on 638 neliötä ja siellä on 900 istumapaikkaa. Rakennusta on korjattu vuosina 1811, 1837, 1843, 1891–1893, 1905 ja 1937. Kirkon 20-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1962, niiden julkisivu on Zachariassenin uruista vuodelta 1878. Alttaritaulu "Ehtoollisen asettaminen" ja "Ristiinnaulittu" on Ebba Lundgrenin 1892 maalaama jäljennös Kristiinankaupungin kirkon alttaritaulusta. Aiempi Gustaf Erik Hedmanin 1819 maalaama alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on kirkon alueella sijaitsevassa siunauskappelissa. Kirkossa on myös keskiaikaisia veistoksia.

title: Tiistenjoen kirkko

text: Kirkon kellot ovat vuosilta 1982 ja 1979. Istumapaikkoja kirkossa on 600 hengelle. Runkohuoneesta ulkonee sitä kapeampi kuori ja pieni kylkiäinen. Runkohuoneessa on satulakatto, torni on nelipäätyinen ja sen ikkunat ovat suorapäätteiset, runkohuoneessa ne ovat pyörökaariset. Kirkkosali on jaettu pylväillä kolmilaivaiseksi, keskilaivan sisäkatto on pyöristetty ja sivulaivoissa on tasakatot. Kirkon alttaritaulu "Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut" on Kaarlo Lamminheimon 1953 maalaama. Kangasalan urkutehtaan alun perin Impilahden kirkkoon 1937 valmistamat 24-äänikertaiset urut tuotiin Tiistenjoen kirkkoon 1953.

title: Hinnerjoen kirkko

text:
Hinnerjoen kirkko on Hinnerjoella Eurassa sijaitseva vuonna 1755 valmistunut puukirkko. Nykyiselle paikalleen kirkko siirrettiin vuonna 1799. Tällöin kirkon yhteyteen rakennettiin myös torni ja muutoinkin laajennettiin Ruotsin yli-intendentin konttorin laatimien piirustusten mukaan. Rakennusmestarina toimi Lapin seurakunna lukkari Johan Höckert. Muodoltaan Hinnerjoen kirkko on erivartinen ristikirkko, jossa runkohuoneeseen liittyy kaksi lyhyempää mutta samankorkuista poikkisakaraa. Vuoden 1921 täysremontti tehtiin arkkitehti Ilmari Launiksen suunnitelman mukaan. Kirkkoa on remontoitu ainakin vuosina 1873, 1893, 1900, 1921 ja 1933.
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat 10-äänikertaiset ja 2-sormioiset mekaaniset urut vuodelta 1976. Kirkon alttarilla on Launiksen maalaama lasimaalaus "Kristus ristillä". Kirkon kolme kelloa ovat vuosilta 1627, 1739 ja 1825.

title: Kangasalan kirkko

text: Apostoli Johannesta esittävä puuveistos kirkossa Kattokruunu kirkossa Kangasalan kirkon vanha alttaritaulu Jumalan kaikkinäkevä silmä alttarin yläpuolella Kirkon koristeellinen saarnastuoli 1600-luvulta Kangasalan kirkon tornin rakentamisen muistolaatta Risti kirkon tornissa


query: Mitä fissio tarkoittaa?

title: Fissio

text: Fissio on ilmiö tai ydinfysiikan reaktio, jossa raskaan atomin ydin hajoaa kahdeksi tai useammaksi pienemmäksi tytärytimeksi ja samalla vapautuu energiaa (ja muita hiukkasia). Energia on ns. sidosenergiaa, sen määrä vastaa lähtöytimen ja tytärydinten välistä massavajetta. Fissiolle vastakkainen reaktio on fuusio, jossa taas kevyet atomien ytimet fuusioituvat raskaammaksi ytimeksi.[1]

title: Vetypommi

text: Vetypommi (tai fuusiopommi, lämpöydinpommi) on fuusioreaktioon perustuva ydinase. Tässä fuusiossa kahden vedyn isotoopin, deuteriumin ja tritiumin, yhdistyminen vapauttaa energiaa. Fuusiopommissakin suuri osa, joskus suurin osa, energiasta syntyy fissiossa, sillä fissiopommia tarvitaan fuusion sytyttimeksi, ja toisaalta fuusio voi käynnistää fissioreaktioita. Vetypommit voidaan luokitella fissio-fuusiopommeiksi tai fissio-fuusio-fissiopommeiksi.

title: Fissio

text: Sähköntuotannossa käytetään uraanin isotooppia 235U, koska se on ainoa luonnossa esiintyvä isotooppi, jolla saadaan aikaan fissioiden ketjureaktio termisillä neutroneilla. Fissiokelpoista 235U-isotooppia esiintyy luonnon uraanissa ainoastaan 0,7%; loput ovat 238U-isotooppia. Fissiossa voidaan käyttää myös muita uraanin keinotekoisia isotooppeja, kuten 239U ja myös plutoniumin keinotekoisia isotooppeja, kuten 239Pu ja 235Pu.

title: Fissio

text: Otto Hahn ja Fritz Strassmann havaitsivat ensimmäisinä vuonna 1939, että uraanin pommittaminen neutroneilla tuottaa todellakin alkuaine bariumia, eikä vain jotain jolla on samankaltaisia kemiallisia ominaisuuksia. Tämän perusteella Lise Meitner ja Otto Frisch esittivät samana vuonna, että uraaniydin halkeaa kahteen lähes yhtä suureen osaan. Termi fissio on lainattu biologian solunjakautumista koskevasta käsitteestä.[2][3]

title: Hyötöreaktori

text: Siinä, missä muissa ydinreaktoreissa fissiossa vapautuvia neutroneja hidastetaan sopivalla väliaineella kasvattamaan fission todennäköisyyttä, nopeissa reaktoreissa hidastamista tapahtuu vähemmän, vähemmän tiheiden hidastinaineiden käytön myötä (kuten nestemäisen natrium tai heliumin). Sen sijaan tarvittavan suuri määrä fissioita varmistetaan käyttämällä väkevämpää polttoainetta, jossa fissiilejä, eli "halkeavia" ytimiä on riittävän tiheässä ketjureaktion varmistamiseksi. Tällä myös yritetään välttää fissiomateriaalin hukkaa, joka syntyy joidenkin ytimien pelkästään absorboidessa hitaat neutronit. Reaktorin nimi tulee nimenomaan nopeista, hidastamattomista neutroneista.

title: Ydinase

text: Atomipommit saavat räjähdysvoimansa fissiosta, jossa raskaat ytimet (uraani tai plutonium) hajoavat kevyemmiksi atomiytimiksi, kun niitä pommitetaan neutroneilla. Ytimien halkeamisessa syntyvien neutronien halkaistessa jälleen uusia ytimiä syntyy räjähdysmäinen ketjureaktio, jossa vapautuu suunnattomasti energiaa. Toisinaan atomipommilla tarkoitetaan juuri fissiopommia, toisinaan taas mitä tahansa ydinasetta. Tämä sotkee jonkin verran käsitteitä.

title: Ydinreaktio

text: Fissiossa ydin hajoaa kahdeksi tai useammaksi kevyemmäksi ytimeksi joko spontaanisti tai absorboituaan törmäävän hiukkasen, esimerkiksi neutronin. Käytössä olevien ydinvoimaloiden energiantuotanto perustuu hallittuna ketjureaktiona etenevään fissioon. Hallitsematonta fissioketjureaktiota käytetään ydinaseissa.

title: Fuusioreaktori

text: Fuusioreaktori on peruslähtökohdiltaan turvallisempi kuin käytössä olevat fissioon perustuvat ydinreaktorit. Näin koska fuusioreaktio vaatii hyvin erityiset olosuhteet verrattuna fissioreaktioon. Jos fuusioreaktori vikaantuu fuusio lakkaa välittömästi toisin kuin fissioreaktorissa. Lisäksi fuusion tyypillisin reaktiotuote helium on varsin saasteeton verrattuna fission ydinjätteeseen, tosin reaktorin säteilemät protonit ja neutronit saastuttavat jossain määrin reaktorin rakenteet.

title: Spontaani fissio

text:
Matemaattisesti voidaan määritellä ehto spontaanille fissiolle, ja se on likimäärin:
missä Z on ytimen järjestysluku ja A on atomimassa.

title: Ydinfysiikka

text: Fission löytyminen tapahtui samana vuonna toisen maailmansodan puhkeamisen kanssa, ja sen mahdollinen sovellus sodankäynnissä tunnistettiin nopeasti. Jo vuonna 1939 Albert Einstein ja kolme muuta merkittävää tiedemiestä ottivat yhteyttä Yhdysvaltain presidentti Franklin Rooseveltiin kertoen, että voisi olla mahdollista rakentaa uraanin fissioon perustuva atomipommi. Tämän seurauksena Yhdysvaltain armeijassa aloitettiin tutkimustyö, joka huipentui Manhattan-projektiin ja maailman ensimmäiseen ydinkokeeseen.

title: Plutonium

text: Tavallisissa eli ns. hitaissa kevytvesireaktoreissa puhdasta plutoniumdioksidi-polttoainetta eli n. 3–5 % väkevöityä 239Pu-ydinpolttoainetta ei voida tehokkaasti käyttää, sillä hitaat eli termiset neutronit, jotka soveltuvat hyvin 235U-fissioon, eivät sovellu vastaavasti hyvin 239Pu-fissioon, koska niiden Vaikutusala (σ) on liian pieni. Puhdasta plutoniumdioksidi-polttoainetta voidaan kuitenkin käyttää erilaisessa ns. nopeassa reaktorissa, jossa fissioon vaadittavien neutronien liike-energia on suurempi. Tällaisessa ns. "nopeassa" reaktorissa jäähdyttimenä käytetään veden sijasta nestemäistä natriumia (LMFBR -reaktori) tai heliumia (GCFBR -reaktori), jolloin neutronit liikkuvat nopeammin. Kilogramma seostamatonta 239Pu-polttoainetta (3–5 % väkevöinnillä) tuottaa kolmessa vuodessa n. 10 miljoonaa kilowattituntia energiaa(?).

title: Spontaani fissio

text: Uraanin spontaanin fission löysivät 1940 neuvostoliittolaiset ydinfyysikot Georgi Flerov ja Konstantin Petrzhak.

title: Fissio

text: Fissioon pohjautuvat ydinaseet ovat erityistapaus. Niissä fissio-olosuhteita eli reaktiivisuutta nostetaan hyvin nopeasti jolloin lyhyessä ajassa ehtii vapautua erittäin suuria määriä energiaa.[5] Ytimen sidosenergia voidaan laskea Einsteinin yhtälöstä E=mc², missä m {\displaystyle m} on massavaje.[6] Fission tuottama energia voidaan tämän perusteella arvioida seuraavasti: uraanin sidosenergia per nukleoni on 7,6MeV kun taas fission lopputuotteilla (massaluvut A=90–150) se on noin 8,5MeV. Siispä fissioreaktiossa vapautuu energiaa noin 236·(8,5–7,6)=200MeV mikä on paljon enemmän kuin missään kemiallisessa reaktiossa.[7]

title: Spontaani fissio

text: Spontaani fissio on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto, joka on tyypillinen hyvin raskaille isotoopeille. Spontaani fissio on teoreettisesti mahdollinen uraanille ja toriumille tai yleensäkin ytimille, joiden atomimassa on vähintään 100 u. Käytännössä kuitenkin spontaani fissio on mahdollinen vain atomimassaltaan 230 u raskaammille isotoopeille, toriumista (232 u) alkaen.

title: Ydinvoima

text: Eräissä alkuaineissa voi suotuisissa olosuhteissa syntyä ketjureaktio, jossa fissiossa vapautuvat neutronit törmäävät muihin atomeihin ja aiheuttavat uusia fissioita. Jos kussakin fissiossa vapautuneet neutronit aiheuttavat keskimäärin ainakin yhden uuden fission, ketjureaktio pysyy käynnissä, muutoin se väistämättä pysähtyy. Ydinreaktorin tehon säätö perustuu yleensä vapaiden neutronien absorbointiin säätösauvoilla tai muilla keinoilla.

title: Ketjureaktio (fysiikka)

text: Ketjureaktiolla tarkoitetaan fysiikassa fissioiden ilmenemistä toisiaan aiheuttavana sarjana. Ketjureaktiossa fissiilissä eli halkeamiskelpoisessa aineessa, kuten uraani-235:ssä, tapahtuu ydinfissio, jossa vapautuu energiaa ja neutroneita. Nämä neutronit törmätessään muihin ytimiin aiheuttavat jälleen uusia fissioita. Ketjureaktio tapahtuu hallitsemattomasti ydinaseessa ja hallitusti ydinreaktorissa. Ydinenergian tuotanto perustuu ketjureaktiolle.

title: Spontaani fissio

text: Uraanilla ja toriumilla pääasiallinen radioaktiivinen hajoamismuoto ei kuitenkaan ole spontaani fissio, ja se jätetäänkin yleensä huomioon ottamatta paitsi silloin kun määritetään ko. alkuaineita sisältävien näytteiden tarkat radioaktiiviset hajoamismoodit ("haarautumissuhde").

title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Vapautuu noin 7,4 terajoulea energiaa. Fissio saattaa voida jatkua pidemmällekin, jolloin vapautuu enemmän energiaa. Fissio ei kuitenkaan käytännössä ole täydellistä ja muunlaisiakin ydinreaktioita voi tapahtua.

title: Springfieldin ydinvoimala

text: Voimala tuottaa energiaa yhdellä tai kahdella ydinreaktorilla joka/jotka eräässä jaksossa näkyvän ohjekirjan mukaan ovat ilmeisesti ""Fissionator 1952 Hidas-Fissio Reaktoreita"" ("Fissionator 1952 Slow-Fission Reactor").

title: Neutroniaktivointi

text: Muissa tapauksissa ja riippuen neutronin kineettisestä energiasta, neutronisieppaus voi aiheuttaa fission. Esimerkiksi yksi tällainen fissioon johtava reaktio:

title: Tsar-Bomba

text: Tsar-Bomba oli rakenteeltaan monivaiheinen (fissio-fuusio-fissio), tehokkuudeltaan noin 50-megatonninen vetypommi. Alkuperäinen kolmiosainen rakenne oli suunniteltu saavuttamaan noin 100 megatonnin teho, mutta tuolloin aiheutuva radioaktiivinen laskeuma olisi ollut suunnaton. Pommin tehoa päätettiin rajoittaa korvaamalla kolmas fissiovaihe, eli pommin tehon kaksinkertaistava uraani-238-kuori (joka olisi vahvistanut reaktiota huomattavasti perustuen uraaniatomien fissioon niiden kohdatessa fuusioreaktion myötä vapautuvat nopeat neutronit) lyijyllä. Tällä vaihdolla pommin tuottama kokonaisenergia jäi vajaaksi ja noin 97 % siitä tuli tällöin fuusiovaiheesta. Tämä teki pommista yhden kaikkien aikojen ”puhtaimmista” ydinaseista, koska se tuotti verrattain pienen radioaktiivisen laskeuman suhteessa tehoon. Tehdyn muutoksen perusteet on helppo ymmärtää, sillä suurimman osan laskeumasta tiedettiin päätyvän Neuvostoliittoon ja asutetuille alueille.

title: Fissio

text: Ketjureaktio johtuu siitä, että spontaanissa fissiossa ytimestä vapautuu 1–5 (luonnon uraanille keskimäärin 2,5[4]) vapaata neutronia. Neutronien osuessa uusiin ytimiin, halkeavat ne myös vapauttaen lisää vapaita neutroneja ja runsaasti energiaa sekä lämmön että gammasäteilyn muodossa. Jos fissiokelpoista ainetta on vähän, suurin osa neutroneista joutuu kappaleen ulkopuolelle eikä saa aikaan uusia fissioita. Mutta jos sellaista ainetta on riittävästi, kriittistä massaa suurempi määrä, ketjureaktio jatkuu yhä useamman ytimen haljetessa niin, että voi tapahtua jopa ydinräjähdys.

title: Darmstadtium

text: Darmstadiumin isotoopit hajoavat useimmiten alfahajoamisella ja joskus spontaanilla fissiolla. Suuren atomimassan isotoopeilla Ds:sta alkaen spontaani fissio on tosin pääasiallinen hajoamistapa. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden olemassaolo ja puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti varmentamaan (vuonna 2016):

title: Plutonium

text: Joissakin ydinaseissa 235U soveltuu paremmin kuin 239Pu. 235U puoliintumisaika 703 milj. vuotta on huomattavasti suurempi kuin 239Pu n. 24000 vuotta. 239Pu verrattaen lyhyt puoliintumisaika, merkitsee sitä, että ydinaseella on vain rajallinen käyttöikä, ellei asetta huolleta. Lisäksi 239Pu suurempi radioaktiivisuus voi haitata aseen elektroniikkaa. 239Pu on paras asemateriaali pieneen ydinaseeseen. Kun koolla ei ole niin väliä (esim. ICBM), käytetään usein uraania (puhdas fissio) tai uraania ja tritiumia (fissio-fuusio). Puhtaassa fissiossa käyttöikä on pisin, ja asetta ei ydinasemateriaalin osalta tarvitsee huoltaa. Fissio-fuusio-pommit sekä 239Pu-aseet vaativat huoltoa, sillä tritium ja 239Pu hajoavat melko nopeasti.

title: CANDU

text: Canadian Deuterium Uranium Reactor eli CANDU on raskasvesireaktorityyppi, jossa jäähdytin- ja hidastinaineena ensiöpiirissä on raskas vesi (Dideuteriumoksidi DO). Muiden raskasvesireaktoreiden tapaan tämän reaktorityypin etuna on, että polttoaineena voidaan käyttää isotooppisesti rikastamatonta luonnonuraania, joka on kevytvesireaktoreihin sopimatonta, sisältäen lähes pelkästään uraanin U isotooppia. Tässäkään reaktorityypissä U ei pääasiallisesti osallistu fissioon, vaan luonnonuraanin 0,7 % U osuus, hajoaa tytärytimiksi vapauttaen energiaa. Raskas vesi hidastaa fissiossa vapautuvia neutroneja enemmän kuin tavallinen "kevytvesi" (divetyoksidi HO) lisäksi se absorboi vähemmän vapaita neutroneja. Näin ollen fissiolle suotuinen todennäköisyys eli vaikutusala kasvaa ja fissiilit nuklidit fissioituvat myös pienemmillä isotooppirakastusasteilla aina luonnolliseen 0,7 % asti. Koska vaikutusala fissiolle on suurempi myös U-238 ja muut epäfissiilit transuraanit voivat hajota korkeammalla todennäköisyydellä CANDU-reaktorissa, tuottaen energiaa, mutta polttoaineen epäpuhtaudet vähentävät fissioiden määrää ja siten tehoa ja hyötysuhdetta. CANDU on hyötöreaktori, se tuottaa fissiilejä Pu-239 nuklideja epäfissiileistä U-238-nuklideista neutronikaappauksen ja transmutaation seurauksena (vastaavasti kuin kevytvesireaktori). Plutoniumia syntyy kuitenkin enemmän kuin kevytvesireaktorissa, koska U-238 isotooppinen osuus polttoaineessa on suurempi, ja neutronikaappauksen todennäköisyys on suurempi. Osa Pu-239-stä osallistuu sitten fissioon ja energiantuotantoon ja osa poistuu reaktorista polttoainehuollon yhteydessä. Raskasvesireaktori on siten hyödyllisempi ydinasemateriaalin tuotannossa kuin kevytvesireaktori. Lisäetuina ovat välttyminen suuren reaktoripaineastian rakentamiselta ja mahdollisuus polttoainesauvojen siirtoon reaktorin toimintaa keskeyttämättä.

title: Vetypommi

text:
Neuvostoliitto kokeili vetypommia 12. elokuuta 1953. On kiistanalaista, kuinka paljon saavutus nojasi maan omaan tutkimukseen ja kuinka paljon vakoiluun. Neuvostoliiton ensimmäinen vetypommi oli toisenlainen kuin "Mike", se pohjautui ns. "sloika" - kerroskakkurakenteeseen, jossa on fissiokelpoisen materiaalin ympärillä fuusioituva aine (litiumdeuteridi) ja uraanikerros, joka
oli pääasiassa U-238:ta. Fuusioreaktiossa syntyvät nopeat neutronit kuitenkin kykenevät halkomaan muuten "halkeamatonta" U-238:aa. Tämän pommin ("Joe-4") primäärivaihe tuotti noin 40 kilotonnin räjähdyksen ja koko pommi 200–400 kilotonnia. Neuvostoliiton ensimmäinen vetypommi oli käytännöllisempi kuin USA:n, sillä siinä ei käytetty suurta kylmyyttä vaativaa fuusioainetta. Suurin osa tämän pommin räjähdysenergiasta tuli kuitenkin fissiosta, ei fuusiosta, sillä se oli fissio-fuusio-fissio-tyyppinen ase. Sloika-rakenteella ei voitu kasvattaa pommin räjähdystehoa niin suureksi, kuin USA pystyi. Sloika-rakenne tuottanee käytännössä korkeintaan 1 Mt.

title: Spontaani fissio

text: Spontaani fissio on vastaavanlainen prosessi kuin fissio, paitsi että se ei ole itse itseään ylläpitävä eikä luo neutronivuota, joka on tarpeellinen fission jatkumiselle. Herkimmin spontaani fissio tapahtuu transaktinoideihin kuuluville alkuaineille, kuten rutherfordiumille.

title: Uraani-235

text: Paitsi alfahajoamisella, voi uraani-235-ydin hajota myös spontaanilla fissiolla. Silloin se halkeaa kahdeksi keskiraskaaksi ytimeksi ja samalla vapautuu keskimäärin 2,5 neutronia. Spontaani fissio on kuitenkin yksittäisen atomin kannalta varsin epätodennäköinen tapahtuma. Sen suhteen U-235:n laskettu puoliintumisaika on 3,5 · 10 vuotta ja hajoamisvakio näin ollen 6,28 · 10 s. Kun grammassa uraani-235:tä on 2,56 ·10 atomia, voidaan näin ollen laskea, että siinä hajoaa sekunnissa alfahajoamisella noin 79 360 atomia, mutta spontaanilla fissiolla vain yksi atomi 6250 sekunnissa eli vajaassa kahdessa tunnissa.

title: Mark 15 -ydinpommi

text: Mark 15 oli Teller-Ulam konstruktiota käyttävien nykyisten lämpöydinaseiden edeltäjä siinä mielessä, että sen sekundäärinen fuusio-osa oli suurimmalta osaltaan HEU-materiaalia (engl. "Highly Enriched Uranium", ks. uraanin väkevöinti) Sen sisällä oli fuusiopolttoainetta, mutta suurin osa aseen tehosta tuli HEU-materiaalin fission seurauksena. Myös ydinfuusion tuottamat neutronit osallistuivat HEU-kuoren fissioon.

title: Ydinfysiikka

text: Tunnetuimmat ydinreaktiot ovat fissio ja fuusio. Fissioreaktiossa raskas ydin hajoaa kahteen tai useampaan osaan absorboituaan esimerkiksi neutronin. Jos tällaisessa neutroneilla indusoidussa fissiossa syntyy riittävästi neutroneja, voidaan saada aikaan ketjureaktio. Käytössä olevat ydinvoimalat hyödyntävät tätä ilmiötä sähköntuotannossa.


query: Mistä syystä Myanmarin hallituksen vastaiset mielenosoitukset alkoivat?

title: Myanmarin historia

text: Ne Winin luoma yhteiskuntajärjestelmä alkoi 1980-luvun lopulla osoittaa murenemisen merkkejä. Maa oli siirtomaa-aikana ollut brittiläisen imperiumin tärkein riisintuottaja, mutta nyt maan talous oli kurjassa kunnossa ja se luokiteltiin maailman köyhimpien maiden joukkoon. Maahan oli syntynyt suppea sotilaseliitti, mutta tavallinen kansa oli riippuvainen pimeiden markkinoiden kulutustavaratarjonnasta.[29] Talouden elvyttämiseksi hallitus otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa. Vuonna 1987 maan valuutta devalvoitiin ja suurimmat setelit julistettiin mielivaltaisesti kelpaamattomiksi, mikä tuhosi useiden burmalaisten monen vuoden säästöt. Tästä johtuen maassa alkoivat laajat levottomuudet syksyllä 1987.[29][6][5]

title: Thaimaan parlamenttivaalit 2014

text: Poliittinen kriisi alkoi elokuussa 2013, jolloin parlamentin alahuone käsitteli ensimmäisen kerran armahduslakia, joka olisi vapauttanut kaikki vuoden 2006 vallankaappauksen jälkeen poliittisin perustein tuomitut henkilöt johtohenkilöitä lukuun ottamatta. Lain toisessa käsittelyssä 1. marraskuuta armahduslakia oli laajennettu koskemaan myös poliittisia johtajia ja Thaksin Shinawatraa, maanpaossa elävää entistä pääministeriä, joka on myös istuvan pääministerin veli. Laki hyväksyttiin ja Thaksinin ja hallituksen vastaiset tahot alkoivat valmistella mielenosoituksia, vaikka hallituspuolueet hylkäsivät armahduslain senaatissa.

title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: 15. helmikuuta poliisi ja armeija perustivat lukuisia tarkastuspisteitä ja järjestivät partioita Bangkokin ydinkeskustassa, koska tiedustelutietojen mukaan oli odotettavissa hallituksen vastaisia mielenosoituksia.

title: Min Aung Hlaing

text: Kun Myanmarissa järjestettiin vuonna 2007 hallituksen vastaisia mielenosoituksia, Min Aung Hlaing kannatti niiden lopettamista väkivaltaisesti.

title: Thaimaan historia

text: Tilannetta seurasi uusi poliittinen kriisi elokuussa 2013, jolloin parlamentin alahuone käsitteli ensimmäisen kerran armahduslakia, joka olisi vapauttanut kaikki vuoden 2006 vallankaappauksen jälkeen poliittisin perustein tuomitut henkilöt johtohenkilöitä lukuun ottamatta. Lain toisessa käsittelyssä 1. marraskuuta armahduslakia oli laajennettu koskemaan myös poliittisia johtajia ja Thaksin Shinawatraa. Laki hyväksyttiin ja Thaksinin ja hallituksen vastaiset tahot alkoivat valmistella mielenosoituksia, vaikka hallituspuolueet hylkäsivät armahduslain senaatissa.[100]

title: Myanmarin historia

text: Huolimatta siitä että maan armeija ja poliisivoimat kukistivat mielenosoituksia väkivaltaisesti, maassa alkoi 8888 kansannousuksi kutsutut levottomuudet, jotka alkoivat 8. elokuuta 1988.[5][31][32] Viikkoja kestäneissä mellakoissa sai surmansa tuhansia ihmisiä.[6][33] Mellakat lopetettiin verisesti syyskuussa 1988, kun jatkuvien mielenosoitusten ja levottomuuksien jälkeen armeija kaappasi uudelleen vallan.[33][4] Sotilasvallankaappaus toi nimellisesti maan johtoon uuden miehen, kun Saw Maung asetettiin Valtion lain ja järjestyksen palauttamiskomitean SLORC:n johtoon. Todellisuudessa muutos oli vain kosmeettinen vallan siirtyessä BSPP:ltä SLORC:lle.[34][35] Valtaan noustuaan SLORC muutti maan nimeksi Myanmar ja pääkaupunki Rangoonin nimeksi Yangon, vuonna 1989.[6]

title: Syyrian protestit 2011

text: Pikkupojat maalasivat hallituksen vastaisia iskulauseita seinään helmikuussa 2011. Salainen poliisi pidätti lapset. Kun omaiset kysyivät lapsiaan takaisin, kuvernööri ei halunnut vapauttaa heitä. Tämä suututti omaisia ja muita ihmisiä, jotka alkoivat osoittaa mieltä hallitusta vastaan. Suuret protestit alkoivat maaliskuun puolivälissä. Ihmisten raivo kasvoi, kun lapsia oli kidutettu. Mielenosoittajat vaativat marsseilla mielivallan ja korruption kitkemistä sekä pian presidentti Bašar al-Assadin eroa. Monen mielenosoituksen keskuspaikka oli moskeija. Mielenosoituksista tuli jokaperjantainen tapa.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Mielenosoitusten aalto on osa laajempaa kokonaisuutta, missä oppositio pyrkii lopettamaan Myanmarin sotilashallituksen. 1988 oli Myanmarissa kapina, jossa kuoli yli 3 000 ihmistä. Tuolloin pyrittiin hallitukseen vaikuttamaan diplomaattisesti, mutta tuloksetta.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Yhdysvallat ryhtyi pakotteisiin yksin tiukentamalla viisumikäytäntöä ja jäädyttämällä Myanmarin hallituksen varoja. EU päätti 15. lokakuuta 2007 kiristää jo olemassa olevaa viisumikieltoa ja laajentaa omaisuuden jäädytyksiä. Lisäksi vientituotteisiin kohdistuvien pakotetoimien on määrä laajeta. Myös Myanmarin suurin kehitysavun antaja Japani leikkasi apuaan yli kolmella miljoonalla eurolla.

title: Myanmarin rohingyojen etninen vaino (2016–)

text: 9. lokakuuta 2016 islamilaiset rohingya-kapinalliset hyökkäsivät rajapoliisiasemalle Rakhinessa, tappaen sotilaita ja vieden aseita. Myanmarin armeija vastasi sissien toimintaan laajalla operaatiolla. Osa siitä oli pelkkää kostamista. Armeijan tekemiin luvallisiin sotilaallisin toimiin liittyi myös rohingya-siviileihin kohdistuneita tuhopolttoja, ryöstelyä, joukkoraiskauksia, siviileihin kohdistuvaa väkivaltaa, jopa lasten tappamista. Marraskuussa 2016 näkyi satelliittikuvissa yli tuhat palanutta rohingya-asumusta. Myanmarin hallituksen alaiset joukot tappoivat joulukuussa 2016 satoja siviilejä. Armeija ampui kyläläisiä helikoptereista vastauksena siihen, että jotkut kyläläiset olivat osallistuneet hallituksen joukkojen vastaiseen väijytykseen, jossa kuoli korkea-arvoinen armeijan upseeri. Paenneiden mukaan rohingyoiden naisia joukkoraiskattiin, miehiä tapettiin joukoittain, taloja poltettiin ja lapsia heitettiin palaviin taloihin. Jotkut perheet eivät päässeet elävinä Myanmarista. Raakuuksista pelastuneet pyrkivät pakenemaan maasta. Armeija pyrki myös hävittämään rohingyojen yhteisön surmaamalla näiden merkkihenkilöitä ja niin edelleen.

title: Hama

text: Maaliskuussa 2011 kaupungissa syttyi mielenosoituksia sen jälkeen, kun joukko hallituksen vastaisia graffiteja tehneitä teinejä pidätettiin ja kidutettiin. Mielenosoituksiin osallistui satojatuhansia mielenosoittajia kaupungin keskusaukiolla. 1. heinäkuuta samana vuonna ramadanin aikaan valtion turvallisuusjoukot avasivat tulen mielenosoittajia vastaan useilla eri paikoilla kaupungissa. Aktivistien mukaan tulituksessa kuoli noin 100 henkilöä. Elokuun puolella kaupunkiin saapuivat panssarivaunut. 5. elokuuta hallituksen joukot ilmoittivat kukistaneensa kansannousun Hamassa. Sittemmin Syyrian hallituksen joukot ovat tuhonneet rakennuksia kaupungissa ilmeisesti kostona paikallisen väestön tuesta kapinallisille. Masaa Al Arbaeenin kaupunginosa tuhottiin täysin syyskuun ja lokakuun välillä 2012.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Myanmarin vuoden 1990 parlamenttivaalien jälkeinen oppositio on järjestäytynyt Yhdysvalloissa pakolaishallitukseksi, joka sijaitsee Marylandissä. Myanmarin sotilashallitus on aikaisemmin neuvotellut opposition kanssa, joka ei ole suostunut sen ehtoihin sovinnosta.

title: Benin

text: Vuonna 1989 Kérékou äänestettiin kolmannelle presidenttikaudelleen. Marxismi-leninismistä valtion virallisena ideologiana luovuttiin. Maassa oli useita hallituksen vastaisia lakkoja ja mielenosoituksia.[7]

title: O1G

text: O1G on meemi, joka on muodostunut Unkarin Viktor Orbánin johtaman hallituksen vastaisen liikehdinnän symboliksi. O1G on lyhenne unkarinkielisestä ilmaisusta ""Orbán egy geci"", joka vertaa alatyylisesti pääministeri Orbánia siemennesteeseen. Lyhenne sai huomiota kansainvälisessä politiikassa, kun europarlamentaarikko ja euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puheenjohtaja Guy Verhofstadt käytti Unkarin hallituksen vastaisia mielenosoituksia tukevassa Twitter-viestissään hashtagia #O1G.

title: Albania

text:
Vuoden 2005 parlamenttivaaleissa valtaan nousi entisen presidentin Sali Berishan johtana Demokraattipuolue.
Demokraattipuolue säilytti aseman vuoden 2009 vaaleissa, joiden jälkeen opposition aktivistit vaativat pitkään äänenlaskennan uusimista väitetyn vaalivilpin vuoksi. Tammikuussa 2011 hallituksen vastaisissa mielenosoituksissa Tiranassa kuoli kolme. Mielenosoittajat vastustivat hallituksen korruptiota.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Sadattuhannet ihmiset osallistuivat demokratiaa vaativiin mielenosoituksiin vuonna 1988. Mielenosoitukset alkoivat yliopistoista. Sotilaat ampuivat yhden opiskelijan, mikä sai mielenosoitukset yltymään. Virkamiehet, munkit ja osa poliiseista liittyivät mielenosoituksiin. Munkit pitivät almukulhojaan ylösalaisin merkkinä siitä, että he eivät hyväksy sotilailta. Buddhalaisessa yhteiskunnassa munkkien kunnioituksen menetys on suuri häpeä, ja kyvyttömyys antaa almuja johtaa karman laskuun. Hallitus tukahdutti mielenosoitukset väkivaltaisesti ja ainakin 3000 ihmistä, suuri osa siviilejä ja munkkeja, kuoli hallituksen väkivallankäyttöön.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Koska anteeksipyyntöä ei tullut, munkit järjestivät mielenosoituksia ja peruivat armeijalle järjestämiään uskonnollisia toimituksia. Kansan ja armeijan munkkeihin kohdistama kunnioitus oli eräs syy munkkien tärkeään rooliin mielenosoituksissa. Näiden tapahtumien jälkeen mielenosoitukset levisivät ympäri Myanmaria: Yangôniin (ent. Rangoon), Sittween, Pakokkuun ja Mandalayhin.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text:
Myanmarin hallitus onnistui tukahduttamaan mielenosoitukset entisessä pääkaupungissa Yangonissa, josta mielenosoitukset siirtyivät maan keskiosiin. Mielenosoitukset ovat vaatineet virallisten tietojen mukaan ainakin 13 kuolonuhria ja vajaat kaksisataa on haavoittunut. Oppositiojohtaja Sein Win kuitenkin arvioi uhriluvun olevan kymmeniä tai satoja; tuoreemmissa tiedoissa puhutaan tuhansista.
Myanmarin sotilasjuntta on ilmoittanut pidättäneensä 3000 mielenosoittajaa.

title: Myanmarin historia

text: Suurimmat mielenilmaukset sitten vuoden 1988 alkoivat 15. syyskuuta 2007, kun opiskelijat ja oppositiotoimijat aloittivat väkivallattomat marssit seurauksena sotilashallituksen päätöksestä korottaa polttoaineiden hintoja jopa kuusinkertaiseksi. Hallitus tukahdutti marssit pidättämällä aktivisteja, mutta buddhalaismunkkien liityttyä mielenosoituksiin levottomuudet kasvoivat. Kuun loppuun mennessä Sahramivallankumoukseksi kutsuttuihin mielenosoituksiin osallistui jo 100000 ihmistä.[37][38] Aluksi maata hallinnut juntta oli pidättyväinen mielenosoitusten hajottamiseksi, mutta 26. syyskuuta juntta aloitti tehoiskun tilanteen rauhoittamiseksi. Ainakin 31 ihmistä kuoli ja 3000-4000 aktivistia pidätettiin.[39]

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Vuonna 1987 Myanmarin, silloisen Burman, talous oli laskussa. Talouden elvyttämiseksi sotilashallinto otti käyttöön toimenpiteitä, jotka aiheuttivat levottomuutta kansalaisten keskuudessa ja lopulta johtivat kansannousuun. Kansannousun laukaisi hallituksen toimeenpanema yhtäkkinen suurten setelien mitätöinti, minkä johdosta 80 prosenttia rahasta menetti arvonsa.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text:
Osa tiedotusvälineistä on käyttänyt mielenosoituksista nimitystä "Saffron Revolution" ('Sahramivallankumous'). Nimitys tulee mieltään laajasti osoittaneista buddhalaisista munkeista, joiden punertavat kaavut ovat sahramin väriset. Sahramivallankumouksen tunnus on sivukuva buddhalaisista munkeista sahraminvärisessä kaavussa.
Myanmarin sotilashallitusta vastustavat monet eri tahot, vaikka julkisuudessa vedotaan lähinnä helposti televisiossa tunnistettaviin buddhalaisiin munkkeihin. Myanmarin hallitusta tukevat väittävät, että osa munkinkaapuun pukeutuneista ei ole munkkeja, vaan muita mielenosoittajia.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: 5. syyskuuta 2007 Myanmarin joukot hajottivat väkivaltaisesti rauhanomaisen mielenosoituksen Pakokkussa ja kolme munkkia haavoittui. Seuraavana päivänä toiset munkit ottivat kostaakseen valtion viranomaisia panttivangeikseen. He vaativat anteeksipyyntöä syyskuun 17. päivään mennessä, mutta armeija kieltäytyi tästä.

title: Ashin Wirathu

text:
Wirathu liittyi 2000-luvulla vanhoillisbuddhalaiseen 969-liikkeeseen. Wirathu on kiihkeästi vastustanut islamia, jonka pelkää aikaa myöten valtaavan koko Myanmarin.
Hallitus pidätti Wirathun vuonna 2003 kansan kiihotuksesta. Vuonna 2007 vapaana olleet buddhalaismunkit alkoivat osoittaa mieltään hallitusta vastaan. Myanmarin demokratisoimisprosessin takia Wirathu pääsi vapaaksi vuonna 2011. Wirathu oli ylpeä siitä, että oli jyrkkä kovan linjan buddhalainen. Wirathu lietsoi tämän jälkeen vuonna 2012 alkaneita levottomuuksia, jotka johtivat suureen Rohinghya-kansan vainoon vuodesta 2013 alkaen. Wirathu levitti ideoitaan muun muassa Internetissä. Wirathu kiisti buddhalaisten muslimeita vastaan käyttämän väkivallan, tyytyen syyttämään muslimeja buddhalaisten vastaisesta väkivallasta. Myanmarin hallinto kielsi vuoden ajaksi Wirathua vuonna 2017 pitämästä
saarnojaan.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Euroopan unioni ja Yhdysvallat ehdottivat Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa Myanmarin vastaisia pakotteita, mutta niitä ei saatu aikaiseksi Kiinan ja Venäjän vastustuksesta johtuen. Kiina tukee Myanmarin sotilashallitusta, mutta ei ole ottanut kantaa Myanmarin tilanteeseen. Venäjän mielestä ongelma on Myanmarin sisäinen eikä edellytä toimenpiteitä turvallisuusneuvostolta. EU ja Yhdysvallat vaativat sotilasjunttaa myös avaamaan neuvottelut kotiarestissa olevan oppositiojohtaja Aung San Suu Kyin kanssa.

title: Myanmar

text: 1980-luvun kuluessa entisen vauraan maan talous romahti. Maan pitkäaikaisen hallitsijan Ne Winin ero heinäkuussa 1988 sai sadattuhannet demokratiaa ja sotilashallituksen välitöntä eroa vaativat ihmiset mielenosoituksiin. Mielenosoitukset alkoivat yliopistoista. Ns. 8-8-88-kansannousu alkoi 8. elokuuta 1988. Hallitus tukahdutti mielenosoitukset väkivaltaisesti ja armeija surmasi tuolloin yli 1000 mielenosoittajaa. Joukkomurhan jälkeen kenraali Aung Sanin tytär Aung San Suu Kyi nousi mielenosoittajien ja opposition johtoon. [5]

title: Turkki

text: Kesällä 2013 Istanbulissa syntyi laajoja hallituksen vastaisia mellakoita. Ne alkoivat vastalauseensa Taksimin aukion lähellä sijaitsevan Gezin puiston rakentamista vastaan, mutta poliisin kovakouraisten otteiden vuoksi protesti yltyi mielenosoitukseksi konservatiivista hallituspolitiikkaa vastaan.[42] Vuoden 2013 lopussa hallitusta horjutti korruptioskandaali, jonka vuoksi kymmeniä AKP-puoluetta lähellä olevia eliitin jäseniä pidätettiin ja asetettiin syytteeseen korruptiosta. Syytettyjen joukossa olivat muun muassa sisäministeri Gulerin ja talousministeri Caglayanin pojat, ja kyseiset ministerit joutuivat eroamaan 25.12.2013.[43]

title: Ghouta

text: Vuonna 2011 Ghoutassa syttyi monien muiden Syyrian alueiden tapaan Syyrian presidentti Bašar al-Assadin hallinnon vastaisia mielenosoituksia ja tilanteen kärjistyessä Syyrian sisällissodaksi alueesta tuli yksi hallinnon vastaisten kapinallisten pääasiallisista tukialueista. Hallituksen joukot alkoivat piirittää niin sanotun Itä-Ghoutan aluetta vuonna 2012. Vuonna 2013 Assadin hallintoa syytettiin kemiallisten aseiden käyttämisestä aluetta vastaan, mutta Syyrian viranomaiset syyttivät iskusta kapinallisia. Piirityksen takia paikalliset saivat kuljetettua esimerkiksi elintarvikkeita alueelle vain epävirallisten tunnelien kautta. Joitakin avustuskuljetuksia alueelle sallittiin ajoittain. Piiritetyllä alueella oli arviolta 393 000 asukasta. Hallituksen joukot valtasivat kapinallisten hallussaan pitämät alueet Itä-Ghoutassa huhtikuussa 2018. Tuhannet paikalliset ja kapinalliset taistelijat kuljetettiin Idlibin maakuntaan.

text: Vuonna 2012 rakhinelaiset ja rohingyat polttivat toistensa taloja ja hyökkäsivät toistensa kimppuun. Seurauksena oli myöhemmin väkivalta-aalto. Avoimen rasistiset, jyrkän nationalistiset ja islaminvastaiset Wirathun tyyppiset kiihkobuddhalaiset munkit alkoivat kiihottaa muun muassa internetissä kansaa rohingyoja vastaan esimerkiksi valeuutisilla ja puhumalla vain islamilaisten tihutöistä ja jättämällä huomiotta buddhalaisten teot. Myanmarin armeija ajoi karkotuksia vuonna 2015. Rohingyojen islamilainen sissiliike teki 2016 väkivaltaisen iskun eräälle raja-asemalle. Hallituksen joukot vastasivat kostotoimin, jotka olivat enimmäkseen siviileihin kohdistunutta raakaa väkivaltaa. Syntyi paikallisia sissien ja hallituksen joukkojen välisiä taisteluja.

title: Vietnamin sodan vastaiset protestit Yhdysvalloissa

text: Vaikka ensimmäiset sotaa vastustaneet mielenosoitukset järjestettiin jo vuonna 1963, alkoivat laajat mielenosoitukset vasta Yhdysvaltojen tekemien pommitusten jälkeen. Ensimmäiset sodanvastaiset liikkeet lähtivät liikkeelle Yhdysvaltain yliopistojen kampuksilta. Vasemmistolainen opiskelijaliike "Students for a Democratic Society" (SDS) ryhtyi järjestämään protesteja, joissa se vastusti sodan johtotapaa. Ensimmäinen opiskelijaliikkeen organisoima mielenosoitus järjestettiin Washingtonissa vuonna 1965. Mielenosoitukseen osallistui yhteensä noin 40 000 ihmistä, joista valtaosa oli opiskelijoita. Vaikka sodan alkuvaiheessa suurin osa yhdysvaltalaisista kannatti Vietnamin sotaa, sitä vastustanut liike toi mielipiteensä selvästi esille.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Myanmarin hallituksen vastaisten mielenosoitusten aalto alkoi 15. syyskuuta 2007. Opiskelijat ja oppositiotoimijat aloittivat väkivallattomat marssit seurauksena sotilashallituksen päätöksestä korottaa polttoaineiden hintoja jopa viisinkertaiseksi. Hallitus tukahdutti marssit aluksi väkivaltaisesti, mutta buddhalaismunkkien liityttyä mielenosoituksiin 18. syyskuuta niiden on sallittu jatkuvan. 25. syyskuuta mennessä mielenosoituksiin osallistui jo 100 000 ihmistä.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Myanmarin sotilashallitus kykenee ylläpitämään itsensä lähinnä siksi, että sillä on myytäväksi energiaa ja raaka-aineita, joista muun muassa Intia ja Kiina kilpailevat keskenään. Kiinalla on maakaasuyhteistyötä Myanmarin kanssa. Kiina on Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen, ja se kykenee veto-oikeudella estämään hallitusjuntan vastaiset Yhdistyneiden kansakuntien sanktiot. Venäjä tukee Kiinan linjaa YK:n turvallisuusneuvostossa. Myös Thaimaa on energiahuollossaan riippuvainen Myanmarista.


query: Mikä on evankelisluterilaisten osuus Suomen kansalaisista nykyään?

title: Suomen väestö

text: Suomi on uskonnon ja äidinkielen suhteen varsin homogeeninen maa, 88,0 prosenttia suomalaisista on suomenkielisiä[2] ja 69,7 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon[3]. Suurimman kielivähemmistön muodostavat suomenruotsalaiset, joita asuu etenkin Uudellamaalla ja Pohjanmaan rannikolla.

title: Suomen kielen historia

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen Vuoden 1919 hallitusmuodossa säädettiin, että Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi ja kansalaisilla on oikeus käyttää oikeudessa ja hallintoelämässä kumpaakin kieltä. Suomen kielen asema oli kuitenkin vahvistunut niin paljon, että kyse oli enemmänkin ruotsinkielisen kansanosan oikeuden takaamisesta.[47] Nykyään suomi on myös yksi Euroopan unionin 24 virallisesta kielestä, mikä takaa oikeuden lukea EU:n asiakirjoja, kirjoittaa komissiolle ja saada vastaus suomeksi.[48]

title: Suomi

text: Ulkomailta Suomeen muuttaneiden osuus väestöstä on EU-maiden pienimpiä, vaikka se onkin noussut merkittävästi vuoden 1990 jälkeen. Nelisen prosenttia maan väestöstä on muiden maiden kansalaisia, heistä suuri osa on Viron tai Venäjän kansalaisia.[129] Pääosa muiden maiden kansalaisista asuu pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa. Suomesta muutetaan eniten muihin EU-maihin.[130] Ruotsi on ollut perinteisesti suomalaisen maastamuuton suosituin yksittäinen kohdemaa; 1960- ja 1970-lukujen taitteessa massiivinen Ruotsiin muutto pienensi Suomen väkilukua.[131]

title: Suomen metsäteollisuus

text: Tuotannon kasvusta huolimatta teollisuuden päästöt ovat pienentyneet vuosikymmenten kuluessa. Vuonna 2013 massa- ja paperiteollisuuden osuus Suomen fosforipäästöistä oli 3,6 % ja typpipäästöistä 3,4 %.[29] Nykyään suurimmat metsäteollisuuden aiheuttamat ympäristöhaitat syntyvät tehtaiden sijaan metsissä.[30]

title: Viron kieli

text: Suomeen on etenkin 1980-luvulta lähtien syntynyt monituhatpäinen vironkielinen vähemmistö; Viron kansalaisia asui vuonna 2012 Suomessa 39763 — heistä vironkielisiä on tätä vähemmän, koska useilla Viron kansalaisilla on äidinkieleksi rekisteröity venäjä. Suomessa asui vuonna 2017 tilastokeskuksen mukaan 49590 henkilöä, joiden äidinkieleksi on rekisteröity viro. Vironkielisten määrä sisältää vironkielisten Viron kansalaisten lisäksi myös vironkieliset Suomen ja muiden maiden kansalaiset.[1]

title: Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa

text: Vuonna 2016 Suomen vankiloissa oli 16 % ulkomaalaisia. Luku on 56 % suurempi kuin vuonna 2006. Vuonna 2011 kaikista vankiloiden ulkomaalaisista 27 % oli Viron kansalaisia, 13 % Romanian kansalaisia, 10 % Venäjän kansalaisia ja 6 % Liettuan kansalaisia. Ulkomaalaisista tutkintavangeista 27 % oli Viron kansalaisia ja 21 % Romanian kansalaisia.

title: Könttäsummavero

text: Verovelvollisille kansalaisille määrättynä sitä on kutsuttu henkilöverotuksessa henkilökohtaiseksi tasaveroksi. Könttäsummaveroa on myös henkilöverotuksessa kutsuttu henkiveroksi tai kansalaismaksuksi, jos se on jokaiselle kansalaiselle määräytyvä. Könttäsummaverot ovat nykyään harvinaisia veroja yhteiskunnissa, eikä sellaista ole Suomessa.

title: Malin väestö

text: Ulkomaalaisten osuus on 0,8 prosenttia. He ovat etupäässä naapurimaiden Burkina Fason, Norsunluurannikon ja Guinean kansalaisia.

title: Suomen Anglikaaninen kirkko

text: Kirkolla on kolme itsenäistä Euroopan hiippakuntaan kuuluvaa seurakuntaa: "Saint Nicholas" Helsingissä, "International Congregation of Christ the King" Tampereella sekä "White Nile Congregation". Näistä St Nicholas on vanhin, rekisteröity 1936. Sen ovat perustaneet aikanaan Venäjän vallankumousta Pietarista Viipurin kautta Helsinkiin paenneet anglikaanit. Christ the King on yhdessä Tampereen evankelisluterilaisten seurakuntien kanssa perustettu yhteisö. White Nile 'Valkoinen Niili' toimii erityisesti sudanilaisten pakolaisten keskuudessa. Sen lisäksi anglikaaninen kirkko toimii yhteistyössä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon paikallisten seurakuntien kanssa muun muassa Kuopiossa, Turussa ja Vaasassa.

title: Suomen väestö

text: Muiden teollisuusmaiden tavoin syntyvyys ja kuolleisuus kääntyivät laskuun 1900-luvun puolivälin jälkeen, mikä on johtanut väestön nopeaan ikääntymiseen. Maahanmuuttajien osuus väestöstä on Suomessa EU-maiden pienimpiä, vaikka se onkin noussut merkittävästi viimeisen 20 vuoden aikana. Vain 4,52 % maassa asuvista ihmisistä on muiden maiden kansalaisia[40]. Tilastokeskuksen väestötietojen mukaan Suomen luonnollinen väestönlisäys kääntyi vuositasolla negatiiviseksi vuonna 2016. Nettomaahanmuuton oletetaan kuitenkin pitävän väestönkasvua yllä vielä tämänkin jälkeen.[41]

title: Heidi Limnell

text: Limnellin töitä on useissa julkisissa ja yksityisissä kokoelmissa, kuten Suomen valtion, Turun kaupungin, Turun evankelisluterilaisten seurakuntien, Perniön kunnan, Sanomalehtimiesten liiton kokoelmissa.

title: Suomen somalit

text: Vuoden 2012 lopussa Suomessa asui 14 769 ihmistä, joiden äidinkieli oli somali. Luvussa on mukana sekä nykyisiä ja entisiä Somalian kansalaisia että somalialaisille vanhemmille Suomessa syntyneitä lapsia. Lasten osuus kaikista somaliankielisistä oli 37 %. Somalia äidinkielenään puhuvat ovat olleet Suomen suurin vieraskielinen väestöryhmä viron- ja venäjänkielisten jälkeen. Vuodesta 2016 lähtien somali on ollut arabian jälkeen Suomen neljänneksi puhutuin vieras kieli.

title: Suomi

text: Suomen kansalaiset 95,47 prosenttia (5263678) kansalaiset 0,93 prosenttia (51539) kansalaiset 0,53 prosenttia (29183) kansalaiset 0,21 prosenttia (11729) kansalaiset 0,16 prosenttia (8742) kansalaiset 0,15 prosenttia (8018) kansalaiset 0,14 prosenttia (7533) kansalaiset 0,12 prosenttia (6677) kansalaiset 0,11 prosenttia (5792) kansalaiset 0,10 prosenttia (5603)

title: Viitasaaren Isänmaalliset Kansalaiset

text: Ryhmän julkaisemissa kirjasissa oli käytetty lähteinä etupäässä saksalaista vastaavaa kirjallisuutta, mutta tekstiä oli kuitenkin muokattu Suomen oloja varten. Kirjasten toimitustyöstä vastasi pääasiassa kirkkoherra Jaakkola. Ensimmäinen kirjanen nimeltä "Juutalaisten osuus maailmantapahtumiin" julkaistiin 1930 ja sen painosmäärä oli 10 000 kappaletta.

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Vuonna 1955 tehty lainmuutos mahdollisti oteäänestyksen sairaaloissa, Suomen ulkomaisissa edustustoissa ja suomalaisissa laivoissa merellä. Oteäänestys korvattiin vuonna 1969 ennakkoäänestyksellä, joka 1972 määrättiin toimitettavaksi myös suljetuissa laitoksissa, kuten mielisairaaloissa, vankiloissa ja työlaitoksissa. Näin myös suljettujen laitosten asukkaat saivat tosiasiallisen äänioikeuden.[45] Henkikirjojen korvaaminen uudella väestörekisterillä mahdollisti toisen vuoden 1972 lainmuutoksen, jolla annettiin äänioikeus valtiollisissa vaaleissa myös ulkomailla asuville Suomen kansalaisille. Tämä oli ensi kertaa käytössä vuoden 1975 eduskuntavaaleissa.[46] Kunnallisvaalien äänioikeus laajennettiin 1976 koskemaan myös Suomessa vähintään kaksi vuotta asuneita muiden Pohjoismaiden kansalaisia ja 1991 kaikkia vähintään neljä vuotta maassa asuneita ulkomaalaisia. Vuonna 1995 kaikkien Euroopan unionin maiden sekä Islannin ja Norjan Suomessa asuvat kansalaiset saivat kunnallisen äänioikeuden samoilla ehdoilla kuin Suomen kansalaisetkin.[47]

title: Yhdysvaltain talousromahdus 2008

text: Monet kansalaiset menettivät asuntonsa ja työttömien osuus nousi ennätykselliseen kymmeneen prosenttiin.

title: Raiskaus

text: Vuosina 2005–2010 oikeudessa annettiin tuomio yhteensä 505 raiskausrikoksesta (raiskaus, törkeä raiskaus tai sukupuoliyhteyteen pakottaminen). Tuomituista 355 (70,3 %) oli Suomen kansalaisia, 113 (22,4 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 37 (7,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaalaisia.[28] Vuonna 2013 annettiin tuomio yhteensä 144 raiskausrikoksesta. Tuomituista 109 (75,7 %) oli Suomen kansalaisia, 23 (16,0 %) Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia ja 12 (8,3 %) ei vakinaisesti Suomessa asuvia ulkomaan kansalaisia.[29]

title: Etelä-Tiroli

text: Etelä-Tirolin asukkaista ulkomaiden kansalaisia oli (2011) 8,7 % (44 362 henkilöä). Suurin ulkomaalaisryhmä oli albaanit (5 558), saksalaiset (4 677) ja marokkolaiset (3 570). Ulkomaalaisten lapset menevät useimmin italiankielisiin kouluihin joissa ulkomaalaisten osuus on 21 % opiskelijoista. Ulkomaalaisten osuus saksankielisissä kouluissa on vain 6,1 % ja ladininkielisissä 4,0 %.

title: Henkilötunnus

text: Suomessa henkilötunnus ("hetu") annetaan Suomen kansalaisille sekä Suomessa pysyvästi tai pitkäaikaisesti (vähintään vuoden) oleskeleville ulkomaalaisille. Suomessa sairaalassa syntyvä lapsi saa henkilötunnuksen automaattisesti, sillä sairaala ilmoittaa lapsesta Väestötietojärjestelmään. Tunnus voidaan anomuksesta myöntää myös tilapäisesti oleskeleville henkilöille. Tunnuksen myöntää Väestörekisterikeskus. Suomessa henkilötunnus ei juridisesti ole enää nykyään salassa pidettävä tieto. Henkilötunnuksen voi nykyisin vaihtaa vain henkilötunnuksen väärinkäytön tai sukupuolenkorjauksen takia. Esimerkiksi väärinkäytöksiä on pitänyt tapahtua useita ja niiden pitää olla vakavia.

title: Suomen kiinalaiset

text: Suomen kiinalaiset ovat Suomessa asuvia etnisiä kiinalaisia. He koostuvat kiinalaissyntyisistä Suomen kansalaisista sekä Suomessa asuvista Kiinan kansalaisista.

title: Suomen kansalaisuus

text: Alle 12-vuotias ottolapsi saa Suomen kansalaisuuden siitä hetkestä, kun lapseksi ottaminen on Suomessa pätevä. Jos avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isä on Suomen kansalainen ja menee naimisiin lapsen muunmaalaisen äidin kanssa, lapsesta tulee Suomen kansalainen joko avioliiton solmimispäivästä tai isyyden vahvistamispäivästä lukien. Suomesta löytynyttä lasta pidetään Suomen kansalaisena, kunnes toisin osoitetaan. Suomessa syntyneeksi katsotaan myös lapsi, joka on syntynyt suomalaisessa aluksessa tai ilma-aluksessa Suomen ulkopuolella. Samoin Suomen kansalaisina pidetään Suomessa syntyneitä lapsia, joiden vanhempien kansalaisuus on tuntematon. Lapsen kansalaisuus voi selvitä ja hänet voidaan todeta muun valtion kansalaiseksi. Jos tällaisen lapsen kansalaisuusasema ei ole selvinnyt viiden vuoden ikään mennessä, Suomen kansalaisuus kuitenkin säilyy.

title: Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa

text: Maahanmuuton vähäisyyden vuoksi ulkomaalaisten osuus väestöstä on kasvanut hitaasti. Suomessa oli vuonna 2014 ulkomaalaisia (ulkomaan kansalaisia) noin 219 700, mikä on 4 prosenttia koko Suomen väestöstä. Ulkomaalaisten määrän kasvusta huolimatta Suomessa asuu muihin läntisen Euroopan maihin verrattuna vähiten ulkomaalaisia. Ulkomaalaiset ovat keskittyneet suurimpiin kaupunkeihin. Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa asuu lähes 65 prosenttia kaikista Suomessa asuvista ulkomaalaisista. Eniten ulkomaalaisia asuu Helsingissä, jonka väestöstä 8,4 prosenttia oli ulkomaalaisia vuonna 2012.

title: Georg Leinberg

text: Leinberg toimi Suomen Evankelisluterilaisten seurakuntien paloapuyhdistysten toimitusjohtajana 1902–1925. Hän kuului eräiden muiden valtionkomiteoiden ohella tilastokomiteaan 1903–1915. Leinberg sai esittelijäsihteerin arvonimen vuonna 1921.

title: Deutschlandsberg

text: Väestötiheys Deutschlandsbergissä oli vuonna 2001 326 asukasta/neliökilometri. Ulkomaalaisten osuus väestöstä oli 2,9 %, josta suurin osa oli Saksan kansalaisia.

title: Raiskaus

text: Vuosina 2011–2013 poliisille ilmoitettiin noin tuhat raiskausta vuodessa. Määrä on kymmenessä vuodessa liki kaksinkertaistunut.[25] Vuodesta 1993 raiskaajaksi epäillyt on tilastoitu etnisen taustan perusteella. Syntyperäisten suomalaisten osuus raiskausepäillyistä on ollut noin 80 prosenttia, loput ovat ulkomaalaistaustaisia (ulkomaan kansalaisia tai Suomen kansalaisia, joiden syntymämaa on jokin muu kuin Suomi).[26]

title: Rudolf Molnár

text: Molnár muutti Suomeen 1957. Hän toimi Turun yliopiston unkarin kielen lehtorina ja oli Turun tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherran apulaisena ja Turun evankelisluterilaisten seurakuntien väliaikaisena sairaalapappina. Molnár oli sitten Maskun kirkkoherrana 1964–1978 ja hän oli myös Tampereen yliopistossa unkarin kielen opettajana 1965–1974. Hänestä tuli unkarilaisen Sopronin yliopiston riemutohtori vuonna 1997. Molnár toimi myös kääntäjänä kääntäen uskonnollista kirjallisuutta unkarin kielestä suomen kielelle ja päinvastoin.

title: Viro

text: Valtaosa Viron vakinaisista asukkaista on nykyisin Viron kansalaisia: uudelleenitsenäistymisen jälkeen vuonna 1992 Viron kansalaisten osuus asukkaista oli 68 prosenttia, mutta vuonna 2015 jo yli 84 prosenttia. Ilman kansalaisuutta olevien osuus on vähentynyt vuoden 1992 32 prosentista 6 prosenttiin vuonna 2015. Venäjän kansalaisia asui Virossa joulukuussa 2015 noin 91000.[83]

title: Tampere

text: Tampere on Suomen suurin yksikielisesti suomenkielinen kunta. Ruotsinkielisiä asui vuonna 2013 Tampereella 1172, eli heidän osuutensta Tampereen väestöstä oli noin puoli prosenttia. Kyseessä on Kaarinan jälkeen toiseksi suurin ruotsinkielisten määrällinen osuus yksikielisesti suomenkielisissä kunnissa. Kaarina ja Tampere ovat myös ainoat yksikielisesti suomenkieliset kunnat, joissa toimii erikseen ruotsinkielinen seurakunta (Kaarinan osalta Åbo svenska församling). Vuonna 1900 ruotsinkielisten osuus Tampereen väestöstä oli reilut kuusi prosenttia ja vuonna 1950 vajaat kaksi prosenttia.[87] Tampereen ruotsinkielisimmät kaupunginosat ovat perinteisesti olleet Kaakinmaa ja Nalkala, joissa ruotsinkielisten osuus oli sotien välisenä aikana noin seitsemän prosenttia.[88][87] Ruotsinkieliset olivat vuonna 2013 vasta kolmanneksi suurin kieliryhmä, sillä venäjää puhuvia oli 2647. Näiden lisäksi yli tuhat ihmistä puhui vuonna 2013 arabiaa ja persiaa. Ulkomaan kansalaisia vuonna 2013 asui Tampereella 9122. Suurimmat kansalaisuusryhmä olivat venäläiset, virolaiset, afganistanilaiset, kiinalaiset ja irakilaiset. Kaikkiaan ulkomaalaisia oli 4,1 prosenttia ja vieraskielisiä 6,1 prosenttia Tampereen asukasluvusta. Vieraskielisiä oli vähemmän kuin muissa Suomen suurissa kaupungeissa, Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Oulussa ja Turussa.[89]

title: Kaksoiskansalaisuus

text: Suurimmat Suomessa asuvat kaksoiskansalaisuusryhmät vuonna 2016 olivat Suomen ja Venäjän kansalaiset (27 456), Suomen ja Ruotsin kansalaiset (7 380), Suomen ja Somalian kansalaiset (4 650), Suomen ja Viron kansalaiset (4 601) sekä Suomen ja Yhdysvaltain kansalaiset (3 934).

title: Berliini

text: Berliinin asukkaat edustavat nykyään yhteensä 195 eri kansalaisuutta.[39] Ulkomaiden kansalaisia oli heinäkuussa 2008 noin 473000 eli 14,1prosenttia kaupungin väestöstä.[40] Tämän päälle tulevat Saksan kansalaisuuden saaneet ulkomaalaistaustaiset henkilöt, joiden tarkkaa määrää on vaikea arvioida, koska heitä on jo monessa polvessa, eikä ole selvää määritelmää sille, missä vaiheessa ihminen lakkaa olemasta ”ulkomaalaistaustainen” ja muuttuu ”oikeaksi” saksalaiseksi. Vuonna 2006 Saksan kansalaisuuden sai yhteensä 8186 ulkomaalaista berliiniläistä.[41] Vuonna 2007 suurin yksittäinen ulkomaalaisten ryhmä olivat Turkin kansalaiset, joita oli 113779, ja Berliiniä kutsutaankin usein ”suurimmaksi turkkilaiskaupungiksi Turkin ulkopuolella”. Seuraavaksi suurimpina alkuperämaina tulivat Puola (44400), Serbia (23370), Venäjä (14615), Italia (14446), Yhdysvallat (13761), Ranska (12611), Vietnam (11615), Kroatia (11029), Bosnia ja Hertsegovina (10576), Yhdistynyt kuningaskunta (9797), Kreikka (9749), Itävalta (8813), Ukraina (8709), Libanon (7691), Espanja (6637), Bulgaria (6621), Kiina (6013) ja Thaimaa (5878). [42] Korkein ulkomaalaisten osuus on Mitten hallintoalueella (28,3% ulkomaan kansalaisia).[43] Vuonna 2006 26prosentilla väestöstä arvioitiin olevan ulkomaalaistausta, ja noin puolella näistä oli Saksan kansalaisuus joko Saksassa syntymisen tai hankitun kansalaisuuden takia. Noin 40prosentilla kaupungin alle 18-vuotiaista oli ulkomaalaistausta, mikä tarkoittaa, että he joko ovat syntyneet ulkomailla tai vähintään toinen vanhemmista on ulkomaalaistaustainen.[44] Saksan noin miljoonasta laittomasta siirtolaisesta peräti neljänneksen eli noin 250000 hengen arvioidaan asuvan Berliinissä.[45]

title: Pietari–Hiitola-rata

text: Pietari–Hiitola-rata valmistui vuonna 1919. Se jakautui alkuaan kahden valtion kesken: Suomeen kuului 107 kilometriä pitkä osuus Hiitolasta Raasuliin, joka on kylä Raudussa silloisen valtakunnanrajan tuntumassa, ja Venäjään kuului rajantakainen osuus Pietariin asti. Toisen maailmansodan jälkeen koko rata siirtyi Karjalan luovutuksen yhteydessä Neuvostoliitolle ja on siten nykyään osa Venäjän rataverkkoa.


query: Onko Tulen ja jään laulu -fantasiakirjasarjasta tehty Game of Thrones -televisiosarja?

title: Tulen ja jään laulu

text: Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBO on tuottanut vuodesta 2011 alkaen kirjasarjaan perustuvaa televisiosarjaa, joka on nimetty ensimmäisen kirjan mukaan Game of Thronesiksi. Valtaistuinpeliin perustuva ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2011 ja Kuninkaiden koitokseen perustuva toinen kausi keväällä 2012.[3] Kolmas kausi, joka esitettiin vuonna 2013, sekä vuonna 2014 esitetty neljäs kausi perustuvat kolmanteen kirjaan Miekkamyrskyyn.

title: Luettelo Tulen ja jään laulu -sarjan hahmoista

text: Michelle Fairley esittää Catelyn Starkia televisiosarjassa "Game of Thrones".

title: Game of Thrones

text: Game of Thrones on yhdysvaltalainen fantasiadraamasarja, jonka ovat luoneet David Benioff ja D. B. Weiss. Se perustuu George R. R. Martinin Tulen ja jään laulu -fantasiakirjasarjaan.

text: Natalie Dormer näyttelee Margaery Tyrellia televisiosarjassa "Game of Thrones".

title: Kuninkaiden koitos

text: Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBOn tuottaman "Tulen ja jään lauluun" pohjautuvan televisiosarjan, "Game of Thronesin" toinen tuotantokausi sijoittuu "Kuninkaiden koitoksen" tapahtumiin.

title: Luettelo televisiosarjan Game of Thrones näyttelijöistä

text: Tämä luettelo listaa yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" näyttelijät ja hahmot. "Game of Thrones" on David Benioffin ja D. B. Weissin luoma televisiosarja, joka perustuu George R. R. Martinin kirjasarjaan "Tulen ja jään laulu".

text: Tämä on luettelo "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjan hahmoista. Kirjasarjan on kirjoittanut yhdysvaltalainen George R. R. Martin, ja se kattaa seitsemän romaania, joista kaksi on julkaisematta. Sarjasta on tehty televisiosarja "Game of Thrones".

title: Tulen ja jään laulu

text: Tulen ja jään laulu -sarjan televisioversiointi alkoi tammikuussa 2007, kun HBO hankki sarjan oikeudet aikeenaan sovittaa se kansainväliseksi televisiosarjaksi. David Benioff ja D. B. Weiss palkattiin kirjoittamaan ja tuottamaan sarjaa, ja tarkoituksena oli tehdä jokaisesta kirjasta yksi tuotantokausi. Pilottijakso tuotettiin vuoden 2009 lopussa ja päätös yhdeksästä lisäjaksosta tehtiin maaliskuussa 2010. Sarjan nimeksi tuli ensimmäisen kirjan mukaan Game of Thrones. Sarjaa on esitetty Yhdysvalloissa seitsemän tuotantokautta.

title: Game of Thrones (6. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" kuudes tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 24. huhtikuuta 2016. Sarja perustuu George R. R. Martinin fantasiakirjasarjaan "Tulen ja jään laulu". Kausi sisältää laajasti alkuperäistä materiaalia, mutta myös materiaalia julkaisemattomasta kuudennesta kirjasta sekä osia sarjan neljännestä ja viidennestä kirjasta, "Korppien kestit" ja "Lohikäärmetanssi". Kausi koostuu kymmenestä jaksosta.

text: Televisiosarjassa "Game of Thrones" Robb Starkia näyttelee Richard Madden.

title: Game of Thrones (8. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" kahdeksas ja viimeinen tuotantokausi esitetään Yhdysvalloissa HBO-kanavalla vuonna 2019. Sarja perustuu George R. R. Martinin fantasiakirjasarjaan "Tulen ja jään laulu". Viimeinen kausi sisältää edellisen kauden tapaan laajasti alkuperäistä materiaalia, mutta myös materiaalia julkaisemattomasta kuudennesta kirjasta "The Winds of Winter". Aikaisemmista kausista eroten kausi koostuu kuudesta jaksosta kymmenen sijaan.

title: Game of Thrones (4. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" neljäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 6. huhtikuuta 2014 ja päättyi 15. kesäkuuta 2014. Kausi perustuu pääasiassa George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -fantasiakirjasarjan kolmannen kirjan ("Miekkamyrsky") toiseen puoliskoon. Kauden tuotanto alkoi heinäkuussa 2013 ja se koostuu edellisten kausien tavoin kymmenestä jaksosta. Suomessa kausi alkoi päivä Yhdysvaltojen esityspäivän jälkeen 7. huhtikuuta 2014 C More Series -kanavalla ja päättyi 16. kesäkuuta 2014.

title: Luettelo televisiosarjan Game of Thrones saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

text: Game of Thrones on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka ovat luoneet David Benioff ja D. B. Weiss. Sarja perustuu George R. R. Martinin fantasiakirjasarjaan "Tulen ja jään laulu". "Game of Thrones" on ollut ehdolla yli 50 palkintoon joista se on voittanut 16. Voitettuihin palkintoihin lukeutuvat Peter Dinklagen Primetime Emmy sekä Golden Globe -palkinnot.

title: Game of Thrones (5. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" viides tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 12. huhtikuuta 2015. Sarja perustuu George R. R. Martinin fantasiakirjasarjaan "Tulen ja jään laulu". Kausi käyttää materiaalia sarjan neljännestä ja viidennestä kirjasta, "Korppien kestit" ja "Lohikäärmetanssi", mutta samalla joidenkin hahmojen tarinakaari eroaa suuresti alkuperäisestä materiaalista. Kauden tuotanto alkoi kesällä 2014 ja se koostuu kymmenestä jaksosta.

title: Daenerys Targaryen

text: Daenerys Targaryen on George R. R. Martinin luoma kuvitteellinen hahmo kirjasarjassa "Tulen ja jään laulu" ja siitä tehdyssä televisiosarjassa "Game of Thrones". Televisiosarjassa häntä näyttelee Emilia Clarke.

title: Game of Thrones (3. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan Game of Thronesin kolmas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 31. maaliskuuta 2013 ja päättyi 9. kesäkuuta 2013. Suomessa Yle TV2 esitti kauden 5. joulukuuta 2013 ja 6. helmikuuta 2014 välisenä aikana. Samalla kausi oli katsottavissa HBO Nordic -palvelussa ja C More Series -kanavalla. Kausi perustuu George R. R. Martinin Tulen ja jään laulu -fantasiakirjasarjan kolmanteen kirjaan Miekkamyrsky. Se kattaa noin puolet kirjan juonesta, kun taas sarjan neljäs tuotantokausi kattaa toisen puoliskon. Kauden tuotanto alkoi heinäkuussa 2012 kuvauksilla Pohjois-Irlannissa. Muita kuvausmaita olivat Marokko, Islanti ja Kroatia. Se koostuu edellisten kausien tavoin kymmenestä jaksosta.

title: Game of Thrones (2. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" toinen tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 1. huhtikuuta 2012 ja päättyi 3. kesäkuuta 2012. Kausi sisältää ensimmäisen tuotantokauden tavoin kymmenen 60 minuutin pituista jaksoa. Kausi perustuu George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjan toiseen teokseen "Kuninkaiden koitos".

title: Tyrion Lannister

text: Tyrion Lannister on George R. R. Martinin luoma kuvitteellinen hahmo kirjasarjassa "Tulen ja jään laulu" ja televisiosarjassa "Game of Thrones". Televisiosarjassa häntä esittää Peter Dinklage.

title: Tulen ja jään laulu

text: Syksyllä 2011 julkistettiin kaksi uutta sarjaan perustuvaa videopeliä: Cyaniden kehittämä roolipeli Game of Thrones sekä Bigpointin kehittämä ilmainen selaimessa pelattava MMORPG-peli. Cyanide kehitti peliä yhdessä HBO:n kanssa taatakseen sen yhteneväisyyden televisiosarjan kanssa.[44] Game of Thrones julkaistiin toukokuussa 2012 PlayStation 3:lle, Windowsille ja Xbox 360:lle.[45] Bigpointin MMORPG-peliä ei ole vielä julkaistu.

text: Kirjasarjasta tehdyssä televisiosarjassa "Game of Thrones" Eddard Starkia esittää Sean Bean.

title: Game of Thrones (7. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Game of Thronesin" seitsemäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 16. heinäkuuta 2017. Sarja perustuu George R. R. Martinin fantasiakirjasarjaan "Tulen ja jään laulu". Kausi sisältää edellisen kauden tapaan laajasti alkuperäistä materiaalia, mutta myös materiaalia julkaisemattomasta kuudennesta kirjasta. Aikaisemmista kausista eroten kausi koostuu seitsemästä jaksosta kymmenen sijaan.

title: Valtaistuinpeli

text: Yhdysvaltalainen kaapelitelevisioyhtiö HBO tuottaa "Tulen ja jään laulusta" televisiosarjaa, joka on nimetty "Valtaistuinpelin" mukaan "Game of Thronesiksi". Pilottijakso kuvattiin syksyllä 2009 ja maaliskuussa 2010 HBO päätti tuottaa ensimmäisen kymmenjaksoisen kauden, joka kattaa "Valtaistuinpelin" tapahtumat.

text: Sophie Turner esittää Sansaa televisiosarjassa "Game of Thrones".

title: David Benioff

text: Benioff tekee parhaillaan yhdessä D. B. Weissin kanssa HBO:lle fantasiatelevisiosarjaa Game of Thrones (2011–), joka perustuu George R. R. Martinin kirjasarjaan Tulen ja jään laulu.

title: Lena Headey

text: Vuodesta 2011 lähtien Headey on esittänyt Cersei Lannisteria George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -fantasiakirjasarjaan perustuvassa HBO:n televisiosarjassa "Game of Thrones". Headey on saanut Cersei Lannisterin roolistaan neljä Emmy-ehdokkuutta parhaasta naissivuosasta draamasarjassa. Vuonna 2017 Headey ansaitsi sarjasta 1,1 miljoonaa dollaria jaksolta ja hänestä tuli yksi television parhaiten palkatuista näyttelijöistä.

text: Televisiosarjassa "Game of Thrones" hahmoa esittää Kit Harington.

text: Finn Jones näyttelee Loras Tyrellia televisiosarjassa "Game of Thrones".

text: Televisiosarjassa "Game of Thrones" Tywinia näyttelee Charles Dance.

title: Game of Thrones (vuoden 2014 videopeli)

text: Game of Thrones on Telltale Gamesin kehittämä ja julkaisema graafinen seikkailupeli, joka perustuu George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjaan ja siitä tehtyyn televisiosarjaan. Peli julkaistiin kuudessa osassa vuosina 2014–2015.

title: Luettelo televisiosarjan Game of Thrones jaksoista

text: "Game of Thrones" on yhdysvaltalainen George R. R. Martinin "Tulen ja jään laulu" -kirjasarjaan perustuva televisiosarja, joka alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 17. huhtikuuta 2011. Sen loivat David Benioff ja D. B. Weiss, jotka ovat käsikirjoittaneet suurimman osan sarjan jaksoista.