query: Kuinka monta ihmistä kuoli Kiinan ja Japanin välisessä sodassa?

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kahdeksan vuotta kestäneen sodan uhrit olivat valtaosin siviilejä. Guomindangin joukot taistelivat 22 suuressa yhteenotossa, joihin osallistui yleensä yli 100000 sotilasta kummallakin puolella, 1171 pienemmässä yhteenotossa (50000 sotilasta molemmilla puolilla) ja lisäksi 38931 kahnauksessa. Kommunistit taistelivat pääosin sisseinä Pohjois-Kiinassa. Kiina menetti arviolta 3,22 miljoonaa sotilasta. Yli yhdeksän miljoonaa siviiliä kuoli taisteluissa, ja 8,4 miljoonaa muihin syihin. Japanilaiset rekisteröivät noin 1,1 miljoonaa kuollutta, haavoittunutta tai kadonnutta sotilasta – sotaa ei käyty Japanin maaperällä. Sota synnytti lisäksi noin 95 miljoonaa pakolaista. Kiinan menettäneen omaisuuden arvon (vuoden 1937 vaihtokurssin mukaan 383 miljardia 301,3 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) on arvioitu olleen noin 50 kertaa suurempi kuin Japanin koko silloinen bruttokansantuote (7,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria).

title: Lin Huiyin

text: Vuosien 1930 ja 1945 välillä Lin ja Liang matkustivat ympäri Kiinaa tehden kenttätutkimuksia arkeologisilla kohteilla. Pari julkaisi yhteistyönä useita tieteellisiä julkaisuja, kuten "Jin Fen gu jianzhu yucha jilue" (1935) ja "Zhongguo jianzhu shi"(suom. "Kiinalaisen arkkitehtuurin historia", 1942). Parin julkaisut tekivät kansallisesti ja kansainvälisesti tunnetuksi joitakin ennestään tuntemattomia kohteita. Heidän suurimpiin saavutuksiinsa kuuluu Foguangin buddhalaisen temppelin löytäminen. Tang-dynastian aikana valmistunut rakennus oli ikänsä puolesta puurakennukseksi harvinainen Kiinassa. Vuonna 1945 päättyneen Kiinan–Japanin sodan jälkeen Lin opetti Tsinghua-yliopistossa Pekingissä, jossa hänen miehensä oli ollut perustamassa arkkitehtuurin laitosta. Lin toimi myös Pekingin suunnittelukomitean johdossa. ja pyrki asemassaan suojelemaan vanhaa kaupunginmuuria, sekä muita Pekingin vanhoja rakennelmia. Kiinan hallinto tuhosi näihin aikoihin monia Pekingin historiallisia osia uusia rakennuksia varten. Tämän ohella hän oli mukana suunnittelemassa Kiinan kansantasavallan vaakunaa ja Kansan sankareiden muistomerkkiä Taivaallisen rauhan aukiolla. Lin kuoli tuberkuloosiin Pekingissä 2. huhtikuuta 1955.

title: James Elgin

text: Elgin toimi Britannian erikoislähettiläänä Kiinassa vuosina 1857–1859 ja 1860–1861 järjestelemässä maiden välisen sodan päättämistä. Ollessaan ensimmäisellä kerralla matkalla Kiinaan Intian kautta hän lainasi sotilassaattueensa kenraalikuvernööri Charles Canningin käyttöön sepoy-kapinan kukistamisessa. Kun neuvottelut Kiinan kanssa takkuilivat, Elgin pakkotti sotilaallisella painostuksella Kiinan allekirjoittamaan briteille edullisen Tianjinin rauhansopimuksen. Hän vieraili 1858 myös Japanissa ja neuvotteli kauppasopimuksen, joka avasi Japanin satamat eurooppalaisille kauppalaivoille. Kaukoidän komennustensa välillä Elgin toimi 1859–1860 postiministerinä Palmerstonin hallituksessa. Kiinan kieltäydyttyä ratifioimasta Tianjinin rauhansopimusta sota puhkesi uudestaan 1860. Elgin lähetettiin takaisin Kiinaan, ja hän pääsi ranskalaisten joukkojen avulla Pekingiin, jolloin Kiinan hallituksen oli ratifioitava Pekingin rauhansopimus ja tunnustettava ulkovaltojen edustus pääkaupungissaan. Tällä komennuksella Elginin alaiset joukot myös ryöstivät Pekingin Kesäpalatsin.

title: Kiinan tasavallan historia

text: Yhteisrintama muodostettiin juuri sopivaan ajankohtaan, sillä kesällä 1937 Japani aloitti avoimen sodan Kiinaa vastaan. Tekosyynä japanilaiset käyttivät Marco Polon sillan välikohtausta, jossa japanilaiset vaativat päästä rajan yli Mantšukuon alueelta Kiinaan etsimään japanilaista sotilaskarkuria. Kiinalaiset eivät suostuneet vaatimuksiin ja rajalla syntyi laukaustenvaihtoa puolin ja toisin. Selkkaus toimi sodan lähtölaukauksena. Kiinan kommunistien ja Kuomintangin muodostamalla yhteisrintamalla ei kuitenkaan ollut riittävää sotilaallista voimaa japanilaisten etenemisen pysäyttämiseen. Sodan alussa Kiinan ja Japanin joukkojen välillä käytiin ankaria taisteluita Shanghaissa, jotka päättyivät japanilaisten voittoon. Kiinalaisten peräännyttyä japanilaiset seurasivat ja etenivät Nanjingiin, missä he toimeenpanivat kiinalaisiin siviileihin kohdistuneen joukkomurhan, jossa kuoli 300 000 kiinalaista. Keisarillisen Japanin armeijan motiivi hirmutekoon on epäselvä, sen on ajateltu olevan yritys pelotella Kiinan tasavallan hallitus neuvottelemaan rauhasta. Kiinalaisten ankara vastarinta sodan alussa oli yllättäntyt japanilaiset, jotka olivat varmoja omasta ylivertaisuudestaan. Nanjingin verilöylyn tapaisia pienempiä joukkomurhia tapahtui myös pienemmässä mittakaavassa muissakin kaupungeissa, jotka japanilaiset miehittivät.

title: Toinen kylmä sota

text: Toinen kylmä sota tai "Kylmä sota 2.0" on tiedotusvälineissä toisinaan käytetty nimitys länsimaiden ja Venäjän välisestä kiistelystä. Myös Kiinan, Japanin ja muiden maiden kilpailua Itä-Aasiassa on kutsuttu toiseksi kylmäksi sodaksi. Uusina blokkeina toisessa kylmässä sodassa voidaan pitää Yhdysvaltojen johtamaa Nato-liittoumaa, sekä Kiinan ja Venäjän johtamaa Shanghain yhteistyöjärjestöä.

title: Senkakusaaret

text: Senkakusaaret () tai Diàoyútáisaaret () on Japanin hallitsema ja Kiinan kansantasavallan sekä Kiinan tasavallan (Taiwanin) vaatima asumattomien saarien ryhmä Itä-Kiinan merellä. Saaret sijaitsevat Taiwanista koilliseen ja Okinawasta länteen viimeisten Ryūkyūsaarten pohjoispuolella. Saariryhmä on lännessä tunnettu myös Pinnaclesaarina. Kiista saarista on tärkeä kysymys Kiinan kansantasavallan ja Japanin välisissä suhteissa, ja tilannetta ovat monimutkaistaneet Kiinan tasavallan ja kansantasavallan väliset ongelmat.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin antauduttua sen miehittämät alueet Ryūkyū-saaria lukuun ottamatta palautettiin Kiinalle, josta oli teoriassa tullut sotilaallinen suurvalta. Todellisuudessa maa oli kuitenkin taloudellisessa kurimuksessa sisällissodan partaalla. Nälänhätä tuli sodan vanavedessä, ja tulvat jättivät miljoonia kodittomiksi. Tšiang Kai-šek yritti siirtää Yhdysvaltojen avulla joukkojaan itärannikon tärkeisiin kaupunkeihin vastaanottamaan japanilaisten antautuminen. Kodeistaan ajetut lähtivät palaamaan vanhoille asuinpaikoilleen. Miljoonat ihmiset määriteltiin sodan jälkeen jollain tavalla syyllisiksi japanilaisten jo pitkään hallinneiden yhteistoimintahallitusten auttamiseen: Guomindang teloitutti useita johtajia, joista ainakin osa oli todellisuudessa ollut kaksoisagentteja ja uskollisia Guomindangille. Kiinan sivistyneistö oli pahasti jakautunut – Guomindangia tukeneet olivat nähneet puolueen politiikasta aiheutuneet kärsimykset ja väärinkäytökset. Kommunistinen älymystö omaksui marxilais-leniniläisen politiikan, joka toisaalta vaikutti monien silmissä varteenotettavammalta vaihtoehdolta Kiinan nostamiseksi jaloilleen.

title: Kiinan sisällissota

text: Sisällissota taukosi vuosina 1937−1945 käydyn Kiinan ja Japanin välisen sodan ajaksi, koska kommunistit ja Kuomintang perustivat Toinen yhteisrintama -nimisen liiton torjuakseen Japanin hyökkäyksen. Japanin antautumisen jälkeen puolueet jatkoivat sisällissotaa vuonna 1946.

title: Japanin historia

text: Kiina piti Koreaa vasallivaltionaan ja oli huolestunut japanilaisten vaikutusvallasta alueella. Japanilaisten Taiwanille vuonna 1874 lähettämä retkikunta oli huonontanut suhteita Kiinaan. Sota maiden välille syttyi useiden 1880-luvulla Koreassa tapahtuneiden välikohtausten jälkeen lopulta vuonna 1894. Ensimmäisessä Kiinan–Japanin sodassa japanilaiset olivat ylivoimaisia sekä maalla että merellä, ja seuraavana vuonna solmitussa Shimonosekin rauhansopimuksessa Kiina joutui luovuttamaan Japanille Taiwanin, Pescadoressaaret sekä Liaodongin niemimaan ja tekemään useita taloudellisia myönnytyksiä. Ranska, Saksa ja Venäjä eivät hyväksyneet Japanin imperialistisia pyrkimyksiä, eivätkä ne halunneet vaikutusvaltaansa Kiinassa uhattavan ja pakottivat Japanin luovuttamaan Liaodongin niemen takaisin Kiinalle niin sanotussa kolmoisinterventiossa. Japanin täytyi nyt suhtautua varovaisemmin länsivaltojen pyrkimyksiä kohtaan. Sodan myötä armeijan vaikutus maan hallinnossa kasvoi huomattavasti.[120][119][109]

title: Terroripommitus

text: Toisen Kiinan–Japanin sodan aikana Japani pommitti Kiinan väliaikaista pääkaupunkia Chongqingia yli viiden vuoden ajan. Chongqingin pommituksissa kuoli kymmeniä tuhansia ja koska Japani käytti runsaasti palopommeja kaupunki kärsi valtavia tuhoja.

title: Kansallinen vallankumousarmeija

text: Kansallinen vallankumousarmeija organisoitiin aluksi Neuvostoliiton avustuksella Kiinan yhdistämistä varten sotaherrojen aikakaudella. Armeija taisteli muun muassa toisessa Kiinan–Japanin sodassa ja Kiinan sisällissodassa Kansan vapautusarmeijaa vastaan. Vapautusarmeijan joukot taistelivat tosin vallankumousarmeijan rinnalla toisessa Kiinan–Japanin sodassa, mutta irtautuivat niistä hieman sodan päättymisen jälkeen. Kuomintangin vallan päättyessä 1947 vallankumousarmeija nimettiin uudelleen Kiinan tasavallan asevoimiksi, jolloin vallankumousarmeijasta tuli sen suurin aselaji, Kiinan tasavallan armeija.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Tammikuussa 1938 Japanin hallitus julisti Kiinan kanssa käytyjen neuvottelujen epäonnistuneen lopullisesti. Japanilaiset päättivät hyökätä Wuhaniin, mitä varten ne halusivat valloittaa pohjoisen tärkeimmät rautatieristeykset. Valloittaakseen rautatiekaupunki Xuzhoun japanilaiset hyökkäsivät ensin läheiseen varuskuntakaupunkiin Tai’erzhuangiin. Kiinalaiset joukot saivat japanilaiset kuitenkin ansaan ja ympäröivät ne – kiinalaisten mukaan seuranneissa taisteluissa kuoli noin 30000 japanilaista sotilasta. Tämä oli ensimmäinen suurempi japanilainen tappio sodan aikana. Toisella yrittämällä kaupunki saatiin vallattua 19. toukokuuta, kuten myöhemmin myös Xuzhou, mutta myytti Japanin voittamattomuudesta oli rikottu.

title: Kiinan tasavalta (1912–1949)

text: Linjat sodassa pysyivät kutakuinkin vuoden 1938 asemissa toisen maailmansodan loppupuolelle saakka. Japanin oukkojen huolto oli riippuvainen Japanin ja Kiinan välisestä rahtilaivaliikenteestä, ja amerikkalaisten pommitukset haittasivat sitä. Tämän vuoksi Japani pyrki vuoden 1944 loppuun saakka hyökkäämään Yhdysvaltain Itä-Aasian lentokentille. Lopulta Kiinan-rintama jäi eristyksiin Japanin muista rintamista. Sota jatkui siihen saakka kunnes Japani antautui Yhdysvalloille maailmansodan päätteeksi vuonna 1945. Japanilaisten peräännyttyä sekä Kuomintang että kommunistit kiiruhtivat ottamaan haltuunsa vapautuvaa maata ja takavarikoimaan japanilaisten aseita.

title: Shimonosekin rauha

text: Shimonosekin rauhansopimus 17. huhtikuuta 1895 lopetti Kiinan ja Japanin välisen sodan, joka oli alkanut Japanin sodanjulistuksella 1. elokuuta 1894. Sotaan oli syynä kiista Koreasta. Japani halusi vahvistaa otettaan Koreasta ja alistaa koko Korean omaksi protektoraatikseen. Sopimus solmittiin Shimonosekin kaupungissa, Yamaguchin prefektuurissa.

title: Wang Jingwei

text:
Wang tuki vielä vuosina 1929 ja 1932 yrityksiä syrjäyttää Tšiang Kai-šek. Hän jatkoi oppositiossa helmikuuhun 1932, jolloin hän teki rauhan Tšiangin kanssa ja sopi tämän kanssa vallanjaosta. Wangista tuli nyt hallituksen johtaja, mutta Tšiang Kai-šek jatkoi armeijan johdossa. Wang joutui jättämään pääministerin tehtävät terveyssyistä vuoden 1935 lopussa, jouduttuaan ammutuksi salamurhayrityksen yhteydessä. Kiinan–Japanin sodan puhjettua vuonna 1937 Tšiang Kai-šekin johtoasema Kiinan hallituksessa vahvistui entuudestaan, ja Wang koki jääneensä ilman todellista valtaa, vaikka kuuluikin edelleen Kuomintangin johtoon. Heikentääkseen kilpailijansa asemaa sekä vähentääkseen kiinalaisten kärsimyksiä toivottomalta näyttäneessä sodassa hän päätti ryhtyä tukemaan rauhan solmimista Japanin kanssa. Joulukuussa 1938 Wang siirtyi Vietnamin Hanoihin ja esitti siellä Kiinan hallitukselle osoitetun vetoomuksen rauhan puolesta.
Toukokuussa 1939 Wang vieraili Japanissa neuvottelemassa ja allekirjoitti myöhemmin Shanghaissa salaisen yhteistyösopimuksen japanilaisten kanssa. Wangin johtama nukkehallitus perustettiin 30. maaliskuuta 1940 hallitsemaan Japanin miehittämiä osia Kiinasta. Se toimi Nanjingissa, aiemmassa Kuomintang-hallituksen pääkaupungissa. Wang oli toivonut hallituksensa saavan itsehallinnon, mutta japanilaiset eivät tinkineet sotilaallisesta ja taloudellisesta ylivallastaan miehittämissään Kiinan osissa. Wang kuoli maaliskuussa 1944 ollessaan sairaalahoidossa Japanissa. Hän kuoli leikkauksessa, jossa vuoden 1935 salamurhayrityksessä hänen kehonsa sisään jäänyttä luotia yritettiin poistaa.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Sota aiheuttaa vielä nykyäänkin eripuraa ja kiistoja Kiinan ja Japanin välille – monet henkilöt erityisesti Kiinassa kantavat sodasta kaunaa. Pieni mutta äänekäs ryhmä japanilaisia nationalisteja kieltää suuren osan Japanin sotarikoksista. Japanin sodanaikaisia toimia kaunistellaan, ja erityisesti Nanjingin verilöyly, yksikkö 731 ja seksiorjuuteen pakotetut naiset ovat olleet monille äärioikeistolaisille vaikeita asioita myöntää todeksi. Japanin hallitusta on syytetty taantumuksellisuudesta sen salliessa joidenkin Japanin sotahistoriaa kaunistelevien tai aiheita välttelevien oppikirjojen käytön kouluissa.

title: Japanin historia

text: Sodan jälkeen Japani sai vapaat kädet Korean valtaukseen. Korea liitettiin Japaniin virallisesti vuonna 1910, länsivaltojen hiljaisessa hyväksynnässä. Maahan sovellettiin siirtomaapolitiikkaa, jossa japanilaiset ottivat täydellisesti haltuunsa Korean taloudellisen ja poliittisen elämän. Useita tuhansia korealaisia kuoli miehitysjoukkojen käsiin jo ennen liitosta. Mantšuriassa Japani laajensi vaikutusvaltaansa erityisesti Etelä-Mantšurian rautatieyhtiön kautta, jota tukivat merkittäviin keskuksiin sijoitetut japanilaiset varuskunnat. Keisari Meijin kuollessa vuonna 1912 Japanista olikin tullut Aasian merkittävin suurvalta. Ensimmäiseen maailmansotaan Japani lähti laajentaakseen vaikutusvaltaansa Kiinassa. Se julisti sodan Saksalle elokuussa 1914 ja miehitti saksalaiset alueet Kiinassa ja pohjoisella Tyynellämerellä. Seuraavana vuonna se esitti Kiinalle niin kutsutut 21 vaatimusta, jotka olisivat käytännössä toteutuessaan tehneet Kiinasta Japanin vasallivaltion. Maailmansodan jälkeen Japanin Siperiaan jääneet, Venäjän sisällissodassa liittoutuneita tukeneet joukot herättivät lisähuolia Japanin laajentumisesta. Vuosina 1921–1922 pidetty Washingtonin konferenssi ja sen aikana solmitut sopimukset kuitenkin lievensivät jännitteitä Itä-Aasiassa tilapäisesti, ja Japani vetäytyi Siperiasta, Pohjois-Sahalinilta ja Kiinan Qīngdǎosta.[119][123][124]

title: Hyökkäys Pearl Harboriin

text: Japanin talous oli 1930-luvulla erittäin riippuvainen ulkomaisesta pääomasta ja tuontitavaroista, erityisesti tehdastuotteista. Sen talous perustui raaka-aineiden tuontiin laivoilla. Toisen maailmansodan sytyttyä Euroopassa 1939 pääoman saatavuus huononi. Sota nosti myös laivaliikenteen kustannuksia. Lisäksi Japanin taloutta kuristi sota Kiinan kanssa. Japanin kauppatase oli ongelmallinen Aasian mantereen omistusten ja pääsaarten välisen kaupankäynnin sekä Kiinassa käytävän sodan vuoksi. Vuonna 1939 Japani kävi kaupastaan 75–80 prosenttia johtamansa talousalueen kanssa. Japani otti itselleen alueen kaupankäynnissä suuret voitot manipuloimalla kauppaa, minkä se toteutti asettamalla sopivat vaihtokurssit. Näin kerätty pääoma oli kuitenkin arvotonta alueen ulkopuolisessa kaupassa. Japanilla ei ollut pääomaa, jolla se olisi voinut ostaa tarvittavia raaka-aineita ja teollisuustuotteita, joita se tarvitsi taloutensa kehittämiseksi. Japanin valuuttavaranto olisi loppunut keväällä 1942 ja sen ulkomaankauppa olisi pysähtynyt.[1]

title: Tammikuun 28. päivän välikohtaus

text: Tammikuun 28. päivän välikohtaus oli varsinaisesti 28. tammikuuta–3. maaliskuuta vuonna 1932 käyty lyhyt sota Kiinan tasavallan ja Japanin keisarikunnan välillä ennen toisen Kiinan–Japanin sodan virallista syttymistä. Kiinassa se tunnetaan "tammikuun 28. päivän välikohtauksena" (), Japanissa taas "ensimmäisenä Shanghain välikohtauksena" (), mikä viittaa "toiseen Shanghain välikohtaukseen" eli Shanghain taisteluun, joka käytiin Kiinan–Japanin sodan avausvaiheessa vuonna 1937.

title: Ihminen

text: Arkeologisten löytöjen ja kulttuuriantropologisen vertailun perusteella on päätelty, että ihmiset ovat käyneet heimojen tai klaanien välisiä sotia noin 10 000–12 000 vuoden ajan. Tämä tekee sodasta varsin nuoren ilmiön ihmisen biologisessa ja kulttuurisessa evoluutiossa. Viime vuosituhansien aikana sotiminen on kuitenkin ollut yleistä monien kulttuurien keskuudessa. Ihmiskunnan historian tuhoisin sota on ollut toinen maailmansota, jonka seurauksena kuoli yli 50 miljoonaa ihmistä.

title: Guandong-armeija

text: Vaikka armeija oli nimellisesti alisteinen keskuskomennolle, se toimi monissa tapauksissa huomattavan itsenäisesti. Sillä oli keskeinen rooli Mukdenin välikohtauksessa, sitä seuranneessa Mantšurian valtauksessa ja miehityksessä sekä toisessa Kiinan–Japanin sodassa. Halhin-Golin taisteluiden jälkeen se asetettiin suoraan Daihonein eli ylimmän sotaneuvoston hallintaan. Tyynenmeren sodan puhkeamisen jälkeen sen joukkoja ja kalustoa siirrettiin taistelemaan Yhdysvaltoja vastaan Tyynellemerelle. Guandong-armeija oli myös vastuussa monista pahimmista Japanin sotarikoksista, ja useita sen jäseniä tuomittiin kuolemaan Tokion kansainvälisessä sotarikostuomioistuimessa toisen maailmansodan jälkeen.

title: Chongqingin pommitukset

text: Chongqing toimi Kiinan tasavallan väliaikaisena pääkaupunkina Kiinan ja Japanin välisen sodan aikana. Japani aloitti kaupungin pommittamisen helmikuussa 1938. Vaikka Chongqingia pommitettiin, kaupunkiin muutti sodan aikana jatkuvasti uusia asukkaita, kuten esimerkiksi Japanin valtaamilta alueilta paenneita. Vaikka kaupunkiin rakennettiin jatkuvasti uusia pommisuojia, niistä ei ollut turvaamaan kaikkia asukkaita. Lisäksi joistakin julkisista suojista muodostui kuolemanloukkuja pommitusten aikana, sillä ne olivat riittämättömästi varusteltuja niihin ahtautuneita suuria ihmisjoukkoja ja pitkiä pommituksia silmällä pitäen. Pommituksissa kuoli tai vammautui arvioista riippuen noin 30000–60000ihmistä. Pommituksen vaikutusta kaupungin eri sosiaalisiin ryhmiin ja väestönosiin on tutkittu sodan jälkeen.

title: Sakari Collan

text: Collan toimi 1907–1932 lähetyssaarnaajana Kiinassa Luoteis-Hunanissa ja Mantshurian Helungkiangissa. Hän joutui poistumaan Kiinasta Japanin ja Kiinan välisen sodan alettua. Collan oli sitten kotimaassa Suomen Lähetysseuran matkasaarnaajana vuoteen 1948 saakka.

title: Epätasa-arvoiset sopimukset

text: Kun eräs brittiläinen matkailija oli vuonna 1876 surmattu Kiinassa, joutui Kiina Isoa-Britanniaa lepytelläkseen solmimaan 1876 Yantain sopimuksen, joka sisälsi lisää myönnytyksiä Kiinalta ja velvoitti sen jälleen uusien sopimussatamien avaamiseen. Epätasa-arvoisten sopimusten sarjaan katsotaan kuuluviksi myös Kiinan–Ranskan sodan päätteeksi 1885 solmittu Tianjinin rauha, jolla Kiina joutui luovuttamaan Annamin alueen Vietnamissa Ranskalle, sekä Kiinan–Japanin sotaa 1895 seurannut Shimonosekin rauha, jolla Kiina joutui luovuttamaan Japanille Taiwanin ja Pescadorit, avaamaan yhä lisää satamia sekä myöntämään japanilaisille etuoikeuksia Kiinassa. Kun Kiina boksarikapinan yhteydessä yritti huonolla menestyksellä karkottaa ulkomaalaiset maasta, se joutui vuonna 1901 allekirjoittamaan boksaripöytäkirjana tunnetun rauhansopimuksen, jonka mukaan Pekingin ja rannikon väliselle alueelle sijoitettaisiin pysyvästi ulkomaisia miehitysjoukkoja. Sopimus sisälsi monia muitakin rangaistuksia Kiinalle.

title: Mengjiang

text: Qing-dynastian romahduksen jälkeen Mongolia yritti valloittaa alueen Kiinan ja Mongolian välisessä sodassa 1910-luvulla, mutta yritys epäonnistui. Yuan Shikain valtakaudella alueen hallinto oli jaettu etnisin linjoin mongolien ja kiinalaisten alueisiin. Shikain kuoltua vuonna 1917 valtaan nousivat kuitenkin paikalliset sotalordit. Kiinalaiset pyrkivät asuttamaan Sisä-Mongoliaa kiinalaisilla siirtolaisilla, ja tämä politiikka vahvistui entisestään nationalistien noustua valtaan Kiinassa. Japani miehitti Sisä-Mongolian Khorchinin ja Hulun Buirin alueet vuosina 1931-32. Demchugdongrub käytti japanilaisten uhkaa solmiakseen sopimuksen autonomiasta Kiinan keskushallinnon kanssa, mutta käytännössä tilanne ei muuttunut paikallisten sotalordien vastustuksesta. Demchugdongrub otti täten vastaan sotilaallista apua Japanilta, mutta hänen joukkonsa eivät pärjänneet kiinalaisille ennen Kiinan ja Japanin sodan puhkeamista vuonna 1937.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin hyökkäys Pearl Harboriin aloitti Tyynenmeren sodan ja liitti Kiinan-Japanin sodan osaksi sitä ja laajemmin osaksi toista maailmansotaa. Vasta tämän jälkeen eli runsaat neljä vuotta taisteltuaan Kiina julisti virallisesti sodan Japanille, sillä Kiinan auttaminen olisi aikaisemmin haitannut muiden maiden puolueettomuutta. Tšiang Kai-šek vastaanotti runsaasti varusteita liittolaiseksi tulleelta Yhdysvalloilta. Tšiang Kai-šekista tehtiin liittoutuneiden komentaja vuonna 1942 ja amerikkalainen kenraali Joseph Stilwell palveli pitkään Tšiang Kai-šekin apuna. Suhteet Stillwellin ja Tšiang Kai-šekin välillä kuitenkin katkesivat kiinalaishallituksen korruption ja tehottomuuden takia.

title: Keisarillisen Japanin armeija

text: Armeija taisteli ensimmäisessä Kiinan–Japanin sodassa (1894–1895), miehitti Formosan 1895, Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905, miehitti Korean 1910, Qingdaon anastamisessa Saksalta ensimmäisessä maailmansodassa, Mantšurian miehityksessä 1931–1932 sekä toisessa Kiinan–Japanin sodassa (1937–1945). Joulukuusta 1941 alkaen Keisarillisen Japanin armeija toimi Japanin pääasiallisena sotakoneena laajentumisessa läpi Itä-Aasian. Liittoutuneet hajottivat armeijan syyskuussa 1945, ja myöhemmin korvattiin Japanin itsepuolustusvoimilla.

title: Kiinan historia

text: Kiinan ja Japanin välinen sota syttyi vuonna 1937, missä japanilaiset käyttivät tekosyynä Marco Polon sillan välikohtausta, vaatien päästä rajan yli Mantšukuon puolelta Kiinaan.[214][229] Todellisena tavoitteena Japanilla oli alistaa koko Kiina siirtomaavaltansa alle.[226] Kiinan kommunistien ja Kuomintangin muodostamalla yhteisrintamalla ei ollut riittävää sotilaallista voimaa japanilaisten etenemisen pysäyttämiseen.[230] Sodan alussa Kiinan ja Japanin joukkojen välillä käytiin ankaria taisteluita Shanghaissa, jotka päättyivät japanilaisten voittoon. Kiinalaisten peräännyttyä japanilaiset etenivät Nanjingiin, missä he toteuttivat raa'an siviileihin kohdistuneen joukkomurhan, jossa kuoli 300 000 kiinalaista. Keisarillisen Japanin armeijan motiivi hirmutekoon on epäselvä, sen on ajateltu olevan yritys pelotella Kiinan tasavallan hallitus neuvottelemaan rauhasta.[214]

title: Japanin hyökkäys Taiwaniin 1895

text: Vuonna 1894 alkaneessa Kiinan-Japanin sodassa Japani tuhosi Kiinan Beiyangin laivaston, eristi Kiinan Mantsuriassa olleet joukot ja valtasi Port Arthurin ja Weihaiwein laivastotukikohdat. Vaikka sodan taistelut keskittyivät Kiinan pohjoisosiin oli Japanilla myös eteläosissa tavoitteita. Sodan lopulla Japani varmisti Taiwanin joutumisen hallintaansa rauhanjulistamisen jälkeen ja että saari voitaisiin miehittää. Maaliskuussa 1895 rauhanneuvottelut alkoivat Shimonosekissä. Vaikka Kiinan pohjoisosien sotatoimet oli keskeytetty neuvottelujen ajaksi, jätettiin neuvottelurauhan ulkopuolelle Taiwanin ja Pescadoressaarten alue. Kiinan mantereen ja Taiwanin välissä olevien Pescadoressaarten hallinta oli Taiwanin valtauksen edellytys.

title: Aleksei Lobanov-Rostovski

text: Päähuomionsa Lobanov suuntasi kuitenkin Itä-Aasian suunnalle. Vuosina 1894–1895 käydyn Kiinan ja Japanin välisen sodan päätteeksi huhtikuussa 1895 solmitun Shimonosekin rauhan mukaan Kiina olisi luovuttanut Japanille Formosan, Peskadorit sekä Liaotungin niemimaan. Lobanov oli valmis hyväksymään tämän, mutta valtiovarainministeri Sergei Witte ja tsaari Nikolai II olivat toista mieltä. Niinpä Lobanov painosti Ranskan ja Saksan tuella huhtikuussa 1895 Japanin luopumaan vaateistaan Liaotungin niemimaahan. Lisäksi hän solmi 3. heinäkuuta 1896 Kiinan kanssa salaisen sopimuksen, jossa Venäjä lupautui suojelemaan Kiinaa hyökkäyksiltä ja vastineeksi Kiina salli Venäjän rakentaa Kiinan itäisen rautatien Vladivostokiin ja ottaa sitä ympäröivän Pohjois-Mantšurian alueen vaikutuspiiriinsä. Lobanov kuoli muutamaa kuukautta tämän jälkeen.


query: Minä vuonna Täydelliset naiset -sarja on julkaistu?

title: Täydelliset naiset

text: Täydelliset naiset (Desperate Housewives, suoraan suomennettuna ”epätoivoiset kotirouvat”) on Golden Globeilla[1] ja Emmyillä palkittu yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka on luonut aiemmin Tyttökultia käsikirjoittanut Marc Cherry. Sarja yhdistelee useita tyylejä – draamaa, komediaa, rikosdraamaa, farssia, saippuasarjaa ja satiiria – mutta palkintonsa se on voittanut komedia-kategorioissa. Ensimmäinen jakso esitettiin ABC:lla 3. lokakuuta 2004, ja sarjaa alettiin esittää myös Nelosella 10. lokakuuta 2005. Täydelliset naiset on ollut yksi kaikkien aikojen suosituimmista sarjoista Yhdysvalloissa, ja voittokulku on toistunut myös Britanniassa, Australiassa, Ruotsissa ja Saksassa. Yhteensä sitä näytetään ainakin 150 alueella maailmassa.[2]

title: Täydelliset naiset (1. tuotantokausi)

text: "Täydellisten naisten" ensimmäisellä tuotantokaudella on kolmetoista näyttelijää, jotka ovat sarjan alkuteksteissä. Brenda Strong kertoo sarjan tapahtumia kuolleena Mary Alice Youngina.

title: Tyttökullat

text: Tyttökullat ("The Golden Girls") on Susan Harrisin luoma yhdysvaltalainen komediasarja, joka kertoo kolmesta temperamenttisesta keski-ikäisestä ja yhdestä kahdeksankymppisestä naisesta Miamissa. Sarjaa kuvattiin Yhdysvalloissa vuosina 1985–1992. Sarjaa on ollut käsikirjoittamassa myös Marc Cherry, joka on luonut sarjan "Täydelliset naiset".

title: Täydelliset naiset

text: Sarja kertoo viidestä naisesta, jotka asuvat kuvitteellisen Eaglen osavaltion Fairview’n esikaupungissa Wisteria Lane -kadulla. Juonenkäänteet liittyvät päähenkilöiden ihmissuhdeongelmiin, jotka taas kietoutuvat taustalla olevaan mysteeriin. Kauden viimeisessä jaksossa tämä mysteeri ratkeaa ja samalla luodaan pohjaa seuraavan kauden tapahtumille.[3] Sarja päättyi kahdeksanteen tuotantokauteen vuonna 2012.

title: Jane Lynch

text: Lynch on luonut huomattavan uran myös teatterissa ja televisiossa. Hän on esittänyt asianajaja Joyce Wischniaa sarjassa "L-koodi", terapeutti Linda Freemania sarjassa "Miehen puolikkaat", Kotirouva Maxine Bennettiä jakson verran sarjassa Täydelliset Naiset sekä Reidin skitsofreenikko-äitiä sarjassa "Criminal Minds". Hän esitti myös Sue Sylvesteriä televisiosarjassa "Glee". Vuonna 2010 hänet palkittiin roolista Emmy-palkinnolla ja vuonna 2011 Golden Globe -palkinnolla.

title: Gale Harold

text: Harold on vieraillut esimerkiksi sarjoissa " Täydelliset naiset", "Greyn anatomia" ja "Deadwood".

title: Mary Alice Young

text: Mary Alice Young ("aikaisemmin Angela Forrest") on kuvitteellinen henkilö sarjasta "Täydelliset naiset" jossa häntä näyttelee Brenda Strong. Hahmo kertoo sarjan tapahtumia haudan takaa; hahmon itsemurha pilottijaksossa toimi sarjan katalyyttinä. Mary Alicen kerronta on sarjalle tunnusomaista, ohjelman kehittyessä hänen ja ystäviensä salaisuuksien ympärille.

title: Täydelliset naiset (7. tuotantokausi)

text: Sarjan katsojaluvut laskivat yhä tuotantokauden edetessä ja tällä kaudella ne alittivat ensimmäisen kerran kymmenen miljoonan rajamerkin. Kausi keräsi kuitenkin keskimäärin 11,9 miljoonaa katsojaa jaksoa kohden. "Täydelliset naiset" oli kaudella 2010–2011 Yhdysvaltain television 26. katsotuin sarja ja kolmanneksitoista katsotuin käsikirjoitettu sarja. Seitsemännestä tuotantokaudesta piti tulla alun perin viimeinen, mutta sarjaan tehtiin vielä kahdeksas kausi.

title: Marlee Matlin

text: Matlin sai Emmy-ehdokkuuden roolistaan sarjassa "Rooman sheriffi" vuonna 1992. 1999–2006 hänellä oli pitkä vierailevan näyttelijän rooli sarjassa "West Wing". Matlinilla on takana lukuisia yksittäisiä esiintymisiä eturivin sarjoissa, kuten "Seinfeld", "Teho-osasto", "Amyn lailla", "Täydelliset naiset" ja "Kovan onnen kundi". "Oikeus ja kohtuus" ja "" -sarjojen rooleista hän oli ehdokkaana parhaan vierailevan näyttelijän Emmyn voittajaksi.

title: Täydelliset naiset

text: Täydelliset naiset voitti parhaan komediasarjan Golden Globen vuosina 2005 ja 2006. Screen Actors Guild taas palkitsi näyttelijät yhteisestä suorituksesta kyseisinä vuosina. Sarja oli ensimmäinen, joka sai kyseisen palkinnon ennen kuin sen ensimmäinen tuotantokausi oli valmistunut.[7] SAG palkitsi myös Teri Hatcherin erikseen parhaana naispääosana komediasarjassa vuonna 2005 ja Felicity Huffmanin samassa sarjassa seuraavana vuonna. Syksyllä 2005 sarja sai yhteensä kuusi Primetime Emmyä, mutta jäi vaille palkintoja seuraavana vuonna. Kaikki viisi päänäyttelijää ovat olleet ehdolla Golden Globen saajaksi, mutta vain Teri Hatcher on voittanut sen kerran vuonna 2005.

title: Täydelliset naiset (2. tuotantokausi)

text: Tällä kaudella Cherry jätti suurimman osan jaksojen kirjoittamisesta muille tuotantotiimin jäsenille. Sarjan vastaavana tuottajan toiminut Edelstein jätti sarjan kauden puolivälissä. Hän perusteli päätöstä sanomalla, että hän haluaa kokeilla jotain uutta. Myös toinen tuottaja Spezialy jätti sarjan kauden aikana.

title: Täydelliset naiset (5. tuotantokausi)

text: "Täydellisten naisten" viides tuotantokausi sai siihen mennessä sarjan huonoimmat katsojaluvut. Kausi keräsi keskimäärin 15,7 miljoonaa katsojaa jaksoa kohden. Laskusta huolimatta sarja pysyi kymmenen katsotuimman televisiosarjan joukossa; se oli kaudella 2008–09 Yhdysvaltain television yhdeksänneksi katsotuin sarja.

title: Carrie Preston

text: Preston esittää tarjoilija Arlenea HBO:n televisiosarjassa "True Blood". Hän on vieraillut muun muassa sarjoissa "Sinkkuelämää", "Lost", "Sukuvika" ja "Täydelliset naiset". Preston on näytellyt asianajaja Elsbeth Tascionia useissa sarjan "Good Wife" jaksoissa. Hän voitti roolistaan parhaan vierailevan naisnäyttelijän Primetime Emmy -palkinnon vuonna 2013.

title: Mehcad Brooks

text: Mehcad Jason McKinley Brooks (s. 25. lokakuuta 1980, Austin, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Brooks työskenteli mallina 15-vuotiaasta asti. Vuosina 2005–2006 hänellä oli rooli sarjassa "Täydelliset naiset". Vuonna 2006 hän esitti Harry Flournoyta elokuvassa "Glory Road". Brooks näyttelee vuonna 2015 alkaneessa sarjassa Supergirl.

title: Jesse Metcalfe

text: Jesse Eden Metcalfe (s. 9. joulukuuta 1978 Carmel Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen pitkäkestoisin TV-työnsä oli John Rowlandin rooli sarjassa "Täydelliset naiset". Ensimmäinen Metcalfen elokuvaesiintyminen oli vuonna 2006 elokuvassa "Kosto on suloinen", jossa hän näytteli Ashantin ja Sophia Bushin kanssa.

title: Johann Sebastian Bachin kantaatit

text: Täydellisiä kantaattilevytyssarjoja on tähän mennessä tehty kolme kappaletta ja kaksi levytyshanketta on kesken. Täydelliset levytykset ovat tehneet Helmuth Rilling, Nikolaus Harnoncourt ja Gustav Leonhardt Teldecille, Pieter Jan Leusink Brilliant Classicsille. Masaaki Suzuki ja Ton Koopman ovat tekemässä omia sarjojaan, Suzukin sarjan päättyessä osaan 55 vuonna 2013 (BIS) John Eliot Gardiner levytti vuonna 2000 kaikki Bachin hengelliset kantaatit, joista noin 20 prosenttia on julkaistu Archiv Produktion -levymerkillä ja kaikki vuoteen 2011 mennessä 27 osassa Gardinerin omalla SDG-merkillä.

title: Täydelliset naiset (1. tuotantokausi)

text: Täydellisten naisten ensimmäistä tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 3. lokakuuta 2004 ja se jatkui 22. toukokuuta 2005 saakka sisältäen yhteensä 23 jaksoa. Kausi kertoo Mary Alice Youngista, näennäisesti täydellisestä kotirouvasta, joka teki itsemurhan pelätessään synkän salaisuutensa paljastuvan. Hautajaisseremoniassa Mary Alicen neljä lähintä ystävää – jotka ovat myös sarjan päähenkilöt; Bree, Lynette, Susan ja Gabrielle – esitellään. He kaikki asuvat Wisteria Lanen naapurustossa. Mary Alice toimii sarjan kertojana haudan takaa ja kuvailee tapahtumia, joiden aikana hänen ystävänsä yrittävät selvittää itsemurhan syyn samalla taistellessaan yksityiselämiensä ongelmien kanssa.

title: Täydelliset naiset

text: Täydellisten naisten noustua suosioon Yhdysvalloissa sitä alettiin ostaa joka puolelle maailmaa. 11. huhtikuuta 2005 Buena Vista ilmoitti, että sarjaan oli esitysoikeudet yli 130 alueella ympäri maailmaa.[36] Myöhemmin syksyllä DVD:llä julkaistu dokumentti Desperate Housewives: Around the World ilmoitti lukumääräksi yli 150. Isossa-Britanniassa pilottijakso esitettiin kanavalla Channel 4 tammikuussa 2005, jolloin se keräsi suuremman katsojamäärän kuin mikään aikaisempi yhdysvaltalainen sarja kyseisellä kanavalla.[36] Sarjan aloitusjakso menestyi myös Saksan ProSiebenillä kilpailusta huolimatta: Se keräsi yhteensä 3,6 miljoonaa katsojaa, mikä vastasi 10,9 prosentin markkinaosuutta.[37] Australian kanavalla Seven Network pilotti oli katsotuin draamasarjan aloitusjakso ikinä.[36] Täydelliset naiset aiheutti kovaa kilpailua kanavien kesken myös Norjassa, Ruotsissa, Singaporessa, Alankomaissa, Irlannissa ja Latinalaisessa Amerikassa.[36] 10. lokakuuta 2005 sarjan aloitusjaksoa seurasi Suomessa 578 000 katsojaa, mikä oli silloin Nelosen korkein katsojamäärä ulkomaiselle sarjalle.[38] Syksyllä 2006 sarja oli joka viikko kuuden katsotuimman ohjelman joukossa ja katsojaluvut vaihtelivat välillä 340 000–420 000.[39]

title: Orson Bean

text: Bean esiintyi usein "The Tonight Show'ssa", "Mary Hartman, Mary Hartmanissa" ja "Fernwood 2 Nightissä". Hän esitti Loren Brayta sarjassa "Tohtori tuli kaupunkiin" koko sen viisivuotisen historian ajan 1990-luvulla. 2000-luvulla hänellä oli osa sarjassa "Normal, Ohio". Vuonna 2004 Bean esiintyi sarjan Todistettavasti syyllinen yhdessä jaksossa. Vielä 2010-luvun taitteessa Bean näytteli Roy Benderiä sarjassa Täydelliset naiset.

title: Täydelliset naiset (8. tuotantokausi)

text: Vuonna 2007 sarjan luoja Marc Cherry ilmoitti, että sarja on tarkoitus päättää seitsemän tuotantokauden jälkeen vuonna 2011. Vuonna 2009 Cherry kuitenkin sopi ohjelmaa Yhdysvalloissa esittävän ABC:n kanssa kahdeksannesta ja yhdeksännestä tuotantokaudesta, jonka mukaan sarja olisi ruudussa vuoteen 2013 asti. Kuukausien neuvottelujen jälkeen sarjan päänäyttelijät suostuivat esiintymään vielä yhdellä kaudella. Elokuussa 2011 ABC tiedotti, että kahdeksas kausi on sarjan viimeinen.Muita sivuhenkilöitä:

title: Liz Torres

text: Torres on esiintynyt monissa tv-ohjelmissa. Vuonna 2007 hän esiintyi Wilhelmina Slaterin taloudenhoitajana sarjassa "Ruma Betty". Vuonna 2009 hän esiintyi jakson verran sarjassa "Täydelliset naiset" Connie Solisin (Carlosin täti) roolissa.

title: Anne Dudek

text: Saavutettuaan mainetta Broadwaylla Dudek siirtyi näyttelemään televisiosarjoissa ja elokuvissa. Hän vieraili mm. sarjoissa "Täydelliset naiset", "Num3rot" ja "Bones". Dudekilla oli päärooli brittiläisessä komediasarjassa "The Book Group" vuosina 2002–2003. Vuonna 2004 hän esiintyi elokuvassa "White Chicks".

title: Täydelliset naiset (6. tuotantokausi)

text: Sarjan katsojaluvut jatkoivat laskuaan kuudennella kaudella. Kausi keräsi keskimäärin 12,8 miljoonaa katsojaa jaksoa kohden. "Täydelliset naiset" oli kaudella 2009–2010 Yhdysvaltain television kahdenneksikymmenenneksi katsotuin sarja ja kymmenenneksi katsotuin käsikirjoitettu sarja – katsotumpia olivat muun muassa uudemmat sarjat "Rillit huurussa" (14,1 miljoonaa), "Criminal Minds – FBI-tutkijat" (13,7 miljoonaa) ja "Good Wife" (13,1 miljoonaa katsojaa).

title: Mark Moses

text: Mark Moses (s. 24. helmikuuta 1958 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt useissa elokuvissa, kuten "Hamekyttä 2", "Platoon – nuoret sotilaat" ja "". Vuonna 2004 hän nousi Yhdysvalloissa suuren yleisön tietoisuuteen roolistaan Paul Youngina sarjassa "Täydelliset naiset". Vuonna 2006 Moses esiintyi näytelmässä "Burleigh Grimes".

title: Luettelo televisiosarjan Täydelliset naiset jaksoista

text: Marc Cherryn luoman televisiosarjan "Täydelliset naiset" esitys alkoi Yhdysvalloissa ABC:llä 3. lokakuuta 2004 ja Suomessa Nelosella 10. lokakuuta 2005. Sarjan keskiössä on viisi naista – Susan Mayer (Teri Hatcher), Lynette Scavo (Felicity Huffman), Bree Van de Kamp (Marcia Cross), Gabrielle Solis (Eva Longoria) ja Edie Britt (Nicollette Sheridan) – joiden elämää seurataan kuvitteellisessa Wisteria Lanen naapurustossa Mary Alice Youngin (Brenda Strong) kertomana.

title: Täydelliset naiset (2. tuotantokausi)

text: "Täydelliset naiset" sai toisella kaudellaan yhteensä seitsemän Emmy-ehdokkuutta, mukaan lukien parhaan komediasarjan naissivuosan ehdokkuuden (Alfre Woodard roolistaan Betty Applewhitena) sekä parhaan komediasarjassa vierailevan naisnäyttelijän ehdokkuuden (Shirley Knight roolistaan Phyllis Van de Kampina). Sarja ei kuitenkaan voittanut yhtään Emmy-palkintoa. Siitä huolimatta sarja voitti toisena peräkkäisenä vuonna Golden Globe -palkinnon parhaasta musikaali- tai komediasarjasta. Sarjan pääosia esittävät naiset – Teri Hatcher, Felicity Huffman, Marcia Cross ja Eva Longoria – saivat ehdokkuudet parhaan musikaali- tai komediasarjan naispääosasta, mutta yksikään ei voittanut palkintoa. Kausi voitti myös kaikki ehdokkuutensa Screen Actors Guild Awards -gaalassa. Felicity Huffman voitti palkinnon parhaasta naisnäyttelijästä komediasarjassa roolistaan Lynette Scavona ja koko näyttelijäkaarti voitti parhaan komediasarjan näyttelijäkokoonpanon palkinnon toisena peräkkäisenä vuonna.

title: Aikuisen naisen joulukalenteri

text: Aikuisen naisen joulukalenteri on suomalainen joulukalenterisarja, joka esitetään joulukuussa 2018 Yle TV1 -kanavalla ja Yle Areenassa. Pääosassa on Mari Perankosken esittämä 47-vuotias hedelmöityshoitobiologi Maria Månsson, jonka pyrkii luomaan läheisilleen täydellisen joulun, mutta yritykset epäonnistuvat toistuvasti. Sarjan tapahtumat sijoittuvat Turkuun.

title: Brent Kinsman

text: Brent Kinsman (s. 13. marraskuuta 1997) on yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan sarjassa "Täydelliset naiset". Hän esitti sarjassa Preston Scavoa. Kinsman on esiintynyt myös molemmissa "Villi tusina" -elokuvissa. Hänellä on identtinen kaksoisveli nimeltään Shane.

title: Täydelliset naiset

text: Täydelliset naiset sai paljon huomiota mediassa ensimmäisellä kaudellaan. Oprah Winfrey sanoi pitävänsä sarjasta ja sai siten kutsun itse paikalle. Hän teki ohjelmaansa varten lyhyen ohjelmaosuuden sarjan lavasteissa, missä hän vierailee hahmojen luona ja saa selville heidän salaisuuksiaan.[7] Dr. Phil käytti myös sarjan nimeä tehdessään omaan ohjelmaansa uuden osuuden nimeltä The Real Lives of Desperate Housewives (). Osuudessa hän haastatteli seitsemää naista, joilla kaikilla oli salaisuus, joka voisi tuhota heidän avioliittonsa, viedä heidät vankilaan tai koitua kuolemaksi.[40] Joulukuussa 2006 huutokaupattiin lyhyt sivurooli 23 000 eurolla lasten hyväksi järjestetyssä huutokaupassa. Summa oli illan korkein ja ohitti tarjoukset Casino Royalessa käytetystä smokista ja vierailusta Lostin kuvauspaikalla.[41][42] Melbournen lähiöön Caroline Springs rakennettiin Wisteria Lanen kaltainen asuinympäristö, jonka 11 taloa menivät niin hyvin kaupaksi, että suunnittelijat ilmoittivat luovansa mahdollisesti kaksi katua lisää.[43] Sarja sai huomiota myös korkeammalta taholta, kun Laura Bush viittasi siihen Valkoisen talon palkittujen journalistien kunniaksi järjestetyillä päivälliskutsuilla. Hän vitsaili presidentin menevän nukkumaan sunnuntai-iltaisin yhdeksältä, jolloin hän katselee Täydellisiä naisia Lynne Cheneyn kanssa. Lopuksi hän totesi olevansa "epätoivoinen kotirouva".[44]

title: Malese Jow

text: Jow on näytellyt myös elokuvissa "You're so Cupid!" ja "The Social Network" vuonna 2010. Hän vieraili myös televisiosarjoissa "Viekkaat veijarit", "Big Time Rush" ja "Täydelliset naiset". Vuonna 2011 Jow oli vakituisessa roolissa Nickelodeonin sarjassa "The Troop". Hän on esiintynyt myös All Time Low -yhtyeen musiikkivideolla "Time Bomb".


query: Mikä on Iranin pääkaupunki?

title: Iran

text: Iranin islamilainen tasavalta eli Iran () on Lähi-idässä sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Teheran. Se rajautuu pohjoisessa Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Kaspianmereen, pohjoiskoillisessa Turkmenistaniin, idässä Afganistaniin ja Pakistaniin, etelässä Persianlahteen ja Arabianmereen ja lännessä Irakiin ja Turkkiin. Maan virallinen nimi oli vuoteen 1935 asti Persia.[1] Sen kulttuuri on maailman vanhimpia. Šiialaisuus on valtionuskonto ja persia virallinen kieli. Yli 80 miljoonan asukkaan väestöstä suurin osa on persialaisia, ja suurimmat vähemmistöt ovat azerit, kurdit ja lurit. [2]

title: Sabzevar

text: Sabzevar () on kaupunki Iranin Razavi Khorasanin provinssissa, noin 570 kilometriä pääkaupunki Teheranista itään.

title: Zarathustralaiset Iranissa

text: Zarathustralaisia on maailmanlaajuisesti noin 125 000, ja Iranissa heitä asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan yhteensä 25 271. Zarathustralaisten järjestöjen mukaan niillä on kuitenkin noin 60 000 jäsentä. Suurin yksittäinen keskittymä zarathustralaisia Iranissa on maan pääkaupunki Teheranissa. Nykyinen yhteisö kaupungissa on tuotosta muuttoliikkeestä Yazdista ja Kermānista. Erään lähteen mukaan 1900-luvun alussa kaupungissa oli vain 300 zarathustralaista, kun taas 1980-luvulle tultaessa heitä oli jo 15 000. Mainittujen kaupunkien lisäksi zarathustralaisten palvontapaikkoja on Šīrāzissa, Esfahanissa ja Ahvāzissa. Zarathustralaisia asuu edelleen myös kylissä etenkin Yazdin kaupungin ympäristössä.

title: Khoy

text: Khoy () on kaupunki Iranin Länsi-Azerbaidžanin provinssissa, linnuntietä noin 128 kilometriä Tabrizista luoteeseen ja noin 642 kilometriä pääkaupunki Teheranista luoteeseen.

title: Khorramabad

text: Khorramabad, (, Khorram Abād, Khoramabad, Khurramābād tai Khur Ramābād) on Iranin Lorestanin maakunnan pääkaupunki.

title: Hormozgān

text: Hormozgan () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee maan eteläosassa rajautuen etelässä Omaninlahteen, lännessä Būšehrin provinssiin, pohjoisessa Fārsin ja Kermānin provinsseihin ja idässä Sistan ja Balutšistanin provinssiin. Provinssin pinta-ala on 70 669 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa noin 1 558 000. Provinssin pääkaupunki on noin 379 000 asukkaan Bandar Abbas (2006), josta kehittyi Irakin–Iranin sodan aikana maan kaupallinen keskus.

title: Ālborz

text: Ālborz () on provinssi Iranissa Teheranin luoteispuolella. Se muodostettiin 23. kesäkuuta 2010 parlamentin päätöksellä osasta Teheranin provinssia. Provinssin pääkaupunki on Karaj.

title: Mašhad

text: Mašhad oli koko Iranin pääkaupunki Nadir Šahin aikana vuodesta 1736 vuoteen 1747.

title: Būšehr

text: Būšehr (van. Bušir, ) on iranilainen kaupunki. Būšehr sijaitsee Iranin lounaisosassa, Persianlahden rannalla, 755 kilometrin päässä Teheranista etelään. Būšehrissa oli 165 377 asukasta vuonna 2005. Kaupunki on Iranin merkittävin satamakaupunki ja Būšehrin provinssin pääkaupunki.

title: Qassem Suleimani

text: Qassem Suleimani syntyi 11. maaliskuuta 1957 Qalat Molk-nimisessä kylässä Iranin Kermānin maakunnassa. Köyhään perheeseen kuului kuusi lasta ja heidän elättämisekseen perheen isä velkaantui pahasti. Perhettään tukeakseen Qassem lähti peruskoulun suoritettuaan töihin maakuntansa pääkaupunki Kermaniin. Kermanissa hänestä tuli myös syvästi uskonnollinen ja hän kuunteli šaahin valtaa vastustaneiden ja Ruhollah Khomeinia tukeneiden uskonoppineiden saarnoja. Hän otti myös osaa Iranin vallankumoukseen liittyen šaahin kukistuttua vastaperustettuun Islamilaiseen vallankumouskaartiin nousten nopeasti komentotehtäviin.

title: Sulaimaniyya

text: Sulaimaniyya (; ) on Irakin Kurdistanissa sijaitsevan Sulaimaniyyan maakunnan pääkaupunki. Se on perustettu vuonna 1781 (tai 1784) ja on toiseksi suurin kaupunki Irakin Kurdistanissa. Kaupunki sijaitsee Tanjarojoen varrella, Azmar Daghin vuoriston alarinteillä. Sulaimaniyya on linnuntietä 267 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoiskoilliseen. Iranin rajalle on linnuntietä noin 40 kilometriä, maanteitse enemmän.

title: Zahedan

text:
Zahedan () on Iranin Sistanin ja Balutšistanin maakunnan pääkaupunki.
Zahedan sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kohdasta, jossa Iranin, Afganistanin ja Pakistanin rajat kohtaavat. Alue on karua aavikkoa ja keskimääräinen vuosittainen sademäärä on vain 73 millimetriä.

title: Tabriz

text: Tabriz (persiaksi: تبریز, Tabrīz [tabˈriːz]) on noin 1,5 miljoonan asukkaan (2011) kaupunki Luoteis-Iranissa. Tabriz on Itä-Azerbaidžanin provinssin pääkaupunki ja Luoteis-Iranin tärkein keskus. Tabriz on Iranin viidenneksi suurin kaupunki Teheranin, Mašhadin, Esfahanin ja Karajin jälkeen. Kaupungin valtakieli on azerin kieli.

title: Karaj

text: Karaj [karadž] () on Ālborzin maakunnan pääkaupunki Pohjois-Iranissa. Vuonna 2011 se oli Iranin neljänneksi suurin kaupunki.

title: Arak

text: Arak (, myös "Solṭānābād") on kaupunki Iranissa, aiemmalta nimeltään Sultanabad. Markazīn alueen pääkaupunki Arak sijaitsee 280 km Teheranista.

title: Qazvin

text: Qazvin (, myös Kazvin) on Iranin Qazvinin maakunnan pääkaupunki.

title: Iranin ydinohjelma

text: Iran on hankkinut ohjuksia muista maista, lähinnä Pohjois-Koreasta. Niiden uskotaan kantavan Länsi-Euroopan pääkaupunkeihin ja Moskovaan asti.

title: Ruhollah Khomeini

text: Khomeinin vaikutusvalta Iranissa kasvoi voimakkaasti 1970-luvun puolivälissä, kun maassa voimistui šaahin vastainen mieliala. Irakin hallitsija Saddam Hussein karkotti Khomeinin Irakista lokakuussa 1978. Khomeini siirtyi Ranskaan Pariisin esikaupungin Neauphle-le-Château’hun ja äänitti siellä kasetille viestejä, joita hänen kannattajansa esittivät iranilaisille. Iranissa puhkesi suuria mielenosoituksia, lakkoja ja levottomuuksia vuoden 1978 lopulla, ja šaahi pakeni maasta tammikuussa 1979. Khomeini saapui maan pääkaupunkiin Teheraniin 1. helmikuuta 1979 Iranin vallankumouksen johtajan asemassa. Hän nimitti neljä päivää myöhemmin maahan uuden hallituksen ja muutti itse Qomiin maaliskuun alussa. Joulukuussa 1979 järjestetyssä kansanäänestyksessä Iran otti käyttöön uuden perustuslain ja siitä tuli islamilainen tasavalta, jonka elinikäinen poliittinen ja uskonnollinen johtaja Khomeini oli.

title: Ardabīl (provinssi)

text: Ardabīl () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee Iranin luoteisosassa Azerbaidžanin vastaisella rajalla ja kuuluu maan pienimpiin provinsseihin (17 800 km²). Ardabīlin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 1,2 miljoonaa. Sen pääkaupunki on noin 418 000 asukkaan Ardabīl (2006). Provinssi jakaantuu yhdeksään piirikuntaan.

title: Maragheh

text: Maragheh (; joskus muodossa "Maragha" tai "Maraghe", tai jopa "Maraqeh") on kaupunki Iranin Itä-Azerbaidžanin provinssissa, noin 495 kilometriä pääkaupunki Teheranista länsiluoteeseen.

title: Sari (Iran)

text:
Sari (mazandaraniksi ساری Səri, ساری Sārī) on Māzandarānin provinssin pääkaupunki Iranissa. Se sijaitsee Pohjois-Iranissa Elbursvuorten pohjoisrinteellä ja lähellä Kaspianmeren etelärantaa. Sarin kaupungin pinta-ala on 5 089 neliökilometriä. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti 167 602 (1996), 195 882 (2001), 261 293 (2006) ja 296 417 (2011).
Sarilla on pitkä historia. 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri tuhosi paikalla sijainneen kaupungin ja rakennutti uuden. Sassanididynastian aikana Sarista tuli alueellinen pääkaupunki. Myöhemmin mongolit, turkkilaiset, uzbekit ja tataarit valloittivat vuorollaan kaupungin ja sen merkitys väheni.

title: Kerman

text: Kerman, (, myös Behdesīr; Berdeshīr; Berdesīr; Kirmān) on Iranin Kermanin maakunnan pääkaupunki.

title: Zaranj

text: Zaranj () on 10 381 asukkaan kaupunki Lounais-Afganistanissa lähellä Iranin rajaa. Se on myös Nimruzin maakunnan pääkaupunki.

title: Saveh

text: Saveh () on kaupunki Iranin Markazin provinssissa, linnuntietä noin 125 kilometriä pääkaupunki Teheranin hallintokeskuksesta lounaaseen.

title: Bahman Ghobadi

text: Ghobadi syntyi Iranin Kurdistanissa 1969 ja muutti pikkupaikkakunnalta maakunnan pääkaupunkiin perheensä kanssa Irakin–Iranin sotavuosina 1983. Hän kiinnostui valokuvauksesta ja lähti Teheraniin opiskelemaan elokuvaa. Hän kuuli Abbas Kiarostamin suunnittelevan Kurdistaniin sijoittuvaa elokuvaa, otti tähän yhteyttä ja pääsi toisen kuvausryhmän ohjaajaksi ja pieneen rooliin elokuvassa "Tuuli meitä kuljettaa" (Bad ma ra khahad bord, 1999). Myös Mohsen Makhmalbafin tytär Samira Makhmalbaf roolitti Ghobadin yhdeksi kiertokoulunopettajaksi Kurdistaniin sijoittuvaan elokuvaansa "Liitutaulut" (Takhté siah, 2000).

title: Malayer

text: Malayer, () on kaupunki Iranin Hamadanin provinssissa, linnuntietä noin 63 kilometriä provinssikeskus Hamadanista eteläkaakkoon ja noin 284 kilometriä pääkaupunki Teheranista länsilounaaseen.

title: Teheran (provinssi)

text: Teheran () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Provinssin pääkaupunki on Iranin pääkaupunki Teheran.

title: Kermān (provinssi)

text: Kermān () on yksi Iranin 31 provinssista. Se on Iranin toiseksi suurin provinssi 180 726 neliökilometrin pinta-alallaan (11,10 % Iranin maapinta-alasta). Provinssin pääkaupunki on Kerman.

title: Piranshahr

text: Piranshahr tai Piranshar (, ) on Iranin Länsi-Azerbaidžanin provinssissa sijaitseva kaupunki ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki.

title: Šahrokh

text: Šahrokhin valtakausi oli muuten pitkä ja poikkeuksellisen rauhallinen. Šahrokh teki myös isäänsä selvemmän eron mongoliperinteeseen. Timur oli esiintynyt Tšingis-kaanin seuraajana, mutta Šahrokh pyrki legitimoimaan valtaansa islamilaisen poliittisen teorian kautta. Hän ei myöskään siirtynyt isänsä pääkaupunki Samarkandiin, vaan piti pääkaupunkinaan Heratia nykyisessä Afganistanissa. Šahrokh ja hänen vaimonsa Gouharšad tulivat tunnetuiksi taiteen ja arkkitehtuurin tukijoina. Pääkaupunki Herat veti puoleensa oppineita, taiteilijoita ja käsityöläisiä. Šahrokh kuoli 12. maaliskuuta 1447 Fishawandissa nykyisessä Iranissa. Hänen seuraajakseen nousi hänen poikansa Ulugh Beg. Timuridien valtakunta ei jäänyt Šahrokhin jälkeen pitkäikäiseksi, vaan 1400-luvun loppuun mennessä se oli hajonnut useiden eri sukuhaarojen hallitsemiin osiin.

title: Khūzestān

text: Khūzestān (, aiemmin myös Arabistan) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa Irakin vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Ahvāz.[1]


query: Mikä on suurin sypressikasvi?

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit (Cupressaceae)[1] on havupuihin kuuluva paljassiemenisten kasvien heimo. Heimoon kuuluu 28–32 sukua ja noin 115–142 lajia, joita esiintyy laajalti sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla. Kaikki heimon edustajat ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Monimuotoiseen heimoon kuuluu sekä maanmyötäisesti kasvavia varpuja että hyvinkin suurikokoisia puita, joiden joukossa ovat sekä maailman suurikokoisin puulaji, mammuttipetäjä, että maailman korkeimmaksi kasvava puulaji, jättiläispunapuu. Sypressikasvien tyypillisiä piirteitä ovat versojen ja puuaineksen tuoksuvuus, kokonaisena lehtineen karisevat versot sekä monimuotoiset lehdet, jotka ovat tyypillisesti nuorilla kasveilla neulasmaisia ja vanhemmiten suomumaisia.[2][3][4]

title: Sypressikasvit

text: Monien heimon lajien sydänpuu on hyvin lahonkestävää ja soveltuu käytettäväksi ulkorakenteisiin ja -kalusteisiin sekä erityisesti maaperän kanssa kosketuksissa oleviin rakenteisiin, kuten aitojen tolppiin. Monien heimon lajien puuainesta arvostetaan myös sen tuoksun vuoksi. Sypressikasvien puuta käytetään monipuolisesti rakentamiseen, katteisiin, kalusteisiin ja esineisiin lyijykynistä ruumisarkkuihin.[3]

title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit ovat jättiläispunapuun tavoin suuria ja suorarunkoisia puita. Jotkin heimon edustajat, kuten useat katajat, ovat pensasmaisia. Monilla heimon edustajilla tumma sydänpuu erottuu selvästi vaaleasta pintapuusta. Kausivihannat suosypressit varistavat lehtensä talven tai kuivan kauden ajaksi.

title: Sädesypressit

text: Sädesypressit ("Callitris") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu noin 15 lajia. Suvun edustajat ovat ainavihantia pensaita tai puita, joita esiintyy luonnonvaraisena Australiassa ja Uudessa-Kaledoniassa. Sädesypressien sekä läheisten "Actinostrobus"- ja "Neocallitropsis"-sukujen lehdet ja käpysuomut ovat asettuneet säteittäisesti, toisin kuin lähes kaikilla muilla sypressikasveilla, joilla ne ovat vastakkaisesti tai kierteisesti.

title: Sypressikasvit

text: Kukinnot jakaantuvat erillisiin yksineuvoisiin hede- ja emikukintoihin. Sypressikasvit ovat useimmiten yksikotisia, mutta jotkin lajit, kuten monet katajat, ovat kaksikotisia. Kukinnot kehittyvät tavallisesti sivuversojen kärkisilmuista.[2]

title: Sypressikasvit

text: Suurin osa suvuista on ainavihantia. Yksittäiset lehdet säilyvät tavallisesti oksilla 3–5 vuotta, mutta joissakin tapauksissa jopa 12 vuotta. Kiinanpunapuut, suosypressit ja deltasypressit ovat tavallisesti kausivihantia ja pudottavat sivuversonsa ja lehtensä vuosittain.[3]

title: Sypressikasvit

text: Cupressoideae on sypressikasvien alaheimoista runsaslajisin, monimuotoisin ja laajimmalle levinnyt. Sen ja koko heimon suurin suku on katajat (Juniperus), johon kuuluu noin 67 lajia.[8]

title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit voivat lisääntyä kasvullisesti erilaisten leviäimien avulla.[14] Tassilinsypressi (Cupressus dupreziana) lisääntyy ainutlaatuisesti havupuiden keskuudessa apomiksin avulla.[18]

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit jaetaan seitsemään alaheimoon ja 28–32 sukuun. Seuraava kaavio esittää suvut alaheimoineen ja niiden sukulaisuussuhteet.[3] Tähdellä merkittyjä sukuja eivät kaikki tutkijat hyväksy omiksi suvuikseen.[23][24]

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne voivat olla puita, pensaita tai varpuja.[2][3] Suurimmat puista voivat kasvaa yli sadan metrin korkeuteen,[2] ja heimoon kuuluvat sekä korkein tunnettu puuyksilö, yli 115 metriä korkea jättiläispunapuu (Sequoia sempervirens),[5] että suurin tunnettu puuyksilö, mammuttipetäjä (Sequoiadendron giganteum), jonka rungon tilavuus on yli 1400 kuutiometriä.[6] Laakakataja (Juniperus horizontalis) on yksi pienikokoisimmista tunnetuista havupuulajeista. Se on maanmyötäisesti suikertava varpu, joka kasvaa harvoin yli kymmenen senttimetrin korkeuteen.[7]

title: Sypressikasvit

text: Monet sypressikasvit ovat taloudellisesti arvokkaita puutavaran lähteinä tai koristekasveina. Useat sypressit, valesypressit ja katajat ovat tärkeitä koristepuita, joista on jalostettu tuhansia lajikkeita koristekäyttöön.[3]

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvien hedekävyt ovat usein hyvin pieniä. Sypresseillä käpysuomut ovat asettuneet vastakkaisiin pareihin. Mammuttipetäjällä käpysuomut ovat asettuneet kierteisesti. Sädesypresseillä käpysuomut ovat säteittäisesti ja käpy avautuu kärjestään kuin tuppilokota. Katajilla kävyt muuttuvat kypsyessään meheviksi ja marjamaisiksi.

title: Varjostinkuusikasvit

text: Varjostinkuusikasvit ovat havupuihin kuuluvia paljassiemenisiä kasveja. Geneettisten tutkimusten perusteella niiden lähimmät sukulaiset ovat sypressikasvien (Cupressaceae) ja marjakuusikasvien (Taxaceae) muodostama kladi. Vanhemmissa luokituksissa 1900-luvulla nykyiset varjostinkuusikasvit luokiteltiin tavallisesti suosypressikasvien heimoon (Taxodiaceae), jonka kasvit ovat sittemmin varjostinkuusia lukuun ottamatta siirretty genetiikan nojalla sypressikasvien heimoon.

title: Deltasypressi

text: Deltasypressi ("Glyptostrobus pensilis") on havupuulaji, joka kuuluu deltasypressien ("Glyptostrobus") sukuun sypressikasvien ("Cupressaceae") heimossa. Se on vanhan, jo liitukautisista fossiileista tunnetun sukunsa ainoa nykyisin elävä laji. Suurin osa Kaakkois-Aasian jokisuistoissa kasvavan deltasypressin alkuperäisistä elinalueista on nykyään maanviljelykäytössä, ja laji luokitellaan nykyisin äärimmäisen uhanalaiseksi. Lähimpien elävien sukulaistensa suosypressien ("Taxodium") tavoin deltasypressi on kausivihanta tai puoliainavihanta havupuu, joka usein pudottaa lehtensä talveksi.

title: Neocallitropsis pancheri

text: "Neocallitropsis pancheri" kuuluu sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae. Sen lähimpiä sukulaisia ovat sädesypressit ja suku "Actinostrobus". Se luokitellaan tavallisesti omaan yksilajiseen sukuunsa, koska se eroaa selvästi käpyjen ja lehtien ominaisuuksiltaan sekä kasvutavaltaan kaikista muista sypressikasveista. Eräät tutkijat ovat kuitenkin ehdottaneet sen siirtämistä sen lähimpien sukulaisten, sädesypressien sukuun.

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat muiden havupuiden tavoin tuulipölytteisiä. Siitepölyhiukkaset varisevat hedekukinnosta ilmaan tuulen vietäväksi.[16] Emikukinnon paljaat siemenaiheet tuottavat kukin pölytyspisaran. Pölytyspisara on siemenaiheen kärjessä sijaitseva nestepisara, johon tuulen mukana leijailevat siitepölyhiukkaset tarttuvat kiinni. Sypressikasveilla siemenaihe ja sen pyöreä pölytyspisara osoittavat tavallisesti ylöspäin. Sypressikasvin pölytyspisara ei tavallisesti ole kosketuksissa kävyn muihin pintoihin, joten siitepölyhiukkasen tulee osua pisaraan suoraan päätyäkseen siemenaiheelle, toisin kuin monilla muilla havupuilla, joilla erittyvä pölytyspisara saattaa poimia mukaansa kävylle aiemmin laskeutuneita siitepölyhiukkasia. Osuttuaan pisaraan heimolle ominainen ilmaonteloton siitepölyhiukkanen vajoaa pisaran nesteeseen, josta se päätyy siemenaiheen nukellukseen pisaran imeytyessä tai haihtuessa. Pölytys tapahtuu siitepölyhiukkasen laskeutuessa nukelluksen pinnalle, jolloin siitepölyhiukkanen kasvattaa nukelluksen pintakerroksen läpäisevän siiteputken, jota pitkin koirassukusolut siirtyvät alkiorakolle hedelmöittämään naarassukusolua.[15][16]

title: Jōmon sugi

text: Jōmon sugi () on erittäin suuri ja vanha puu Yakushiman saarella Japanin Kagoshiman prefektuurissa. Lajiltaan puuyksilö on sugi ("Cryptomeria japonica"), Japanissa kotoperäinen sypressikasveihin kuuluva havupuu. Jōmon sugi on suurin tunnettu lajin edustaja.

title: Sypressikasvit

text: Alaheimossa Cupressoideae on noin kymmenen nykyisin elävää sukua. Suurin osa alaheimon lajeista esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita tai pensaita. Lehdet ovat asettuneet vastakkaisesti tai säteittäin. Myöhäislehdet ovat yleensä johteisia ja suomumaisia.[27]

title: Neulanen

text: Kaikki havupuiden lehdet eivät ole kapeita neulasia. Esimerkiksi monilla sypressikasveilla (Cupressaceae) ja podokarpuskasveilla (Podocarpaceae) on suomumaisia lehtiä, kun taas joillakin podokarpuskasveilla ja kaureilla ("Agathis") on leveämpiä, usein suikeita tai soikeita lehtiä. Sypressikasveilla, kuten esimerkiksi monilla katajilla ("Juniperus"), nuorten kasvien varhaislehdet ovat usein kapeita neulasia, mutta vanhempien kasvien myöhäislehdet ovat suomumaisia.

title: Sypressikasvit

text: Juuristo koostuu tavallisesti sekä suurista puuvartisista juurista että niissä kasvavista ohuista sienijuurista eli mykorritsasta. Sypressikasvien sienijuuret ovat tyypiltään juuriston solujen seinämät läpäiseviä keräsienijuuria eli arbuskelimykorritsaa.[3]

title: Sypressikasvit

text: Heimon suvullisen lisääntymisen kiertoon kuuluu kaikkien siemenkasvien tavoin sukupolvenvuorottelu, jossa varsinainen kasvi eli sporofyytti lisääntyy suvuttomasti tuottamalla kukinnoissaan itiöitä, jotka kehittyvät kukinnon sisällä suvullisesti lisääntyviksi gametofyyteiksi. Sypressikasveilla siitepölyhiukkasen muodostava koirasgametofyytti kehittyy sporofyytin hedekukinnon eli hedekävyn pölylokerossa, kun taas alkiorakon muodostava naarasgametofyytti kehittyy sporofyytin emikukinnon eli kävyn siemenaiheessa.[15]

title: Sypressikasvit

text: Ennen 2000-luvun molekyylibiologisia geneettisiä tutkimuksia sypressikasveihin luettiin kuuluvaksi yleensä vain nykyiset alaheimot Cupressoideae ja Callitroideae. Muiden alaheimojen lajit luokiteltiin omaan heimoonsa suosypressikasvit (Taxodiaceae). Lisäksi suosypressikasvien heimoon yleensä luokiteltiin kuuluvaksi varjostinkuusi (Sciadopitys verticillata), joka nykyään luokitellaan omaan yksilajiseen heimoonsa varjostinkuusikasvit (Sciadopityaceae).[3][25]

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat havupuihin kuuluvia paljassiemenisiä kasveja. Yleisesti kaikki nykyisin elävät havupuut luokitellaan lahkoon Pinales, mutta sypressikasvien heimo on toisinaan luokiteltu myös erilliseen Cupressales-lahkoon.[21] Sypressikasvien lähimpinä elävinä sukulaisina pidetään marjakuusikasvien (Taxaceae) heimoa.[22] Sypressikasvien heimon tyyppisuku on sypressit (Cupressus).[2]

title: Sypressikasvit

text: Siemenet kehittyvät hedelmöityksen jälkeen emikukintoon eli käpyyn. Useimmat sypressikasvit ovat tuulilevintäisiä, ja sen vuoksi siemenet ovatkin tyypillisesti lenninsiivellisiä. Joidenkin heimon edustajien siemenet ovat kuitenkin siivettömiä, ja leviävät muilla menetelmillä. Katajat (Juniperus) ovat eläinlevintäisiä. Katajien siemenet päätyvät lintujen elimistöön kun ne syövät katajien meheviä käpyjä. Siemenet selviävät yleensä linnun ruoansulatuksesta vahingoittumattomina ja leviävät uusille alueille lintujen ulosteiden mukana.[3][17]

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Useimmat heimon edustajat ovat ainavihantia, mutta suosypressit (Taxodium), deltasypressit (Glyptostrobus) ja kiinanpunapuut (Metasequoia) ovat kausivihantia varistaen lehtensä talven tai kuivakauden ajaksi.[2] Useimmat sypressikasvit ovat yksikotisia, jolloin erilliset hede- ja emikukinnot kehittyvät samaan kasviyksilöön, mutta jotkin, kuten monet katajat (Juniperus), ovat kaksikotisia, jolloin kukinnot muodostuvat erillisiin hede- ja emikasveihin.[2][3] Sypressikasvit ovat usein pihkaisia ja tuoksuvia.[2] Pihkatiehyitä on usein sekä varressa että lehdissä.[4]

title: Sädesypressit

text: Sädesypressit kuuluvat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae. Niiden lähimpiä sukulaisia ovat monia sädesypressejä ulkoisesti hyvin paljon muistuttava suku "Actinostrobus" sekä omaan yksilajiseen sukuunsa kuuluva "Neocallitropsis pancheri". Osa tutkijoista on ehdottanut kummankin näistä suvuista lajien sisällyttämistä sädesypresseihin. Näille kolmelle suvulle on yhteistä säteittäinen lehtien ja käpysuomujen asento, siinä kun lähes kaikilla muilla sypressikasveilla ne ovat vastakkaisesti tai kierteisesti.

title: Mammuttipetäjä

text: Mammuttipetäjä ("Sequoiadendron giganteum") on sypressikasvien heimoon kuuluva puulaji. Se on tilavuudeltaan maailman suurin puu sekä yksi maailman pitkäikäisimmistä puulajeista. Korkeimman mammuttipetäjän on laskettu olleen 93,6 metriä.

title: Sypressikasvit

text: Sypressikasvit ovat monivuotisia kasveja, jotka voivat elää satoja vuosia. Vanhin tunnettu heimon edustaja on patagoniansypressi (Fitzroya cupressoides), jonka iäksi on määritetty 3622 vuotta.[12] Myös mammuttipetäjästä (Sequoiadendron giganteum) tunnetaan yli 3000 vuotta vanhoja yksilöitä.[13] Useat sypressikasvit voivat lisääntyä sekä suvullisesti että suvuttomasti kasvullisesti.[14]

title: Katajat

text: Katajat ("Juniperus") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu yli 50 lajia. Katajat ovat ainavihantia pensaita tai puita. Suku on lajimäärältään sypressikasvien heimon suurin ja kaikista havupuusuvuista laajimmalle levinnyt. Sen edustajia esiintyy luonnonvaraisena laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla arktisilta alueilta Väli-Amerikkaan ja trooppiseen Afrikkaan, missä yksi laji esiintyy luontaisena myös päiväntasaajan eteläpuolella. Kaikista muista sypressikasveista poiketen katajien toisinaan ”marjoiksi” kutsutut kävyt muuttuvat kypsyessään meheviksi ja houkuttavat siemeniä levittäviä lintuja.

title: Havupuut

text: Myös havupuuheimojen lukumäärästä on eroavia näkemyksiä. Esimerkiksi rypälekuusten suku (Cephalotaxus) voidaan erottaa marjakuusikasveista erilliseksi Cephalotaxaceae-heimoksi, tai lapakkapuiden suku (Phyllocladus) voidaan erottaa podokarpuskasveista Phyllocladaceae-heimoksi. Lisäksi nykyisen sypressikasvien heimon suvut jaettiin yleisesti sypressikasvien heimoon ja suosypressikasvien heimoon (Taxodiaceae), kunnes geneettiset tutkimukset osoittivat jaon perusteettomaksi.[1][31]


query: Missä oli Suomen ensimmäinen teatteri?

title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomalaisen teatterin historia alkaa Turun akatemian vihkiäisistä vuonna 1640. Opiskelijoista koottu teatteriryhmä esitti saksalaisen ylioppilaskomedian Studentes, ja se on ensimmäinen tiedossa oleva teatteriesitys Suomessa.[1]

title: Pori

text: Teatteritaiteella on Porissa pitkät perinteet, sillä Suomen ensimmäinen suomenkielinen ammattiteatteri aloitti toimintansa juuri Porissa vuonna 1872. Nykyisin tuo teatteri kantaa nimeä Suomen Kansallisteatteri, ja sijaitsee Helsingissä. Tunnetuin Porin nykyisistä teattereista on Porin Teatteri, joka muodostettiin vuonna 1931 kun Porin Näyttämö ja Porin Työväen Teatteri yhdistettiin. Sen lisäksi Porissa on useita muitakin teattereita, kuten Rakastajat-teatteri.

title: Finnkino

text: Kauppakeskus Itikseen avattiin Suomen ensimmäinen Imax-teatteri 30. marraskuuta 2018. Siinä on 14 x 24 metrin kangas, joka on pinta-alaltaan Suomen suurin. Teatterissa on laserprojektorit ja 12-kanavainen äänijärjestelmä. Imax-teatterin lisäksi Itiksen elokuvateatterikeskuksessa on kahdeksan salia.

title: Antti Törneroos

text: Törneroos oli kotoisin Iitin Koskenniskan Hautalasta, hänen isänsä oli talollinen Juho Aataminpoika ja äitinsä Liisa Jaakontytär. Törneroos oli suomenkielisen kirjallisuuden ensimmäisen nousukauden runoilija ja teatteri- ja oopperatekstien suomentaja. Kotipaikkakunnan pappi kannusti älykästä Anttia Heinolaan kouluun. Koska hänellä ei vielä ollut ruotsinkielistä sukunimeä, joka silloin vaadittiin kouluun menevältä, koulun rehtori antoi hänelle nimen Törneroos. Heinolasta Törneroos siirtyi Porvoon lukioon ja valmistui sittemmin Helsingin yliopistosta maisteriksi pääaineenaan suomen kieli. Törneroos tuli tunnetuksi taitavana suomen kielen runomuodon kehittäjänä. Hän suomensi näytelmiä ja oopperoita ja mahdollisti näin osaltaan suomalaisen teatterin ja oopperan synnyn. Suomalaisen teatterin ensimmäinen esitys 1872 oli Tuokon laatima kuvaelma. Tuokko on sanoittanut "Työväen marssin".

title: Kino Tapio

text: Elokuvateatteri Kino Tapio Joensuussa on yksi Suomen vanhimmista alkuperäisessä käytössä toimivista elokuvateattereista. Se on toiminut vuodesta 1927. Teatterin alkuperäinen nimi on "Oy Elävienkuvien Teatteri Tapio". Sen ensimmäinen esitys oli 29. marraskuuta 1927 Uuno Eskolan ohjaama "Ei auta itku markkinoilla".

title: Trubaduuri (Verdin ooppera)

text: Trubaduuri (, ) on Giuseppe Verdin säveltämä nelinäytöksinen ooppera, jonka libreton ovat kirjoittaneet Leone Emanuele Bardare ja Salvatore Cammarano. Ooppera perustuu Antonio García Gutiérrezin näytelmään "El Trobador". Se sai ensiesityksenä Rooman "Teatro Apollossa" 19. tammikuuta 1853. Trubaduuri on tiettävästi myös ensimmäinen suomen kielellä esitetty ooppera: Suomalainen seura järjesti sen esityksen suomeksi Arkadia-teatterissa vuonna 1870 ja Suomalainen teatterissa sen ensi-esitys oli 19. joulukuuta 1873.

title: Imax

text: Imax-teattereita oli vuonna 2006 yhteensä 265 maailman 38 maassa.[1] Nopeimmin kasvava markkina on Kiina, jossa niitä kesäkuussa 2016 oli jo yli 300, eli enemmän kuin koko maailmassa vuosikymmen aiemmin[2]. Suomessa ei toimi yhtään varsinaista Imax-teatteria, mutta Tiedekeskus Tietomaan teatteri Oulussa esittää Imax-elokuvia ns. 8/70-laitteistolla. 8/70-esityskopioiden kuvanlaatu ei aivan vastaa "täysikokoista" Imaxia mutta ylittää huimasti esimerkiksi 35 mm:n filmin. Marraskuussa 2017 kuitenkin ilmoitettiin, että Helsingin Itikseen rakennettavaan ja syksyllä 2018 avattavaan uuteen Finnkinon teatteriin tulee Suomen ensimmäinen Imax-teatterisali.[6]

title: Tampere

text: Tampereella toimii useita teattereita sekä Tampereen ooppera. Ammattilaisteattereita Tampereella on yhteensä kymmenen. Suurimmat teatterit ovat Tampereen Teatteri ja Tampereen Työväen Teatteri.[135] Tampereen Työväen Teatteri aloitti vuonna 1901 ja Tampereen Teatteri 1904. Ne ovat Suomen vanhimpia taidelaitoksia. Tampereen Teatterin pitkäaikaisimpia johtajia ovat olleet Eino Salmelainen ja Rauli Lehtonen ja Tampereen Työväen Teatterin Kosti Elo, Eino Salmelainen ja Lasse Pöysti.[136] Tampereen Työväenteatteri oli vuonna 2015 kävijämäärältään Suomen neljänneksi ja Tampereen Teatteri Suomen kuudenneksi suoistuin teatteri. Tampereen komediateatteri puolestaan on suurimpia pienteattereita.[137]

title: Ahaa Teatteri

text: Ahaa Teatteri sai vuonna 2008 laatuaan ensimmäisen Suomen Teatterit ry:n ja Lasten Päivän Säätiön jakaman lastenteatteripalkinnon. Vuoden 2010 alusta Ahaa Teatteri on ollut Suomen Teatterit ry:n jäsenteatteri.

title: Tukkijoella (näytelmä)

text: "Tukkijoella" pysyi myöhemmin Kansallisteatteriksi nimensä muuttaneen teatterin ohjelmistossa lopulta vuosikausien ajan, niin että sadas esitys oli syyskuussa 1904 ja kolmassadas vuonna 1928, jolloin ensi-iltaan tuli myös näytelmän ensimmäinen elokuvasovitus. Kansallisteatteri esitti näytelmää myös kiertueillaan muualla Suomessa, ja näin se levisi nopeasti muidenkin suomalaisten teatterien ohjelmistoon. Tampereen Teatterissa se sai ensi-iltansa vuonna 1904 ja seuraavaksi Viipurin Työväen Teatterissa 1910. Virossa näytelmä tuli tunnetuksi vuonna 1915, kun Hilma Rantanen-Pylkkänen ohjasi sen Estonia-teatterissa nimellä "Parvepoisid". Vuoden 1918 sisällissotaan mennessä näytelmän olivat ottaneet ohjelmistoonsa myös Suomalainen Maaseututeatteri Viipurissa, Koiton Näyttämö Helsingissä sekä Tampereen ja Jyväskylän työväenteatterit. Ruotsinkielinen käännös "Stockflötarna" tuli ensi-iltaan Helsingin Svenska Teaternissa kesäkuussa 1934, mutta näytelmä ei saanut suurta suosiota ja sitä esitettiin vain viidesti.

title: Teatterimuseo

text: Museon arkistossa on noin 880 hyllymetriä teatteri- ja tanssialan toimijoiden henkilöarkistoja sekä teattereiden ja erilaisten teatteriin liittyvien yhdistysten arkistoja. Kattavimmin arkistossa on toimintansa lopettaneiden tai toisiin yhdistettyjen teattereiden aineistoja. Tampereen Työväen Teatteri oli ensimmäinen edelleen toimiva teatteri, joka lahjoitti aineistonsa arkistoon. Lisäksi museon arkistosta löytyy teattereiden käsiohjelmia, julisteita sekä teatteri- ja tanssitaiteen lehtileikekokoelma, joka sisältää teatteriesitysten lehtiarvostelut vuosilta 1923−2010. Audiovisuaalisessa arkistossa kuvatallenteita on yli 600 kappaletta ja äänitteitä saman verran erilaisissa tallennusmuodoissa.

title: Edvard Himberg

text: Syksyllä 1872 hän siirtyi Kaarlo Bergbomin samana kevään perustamaan Suomalaiseen Teatteriin, joka oli ensimmäinen suomenkielinen ammattiteatteri ja nykyisen Suomen Kansallisteatterin edeltäjä. Himberg oli mukana sen ensimmäisessä näytännössä, joka järjestettiin Porin Hotelli Otavassa lokakuussa 1872. Suomalaisen Teatterin asettuttua pysyvästi pääkaupunkiin, esiintyi Himberg puheosaston lisäksi myös sen lauluosastolla eli Suomalaisessa Oopperassa.

title: Suomen Kansallisteatteri

text: Pian tämän jälkeen uusi suomenkielinen ammattiteatteri perustettiin Helsingissä Kaarlo Bergbomin johdolla. Hänestä tuli myös sen ensimmäinen johtaja. Kieliriitojen repimän Helsingin sijaan Suomalainen Teatteri päätti aloittaa toimintansa Porissa. Se oli varakas kauppakaupunki, jossa suomen- ja ruotsinkielinen väestö tulivat keskenään hyvin toimeen. Lisäksi Porissa oli erilaista näyttämötoimintaa harrastettu jo vuosikymmenten ajan ja kaupungissa oli myös valmiina esiintymistilat Hotelli Otavan yläkerran salissa. Suomalaisen Teatterin ensimmäinen näytäntö esitettiin Hotelli Otavan tiloissa 13. lokakuuta 1872. Loppuunmyydyn tilaisuuden aloitti prologi Alkajaisnäytelmä, jota seurasivat J. L. Runebergin runosta Pilven veikko mukailtu kuvaelma sekä Sakari Topeliuksen näytelmät Saaristossa ja Sotavanhuksen joulu. Tilaisuus päättyi orkesterin soittamaan Maamme-lauluun. Näytännön jälkeisellä juhlaillallisella pitivät puheita muun muassa tehtailija Antti Ahlström sekä valtiopäivämies Edvin Avellan.[5] Teatterin ensimmäisiä näyttelijöitä olivat August Aspegren, Bruno Böök, Selma Heerman, Edvard Himberg, Amanda Kaarlonen, Ismael Kallio, Aukusti Korhonen, Lydia Lagus, Benjamin Leino, Arthur Lundahl, Salida Savolainen, Aurora Toikka, Selma Tötterman ja Oskari Vilho.[6]

title: Suomen kirjallisuus

text: Ensimmäinen kokonaan taiteilijankutsumukselleen elänyt suomalainen kirjailija oli Aleksis Kivi, joka oli samalla ensimmäinen huomattavaa menestystä saavuttanut suomeksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Tämän vuoksi häntä voidaan pitää suomalaisen kirjallisuuden isänä. Suomalaisen teatterin perustaja ja ensimmäinen johtaja K. J. Bergbom kirjoitti näytelmiä ja novelleja, runoilija Tuokko eli A. J. Törneroos käänsi useita vieraskielisiä teoksia suomeksi, ja novellikirjailijat K. J. Gummerus, Samuli Suomalainen, ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija Theodolinda Hahnsson sekä historiallisten näytelmien ja romaanien kirjoittaja E. F. Jahnsson tyydyttivät suuren yleisön kirjallisia tarpeita omalla tuotannollaan. Muutamilla aloilla huomattiin jo siirtymistä realistisempaan kuvaustapaan päin, esimerkiksi Pietari Päivärinnan ja J. H. Reijosen teoksissa.[23]

title: Porin Teatteri

text: Teatterin ravintolatilat valmistuivat jo ennen rakennuksen vihkiäisiä. Ensimmäinen illanvietto järjestettiin 3. marraskuuta. Erikoisuutena ravintolassa oli lontoolaisen yrityksen asentama 86 hehkulampun sähkövalaistus, joka oli tiettävästi Suomen toinen sähköllä valaistu rakennus kahta vuotta aikaisemmin Tampereella sijaitsevan Plevnaan teollisuusrakennuksen jälkeen. Joka tapauksessa Porin Teatteri oli Suomen ensimmäinen sähköistetty teatteritalo.

title: Tarmo Manni

text: Kevättalvella 1948 Suomen Kansallisteatterin johtaja Eino Kalima otti Manniin yhteyttä houkutellakseen hänet liittymään teatterin riveihin. Seuraavana syksynä alkoi Mannin yli neljä vuosikymmentä kestänyt ura Kansallisteatterissa. Hänen ensimmäinen kappaleensa ”Suomen päänäyttämöllä” oli Gerard Savoryn komedia "Salaperäiset vieraat". Kaliman Anton Tšehov -projekti toi Mannille suuria rooleja sekä upean vastanäyttelijän, Eeva-Kaarina Volasen. Syksyllä 1948 "Kansalliseen" siirtyi Ruotsalaisesta teatterista Mannin hyvä ystävä Kyllikki Forssell.

title: Eero Mantere

text: Kaupunginteatterin perustamisen yhteydessä nimitettiin uutta teatteria johtamaan 11-jäseninen teatterilautakunta, jonka puheenjohtajaksi Eero Mantere valittiin. Näin Mantere otti henkilökohtaisesti vastuun synnyttämänsä Kaupunginteatterin toiminnan käynnistämisestä. Uuden teatterin ensimmäiseksi pääjohtajaksi kiinnitettiin Jorma Nortimo Suomen Kansallisteatterista ja hänen avukseen nimitettiin kaksi pitkän teatteriuran Turussa tehnyttä ohjaajaa, Hemmo Airamo ja Toivo Hämeranta. Kaupunginteatterin ensimmäinen ensi-ilta oli syyskuussa 1946 ja näytelmä oli Shakespearen Myrsky. Tilaisuudessa Turun kaupunginorkesteri esitti Finlandian ja kaupunginjohtaja Eero Mantere avasi uuden teatterin puheella.

title: Teatteri (rakennus)

text:
Ensimmäinen tunnettu sisäteatteri oli Ateenaan noin vuonna 440 eaa. rakennettu Perikleen odeion. Se oli neliönmuotoinen rakennus, jonka näyttämö oli keskellä katsomoita. Teatteriin mahtui mahdollisesti noin 4 000 katsojaa, joskin moni heistä joutui istumaan pylvään takana eikä paikkaa luultavasti käytetty ensisijaisesti teatteriesityksiin. 300-luvulla eaa. tunnetuimpaan muotoonsa rakennetun Dionysoksen teatterin katsomo oli tehty kivestä, ja se oli puoliympyrän muotoinen. Tästä muodosta tuli teatterien malli seuraavaksi 500 vuodeksi.
Roomalaiset rakensivat teatterinsa aluksi puusta. Ne olivat hyvin koristeellisia, kolmikerroksisia, ja niihin kerrottiin mahtuneen jopa 80 000 katsojaa. Vasta 55 eaa. Rooman kaupunkiin rakennettiin ensimmäinen kivestä tehty teatteri, josta tuli myöhempien roomalaisten ulkoilmateatterien malli. Roomalaisten korotetut näyttämöjen takaosat olivat noin metrin korkuiset ja selvästi matalampia kuin kreikkalaisten. Ajanlaskun kolmen ensimmäisen vuosisadan aikana lukemattomista Rooman valtakunnan alueen teattereista muokattiin roomalaisvaikutteiset. Rooman valtakunnan hajottua teatterit hylättiin ja niitä käytettiin kivilouhoksina tai linnoituksina.

title: Milja Sarkola

text: Sarkola valmistui ohjaajaksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2006. Hän toimi Teatteri Takomon taiteellisena johtajana yhdessä Pauliina Feodoroffin kanssa vuosina 2008–2012. Hän on ohjannut useita näytelmiä eri näyttämöille sekä suomeksi että ruotsiksi. Hänen ensimmäinen oma näytelmänsä, "Perheenjäsen", sai ensi-iltansa Teatteri Takomossa 2011. Sarkola paitsi kirjoitti myös ohjasi teoksen. "Perheenjäsen" palkittiin Thalia-palkinnolla.

title: Forssan historia

text: Vuonna 1900 Forssaan perustettiin Suomen ensimmäinen maaseudulla toiminut oppikoulu, joka jatkaa edelleen toimintaansa Forssan yhteislyseona. Vuonna 1906 Forssaan perustettiin myös Suomen ensimmäinen maaseutuelokuvateatteri. Nykyisin samassa rakennuksessa toimiva Elävienkuvien teatteri markkinoi itseään Euroopan vanhimpana edelleen toimivana elokuvateatterina. Kuitenkin rakennus on ollut 1930-luvulta 2000-luvun alkuun muussa käytössä, ja sitä ennen 1990-luvun tyhjillään.

title: Autolla Nepaliin – Unelmien elokuva

text: "Autolla Nepaliin – Unelmien elokuvan" joukkorahoittajien kiitosnäytös oli 25. huhtikuuta 2014 Tampereen helluntaiseurakunnassa. Teatteriensi-illan elokuva sai 28. marraskuuta 2014, ja se on Suomen ensimmäinen täysin joukkorahoituksella tuotettu teatterielokuva. Elokuvaa levittää teattereihin Black Lion Pictures Oy. Elokuvantekijät ovat ilmoittaneet ohjaavansa saamansa lipputulot kokonaisuudessaan Nepaliin.

title: Ester-Margaret von Frenckell

text: Von Frenckell pääsi ylioppilaaksi 1907, kävi Helsingin musiikkiopiston 1911 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1931, maisteriksi 1932 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1944. Hän toimi Ruotsalaisen teatterin teatterikoulun opettajana vuodesta 1945 ja teatterin arkistonhoitajana vuodesta 1951. Hän oli Suomen ensimmäinen teatterihistorian dosentti ja hän sai professorin arvonimen vuonna 1966. Von Frenckell oli myös Suomen lastenhoitoyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1950 ja ruotsalaisen teatterin hallituksen jäsen vuodesta 1940.

title: Veijo Baltzar

text: Baltzar perusti vuonna 1976 Teatteri Baltzarin, josta kehittyi Pohjoismaiden ensimmäinen ja ainoa ammattimustalaisteatteri Drom. Teatterikorkeakoulun mustalaisteatterikurssista käynnistynyt teatteri sai nopeasti ammattiteatterin statuksen. Teatterikeskus myönsi Dromille Teatteriteko-palkinnon vuonna 1981 . Teatteri esiintyi aktiivisesti eri puolilla Suomea sekä ulkomailla. Veijo Baltzar käsikirjoitti näytelmät ja toimi teatterin opettajana, johtajana sekä ohjaajana. Muita ohjaajia teatteri Dromissa olivat Ilkka Vanne ja Liisa Isotalo, musiikin sävellyksistä vastasi Toni Edelmann. Drom-teatteri loi mustalaisille oman näkökulman ja toi mustalaiskulttuuria näkyväksi ja tunnetuksi valtaväestölle taiteen keinoin, samalla nostaen ja kehittäen mustalaisten tietoisuutta omista juuristaan ja henkisistä lähtökohdistaan. Drom-teatteri muodosti taustan ja juuret nykyään aktiiviselle Drom-yhdistykselle.

title: Kalle Kurg

text: Vuonna 1981 Vanemuine-teatterissa ensi-illan saanut ”Mimeskit” oli ensimmäinen alkuperäinen ja täyspitkä moderni pantomiimiesitys viron teatterin historiassa. Kyseessä oli kolme itsenäistä tanssielementeillä rikastettua musiikkillista esitystä, ”Valo”, ”Seppeleballadi” ja ”Muuttolinnun lento”, joissa osallistui solistien lisäksi myös teatterin balettikuoro. Kalle Kurgilta olivat käsikirjoitus, lavasteet ja ohjaus, musiikin olivat ”Mimeskeille” kirjoittaneet säveltäjät Sven Grünberg ja Lepo Sumera. Esityksen ensimmäinen osa keskittyi sokean ja näkijan suhteelle, toisen pantomiimin keskeinen teema oli pelihenginen ihmisen ”kuolleeksitanssittaminen” ja kolmannes nosti näkyville elävän olennon eksistentiaaliset perusongelmat. Käsitteen "mimesk" loi eritysesti esityksen genreä silmällä pitäen kirjailija Ain Kaalep. ”Mimeskejä” esitettiin paitsi Viroa myös Venäjällä, Latviassa, Liettuassa, Suomessa sekä Belgiassa.

title: Pori

text: Pori on tunnettu mm. Jazz-festivaalistaan, Yyterin hiekkarannoista, Kirjurinluodosta, jääkiekkoseura Porin Ässistä, kaksi mestaruutta Veikkausliigassa 1990-luvulla voittaneesta jalkapalloseurasta FC Jazzista sekä Porin teatterista, joka on ensimmäinen suomenkielinen teatteri.[2] Historiansa aikana Porin kaupunki on palanut yhdeksän kertaa. Suomessa vain Oulu on palanut useammin, kymmenen kertaa.[3][4][5][6]

title: Kulttuuriareena Gloria

text: Elokuvateatteri Gloria avattiin samalla paikalla 8.11.1929. Teatteri oli alansa teknisiä edelläkävijöitä Suomessa. Salissa oli jo sen avajaishetkellä maan ensimmäisten joukossa äänielokuvien näyttämiseen tarvittava tekniikka, ja 1950-luvulla sinne asennettiin Suomen ensimmäinen panorama-kangas. Samalla vuosikymmenellä yleisö saattoi elokuvanäytöksen alkua odotellessa katsoa televisiolähetyksiä aulaan rakennetussa erityisessä katsomossa, ja nauttia virvokkeita Bio-Baarissa, jonka ruokalista edusti aikansa pikaruokaa ja etnistä keittiötä. Ravintolatila toimi samalla galleriana nuorten taiteilijoiden vaihtuville näyttelyille. Teatteri kuului Adams-Filmille, jonka muita teattereita Helsingissä olivat mm. Erottajan Adams sekä Lasipalatsin Rex.

title: Teatteri (rakennus)

text: Suomen tiettävästi ensimmäinen varsinainen teatteritalo rakennettiin Turkuun 1810-luvulla. C. G. Bonuvierin rakennuttama puurakenteinen teatteri kuitenkin tuhoutui Turun suuressa palossa 1827. Sen tilalle pystytettiin uusi puuteatteri. Vuonna Turussa 1839 vihittiin käyttöön uusi tiilirakenteinen teatteritalo, joka on nykyisin Suomen vanhin yhä käytössä oleva teatteritalo ja toimii Turun ruotsalaisen teatterin tyyssijana.

title: Savonlinnan Teatteri

text: Savonlinnassa nähtiin seuranäytelmiä jo 1850-luvulta alkaen, mutta varsinainen ensimmäinen ammattiteatteriesitys nousi teatterin näyttämölle vuonna 1873. Tuolloin kylpylälaitoksen toiminta ja ensimmäiset oopperajuhlat vilkastuttivat Savonlinnan kulttuuri - ja seuraelämää ja toivat vierailijoita kaupunkiin kulttuuripalveluiden äärelle. Myös vierailevia teattereita, kuten Suomalainen Teatteri (nyk. Suomen Kansallisteatteri) ja Suomen Maaseutunäyttämö vierailivat Savonlinnassa 1890-luvun ja 1900-luvun taitteessa. Tästä innoittuneina ryhdyttiin perustamaan Savonlinnalle omaa teatteria. Lukuisista yrityksistä ehkä merkittävin oli Savonlinnan Työväenyhdistyksen Näytelmäseura, joka perustettiin vuonna 1914.

title: Aunuksen Teatteri

text: Aunuksen Teatteri oli yksi kuudesta jatkosodan aikaisesta niin sanotusta sotateatterista. Se perustettiin Puolustusvoimien Ohjelmatoimiston ja Kalle Viherpuun aloitteesta Suomen valtaamaan Itä-Karjalaan marraskuussa 1941. Nurmoilasta, entisestä venäläisten kasarmikylästä, löytyivät sopivat toimitilat. Tarpeistosta suuri osa oli lahjoituksia. Rintamateatterin ensimmäinen esitys oli "Peräkylän profeetta" 30. marraskuuta 1941. Teatteria johti ensin Viherpuu ja myöhemmin Rafael Stenius. Aunuksen Teatterilla oli kymmeniä esiintymispisteitä, suuri osa näytännöistä annettiin kiertueilla.

title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomen vanhin ammattiteatteri, Svenska Teatern, sijaitsee Erottajalla, Helsingin sydämessä. Teatteri sai alkunsa vuonna 1827, kun Helsingin ensimmäinen teatterirakennus valmistui. Pienen puurakenteisen, Esplanadin puistossa nykyisen Mikonkadun tienoilla sijainneen rakennuksen suunnitteli saksalaissyntyinen Carl Ludvig Engel, joka oli suunnittelut suuren osan silloisesta Helsingin keskustasta.


query: Onko Vienanmeri osa Pohjoista jäämerta?

title: Barentsinmeri

text: Barentsinmeren kaakkoinen osa Venäjän Nenetsian rannikon ja Novaja Zemljan eteläosan välillä on nimeltään Petšoranmeri. Etelässä Barentsinmereen aukeaa Vienanmeri, joka on Pohjoisen jäämeren lahti (ajattelutavassa maailmanmeri jaetaan viiteen osaan), mutta jota ei lueta osaksi Barentsinmerta. Barentsinmeren ja Vienanmeren raja kulkee Kaninin niemimaan kärjestä Kuolan niemimaan Svjatyi Nos -niemeen.[1]

title: Vienanmeren–Itämeren kanava

text: Vienanmeren–Itämeren kanava (), lyhyemmin Vienanmeren kanava () on Vienanmeren ja Äänisen yhdistävä kanava Karjalan tasavallassa Venäjällä. Belomorskista lähtevä ja Poventsaan päättyvä kanava on 227 kilometriä pitkä, josta kaivettua kanavaa 48 km, padottua jokea 97 km, säännösteltyä järveä 80 km ja sulkuja 19. Se avattiin liikenteelle vuonna 1933. Kanava lyhentää vesitietä Vienanmereltä Pietariin noin 4 000 kilometriä verrattuna matkaan Pohjoisen jäämeren, Pohjanmeren ja Itämeren kautta. Vaikka kanava päättyy etelässä Ääniseen, vesireitti jatkuu järven kautta Syvärijokea myöten Laatokalle ja sieltä edelleen Nevajokea Itämerelle.

title: Arkangelin alue

text: Alueet kuuluivat noin 1100-luvulta lähtien laajan, Baltiasta Jäämerelle yltäneen Novgorodin tasavallan etupiiriin, vuodesta 1478 yhdistyneeseen Moskovan Venäjään. Tšuudit sulautuivat yhteen slaavilaisten kanssa. Novgorodilaiset tienasivat elantonsa metsästyksellä, kalastuksella ja turkiskaupalla; myöhemmin myös suolankeitolla ja - myynnillä. Erityisen paljon maaomaisuutta Vienanmereltä ja -joelta hankki Boretskin pajarisuku. 1400-luvulla perustettiin arkkienkeli Mikaelin luostari Vienanjoen alajuoksulle nykyisen Arkangelin paikalle, Nikolo-Korlskin luostari nykyisen Severodvinskin paikalle ja Solovetskin luostari Vienanmeren saarille. Novgorodin käskynhaltijan vaimo Maria Boretskaja lahjoitti luostareille suuret maa-alueet.

title: Murmanskin alue

text: Alueen alkuperäisasukkaita ovat saamelaiset. Suomalaiset ja karjalaiset ulottivat eräretkensä Kuolaan eli Turjan niemelle jo 800-luvulta alkaen. Molemmat verottivat turkisten muodossa saamelaisia. Norjalaiset viikingit ulottivat retkensä 900-luvulta alkaen Kuolan rannikolle ja jopa Vienanmerelle. Idästä päin taas novgorodilaiset, päästyään Vienajokea pitkin 1220-luvulla Vienanmeren rannikolle, alkoivat levittää vaikutustaan Jäämerellekin.

title: Maanselkä (vedenjakaja)

text: Maanselkä on eri vesistöalueita erottava korkeahko vedenjakaja-alue. Tavallisimmin Maanselällä tarkoitetaan Pohjois-Suomen kautta kulkevaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Jäämereen laskevat vesistöt. Tämä Maanselkä jatkuu Suomessa myös Kuusamon ja Kainuun alueella, jossa se erottaa Jäämeren lahteen, Vienanmereen laskevat vesistöt Oulujoen ja Pielisen valuma-alueeseen kuuluvista vesistöistä.

title: Grímr Karvaposken saaga

text: Grímr Karvaposken saagassa mainittu Finnmark vastasi alueellisesti nykyistä Norjan Finnmarkin lääniä tai historiallista Ruijan maakuntaa. Saagoissa Finnmarkilla viitataan niin kutsuttujen Finnien asuinsijoihin. Finnit (isl. Finnar) taas tarkoittavat saagoissa yleensä saamelaisia. [7] Gandvíkin, jonne Grímr matkaa, on katsottu viittaavan Vienanmereen. Joissain yhteyksissä on myös esitetty, että sillä olisi voitu tarkoittaa Pohjanlahtea tai Jäämerta, mutta nämä tulkinnat eivät ole saaneet juurikaan kannatusta. Kirjaimellisesti nimi Gandvík tarkoittaa taika-, noita- tai hirviölahtea ja viitannee skandinaavien parissa mahdollisesti olleisiin uskomuksiin alueella elelleistä hirviöistä. Keskiajan islantilaisille Vienanmeri oli todennäköisesti kaukainen ja tuntematon paikka, mikä on saattanut vahvistaa mielikuvaa.[8]

title: Suomen vesiliikenteen historia

text: Vesillä liikkuminen on ollut vuosituhansia tärkeää suomalaisten esivanhemmille. Vesistöt ovat aina olleet osa suomalais-ugrilaisten elämää. Suomalais-ugrilaisten kielten alkukodin sijainti on kiistanalainen, mutta varmuudella ainakin kantasuomalaisen kielimuodon puhujat olivat kiinteästi merten piirissä ja myös liikkuivat merillä. Itämerensuomalaiset kehittyivät Itämeren piirissä, ja tunsivat myös varhain Vienanmeren. Saamelaiset ovat olleet yhteydessä Jäämereen ja Norjanmereen.

title: Tanskansalmi

text: Tanskansalmi (, ) sijaitsee Grönlannin ja Islannin välillä Pohjoisella jäämerellä. Kapeimmalta kohdaltaan salmi on noin 290 kilometriä leveä, pituus eteläsuuntaan noin 483 kilometriä. Kylmä Itä-Grönlannin virta virtaa salmen länsiosassa etelään ja kuljettaa mukanaan jäävuoria, jotka ovat peräisin Pohjoiselta jäämereltä tai Grönlannin mannerjäätiköstä. Islannin lähellä lämpimämmän Irmingerin virran osa virtaa kohti pohjoista.

title: Viikingit

text: Aiemmin rannikon oli saagojen mukaan nähnyt Bjarni Herjolfsson, mutta hän ei ollut pystynyt tutkimaan maata. Lisäksi viikingit tekivät retkiä Jäämerellä, muttei ole todisteita siitä, että he olisivat juurikaan käyneet Vienanmerta ja Kuolan niemimaata idempänä.

title: Arkangelin alue

text: Arkangelin alue rajoittuu pohjoisessa Vienanmereen, koillisessa Nenetsiaan, idässä Komiin, etelässä Kirovin ja Vologdan alueisiin sekä lännessä Karjalan tasavaltaan. Manneralueen lisäksi alueeseen kuuluvat Novaja Zemljan saaret ja Frans Joosefin maa Jäämereltä. Vienanmeren saarista alueeseen kuuluvat Moržovets Mezeninlahdella ja Solovetskin saaret.

title: Isosimppu

text: Isosimppu elää Pohjois-Atlantin molemmilla rannikoilla ja myös siihen rajoittuvilla Jäämeren rannoilla sekä Itämeressä. Euroopassa levinneisyys ulottuu Biskajanlahdelta Huippuvuorille ja Vienanmereen ja Novaja Zemljalle, Amerikassa New Yorkista Grönlantiin ja Hudsoninlahdelle.

title: Vienanlahti

text: Vienanlahti () on yksi neljästä suuresta Vienanmeren lahdesta Luoteis-Venäjällä. Muut ovat Äänislahti lounaassa (etelässä), Kantalahti luoteessa sekä ulompana koillisessa, lähimpänä Vienanmeren suuta oleva Mezeninlahti. Nimitys "Vienanlahti" saatetaan toisinaan sekoittaa Vienanmeren kanssa, sillä koko Vienanmerikin on itse asiassa vain Pohjoisesta jäämerestä etelään työntyvä lahti.

title: Bjarmia

text: Bjarmia (< skand. "Bjarmaland") eli Bjarmien maa on islantilaisissa saagoissa ja eräissä muissa skandinaaviseen traditioon pohjautuvissa keskiaikaisissa lähteissä esiintyvä alue, joka sijaitsi Jäämeren tai Vienanmeren rannoilla.

title: Grönlanninhylje

text: Grönlanninhylje esiintyy vakituisena Pohjois-Atlantin, Jäämeren ja Vienanmeren rannikoilla Kanadan Newfoundlandissa, Grönlannissa, Islannissa, Norjassa ja Venäjällä. Satunnaisesti sitä tavataan Ranskan, Saksan, Skotlannin ja Yhdysvaltojen Virginian rannikkoalueilla. Laji luokitellaan elinvoimaiseksi, eli se ei ole uhanalainen.

title: Meriajokas

text: Meriajokasta tavataan Euroopassa lähes koko rannikkoalueella Välimereltä Atlantille aina Pohjois-Norjaan ja Itämerelle Pohjanlahden eteläosiin saakka. Jäämereltä laji puuttuu lukuun ottamatta Vienanmeren esiintymiä. Laji on levinnyt myös suureen osaa Mustanmeren rannikkoalueita. Afrikassa lajia kasvaa Marokon Atlantin puoleisella rannikolla, mutta se puuttuu lähes kokonaan Välimeren etelärannikolta. Erillinen esiintymä sillä on Välimeren itäisessä pohjukassa. Meriajokas on levinnyt myös Pohjois-Amerikan Atlantin ja Tyynenmeren puoleisille rannikoille sekä muutamille alueille Tyynellämerellä Venäjän kaukoidässä, Japanissa ja Kiinassa.

title: Kjelmøyn keramiikka

text: Tiheimmillään Kjelmøyn keramiikkaa on löydetty samalta alueelta, mistä kansatieteilijät havaitsivat saamelaisasutusta vielä 1700–1800-luvuilla. Keramiikkalöytöjä on tehty myös tämän ydinalueen ulkopuoleltakin. Laajimmillaan leviämisalue rajautuu Itä-Karjalassa ja Kuolassa Vienanmereen, Pohjois-Norjassa Tromssaan asti Jäämereen. Tromssasta etelään aina Trondheiminvuonolle saakka rantojen asukkaat valmistivat Risvikin keramiikkaa, kun taas sisämaassa tehtiin Kjelmøyn keramiikkaa. Niinpä Kjelmøyn keramiikan leviämisalue jatkuu Skandinaviassa Ruotsin Jämtlannin ja Norlannin alueet Norjan Trøndelagiin asti. Suomessa Kjelmøyn keramiikkaa löytyy kaikkialta muualta paitsi aivan lounaisimmasta Suomesta. Venäjällä leviämisalueen eteläinen raja ulottuu Pohjois-Karjalan pohjoisosista Vienanmeren eteläpäähän seuraten Vienanmeren rantoja pohjoiseen ja Kuolaan.

title: Tyynenmerensilli

text: Tyynenmeresillin päälevinneisyys kattaa Pohjoisen Tyynenmeren rannikot Meksikon Baja Californiasta Alaskan ja Beringinmeren kautta Japaniin. Levinneisyysalue ulottuu Jäämeren altaaseen, ja laji esiintyy myös Euroopassa Vienanmeressä ja Barentsinmeressä sekä Karanmeressä.

title: Arkangelin kuvernementti

text: Se oli Euroopan-puoleisen Venäjän kuvernementeista laajin ja ulottui Suomen rajalta Uralille asti. Kuvernementti rajoittui Pohjoiseen jäämereen ja käsitti muun muassa Kuolan niemimaan, Vienan Karjalan ja nykyisen Arkangelin alueen Vienanmeren ympäristössä sekä Nenetsian ja Komin tasavallan alueet.

title: Värriön luonnonpuisto

text: Värriön luonnonpuiston eteläosa kuuluu Vienanmereen laskevan Tuntsajoen ja pohjoisosa Pohjoiseen jäämereen laskevan Nuorttijoen vesialueeseen.

title: Jatulintarha

text: Jatulintarha on kivien reunustama polku, labyrintti, joka johtaa kuvion ulkoreunalta sen keskelle. Jatulintarhoja on ympäri Eurooppaa: Suomessa, Skandinaviassa, Kuolan niemimaalla, Vienanmerellä, Virossa, Saksassa, Englannissa ja Islannissa. Suurin osa jatulintarhoista on rakennettu vasta historiallisella ajalla, vaikka osaa niistä onkin epäilty jopa pronssikautisiksi. Uusimmat jatulintarhat on rakennettu ehkä vasta 1900-luvulla.

title: Kalalokki

text: Kalalokki pesii isossa osassa Eurooppaa sekä Pohjois- ja Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan länsi- ja luoteisosissa. Suomalaiset linnut muuttavat talveksi Länsi-Eurooppaan. Pieni osa talvehtii Suomen rannikoilla. Loppusyksyllä ja talvella tapahtuva selvä muutto lounaaseen on Jäämeren ja Vienanmeren pesimäkantaa.

title: Beaufortinmeri

text: Beaufortinmeri on merialue Luoteisterritorioiden, Yukonin ja Alaskan pohjoispuolella ja länteen Kanadan arktisista saarista. Alue on osa Pohjoista jäämerta. Sen tarkoista rajoista on erilaisia määritelmiä.

title: Alfred Suuri

text: Oppineena miehenä Alfred kokosi lakeja, perusti kouluja ja käännätti latinalaisia kirjoja. Hänen aloitteestaan norjalainen Ottar teki retken pitkin Jäämeren rannikkoa Vienanmerelle asti ja slesvigiläinen Wulfston Suomenlahdelle.

title: Saaga Illugista, Gríðrin kasvattipojasta

text: Illugin saagassa mainitaan kauas pohjoiseen sijoitettu Gandvík, missä oletettiin sijaitsevan myös Bjarmien maan. Paikannimen on katsottu viittaavan Vienanmereen. Joissain yhteyksissä on myös esitetty, että sillä olisi voitu tarkoittaa Pohjanlahtea tai Jäämerta, mutta nämä tulkinnat eivät ole saaneet paljoakaan kannatusta. Kirjaimellisesti nimi Gandvík tarkoittaa taika-, noita- tai hirviölahtea ja viitannee skandinaavien parissa mahdollisesti olleisiin uskomuksiin alueella elelleistä hirviöistä. Keskiajan islantilaisille Vienanmeri oli todennäköisesti kaukainen ja tuntematon paikka, mikä on saattanut vahvistaa mielikuvaa. Illugin saagassa mainitaan miesten lähtiessä paikasta, jonne olivat myrskyn vuoksi ajautuneet (saagan mukaan Gandvíkista), että nämä lähtevät ”Finnmarkista” ("Finnmörk"), jolla on yleensä viitattu Finnar-nimellä tunnetun etnisen ryhmän jäseniin. Termillä on usein viitattu saamelaisiin. Finnmörk taas kattaa jotakuinkin nykyisen Finnmarkin alueen Norjassa.

title: Vesistö

text: Vesistöjä voidaan ryhmitellä myös suurempiin ryhmiin sen mukaan, mihin mereen ne laskevat. Esimerkiksi Suomessa voidaan muodostaa Suomenlahteen, Saaristomereen, Selkämereen, Perämereen sekä Jäämereen ja Vienanmereen laskevista oma ryhmänsä. Atlanttiin virtaa Euroopan vesistä sadealueelta, joka on 65 % maanosan pinta-alasta ja Jäämereen 16 %:n alueelta. Euroopan läpi kulkeekin pohjois-eteläsuuntainen päävedenjakaja, jota Suomessa nimitetään Maanseläksi. Myös laskujoettomia alueita on olemassa. Suhteellisesti eniten niitä on Australiassa. Tyyneenmereen virtaa selvästi vähemmän mantereilta tulevaa vettä kuin Atlanttiin.

title: Pohjoinen jäämeri

text: Nykyinen Pohjoinen jäämeri oli ennen järvi, kunnes Atlantti laajeni ja rikkoi Grönlannin ja Huippuvuoret toisiinsa yhdistäneen kannaksen. Grönlannin ja Huippuvuorten väliin muodostui salmi, joka yhdisti Pohjoisen jäämeren ja Atlantin, muuttaen Pohjoisen jäämeren sisämereksi. Atlantin raskaampi ja suolainen vesi pääsi virtaamaan salmen kautta jäämerelle, jolloin sen pintaan muodostui kevyempi murtovesikerros ja sen alapuolelle raskas syvän veden kerros. Pohjoisen jäämeren ollessa vielä järvi vesi sekoittui kevät- ja syyskierron yhteydessä pohjaan saakka, mereksi muuttumisen jälkeen enää vain ylempään murtovesikerrokseen ja syvät vedet vaihtuivat pelkästään Pohjois-Atlantin puolelta. Syntynyt salmi oli kapea ja sen pohjaa pitkin virtasi jäämerelle vain rajoitetusti Atlantin vettä. Näin ollen syvien vesien vaihtuvuus heikkeni ja muodostui happivajetta, joka nykyään vaivaa Mustanmeren ja Itämeren syvimpiä kerroksia. Pohjoisen jäämeren syntyhistoria on pystytty määrittämään hapettomien pohjasedimenttien iän perusteella.[3]

title: Viikinkien idäntie

text: Skandinaaveja kävi Vienanmerellä, jonka rannoilla sijaitsi tarunomainen Bjarmaland. Jäämeren kautta kulkevan meritien ohella Vienanmerelle vei myös Pohjois-Suomen ja Vienan Karjalan halki kulkeva sisävesi- ja maareitti Oulujoen vesistön ja Vienan Kemin kautta; Ounasjoen–Kemijoen–Kuusamon reitti yhdisti tämän reitin Jäämeren rannikoihin. Näillä sisävesireiteillä liikkui länsisuomalaisia, karjalaisia ja ilmeisesti norjalaisiakin. Pielisen ja Saimaan kautta kulki vielä reitti Oulujärven vesistöstä Laatokalle.

title: Valtameri

text: Pohjoista ja Eteläistä jäämerta ei aina lueta erillisiksi valtameriksi, vaan Pohjoista jäämerta pidetään Atlantin jatkeena, kun taas Eteläisen jäämeren katsotaan olevan vain eteläisin osa Atlanttia, Tyyntämerta ja Intian valtamerta.

title: Vienanmeri

text: Vienanmeri (, ’Valkoinen meri’, ) on Pohjoisen jäämeren lahti Venäjän luoteisosassa. Se rajoittuu lännessä Karjalan tasavaltaan, etelän ja idän puolella Arkangelin alueeseen ja pohjoisessa Kuolan niemimaahan (Murmanskin alue) ja Barentsinmereen.

title: Suursäätila

text: Kylmänä talvena Jäämeren ja Siperian yllä oleva korkeapaine puhaltaa kylmää ilmaa koillisesta Suomeen ja Skandinaviaan, ehkä jopa Keski-Eurooppaan ja Britteinsaarille. Kylmä ilma saattaa tässä säätyypissä kylmetä matkallaan lisää ellei Vienanmereltä tule sumupilvisyyttä mukana. Lauha ilma virtaa Välimerelle ja Grönlannin yli Jäämerelle. Välimeren yli liikkuvat matalat kääntyvät Mustanmeren yli Baltiaan ja Itämerelle.