query: Minä vuonna Helsingin Sanomat on perustettu?

title: Helsingin Sanomat

text: Lehti perustettiin nimellä Päivälehti vuonna 1889 alun perin nuorsuomalaisten äänenkannattajaksi. Lehden perustajia olivat muun muassa Eero Erkko, Juhani Aho ja Arvid Järnefelt. Ensimmäinen näytenumero ilmestyi 16. marraskuuta 1889, mutta säännöllinen ilmestyminen kuusi kertaa viikossa alkoi vasta vuoden 1890 alkupuolella. Vuonna 1894 päivälehteläisten ”nuorten” piirissä perustettiin nuorsuomalainen puolue.

title: Ilta-Sanomat

text: "Ilta-Sanomat" perustettiin vuonna 1932 Mäntsälän kapinan yhteydessä. "Helsingin Sanomien" silloinen päätoimittaja Eljas Erkko arvioi kapinan olevan niin iso tapahtuma, että sen uutisoimiseksi ei pelkkä kaupungilla leviävä sähkösanoma riittänyt. Tarvittiin uusi lehti. "Ilta-Sanomien" alkuperäinen idea oli toimia "Helsingin Sanomien" iltapainoksena, ja se vastasi myös sisällöltään pitkään "Helsingin Sanomia". Sekä "Ilta-Sanomat" että "Helsingin Sanomat" olivat edistyspuolueen äänenkannattajia. Mäntsälän kapinan aikaan "Ilta-Sanomat" ilmestyi kuuden päivän ajan. Seuraavan kerran lehti ilmestyi samana syksynä kahdeksan päivän ajan kertoen Los Angelesin olympialaisista. Lehden säännöllinen ilmestyminen alkoi 15. lokakuuta 1932. "Helsingin Sanomista" lehti itsenäistyi vuonna 1949. Vuonna 1969 "Ilta-Sanomat" muuttui irtonumerolehdeksi. Aamupainoksesta, josta iltapäivälehtinimitys tulee, luovuttiin 1990-luvun taitteessa.

title: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto

text: Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto on Helsingin Sanomien vuodesta 1995 vuosittain jakama palkinto vuoden parhaalle suomenkieliselle esikoisteokselle. Vuonna 2018 palkinnon arvo oli 15 000 euroa.

title: Heikki Tikkanen

text: Heikki Tikkasen isä oli Uusi Aura -lehden päätoimittaja Eino Tikkanen. Tikkanen aloitti oman toimittajanuransa 1950-luvulla. Hän tuli toimittajaksi Helsingin Sanomiin vuonna 1954 opiskeltuaan sitä ennen muutaman vuoden Teknillisessä korkeakoulussa. Vuodesta 1961 hän toimi Sanoman toisen lehden, Ilta-Sanomien, päätoimittajana, kunnes aloitti vuonna 1966 Helsingin Sanomien toisen päätoimittajan tehtävässä.

title: Victor Burman

text: Raahelaiseen merimiessukuun syntynyt Burman valmistui ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta lyseosta vuonna 1887, opiskeli lakitiedettä Helsingin yliopistossa ja työskenteli kanslistina Oulun lääninhallituksessa Vuonna 1890 Burman muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli aluksi kaivoksissa, maatiloilla, rautateillä ja konttilaivoissa. Vuonna 1892 Burman osti Alex Leinoselta Michiganin Calumetissa ilmestyneen "Amerikan Suomalaisen Lehden" ja siirsi sen Hancockiin. Vuonna 1894 Burman muutti Chicagoon, jossa lehti teki pian konkurssin. Sen jälkeen hän osti Hancockista Emil Hendricksonin toimittaman "Kuparisaaren Sanomat" ja vaihtoi sen nimeksi "Amerikan Suomalainen". Burman ajoi lehdessään innokkaasti Suomi-opiston perustamista ja työskenteli myös yhtenä sen ensimmäisistä opettajista. Vuonna 1899 hän myi "Amerikan Suomalaisen" Calumetissa perustetulle yhtiölle, joka alkoi julkaista sitä nimellä "Suometar". Myöhemmin Burman työskenteli vuonna 1915 perustetun "Valvojan" ja vuonna 1930 perustetun "Oppaan" ensimmäisenä toimittajana.

title: Pirkko Kolbe

text: Kolbe opiskeli 1952–1955 Helsingissä Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Toimittajanuransa hän aloitti "Uudessa kuvalehdessä", "Savon Sanomissa" ja "Uutisaitassa". Vuonna 1959 hänet kutsuttiin nuorten toimittajien joukkoon "Suomen Kuvalehteen". "Helsingin Sanomiin" hänet pyydettiin vuonna 1967, ja hän ehti olla mukana lehdessä miltei 30 vuotta ennen kuin jäi eläkkeelle 1994. Viimeinen Piin pakina "Helsingin Sanomissa" ilmestyi 24. elokuuta 1994. Kolbe toimi myös Helsingin Sanomalehtimiesyhdistyksen hallituksessa 1975–1985, ja hänelle myönnettiin valtion lehtimieseläke vuonna 1995.

title: Helsingin Sanomat

text: Vuonna 2005 perustettiin Helsingin Sanomat Oy, joka sulautui takaisin emoyhtiöönsä Sanoma News Oy:hyn 2009.[9] Vuonna 2005 Helsingin Sanomat osti Radio Helsingin.

title: Hannele Rantala

text:
Rantala kävi ensimmäisten joukossa 1960-luvulla perustetun Savonlinnan taidelukion, opiskeli Helsingin
Vapaassa taidekoulussa 1973–1974 ja sitten valokuvausta Taideteollisessa korkeakoulussa 1974–1979. Hän kävi myös Sanoman toimittajakoulun 1976 ja pääsi ensimmäisenä naisena Helsingin Sanomien lehtikuvaajaksi.

title: Helsingin Sanomat

text: Valtiollisen tilanteen muututtua Bobrikovin murhan jälkeen Eero Erkko saattoi palata Suomeen 1905, ja hän astui seuraavana vuonna Helsingin Sanomien johtoon. Suomen suurin lehti Helsingin Sanomista tuli vuonna 1914, jolloin se alkoi ilmestyä seitsenpäiväisenä.

title: Uutissuomalainen

text: Uutissuomalainen on 15 suomalaisen sanoma- ja kaupunkilehden yhteinen uutistoimitus. Toimitus on perustettu 1.2.2017. Toimituksen tuottamia uutisia julkaisevat sanomalehdet Aamuposti, Etelä-Suomen Sanomat, Iisalmen Sanomat, Itä-Häme, Karjalainen, Keskisuomalainen, Keski-Uusimaa, Länsi-Uusimaa, Savon Sanomat ja Uusimaa sekä kaupunkilehdet Helsingin Uutiset, Länsiväylä, Tamperelainen, Turkulainen ja Vantaan Sanomat. Lehdet tavoittavat yhteensä noin 1,5 miljoonaa lukijaa.

title: Helsingin Sanomat

text: Helsingin Sanomat, lyh. HS,[1] on levikiltään Suomen suurin tilattava sanomalehti. Sen omistaa Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland. Vuonna 2017 painetun lehden levikki oli 234258 ja kokonaislevikki 324997.[2] Päivittäisiä lukijoita sillä on keskimäärin 688000.[3]

title: Laura Saarikoski

text: Laura Saarikoski on käynyt Uudessa-Seelannissa Marist Sisters’ Collegea, jonka jälkeen hän on valmistunut ylioppilaaksi Pohjois-Tapiolan lukiosta 1994. Vuodesta 1995 Saarikoski toimi Helsingin Sanomien kaupunkitoimituksen toimittajana. Vuonna 2005 hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta sivuaineena poliittinen historia. Yhdysvaltain politiikan sivuaineopintoja hän kävi Yhdysvalloissa George Washingtonin yliopistolla vuosina 1998–2000. Asuessaan Washingtonissa vuosina 1997–2001 hän toimi myös Helsingin Sanomien vakituisena avustajana. Vuosina 2003–2005 Saarikoski toimi Helsingin Sanomien politiikan toimittajana. Vuodesta 2005 vuoteen 2013 Saarikoski toimi Helsingin Sanomien Sunnuntai-osaston esimiehenä. Tänä aikana hän oli myös stipendiaattina Oxfordin yliopiston Reuters-instituutissa Britanniassa vuosina 2011–2012. Saarikoski on työskennellyt kirjeenvaihtajana Yhdysvalloissa vuodet 2014–2018. Hän siirtyy Helsingin Sanomien toimituspäälliköksi vuoden 2019 alusta.

title: Maija-Liisa Heini

text: Heini tuli Sanoma Osakeyhtiön palvelukseen 1941 ja hän oli aluksi vastaperustetun Helsingin Sanomien Lahden sivukonttorin johtajana ja kirjeenvaihtajana. Heini siirtyi Helsinkiin jo samana vuonna ja oli Helsingin Sanomien kotimaanosaston toimittajana 1941–1956 ja 1957–1964. Hän oli välillä Ilta-Sanomien toimitussihteerinä 1956–1957 ja toimi myös Dagens Nyheterin Helsingin kirjeenvaihtajana 1953–1956 ja 1963–1965. Heini oli seuraavaksi Helsingin Sanomien Skandinavian kirjeenvaihtajana 1964–1970 asemapaikkanaan Tukholma. Viimeksi Heini oli Ilta-Sanomien toisena päätoimittajana 1970–1973, Helsingin Sanomien kotimaan osaston erikoistoimittajana 1974–1976 ja Helsingin Sanomien keskustoimituksen erikoistoimittajana 1976–1982. Hän jäi eläkkeelle 1982.

title: Juhani Syvänen

text: Syvänen aloitti toimittajan työt STT:ssa 1959. Seuraavana vuonna hän siirtyi Ilta-Sanomien toimittajaksi. Vuodet 1968–1969 Syvänen toimi Ilta-Sanomien urheiluosaston esimiehenä. Vuonna 1970 hän aloitti 21 vuoden pestin samassa tehtävässä Helsingin Sanomien urheiluosastolla. Syvänen toimi vielä vuodet 1991–2001 Helsingin Sanomien urheilutoimituksen kolumnistina ja erikoistoimittajana.

title: Helsingin Sanomat

text: Eero Erkon kuoltua vuonna 1927 hänen pojastaan Eljas Erkosta tuli sekä Helsingin Sanomien päätoimittaja että Sanoma Osakeyhtiön toimitusjohtaja. Eljas Erkon aikana Helsingin Sanomat julistautui puolueettomaksi lehdeksi 1932, joskin sen linja säilyi lähellä Edistyspuoluetta aina puolueen hajoamiseen vuonna 1951 saakka.

title: Parikkalan-Rautjärven Sanomat

text: Parikkalan Sanomien ensimmäinen näytenumero ilmestyi 11. toukokuuta 1908 ja toinen 22. toukokuuta. Molemmat jaettiin jokaiseen talouteen Parikkalassa. Säännöllisesti lehti alkoi ilmestyä kesäkuun alusta 1908. Parikkalan Sanomat on Suomen kolmanneksi vanhin paikallislehti, vuonna 1894 perustetun Tyrvään Sanomien ja vuonna 1897 perustetun Suupohjan Sanomien jälkeen.

title: Tuomas Muraja

text: Muraja valmistui ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta vuonna 1992 ja filosofian maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1999. Hän oli Länsi-Suomen toimittaja vuonna 1999, Ranskan Helsingin-suurlähetystön kääntäjä ja tiedottaja 1999–2000 ja Turun Sanomien ulkomaantoimittaja vuosina 2002–2006. Muraja oli Turun Sanomien, Kalevan ja Etelä-Suomen Sanomien EU-kirjeenvaihtajana Brysselissä vuosina 2007–2011. Hän oli Turun Sanomien ulkomaantoimituksen vastaava 2011–2013.

title: Mikko Tulokas

text: "Helsingin Sanomat" kertoi vuonna 2011 Tulokkaan ottaneen vastaan välimiespalkkioita salaisilta tahoilta vuonna 2010. Verotiedoista käy "Helsingin Sanomien" mukaan ilmi Tulokkaan ottaneen salaisilta tahoilta vastaan 370 000 euron välimiespalkkion, joka on kolminkertainen hänen 121 000 euron virkapalkkaansa verrattuna. Tulokas on "Helsingin Sanomien" mukaan kerännyt välimiespalkkioita vuosikausia ratkomalla yritysriitoja välimiesmenettelyissä. Isojen sivutulojen maksamista Suomen korkeimmille oikeusvallan käyttäjille on arvosteltu, koska juttujen sisältö ja osapuolet ovat salaisia, "Helsingin Sanomat" kertoi. Ongelmana on "Helsingin Sanomien" mukaan se, etteivät kansalaiset saa tietää, minkä yrityksen palkkioilla tuomarit rikastuvat. Kun samat tuomarit ratkovat virkavastuullaan olevia riitoja korkeimmassa oikeudessa, ei kytkennöistä saada tietoa.

title: Älypää

text: Älypää on suomalainen suosioon noussut tietovisapainotteinen peliyhteisö, joka avattiin vuonna 1998. Älypään pääyhteistyökumppanina toimii "Helsingin Sanomat". Vuonna 2002 perustetun ohjelmistoyrityksen tietokilpailutyyppiset pelit perustuvat oivaltamiseen, tietoon ja onnistumiseen. Yritys toteuttaa asiakkailleen myös koulutuksellisia pelejä.

title: Reetta Meriläinen

text: Vuonna 1971 Meriläinen hyväksyttiin Sanoman toimittajakouluun, josta hän valmistui seuraavana vuonna. Meriläinen työskenteli urallaan Helsingin Sanomien eri toimituksissa vuosina 1971–1988, ET-lehden toimitussihteerinä 1988–1989 ja Sanomien toimittajakoulun johtajana 1989–1990. Lehtiuransa alkuvuosina hänet tunnettiin urheilutoimittajana. Vuonna 1990 Meriläinen aloitti Helsingin Sanomien uutispäätoimittajana ja hänestä tuli lehden historian ensimmäinen naispäätoimittaja. Syksyllä 2015 Meriläiseltä ilmestyi omaelämäkerta "Tytön tie".

title: Nanna (sarjakuva)

text: Nanna syntyi Sarjis 2009 -kilpailuun, jossa se sai kunniamaininnan. Tämän jälkeen sarjaa julkaistiin "Ilta-Sanomissa" kuukauden kotimaisena sekä "Turun Sanomissa". Ensimmäinen Arktisen banaanin kustantama "Nanna"-albumi ilmestyi 2010 ja toinen 2011. Vuonna 2011 Hypénin sarjakuva oli Sarjakuva-Finlandia-ehdokkaana. Vuonna 2012 strippiä julkaisivat arkisin "Helsingin Uutiset", "Vantaan Sanomat", "Länsiväylä", "Turkulainen", "Tamperelainen", "Seinäjoen Sanomat", "Lappeenrantalainen" ja "Imatralainen". Sunnuntaisarja ilmestyi "Helsingin Sanomissa" vuonna 2012. Kolmas Nanna-albumi ilmestyi vuonna 2012.

title: Lempäälän-Vesilahden Sanomat

text: Lempäälän-Vesilahden Sanomat on Lempäälän ja Vesilahden alueella ilmestyvä vuonna 1931 perustettu paikallislehti. Sen edeltäjä oli vuonna 1928 perustettu Lempäälän Sanomat. Lehti ilmestyi vuosina 1956–1975 nimellä Lempäälän-Vesilahden-Tottijärven Sanomat. Lehdellä on lukijoita arviolta noin 22 000. Lehden levikki on 7371 kpl.

title: Miska Rantanen

text: Kesinä 1995 ja 1996 Rantanen oli Helsingin Sanomien kulttuuritoimituksen kesätoimittaja. Vuosina 1996-97 hän työskenteli vasta perustetun Helsingin Sanomien Verkkoliitteen toimittajana. Helsingin Sanomissa hän on työskennellyt vuodesta 2000 lähtien HS-verkkoliitteessä, sunnuntaitoimituksessa, talouden ja politiikan toimittajana ja kulttuuritoimituksessa.

title: Lex Nokia

text: 1. helmikuuta 2009 "Helsingin Sanomat" (HS) kirjoitti Nokian uhanneen, että yhtiö lähtee Suomesta, jos lakia ei muuteta. Nokian viestintäjohtaja Arja Suominen vastasi kirjoitukseen: ”Nokia ei ole uhkaillut muutolla eikä millään muullakaan. Tämä väite on aika hämmentävä. Helsingin Sanomien artikkeli on aika poleeminen; siinä on paljon virheitä ja väärinymmärryksiä.” HS väitti nimeämättömiin lähteisiin perustuen, että lainmuutosta alettiin valmistella Nokian vaatimuksesta. Toimittaja Petri Sajari kirjoitti lehden haastatelleen kymmeniä valmistelussa mukana olleita. Vuonna 2006 perustetussa työryhmässä oli 11 ihmistä, joista kahdeksan on kieltänyt tulleensa painostetuksi.

title: Paula Salovaara

text: Syyskuussa 2000 Salovaara oli mukana perustamassa Radio Helsinkiä ja oli yksi sen omistajista. Hän toimi radiokanavan päätoimittajana sen perustamisesta vuoden 2008 loppuun saakka. Helsingin Sanomat osti Radio Helsingin vuonna 2005. Salovaara siirtyi Radio Helsingistä HS.fi:n esimieheksi vuoden 2009 alussa. Hän toimi Helsingin Sanomien toimituspäällikkönä vuoden 2009 lopusta elokuuhun 2013. Helsingin Sanomat myi Radio Helsingin Pro Radio Helsinki -liikkeelle syksyllä 2013. Salovaara on mukana uudessa Radio Helsingissä yhtenä omistajana.

title: Kymen Sanomat

text: Nykyinen Kymen Sanomat on syntynyt kolmen sanomalehden fuusiona. Kotkassa ilmestyneet vuonna 1902 perustettu Etelä-Suomi ja 1905 perustettu Eteenpäin (jatkaja Viikko-Eteenpäin) yhdistyivät vuodenvaihteessa 1989 sitoutumattomaksi Kotkan Sanomiksi. Vuonna 1991 Kotkan Sanomiin yhdistyi puolestaan Haminassa ilmestynyt keskustalainen Kymen Sanomat. Lehden nimeksi vaihdettiin tässä yhteydessä Kymen Sanomat, ja tästä liitoksesta syntyneen Kymen Sanomien ensimmäinen numero ilmestyi 30. syyskuuta 1991.

title: Nuorten filosofiatapahtuma

text: Tapahtumaa järjestää nykyisin 2016 perustettu Helsingin nuoret ajattelijat ry (Henna). Aiemmin taustalla oli työryhmä, johon osallistuivat Prometheus-leirin tuki ry, Helsingin yliopiston filosofian opiskelijoiden ainejärjestö Dilemma, Filosofian ja elämänkatsomustiedon opettajat eli FETO ry sekä vaihtuvat yhteistyökumppanit kuten tapahtumalle vuosina 2002–2007 puitteet tarjonnut Helsingin työväentalo eli Paasitorni, Helsingin Sanomat ja Filosofiaa Virossa ry. Vuonna 2008 pääyhteistyökumppani oli Espoon kaupunki. Tapahtuma syntyy pääasiassa vapaaehtoistyönä. Tapahtuman järjestämistä ehdotti vuonna 2001 Prometheus-leirin tuki ry:lle yhdistyksen nuorisoa kohdannut Ilkka Taipale.

title: Esa Kero

text: Esa Kero (s. 1951) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän toimi kolmisenkymmentä vuotta Helsingin Sanomien toimittajana ja tuli tunnetuksi humoristisen inhimillisistä, usein aivan tavallisista ihmisistä kertovista jutuistaan. Maria Lassila-Merisalo kuvaa Keroa yhdeksi tunnetuimmista toimittajista vuonna 1983 perustetussa Helsingin Sanomien Kuukausiliiteessä. Hän nostaa Keron tyylistä esiin muun muassa vuonna 1985 julkaistun, minä-muodossa kerrotun koruttoman ja häpeilemättömän matkakuvauksen Bangkokin prostituoitujen parissa. Kollega Jouni K. Kemppainen kuvaa Keron pieniä ja sattumanvaraisia aiheita suosivaa työtapaa ”yritetään, jos tosta lähtis” -menetelmäksi.

title: Vantaan Sanomat

text: Ensimmäinen lehti ilmestyi Helsingin Seutu -nimisenä tabloidkokoisena lehtenä 31. elokuuta 1967, ja sen painos oli 27 000 kappaletta. Sitä jaettiin Itä-Vantaalle, kun taas 1970 perustettua Etelä-Vantaata jaettiin Länsi-Vantaalle. Lehti ilmestyi aluksi kerran viikossa. Perustaja ja ensimmäinen päätoimittaja oli Tom Järnefelt. Vuonna 1968 lehti alkoi ilmestyä kaksi kertaa viikossa. Vuonna 1972 lehden omistajaksi tuli Keski-Uusimaa Oy. Vuonna 1979 lehden koko muuttui normaaliin sanomalehtikokoon, ja se alkoi ilmestyä kolme kertaa viikossa. Vuonna 1980 lehden nimi muuttui Vantaan Seuduksi. Vantaan Sanomat syntyi 1992 kahden paikallislehden, Vantaan Seudun ja Etelä-Vantaan, yhdistyessä.

title: Nelosen uutiset

text: Marraskuussa 2011 ilmoitettiin, että Nelosen uutistoimitus ja "Helsingin Sanomien" uutistoimitus yhdistyvät. Nelosen uutistoimitus yhdistettiin vuonna 2012 joulukuussa "Helsingin Sanomien" toimitukseen, ja samalla "Nelosen uutiset" muuttivat Helsingin Tehtaankadulta Sanomataloon. "Helsingin Sanomien" ja "Nelosen uutisten" yhdistymisen myötä uutislähetys siirtyi "Helsingin Sanomien" tuotannoksi, Nelosen uutislähetysten taustajoukoissa oli noin 300 journalistia ja uutislähetyksen kestoaika piteni noin 30 minuuttiin. Yhdistymisen seurauksena työntekijöiden tarve väheni, ja "Helsingin Sanomat" aloitti yt-neuvottelut syksyllä 2013.

title: Mikael Pentikäinen

text: Pentikäinen oli Helsingin Sanomien vastaava päätoimittaja vuosina 2010–2013. Vuosina 2004–2010 Pentikäinen oli Sanoma Newsin toimitusjohtaja ja 2009–2010 Sanomalehtien liiton hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 2010–2012 Pentikäinen oli Helsingin Sanomien kustantaja.Sanoma Oy:n toimitusjohtajaksi Pentikäinen siirtyi vuonna 2004 ja jatkoi tehtävässä kunnes aloitti Helsingin Sanomien kustantajana ja vastaavana päätoimittajana vuonna 2010. Pentikäisen päätoimittajakaudella Helsingin Sanomat muuttui broadsheetista tabloidiksi tammikuussa 2013.


query: Mitä oksidi on?

title: Oksidi

text: Oksidi on hapen ja jonkin toisen alkuaineen yhdiste. Esimerkiksi ruosteessa on raudan oksideja. Oksideja on paljon maankuoressa.

title: Oksidi

text: Oksidit voidaan jakaa ionisidoksellisiin ja kovalenttisiin oksideihin, jälkimmäiset edelleen molekulaarisiin ja polymeerisiin oksideihin.[2] Metallien oksidit ovat yleensä ionisidoksellisia, epämetallien oksidit kovalenttisia.

title: Koboltti(III)oksidi

text: Koboltti(III)oksidi eli dikobolttitrioksidi (CoO) on yksi koboltin oksideista.

title: Oksidi

text: Sen mukaan, miten oksidit reagoivat vesiliuoksissa taikka happojen ja emästen kanssa, ne voidaan jakaa happamiin, emäksisiin, amfoteerisiin ja neutraaleihin oksideihin.[1]

title: Cerium(IV)oksidi

text: Cerium(IV)oksidi eli ceriumdioksidi (CeO) on cerium- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa eräiden lasilaatujen valmistamiseen ja katalyyttinä. Cerium muodostaa myös toisen oksidin cerium(III)oksidin.

title: Kupari(I)oksidi

text: Kupari(I)oksidi (CuO) on epäorgaaninen yhdiste ja toinen kuparin oksideista. Yhdistettä käytetään muun muassa väriaineena ja katalyyttinä. Luonnossa esiintyvä kupriittimineraali on kupari(I)oksidia.

title: Trimetyyliamiini-N-oksidi

text: Trimetyyliamiini-N-oksidiä on erityisesti merikaloissa. Erityisesti haiden ja rauskujen veressä on paljon ureaa osmoottisen paineen säätelyyn. Urean pitoisuus on niin suuri, että se denaturoisi proteiineja, mutta veressä oleva trimetyyliamiini-N-oksidi kumoaa urean vaikutuksen. Trimetyyliamiini-N-oksidi stabiloi proteiineja tukemalla niiden oikeaa laskostumista. Sen on havaittu myös stabiloivan oikealla tavalla laskostuneita proteiineja prioneita vastaan. Yhdiste stabiloi myös nukleiinihappoja.

title: Pyridiini-N-oksidi

text: Pyridiini-N-oksidi on huoneenlämpötilassa väritöntä ja hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin. Pyridiini-N-oksidilla on useita resonanssimuotoja ja amiinioksidiryhmällä on sekä elektroneja puoleensavetävä että elektroneja luovuttava ominaisuus. Tämän vuoksi pyridiini-N-oksidi reagoi pyridiinistä poiketen sekä elektrofiilien ja nukleofiilien kanssa elektrofiilisella tai nukleofiilisella aromaattisella substituutiolla. Pyridiini-N-oksidi voidaan esimerkiksi nitrata tai halogenoida, jotka reaktiot eivät tapahdu pyridiinille. Reaktio tapahtuu joko 2-, 4- tai 6-asemaan pyridiinirenkaan typpiatomiin nähden. Pyridiini-N-oksidi on helposti pelkistettävíssä pyridiiniksi.

title: Triuraanioktaoksidi

text: Triuraanioktaoksidi (myös "uraani(V,VI)oksidi" tai "uranyyliuranaatti") on uraanin epäorgaaninen yhdiste hapen kanssa, jossa uraani esiintyy hapetusluvuilla +V tai +VI. Se on eräs uraanin oksideista, ja sen rakennekaava on UO. Se on uraanirikasteen (ns. "yellow cake") pääasiallinen ainesosa (n. 70–90 painoprosenttia). Se on stabiilimpia uraanin oksideista, koska muilla oksideilla on taipumusta hapettua triuraanioktaoksidiksi.

title: Typen oksidit

text:
Tavallisissa lämpötiloissa ilmakehän typpi ja happi eivät reagoi keskenään. Sen sijaan korkeissa lämpötiloissa, kuten palamisen yhteydessä, typen oksideja muodostuu helposti. Suurin osa ilmakehässä esiintyvistä typen oksideista aiheutuu liikenteen päästöistä, mutta huomattava osa vapautuu myös energian tuotannosta kivihiiltä polttamalla sekä teollisuudesta. Typen oksidien pitoisuudet ovat korkeimmillaan keväällä sekä talven pakkaspäivinä. Ruuhkat saattavat lisätä pitoisuuksia isoissa kaupungeissa, oksidien pitoisuudet voivat ylittää jopa 100 ppb lähellä liikennettä.
Typenoksidien päästöjä voidaan ehkäistä vaikuttamalla käytettyyn polttotekniikkaan, polttoaineen ominaisuuteen sekä suurissa voimaloissa (Low NOx -poltto) kattilan palamisolosuhteisiin kuten lämpötilaan, ilman määrään ja ilmansyöttöön kattilassa.

title: Rikin oksidit

text: Rikin oksidit ovat kemiallisia yhdisteitä, joissa rikki on sitoutunut happeen. Rikin oksidien kemialliset kaavat ovat muotoa SO, jossa X on happiatomien määrä. Rikin oksidit aiheuttavat happamoitumista.

title: Holmium(III)oksidi

text: Holmium(III)oksidi on holmiumin yhdiste hapen kanssa, jossa happi esiintyy hapetusluvulla −II ja holmium +III. Näin muodostuva yhdiste on HoO. Se voidaan myös nimetä "holmiumtrioksidiksi" tai "holmiumoksidiksi" (Holmium esiintyy lähes aina +III hapetusluvulla, joten sekaantumisen vaaraa ei ole). Historiallisesti sitä on kutsuttu myös "holmiaksi". Kuten dysprosium(III)oksidi, holmiumoksidi on paramagneettisempia tunnetuista aineista. Luonnossa eri lantanoidien oksidit esiintyvät tyypillisesti yhdessä, ja niiden erottaminen on vaikeaa. Holmiummetalli hapettuu itsestään ilmassa holmiumoksidiksi. Holmiumoksidi vaikuttaa eri väriseltä eri valaistusoloissa. Päivänvalossa se on hieman kellertävän valkoista, mutta trikromaattisessa valossa se vaikuttaa oranssin punaiselta niin että se näyttää aivan samalta kuin erbium(III)oksidi samassa ympäristössä.

title: Mangaani(III)oksidi

text: Mangaani(III)oksidi on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta ja sillä on kaksi eri kidemuotoa, jotka ovat α- ja γ-muodot. Näistä α-muodon alkeiskoppi on kuutiollinen ja väriltään se on ruskeaa. γ-MnO on alkeiskopiltaan tetragonaalista ja väriltään mustaa. Mangaani(III)oksidi on veteen liukenematonta, mutta liukenee happamiin liuoksiin. Aine voidaan pelkistää mangaani(II.III)oksidiksi kuumentamalla yli 900 °C:n lämpötilaan tai vedytyksen avulla. Happamissa olosuhteissa mangaani(III)oksidi hapettaa esimerkiksi kloridi-ionit klooriksi.

title: Kupari(II)oksidi

text: Kupari(II)oksidi eli kuprioksidi tai musta kuparioksidi (CuO) on kupari- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Ainetta käytetään väriaineena ja katalyyttinä orgaanisen kemian reaktioissa. Mineraalina kupari(II)oksidia saadaan tenoriitti nimisestä malmista.

title: Oksidi

text: Oksidit nimetään tavallisesti muodossa <toinen alkuaine>oksidi. Happiatomien määrä voidaan ilmoittaa numeerisilla etuliitteillä seuraavasti:

title: Kupari(II)oksidi

text: Kupari(II)oksidia voidaan käyttää mustana pigmenttinä keramiikassa ja emaleissa. Katalyyttinä yhdistettä voidaan käyttää savukaasujen puhdistamiseen ja se myös adsorboi monia kaasumaisia aineita. Orgaanisessa synteesissä yhdistettä voidaan hyödyntää katalyyttinä valmistettaessa akrylaatteja ja hapettimena. Kupari(II)oksidista valmistetaan myös useita kuparisuoloja, joita käytetään esimerkiksi puutavaran lahonestokäsittelyissä. Erittäin puhdasta ja hienojakoista kupari(II)oksidia voidaan käyttää suprajohteiden valmistuksessa.

title: Ytterbium(III)oksidi

text: Ytterbium(III)oksidia voidaan pelkistää metallisella ytterbiumilla ytterbium(II)oksidiksi YbO.

title: Kromi(II)oksidi

text: Kromi(II)oksidi (CrO) on kromi- ja oksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdisteessä kromi esiintyy hapetusluvulla +II.

title: Oksidi

text: Siirtymämetallien oksideista ovat tyypillisesti amfoteerisia ne, joissa metallilla on hapetusaste +III tai +IV. Ne, joissa hapetusaste on tätä korkeampi, ovat happamia, alemmalla hapetusasteella olevat emäksisiä oksideja.[2]

title: Terbium(III)oksidi

text: Terbium(III)oksidi eli diterbiumtrioksidi (TbO) on terbiumin ja hapen muodostama epäorgaaninen yhdiste, joka on eräs terbiumin oksideista. Se on p-tyypin puolijohde, varsinkin jos siihen on saostettu kalsiumia. Sitä voidaan valmistaa pelkistämällä metallisesta terbiumista hapettumalla saatavaa ruskeaa oksidia TbO, tai jotain muuta korkeampaa terbiumin oksidia, vedyllä 550–1 000 °C lämpötilassa:

title: Koboltti(III)oksidi

text: Yhdiste on ruskeaa tai mustaa kiteistä ainetta, joka on veteen liukenematonta. Happoliuoksiin se sen sijaan liukenee koboltti(III)yhdisteiksi, jotka pelkistyvät helposti koboltti(II)suoloiksi. Koboltti((III)oksidia valmistetaan kuumentamalla kobolttikarbonaattia tai kobolttinitraattia. Yhdistettä kuumentamalla muodostuu koboltti(II)oksidin ja koboltti(III)oksidin sekaoksidia, jonka kaava on CoO). Koboltti(III)oksidia käytetään katalyyttinä.

title: Kupari(II)oksidi

text: Huoneenlämpötilassa kupari(II)oksidi on mustaa tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee helposti happoliuoksiin ja myös ammoniakki- ja ammoniumkarbonaattiliuokset liuottavat sen. Kupari(II)oksidi voidaan pelkistää metalliseksi kupariksi vedyn ja hiilimonoksidin avulla 250 °C:n lämpötilassa ja matalammassa noin 150 °C:n lämpötilassa muodostuu kupari(I)oksidia.

title: Cerium(IV)oksidi

text: Huoneenlämpötilassa cerium(IV)oksidi on valkoista tai hieman kellertävää kiteistä ainetta. Cerium(IV)oksidin kiderakenne muistuttaa kalsiumfluoridin rakennetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematon, mutta liukenee happoihin. Happoihin liukenemista parantaa pelkistimen läsnäolo. Happo-emäsluonteeltaan cerium(IV)oksidi on amfoteerinen aine ja reagoi sulien alkalimetallihydroksidien, kuten natriumhydroksidin kanssa muodostaen ceraattisuoloja.

title: Kromi(II)oksidi

text: Yhdistettä voidaan valmistaa kuumentamalla alennetussa paineessa kromikarbonyyliä noin 200–250 °C:n lämpötilaan tai laimean typpihapon ja kromin amalgaaman välisellä reaktiolla tai hapettamalla ilman avulla. Näin muodostuu mustaa kromi(II)oksidia. Punaruskeaa kromi(II)oksidia saadaan pelkistämällä vedyllä kromi(III)oksidia, joka on liuotettu sulaan natriumfluoridiin.

title: Protaktinium(V)oksidi

text: Protaktinium(V)oksidi on harvinaisen aktinoideihin kuuluvan alkuaine protaktiniumin yhdiste hapen kanssa, jossa happi esiintyy hapetusluvulla −II ja protaktinium +V. Näin muodostuva yhdiste on PaO. Se muodostaa valkoisia ortorombisia kiteitä (hilavakiot a = 692, b = 402, c = 418 pm), joita saadaan kun kidevedellistä muotoa PaO·nHO kuumennetaan yli 500 °C (myös 650 °C mainittu kirjallisuudessa) lämpötilaan. Myös kuutiollinen rakenne (hilavakio a = 547,6 pm) tunnetaan. Kun protaktinium(V)oksidia pelkistetään vedyllä 1 550 °C lämpötilassa, muodostuu protaktinium(IV)oksidia PaO. Tämä muuttuu takaisin protaktinium(V)oksidiksi, jos sitä kuumennetaan 1 100 °C:ssa happi-ilmakehässä. PaO:n muodostumislämpö on noin 106 kJ mol. Protaktinium(V)oksidi ei liukene väkevään typpihappoon, mutta vetyfluoridi sekä rikkihapon ja vetyfluoridin seos liuottavat sitä.

title: Oksidi

text: Ionisidokselliset metallioksidit ovat emäksisiä oksideja, joskin vain harvat niistä liukenevat veteen.Alkalimetallien ja maa-alkalimetallien oksidit kuitenkin liukenevat, ja koska oksidi-ioni on erittäin vahva emäs, se reagoi liuoksessa välittömästi veden kanssa muodostaen hydroksidi-ioneja, OH-. Reaktio tapahtuu seuraavasti:

title: Oksidi

text: Eräitä jalokaasuja lukuun ottamatta kaikki alkuaineet muodostavat oksideja.[1] Oksideja syntyy yleensä hapetusreaktioissa.

title: Kromi(II)oksidi

text: Kromi(II)oksidista on kaksi erilaista kidemuotoa. Alkeiskopiltaan kuutiollinen väriltään musta muoto, jonka kiderakenne muistuttaa natriumkloridin kiderakennetta, ja alkeiskopiltaan heksagonaalinen punaruskea muoto. Kromi(II)oksidi on suhteellinen pysymätön yhdiste, joka kuumennettaessa disproportioituu metalliseksi kromiksi ja kromi(III)oksidiksi. Aine voi olla myös pyroforista. Vety pelkistää yhdisteen metalliseksi kromiksi. Kromi(II)oksidi ei liukene veteen, mutta liukenee esimerkiksi laimeaan vetykloridiin osittain hapettuen Cr-ioneiksi.

title: Oksidi

text: Vesi (H2O) on vedyn oksidi. Vedyllä on myös toinen oksidi, vetyperoksidi (H2O2).

title: Kupari(I)oksidi

text: Kupari(I)oksidi on kiinteää ainetta. Jauheena sen väri vaihtelee hiukkaskoon mukaan. Pieninä hiukkasina se on keltaista ja muuttuu hiukkaskoon kasvaessa väriltään oranssin ja punaisen kautta violetiksi. Yhdiste ei liukene veteen mutta liukenee ammoniakkiin ja suolahappoon muodostaa kupari(I)komplekseja mutta kupari(I)oksidi hapettuu kupari(II)yhdisteiksi hapettavien happojen, kuten typpi- tai rikkihapon, vaikutuksesta. Kosteassa ilmassa se hapettuu helposti kupari(II)oksidiksi.


query: Missä sijaitsee Athosin munkkiluostari?

title: Athos

text: Athos tai Athosvuori (, Áthos), usein Pyhä Vuori (Άγιο Όρος, Ágio Óros), on Kreikan alaisuuteen kuuluva itsehallinnollinen alue,[1] viralliselta nimeltään Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio (), joka sijaitsee Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Itsehallintoalue käsittää pääosan Áthoksen niemestä, joka on itäisin Chalkidikín niemimaan kolmesta Egeanmereen pistävästä niemestä, ja on saanut nimensä sen kärjessä sijaitsevasta Áthos-vuoresta ().

title: Athos (Kolme muskettisoturia)

text: Athos on vanhin muskettisotureista ja eräänlainen isähahmo muille. Romaanissa hänet kuvataan jalona, mutta salamyhkäisenä hahmona, joka hukuttaa murheensa viiniin. Athoksen oikea nimi on kreivi de la Fére.

title: Kiovan luolaluostari

text: Luostari on eräs vanhimmista ja merkittävimmistä itäisistä slaavilaisista luostareista, ja se sijaitsee Kiovan eteläosassa Dneprjoen varrella. Historiallisten kirjoitusten mukaan luostarin perusti Athos-vuorelta palannut munkki Antoni vuonna 1051. Luostarista muodostui pian Kiovan Venäjän merkittävä kulttuurinen keskus.

title: Karyés (Athos)

text: Karyés sijaitsee Athoksen niemen keskiosissa noin 370 metrin korkeudessa. Perinteisesti kylä esitetään Konstantinus Suuren 300-luvulla perustamaksi, ja Julianus Apostata olisi myöhemmin tuhonnut sen. Varsinaisesti kylä on kuitenkin perustettu 900-luvulla.

title: Dáfni (Athos)

text: Dáfni eli Dafne () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Athoksen itsehallintoalueella Chalkidikín niemimaalla Makedoniassa. Se on Athoksen pääsatama. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kylässä ei ollut varsinaisia asukkaita.

title: Dáfni (Athos)

text: Dáfni sijaitsee Athoksen niemen länsirannikolla Xiropótamoksen ja Simonópetran luostarien välissä. Useimmat Athoksella vierailevat saapuvat itsehallintoalueelle laivalla Ouranoúpolista Dáfnin sataman kautta. Kylästä on bussiyhteys Athoksen hallinnolliseen keskukseen Karyékseen. Kuten Athoksella aina, kylässä saavat vierailla vain miehet.

title: Karyés (Athos)

text: Karyéen pääkirkko on nimeltään Protáto ja se on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle. Kirkko on rakennettu 900-luvulla ja sen kellotorni vuonna 1534. Athoksen lukuisista luostari- ja skiittarakennuksista yksi, Pyhän Andreaan skiitta, sijaitsee aivan kylän vieressä. Kylän lähellä on Athoksen helikopterikenttä.

title: Áthos (vuori)

text: Antiikin aikana niemi tunnettiin yleensä nimellä "Akte", mutta sitä kutsuttiin jo tuolloin joskus myös nimellä "Athos" vuoren mukaan. Varhaisin maininta Athos-vuoresta on Homeroksella, joka kuvaa Heran levänneen sen huipulla ollessaan lentämässä Olympokselta Lemnokselle.

title: Athos (Kolme muskettisoturia)

text: Athos on saanut nimensä todelliselta muskettisoturilta Armand de Sillègue d'Athos d'Autevielleltä.

title: Athos (Kolme muskettisoturia)

text: Viimeisessä kirjassa Athos kuolee vanhana miehenä vuoteessaan.

title: Poslakka

text: Poslakan kylä sijaitsee 25 kilometriä Puudožista etelään. Poslakan väestö saa elantonsa lähinnä maataloudesta ja metsäteollisuudesta. Kylässä on myös makkaratehdas. Kylän läheisyydessä on munkkiluostari, saksalaisten vankien hautausmaa, kalliomaalauksia ja Muuromskin luonnonpuisto.

title: Athos

text: Alueelle saavutaan yleensä laivalla. Useimmat alueelle matkaavat ja vierailuun oikeutetut saapuvat Ouranoúpolin kylästä Athoksen niemen länsirannikolla sijaitsevaan Dáfnin satamakylään. Muiden turistien on mahdollista nähdä Athos mereltä käsin muun muassa Ouranoúpolista lähtevillä risteilyillä.[18][19]

title: Athos-luokka

text: Athos-luokka on Ranskan laivaston kahden aluksen muodostama vartiolaivaluokka (), jonka aluksia käytetään kalastusalueen valvontaan, etsintä- ja pelastuspalveluun sekä Ranskan talousalueen valvontaan Bayonnessa.

title: Athos

text: Alueen maallista hallintoa edustaa muun muassa Kreikan hallinnon asettama kuvernööri.[13][14] Itsehallinnollisena Athos ei kuulu mihinkään Kreikan hallinnolliseen alueeseen tai alueyksikköön eikä kunnallishallinnon alaisuuteen.[12]

title: Athos

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gothóni, René| title = Athos - Pyhä vuori| publisher = Schildts| year = 2012}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kerubim, arkkimandriitta| title = Aikamme athoslaisia hahmoja I| publisher = Pyhän Kosmas Aitolialaisen Veljestö| year = 2004}} Citation error, replace with{{cite book| author = Oranen, Mikko (toim.)| title = Athos. Kajastuksia Pyhältä Vuorelta| publisher = Maahenki| year = 2009}} Citation error, replace with{{cite book| author = Oranen, Mikko (toim.)| title = Athos - luostarielämää pyhällä vuorella| publisher = Maahenki| year = 2007}}

title: Athos (Kolme muskettisoturia)

text: Romaanissa "Kolme muskettisoturia" Athos ja kaksi muuta muskettisoturia Porthos ja Aramis ovat kirjan päähenkilön D'Artagnanin parhaimmat ystävät. Athosilla on salaperäinen yhteinen menneisyys romaanin konnan, Mylady Winterin, kanssa.

title: Montreuil

text: Montreuil’n nimi oli alun perin "Monasteriolum", joka on keskiajan latinaa ja tarkoittaa "pientä munkkiluostaria". Montreuil’n asutus alkoikin ensin kehittyä juuri munkkiluostarin ympärille. Se on kuuluisan Bois de Vincennes-puiston lähellä.

title: Chrysoskalítissan luostari

text:
Panagía Chrysoskalítissan luostari () on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren lounaisrannikolla Váthin kylän lähellä Inachórissa Kíssamoksen kunnassa noin 72 kilometriä lounaaseen Chaniásta.
Chrysoskalítissan luostari on perustettu vuonna 1637. Se oli alun perin munkkiluostari ja se on muutettu nunnaluostariksi vuonna 1940. Se on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle ja Pyhälle Kolminaisuudelle. Vuoden 2011 väestönlaskennassa luostarissa oli 66 asukasta.

title: Teyla Emmagan

text: John Sheppard joukkueineen tutustui Teylaan ensimmäisen kerran tämän kotiplaneetalla Athosilla. Teyla oli athoslaisten johtaja ja hänen kauttaan tau'rit kuulivat myös ensi kerran wraitheista. Wraithit hyökkäsivät Athos-planeetalle, jolloin niin athoslaisia kuin tau'rejakin jäi näiden vangeiksi, näiden joukossa Teyla. Sheppard lähti pelastamaan vankeja uuden joukkueen kanssa, ja he onnistuivatkin palauttamaan lähes kaikki vangit wraithien emoaluksesta Teyla mukaan lukien. Samalla he kuitenkin herättivät aluksessa asuneet wraithit, mistä aiheutuneen ketjureaktion vuoksi wraithit koko Pegasus-galaksissa aktivoituivat. Athoslaiset siirrettiin omalta planeetaltaan Lantia-planeetalle, koska wraithien heräämisen jälkeen Athosissa oli liian vaarallista asua. Samalla Teyla liittyi Sheppardin joukkueeseen.

title: Karyés (Athos)

text: Karyés (; kath. Καρυαί, "Karyaí") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Athoksen itsehallintoalueella Chalkidikín niemimaalla Makedoniassa. Se on Athoksen hallinnollinen keskus ja suurin asutus. Kylän väkiluku on 163 (vuonna 2011).

title: FS Athos (A712)

text: Athos (runkonumero A712) on Ranskan laivaston Athos-luokan partioalus.

title: Athos

text: . Viralliset Athos-sivut. . Ortodoksi.net. . Community Walk. Athoksen kaikki keskeisimmät paikat kartalla. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Athos

text: Athosvuoren alueella sijaitsee 20 ortodoksista suurempaa luostaria sekä lukuisia sivuluostareita ja erakkomajoja. Athoksen väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1811.[2] Ainoastaan munkit saavat asua alueella. Vanhin Athoksen luostareista, Suuri lavra (Megísti Lávra), on perustettu vuonna 963.[3] Itsehallintoalueen hallintoa hoitaa luostareiden yhteinen elin, jossa on edustaja jokaisesta luostarista, ja Kreikan perustuslaissa alueelle on taattu erikoinen autonominen asema. Alueen hallinnollinen keskus on Karyésin kylä,[2] joka sijaitsee niemimaan keskiosissa. Ortodoksisen kirkon hallinnossa Athos on itsehallinnollinen Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan alaisuudessa.

title: Athos (täsmennyssivu)

text: Athos voi viitata seuraaviin:

title: Petserin luostari

text: Petserin luostari (, "Pskovo-Petšerski Svjato-Uspenski monastyr"; myös lyhyemmin , ) sijaitsee Länsi-Venäjällä Pihkovan alueella Petserin kaupungissa, 50 km Pihkovasta länteen, vain muutama kilometri Viron rajalta. Munkkiluostari on toiminut yhtäjaksoisesti yli 500 vuotta, perustamisestaan tähän päivään asti. Se oli yksi harvoista Neuvostoliitossa toimintaansa jatkaneista luostareista.

title: Heinävesi

text: Valamon munkkiluostari on ortodoksinen luostari. Siitä käytetään myös nimeä Heinäveden Valamon luostari erotuksena Laatokan Valamon luostarista. Luostari on yksi Suomen merkittävämmistä käyntikohteista; siellä käy vuosittain yli 150000 kävijää ja pyhiinvaeltajaa. Valamo sijaitsee Pohjois-Heinävedellä, Juojärven rannalla. Valamon luostarissa on kolme kirkkoa (pääkirkko, talvikirkko, vanha kirkko) sekä kolme tsasounaa (Pyhän Herman Alaskalaisen tsasouna, Pyhän Nikolaoksen tsasouna, Pyhän Johannes Kastajan tsasouna). Luostarissa sijaitsee myös Valamon luostarin museo.

title: Petros VII

text: Petros syntyi Sicharissa, Kyreniassa, Kyproksella (nykyinen Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta). Petros vihittiin munkiksi vuonna 1969. Vuonna 1983 hänet valittiin Aleksandrian patriarkan apulaispiispaksi ja Länsi-Afrikan metropoliitaksi 1990. Aleksandrian patriarkaksi hänet vihittiin 9. maaliskuuta 1997, joulukuussa 1996 kuolleen Parthenioksen seuraajaksi. Hän oli ortodoksimaailman nuorin patriarkka kuollessaan helikopterionnettomuudessa matkalla Ateenasta Athos-vuoren munkkiluostariin.

title: Athos (Kolme muskettisoturia)

text: Athos (joskus myös Atos) on kirjailija Alexandre Dumas vanhemman luoma kuvitteellinen hahmo. Athos esiintyy useissa Dumas'n kirjoissa.

title: Luostari

text: Ortodoksisen munkkiluostarin johtaja on igumeni ja nunnaluostarin johtaja igumenia. Katolisen munkkiluostarin johtaja on apotti ja nunnaluostarin abbedissa. Noviisi on munkki- tai nunnaharjoittelija, joka vielä miettii, antaako koko loppuelämäänsä koskevan luostarilupauksen.

title: Abbeyleix

text:
Abbeyleix on historiallinen kaupunki. Sen perusti 1700-luvulla kartanokaupungiksi varakreivi De Vesci, ja se sijaitsee lähellä 1100-luvun sisterssiläistä luostaria, joka sijaitsee Noren rannalla. Nykyäänkin kaupungin ympärillä on useita historiallisia rakennuksia – muinaisia ympyrälinnoituksia, hautapaikkoja, munkkiluostareita, normannien ja keskiaikaisia linnoja, kirkkoja ja kartanoita. Kaupungissa sijaitsi ennen mattotehdas, joka valmisti mattoja muun muassa RMS Titanicille.
Kaupungissa sijaitsee perinnetalo, aristokraattinen luostarikoulu, joka kertoo oman osansa kaupungin historiassa. Abbeyleix lisättiin Irlannin perinnekaupunkien luetteloon useita sitten.


query: Onko Kythera kaupunki?

title: Kythera (kunta)

text: Kythera () on Kreikan kunta (Δήμος Κυθήρων, Dímos Kythíron), joka sijaitsee Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Kunnan pinta-ala on 299,4 neliökilometriä ja väkiluku 4041 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Kytheran kylä (Chóra).[1][2]

title: Kythera (kunta)

text: Kytheran kunta sijaitsee Välimeressä Peloponnesoksen niemimaan etelärannikon edustalla.[3] Kunta käsittää Jooniansaariin kuuluvat Kytheran ja Antikytheran saaret, jotka kuuluvat kuitenkin hallinnollisesti Attikan alueeseen Jooniansaarten alueen sijasta. Kytheran saaren 13 aiemmin itsenäistä kyläkuntaa yhdistettiin yhdeksi Kytheran kunnaksi vuonna 1997.[3][4] Nykyinen Kytheran kunta muodostui, kun vanha Kytheran kunta ja Antikytheran kyläkunta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.[5]

title: Kythera

text: Kythera kuuluu hallinnollisesti Kytheran kuntaan yhdessä lähisaartensa, kuten Antikytheran, kanssa.[1] Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kahteen kuntaan. Kytheran kunta kuuluu Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Vuoden 2010 loppuun saakka saari ja kunta kuuluivat Pireuksen prefektuuriin.[16][17]

title: Diakófti

text: Diakófti on osa Friligkiánikan kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee Kytheran itärannikolla. Kylä on Kytheran tärkein satamapaikka. Jo brittivallan alla suunnitelmissa oli rakentaa Diakóftiin satama ja pieni kaupunki. Satama aloitti toimintansa kuitenkin vasta vuonna 1996. Ennen tätä Diakóftissa oli vain 5–6 taloa, mutta sittemmin kylä on kasvanut ja kehittynyt. Kylässä on nykyisin saaren pääsataman lisäksi ravintoloita, kauppoja, kahviloita sekä useita majoitusvaihtoehtoja.

title: Chóra (Kythera)

text: Chóra () eli Kythera () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 281 (vuonna 2011). Chóra on Kytheran saaren pääkylä sekä Kytheran kunnan kuntakeskus.

title: Kytheran historia

text: Toisen maailmansodan aikana, 10. toukokuuta 1941 saksalaiset ja italialaiset miehittivät Kytheran. Saarelaiset tekivät peloponnesoslaisten kapinoitsijoiden avustamana vastarintaa Kytheralla ja heikensivät saaren saksalaishallintoa. 4. syyskuuta 1944 vastarintataistelijat karkottivat viimeiset saksalaiset saarelta ja Kythera vapautui Kreikan ensimmäinen alueena akselivaltojen hallinnasta. Kymmenen päivän kuluttua tästä eli 14. syyskuuta liittoutuneiden laiva saapui saarelle, Kapsáliin. Sodan päätyttyä nuoria kytheralaisia muutti suurin joukoin Ateenaan, Yhdysvaltoihin ja Australiaan paremman elämän perässä. Tämä siirtolaisuus päättyi 1970-luvun loppupuolella. Kythera alkoi "kaupungistua" 1950-luvulta lähtien eli ihmiset muuttivat suurempiin keskuksiin ja maaseutu alkoi autioitua. Saaren matkailuelinkeino alkoi kehittyä 1990-luvun alkupuolella. Samalla vuosikymmenellä myös saaren 13 kaupunkikuntaa () yhdistettiin yhdeksi Kytheran kunnaksi. Vuoden 2011 alussa Antikytheran saaren käsittänyt samanniminen kaupunkikunta liitettiin osaksi Kytheran kuntaa.

title: Kythera

text: Spartalaiset ottivat Kytheran saaren hallintaansa 500-luvun eaa. puolivälissä. Peloponnesolaissodan aikana vuonna 424 eaa. Ateena miehitti Kytheran. Takaisin Spartalle saari palautui vuonna 421 eaa. solmitussa Nikiaan rauhassa. Kytherasta tuli itsenäinen 100-luvulla eaa. Kytherasta tuli osa Rooman valtakuntaa sen laajentuessa itään. Saaren kaakkoisrannikolla sijainnut Skándian kaupunki tuhoutui täysin vuonna 365 jaa. suuressa maanjäristyksessä.[2][8]

title: Potamós (Kythera)

text: Vuonna 1916 noin 200 sotilaan joukko kreetalaisesta pataljoonasta saapui Kytheralle ja miehitti saaren. He olivat Elefthérios Venizéloksen johtaman kuninkaan vastaisen "Kansallisen puolustuksen liikkeen" () asialla. Kythera asettui "Kansallinen puolustuksen liikkeen" puolelle kuningasta vastaan ja liike käytti Potamósta pääpaikkanaan. Myös Kreikan itsenäisyysarmeija toimi Potamóksesta käsin. Potamóksen kylässä Kytheran asukkaat myös päätyivät 17. helmikuuta 1917 vaatimaan autonomista hallintoa saarelleen. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset ja italialaiset miehittivät Kytheran. Potamóksen Leivadítis-kahvila toimi kapinallisten pääpaikkana ja siellä he tekivät päätöksen hyökätä miehittäjiä vastaan.

title: Kythera

text: Saaren karjanhoito käsittää vuohien, lampaiden ja sikojen kasvatusta. Myös kanoja on jonkin verran. Sen sijaan naudankasvatus on Kytheralla hyvin vähäistä. Kytheran lampaista saadaan maitoa, josta tehdään esimerkiksi juustoa. Kytheralla harjoitetaan mehiläishoitoa, josta saadaan hunajaa. Mahdollisesti minolaiset opettivat saaren asukkaille mehiläishoidon.[45]

title: Kythera

text: Suuri maanjäristys vuonna 1903 tuhosi rakennuksia ympäri saarta, ja esimerkiksi saaren keskiosassa sijaitseva Mitátan kylä tuhoutui. Hallinnollisesti Kythera kuului aluksi Argolidokorinthían prefektuuriin ja sitten Lakoniaan. Tämän jälkeen Kythera muodosti yhdessä läheisen Antikytheran saaren kanssa oman hallinnollisen alueensa. Sittemmin Kythera liitettiin osaksi Attikaa, ja se on yhä osa tätä periferiaa. Saarelta lähti 1900-luvun alussa paljon ihmisiä siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin ja Australiaan.[2]

title: Kythera

text: Neljännen ristiretken (1201–1204) päätteeksi Venetsian tasavalta liitti Kytheran lähialueineen valtakuntaansa. Venetsia antoi Kytheran Marco Venierin perheen hallittavaksi vuonna 1207, ja saari oli perheen hallussa useiden vuosien ajan. Samaan aikaan saarella siirryttiin feodaaliseen järjestelmään. Bysantti hallitsi Kytheraa vuodet 1275–1308. Tänä aikana saarella valtaa piti Peloponnesoksen Monemvasiasta kotoisin ollut Pavlos Notarás. Venierin perhe häädettiin saarelta, mutta se palasi vuonna 1308 ja otti vallan takaisin. Venierien tarkoituksena oli asuttaa Kythera uusilla perheillä. Vuonna 1316 Peloponnesoksen Mánin niemimaalta saapuikin useita uusia perheitä Kytheralle. Saaren bysanttilaisaikainen pääkylä Agíos Dimitríos, joka nykyisin tunnetaan nimellä Palaióchora, taantui. Chóraan eli saaren nykyiseen pääkylään puolestaan asettui yläluokkaa. Kytheralla asui 1500-luvulla arviolta 4000 ihmistä. Saarelle rakennettiin hyökkäysten torjumiseksi kolme linnoitusta: Chóra, Agíos Dimitríos eli nykyinen Palaióchora sekä Káto Chóra Mylopótamoksessa.[2]

title: Kytheran historia

text: Heinäkuussa 1807 solmitussa Venäjän ja Ranskan välisessä Tilsitin sopimuksessa Kythera palautui takaisin Ranskan alaisuuteen yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa. Jo vuonna 1809 Kythera joutui Britannian hallintaan. Kythera päätyi osaksi toisessa Pariisin rauhassa marraskuussa 1815 muodostettua Jooniansaarten yhdysvallat -nimistä () valtiota, joka oli Britannian protektoraatti. Britit rakennuttivat saarelaisten työvoimalla Kytheralle useita rakennuksia.

title: Kytheran lentoasema

text: Kytheran lentoasema ”Aléxandros Aristotélous Onásis” (, , YPA: ΚΑΚΘΩ) on kansallinen lentoasema Kytheran saarella Kreikassa.

title: Kythera

text: Kytheran pääkylä on etelärannikon tuntumassa sijaitseva Chóra, jossa sijaitsee muun muassa 1200-luvulla rakennettu venetsialaislinnoitus (kastro). Pieni Kapsálin kylä sijaitsee kaksi kilometriä[18] Chórasta etelään. Kapsáli toimi venetsialaiskaudella Chóran satamana.[19] Kytheran kaupankäynnin keskus on sisämaassa sijaitseva Potamós.[20] Chórasta koilliseen Kytheran kaakkoisrannikolla sijaitsee Avlémonaksen kylä, josta aikoinaan etsittiin vuosia todisteita jumalatar Afroditen syntymäpaikalla sijainneesta temppelistä.[19]

title: Kythera

text: Ensimmäiset asukkaat saapuivat Kytheralle luultavasti 4000-luvun eaa. lopulla eli neoliittiselta kaudella. Saaren eteläosan Kálamoksen kylästä, Ágia Sofían luolasta, on löydetty muutamia keraamisia maljakoita tältä ajalta. Minolaiset saapuivat saarelle 2000-vuosituhannen eaa. lopulla ja ottivat alueen hallintaansa. Saarten kylien lukumäärä kasvoi suuresti 2000-vuosituhannella eaa. Minolaiset perustivat Palaiópoliin merikaupankeskuksen ja käyttivät saaren strategista sijaintia taistelussaan Egeanmeren merirosvoja vastaan. Kytheran minolainen asutus väistyi mykeneläisten tieltä 1400-luvun eaa. lopulla. Samoihin aikoihin myös Kreetan saaren minolaiset kaupunkivaltiot tuhoutuivat. Toisen lähteen mukaan Kytheran minolaisasutus olisi hävinnyt vasta 1200-luvulla eaa.[7] Saaren mykeneläisasutus hävisi 1100-luvulla eaa. Tämän jälkeen vuosisadan lopun tienoilla Kytheran asuttivat doorilaiset. Tällöin saari oli Argoksen kaupunkivaltion alaisuudessa. Foinikialaisten saapumisen ajankohta on toisen lähteen mukaan yhä arvoitus, kun taas toinen kertoo foinikialaisten asuttaneen Kytheraa vuosina 900–800 eaa.[7][2]

title: Mylopótamos (Kythera)

text:
Mylopótamos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 49 (vuonna 2011).
Mylopótamos sijaitsee Kytheran länsiosassa. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μυλοποτάμου, "Topikí Koinótita Mylopotámou"), johon kuuluvat varsinaisen Mylopótamoksen kylän lisäksi Araíoi, Káto Chóra ja Píso Pigádi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 102.

title: Kythera

text: Kythera kuuluu yhdessä lähisaartensa kanssa Kytheran-Antikytheran saariketjuun, jonka pääsaaret ovat Elafónisos, Kythera ja Antikythera[38]. Kytheran saari on nykyaikaan saakka säilynyt jäänne eteläisen Peloponnesoksen läntiseen Kreetaan yhdistäneestä maakannaksesta. Kythera on eriytynyt Peloponnesoksesta geologisessa aikataulussa suhteellisen vähän aikaa sitten.[37]

title: Palaióchora (Kythera)

text: Palaióchora ei näkynyt minnekään, kuten merelle, minkä ansiosta kaupunki säästyi merirosvojen hyökkäyksiltä. Kuitenkin vuonna 1537 osmaniamiraali ja kaappari Hayreddin Barbarossa joukkoineen saapui Kytheralle tuhoten ja ryöstäen Palaióchoran. Lisäksi Barbarossan joukot surmasivat siviiliväestöä sekä ottivat Palaióchoran asukkaita vangeiksi ja myivät heidät orjiksi. Hävityksestä selviytyneet perheet muuttivat läheisiin kyliin. Palaióchoraa ei hävityksen jälkeen asutettu uudelleen.

title: Kythera

text: Kythera (; myös Kíthira; ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Peloponnesoksen etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 279,593 neliökilometriä ja asukasluku 3973 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kythera kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkylä on Chóra.[1]

title: Kythera

text: Äärimmäisen uhanalaista[27] munkkihyljettä tavataan Kytheralla säännöllisesti.[15] Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa.[28] Kytheran vesillä tavataan myös valekarettikilpikonnia, valaita ja delfiinejä. Delfiinejä esiintyy erityisesti Kytheran kaakkoispuolella sijaitsevien pienten Dragonéran ja Antidragonéran saarten ja Kytheran pohjoiskärjen, Spathínniemen, välisellä merialueella, sillä siellä on niille runsaasti ravintoa.[15]

title: Kytheran historia

text: Neljännen ristiretken (1201–1204) päätteeksi Venetsian tasavalta liitti Kytheran lähialueineen valtakuntaansa. Venetsia antoi Kytheran Marco Venierin perheen hallittavaksi vuonna 1207, jonka jälkeen saari sekä Länsi-Kreeta oli perheen hallussa useiden vuosien ajan. Samaan aikaan saarella siirryttiin feodaaliseen järjestelmään. Venetsian valtakaudella saari tunnettiin nimellä "Cerigo". Bysantti hallitsi Kytheraa vuodet 1275–1308. Tänä aikana saarella valtaa piti Peloponnesoksen Monemvasiasta kotoisin ollut Pavlos Notarás. Venierin perhe häädettiin saarelta, mutta se palasi vuonna 1308 ja otti vallan takaisin. Venierien tarkoituksena oli asuttaa Kythera uusilla perheillä. Vuonna 1316 Peloponnesoksen Mánin niemimaalta saapuikin useita uusia perheitä Kytheralle. Saaren Bysantin-aikainen pääkaupunki Agíos Dimitríos, joka nykyisin tunnetaan nimellä Palaióchora, taantui. Chóraan eli saaren nykyiseen pääkaupunkiin puolestaan asettui yläluokkaa. Notarákset poistuivat sittemmin saarelta. Kytheralla asui 1500-luvulla arviolta 4 000 ihmistä. Saarelle rakennettiin hyökkäysten torjumiseksi kolme linnoitusta: Chóra eli nykyinen pääkaupunki, Agíos Dimitríos eli nykyinen Palaióchora sekä Káto Chóra Mylopótamoksessa.

title: Kythera

text: Kytheran radioasemia ovat Livádissa toimivat Tsirígo FM ja Radio Camelot sekä Agía Pelagíassa toimiva Adelin FM.[62] Livádin kylässä toimii myös Kytheran ja Antikytheran saarten asioita käsittelevän Kythiraïká-sanomalehden () toimitus.[63] Saarella julkaistaan myös englanninkielistä Kythera-sanomalehteä.[4]

title: Kythera

text: Heinäkuussa 1807 solmitussa Venäjän ja Ranskan välisessä Tilsitin sopimuksessa Kythera palautui takaisin Ranskan alaisuuteen yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa. Jo vuonna 1809 Kythera joutui Britannian hallintaan. Kythera päätyi osaksi toisessa Pariisin rauhassa marraskuussa 1815 muodostettua Jooniansaarten yhdysvallat -nimistä () valtiota, joka oli Britannian protektoraatti.[2]

title: Kythera

text: Toisen maailmansodan aikana 10. toukokuuta 1941 saksalaiset ja italialaiset miehittivät Kytheran. Saarelaiset tekivät peloponnesoslaisten kapinoitsijoiden avustamana vastarintaa Kytheralla ja heikensivät saaren saksalaishallintoa. Vastarintataistelijat karkottivat viimeiset saksalaiset saarelta 4. syyskuuta 1944 ja Kythera vapautui Kreikan ensimmäinen alueena akselivaltojen hallinnasta. Sodan päätyttyä nuoria kytheralaisia muutti suurin joukoin Ateenaan, Yhdysvaltoihin ja Australiaan paremman elämän perässä. Tämä siirtolaisuus päättyi 1970-luvun loppupuolella. Kythera alkoi ”kaupungistua” 1950-luvulta lähtien eli ihmiset muuttivat suurempiin keskuksiin ja maaseutu alkoi autioitua. Saaren matkailuelinkeino alkoi kehittyä 1990-luvun alkupuolella. Samalla vuosikymmenellä myös saaren 13 kaupunkikuntaa () yhdistettiin yhdeksi Kytheran kunnaksi.[2] Vuoden 2011 alussa Antikytheran saaren käsittänyt samanniminen kaupunkikunta liitettiin osaksi Kytheran kuntaa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.[44]

title: Kytheran historia

text:
Kreikan vapaussodan aikana vuonna 1821 Peloponnesokselta saapui paljon pakolaisia Kytheralle. Sen sijaan monet saarelaiset lähtivät Peloponnesokselle auttamaan vapaustaistelussa. Vapaussota päättyi vuonna 1829, jonka seurauksena Kreikka irtautui osmanien valtakunnasta. Tämän jälkeen kytheralaisia alkoi muuttaa työn perässä itsenäiseen Kreikkaan, Smyrnaan sekä Kreetalle. Lopulta 21. toukokuuta 1864 Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa liitettiin Kreikkaan.
Suuri maanjäristys vuonna 1903 tuhosi rakennuksia ympäri saarta ja esimerkiksi saaren keskiosassa sijaitseva Mitátan kylä tuhoutui. Hallinnollisesti Kythera kuului aluksi Argolidokorinthían prefektuuriin, jonka jälkeen Lakoniaan. Tämän jälkeen Kythera muodosti yhdessä läheisen Antikytheran saaren kanssa oman hallinnollisen alueensa. Sittemmin Kythera liitettiin osaksi Attikaa, ja se on yhä nykyisinkin osa tätä periferiaa. Saarelta lähti 1900-luvun alussa paljon ihmisiä siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin ja Australiaan.

title: Kytheran historia

text: Spartalaiset ottivat Kytheran saaren hallintaansa 500-luvun eaa. puolivälissä. Peloponnesolaissodan aikana, vuonna 424 eaa. Ateena miehitti Kytheran. Takaisin Spartalle saari palautui vuonna 421 eaa. solmitussa Nikiaan rauhassa. Spartan vallan aikana saarella palvottiin spartalaisen pantheonin mukaisia jumalia eli esimerkiksi Heraklesta, dioskuureja ja Poseidonia. Lääkinnän ja terveyden jumalaa Asklepiosta palvottiin 400-luvun eaa. puolivälistä alkaen. Kytherasta tuli itsenäinen 100-luvulla eaa, ja paikallisväestö esimerkiksi löi omia rahojaan. Kytherasta tuli osa Rooman valtakuntaa sen laajentuessa itään. Saaren kaakkoisrannikolla sijainnut Skándian kaupunki tuhoutui täysin vuonna 365 jaa. suuressa maanjäristyksessä. Lisäksi maanjäristystä seurannut tsunami muokkasi suuresti rantaviivaa.

title: Kythera

text: Vuonna 1916 noin kreetalaisen 200 sotilaan joukko miehitti Kytheran. He olivat Elefthérios Venizéloksen johtaman kuninkaan vastaisen ”Kansallisen puolustuksen liikkeen” () asialla. Kythera asettui Kansallinen puolustuksen liikkeen puolelle kuningasta vastaan. Kythera myös päätyi 17. helmikuuta 1917 vaatimaan autonomista hallintoa saarelle. Ensimmäinen maailmansota oli parhaillaan käynnissä ja Venizélos tuki Ranskaa, Venäjää ja Britanniaa, kun taas kuningas tuki Saksaa. Tämän vuoksi Kytheran autonominen hallinto () julisti sodan Saksaa vastaan.[2]

title: Kytheran historia

text: Kytherasta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa, kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395. Palaiópolin alue oli arkeologisten kaivausten perusteella asutettuna, ja se toimi satamana aina 500-luvulle saakka. Arabimerirosvoja rantautui etelämpänä sijaitsevalle Kreetalle vuonna 673. Merirosvot hyökkäsivät Kytheralle tuhoten Skándian kaupungin linnoituksineen ja satamineen. Merirosvot saivat koko Kreetan haltuunsa 820-luvulla, ja tekivät läheisille alueille, kuten Kytheralle, ryöstöretkiään. Merirosvouksen vuoksi saaren asukkaat eivät asuneet Kytheran rannikolla. Bysanttilainen sotapäällikkö Nikeforos Fokas sai Kreetan jälleen hallintaansa merirosvoilta vuonna 961. Kytheran väkiluku kasvoi 900-luvulla ja samalla vuosisadalla saarelle rakennettiin lukuisia kirkkoja, esimerkiksi Agíos Dimitríos saaren eteläosan Poúrkoon ja Agíos Andréas Livádiin, joka niin ikään sijaitsee etelässä.

title: Kythera

text: Kytherasta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa, kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395. Palaiópolin alue oli arkeologisten kaivausten perusteella asutettuna, ja se toimi satamana aina 500-luvulle saakka. Arabimerirosvoja rantautui etelämpänä sijaitsevalle Kreetalle vuonna 673. Merirosvot hyökkäsivät Kytheralle ja tuhosivat Skándian kaupungin linnoituksineen ja satamineen. Merirosvot saivat koko Kreetan haltuunsa 820-luvulla ja tekivät ryöstöretkiään läheisille alueille, niin myös Kytheralle. Bysanttilainen sotapäällikkö Nikeforos Fokas sai Kreetan jälleen hallintaansa merirosvoilta vuonna 961. Kytheran väkiluku kasvoi 900-luvulla.[2]

title: Kytheran historia

text: Vuonna 1916 noin kreetalaisen 200 sotilaan joukko miehitti Kytheran. He olivat Elefthérios Venizéloksen johtaman, Pohjois-Kreikan Thessalonikista käsin toimivan kuninkaan vastaisen ”Kansallisen puolustuksen liikkeen” () asialla. Kythera asettui ”Kansallinen puolustuksen liikkeen” puolelle kuningasta vastaan. Kythera myös päätyi 17. helmikuuta 1917 vaatimaan autonomista hallintoa saarelle. Ensimmäinen maailmansota oli parhaillaan käynnissä ja Venizélos tuki Ranskaa, Venäjää ja Britanniaa, kun taas kuningas tuki Saksaa. Tämän vuoksi ”Kytheran autonominen hallinto” () julisti sodan Saksaa vastaan.

title: Potamós (Kythera)

text: Potamós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 476 (vuonna 2011).


query: Mikä oli Mika Häkkisen ensimmäinen F1 talli?

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen Formula 1 -ura alkoi vuonna 1991, jolloin hän pääsi kilpailemaan Lotuksella. Tosin ensimmäistä kertaa, kun Häkkinen kokeili F1-autoa, oli autona Benetton.[7]

title: Mika Häkkinen

text: Sennan lähdettyä McLarenilta, tuli Häkkisestä tallin selvä ykköskuljettaja kahdeksi seuraavaksi kaudeksi.[8] Kaudella 1994 Häkkinen suoriutui hienosti epäluotettavalla McLaren–Peugeotilla ajamalla kuudesti palkintokorokkeelle ja Belgian GP:ssä toiseksi. Hän sijoittui 26 pisteellään MM-sarjan neljänneksi. Häkkinen ajoi Japanin GP:tä lukuun ottamatta jokaisessa maaliin ajamassaan kilpailussa palkintokorokkeelle. Seuraavasta kaudesta 1995, Mercedes-Benzin ensimmäisestä McLarenin moottorinvalmistajana, tuli vaikea, ja Häkkisen huippuhetkiksi jäivät kakkossijat Italian ja Japanin GP:issä. Häkkisen kärsimätön voitonjano näkyi useissa kauden aikana sattuneissa ulosajoissa ja kolareissa.[8]

title: Toto Wolff

text: Nykyisin Wolff omistaa yhdessä Formula 1:sten kaksinkertaisen maailmanmestarin Mika Häkkisen kanssa manageriyhtiön, joka toimii muun muassa Alexandre Prémat’n, Bruno Spenglerin ja Valtteri Bottaksen manageriyhtiönä. Wolff osti vuonna 2009 osan Williamsin F1-tallista. Hänet nimitettiin vuonna 2012 tallin moottoriurheilujohtajaksi. Tammikuussa 2013 Wolff siirtyi Williamsilta Mercedeksen moottoriurheilujohtajaksi. Hänen 15 prosentin omistuksensa Williamsista pysyi kuitenkin yhä. Vuonna 2014 Wolff myi ensin viiden prosentin osuuden Brad Hollingerille, helmikuussa 2015 toiset viisi prosenttia ja loput Williams omistuksensa hän myi maaliskuussa 2016. Nykyisin Wolff toimii Mercedeksen tallipäällikkönä.

title: David Coulthard

text: David Marshall Coulthard, MBE (s. 27. maaliskuuta 1971 Dumfries, Skotlanti, Iso-Britannia) on skotlantilainen entinen Formula 1 -kuljettaja, joka aloitti kilpauransa Williams-tallissa korvaten rataonnettomuudessa menehtyneen Ayrton Sennan. Ennen F1:tä Coulthard kilpaili muun muassa Formula Fordissa, Formula 3:ssa ja Formula 3000:ssa. Suomalaiset tuntevat Coulthardin Mika Häkkisen ja Kimi Räikkösen tallitoverina.

title: Formula 1 -kausi 2001

text:
Formula 1 -kausi 2001 oli Formula 1 -sarjan historian 52. maailmanmestaruuskausi. Kausi oli muun muassa Kimi Räikkösen, Fernando Alonson ja Juan Pablo Montoyan ensimmäinen. Kautta hallitsi ylivoimaisesti Michael Schumacher, joka ajoi kauden seitsemästätoista kilpailusta peräti neljätoista kertaa palkintosijoille. Suomalaisista Mika Salo piti välivuoden, koska oli kehittämässä tulevalle Toyota F1 -tallille autoa kaudelle 2002. Kausi jäi myös Mika Häkkisen ja Jean Alesin viimeiseksi F1-sarjassa. Kauden aikana Alesi riitaantui Prost-tallin kanssa ja siirtyi Unkarin kisassa Jordanille. Heinz-Harald Frentzen puolestaan siirtyi Jordanilta Alesin tilalle Prost-talliin.
FIA pyrki hidastamaan autoja sekä parantamaan niiden turvallisuutta tekemällä sääntömuutoksia. Kun edellisellä kaudella auton etusiiven tuli olla 5 cm korkeamalla kuin auton pohja, sääntö muutettiin kaudelle 2001 niin, että siiven korkeus tuli olla 10 cm lukuun ottamatta 50 senttimetrin osuutta siiven keskiosassa. Muutos vähensi etusiiven aiheuttamaa pitovoimaa huomattavasti. Takasiipeen kohdistui myös uusia rajoituksia. Takasiiven yläosassa sai tästä kaudesta lähtien olla vain kolme tasoa ja alaosassa yksi taso, kun aiemmin tasojen määrää ei ollut rajoitettu. Alaosan ainoa taso sai olla myös korkeintaan 7,5 cm korkeudella takasiiven alaosasta.

title: Mika Häkkinen

text: Häkkinen palasi yli viiden vuoden tauon jälkeen 30. marraskuuta 2006 McLarenin F1-testeihin Espanjan Barcelonan kilparadalla ollen noin kolme sekuntia päivän kärkiaikoja hitaampi, joskin käyttäen samaa rengassettiä koko päivän ajan. Häkkinen myönsi, ettei testi välttämättä jäänyt hänen viimeiseksi esiintymisekseen F1-sarjassa. Testin takana oli Gerhard Berger, joka halusi antaa Häkkiselle mahdollisuuden koettaa nykyaikaista F1-autoa.[22]

title: Persson Motorsport

text: Persson on tunnettu nuorten, lupaavien kuljettajien ajattamisesta, mutta vuonna 2006 Persson teki poikkeuksen. Hän hankki tallinsa ykköskuljettajaksi ranskalaisen F1-veteraanin Jean Alesin. Alesin ja hänen edellisen DTM-tallinsa päällikön välit olivat tulehtuneet ja Alesi päätti vaihtaa Perssonin talliin, vaikka joutuikin ajamaan vuoden 2005 autolla. Tallin myönteinen ja ammattitaitoinen ilmapiiri kuitenkin saivat Alesin tekemään sopimuksen Perssonin kanssa. Kauden neljässä ensimmäisessä kisassa Alesi ajoi pisteille jättäen taakseen monta vuoden 2006 autoa, mm. kolmasti Mika Häkkisen. Kauden 2006 Nürburgringin sadekisassa Alesi loisti vanhalla autollaan nousten 14. sijalta neljänneksi ja ollen kolmanneksi nopein Mercedes-kuljettaja ja nopein vuoden 2005 autoista. Kauden 2006 loppupisteissä Persson Motorsport oli viides.

title: Finlandia Vodka

text: Finlandia Vodkaa on mainostettu muun muassa tuotesijoittelulla ja sponsorisopimuksin. James Bond-elokuvassa "Kuolema saa odottaa" (2002) agentti 007 on vaihtanut vodkan Absolutista Finlandiaan. Finlandia Vodka vilahtaa useissa Renny Harlinin ohjaamissa elokuvissa. Finlandia Vodka sponsoroi aikanaan McLarenin F1-tallia, ja sen mainoksia näkyi muun muassa Mika Häkkisen kypärässä vuosina 1999–2001.

title: Australian Grand Prix 1998

text: Kilpailussa nähtiin erikoinen tilanne, kun ensimmäisenä ajanut Mika Häkkinen ajoi varikolle, mutta pysähtymisen sijaan ajoi vai varikon läpi. Tilanne johtui häiriöstä Häkkisen ja tallin radioliikenteessä. Johtoon siirtynyt David Coulthard kuitenkin laski Häkkisen edelleen, minkä ansiosta Häkkinen voitti kilpailun. Kilpailun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa Coulthard kertoi sopineen Häkkisen kanssa, että heistä se, joka oli ensimmäisen mutkan jälkeen kärjessä, saisi rauhassa ajaa kilpailun voittoon. Coulthard noudatti sopimusta päästämällä Häkkisen ohitseen.

title: Alain Prost

text: Vuoden 1994 F1-kauden alun lähentyessä Alain Prost testasi vanhan kilpatallinsa McLarenin uutta McLaren-Peugeot autoa. Tallipäällikkö Ron Dennis toivoikin Prostin liittyvän juuri hiljattain tallin kilpakuljettajaksi kiinnitetyn Mika Häkkisen rinnalle toiseksi kilpakuljettajakseen, joka olisi myös miellyttänyt tallin uutta ranskalaista moottoritoimittaja Peugeotia. Paluuhaaveet kuitenkin esti Prostin yhä voimassa ollut sopimus Williamsille, joka esti kuljettajan ajamisen muissa talleissa.

title: Tapani Yli-Saunamäki

text: Yli-Saunamäki toimi Nokian neuvottelijana vuonna 1988 Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) kanssa kun aloitteleva matkapuhelinvalmistaja Nokia sponsoroi mm. mäkihyppyä.[5] Nokia kuitenkin vetäytyi mäkihypyn tukemisesta ja keskittyi mm. tennikseen. Vuonna 1994 Nokian voitto oli nelisen miljardia markkaa ja Yli-Saunamäki neuvotteli Formula 1 Tyrrell Racing -tallin kanssa pääsponsorin sopimuksesta. Tallin nimeksi tuli Nokia-Tyrrell-Yamaha. Tyrrell-tallissa ajoi tuolloin mm. Mika Salo. Nokia kuitenkin vetäytyi hankkeesta loppuvuodesta 1995 perustellen vetäytymistään mm. näkyvyyden puutteella ja Mika Häkkisen ajamalla onnettomuudella.

title: Mika Häkkinen

text: Kausi 1999 oli sen puoliväliin asti jälleen mestaruustaistoa Häkkisen ja Schumacherin välillä. Britannian GP:ssä tilanne kuitenkin muuttui, kun Schumacher loukkaantui ulosajossa, ja Ferrarin kakkoskuljettaja Eddie Irvine aloitti taistelunsa mestaruudesta Häkkisen kanssa. Vaikka Häkkinen hallitsi aika-ajoja suvereenisti starttaamalla paalulta 11:ssä kauden 17:stä osakilpailusta, tuli mestaruustaistosta tiukka Häkkisen keskeytettyä omaan ajovirheeseen molemmissa Italiassa ajetuissa osakilpailuissa, Imolassa ja Monzassa,[8] ja tallin tehdessä virheitä – muun muassa Britannian GP:ssä – kun Häkkisen kilpailu jäi kesken renkaan irrottua. Kauden toiseksi viimeisen kilpailun, Malesian GP:n, jälkeen Häkkinen ehdittiin kuitenkin jo julistaa maailmanmestariksi, kun Ferrari-tallin kaksoisvoitto hylättiin sääntöjenvastaisen ilmanohjaimen vuoksi ja kolmanneksi sijoittunut Häkkinen nostettiin voittajaksi.[17] Tulokset palautettiin kuitenkin ennalleen, joten Irvine johti MM-sarjaa ennen viimeistä kilpailua, ja Häkkiseltä vaadittiin mestaruuteen voitto kauden päättävästä Japanin GP:stä. Sen Häkkinen myös teki ja voitti uransa toisen mestaruuden.[18]

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen esitykset F3-sarjassa vakuuttivat Lotus-tallin tallipäällikön, Peter Collinsin, joka otti Häkkisen talliinsa kaudelle 1991, ja Häkkinen teki tuohon aikaan epätavallisen loikan F3:sta suoraan F1:een. Hän onnistui debyyttikaudellaan kilpailukyvyttömällä autolla hyvin, parhaina suorituksina ensimmäisten aika-ajojen 13. sija ja ensimmäiset MM-pisteet San Marinon GP:stä viidennellä sijallaan.[9]

title: Formula 1 ja suomalaiset

text: Suomalaiset yritykset ovat tukeneet F1-talleja silloin, kun niillä on ollut suomalainen kuljettaja. Leo Kinnusta sponsoroi kaudella 1974 elektroniikkalaiteyritys Salora.[31] Kinnusen F1-kaudella 1974 myös tupakkamerkki Colt sponsoroi Kinnusta.[32] Keke Rosbergiä ja Williams-tallia sponsoroi kaudella 1985 huoltoasemaketju Neste.[33] Neste oli sponsoroinut Rosbergia kaudesta 1982, jolloin hän oli voittanut maailmanmestaruuden. Sittemmin Neste sponsoroi niin Jyrki Järvilehtoa kuin Mika Häkkistäkin kaudella 1991. Rosbergia sponsoroi tämän huippuvuosien aikana myös matkapuhelinvalmistaja Mobira. Vuosina 1978-1981 Rosbergin pääsponsori oli ollut aikakauslehti Seuralla, joka ei kuitenkaan ollut uusinut sopimustaan Rosbergin kanssa kaudeksi 1982. Tämä johti vuorostaan sittemmin oikeustaistoon lehden kanssa ns. Seura-ihmisen asemasta, sillä Rosbergin kuvaa käytettiin lehden televisiomainoksessa.[34] Kaudella 1995, jolloin Mika Salo ajoi Tyrrell-tallissa, tallin pääsponsorina oli matkapuhelinvalmistaja Nokia. Suomalaisella matkapuhelinvalmistajalle sopimus f1:siin oli ensimmäinen, mutta neuvottelut liittymisestä mukaan sponsoroimaan f1-tallia tai useampia talleja ei ollut ensimmäinen. Vuonna 1989 Nokia oli neuvotellut alustavasti liittyvänsä mukaan Keke Rosbergin ja hänen silloisen managerinsa Ortwin Podlechin suunnittelemaan suomalaisen f1-tallin eli Kansallis Banking Racingin sponsorointiin. Kun suunnitelma oli rauennut SKOP:in silloisen pääjohtajan Jaakko Lassilan kielteiseen kantaan ei Nokia kuitenkaan ollut luovuttanut f1:n suhteen. Vuoden 1989 osalta Keke Rosbergin tavoitteena oli saada silloinen Englannin F3-sarjan tuore mestari Jyrki Järvilehto mukaan f1:siin. Nokialla mahdollistui tarjous tukea Järvilehdon f1-uraa tai hänen tavoittelemaansa kuljettajapaikkaa. Nokia katsoi läpi Rosbergin asettaman sponsoritarjouksen, mutta lopulta muutti mielensä viime hetkellä. Valitettavasti muutaman miljoonan markan sponsorisijoitus Järvilehtoon nähtiin liian kalliina ja Nokia pysytteli purjehduksessa ja muiden perinteisten urheilulajien tukemisessa. Nokian logo oli näyttävästi esillä Tyrrell-autojen reunoilla.[35] Finlandia Vodka sponsoroi McLarenia kausilla 1999–2001 yhteensä 50 kilpailussa.[36] Sama alkoholimerkki nähtiin myös ruotsalaisen f1-kuljettaja Stefan Johanssonin sponsorina pienin panoksin kaudella 1983 ruotsalaisen ajaessa englantilaisen Spirit-tallin kuljettajana. Kausilla 2006–2007 energiajuomayhtiö Battery sponsoroi Williams-tallia, kun Nico Rosberg oli tallin toinen kuljettaja.[37] Kaudesta 2007 lähtien suomalainen hitsauskoneita valmistava yritys Kemppi on sponsoroinut Spyker-tallia.[38]

title: Mika Häkkisen aukio

text: Mika Häkkisen aukio on aukio Vantaan Martinlaaksossa uimahallin ja Martinlaakson koulun vieressä Martinlaaksonkujan ja Martinlaaksonpolun risteyksessä. Se on nimetty Mika Häkkisen kunniaksi ja sen juhlalliset avajaiset olivat 1. kesäkuuta 1999.

title: Nick Heidfeld

text: Heidfeld aloitti Formula 1 -uransa kaudella Prost-tallissa, tallikaverinaan kokenut Jean Alesi. Prost-tallin kalusto ei kuitenkaan osoittautunut kilpailukykyiseksi; Heidfeld ja Alesi keskeyttivät yli puolet kilpailuista. Seuraavalla kaudella hän siirtyi hieman vahvempaan Sauber-talliin tulokaskuljettaja Kimi Räikkösen tallikaveriksi kolmivuotisella sopimuksella, tarkoituksenaan siirtyä sitä kautta uraansa tukeneen McLarenin kilpakuljettajaksi Mika Häkkisen lopettaessa uransa. Hyvin sujunut ja kuljettajien MM-sarjan kahdeksannen sijan tuonut kausi päättyi kuitenkin pettymykseen, kun McLaren valitsikin Häkkisen korvaajaksi ennakkolupauksistaan huolimatta Räikkösen. Heidfeldin myöhemmän kannanoton mukaan lupaavan Räikkösen valinnassa ei kuitenkaan ollut hänelle mitään ongelmaa, vaan siinä, että McLaren päätti säilyttää Heidfeldin itseään hitaampana pitämän David Coulthardin toisena kilpakuljettajanaan.

title: 20 parasta vuotta

text: 20 parasta vuotta on suomalaismuusikko Mika Sundqvistin vuonna 2001 julkaistu kokoelmalevy. Levy sisältää tunnetuimmat Sundqvistin hittikappaleet 1980- ja 1990-luvuilta. Niistä osa on kuitenkin uudelleenäänitetty. Kappaleita ovat muun muassa ”Moottoripyörä on moottoripyörä”, ”Sade” ja Syksyn sävel -laulukilpailun voittajakappale ”Hormoonihiiret”. Mukana ovat myös vuonna 1998 levytetty F1-kuljettaja Mika Häkkisestä kertova ”Häkkisen Mika” ja ralliautoilija Tommi Mäkisestä kertova ”Puuppolan Paholainen”, joka levytettiin vuonna 2001. Levyllä vierailevat Pate Mustajärvi, Mikko Alatalo, Veli-Matti Järvenpää, Tony Aare ja T. H. Aho.

title: Mika Salo

text: Salo ajoi Ferrarilla yhteensä kuusi osakilpailua, kohokohtanaan Saksan GP, jossa hän sijoittui toiseksi. Hän oli sijoittunut aika-ajoissa neljänneksi ja nousi lähdössä toiseksi Mika Häkkisen perään. Ajettuaan Häkkistä nopeampia kierrosaikoja, eron kavennuttua ja lopulta Häkkisen keskeytettyä Salo johti kilpailua, mutta joutui päästämään tallimääräyksellä toisena ajaneen Eddie Irvinen edelleen. Kilpailun jälkeen Irvine kuitenkin luovutti kiitollisuudesta ykköspalkintonsa voittotaistelun suosiolla luovuttaneelle Salolle. Salo nousi palkintokorokkeelle vielä Italian GP:ssä, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Muissa kilpailuissa hän jäi ilman pisteitä ja saavutetut palkintosijat jäivät Salon F1-uran ainoiksi.

title: Jyrki Järvilehto

text: Kaudeksi 1991 Järvilehto siirtyi pieneen Scuderia Italia -talliin. Hänen tallikaverinaan ajoi italialainen Emanuele Pirro, joka oli ajanut tallissa jo kaudella 1990. Kausi oli Järvilehdon osalta keskeytyksiä täynnä, ja ongelmia oli jo kautta edeltäneissä testeissä. Kauden kolmannessa kilpailussa San Marinossa hän onnistui nousemaan palkintokorokkeelle tultuaan kolmantena maaliin, kun moni kuljettaja oli märän radan takia joutunut keskeyttämään. Samalla hän saavutti F1-uransa ensimmäiset pisteet, ja hänestä tuli toinen suomalainen, joka oli ollut F1-kilpailussa palkintokorokkeella ja pistesijalla. Kilpailu oli samalla ensimmäinen, jossa kaksi suomalaista nousi pistesijoille Mika Häkkisen ollessa kisan viides. Muita pistesijoituksia hän ei kaudella enää saavuttanut. Hän sijoittui neljällä MM-pisteellään kuljettajien MM-sarjassa sijalle 12.MM-sija oli Järvilehdon paras.

title: F1 Challenge ’99–’02

text: F1 Challenge ’99–’02 (myös nimellä F1 Career Challenge) on EA Sportsin julkaisema Formula 1-aiheinen ajopeli. Peli on EA:n toistaiseksi viimeisin Formula 1 -peli. Peli on julkaistu 24. kesäkuuta 2003 ja pelissä pääsee ajamaan niin Kimi Räikkösen, Mika Salon kuin Mika Häkkisenkin autoa. Peli sisältää nimensä mukaisesti vuodet 1999–2002.

title: Allan McNish

text: McNishin ensiesiintyminen Formula 1 -sarjassa tapahtui vuonna 2001, kun hän ajoi kaudeksi 2002 mukaan tulleen Toyota-tallin testikuljettajana Mika Salon kanssa. Kun talli oli ensimmäistä kauttaan F1:ssä kilpailemassa kaudella 2002, McNish oli tallin toinen kuljettaja. Ensimmäinen kausi jäi McNishille kuitenkin ainoaksi huonojen esitystensä takia: hän ei saavuttanut yhtäkään pistettä kaudella ja sai potkut. McNishin kauden parhaaksi sijoitukseksi jäi kauden toisen kilpailun Malesian seitsemäs sija. Lisäksi McNish keskeytti kahdeksan kertaa. Aika-ajoissa McNish oli parhaimmillaan kymmenes.

title: Keke Rosberg

text:
Ajouransa jälkeen Rosberg on toiminut myös Mika Häkkisen, Jyrki Järvilehdon ja poikansa Nico Rosbergin managerina.Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.
Rosberg avioitui saksalaisen tulkin, Gesine (Sina) ent. Gleitsmann-Dengelin kanssa Mauritiuksella vuonna 1983. Heillä on poika; Nico Rosberg, joka on myös tunnettu F1-kuljettaja, ja voitti maailmanmestaruuden 2016. Nicolla on kaksoiskansalaisuus; Saksan ja Suomen. F1-sarjassa hän kuitenkin edustaa Saksaa.

title: Norbert Haug

text: Suomalaisille Haug tuli tutuksi useiden vuosien ajan kotimaisten F1-kuskien Mika Häkkisen sekä Kimi Räikkösen taustahenkilönä McLaren-tallissa, jolle Mercedes on toimittanut moottorit vuodesta 1995 lähtien. Mercedeksen huhuttiin pitkän aikaa olevan kiinnostunut ostamaan koko tallin omakseen, mutta lopulta katseet kääntyivät toiseen suuntaan. Mercedes osti Ross Brawnin kuluneella kaudella maailmanmestaruuden voittaneen Brawn GP -tallin omakseen, arvioiden mukaan noin sadalla miljoonalla punnalla. Tallin nimeksi muutettiin Mercedes Grand Prix.

title: Adrian Newey

text: Newey on työskennellyt Formula 1- ja IndyCar-sarjoissa menestyksellisesti kilpailuinsinöörinä, aerodynaamikkona ja teknisenä suunnittelijana sekä teknisenä johtajana. Hän suunnitteli mm. Williamsin ja McLarenin maailmanmestariautot. McLarenille tullessaan Newey muutti huomattavasti tallin toimintatapoja: Aikoinaan McLarenilla ajanut Mika Häkkinen totesi v. 2012 Monacossa ”Documentary about the F1 Legend”-nimisessä ohjelmassa antamassaan haastattelussa McLarenin autonkehittelystä, että sellainen autonosien kokeillaan tuota ja katsotaan tyyli loppui. Newey teki ensin virtauslaskelmat ja sitten myöhemmin tulokseksi saatu muutos laitettiin autoon; Häkkisen mukaan muutokset toimivat lähes aina. Nyttemmin Adrian Newey työskentelee Red Bull Racingille ja menestys on näyttänyt seuraavan hänen mukanaan kyseiseen talliin. Tästä osoituksena on Red Bull Racing:in valmistajien maailmanmestaruus Formula ykkösissä vuosina 2010, 2011, 2012 ja 2013.

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen manageri Keijo ”Keke” Rosberg osasi kokemuksesta sanoa, että nouseminen F3000-luokkaan on kallis ja epävarma ratkaisu. Niinpä heti kun hänelle tarjoutui mahdollisuus ostaa Häkkiselle paikka Lotus-tallista, hän tarttui siihen. Kyseisen tarjouksen teki Lotuksen tallipäällikkö Peter Collins joulukuussa 1990.[8]

title: Mika Häkkinen

text: Häkkisen viimeinen kilpailukausi oli vaikea. McLarenin ongelmat tuntuivat kasautuvan Häkkisen päälle, josta osoituksena dramaattinen keskeytys ylivoimaisesta johtoasemasta kytkinrikkoon Espanjan GP:n viimeisellä kierroksella. Ferrarin tekninen etumatka etenkin automaattisessa lähtöjärjestelmässä antoi sille huomattavan edun kilpailijoihinsa,[8] ja lehdistö aloitti spekulaatiot Häkkisen lopettamisesta. Häkkinen voitti kauden aikana kaksi kilpailua: Britannian GP:n ja kauden toiseksi viimeisenä ajetun Yhdysvaltain GP:n. Kauden loppupuolella Häkkinen ilmoitti siirtyvänsä vuoden sapattivapaalle F1:stä, ja hänen tuuraajakseen palkattiin toinen suomalainen Kimi Räikkönen. Häkkinen ei kuitenkaan koskaan palannut sapattivapaaltaan, vaikka hänen paluustaan kaudelle huhuttiin vahvasti.[21]

title: Heikki Kulta

text: Heikki Kulta on kirjoittanut kirjat kahdesta suomalaisesta F1-maailmanmestarista, Mika Häkkisestä ja Kimi Räikkösestä.

title: Kimi Räikkönen

text: Seuraavaksi kaudeksi Räikköselle tarjottiin kuljettajan paikkaa monesta tallista. Oletettavasti Räikkönen kävi neuvotteluja muun muassa Ferrari-tallin kanssa, mutta sopimusta ei syntynyt. Kauden 2001 päätteeksi kaikkien aikojen toiseksi parhaiten menestynyt F1-talli McLaren osti Räikkösen sopimuksen korvatakseen uransa päättäneen Mika Häkkisen.

title: Nico Rosberg

text: Voitettuaan Belgian GP:n Spa-Francorchampsin legendaarisella radalla kaudella 2016 Rosbergista tuli menestynein Suomen kansalaisuuden omaava F1-kuljettaja osakilpailuvoittojen määrää mitattaessa. Nyt sekä Mika Häkkisellä, Kimi Räikkösellä, että myös Nico Rosbergilla on kullakin 20 GP-voittoa.

title: Mika Häkkinen

text: Kaudella 1989 Häkkisen tallina vuonna 1988 ollut Dragon Motorsport siirtyi F3-luokkaan Vauxhall Lotus-sarjasta. Häkkinen pysyi tiimissä. Kuitenkaan tiimin luokanvaihdos ei sujunut toivotulla tavalla. Kalusto ei ollut kilpailukykyinen ja Häkkinen sijoittui mestaruuskamppailussa vasta sijaluvulle 12. Häkkisen vaihdettua tallia loppukaudella alkoi vauhti löytyä ja tulokset parantua.[7]


query: Kuka voitti ensimmäisen Tour de France?

title: Ranskan ympäriajo

text: Ranskan ympäriajon alkuvuosina kilpailijat ajoivat yksinään ja säännöissä toisinaan kiellettiin ryhmässä ajaminen. Tämä johti suuriin aikaeroihin kilpailun voittajan ja toiseksi tulleen välillä. Nykyään kilpailijat ajavat ryhmässä, joten aikaerot ovat pienentyneet. Alla olevassa taulukossa on listattu kymmenen pienintä aikaeroa voittajan ja toiseksi tulleen välillä. Suurin aikaero oli vuoden 1903 Ranskan ympäriajossa, jolloin kilpailun voitti Maurice Garin 2h 49m 45s ennen Lucien Pothieriä.

title: Open Sud de France

text: Open Sud de France on Montpellier’ssa, Ranskassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus pelataan Park&Suites Arenalla ja se kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2010 ja se korvasi vuosina 1987–2009 järjestetyn Grand Prix de Tennis de Lyon -turnauksen.

title: Mark Cavendish

text: Vuonna 2010 Cavendish voitti Ranskan ympäriajossa viisi etappia. Hän voitti lisäksi uransa ensimmäiset etapit, kaikkiaan kolme, Espanjan ympäriajossa, jossa voitti myös pistekilpailun. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan ympäriajossa jälleen viisi etappia. Lisäksi hän voitti pistekilpailun. Kööpenhaminan MM-kilpailuissa 2011 hän voitti maantieajon maailmanmestaruuden. Vuonna 2012 hän voitti kolme etappia sekä Italian että Ranskan ympäriajossa. Seuraavana vuonna hän voitti Italian ympäriajossa viisi etappia ja pistekilpailun ja Ranskan ympäriajossa kaksi etappia. Hän voitti yhden etapin Ranskan ympäriajossa 2015. Vuoden 2016 Tour de Francessa hän voitti avausetapin saaden samalla ensimmäisen kerran Ranskan ympäriajon johtajan keltaisen paidan haltuunsa. Hän menetti paidan seuraavan etapin jälkeen, mutta voitti jälleen kolmannen, kuudennen ja neljännentoista etapin. Dohan MM-kilpailuissa 2016 hän sai maantieajossa hopeaa.

title: Col du Galibier

text: Solan korkeimmalla kohdalla tien etelälaidalla on Tour de Francen perustajan Henri Desgrangen muistomerkki. Ranskan ympäriajossa kohdan ensimmäisenä saavuttaneelle kilpailijalle luovutetaan Henri Desgrangen palkinto.

title: Christophe Riblon

text: Riblon edusti koko ammattilaisuransa ajan, vuosina 2005–2017, Ag2r-La Mondiale -tallia. Ensimmäisenä ammattilaisvuonnaan hän sijoittui toiseksi Tour de l'Avenir -etappikilpailussa. Vuonna 2006 hän voitti Circuit de Lorraine -ajon neljännen etapin. Seuraavana vuonna hän voitti yhden päivän kilpailun Tour de la Somme ja 2009 Route du Sud -ajon kolmannen etapin.

title: Bretagne Classic Ouest-France

text: Bretagne Classic Ouest-France on UCI World Tour -sarjaan kuuluva yksipäiväinen maantiepyöräilykilpailu. Se järjestetään vuosittain elokuun loppupuolella Plouayn kunnassa Bretagnessa, Ranskassa. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1931. Se tunnettiin aiemmin nimellä Grand-Prix de Plouay Ouest-France ja vuosina 1989–2016 GP Ouest-France. Kymmenen ajajaa on voittanut kilpailun kaksi kertaa.

title: Henri Desgrange

text: Géo Lefèvre oli toimittajana Henri Desgrangen lehdessä, ja hänen aloitteesta Desgrange perusti vuonna 1903 maantiellä ajettavan kilpailun, Tour de Francen. Hän pysyi kilpailun järjestäjänä ja johtajana ensimmäisen maailmansodan keskeytystä lukuun ottamatta vuoteen 1936. Hän jätti tehtävänsä Jacques Goddet'n huoleksi kesken Tour de France -kilpailua Charlevillessä.

title: Peter Sagan

text: Sagan voitti 2016 Kalifornian ympäriajon ensimmäisen ja neljännen etapin sekä pistekilpailun. Sveitsin ympäriajossa hän voitti toisen ja kolmannen etapin. Ranskan ympäriajossa hän voitti toisen, 11:nnen ja 16:nnen etapin, oli toinen kymmenennellä ja 21. etapilla sekä kolmas ensimmäisellä, neljännellä ja 14. etapilla. Hän johti kokonaiskilpailua etappien 2–4 jälkeen ja voitti pistekilpailun viidettä kertaa peräkkäin. Hän osallistui Rio de Janeiron olympialaisissa maastoajoon sijoittuen 35:nneksi. Syyskuussa hän voitti Grand Prix Cycliste de Québec -kilpailun ja sijoittui toiseksi Grand Prix Cycliste de Montréal -ajossa. Hän voitti maantieajon Euroopan-mestaruuden Plumelecissa. Eneco Tourin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi sekä voitti pistekilpailun ja kolmannen ja neljännen etapin. Hän voitti UCI World Tourin kokonaiskilpailun 2016. Lokakuussa Dohan MM-kilpailuissa hän puolusti menestyksekkäästi maantieajon maailmanmestaruuttaan oltuaan paras 12 ajajan loppukirissä.

title: Lotta Lepistö

text: Lepistö sijoittui 2016 kolmanneksi Omloop van het Hageland- ja Pajot Hills Classic -kilpailuissa. Hän voitti prologin Euskal Emakumeen Bira -kilpailussa ja ensimmäisen yhteislähtöetapin Festival Elsy Jacobs -ajossa. Hän voitti SwissEver GP Cham - Hagendorn -kilpailun. Ensimmäisen World Tour -kilpailun voittonsa hän saavutti Britanniassa ajetun The Women's Tourin viidennellä etapilla. Hän voitti 2016 jälleen sekä maantieajon että aika-ajon Suomen-mestaruuden. Hän sijoittui toiseksi World Touriin kuuluneissa yhden päivän kilpailuissa La Course by Le Tour de France ja Crescent Women World Cup Vargarda. Rio de Janeiron olympialaisissa hän oli maantieajossa 51:s ja aika-ajossa 17:s.

title: Gino Bartali

text: Bartali voitti Italian ympäriajon vuosina 1936, 1937 ja 1946 sekä Ranskan ympäriajon 1938 ja 1948. Arvailujen varaan jää, kuinka monta "Grand touria" Bartali olisi voittanut, ellei "Giro d'Italia" olisi jäänyt toisen maailmansodan vuoksi ajamatta vuosina 1941-1945 ja "Tour de France" vuosina 1940-1946.

title: Christian Prudhomme

text: Ennen liittymistään Tour de Francen johtajistoon hän toimi urheilutoimittajana Ranskan valtion omistamalla yksityisellä TV-kanavalla France Télévisions. Hän on selostanut useita vuosia Tourin tapahtumia, ja hän myös toimi juontajana suositussa ja tunnetussa urheiluohjelmassa "Stade 2".

title: Damien Monier

text: Monier on kilpaillut myös ratapyöräilyssä, jossa hän on voittanut Ranskan-mestaruuden takaa-ajossa 2005 ja 2008. Maantiepyöräilyssä hän saavutti ammattilaisuransa ensimmäisen voiton Italian ympäriajossa 2010. Hän kuului 17. etapilla 19 pyöräilijän kärkiryhmään, ja karkasi viimeisillä kilometreillä yksinäiseen irtiottoon voittaen osuuden 36 sekunnin erolla Danilo Hondoon. Hän voitti kolmannen etapin Tour international de Constantine -kilpailussa 2014. Hän voitti Tour Cycliste International de la Guadeloupen kokonaiskilpailun ja aika-ajoetapin 8b vuonna 2016. Hän voitti Tour de Kumano -kilpailun kolmannen etapin ja pistekilpailun 2017.

title: Pavel Tonkov

text: Tonkov sijoittui vuoden 1998 Italian ympäriajossa toiseksi Marco Pantanin jälkeen. Hän voitti kilpailun 18. osuuden sekä oli kahdella etapilla toinen ja kolmella kolmas. Lisäksi hän voitti jälleen Settimana Bergamascan ja Giro dell'Appenninon. Seuraavana vuonna Tonkov sijoittui Vuelta a Españassa neljänneksi oltuaan parhaimmillaan kahdeksannella etapilla toinen. Tour de Francen 10. osuudella hän oli niin ikään toinen, MM-kilpailuissa 18. ja voitti Luk Cup -kilpailun.

title: Richard Virenque

text: Kilpailukiellon jälkeen Virenque palasi uudelleen kilpailuihin ja voitti Tour de Francessa 2003 ja 2004 kuudennen ja seitsemännen kerran parhaan mäkimiehen (grimpeur) pilkkupaidan (Maillot à pois).

title: Korsikan ralli

text: Korsikan ralli ("Tour de Corse – Rallye de France") on rallikilpailu, joka ajetaan Ranskalle kuuluvalla Korsikan saarella. Se ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1956, ja nykyään kilpailu on osa rallin maailmanmestaruussarjaa. Kilpailu koostuu eri puolilla Korsikan saarta sijaitsevista, mutkaisilla asfalttiteillä ajettavista erikoiskokeista ja niiden välisistä siirtymätaipaleista.

title: Nicolas Frantz

text: Frantz aloitti ammattilaisuransa Thomann-tallissa vuonna 1922, jatkoi Alcyon-joukkueessa vuodet 1924–1932 ja lopetti uransa 1934. Hän sijoittui Ranskan ympäriajossa toiseksi vuosina 1924 Ottavio Bottecchian voittaessa ja 1926 Lucien Buyssen jälkeen ennen kuin voitti kilpailun 1927 ja 1928. Etappeja hän voitti Tour de Francessa yhteensä 21.

title: Tour de Wallonie

text: Suomen Joona Laukka voitti kaikkien aikojen ensimmäisen Tour de la Région Wallonne -kilpailun vuonna 1994.

title: Lucien Aimar

text: Lucien Aimar – 1966 Tour de Francen yllätysvoittaja sivustolla velofilo.com – Tour de Francen tiimoilta

title: Tour de France Soundtracks

text: Tour de France Soundtracks on Kraftwerkin albumi, joka julkaistiin 2003. Albumin julkaisu oli alun perin ajoitettu Tour de Francen 100-vuotispäivälle. Albumi muistuttaa kansitaiteeltaan yhtyeen vuonna 1983 julkaistua "Tour de France" -singleä, ja se sisältää myös uudistetun version kyseisestä kappaleesta.

title: Tour de France Soundtracks

text: Vuoden 2009 remasteroidussa levykokoelmassa "The Catalogue" albumin nimi on lyhennetysti Tour de France.

title: Tom Boonen

text: Oli kuitenkin odotettava vuoteen 2005 asti kun hän lopulta pystyi toteuttamaan lopullisesti omat mahdollisuutensa. Tällöin hän toteutti todella merkittävän kilpailukauden ja ylsi hyvin harvinaiseen kaksoisvoittoon Flanderin tourissa (Ronde van Vlaanderen) sekä Pariisi–Roubaix-ajossa. Samana vuonna hän voitti myös maantiepyöräilyn maailmanmestaruuden sekä saavutti kaksi etappivoittoa Tour de France -kilpailussa. Toistamiseen hän voitti Flanderin kierroksen vuonna 2006 ja hänestä tuli vuoden 1973 jälkeen ensimmäinen kahden perättäisen vuoden voittaja tässä kisassa. Vuonna 2008 hän voitti toistamiseen Pariisi–Roubaix'n ja uusi voittonsa seuraavana vuonna. Vuonna 2012 hän voitti Flanderin ympäriajon kolmannen ja Pariisi–Roubaix'n neljännen kerran. Lisäksi hän kuului joukkueaika-ajon maailmanmestaruuden voittaneeseen Omega Pharma-Quick Stepin joukkueeseen.

title: Freddy Maertens

text: Maertens voitti Espanjan ympäriajon vuonna 1977 ottamalla ennätykselliset 13 etappivoittoa. Ranskan ympäriajon pistekilpailun hän voitti vuosina 1976, 1978 ja 1981. Vuonna 1976 hän saavutti ennätystä sivuavat kahdeksan etappivoittoa "Tour de Francessa" ja oli seuraavana vuonna paras seitsemällä etapilla Italian ympäriajossa.

title: Aleksandr Vinokurov

text: Vuonna 2005 Vinokurov voitti vanhimman klassikon, Liège-Bastogne-Liègen, sekä vaativaan Mont Ventoux'n nousuun päättyneen etapin Dauphiné Libéréssä. Ranskan ympäriajon ensimmäisessä aika-ajossa hän kukisti tallitoverinsa Jan Ullrichin ja Andreas Klödenin, mutta menetti paljon aikaa ensimmäisillä vuoristoetapeilla. Hän voitti 11. osuuden kukistettuaan loppukirissä irtiottokumppaninsa Santiago Boteron. Vinokurov sai "Henri Desgrange" -palkinnon saavutettuaan ensimmäisenä Tour de Francen korkeimman kohdan Col du Galibier'n (2 645 metriä). Kilpailun päätteeksi hän voitti Champs-Élysées'lle päättyneen viimeisen etapin, jolla perinteisesti ovat juhlineet kirimiehet – samalla hän nousi kilpailussa viidenneksi.

title: Djamolidine Abdoujaparov

text: Vuonna 1996 Abdoujaparov voitti Ranskan ympäriajossa irtioton jälkeen yllättäen vuoristoetapin. Hänen uransa päättyi doping-käryyn vuoden 1997 Tour de Francessa.

title: Nikolai Morilov

text: Morilov hiihti ensimmäisen maailmancup-kisansa joulukuussa 2004. Hän voitti Tour de Ski -sarjaan kuuluneen vapaan tyylin sprintin Prahassa 30. joulukuuta 2007. Ensimmäisen maailmancupin palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas vapaan hiihtotavan sprinttikilpailussa Lahdessa maaliskuussa 2009. Seuraavalla kaudella hän voitti vapaan hiihtotavan sprintin Rybinskissä sekä parisprintin Düsseldorfissa ja Rybinskissä. Kaudella 2011–2012 Morilov sijoittui toiseksi Roglan ja Szklarska Poręban vapaan hiihtotavan sprinteissä. Hän voitti parisprintin Milanossa ja Tour de Skin vapaan hiihtotavan sprintin Toblachissa. Sprintticupin kokonaispisteissä hän sijoittui toiseksi. Kaudella 2012–2013 hän voitti parisprintin Liberecissä.

title: Claudio Chiappucci

text: Chiappucci sijoittui Ranskan ympäriajossa toiseksi vuonna 1990. Hän kuului kilpailun ensimmäisellä etapilla irtiottoryhmään, joka saapui maaliin kymmenen minuuttia ennen pääjoukkoa. Chiappucci johti tämän jälkeen kilpailua aina viimeiseen aika-ajoon saakka, jolloin Greg LeMond ohitti hänet voittaen Tour de Francen 2.16 erolla italialaiseen. Seuraavana vuonna hän sijoittui kilpailussa kolmanneksi. Vuoden 1992 Ranskan ympäriajossa Chiappucci voitti 13. etapin lähdettyään irtiottoon päivän ensimmäisellä vuorella. Hän ehti maaliin Sestriereen juuri ennen kuin Miguel Indurain ja Gianni Bugno tavoittivat hänet. Tourin lopputuloksissa Chiappucci oli jälleen toinen.

title: Vladimir Karpets

text: Karpets saavutti ensimmäisinä ammattilaisvuosinaan useita sijoituksia kymmenen parhaan joukkoon pienemmissä etappikilpailuissa. Vuonna 2004 hän voitti Ranskan ympäriajon nuorten kilpailun tehtyään ratkaisevan eron Thomas Voeckleriin viimeistä edellisen päivän aika-ajossa. "Tour de Francen" kokonaiskilpailussa Karpets oli kolmastoista. Samana vuonna hän voitti Vuelta Ciclista a la Rioja -kilpailun sekä sijoittui toiseksi Katalonian ympäriajossa.

title: Petra Majdič

text: Majdič voitti Tour de Skillä 2006–2007 10 kilometrin perinteisen tyylin kilpailun Oberstdorfissa. Tour de Skin 2008–2009 kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Tour de Skillä 2009–2010 hän voitti 2,5 kilometrin prologin ja sprintin Oberhofissa sekä 10 kilometrin yhteislähtökilpailun Val di Fiemmessä. Kokonaiskilpailun lopputuloksissa hän oli toinen. Tour de Skillä 2010–2011 hän voitti perinteisen hiihtotavan sprintin Oberstdorfissa ja vapaan tyylin sprintin Toblachissa.

title: Gérard Larrousse

text: Larroussen kilpa-autoilijan ura alkoi 21-vuotiaana rallin parissa (hän oli aikaisemmin opiskellut liiketaloutta) ja vuonna 1966 siirtyi ammattilaissarjoihin. Jo seuraavana vuonna hän ajoi ensimmäisen Le Mansin 24 tunnin ajonsa yhdessä Patrick Depaillerin kanssa, mutta kilpailu päättyi Renault Alpine A210 -auton tekniseen vikaan. Larrousse otti ajoista ensimmäisen voiton vuonna 1969, kun hän ja hänen tallikaverinsa Hans Herrmann ajoivat luokkavoiton Porschella (he olivat myös lähellä ottaa kiinni Ford GT40 -autolla kokonaisvoittoon ajaneet Jacky Ickxin ja Jackie Oliverin). 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa Larrousse voitti urheiluautojen Tour de France -kilpailun kahdesti (ensimmäinen voitto tuli Porschen autolla ja toinen Simca-Matralla. Vuonna 1971 Larrousse voitti Sebringin 12 tunnin ajon yhdessä Vic Elfordin kanssa, ja Le Mansin 24 tunnin ajon hän voitti Henri Pescarolon kanssa vuosina 1972 ja 1973.

title: Annemiek van Vleuten

text: Van Vleuten saavutti ratapyöräilyn MM-kilpailuissa hopeaa takaa-ajossa Apeldoornissa 2018. Hän voitti samana vuonna Giro Rosan kokonaiskilpailun yli neljän minuutin erolla Ashleigh Moolmaniin. Hän voitti myös World Tour -kilpailut La Course by Le Tour de Francen ja Boels Ladies Tourin. Innsbruckin MM-kilpailuissa hän voitti kultaa aika-ajossa puolen minuutin erolla Anna van der Breggeniin. Hän voitti UCI Women's World Tourin kokonaiskilpailun 2018.

title: Rein Taaramäe

text: Taaramäe voitti GP Ouest-France -kilpailun nuorten sarjan vuonna 2006. Seuraavana vuonna hän voitti Circuit des Ardennes -kilpailun neljännen etapin ja saavutti hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailujen aika-ajossa Sofiassa. Vuonna 2008 hän voitti Tour de l'Avenir -kilpailun kuudennen osuuden sekä kaksi etappia GP du Portugal -kilpailussa.