query: Milloin KELA perustettiin?

title: Kansaneläkelaitos

text: Kela aloitti toimintansa 16. joulukuuta 1937, ja se oli aluksi nimensä mukaisesti eläkelaitos. Alkuaikojen jälkeen toiminta on uudistunut, laajentunut ja monipuolistunut.

title: Anssi Kela

text: Kelan seitsemännen albumin ensimmäinen single ”Rakkaus upottaa” julkaistiin marraskuussa 2017. Se nousi latauslistan sijalle kahdeksan ja radiolistan sijalle 16. Joulukuussa Kela yhtyeineen esiintyi Helsingin Kansalaistorin uudenvuodenjuhlassa, joka keräsi yli 80 000 katsojaa. Kela osallistui tammikuussa 2018 jälleen Pekka Haaviston presidentinvaalikampanjaan julkaisemalla kappaleen ”Siksi Pekka” yhdessä Markus Nordenstrengin, Olavi Uusivirran ja Pauliina Kokkosen kanssa nimellä Tres Cojones feat. Pauliina Kokkonen. Huhtikuussa 2018 Kela julkaisi singlen ”Ilves”, joka nousi parhaimillaan radiosoittolistan kärkeen. Kelan seitsemäs studioalbumi "Ääriviivoja" julkaistiin syyskuussa 2018, ja se nousi Suomen albumilistan sijalle neljä. Levy sai pääosin positiivisen vastaanoton kriitikoilta, muun muassa Helsingin Sanomat totesi että "Ääriviivoja" on ”rönsyilevä albumikokonaisuus, joka hämmästyttää mutta vielä useammin riemastuttaa.” Levyn julkaisun jälkeen Kela aloitti yhtyeensä kanssa "Ääriviivoja"-konserttisalikiertueen.

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: Lauri Kela

text: Kela aloitti uransa auto- ja traktorimyyjänä. Hän perusti autoliike Vinhan, Urheiluliike Syte Oy Kelankulman sekä toimi myös tekstiilikaupan alalla. Vuonna 1956 Kela perusti Ouluun tekstiileitä ja jalkineita myyneen Tavaratalo L. Kela Oy:n. Yhtiöllä oli tavaratalo ja kaksi ostoskeskusmyymälää Oulussa sekä toinen tavaratalo Raahessa. Tavaratalo Kela toimi myös Rovaniemellä 1976–1981.

title: Anssi Kela

text: Anssi Kela syntyi 29. heinäkuuta 1972 Keravalla. Kelan vanhemmat olivat molemmat ammatiltaan muusikoita; isä Juha Kela soitti koskettimia Pro Fide -yhtyeessä ja äiti oli kanttori. Anssi Kelalla on myös kaksi siskoa ja veli Ville Kela. Kela asui kaksi ensimmäistä elinvuottaan Helsingin Oulunkylässä. Sieltä perhe muutti Kauniaisiin. Kela aloitti kuusivuotiaana viulunsoiton, joka vaihtui vuotta myöhemmin selloon.

title: Ville Kela

text: Ville Kela on Pro Fide -yhtyeessä soittaneen Juha Kelan poika. Hän on naimisissa juontaja-toimittaja Eva Kelan kanssa.

title: Ahti Fredriksson

text: Tammikuussa 1973 Kelaan perustettiin kaksi uutta johtajan virkaa työntekijä- ja työnantajaosapuolille. Fredriksson valittiin työntekijäpuolen edustajaksi ja hän aloitti johtajan tehtävässä toukokuussa 1973 hoitaen erityisesti kuntoutusasioita. 60-vuotispäivänsä kunniaksi hän perusti nimeään kantavan säätiön, joka avusti muun tuen ulkopuolelle jääneitä vammaisia nuoria. Fredriksson oli myös Kuntoutussäätiön puheenjohtaja 1980–1984. Hän jäi Kelasta eläkkeelle vuonna 1984.

title: Anssi Kela

text: Yle esitti keväällä 2013 "Hetkiä Kalliossa" -musiikkiohjelmaa, jossa Kela versioi muiden artistien kappaleita kalliolaisessa yksiössä eri vieraiden kanssa. Kelan viidennen albumin ensimmäinen single ”Levoton tyttö” julkaistiin helmikuussa 2013, ja se nousi latauslistan toiselle ja singlelistan seitsemännelle sijalle. Kappaleesta tuli lopulta vuoden 2013 soitetuin kappale, kun mukaan luetaan radiosoitot, TV-esitykset ja live-esiintymiset. Kelan viides sooloalbumi julkaistiin maaliskuussa 2013, ja se nousi albumilistan sijalle kaksi. Levyltä julkaistiin vielä kolme singleä, joista ”Miten sydämet toimii?” nousi radiolistan toiselle sijalle. "Anssi Kela" -albumi sai hyviä arvosteluja, muun muassa Helsingin Sanomat totesi: ”Tämä levy pelastaa Anssi Kelan uran.” Albumia seuranneella kiertueella nähtiin Kelan taustayhtyeen uudistunut kokoonpano rumpali Kelly Ketosen jättäydyttyä pois aikatauluongelmien vuoksi. Yhtyeen kitaristiksi vaihtunut Ville Kela palasi rumpujen taakse, ja Tuomas Wäinölä värvättiin yhtyeen uudeksi kitaristiksi. Emma-gaalassa ”Levoton tyttö” oli ehdolla Vuoden biisi -kategoriassa.

title: Anssi Kela ja isot biisit

text: Anssi Kela ja isot biisit on TV5:llä 27. helmikuuta 2017 alkanut muusikko Anssi Kelan vetämä musiikkiviihdeohjelma. Ohjelman jokaisessa jaksossa yksi artistivieras haastaa Kelan versioimaan yhden vanhan suomalaisen hittikappaleen. Artistivieras saa itse valita oman kappaleensa, Kelalle versioitavaksi tuleva kappale on aina yllätys. Sarjassa kuullaan tarina kappaleen synnyn taustalta sekä esitellään kappaleen alkuperäinen esittäjä tai siihen liittyvä merkittävä henkilö.

title: Kelan sanomat

text: Kelan sanomat oli Kelan asiakaslehti Suomen sosiaaliturvasta vuoteen 2009 asti. Vuoden 2009 alusta Kelan sanomat ja sen sisarlehti FPA-bladet yhdistyivät kaksikeliseksi lehdeksi Elämässä - Mitt i allt. Asiakaslehteä julkaistiin vuosina 1967–2014. Vuonna 2015 Elämässä - Mitt i allt muuttui lehdestä kerran vuodessa julkaistavaksi oppaaksi, jossa on tietoa Kelan etuuksista ja palveluista, mutta myös asiakastarinoita ja vinkkejä. Opas joka on noudettavissa Kelan palvelupisteistä.

title: Kela (komponentti)

text: Kela eli käämi on passiivinen sähkötekniikan ja elektroniikan komponentti, joka vastustaa lävitseen kulkevan sähkövirran muutosta. Se koostuu kierretystä (käämitetystä) johtimesta ja kelasydämestä. Kun virta kulkee kelan läpi, energiaa varastoituu kelan magneettikenttään. Kelan lävitse kulkevan virran muuttuessa muuttuu myös kelan lävistävä magneettivuo. Kelan induktanssi pyrkii vastustamaan tätä magneettivuon muutosta luomalla johtimeen Faradayn induktiolain mukaisen jännitteen.

title: Anssi Kela

text: Anssi Kela on nimennyt Juha Kelan, Bruce Springsteenin, Neil Youngin ja Ritchie Blackmoren suurimmiksi musiikillisiksi esikuvikseen. Yhdeksäs hetki -yhtyeessä Kelan säveltämä ja sanoittama musiikki oli kitarapainotteista poppia, mutta myöhemmin hän ryhtyi omaksumaan vaikutteita hard rockista, speed metalista, funkista ja rapista. Pekan ja Suden debyyttialbumilla yhtyeen suurin musiikillinen esikuva oli power pop -yhtye Jellyfish, ja Kelan laulutyyli oli huomattavan korkea ja nasaali. Kela päätti yhtyeen hajottua muuttaa tapaansa säveltää ja sanoittaa, johon hän on saanut vaikutteita perinteisiltä laulaja-lauluntekijöistä. Samalla hän muokkasi omaa laulutyyliään Joni Mitchellin innoittamana pehmeämmäksi ja puhemaisemmaksi. Näiden muutosten myötä syntyneen "Nummela"-albumin keskeisimpiin piirteisiin kuuluivat myös akustinen kitara, huuliharppu sekä erilaiset konemusiikin elementit. Kela myös soitti miltei kaikki albumin instrumentit itse.

title: Anssi Kela

text: Keväällä 2017 TV5 esitti "Anssi Kela ja isot biisit" -musiikkiohjelman, jossa Kela ja vieraileva artisti versioivat kilpaa erilaisia suomalaisia hittikappaleita. Ohjelman pohjalta Kela julkaisi kahdeksan singleä sekä kokoelmalevyn, joka nousi albumilistan neljännelle sijalle. Toukokuussa hän esiintyi yhtyeineen Helsingin jäähallissa. Kela mursi jalkansa heinäkuussa kompastuttuaan johtoon Tavastia-klubilla, ja joutui suorittamaan loput kesän konserteista istualteen. Syyskuussa julkaistiin Jean Ramsayn toimittama ja Kalle Björklidin kuvaama "Anssi Kela: Kosketusetäisyydellä" -kirja.

title: Kela (komponentti)

text: kelan napojen yli oleva jännite, missä "L" on kelan induktanssi ja "I" kelan lävistävä virta.

title: Ääriviivoja

text: Ääriviivoja on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Anssi Kelan seitsemäs sooloalbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2018. Kela on luonnehtinut levyä uransa monipuolisimmaksi, ja sillä kuullaan vaikutteita muun muassa Pink Floydilta, Pekka Pohjolalta ja Kelan omalta "Nummela"-albumilta. Alun perin Kelan suunnitelma oli hyödyntää taustayhtyettään koko levyllä, mutta hän päätyi lopulta työstämään kappaleita myös yksin kotistudiossaan. Lopullisella levyllä Kelan koko taustayhtyettä kuullaankin vain kahdella kappaleella. Albumin tuotannosta vastaavat Kela ja Jussi Jaakonaho. "Ääriviivoja" nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle neljä. Fyysisellä albumilistalla levy nousi sijalle kolme.

title: Anssi Kela

text: "Suuria kuvioita" -albumilla Kela halusi luoda ”luomumman” ja ”rokkaavamman” levyn kuin "Nummela". Täten ”konerytmejä” ei albumilla kuulla lainkaan, ja akustinen kitara toimii pääinstrumenttina vain yhdessä kappaleessa. Levyllä on mukana muitakin soittajia, muun muassa Lemonator-yhtye kappaleissa ”1972” ja ”Mies ja meri”. Kela on saanut tietyissä kappaleissa vaikutteita Neil Young ja Crazy Horse -yhtyeeltä sekä Bruce Springsteenilta. "Rakkaus on murhaa" -albumilla on vaikutteita The E Street Bandiltä, Tom Pettyltä, Burt Bacharachilta ja The Carpenters -duolta. Kela soitti jälleen suurimman osan levystä itse lukuun ottamatta muutamia rumpuja, torvia ja Pekka Kuusiston sovittamia jousia. Kela päätti hyödyntää taustayhtyettään koko "Aukio"-albumilla käytettyään heitä aiemmin vain satunnaisissa kappaleissa. "Anssi Kela" -albumilla Kela työskenteli jälleen yksin ja omaksui vaikutteita 1980-luvun artisteilta, kuten Michael Jacksonilta, Duran Duranilta ja Foreignerilta. Muutamissa kappaleissa kuuluu myös aineksia suomalaisesta rapista. "Nostalgiaa"-albumi jatkoi edeltäjänsä jalanjäljissä, ja siinä on vaikutteita muun muassa Kate Bushilta, Princeltä ja Fleetwood Maciltä. "Ääriviivoja"-albumia Kela on luonnehtinut uransa monipuolisimmaksi. Levyllä kuuluu vaikutteita muun muassa Pink Floydilta, Pekka Pohjolalta, mutta myös Kelan omalta "Nummela"-albumilta. Alun perin Kelan suunnitelma oli hyödyntää taustayhtyettään koko levyllä, mutta hän päätyi lopulta työstämään kappaleita myös yksin kotistudiossaan. Lopullisella levyllä Kelan koko taustayhtye soittaakin vain kahdella kappaleella.

title: Anssi Kela

text:
"Nummela"-kiertue saatiin päätökseen elokuussa 2002, jonka jälkeen Kela ryhtyi työstämään toista sooloalbumiaan. Levy äänitettiin jälleen useissa eri studioissa, ja tuottajina toimivat Kelan ohella valituissa kappaleissa Leri Leskinen, Jukka Immonen, Jussi Jaakonaho ja Lemonator-yhtye. Samoihin aikoihin Kela pääsi kokeilemaan rata-autoilua Alastarossa F3-autolla. Lopulta hän sai kuljettajanpaikan Koiranen Motorsport -formulatallissa kaudelle 2003. Viikkoa ennen avauskilpailua Kelan auto kääntyi ympäri testiajoissa Jurvan Botniaringilla, ja hän jäi puristuksiin ohjaamoon. Seinäjoen keskussairaalassa Kelalta todettiin murtunut ranne ja niskanikama sekä kaksi kasaan painunutta selkänikamaa. Kelan selkärankaan kiinnitettiin tukirauta Helsingissä, mutta selkä jouduttiin operoimaan vielä toistamiseen yhdeksän kuukautta myöhemmin. Kela toipui leikkauksista ja palasi kisaamaan F3-sarjassa kauden 2004 avauskilpailussa Alastarossa.
Kelan toinen sooloalbumi "Suuria kuvioita" julkaistiin syyskuussa 2003, ja se nousi Suomen albumilistan kärkeen ja myi platinaa. Levyltä julkaistiin kolme singleä, joista ”1972” kapusi radio- ja 50 Hittiä -listan ensimmäiselle sijalle. "Suuria kuvioita" sai pääosin positiivisen vastaanoton kriitikoilta, muun muassa Helsingin Sanomissa todettiin: ”Puutteineenkin "Suuria kuvioita" on keskitien poplevyksi särmikäs ja ajatuksia herättävä.” Levyn julkaisua seurasi konserttisalikiertue syyskuussa 2003, jonka jälkeen Kela jatkoi yhtyeineen klubeissa syyskuuhun 2004 asti. Emma-gaalassa Kela oli ehdolla Vuoden miessolistiksi ja "Suuria kuvioita" Vuoden pop/rock-albumiksi.

title: Race Driver: GRID

text: Pelissä on uusintamahdollisuus eli voit katsoa omaa ajoasi nauhalta milloin vain, kun keskeytät pelin. Pelin erikoisuutena on "Flashback"-niminen ominaisuus, jolla voit kelata aikaa taaksepäin ja korjata huonosti ajamasi tilanteet. Jos esimerkiksi autosi hajoaa, voit kelata aikaa taaksepäin ja ajaa tilanteen uudelleen ilman hajoamista. Aikaa voi kelata taaksepäin enintään 10 sekuntia. Tätä ominaisuutta voi kuitenkin käyttää vain rajoitetun määrän, riippuen vaikeustasosta. Vaikeimmalla tasolla ominaisuutta ei voi käyttää ollenkaan.

title: Anssi Kela

text:
Kela oli mukana ”Maksamme velkaa” -hyväntekeväisyyssinglellä, joka julkaistiin tammikuussa 2005 nimellä Artistit Auttavat Aasiaa–2005. Samaan aikaan hän aloitti kolmannen albuminsa äänitykset Fried Music -studiolla tuottaja Jukka Immosen kanssa. Lisä-äänityksiä tehtiin kesäkuussa 2005 Finnvox-studiolla. Kelan kolmas albumi "Rakkaus on murhaa" julkaistiin lokakuussa 2005, ja se nousi Suomen albumilistan neljännelle sijalle ja myi kultaa. Levyltä julkaistiin neljä singleä, joista ”Karhusaari” ja ”Älä mene pois” nousivat radiolistan ensimmäiselle ja toiselle sijalle. "Rakkaus on murhaa" sai jälleen hyviä arvosteluja. Noise.fi totesi, että albumi on ”Anssi Kelan paras levy tähän saakka.” Emma-gaalassa Kela oli jälleen ehdolla Vuoden miessolisti -kategoriassa. "Rakkaus on murhaa" -kiertue alkoi marraskuussa 2005 ja jatkui lokakuuhun 2006, jolloin Kela jäi tauolle.
Kela julkaisi toukokuussa 2007 singlen ”Suomalainen”, joka oli osa Euroopan unionin rasisminvastaista kampanjaa. Elokuussa hän vieraili Mikko Kuustosen ja Jorma Kääriäisen kanssa Ile Kallion albumilla "Kirjeitä" , joka julkaistiin nimellä Ile Kallio & Vierailevat Solistit. Samana vuonna Kela ilmoitti lopettavansa kilpa-autoilun taloudellisista ja ympäristöllisistä syistä. Uransa aikana hän ajoi 31 kilpailua F3-luokan SM-sarjassa ja saavutti neljä voittoa. Kela osallistui Unicefin Tukijoukko-kampanjaan keväällä 2008, jonka tehtävänä oli kerätä järjestölle uusia kuukausilahjoittajia. Kampanjaan varten Kela äänitti kappaleen ”Dance Like It Was ’85”, joka julkaistiin The Hulatones -nimellä. Projektiin osallistui myös Antti Karisalmi ja Kelly Ketonen. Kesäkuussa 2008 Kela järjesti Unicefille hyväntekeväisyyskonsertin Helsingin Tavastia-klubilla, jossa esiintyivät muun muassa Jenni Vartiainen, Ilkka Alanko ja Jippu. Elokuussa julkaistiin Kelan esikoisromaani "Kesä Kalevi Sorsan kanssa", jota myytiin yli 4 000 kappaletta.

title: Anssi Kela

text: Kelan toinen sooloalbumi "Suuria kuvioita" julkaistiin vuonna 2003, ja kaksi vuotta myöhemmin julkaistiin "Rakkaus on murhaa". Molemmat menestyivät kaupallisesti ja saivat postiivisen vastaanoton kriitikoilta. Vuonna 2009 julkaistu "Aukio" osoittautui kuitenkin kaupalliseksi pettymykseksi, joka oli päättää Kelan musiikkiuran. Hänen viides sooloalbumi "Anssi Kela" julkaistiin vuonna 2013, ja se kapusi Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Myös ”Levoton tyttö” -single nousi vuoden soitetuimmaksi kappaleeksi. Vuonna 2015 julkaistiin "Nostalgiaa"-albumi, ja vuonna 2017 Kela esiintyi yhtyeineen Helsingin jäähallissa. Kelan seitsemäs sooloalbumi "Ääriviivoja" julkaistiin vuonna 2018. Hän on uransa aikana saanut yhteensä yhdeksän Emma-ehdokkuutta, joista hän on voittanut neljä.

title: Kela (komponentti)

text: Kelan magneettikenttään varastoituu energiaa kelan induktanssin "L" ja kelan läpi kulkevan virran "I" johdosta:

title: Lauri Kela

text: Vakuutusyhtiö Aura hankki vuonna 1982 omistukseensa Tavaratalo L. Kelan koko osakekannan ja Kelan Oulussa sijainneen liikekiinteistön. Tavaratalo L. Kelan toimintaa jatkoi Muotitalo Kela joka oli vuokralla Kelan liikekiinteistössä. Raahen tavaratalo myytiin ja Muotitalo Kelan toiminta päättyi vuonna 1984 kun Aura irtisanoi vuokrasopimuksen.

title: Anssi Kela

text: Kela oli naimisissa Minna Kelan kanssa vuoteen 2004 asti, ja heillä on yksi yhteinen tytär. Kela on sittemmin asunut avoliitossa kilpa-autoilija Sanna Pinolan kanssa. Kelan toinen tytär syntyi vuonna 2013. Kela asui Nummelassa vuosina 1995–2003. Sieltä hän muutti Helsingin Punavuoreen. Sittemmin Kela on asunut Käpylässä.

title: Anssi Kela

text: Kelat muuttivat vuonna 1984 Vihdin kirkonkylälle, ja 3. toukokuuta 1985 Juha Kela kuoli auto-onnettomuudessa. Isänsä kuoleman jälkeen Anssi Kela vaihtoi sellonsoiton bassoon. Myöhemmin hän opiskeli bassonsoittoa Oulunkylän Pop & Jazz konservatoriossa vajaan lukuvuoden verran. Kela on suorittanut siviilipalveluksen.

title: Anssi Kela

text: Yhdeksäs hetki sai alkunsa gospel-yhyeenä, joten kappaleiden sanoitukset painottuivat pääasiassa kristinuskoon. Pekka ja Susi -yhtyeessä Kelan sanoitukset olivat tämän omin sanoin ”parhaimmillaan näppärää kielikuvilla leikittelyä ja huonoimmillaan merkityksetöntä sanahelinää”. Kela päätti yhtyeen hajottua muutta sanoituksiaan suoraviivaisemmaksi tarinankerronnaksi, mikä syntyi vastareaktiona ”epämääräisten metaforien tasoilla” liikkuville suomenkielisille sanoituksille. Vaikutteita hän otti kantrimusiikista ja Raymond Carverin kirjasta "Rivi riviltä, lyönti lyönniltä", jonka Kela oli saanut lahjaksi Asko Kalloselta vuonna 1994. Kela otti myös vaikutteita Bruce Springsteeniltä, jonka kappale ”My Hometown” innoitti Kelan omaelämäkerrallisen ”Nummela”-kappaleen. "Rakkaus on murhaa" -albumin jälkeen Kela kirjoitti esikoisromaaninsa "Kesä Kalevi Sorsan kanssa", jonka innoittamana hän halusi selvittää kuinka pitkälle tarinankerronnaliset sanoitukset voisi viedä. Täten hän päätti seuraavan albuminsa olevan konseptilevy, jossa jokainen kappale on osa yhtä suurempaa tarinaa. Samalla hän pyrki muokkaamaan sanoitustensa sanajärjestystä enemmän kieliopin mukaiseksi.

title: Anssi Kela

text: Kela aloitti kiertueen kesäkuussa 2001, jota varten hän kokosi itselleen taustayhtyeen. Kokoonpanossa vaikuttivat basisti Antti Karisalmi, rumpalit Ville Kela ja Kelly Ketonen, sekä kosketinsoittaja Saara Metsberg. Alkuvaiheessa yhtyeessä soittivat rumpali Jani Auvinen ja kosketinsoittaja Anna Kuoppamäki. Kela esiintyi yhtyeineen elokuussa 2001 Elämä lapselle -konsertissa Helsingin olympiastadionilla. Marraskuussa 2001 julkaistiin nuottikirja "Nummela – erään albumin anatomia" sekä levyn triplaplatinapainos, joka sisälsi uuden singlen ”Milla”. Kappale oli tehty tilaustyönä Lenka Hellstedtin "Minä ja Morrison" -elokuvaan, ja se myi yli 10 000 kappaletta. Anssi Kela palkittiin Emma-gaalassa Parhaana pop/rock-tulokkaana ja Vuoden kotimaisena artistina. "Nummela" voitti Vuoden debyyttialbumi ja Vuoden myydyin albumi -palkinnot. Kela myös esiintyi tilaisuudessa. Kela vieraili maaliskuussa 2002 Ezkimon kappaleella ”Ei enää milloinkaan” nimellä K-LA. Samana vuonna julkaistiin Pekka ja Susi -kokoelma "Rannalla", joka sisälsi yhtyeen debyyttialbumin ohella myös ennen julkaisemattomia kappaleita.

title: Helmholtzin kelat

text: Lisätään formula_9-akselille kohtaan formula_24 toinen kela, jonka säde on formula_10 ja kierrosten lukumäärä formula_20. Oletetaan, että tässä kelassa kulkee yhtä suuri sähkövirta samaan kiertosuuntaan kuin ensimmäisessä kelassa. Toisen kelan aiheuttama magneettivuon tiheys keskiakselilla lasketaan hyödyntäen jo saatua tulosta. Tarvitsee vain korvata muuttuja formula_27:llä. Kokonaisuudessaan magneettivuon tiheys keskiakselilla saadaan näiden kahden kelan magneettivuon tiheyksien summana:

title: Ville Kela

text: Ville Kela on suomalainen muusikko. Kelan ja hänen veljensä, laulaja-lauluntekijä Anssi Kelan, muusikkoura alkoi vuonna 1986 Yhdeksäs hetki -yhtyeestä, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Pekka ja Susi. Pekka ja Susi voitti rockin Suomen mestaruuden vuonna 1993. Yhtyeen hajottua 1999 Ville Kela on soittanut muun muassa Anssi Kelan taustayhtyeessä, Bilmossa sekä Aleksi Ojalan taustayhtyeessä. Hän toimii nykyään musiikin- ja maahanmuuttajaluokanopettajana Meritorin koulussa Espoossa.

title: Kuntoutuskomitea

text: Suomalainen kuntoutusjärjestelmä oli alkanut hahmottua jo Kuntoutuskomitean työskentelyn aikana. Vakuutusalan Kuntouttamiskeskus perustettiin 1964, työvoimaviranomaiset aloittivat neuvontaosastojen kautta työpaikalla tapahtuvan työkokeilun vuonna 1966. Kelan kuntoutuksen kenttäorganisaatio – kuntoutusosasto, alueiden kuntoutustoimistot, paikallistoimistot – aloitti toimintansa 1967. Kela oli ja on edelleen eduskunnan alainen laitos, muussa vakuutuskuntoutuksessa taustatekijöinä ovat yksityiset vakuutuslaitokset.

title: Anssi Kela

text: Maaliskuussa 2010 julkaistiin kokoelmalevy "Singlet 2000–2010", joka nousi albumilistan sijalle 21. Huonon menestyksen siivittämänä Kela irtisanoi levytyssopimuksensa Sony Musicin kanssa. Joulukuussa 2010 hän lanseerasi yhteistyössä Equal Dreams -palvelun kanssa Musiikkipuoti-verkkokaupan, jossa myytiin muun muassa Kelan ennenjulkaisemattomia kappaleita ja demoja. Kela lämmitteli Eric Claptonia Helsingin jäähallissa 6. kesäkuuta 2011, ja syyskuussa hän aloitti yhtyeineen Pienen juhlakiertueen, joka juhlisti "Nummela"-albumin julkaisusta kulunutta kymmentä vuotta. Kela osallistui marraskuussa 2011 Movember-eturauhassyöpäkampanjaan yhdessä Don Johnson Big Bandin Tommy Lindgrenin kanssa. Sen pohjalta Kela julkaisi kappale ”Sykkivä eturauhanen” yhdessä Mikko Kuustosen ja Janna Hurmerinnan kanssa.

title: Keskinäisinduktanssi

text: Missä siis formula_11 on kelan B kelaan A aiheuttama jännite ja formula_12 on kelan A kelaan B aiheuttama jännite.


query: Milloin Humphrey Bogart kuoli?

title: Humphrey Bogart

text: Humphrey DeForest Bogart (25. joulukuuta 1899 New York City, New York – 14. tammikuuta 1957 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän oli aikansa tunnetuimpia elokuvatähtiä.[1]

title: Pimeä käytävä (elokuva)

text: Pimeä käytävä ("Dark Passage", 1947) on Delmer Davesin ohjaama film noir -elokuva, jonka pääosissa näyttelevät Humphrey Bogart ja Lauren Bacall. Elokuva perustuu David Goodisin samannimiseen romaaniin. Se oli kolmas neljästä elokuvasta, jotka pariskunta oikeassa elämässä olleet Bogart ja Bacall tekivät yhdessä.

title: Maltan haukka (vuoden 1941 elokuva)

text: Maltan haukka () on ohjaaja John Hustonin esikoiselokuva vuodelta 1941. Se perustuu Dashiell Hammettin samannimiseen romaaniin, ja sen pääosassa nähtiin Humphrey Bogart, josta tuli Hustonin luottonäyttelijä. Bogart esittää yksityisetsivä Sam Spadea. Elokuva oli kolmen Oscarin ehdokkaana ja se oli jo kolmas filmatisointi kirjasta.

title: High Sierra

text: Jack Warner halusi elokuvan avulla muovailla sen kahden päätähden – Humphrey Bogartin ja Ida Lupinon – uraa. Bogartista suunniteltiin varteenotettavaa pääosien esittäjää, mikä sitten myös toteutui: Bogart oli Warnerin ainut kiintotähti 1940-luvulla. Lupinosta ei koskaan tullut niin suurta tähteä kuin Bogartista, mutta vielä 1941 hän oli tunnetumpi ja siksi hänen nimensä oli elokuvan alkuteksteissä Bogartin nimen yläpuolella.

title: Howard Hawks

text: Vuoden 1944 Kirjava satama perustui Hawksin ystävän Ernest Hemingwayn samannimiseen romaaniin. Elokuvan lopputulos oli kaukana alkuperäisromaanista, mutta sen sijaan se oli humoristinen mietiskely itsekunnioituksesta ja vastuusta. Miespääosassa oli Humphrey Bogart ja naispääroolissa tämän tuleva vaimo Lauren Bacall, josta Hawks muovasi tähden. Bacall ja Bogart olivat pääosissa myös vuonna 1946 valmistuneessa film noir -teoksessa Syvä uni. Raymond Chandlerin romaaniin perustuvassa elokuvassa Hawks hylkäsi juonen logiikan ja antoi sen edetä henkilöiden jännitteiden kautta.[5]

title: Bogart – superdekkari

text: Tarinassa yksityisetsivän kasvot muuttuvat leikkauksessa Humphrey Bogartin näköisiksi, ja etsivä saa tehtäväkseen kovasti "Maltan haukkaa" muistuttavan jutun.

title: Humphrey Bogart

text: Elokuvien parissa Bogart tutustui tuliseen näyttelijättäreen Mayo Methotiin, ja pian he olivat naimisissa. Liitto oli pitkä, ja pariskunta sai lisänimen "taistelevat Bogartit".[2] Minne he menivätkin ja mitä tekivätkin, tilanne päättyi ankaraan riitaan. Methot oli mustasukkainen ja omistushaluinen, Bogartin vastakohta.

title: Humphrey Bogart

text: Bogart oli koulussa hiljainen oppilas. Hän opiskeli aluksi lääketiedettä, mutta siirtyi sitten armeijaan ja kokeili tämän jälkeen eri ammatteja, kunnes aloitti pitkän taipaleensa kohti arvostetun näyttelijän uraa. Ammatinvalinta ei ollut Bogartille helppo, ja hän oli pitkään epävarma valinnastaan.

title: Humphrey Bogart

text: Bogartit asuivat New Yorkissa muodikkaassa Upper West Sidella sijainneessa asunnossa, ja heillä oli huvila New Yorkin pohjoispuolella. Bogartien avioliitto ei kuitenkaan ollut onnellinen, molemmilla vanhemmilla oli alkoholiongelma ja Bogartin isällä myös huumeongelma. Nuori Humphrey kasvoi enimmäkseen lastenhoitajan hoivissa ja on myöhemmin todennut ihailleensa äitiään, muttei koskaan rakastaneensa tätä.

title: High Sierra

text: Elokuvaan perustuva yhdysvaltalainen kuunnelma lähettiin kaksi kertaa The Screen Guild Theater -sarjassa. 4.1.1942 sen pääosissa olivat Humphrey Bogart ja Claire Trevor ja 17.4.1944 Bogart ja Ida Lupino.

title: Sam Spade

text: Sam Spade liitetään yleensä Humphrey Bogartiin, näyttelijään, joka esitti hahmoa kuuluisimmassa, vuonna 1941 valmistuneessa elokuvassa Maltan haukka. Tämä elokuva oli jo kolmas filmatisointi kirjasta. Elokuvasta kuuluisaksi tullut Bogart loi roolissa yksityisetsivän perustyypin, joka on vaikuttanut film noir -hahmoihin siitä lähtien – huolimatta siitä, että hän ei onnistunut värjäämään tukkaansa kirjan vaatimaksi vaaleaksi, häntä pidettiin liian pienenä ja tummana rooliin eikä hän ollut riittävän ”elostelija”.

title: Humphrey Bogart

text: Vuonna 1951 Bogart lensi Afrikkaan kuvaamaan Katharine Hepburnin kanssa Afrikan kuningatar -elokuvaa, josta hän viimein sai Oscarin komediallisesta jokilaivan kapteenin roolistaan.[2] Bogart teki lyhyessä ajassa monta menestyselokuvaa ja nautti työstään.

title: Humphrey Bogart

text: Leslie Howardin ansiosta Bogart teki ensimmäisen menestystä saavuttaneen elokuvaroolinsa Kivettynyt metsä (The Petrified Forest, 1936) -elokuvassa ja nimesi myöhemmin tyttärensä Leslieksi Howardin kunniaksi.

title: Humphrey Bogart

text: American Film Institute valitsi Bogartin vuonna 1999 vuosisadan merkittävimmäksi miesnäyttelijäksi.[3] Lisäksi hän sai elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle, osoitteeseen 6322 Hollywood Blvd.[4]

title: Key Largo

text: Key Largo on myös tapahtumapaikkana vuoden 1948 elokuvassa "Myrskyvaroitus" ("Key Largo"), jonka pääosassa esiintyi Humphrey Bogart.

title: Humphrey Bogart

text: Teatterissa ollessaan Bogart oli naimisissa kahdesti, molemmat vaimot olivat näyttelijöitä. Ensimmäinen avioliitto päättyi eroon alle vuodessa. Toinen, Mary Philipsin kanssa, päättyi siihen että Bogart lähti Hollywoodiin ja Philips jäi New Yorkiin.[2] Liitto ei kestänyt eroa.

title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text:
Elokuvaa pidetään Bogartin läpimurtoroolina.
Arizonan aavikon laitamilla sijaitsevalla huoltoasemalla kuullaan radiouutisia, että gangsteri Duke Mantee (Humphrey Bogart) miehineen on karkumatkalla alueella.
Liftari Alan Squier (Leslie Howard) saapuu kahvilaan ja sanoo vain kiertelevänsä Yhdysvaltoja, mutta käyttäytyy kuin hänellä olisi jotain salattavaa. Huoltoaseman omistaja Jason (Porter Hall) lähtee aseharjoituksiin. Hänen tyttärensä
Gabrielle ihastuu Alaniin kuullessaan tämän olevan brittiläinen kirjailija. Gabrielleen ihastunut Boze osoittaa mustasukkaisuuden merkkejä.

title: Afrikan aarre

text: Käsikirjoitusta kehiteltiin päivittäin kuvausten edetessä. Se kertoo vehkeilijä- ja tyhjäntoimittajajoukkion seikkailuista heidän ollessaan menossa esittämään valtausvaatimuksia Keniassa alueelle, jossa on runsas uraaniesiintymä. He odottelevat pienessä italialaissatamassa päästäkseen lähtemään matkaan huono-onnisella hakurahtialuksella, joka on menossa Mombasaan. Tähtinäyttelijöinä elokuvassa ovat Humphrey Bogart, Jennifer Jones, Gina Lollobrigida, Robert Morley, Peter Lorre sekä Bernard Lee, joka myöhemmin nousi maineeseen James Bond -elokuvien "M:nä". Bogartin menetettyä auto-onnettomuudessa hampaitaan osan tämän repliikeistä jälkiäänitti Peter Sellers.

title: Humphrey Bogart

text: Vuonna 1944 Bogart tapasi 20-vuotiaan Lauren Bacallin, otti avioeron Methotista ja meni naimisiin Bacallin kanssa. Bacallilla ja Bogartilla on kaksi lasta, tytär Leslie ja poika Stephen Humphrey Bogart[2] (s. 4. tammikuuta 1949).

title: Afrikan kuningatar

text: Afrikan kuningatar on yhdysvaltalainen komediallinen seikkailuelokuva vuodelta 1951. Sen pääosissa nähdään Humphrey Bogart ja Katharine Hepburn. Elokuva sijoittuu Saksan Itä-Afrikkaan vuoteen 1914. Hepburn esittää brittiläistä lähetyssaarnaajaa ja Bogart juopahtavaa laivuria. Bogart palkittiin roolistaan miespääosa-Oscarilla. Myös Hepburn ja ohjaaja John Huston olivat tästä elokuvasta Oscar-ehdokkaina. Elokuva perustuu C. S. Foresterin romaaniin vuodelta 1935, jota inspiroivat Tanganjikajärven taistelut Saksan Itä-Afrikassa.

title: Humphrey Bogart

text: Bogart tunnettiin ulkoisesti kovan ja kyynisen mutta sisimmältään herkän miehen tulkitsijana. Hänen näyttelemistyylinsä oli vähäeleinen mutta ilmaisuvoimainen, ja hän tulkitsi taitavasti hyvin erilaisia rooleja gangstereista romanttisiin sankareihin.

title: Humphrey Bogart

text: Warnerin studioilla Bogart aloitti ensimmäisenä vuonna 12 elokuvaa, joista useimmissa hän näytteli gangsteria tai murhaajaa; rooleja joiden Warner halusi jatkavan menestystä tuonutta linjaa. Ensimmäinen menestyselokuva oli vuonna 1940 valmistunut film noir -tyylinen Maltan haukka jossa Bogart esitti kyynistä yksityisetsivää Sam Spadea. Seuraava menestys oli Casablancan romanttinen rooli Ingrid Bergmanin kanssa. Elokuva sai kolme Oscaria, mutta Bogart jäi ilman palkintoa.[2]

title: Humphrey Bogart

text: Bogartin kunto heikkeni 1950-luvun puolivälissä runsaan alkoholin ja tupakoimisen takia. Bogart suostui menemään lääkäriin vasta tammikuussa 1956, mutta sairaus oli edennyt jo liian pitkälle. Hän sairasti ruokatorven syöpää, josta ei enää tervehtynyt. Hän vakuutteli kaikille olevansa kunnossa mutta purki murhettaan Laurenin seurassa. Julkisuuden henkilöitä kävi päivittäin tervehtimässä laihaa, heikkoa Bogartia kunnes hän kuoli nukkuessaan 14. tammikuuta 1957.

title: Humphrey Bogart

text: Bogart sai Oscar-palkinnon elokuvasta Afrikan kuningatar (The African Queen, 1951). Hänen myöhemmistä elokuvistaan tunnetuimpia ovat Kaunis Sabrina (Sabrina, 1954) ja Mitä kovemmin he kaatuvat (The Harder They Fall, 1956), joka jäi myös viimeiseksi.

title: Lauren Bacall

text: Etnisyydeltään juutalaisen Bacallin yksityiselämä tuli tunnetuksi etenkin avioliitosta Humphrey Bogartin kanssa. He saivat kaksi lasta, poika Stephenin ja tytär Leslien. Bogart kuoli syöpään vuonna 1957, ja Lauren Bacall jäi leskeksi 32-vuotiaana. 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa Bacall seurusteli laulaja Frank Sinatran kanssa. Sinatran jätettyä hänet hän muutti Hollywoodista takaisin New Yorkiin, jossa aloitti menestyksekkään teatteriuran.

title: Humphrey Bogart

text: Bogart teki vaimonsa Lauren Bacallin kanssa neljä suosittua elokuvaa: Kirjava satama (To Have and Have Not, 1944), Syvä uni (The Big Sleep, 1946), Pimeä käytävä (Dark Passage, 1947) ja Myrskyvaroitus (Key Largo, 1948).

title: Humphrey Bogart

text: Seuraavaksi Warner Bros. otti Bogartin töihin. Hän teki yhtiölle vaatimattomia elokuvia ja jäi suurelle yleisölle tuntemattomaksi. Bogart taisteli Jack Warnerin kanssa paremmista rooleista; Warnerille tärkeää oli raha ja Bogartille laatu ja oma tulevaisuus. Bogart piti huumorista mutta ei suhtautunut mihinkään muuhun niin vakavasti kuin omaan työhönsä, jonka onnistumista hän puolusti kaikin keinoin.

title: Casablanca Records

text: Neil Bogart perusti Casablanca Recordsin vuonna 1973 Warner Brothersin rahoituksella. Bogart olisi alun perin halunnut antaa yhtiölle nimen ”Emerald City” (Smaragdikaupunki elokuvasta "Ihmemaa Oz"), mutta Warner omisti "Casablanca"-elokuvan oikeudet, joten sen nimen oikeuden oli helpompi saada. Nimi oli muutenkin parempi markkinointimielessä, erityisesti koska Neil Bogartilla oli sama sukunimi kuin elokuvan tähdellä, Humphrey Bogartilla. Levy-yhtiön ensimmäinen suuri sopimus oli KISSin kanssa.

title: Humphrey Bogart

text: Bogart näytteli lukuisissa film noir -elokuvissa. Hän esitti muun muassa kahta rikoskirjallisuuden tunnetuinta yksityisetsivää Sam Spadea elokuvassa Maltan haukka (The Maltese Falcon, 1941) ja Philip Marlowea elokuvassa Syvä uni (The Big Sleep, 1946). Bogartin läpimurtorooli oli juuri Sam Spade elokuvassa Maltan haukka, ja vuotta myöhemmin hän teki kuuluisimman näyttelijäsuorituksensa Casablancassa (1942).

title: Humphrey Bogart

text: Bogartin isä Belmont DeForest Bogart oli menestyvä kirurgi. Äiti, Maud Humphrey Bogart, menestyvä kaupallinen kuvittaja, joka parhaina vuosinaan ansaitsi 50000 dollaria vuodessa, mikä tuolloin oli huomattava summa. Humphrey Bogartin ensimmäinen julkinen esiintyminen tapahtuikin vuonna 1900 hänen äitinsä maalaamassa kuvassa vaunuissaan leikkivästä vuoden vanhasta pojastaan. Mellins-lastenruoka-yhtiö osti kuvan ja käytti sitä mainoksissaan ja purkkien etiketeissä.


query: Onko Islannissa Jokamiehenoikeudet?

title: Jokamiehenoikeus

text: Jokamiehenoikeuksia on Suomen lisäksi ainakin Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa sekä Skotlannissa. Tarkat säännökset vaihtelevat maasta maahan. Monissa Euroopan maissa luonnossa liikkuminen vaatii pääsääntöisesti maanomistajan luvan, ja monissa niissäkin maissa, joissa pääsääntöisesti maanomistajan lupaa ei tarvita liikkumiseen luonnossa, maanomistaja voi kieltää liikkumisen. Jos maanomistaja kutsuu paikalle poliisin, voi toinen osapuoli saada piharauhan rikkomisen vuoksi pahimmassa tapauksessa sakot lainsäädännön katsomalla tavalla.

title: Luonnontuoteala

text: Luonnontuoteala on elinkeino, johon kuuluu luonnontuotteiden talteenotto sekä niihin liittyvä yritystoiminta, neuvonta, koulutus ja tutkimus. Luonnontuotteita ovat luonnosta jokamiehenoikeudella tai maanomistajan luvalla kerättävät luonnonvaraiset ja puoliviljellyt marjat, sienet, yrtit ja erikoisluonnontuotteet.

title: Islannin historia

text: Samoihin aikoihin kuin Islanti joutui Norjan alaisuuteen, ilmasto kylmeni ja alkoi vuosisatoja kestänyt kausi, jota nykyään sanotaan pieneksi jääkaudeksi. Kasvukausi lyheni ja talvet kylmenivät napapiirin läheisyydessä olevissa maissa kuten Islannissa ja Grönlannissa. Koska Islanti sitä ennenkin oli juuri ja juuri kelvannut maanviljelykseen, ilmastonmuutos muodostui asukkaille kohtalokkaaksi. Tärkeimmän viljalajin, ohran viljelys vaikeutui, ja karja tarvitsi ylimääräistä rehua selviytyäkseen entistä pitemmistä ja kylmemmistä talvista. Viljaa saadakseen asukkaiden oli alettava käydä kauppaa manner-Euroopan kanssa, mikä kuitenkin tuli kalliiksi. Islantilaisten onneksi kuitenkin kirkon määräämät paastopäivät, jolloin sai kyllä syödä kalaa mutta ei lihaa, johtivat siihen, että islantilaisten pyydystämän turskan kysyntä kasvoi, ja kun se lisäksi oli helposti säilöttävissä vientiä varten., siitä tuli Islannille taloudellisesti hyvin tärkeä.

title: Vesilaaksolaisten saaga

text:
"Vesilaaksolaisten saagassa" tärkeitä teemoja ovat Ingimundrin suvun jäsenten hyvä onni, tai sen puuttuminen joiltain suvun vesoilta, sekä hyvän päällikkyyden ideaali. Ensin mainittu onni-käsitys rakentuu saagassa erityisesti perinteisille, kotoperäisille ajatuksille ihmisen onnesta, mutta saaga ilmentää myös kristillisiä asenteita. Saaren asuttaja Ingimundr esitetään saagassa miehenä, jolla on paljon onnea. Hänet kuvataan eräänlaisena "jalona pakanana", jollaisia esiintyy Islannin varhaisimpiin, esikristillisiin aikoihin sijoittuvissa islantilaissaagoissa usein. Nämä olivat saagojen kristittyjen kirjoittajien näkökulmasta pakanoita, mutta ilmensivät piirteitä ja toimintatapoja, joita pidettiin hyvälle kristitylle tyypillisinä. Ingimundrin kaikki jälkeläiset eivät ole yhtä onnekkaita, mutta viimeinen sukupolvi, josta saagassa kerrotaan, on jo ottanut vastaan kristinuskon. Viimeiseen sukupolveen kuuluva kristitty päällikkö kuvataan saagassa ihanteellisena päällikkönä, joka valmistautuu kuolemaansa hyvän kristityn tavoin.
"Vesilaaksolaisten saagan" kirjoittajan maailmankuva on ollut kristillistynyt. Siitä huolimatta saaga sisältää runsaasti yksityiskohtia ja elementtejä, joiden on katsottu kuvastavan ajalle tyypillisiä kansanuskomuksia, koskien esimerkiksi noituuden harjoittamista.

title: Kultainen kierros

text: Geysir on kuuluisin Islannin kuumista lähteistä, ja sen nimi onkin muuttunut yleisnimeksi kuvaamaan kuumia, vettä suihkuttavia lähteitä. Nykypäivänä Geysir ei kuitenkaan ole enää aktiivinen, vaan se käyttäytyy kuin normaali kuuma lähde. Aikaisemmin oli kuitenkin useita kausia, kuten noin 1846, 1900 ja 1937, jolloin sen purkautumien korkeus oli jopa 60 metriä.

title: Islannin kieli

text: Monikon verbipäätteet ovat samat riippumatta siitä, onko verbi vahva tai heikko. Vokaalimuunnokset ovat tavallisia. Verbin perusmuoto päättyy yleensä a-kirjaimeen: ″puhua” = tala.

title: Islanti

text: Islannissa on paljon jokia, vesiputouksia ja sijaintinsa ansiosta myös paljon kuumia lähteitä, joilla tuotetaan geotermistä energiaa. Islannin suurin suihkuttava kuuma lähde on Geysir, joka on antanut nimensä moneen kieleen tarkoittaen suihkuttavaa kuumaa lähdettä. Islannissa on myös paljon jäätiköitä, ja noin 11,5 prosenttia maan pinta-alasta onkin jään peitossa. Euroopan suurin jäätikkö on Etelä-Islannissa sijaitseva Vatnajökull.[40]

title: Hirvisuon soidensuojelualue

text: Alueella ei ole erillisiä laavuja tai autiotupia. Telttailu on sallittu koko alueella jokamiehenoikeuden nojalla. Jätehuolto on omatoimista. Tulentekopaikka sijaitsee valtatien levähdysalueella.

title: Islanti

text: Koko Islannin yhteiset käräjät, maailman vanhimmaksi yhä toimivaksi kansanedustuslaitokseksi kutsuttu Allting, perustettiin vuonna 930. Vuonna 1000 Allting päätti, että Islanti omaksuu kristinuskon.[7] Allting ei pystynyt päättämään, onko kristinuskon viimeinen tuomio ragnarökiä parempi, mutta lopulta sen puheenjohtaja eli lainlukija teki päätöksen kristinuskon hyväksi. Islannissa oli ollut jo pitkään ennen vuotta 1000 kristittyjä ja Norjan kuningas Pyhän Olavin miehet olivat tehneet käännytystyötä maassa.[8]

title: Norjan kieli

text: Aasenin luoman kielimuodon ongelmallinen piirre on, että Aasen katsoi olemassa olevan hyviä ja turmeltuneita murteita. Turmeltuneina hän piti ennen muuta itänorjalaisia murteita, joissa esiintyi hänen mielestään liikaa tanskan vaikutusta. Hän ei myöskään suvainnut niin sanottuja "anbeheitelse"-sanoja eli sanoja, joissa oli alasaksalaisperäisiä etuliitteitä (kuten "an-" ja "be-") tai johtopäätteitä (kuten "-else" tai "-heit"), vaan haki islannista malleja esimerkiksi substantiivien muodostamiselle adjektiiveista. Tästä syystä esimerkiksi ”persoonallisuus”, joka on bokmåliksi tanskan ja ruotsin mallin mukaan "personlighet", onkin nynorskiksi suosituksen mukaan "personlegdom", vaikka käytännössä myös muotoa "personlegheit" esiintyy. Vastaavasti esimerkiksi liian tanskalaisena pidetylle sanalle "moglegheit" ”mahdollisuus” on koetettu tarjoilla islannin mukaista sanaa "mogleik" (), mutta tämä ei ole oikein ottanut tulta.

title: Kari Rajamäki

text: Kansanedustajana Rajamäki teki eduskunnassa aloitteen onginnan ja pilkinnän valtakunnallisesta jokamiehenoikeudesta ja läänikohtaisesta viehekortista. Asiasta tehtiin aloitteen pohjalta laki, joka astui voimaan 1997.

title: Islannin kansalliskirkko

text: Islannin kansalliskirkon pää on Islannin piispa, jona vuodesta 2012 lähtien on toiminut Agnes M. Sigurðardóttir. Kansalliskirkkoon kuuluu 69,9 % Islannin väestöstä tammikuun ensimmäisenä päivänä (2017) eli 236 481 Islannin asukasta.

title: Östen

text: Östen on muinaisskandinaavista alkuperää oleva miehen etunimi, joka on käytössä varsinkin Ruotsissa ja Islannissa. Sen alkumuoto on ollut Eysteinn, Norjassa se esiintyy nykyisin muodossa Øystein. Nimen jälkiosa merkitsee kiveä, alkuosan merkitys on epävarma, mutta tarkoittaa mahdollisesti onnea. Nimi on ollut myös kahdella Norjan keskiaikaisella kuninkaalla.

title: Norðurland vestra

text: Norðurland vestra on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja on pinta-alaltaan 12 737 neliökilometriä. Sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 7 000, ja se onkin Islannin harvimmin asutuimpia alueita. Alueen suurin kaupunki on noin 2 000 asukkaan Sauðárkrókur, joka on Pohjois-Islannin toiseksi suurin kaupunki.

title: Islannin saari

text: Islanti sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä ns. "Jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista.

title: Islannin maantiede

text: Islanti on Euroopan toiseksi suurin saari, joka sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä niin sanotut "jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista. Islannin luonnonvaroja ovat kala, vesivoima, geoterminen energia ja piimaa.

title: Marja

text: Ihmiset ovat poimineet marjoja ruoakseen esihistorialliselta ajalta asti. Viljelyn ja kasvattamisen kausi alkoi antiikin ajalla. Marjanpoiminnan oikeus vaihtelee Euroopassa ja Pohjolassa. Suomessa jokamiehenoikeudet sallivat luonnonmarjojen poiminnan toisten mailta. Viljeltyjä marjoja voi kerätä itse itsepoimintatiloilta.

title: Liikakalastus

text: Eräs vaihtoehto kestävän kalastuksen saavuttamiseksi olisi vähentää kilpailua kalastajien kesken. Liikakalastus voidaan nähdä eräänä esimerkkinä niin kutsutusta yhteismaan ongelmasta: kunkin kalastajan etujen mukaista on haalia saalista mahdollisimman paljon ja nopeasti, ennen kuin muut ehtivät tyhjentää apajan. Islannissa kalastaja voi ostaa kalastuskiintiön tiettyyn kalakantaan, jolloin hänen toimeentulonsa on turvattu. Tällä tavalla kalastajat saadaan itse vastuuseen kalakantojen hoidosta, koska kalakannan verottaminen tyhjiin ei ole heidän etujensa mukaista. Islannin turskakanta onkin poikkeuksellisen elinvoimainen. Huono puoli järjestelmässä on se, että suuret yhtiöt voivat haalia kiintiöitä pienyrittäjien kustannuksella.

title: Maastopyöräily

text: Omin ajoalusta maastopyörälle on ihmisen muokkaama maasto, jota ei ole kuitenkaan tarkoitettu moottoriajoneuvoille, eli Suomessa esimerkiksi jokamiehenoikeuden alaiset metsäpolut ja vaellusreitit.

title: Jatulintarha

text: Jatulintarha on kivien reunustama polku, labyrintti, joka johtaa kuvion ulkoreunalta sen keskelle. Jatulintarhoja on ympäri Eurooppaa: Suomessa, Skandinaviassa, Kuolan niemimaalla, Vienanmerellä, Virossa, Saksassa, Englannissa ja Islannissa. Suurin osa jatulintarhoista on rakennettu vasta historiallisella ajalla, vaikka osaa niistä onkin epäilty jopa pronssikautisiksi. Uusimmat jatulintarhat on rakennettu ehkä vasta 1900-luvulla.

title: Islantilainen keittiö

text: Islantilainen keittiö käyttää monipuolisesti ja paljon kalaa, ja kalastus onkin aina ollut Islannin tärkein elinkeino. Lihaeläiminä pidetään ensisijaisesti lampaita ja karitsoja. Riistaruokaa ovat merilinnut ja luonnonvaraiset kanalinnut, kuten riekko, sekä poro. Islannin maaperän vuoksi viljelymahdollisuudet ovat vähäiset, joten vihannekset ja muut kasvikset ovat enimmäkseen tuontitavaraa. Kuumien lähteiden vedellä lämmitetään joitain kasvihuoneita.

title: Reserviläisurheiluliitto

text: Vuoden 2015 aikana uudistetun strategian mukaisesti Reserviläisurheiluliitto toimii edunvalvonnan asiantuntijaorganisaationa. Tämä tarkoittaa että liitto tuottaa asiantuntijalausuntoja reserviläisjärjestöjen ja päätöksentekijöiden käyttöön jäsenistön edunvalvonnan kannalta keskeisistä asioista (ampuma-aselupakäytännöt, jokamiehenoikeudet).

title: Islannin hallitsija

text: Islannin monarkia päättyi 17. kesäkuuta 1944 kun Islannissa järjestettiin perustuslaillinen kansanäänestys jonka tuloksena Islannin tasavalta perustettiin. Samalla otettiin käyttöön uusi Islannin perustuslaki.

title: Erämaa

text: Metsien ja kalavesien tehokas hyödyntäminen haluttiin turvata edelleen. Tämän takia Ruotsissa ja Suomessa kehittyivät maailmalla ainutlaatuiset jokamiehenoikeudet, jotka tarkoittivat, että maanomistaja ei saanut estää alueen hyötykäyttöä. Eräänlaiset jokamiehenoikeudet olivat aikaisemmin koskeneet ainoastaan alueen nautintaoikeuden omistaneen yhteisön jäseniä.

title: Piha

text: Piha on rakennukseen liittyvä alue, joka rajautuu erilleen muusta ympäristöstä. Pihan voi rajata ympäristöstä esimerkiksi aita, tontin raja tai erilainen maankäyttö. Yksityisen talon piha on myös yksityistä aluetta. Jokamiehenoikeudet eivät päde yksityisellä pihalla eli pihapiirissä.

title: Ekosysteemipalvelut

text: Kulttuuripalveluiden arvo voi vähetä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen ja elinympäristöjen äkillisten muutosten seurauksena. Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa esimerkiksi metsässä liikkumiseen, marjastukseen ja sienestykseen. [9] Jokamiehenoikeudet antavat suomalaisille oikeuden esimerkiksi marjastaa lähiluonnossa. Se onkin yleinen harrastus suomalaisten keskuudessa. Pohjoisen havumetsävyöhykkeen vetäytyessä ilmastonmuutoksen johdosta kohti pohjoista lehtimetsän tieltä, mustikan peittävyys saattaa pienentyä, koska mustikkaa on vähemmän lehtimetsissä kuin havumetsissä. [10]

title: Dan McKenzie

text: McKenzie on tutkinut urallaan myös Iranin maanjäristyksiä ja Islannissa sitä, miten magma virtaa ja tulee maanpinnalle. McKenzie on ollut myös mukana tutkimassa Mars Global Surveyorin ja muiden satelliittien magnetometrien lähettämää dataa. Tutkimuksen tavoitteena on vastata kysymykseen, onko Marsissa tai Venuksessa laattatektoniikkaa.

title: Islanti

text: Vuoden 2009 lopulla Islannin työttömyysprosentti oli 8,2. Vuoden 2009 inflaatio oli 12prosenttia ja bruttokansantuote pieneni 6,6prosenttia. Vuoden 2012 työttömyysprosentti oli noin kuusi prosenttia. Tammikuussa 2013 Islanti voitti Euroopan vapaakauppajärjestössä (EFTA) Icesavesta käydyn oikeudenkäynnin. EFTA päätti Islannin hyväksi, ettei sen yksittäisten kansalaisten tarvitse maksaa pankkiirien keinotteluista, eikä näin ollen korvata Alankomaissa ja Britanniassa syntyneitä tappioita. Vararikkoon menneen Landsbankin jäämistön uskotaan kuitenkin jopa ylittävän Britannian ja Alankomaan vaativan korvaussumman ja osa summasta onkin jo korvattu. EFTA:n päätöksestä huolimatta Islanti aikoo jatkaa lainojen takaisinmaksua konkurssipesästä.[41]

title: Uusnorja

text: Aasenin luoman kielimuodon ongelmallinen piirre on, että Aasen katsoi olemassa olevan hyviä ja turmeltuneita murteita. Turmeltuneina hän piti ennen muuta itänorjalaisia murteita, joissa esiintyi hänen mielestään liikaa tanskan vaikutusta. Hän ei myöskään suvainnut ns. "anbeheitelse"-sanoja eli sanoja, joissa oli alasaksalaisperäisiä etuliitteitä (kuten "an-" ja "be-") tai johtopäätteitä (kuten "-else" tai "-heit"), vaan haki islannista malleja esimerkiksi substantiivien muodostamiselle adjektiiveista. Tästä syystä esimerkiksi ’persoonallisuus’, joka on bokmåliksi tanskan ja ruotsin mallin mukaan "personlighet", onkin nynorskiksi suosituksen mukaan "personlegdom", vaikka käytännössä myös muotoa "personlegheit" esiintyy. Vastaavasti esimerkiksi liian tanskalaisena pidetylle sanalle "moglegheit" ’mahdollisuus’ on koetettu tarjoilla islannin mukaista sanaa "mogleik" (), mutta tämä ei ole oikein ottanut tulta.

title: Islannin supercup

text: Islannin supercup on vuosittain Islannissa yleensä toukokuussa järjestettävä kansallinen jalkapallokilpailu, jossa edellisvuoden Islannin jalkapalloliigan (Úrvalsdeild) mestari ja Islannin cupin voittaja kohtaavat. Islannin supercupista on pelattu vuodesta 2003 lähtien.

title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki () vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.


query: Kuka voitti Varsovan geton kansannousun?

title: Varsovan geton kansannousu

text: Varsovan geton kansannousu oli juutalaisten reaktio Saksan aikeille tuhota Varsovan geton loputkin juutalaiset toisen maailmansodan aikana. Se oli suurin ja symbolisesti merkittävin juutalaisten kansannousu Saksan miehittämässä Euroopassa. Taistelu getossa kesti huhtikuun 19. päivästä toukokuun 16. päivään asti vuonna 1943, jolloin Jürgen Stroopin johtamat SS-joukot kukistivat vastarinnan lopullisesti. Ghetto tuhottiin raunioiksi ja eloonjääneet vietiin keskitys- tai tuhoamisleireille.[1] Kansannousun ennusmerkkejä oli havaittavissa jo alkuvuodesta 1943, kun saksalaisia joukkoja vastaan hyökättiin aseellisesti 18. tammikuuta.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Puolalaisen kirjailijan Hanna Krallin kirja Kilpajuoksu Isä Jumalan kanssa (1977, suom. Liisa Ryömä 1983) perustuu geton kansannousun johdossa olleen Marek Edelmanin haastatteluun.

title: Alice Miller

text: Alicja Englard syntyi assimiloituneeseen juutalaisperheeseen. Perhe muutti Keski-Puolan Piotrków Trybunalskista sittemmin Varsovaan, jossa tytär kirjoitti ylioppilaaksi 17-vuotiaana vuonna 1940. Natsien miehitettyä Varsovan syyskuussa 1939 perhe joutui vuotta myöhemmin perustettuun Varsovan gettoon, mutta Alicja onnistui pääsemään getosta ja asettumaan väärän henkilöyden turvin asumaan Varsovan ns. arjalaisiin kaupunginosiin erään kristityn perheen hoiviin. Hän kävi silloin tällöin salaa getossa viemässä ruokaa perheelleen mutta ei pystynyt estämään heidän surmaamistaan. Itse hän selvisi hengissä sekä piileskelystä että vuonna 1944 puhjenneesta Varsovan kansannoususta.

title: Varsovan liitto

text: Vuonna 1956 Unkari yritti julistautua irti liittosopimuksesta Unkarin kansannousun yhteydessä, mutta neuvostojoukot miehittivät maan, kukistivat kansannousun ja pakottivat Unkarin pysymään sotilasliiton jäsenenä. Vuonna 1968 Varsovan liiton joukot tukahduttivat Tšekkoslovakiassa syntyneen demokratisoitumisprosessin (Prahan kevät) lähettämällä miehitysjoukkoja.

title: Ryszard Kulesza

text: Kulesza syntyi Varsovassa toisen maailmansodan alla ja perhe asui sotavuodet kaupungissa. Hänen isänsä kuoli Varsovan kansannousussa, jossa Kulesza itsekin oli vähällä saada surmansa saksalaissotilaan heitettyä hänet liikkuvan tankin alle. Kansannousun jälkeen 13-vuotias Kulesza vietiin Ostarbeiterina Saksaan, mutta hän pakeni takaisin Puolaan ja selvisi sodasta hengissä.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Amerikkalainen kirjailija Gerald Green kuvailee samoja tapahtumia huomattavasti kaunokirjallisemmin romaanissaan Polttouhrit () (1978, suom. Leena Tamminen 1979).

title: Varsovan geton kansannousu

text: Lopullinen taistelu alkoi 19. huhtikuuta. Juutalaiset iskivät saksalaisiin kranaatein ja ampuivat kujilta, viemäreistä, ikkunoista, jopa palavista taloista. Saksalaiset vastasivat etsien ja teloittaen juutalaisia talo talolta ja polttamalla sitten kortteleita maan tasalle. Suurimmat taistelutoimenpiteet olivat ohi jo 23. huhtikuuta, ja lopullisesti kansannousu päättyi 16. toukokuuta 1943. Yksittäiset raunioissa piileskelevät entiset asukkaat jatkoivat pientä vastarintaa pidempään.[1]

title: Varsovan ghetto

text: Varsovan ghetto oli natsi-Saksan holokaustin aikana perustamista juutalaisten ghetoista suurin. Ghetto oli toiminnassa 16. lokakuuta 1940 – 16. toukokuuta 1943, jolloin Varsovan suuri synagoga tuhottiin. Holokaustin aikana nälkä, taudit ja kuljetukset keskitysleireille pudottivat gheton väkimäärän murto-osaan alkuperäisestä. Aluksi asukkaita oli arviolta 450000, lopuksi 37000. Varsovan ghetossa tapahtui Varsovan gheton kansannousu, joka oli ensimmäisiä kansannousuja natseja vastaan Euroopassa.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Kansallissosialistit aloittivat 1940 Puolan yli kolmen miljoonan juutalaisen keskittämisen ghettoihin tiettyihin puolalaisiin kaupunkeihin. Näistä oli suurin Varsovan getto, jossa oli 380000 juutalaista. Varsovan getosta juutalaisia siirrettiin pääosin Treblinkan keskitysleirille. Syksyyn 1942 mennessä noin 300000 Varsovan juutalaista oli lähetetty kuolemaansa tuhoamisleireille. Jo kuljetusten alussa vastarintaliikkeet (muun muassa ZZW ja ZOB) harkitsivat pakkosiirtojen takia vastatoimia, joista kuitenkin pidättäytyivät uskoessaan kuljetusten vievän vain työleireille. Loppuvuodesta 1942 oli kuitenkin jo selvää, mihin siirretyt juutalaiset päätyivät, jolloin jäljelle jääneet 40000–50000 päättivät järjestäytyä taistelemaan. Näistä vain 750–1000 tosiasiassa otti taisteluihin osaa.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kurzman, Dan| title = Varsovan geton kansannousu| location = Helsinki| publisher = Art House| year = 2005| version = (The bravest battle: The twenty-eight days of the Warsaw Ghetto uprising, 1975.) Suomentanut Veli-Pekka Ketola| id = ISBN 951-884-399-6}}

title: Franz Bürkl

text: Bürkl oli vastuussa monista joukkoteloituksista, Puolan juutalaisten massamurhista ja vankien teloituksista pahamaineisessa Pawiakin vankilassa Varsovassa. Hän työskenteli Pawiakin vankilassa Zugführerina ja varakomentajana. Hänellä oli tapana muun muassa mennä Varsovan ghettoon ampumaan ihmisiä sattumanvaraisesti. Varsovan geton kansannousun aikana hän tarjoutui toisten Pawiakin vartijoiden kanssa metsästämään juutalaisia. Hänen sanottiin myös olleen morfiiniriippuvainen eikä hän koskaan liikkunut ilman saksanpaimenkoiraansa Kastoria, jota hän käytti Pawiakin vankien terrorisointiin. Hänen uhriensa joukossa oli Dionizy Błeszyński, Puolan kotiarmeijan komentaja joka vangittiin ja hirtettiin 1943.

title: Varsova

text:
Varsova säilyi Puola-Liettuan pääkaupunkina aina vuoteen 1795, jolloin siitä tuli Puolan jaoissa osa Preussin kuningaskuntaa, kunnes Napoleonin armeija valtasi kaupungin 1807. Varsovasta tuli muutamaksi vuodeksi Ranskasta riippuvaisen Varsovan herttuakunnan pääkaupunki. Kun Wienin kongressin päätöksellä vuonna 1815 perustettiin Venäjän keisarin alaisuudessa oleva Puolan kuningaskunta (Kongressi-Puola), Varsova tuli sen pääkaupungiksi. Myöhemmin, tammikuun 1869 Venäjän-vastaisen kansannousun jälkeen, Puola liitettiin kiinteämmin Venäjän imperiumin alaisuuteen ja säilyi siinä aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Sen jälkeen Varsova on ollut itsenäisen Puolan pääkaupunki, toisen maailmansodan saksalaismiehityksen vuosia lukuun ottamatta.
Historiansa aikana Varsova on kärsinyt pahoin sodissa lukuisia kertoja. Viimeksi Varsovan kansannousun yhteydessä toisessa maailmansodassa elo-syyskuussa 1944 puolalaisten noustessa kapinaan saksalaismiehittäjiä vastaan. Saksalaiset joukot kukistivat kapinan 63 päivän rajujen taisteluiden jälkeen ja Hitlerin käskystä tuhosivat suuret osat kaupungin keskustaa maan tasalle. Eloon jääneet ja kiinni saadut kapinalliset lähetettiin keskitysleireille ja siviiliväestö karkotettiin kaupungista. Jo edellisenä vuonna, huhtikuussa 1943, Varsovan silloin vielä elossa olleet, gettoon suljetut juutalaiset olivat nousseet kapinaan, joka oli niin ikään kukistettu verisesti.

title: Geton kansannousun muistomerkki

text: Geton kansannousun muistomerkki () on Varsovan geton kansannousun muistomerkki Varsovassa Puolassa. Muistomerkin suunnitteli puolalainen kuvanveistäjä Nathan Rapoport. Muistomerkkiä vastapäätä sijaitsee Puolan juutalaisten historian museo.

title: Treblinka

text: Treblinkan tuhoamisleiri oli 100 kilometriä koilliseen Varsovasta, lähellä Małkinia Górnan kylää, 2,5 kilometriä Treblinkan rautatieasemasta. Leiri sijaitsi Varsovan ja Białystokin gettojen puolivälissä.

title: Varsovan kansannousu

text: Stalin ei luottanut Puolan pakolaishallituksen ja kansanarmeijan liittoutumattomuuteen. Stalinin käskystä puna-armeijan eteneminen keskeytettiin Veiksel-joen luona muutaman sadan metrin päässä puolalaisten asemista 16. syyskuuta 1944. Stalin piti Varsovan kansannousua "Neuvostovastaisen politiikan rikollisena toimena". Stalinin ja neuvostoarmeijan johdon ajattelussa Puola miellettiin osaksi Neuvostoliiton etupiiriä.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Luokka:Vastarintaliikkeet toisen maailmansodan aikana Luokka:Puolan historia Luokka:Toisen maailmansodan aikaiset ghetot Luokka:Varsova

title: Eugeniusz Lokajski

text: Eugeniusz Lokajski (14. joulukuuta 1908 Varsova – 25. syyskuuta 1944 Varsova) oli puolalainen yleisurheilija ja valokuvaaja. Lokajski otti Varsovan kansannoususta noin tuhat korvaamattoman arvokkaana pidettyä valokuvaa. Keihäänheitossa hän voitti Puolan mestaruuden 1934 ja sijoittui Berliinin olympialaisissa 1936 seitsemänneksi tuloksella 66,39 metriä.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Taistelun jälkeen getto muodostui puolalaisten vankien teloituspaikaksi, ja paikalle perustettiin Varsovan keskitysleiri.

title: Varsovan piiritys

text: Saksa miehitti Varsovan ja piti sitä hallussaan tammikuuhun 1945 saakka. Siitä tuli Saksan miehitysalueen Puolan kenraalikuvernementin Varsovan piirin keskus. Miehityksen aikana kaupungin puolalaisväestöä pakkosiirrettiin orjatyövoimaksi Saksaan ja muualle Saksan miehittämille alueille. Juutalaisväestö eristettiin ghettoon, josta heitä siirrettiin jatkuvasti keskitys- ja kuolemanleireille. Kaupungissa eli kuitenkin koko sodan ajan vastarintaliike ja siellä syntyi kaksi kansannousua. Varsovan geton kansannousu oli jäljellä olevan juutalaisväestön yritys vastustaa natsien lopullista ratkaisua keväällä 1943. Taas Varsovan kansannousussa vastarintajoukot yrittivät vapauttaa kaupungin saksalaismiehityksestä ja asettaa itsenäisen hallituksen ennen Neuvostoliiton puna-armeijan saapumista syyskesällä 1944. Saksalaiset tukahduttivat molemmat kansannousut verisesti ja kostivat jälkimmäisen tuhoamalla lähes koko kaupungin. Sodan aikana kaupunki menetti noin 800 000 sotaa edeltäneestä 1 300 000 väkiluvustaan ja sen rakennuksista ja infrastruktuurista tuhottiin noin 85 prosenttia.

title: Varsovan kansannousu

text: Varsovan kansannousu oli kansannousu aikana 1. elokuuta – 2. lokakuuta 1944. Edellinen kansannousu Varsovan Ghetossa oli tukahdutettu kolmessa viikossa vuonna 1943. Varsovan kansannousussa vastarintajoukot yrittivät vapauttaa Puolan pääkaupungin Varsovan saksalaismiehityksestä ja asettaa itsenäisen hallituksen ennen Neuvostoliiton puna-armeijan saapumista. Puna-armeija oli taisteluiden alkaessa jo Veiksel-joen toisella puolella, hyvin lähellä Varsovaa. 50 000 hengen puolalaisarmeija (joista 23 000 aseistettuja ja taisteluun soveltuvia) menestyi aluksi hyvin ja valtasi suuria osia kaupungista. Tilanne kuitenkin muuttui, kun puna-armeija ei ylittänytkään Veiksel-jokea eikä tullut millään muotoa vastarintaliikkeen avuksi. Puolalaiset jäivät lopulta alakynteen, kun paikalle lähetettiin runsaasti SS-joukkoja ja he joutuivat hajalleen toisistaan. Vastarintaa kesti 63 päivää ja se päättyi 2. lokakuuta 1944, jolloin saksalaiset tukahduttivat kansannousun. Sitä seuraavina kolmena kuukautena saksalaiset käytännössä hävittivät kaupungin maan tasalle. Vasta 17. tammikuuta 1945 puna-armeija ylitti Veiksel-joen ja valtasi Varsovan.

title: Itsik Fefer

text: Feferin ensimmäiset runot ilmestyivät vuonna 1919 ja ensimmäinen runokokoelma "Špener" (”Lastuja”) vuonna 1922. Kokoelma "Vegn zih un azoine vi ih" (”Itsestäni ja itseni kaltaisista”, 1924) teki hänestä yhden Neuvostoliiton tunnetuimmista jiddišinkielisistä runoilijoista. Fefer kirjoitti etupäässä ajankohtaista kansalaislyriikkaa sekä näytelmiä ja lastenrunoja. Toisen maailmansodan aikana hän laati muun muassa runoelman "Šotns fun varšaver geto" (”Varsovan geton varjot”) ja tunnetun Adol Hitleriä pilkkaavan runon "Ih bin a id" (”Olen juutalainen”).

title: Varsovan kansannousu

text:
Kansannousua edeltävänä päivänä oli Varsovan itäpuolelta kuulunut kiivasta taistelunmelskettä. Puolalaiset luulivat puna-armeijan pian olevan kaupungissa, mutta Veiksel-joen itäpuolella kuulunut tulitus johtuikin kolmen SS-panssaridivisioonan kiivaista vastahyökkäyksistä venäläisten rintamaa vastaan, joka joutui perääntymään.
Kansannousu alkoi Puolan päämajan päättämällä ajankohdalla 1. elokuuta klo 17 W-tunnilla (tulee puolan sanasta Wybuch, räjähdys; myös Wolnosc, vapaus). Aloitusajankohta päivällä ei ollut paras vaihtoehto, mutta tästä huolimatta puolalaiset saavuttivat kansannousun alussa suurta menestystä - useimmat saksalaisten esikunnat eristettiin, ja puolalaiset miehittivät kaikki rautatieasemat. Itse asiassa saksalaiset saattoivat säilyttää varmistuksensa ainoastaan Veikselin yli kulkevilla silloilla. Vastarinta-armeijan asemat vakiintuivat lopulta kahdeksaan alueeseen:Alueet olivat täysin erillään toisistaan, joten yhteydenpito oli vaikeaa ja lähettien oli ryömittävä viemäriverkostossa toisille alueille. Adolf Hitler raivostui kuullessaan kansannoususta ja vaati, että Varsova oli murskattava. Reichsführer-SS Heinrich Himmler määräsi kaupungin tuhottavaksi maan tasalle. Vaikka suurin osa saksalaisjoukoista tarvittiin estämään liittoutuneiden etenemistä, Himmler sai koottua 12 000 miestä, jotka olivat pääasiassa SS-joukkoja. Niiden mukana oli muutamia erittäin pahamaineisia yksiköitä esimerkiksi SS-Sturmbrigade Dirlewanger ja RONA-prikaati. Alkupäivinä puolalaiset valtasivat Varsovan gheton rauniot, Gesiowkan keskitysleirin ja vapauttivat 350 juutalaista. Saksalaiset panssarivaunut käyttivät siviilejä ihmiskilpenä. Länsiliittoutuneet aloittivat kansannousun tukemisen 4. elokuuta. Neuvostoliitto esti läntisiä liittoutuneita käyttämästä sen omia lentokenttiä ilmapudotuksiin. Mikäli puna-armeija olisi nyt ylittänyt Veikselin ja tullut puolalaisten avuksi, olisi kaupungissa olevat saksalaiset todennäköisesti kyetty lyömään. Kun puna-armeija ei kuitenkaan päässyt tai edes yrittänyt päästä kaupunkiin, kykenivät saksalaiset keskittämään Varsovaan sen verran joukkoja, että saksalaisten esikunnat pelastettiin ja rautatieasemat vallattiin takaisin. Kaupunkiin lähetettiin myös Himmlerin SS-joukkoja. Reinefarthin kolme hyökkäysryhmää aloittivat etenemisen pitkin Wolskan ja Gorczewskan katuja kohti Jerozolimskie-katua 5. elokuuta. Himmlerin käskystä SS-joukot, poliisi ja Wehrmachtin joukot etenivät talo talolta ja ampuivat kaikki asukkaat ja polttivat heidän ruumiinsa. Arviolta siviilejä tapettiin 20 000–50 000 Wolan ja Ochotan alueella.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Sekä saksalaiset että juutalaiset teloittivat itse noin 300 ilmiantajiksi paljastunutta omaansa.

title: Janusz Korczak

text: Saksalaisten miehitettyä Puolan juutalainen orpokoti joutui siirtymään Varsovan keskustaan perustettuun gettoon, ensin osoitteeseen Chłodna 33 ja vuoden 1941 lopussa Sienna-kadulle (nro 16; toinen osoite Śliska 9). Korczak kieltäytyi hänelle tarjotusta mahdollisuudesta paeta getosta Sveitsin passilla, koska hän olisi joutunut jättämään lapset natsien kynsiin. Getossa Korczak piti päiväkirjaa, jonka on käännetty puolasta useille kielille.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Seuraavat kolme kuukautta molemmat osapuolet valmistautuivat lopulliseen yhteenottoon: turhautuneet saksalaiset varasivat lisäjoukkoja lopettaakseen kapinoinnin, ja juutalaiset linnoittivat gettoa. Sadat bunkkerit, joita rakennettiin talojen alle, yhdistettiin toisiinsa pääosin viemäriverkostoa hyväksikäyttäen. Niissä oli usein sähkö ja juokseva vesi. Jotkin tunnelit johtivat jopa geton ulkopuolelle Varsovan turvallisemmille alueille. Saksalaiset kokosivat geton taisteluun 2054 sotilasta, joista 821 oli Waffen-SS-valiosotilaita.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Juutalainen kirjailija Leon Uris kirjoitti vuonna 1959 kansannoususta romaanin Mila 18. Se kuvaa tapahtumia kärjistäen, joskin äärimmäisen todenmukaisesti. Hänen mukaansa sionistien sinivalkoinen Hatikva-lippu, sittemmin Israelin lippu, liehui kirjalle nimen antaneessa Miłakatu 18:n talossa aivan loppuun asti. (Suom. Tapio Hiisivaara 1989.)

title: Varsovan geton kansannousu

text: Ulkopuolisen tuen toimittaminen geton juutalaisille oli vaikeaa, mutta Puolan vastarintaliikkeet onnistuivat iskuillaan häiritsemään saksalaisten toimintaa ja saivat salakuljetetuksi asetarvikkeita geton muurien sisäpuolelle.

title: Varsovan geton kansannousu

text: Taisteluissa kuoli noin 7000 juutalaista, kaasuihin tukehtuneita ja tulipaloihin kuolleita oli noin 6000 lisää. Selvinneistä kymmenistä tuhansista lähes kaikki lähetettiin keskitysleireille, suurin osa edelleen Treblinkaan.[1] Saksalaisten menetyksistä ei ole varmaa tietoa, mutta juutalaisten omien arvioiden mukaan heitä kaatui yhteensä noin tuhat henkeä vastarinnan seurauksena, lisäksi yli 300 haavoittui.

title: Varsovan geton kansannousu

text: 18. tammikuuta 1943 alkanut juutalaissiirtojen ”toinen” aalto johti saksalaisten ja juutalaisten välillä aseelliseen yhteenottoon. Ghetosta kuljetettiin pois 5000-6500 juutalaista ZZW:n ja ZOB:n organisaatiot tulkitsivat tämän torjuntavoitoksi.[1] Ne ottivat johdon getossa; ne rakennuttivat useita taisteluasemia ja teloittivat ilmiantajiksi epäilemiään juutalaisia.

title: Tadeusz Bór-Komorowski

text: Varsovan kansannousu alkoi Komorowskin käskystä 1. elokuuta 1944, ja kapinalliset ja Kotiarmeija valtasivat suurimman osan Keski-Varsovasta. Neuvostoliiton armeija oli vain parinkymmenen kilometrin päässä Varsovasta. Stalinin määräyksestä kansannousulle ei annettu mitään apua. Stalin kuvasi kansannousua "rikolliseksi seikkailuksi". Britannia onnistui pudottamaan kapinallisille tarvikkeita lentoteitse, mutta ne päätyivät enimmäkseen saksalaisille. Saksalaisten käytettävissä oli suuria joukkoja Waffen-SS:sta ja lisäksi Neuvostoliiton armeijan karkureita, jotka toimivat erityisen brutaalisti, Erich von dem Bachin komentamina.


query: Milloin Oskari Heikki Jussilasta tuli rovasti?

title: Oskari Jussila

text: Tornion rovastikunnan papit valitsivat Oskari Jussilan vuonna 1938 lääninrovastiksi. Näin Jussila oli tällöin evankelis-luterilaisessa kirkossa korkeimmassa asemassa oleva lestadiolaispappi. Vuonna 1939 Jussila joutui syrjään Siionin Lähetyslehden toimittajan tehtävästä. Seuraajaksi tuli Väinö Havas, jonka katsottiin nousseen maallikkojohdon arvostuksessa Jussilan rinnalle, jopa ohikin. Jussila palasi toimittajaksi Havaksen kaatumisen jälkeen 1942.

title: Kalle Jussila (hiihtäjä)

text: Luonteeltaan harvapuheinen ja pituudeltaan 169-senttinen Kalle Jussila jäi ensimmäisestä, viisilapsisesta avioliitostaan leskeksi ja avioitui uudelleen syksyllä 1905. Hänellä oli yhteensä 11 poikaa, joista esikoinen Johan kaatui sisällissodassa, ja neljä tytärtä. Hänen veljensä Heikki Jussila oli myös hiihtäjä, joka ei menestynyt kilpailuissa Kallen tavoin.

title: Kauppis-Heikki

text: Heikki Kauppinen oli toimittajana kesät 1886 ja 1887. Kauppis-Heikin kirjallinen tuotanto alkoi lyhyillä kertomuksilla ja kuvauksilla, joita julkaistiin ja vuodesta 1886 alkaen neljä vihkosta nimellä "Tarinoita ja tapahtumia". Kirjallisissa töissään Kauppinen kuvasi Pohjois-Savon maalaisihmisiä, erityisesti naisia milloin vakavasti, milloin leikkisästi, mutta sangen suopealla ymmärtämyksellä. Hän halusi ajaa heikomman sukupuolen asiaa. Pitempiä kertomuksia Kauppis-Heikki alkoi kirjoittaa 1880-luvun lopulla. Niitä olivat Mäkijärveläiset, Vilja, Kirottua työtä, Laara, Aliina, Uranaukaisijat, Anaski ja Savolainen soittaja.

title: Rovasti Huuskosen petomainen miespalvelija

text: Kirja kertoo rovasti Oskari Huuskosesta, joka saa 50-vuotislahjaksi seurakuntalaisilta orvoksi jääneen karhunpennun. Pennun emo kuoli ajatettuaan kylän pitokokin korkeajännitepylvääseen, jolloin molemmat käristyivät sähkön vaikutuksesta. Oskari Huuskonen ristii karhunsa Perhanaksi ja myöhemmin Perkeleeksi. Tästä alkaa miehen ja karhun välinen ystävyys, jossa seikkaillaan muun muassa Muurmanskissa, Välimerellä ja lopulta Suomen Kälmitunturilla. Paasilinna käyttää kirjassa ronskia huumoria ja kirjassa korostuu mm. vapauden teema ja ihmisen ja eläimen välisen suhteen kehittyminen.

title: Oskari Jussila

text: Alatornion kirkkoherran virkaa hoitaessaan Oskari Jussilalla oli enemmän aikaa lukea teologista kirjallisuutta. Hänen kansanedustajauransahan oli päättynyt hänen tultuaan Alatornion kirkkoherraksi. Uskonyhteisössä pappien veljespiirin kokouksissa hän toi lukemaansa teologista kirjallisuutta esille. Tälle ajalle oli tyypillistä hänen mieltymyksensä ns. Lundin yliopiston teologian professorien teksteihin, ennen kaikkea Anders Nygrenin teksteihin. Lundilaisten käsitykset lain ja evankeliumin keskinäisestä suhteesta miellyttivät Jussilaa. Jännitteitä sotavuosien jälkeen vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä aiheutti suhtautuminen rauhansanalaisiin, joka oli pappistaustaisten osalta sovintohakuisempi kuin maallikoilla. Lopputulos oli kuitenkin maallikoiden kantaa noudattava tiukempi kannanotto, joka piti jännitettä yllä vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä 1940- ja 1950-luvuilla.

title: Kalle Jussila (hiihtäjä)

text: Vuonna 1901 Jussila pääsi kilpailemaan ruotsalaisia vastaan ensimmäisissä Pohjoismaisissa kisoissa Tukholmassa. Latu oli Jussilalle sopivaa murtomaata mutta kilpailutapa hänen vähemmän arvostamansa väliaikalähtö. Jussila lähti 30 kilometrin kilpailuun numerolla 78 eikä aivan hiihtänyt kiinni kymmenen minuuttia aiemmin lähtenyttä norjalaisten suurinta toivoa Paul Braathenia. Jussilan loppuaika oli 2.09.13 ja Braathen sijoittui toiseksi lähes kahdeksan minuuttia hävinneenä. Kolmanneksi sijoittunut Oskari Räsänen hävisi Jussilalle yli 15,5 minuuttia. Vuonna 1905 kilpailtiin toisissa Pohjoismaisissa kisoissa Östersundissa, jonne kisat siirrettiin Tukholmaa vaivanneen lumipulan vuoksi. Östersundissakin oli suojakeli, joka viimeisenä kilpailua edeltäneenä yönä muuttui pakkaseksi. Jussila lähti kilpailuun numerolla 87, hiihti ruotsalaislehtien sanoin ”kuin Lapin noita” ja voitti loppuajallaan 2.21.39 toiseksi sijoittunutta Ruotsin Bergmania yli 14 minuuttia ja kolmanneksi sijoittunutta Konsta Vesaa lähes 17 minuuttia. Samana vuonna Jussila sijoittui vielä Oulun hiihdossa toiseksi ja lopetti sitten hiihtouransa.

title: Päivikki Antola

text: Antola on 12-lapsisen länsisuomalaisen pappisperheen lapsi. Isä, rovasti Oskar Antola (1914–1976) oli Eurajoen kristillisen kansanopiston johtaja ja sisaroppilaitoksen Eurajoen yhteiskoulun rehtori. Hän oli 11-lapsisesta perheestä ainoa, jonka isä, kylälukkari Isak Juhonpoika Antola (1873-1950 Kodisjoki) päästi opiskelemaan. Oskar Antolasta tuli Länsi-Suomen rukoilevaisuuden pappisjohtaja (1955-1976), vaikka rukoilevaisuus Suomen vanhimpana evankelis-luterilaisena herätysliikkeenä on ollut historiansa alusta maallikkojohtoinen. Päivikki Antola toimitti kirjat lapsuutensa kokemuksista, ensin isänsä autenttisista, nauhoitetuista saarnoista (Suojanen, Oskar Antolan puheita ja rukouksia, 1993), sitten antologian teemasta, mitä merkitsee syntyä papinlapseksi (Antola, Papinlapset, 2007; ks. myös Kangas, 2007, s.13. Villa,2007, s.4-5. Tähti, 2007).

title: Lestadiolaisuuteen liittyvät kiistat

text: Lestadiolaisuuden tutkimuksessa on mainittu useimmiten ainakin nämä kolme varhaista puhujaa: Magdaleena ja Maria Jokela sekä Angelica Laestadius. Oskari Heikki Jussilan mukaan juuri naiset käyttivät ensimmäisinä sittemmin liikkeen tunnusmerkiksi muodostunutta synninpäästön muotoa: ”Jeesuksen nimessä ja veressä ovat synnit anteeksi annetut”. Aulis Zidbeck puolestaan kertoo juhani raattamaan käyttäneen ensimmäisenä nykyistä synninpäästön sana muotoa Kirjassaan Ole vapaa vapaaksi ostettu lauma- Juhani Raattamaa- opettaja ja sielunhoitaja(s.24).

title: Heikki Jussila (jääkäri)

text: Jussila saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) vänrikiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja osallistui sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa.

title: Lestadiolaisuus

text: Lestadiolaisten saarnamiesten sanoittamia virsiä on valittu myös virsikirjaan. Sanoittajia ovat esimerkiksi Wäinö Havas (virret 291, 344, 438, 574), Oskari Heikki Jussila (316), Juho Ranginen (169), Niilo Rauhala (22, 248, 249a,b, 395, 466, 468, 470, 476, 479, 507, 528, 576, 604), Gustaf Skinnari (301) ja Leonard Typpö (105, 180).[210]

title: Oskari Jussila

text: Oskari Heikki Jussila (Oskar Henrik, 16. huhtikuuta 1888, Leppävirta – 24. huhtikuuta 1955, Alatornio) oli vanhoillislestadiolainen rovasti, usean eri seurakunnan kirkkoherra ja Tornion rovastikunnan lääninrovasti 1938–1955. Hän oli Siionin lähetyslehden ja Zions missionstidningin toimittaja 1919–1945. Kokoomuksen listoilta valittuna kansanedustajana hän toimi 1922–1929 ja 1930–1933. Jussila oli vanhoillislestadiolaisen maallikkosaarnaajan, kansakoulunopettaja Heikki Jussilan (1863–1955) poika.

title: Oskari Jussila

text: Pekka Tapaninen: Oskari Heikki Jussila – Lestadiolaispappi, toimen ja näkyjen mies. Pohjois-Suomen Historiallinen yhdistys 52, Rovaniemi, 2007. ISBN 978-952-9888-31-3.

title: Rauhansanalaisuus

text: Hajaannuksen viimeisen näytöksen taustalla on 1920-luvun Pohjois-Amerikan vanhoillislestadiolaisuuden hajaannus (1928). Kyseisen skisman osapuolet olivat heidemanilaisuus ja kirkkokuntalaisuus (suurseuralaisuus). Tornionlaakson saarnaaja Pauli Rantalalla oli yhteydet Amerikan suurseuratoiminnassa (1908...) mukana olleisiin eri lestadiolaisryhmien edustajiin, joita kutsuttiin yhteisnimellä suurseuralaiset. Pastori Oskari Jussilalla oli yhteydet Amerikan heidemanilaisiin nuoren pastori Paul Heidemanin kautta 1920-luvulla. Oskari Jussila ei kuunnellut ystävänsä Pekka Tapanisen neuvoa (1925) viestittää Suomesta hyväksyntää molempien ryhmien jäsenille, vaan valitsi näistä vain heidemanilaisuuden.

title: Oskari Jussila

text: Sotavuodet 1939–1945 vaikuttivat merkittävästi Jussilan kannanottoihin. Hän omaksui koko kansan yhteenkuuluvuutta korostaneen aseveli-ideologian ja samalla ilmeisen saksalaismielisyyden. Lapin sodan alettua Jussila siirtyi vuoden 1944 lopulla noin puolen vuoden ajaksi Ruotsiin ollakseen siellä Alatornion ja Ranuan evakkojen sekä haavoittuneiden suomalaissotilaiden sielunhoitajana. Maaliskuussa 1945 käydyissä vaaleissa Jussila ei onnistunut pääsemään eduskuntaan. Tämän katsottiin viestivän sodan aikana tapahtuneesta yhteiskunnallisesta murroksesta ja kokoomuspuoluetta äänestäneiden keskuudessa tapahtuneesta vanhoillislestadiolaisuuden painoarvon vähentymisestä.

title: Oskari Jussila

text: Vuoden 1922 eduskuntavaaleissa Jussila oli kokoomuksen ehdokkaana Oulun pohjoisessa vaalipiirissä ja tulikin valituksi. Muut silloiset lestadiolaiskansanedustajat tulivat maalaisliiton listalta. Tähän aikaa eduskunnassa esillä olleeseen uskonnonvapauslakiin Jussila otti tiukan kannan. Hän kannatti kansakoulun perinteistä uskonnonopetusta sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon julkisoikeudellisen aseman säilyttämistä. Hän tuki kansanedustaja-aikanaan kirkollisten toimintamäärärahojen lisäämistä tai ainakin ennallaan säilyttämistä. Vanhoillislestadiolaisuus ei kuitenkaan eduskunnassa tullut mitenkään esille. Jussila katsottiin kuuluvan kansanedustaja-aikanaan myös ns. ”kypäräpäisten pappien” joukkoon, joiden vaatimuksena oli saada valtion budjettiin tarpeelliset määrärahat maan ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden takaamiseksi. Muita teemoja eduskuntatyössä olivat hänen valitsijoidensa asuinalue eli Lappi ja Peräpohjola sekä niiden kehittäminen.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli saavuttanut 1920-luvun alussa vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä keskeisen pappisvaikuttajan aseman. Vuonna 1919 Jussilalle uskottiin liikkeen pää-äänenkannattajan, Siionin Lähetyslehden, toimittaminen. Tätä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1939 ja vielä vuosina 1942–1944. Taloudellisestikin lehden toimitus oli menestys eli tuotti herätysliikkeelle tuloja. Jussila oli aktiivinen kielteisen kannanottojen lausuja 1920-luvun alun muihin lestadiolaisen liikkeen haaroja kuten uusheräystä kohtaan. Päämoite oli niiden ”lakihenkisyys”. Jussila vieraili 1920 Yhdysvaltojen pohjoisilla suomalaisalueilla ja tuomitsi siellä ns. suurseuralaiset. Oskari Jussilan lehtikirjoittelussa tähän aikaan oli ominaista terävä vastakirjoittelu niitä kohtaan, jotka jollain tavalla arvostelivat vanhoillislestadiolaisuutta. Tähän aikakauteen kuuluu myös aktiivinen toiminta oman kansanopiston perustamiseksi. Niinpä vuonna 1923 aloitti toimintansa Ylitornion kristillinen kansanopisto vanhoillislestadiolaisen liikkeen tukemana.

title: Oskari Jussila

text: Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen (SRK) johtaman vanhoillislestadiolaisuuden sisäiset erimielisyydet johtivat 1930-luvun puolivälissä niin sanotun Rauhan Sanan ryhmän erkaantumiseen. Tässä kiistassa Jussila ei ollut keskeisimmässä roolissa, vaikka kuului liikkeen keskeisimpiin hahmoihin. Hän ei halunnut kuulua ”poispotkijoiden joukkoon”. Hänen katsotaan vaikuttaneen kuitenkin siihen, että pääosa papeista jäi SRK:n johtamaan vanhoillislestadiolaiseen liikkeeseen.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli jo ennen vuoden 1918 Suomen sisällissotaa antamassa tukensa porvarilliselle Suomelle. Hän oli perustamassa Ranualla kunnallista suojeluskuntaa. Kansalaissodan loppuvaiheessa Jussila oli rintamalla vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kustantaman ambulanssin eli kiertävän sairaalan johtajana. Jussila kannatti tällöin näkemyksiä ankarista rankaisutoimista, joita punaisiin kapinan aloittajina oli syytä kohdistaa. Vuodesta 1919 alkaen Jussila koki tärkeäksi tukea suomalaista kansallismielistä toimintaa, jonka tavoitteena oli Pohjois-Ruotsin suomalaisväestön aatteellinen ”valistaminen”. Tästä on osoituksena Jussilan osallistuminen valistustoimintaa varten perustettuun Länsipohjan toimikuntaan. Jussilan sielunhoidollinen toiminta Pohjois-Ruotsin suomalaisalueilla 1920-luvulla herätti Ruotsin kansallismielisissä piireissä pahennusta. Heidän näkemyksensä mukaan suomalaiset tekivät sielunhoidollisen työn varjolla nationalistista kiihotustyötä. Silloinen Luulajan piispa oli yksi kantaa ottaneista.

title: Heikki Jussila (jääkäri)

text: Jussila osallistui talvisotaan Oulun suojeluskuntapiirin päällikkönä ollen samalla myös Oulun lohkon komentajana. Myöhemmin hän toimi Kymijokilaakson linnoitustöiden suunnittelijana ja Osasto Jussilan komentajana Utin lohkolla ja myöhemmin Uuraan alalohkolla. Vielä talvisodan lopulla hänet siirrettiin kenttälinnoitustöiiden johtajaksi Säkkijärvelle.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila kävi oppikoulun Kuopion klassisessa lyseossa 1908 ja aloitti sitten Helsingin yliopistossa teologiset opinnot, jotka hän sai päätökseen 1913. Oskari Jussila liittyi opiskeluaikanaan lestadiolaiseen yhteisöön, jossa vuonna 1910 tapahtuneen jakautumisen yhteydessä hän liittyi vanhoillislestadiolaisuuteen. Opintojensa loppuvaiheessa hän stipendiaattina haastatteli Tornionlaaksossa lestadiolaiskristittyjä, jolloin yhteys lestadiolaiseen liikkeeseen muodostui eläväksi. Opiskeluaikanaan Jussila solmi suhteita Yhdysvaltain Michiganin osavaltion Calumetissa toimivaan lestadiolaisliikkeeseen ja sen paikallisiin johtajiin Paul Heidemaniin ja hänen isäänsä Arthur Leopold Heidemaniin. Jussila tekikin vuoden 1920 lopulla noin neljä kuukautta kestäneen vierailun Michiganiin ja Minnesotaan, jossa hän osallistui heidemanilaisuuden eli paikallisen vanhoillislestadiolaisuuden sisällä olleen hajaannuksen selvitykseen.

title: Siionin laulut

text: Leonard Typön 346 laulua sisältävä "Siionin kansan Matka-Laulut Elämän tiellä" (1902–1916) tai lyhyesti "Siionin Matka-Laulut" ja Gustaf Skinnarin "Jumalan lasten Rukous-, Ylistys- ja Kiitos-Wirsiä matkustaissamme elämän tietä läpi wihollisen maan Paratiisiin" olivat suurimpia vanhoillislestadiolaisten käyttämiä kokoelmia ennen O. H. Jussilan kokoelmaa. Vuonna 1916 Oskari Heikki Jussila julkaisi "Siionin laulut ja wirret", johon hän oli kerännyt 329 laulua. Hän toimitti laulukirjaa parisenkymmentä vuotta, poistaen ja lisäillen lauluja. Vuonna 1939 hän lopetti laulukirjan julkaisemisen.

title: Oskari Jussila

text: Vuonna 1936 Jussila teki toisen matkansa Pohjois-Amerikan suomalaisalueille. Matka kesti kaikkiaan noin puoli vuotta. Tänä aikana hän kiersi heidemanilaisissa seurakunnissa Michiganissa, Minnesotassa, Massachusettsissa, Etelä-Dakotassa, Oregonissa ja Kaliforniassa sekä Kanadan Torontossa. Tämän matkan sanotaan olleen Suomessa meneillään olleen hajaannusvaiheen verrattuna leppoisa kokemus. Aikalaisille on tältä matkalta jäänyt mieleen erikoisena tapauksena se, että Amerikan matkan tuliaisina Oskari Jussilalla oli oma ”Amerikan rauta” eli henkilöauto, joka siihen aikaan oli hyvin harvinaista etenkin pohjoisessa Suomessa.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli elämänsä loppuun asti näkemyksessään pysyä uskollisena uskonyhteisölleen. Hänen kuolemansa jälkeen pappien suhde vanhoillislestadiolaiseen liikkeeseen muodostui väljemmäksi. Hänen kirjoituksensa sai keskeisen aseman vanhoillislestadiolaisuudesta eronneessa Elämän Sana -ryhmässä. Ryhmän aseman kuihduttua Jussilan muisto tulee parhaiten esiin hänen hengellisistä lauluistaan ja virsirunoistaan. Tunnetuimpana voitaneen pitää nykyisessä Virsikirjassa olevaa virttä 316, joka alkaa sanoilla Käyn armoalttarillesi. Lisäksi Jussilan pitkään toimittama Siionin laulut -kokoelma sen alusta, vuodesta 1916 vuoteen 1939 asti on jättänyt pysyvän ja näkyvän jäljen lestadiolaisen liikkeen seuratoimintaan.

title: Oi rakas Jeesus, milloin saavutkaan

text: Oi rakas Jeesus, milloin noudat sä on ruotsalaisen kansakoulunopettaja Nils Frykmanin kirjoittama hengellinen laulu. Sen on suomentanut O.H. Jussila vuoden 1916 Siionin lauluihin.

title: Täällä usein korpimaata kulkeissain

text: Laulu on käännetty myös ruotsiksi, ja se alkaa sanoilla "Här så ofta under ökenvandrandet". On arveltu että sen olisi kääntänyt ruotsiksi Oskari Heikki Jussila.

title: Petteri Jussila

text: Jussila tuli kansallisesti tunnetuksi työskentelemällä ternimaitokapseleiden verkostomarkkinoinnissa. Hän oli naimisissa entisen poliisin Jutta Jussilan (nyk. Larm) kanssa, joka oli tullut tunnetuksi Miss Galaxyna ja varsinkin "Suuri seikkailu" -tositelevisiosarjan kilpailijana. Pariskunta esiintyi säännöllisesti keltaisen lehdistön sivuilla ja oli tunnettu näyttävästä elämäntyylistään. Petteri Jussila harrasti kehonrakennusta. Jussila tuomittiin 25-vuotiaana törkeästä veropetoksesta ja kirjanpitorikoksesta ehdolliseen vankeuteen. Petteri Jussilan entinen puoliso oli Sari Peltonen.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila vihittiin papiksi Oulussa vuoden 1914 alussa. Pappisvihkimyksensä jälkeen Jussila oli tilapäisissä seurakuntaviroissa Tyrnävällä, Kiuruvedellä, Suomussalmella, Säräisniemellä ja Ranualla. Vakinaisena kirkkoherrana Jussila oli Ranualla vuosina 1918–1920, Kuivaniemellä 1920–1934 ja Alatorniolla vuodesta 1934 kuolemaansa asti.

title: Heikki Jussila (jääkäri)

text: Heikki Jussila (14. kesäkuuta 1887 Haukipudas - 7. marraskuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Jussila ja Maria Kristiina Jämsä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Nanni Olga Marttilan kanssa.

title: Heikki Jussila (maallikkosaarnaaja)

text: Heikki Jussila (1863–1955) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja, joka on kirjoittanut tärkeitä kirjoja vanhoillislestadiolaiselle kristillisyydelle. Heikki Jussilan saarnatoiminnan kautta hyvin monet ihmiset "saivat parannuksen armon" vanhoillislestadiolaisuuteen. Hän oli vanhoillislestadiolaisen rovastin Oskari Heikki Jussilan (Oskar Henrik, 16. huhtikuuta 1888 Leppävirta – 24. huhtikuuta 1955 Alatornio) isä. Vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja opettaja Jaakko Jussila oli Heikki Jussilan veli. Heikki Jussila asui Leppävirralla vuosina 1887–1908.

title: Anshelm Sjöstedt-Jussila

text: Oskar Anshelm (Oskari, O. A.) Sjöstedt-Jussila (25. elokuuta 1869 Akaa – 5. helmikuuta 1926 Alastaro) oli suomalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen, vuodesta 1918 kokoomuksen kansanedustaja.