query: Milloin SDP perustettiin?

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (lyhyemmin sosialidemokraatit,[1] ruots. Finlands Socialdemokratiska Parti,[2] lyhenne SDP, puhekielessä monesti demarit; jäsenlyhenne sd.[3]) on yksi Suomen suurimmista puolueista. SDP perustettiin vuonna 1899 nimellä Suomen Työväenpuolue.

title: Vuoden 1918 kansalaissodan uhrien muistomerkki

text: Hanke valtakunnallisesta punaisten muistomerkistä käynnistyi vuonna 1965. Sitä ajamaan perustettiin Vuoden 1918 Kansalaissodan Muistomerkkitoimikunta ry, jonka johtoon valittu Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) puheenjohtaja Kusti L. Kulo oli myös entinen punakaartilainen.[2][3] Kyseessä oli aluksi pelkästään kansandemokraattisen liikkeen hanke. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) oli jo vuodesta 1961 suunnitellut ”Suomen työväenliikkeen nousun” muistomerkkiä, kun Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) käynnisti kilpailevan hankkeen kansalaissodan muistomerkistä ja pyysi sosiaalidemokraatteja osallistumaan siihen. SDP kieltäytyi aluksi tukemasta väkivaltaista vallankumousta ihannoivana pidettyä muistomerkkihanketta, ja varsinkin puolueen puheenjohtaja Rafael Paasio vastusti siihen osallistumista. Kun SKDL:n eduskuntaryhmä syksyllä 1967 teki aloitteen valtion osallistumisesta muistomerkin kustannuksiin, enemmistö SDP:n eduskuntaryhmästä halusi tukea aloitetta. Pääministeriksi kohonnut Paasio hyväksyi lopulta puolueensa osallistumisen sillä ehdolla, että muistomerkin aiheena olisivat kuolleet sodan uhrit eikä itse vallankumous. Tämän jälkeen hankkeesta tuli koko työväenliikkeen ja valtion yhteinen.[4]

title: Kommunismi Suomessa

text: Sosialismi saapui Suomeen 1800-luvun loppuvuosina, syrjäyttäen käytännössä kokonaan aluillaan olleen wrightiläisen työväenliikkeen. Suomen työväenpuolue perustettiin 1899. Puolueen nimi vaihdettiin Suomen Sosialidemokraattiseksi Puolueeksi vuonna 1903. Samalla se omaksui marxilaisen ohjelman. SDP nousi vuoden 1905 suurlakon myötä Suomen suurimmaksi joukkojärjestöksi ja myös 1906 perustetun eduskunnan suurimmaksi puolueeksi.

title: Kypärämäki

text:
Asuinalueen alkuaikoina selvästi suosituimmat puolueet asukkaiden keskuudessa olivat SDP ja sotien jälkeen toimintansa aloittanut SKDL. SDP sai parhaimmillaan noin puolet alueen äänistä, ja SKDL:n kannatus oli lähes samaa tasoa. Esimerkiksi vuoden 1964 kunnallisvaaleissa SDP sai äänistä 48 %, SKDL 36 %, Keskustan ja Kansanpuolueen vaaliliitto 10 % sekä Kokoomus 6 %. Äänestysaktiivisuus oli 77 %. Kahden vasemmistopuolueen välinen kilpailu oli kovaa, eikä yhteistyötä harrastettu.
Kypärämäessä toimii edelleen aktiivinen sosiaalidemokraattinen työväenyhdistys. Kypärämäen työväenyhdistys (KTY) perustettiin, koska Kypärämäen työläiset olivat sitä mieltä, että Jyväskylän työväenyhdistys (JTY) oli muuttumassa elitistiseksi eikä ajanut tarpeeksi laitakaupungin työväen asioita. Myös Suomen Kommunistisen Puolueen toiminta on Kypärämäessä aktiivista. Yksi neljästä Keski-Suomessa toimivista SKP:n osastoista on Kypärämäen osasto. Kypärämäki ei enää kuitenkaan ole enää yhtä vahvasti vasemmistolainen kaupunginosa kuin aiemmin.

title: Vasemmisto

text: Suomen vasemmistopuolueista vanhin on Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP), joka perustettiin nimellä Suomen Työväenpuolue vuonna 1899 ja omaksui nykyisen nimensä vuonna 1903. Sisällissodan jälkeen 1918 Venäjälle paenneet radikaalit sosiaalidemokraatit perustivat siellä Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP). Punakapinallisten johtamana, valtiojärjestyksen kumoamiseen pyrkivänä se oli Suomessa kiellettynä, kuten myös sen peitejärjestöille Suomen Työväenpuolueelle (alk. Suomen Sosialistinen Työväenpuolue) ja Työväen ja Pienviljelijäin Puolueelle kävi. Suomelle tappiollisen jatkosodan jälkeen 1944 kommunistien johtaman Neuvostoliiton vaatimuksesta oli SKP laillistettava, kunhan se ensin muutti sääntönsä Suomen lain mukaisiksi. SKP:n johdolla perustettiin Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), jonka kautta kommunistit toimivat kunnanvaltuustoissa ja eduskunnassa.[7]

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: SDP (täsmennyssivu)

text: SDP voi tarkoittaa seuraavia:

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: Oulun kaupunginvaltuusto

text: 1926–1936 Antti Jauho (Kansallinen Edistyspuolue)[4] 1939–1961 Otto Karhi (sdp) 1961–1967 Eljas Mikkonen (sdp) 1967 Antero Väyrynen (sdp) 1968 Kauko Hjerppe (skdl) 1969 Esko Helevä (kok) 1970 Veli Kostama (lkp) 1971 Jouko Mäkelä (sdp) 1972 Sakari Kontio (kesk) 1973–1974 Kauko Hjerppe (skdl) 1975–1976 Väinö Aalto (sdp) 1977–1983 Matti Ruokola (kesk) 1984 Eino Laaksonen (kesk) 1985–1988 Seppo Rounaja (kok) 1989–2001 Jorma Seppänen (kok) 2001–2004 Jorma Yypänaho (kok) 2005–2007 Matti Pikkarainen (kesk) 2007–2008 Kyösti Oikarinen (kesk) 2009–2012 Riikka Moilanen (kesk) 2012–2015 Mari-Leena Talvitie (kok) 2015– Juha Hänninen (kok)

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Koreanjindonkoira

text: Ensimmäiset koreanjindonkoirat on rekisteröity Suomessa vuonna 1999 ja näistä koirista on syntynyt yksi pentue vuonna 2001. Seuraavan kerran koreanjindonkoira on rekisteröity Suomessa vuonna 2016 milloin myös perustettiin rodulle yhdistys nimeltä Suomen Koreankoirat Ry. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017.

title: Jääli

text: Vuoteen 1865 saakka paikallishallinto oli maaseudulla järjestetty kirkkopitäjiin, mikä tarkoitti sitä, että kirkolliset ja maalliset asiat päätettiin kirkkoherra johtamissa pitäjänkokouksissa, joissa kullakin veroa maksavalla isännällä oli äyrimääränsä mukainen äänivalta. Alun perin Kiiminki kuului Iin pitäjään, mutta saavutti osittaisen itsenäisyyden 1781, jolloin kuningas antoi suostumuksensa Alakiimingin kappeliseurakunnan perustamiseen. Alakiimingin eli nykyisen Kiimingin seurakunta itsenäistyi täysin 1858. Jäälistä Kiimingin seurakunta osti vuonna 1890 kahden tynnyrinalan palstan uudeksi hautausmaaksi ja rakensi seurakuntakodin Laivakankaalle vuonna 1977. Seurakunta ja kunta erotettiin toisistaan vuoden 1865 asetuksella ja kuntana Kiiminki perustettiin vuonna 1867. Kunnan nimen käyttö oli horjuvaa, puhuttiin milloin Alakiimingistä milloin Kiimingistä, mutta 1880 alkaen Kiiminki vakiintui kunnan nimeksi.[3]

title: Inkeri Lehtinen

text: Lehtinen syntyi Helsingissä vasemmistolaiseen kotiin. Äiti Sandra Lehtinen oli yksi ensimmäisistä naiskansanedustajista (SDP). SKP:n niin sanottujen punaorpojen sukupolveen lukeutuva Lehtinen pakeni Suomesta Neuvosto-Venäjälle 1918 kymmenvuotiaana vanhempiensa kanssa. Hän oli paikalla, kun Suomalaista kommunistista puoluetta samana vuonna perustettiin. Lehtinen muutti vuonna 1921 äitinsä kanssa takaisin Suomeen, mutta Neuvostoliitosta tuli myöhemmin hänen toinen kotimaansa, kun hän palasi sinne 1920-luvun lopulla.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Eduskuntavaaleissa 1929 ja 1948 paikkamäärältään suurin puolue oli Maalaisliitto, mutta SDP oli ääniosuudeltaan maan suurin. SDP kuitenkin menetti suurimman puolueen asemansa Suomen 22. eduskuntavaaleissa vuonna 1958 niukasti SKDL:lle. Seuraavissa eduskuntavaaleissa vuonna 1962 SDP koki noottikriisin johdosta murskatappion ja sai 38 kansanedustajaa. Tuolloin suurin puolue oli jälleen Maalaisliitto. Eduskuntavaaleissa 1966 puolue nousi jälleen maan suurimmaksi. Seuraavan kerran ykkösasema menetettiin vasta vuoden 1991 vaaleissa Keskustalle, mutta neljän vuoden päästä eduskuntavaaleissa 1995 puolue nousi jälleen suurimmaksi saaden parhaimman tuloksen toisen maailmansodan jälkeen: 28,25 % ääniosuuden ja 63 kansanedustajaa. SDP säilytti asemansa kaksi vaalikautta ja vuoden 2003 vaalivoitosta huolimatta, keskusta nousi niukasti suurimmaksi puolueeksi. Tämän jälkeen suurimman puolueen asemaa on hallinnut keskusta ja kokoomus.

title: Luettelo tunnetuista turkulaisista

text: Paavo Aarniokoski, kansanedustaja (sdp) Otto Elfving, kansanedustaja (sdp) Eeva-Johanna Eloranta, kansanedustaja (sdp) Mikko Erich, kansanedustaja (sdp) Jukka Gustafsson, kansanedustaja (sdp) Seth Heikkilä, kansanedustaja (sdp) Vappu Heinonen, kansanedustaja (sdp) Voitto Hellsten, kansanedustaja (sdp) Petter Huttunen, kansanedustaja (sdp) Erkki Härmä, kansanedustaja, ay-johtaja ja maaherra (sdp) Oscar Johansson, kansanedustaja (sdp) Ilkka Kantola, kansanedustaja (sdp) Tellervo Koivisto, kansanedustaja (sdp) Marjaana Koskinen, kansanedustaja (sdp) Jermu Laine, kansanedustaja ja kolminkertainen ministeri (sdp) Konrad Lehtimäki, kansanedustaja ja kirjailija (sdp) Mooses Lehtinen, kansanedustaja (sdp) Emil Leino, kansanedustaja (sdp) Väinö Lehtonen, kansanedustaja (sdp) Ludvig Lindström, kansanedustaja (sdp) Aino Malkamäki, kansanedustaja, sosiaaliministeri (sdp) Heli Paasio, kansanedustaja (sdp) Pertti Paasio, kansanedustaja ja ministeri (sdp) Rafael Paasio, kansanedustaja ja pääministeri (sdp) Tyyne Paasivuori, kansanedustaja (sdp) Virpa Puisto, kansanedustaja (sdp) Maija Rask, kansanedustaja ja ministeri (sdp) Kustaa Adolf Saarinen, kansanedustaja (sdp) Juho Saaristo, kansanedustaja (sdp) Sylvi Siltanen, kansanedustaja ja maaherra (sdp) Nestori Valavaara, kansanedustaja (sdp) Unto Varjonen, kansanedustaja ja ministeri (sdp) Edvin Wahlstén, kansanedustaja (sdp)

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Eduskuntavaaleissa 2011 SDP:n kannatus jatkoi laskua alimmalle tasolle Suomen historiassa. Koska keskustan kannatus laski alemmaksi, SDP:stä tuli toiseksi suurin puolue. SDP liittyi Kataisen sateenkaarihallitukseen. Sillä on kuusi ministeriä hallituksessa. SDP sai hallitusohjelmassa ajettua läpi vaalilupauksensa, ettei eläkeikää nosteta kyseisellä vaalikaudella.[38] Joidenkin arvioiden mukaan SDP menestyi neuvotteluissa paremmin kuin kokoomus.[39][40]

title: Sinipunahallitus

text: Holkerin hallitus vuosina 1987–1991 oli ensimmäinen sinipunahallitus. Se muodostettiin presidentti Mauno Koiviston nimitettyä Harri Holkerin hallituksen muodostajaksi. Kokoomus meni SDP:n kanssa hallitukseen jättäen lopulta ottamatta huomioon puheenjohtajansa Ilkka Suomisen, RKP:n puheenjohtaja Ole Norrbackin sekä Keskustan puheenjohtaja Paavo Väyrysen ennen vaaleja allekirjoittaman kassakaappisopimuksen, jonka mukaan porvaripuolueet eivät käy hallitusneuvotteluja toisistaan riippumatta. Sopimuksen tarkoituksena oli muodostaa porvarihallitus, jolloin SDP olisi jäänyt oppositioon ja hallitus olisi ryhtynyt ajamaan teollisuutta suosivaa rakennepolitiikkaa. Tämä toteutui lopulta vasta 1991–1995, kun SDP vaalitappion vuoksi jättäytyi vapaaehtoisesti oppositioon ja perustettiin lyhytikäiseksi arveltu Esko Ahon hallitus.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Laillisuusrintama

text: Laillisuusrintama oli 1930-luvun alussa äärioikeiston nousua vastaan syntynyt poliittinen ryhmittymä, jonka muodostivat Edistyspuolue, Maalaisliitto, RKP ja SDP. Kokoomus jäi sen ulkopuolelle, sillä sen suhtautuminen äärioikeistoon ei ollut yhtenäinen.. Laillisuusrintama äärioikeistoa vastaan oli ollut kytemässä, mutta sen syntysanat lausuttiin vasta lokakuussa 1930 tapahtuneen K. J. Ståhlbergin kyydityksen jälkeen, ja varsinaisesti laillisuusrintama perustettiin sosialidemokraattien ja porvarillisten puolueiden muodostamana vasta sen ulkopoliittisen selkkauksen jälkeen, johon IKL oli sotkeutunut.

title: Sosiaalidemokraattinen puolue (Japani)

text: SDP perustettiin vuonna 1945 ja siitä tuli suurin puolue vuoden 1947 vaaleissa.

title: Kirkko ja valtio -komitea

text: Komitean puheenjohtajana oli SDP:n poliitikko ja seurakuntatoimija Aarne Laurila sekä sihteereinä teologi Juha Seppo ja oikeustieteen lisensiaatti Lauri Tarasti. Komitean muita jäseniä olivat muun muassa tuleva arkkipiispa Mikko Juva, kansanedustaja Matti Ahde (SDP), kansanedustaja Kalevi Kivistö (SKDL), teologi Maunu Sinnemäki (SDP), kansanedustaja Raino Westerholm (SKL), pappi Juhani Simojoki (SDP) sekä asiantuntijana professori Eino Murtorinne.

title: Session Description Protocol

text: SDP ("Session Description Protocol") on protokolla, jolla voidaan kuvata Internetin multimediaesityksiä tai -istuntoja, kuten Internet-puheluja, elokuvien suoratoistoa tai puhelinneuvotteluja. SDP suunniteltiin alun perin MBONEssa välitettävien reaaliaikaisten multimediaesitysten kuvaamiseen. SDP-kuvauksessa luetellaan esityksen ajankohta, esitykseen kuuluvat mediat (ääni, video, grafiikkasovellus) ja niiden tarvitsemat parametrit (koodekit, siirtoprotokollat, porttinumerot).

title: Väinö Leskinen

text: SDP:lle tappiollisten vuoden 1962 eduskuntavaalien jälkeen Leskinen pyrki tasoittamaan suhteitaan Neuvostoliittoon ja lisäämään vasemmiston yhteistyötä Suomessa. Leskinen johti neuvotteluita joilla Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö perustettiin. Vuonna 1966 Leskinen teki aikoinaan katumusmatkana tunnetun käyntinsä Moskovassa jolloin hän solmi uudelleen suhteet NKP:hen. Leskisen johdolla SDP asettui vuoden 1968 presidentinvaalissa Urho Kekkosen taakse.

title: Kalevi Sorsa -säätiö

text: Kalevi Sorsa -säätiö on Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta (SDP) lähellä toimiva ajatushautomo. Säätiö perustettiin vuonna 2005 ja nimettiin entisen SDP:n puheenjohtajan ja pääministerin Kalevi Sorsan mukaan. Säätiön tavoitteena on herättää yhteiskunnallista keskustelua, tehdä tutkimusta ja tuottaa julkaisuja.

title: Roihuvuori

text: Roihuvuoressa sijaitsevien äänestysalueiden äänikuninkaana viime eduskuntavaaleissa oli alueella aikaisemmin asunut Tuula Haatainen (Sdp) 186 äänellä, toisena Erkki Tuomioja (Sdp) 159 ääntä, kolmantena Eero Heinäluoma (Sdp) 120 äänellä ja neljäntenä Ben Zyskowicz (Kok)) 105 äänellä.

title: Akaa

text: Kaupunginhallitusta johtaa Harri Rämö (SDP), ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Heli Piirainen (Vihreät) ja toisena varapuheenjohtajana Jukka Salminen (Kokoomus). Kaupunginhallituksen muut jäsenet ovat Sami Rajala (Kokoomus), Janita Puomila (Kokoomus), Hannu Järvinen (SDP), Salla Bister (SDP), Inka Loppi (SDP), Jukka Saari (Vasemmistoliitto), Sauli Turja (Perussuomalaiset) ja Tiina Räsänen (Keskusta). Kaupunginhallituksen toimikausi on kaksivuotinen.

title: Suomi 1990-luvulla

text:
Suomessa järjestettiin vuosikymmenen aikana kolmet eduskuntavaalit vuosina 1991, 1995 ja 1999. Vuoden 1991 vaalien selkein voittaja oli Suomen Keskusta, kun taas hallitusvastuussa olleet Kokoomus ja SDP kärsivät ankarat tappiot. Vuoden 1995 vaaleissa SDP saavutti suurimman paikkamääränsä toisen maailmansodan jälkeen (63 kansanedustajaa). Kannatustaan menettänyt ja sisäisistä riidoista kärsinyt Suomen Maaseudun Puolue puolestaan koki kohtalonsa samoissa vaaleissa, jolloin se menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa. SMP ajautui vaalien jälkeen konkurssiin ja sen raunioille perustettiin syksyllä 1995 uusi puolue Perussuomalaiset. Liberaalinen Kansanpuolue oli eduskuntapuolueena viimeisen kerran vaalikauden 1991−1995 yhden kansanedustajan voimin. Nuorsuomalaiset-puolueen ja niin sanottu ”Eko-Vihreiden” ainoaksi eduskuntakaudeksi jäi vaalikausi 1995−1999, jolloin edellisellä oli kaksi kansanedustajaa ja jälkimmäisellä yksi.
Vuonna 1990 Suomeen perustettiin uusi puolue Vasemmistoliitto, jolle siirrettiin SKP:n poliittinen toiminta; samalla lakkautettiin SKDL. SKP päätettiin säilyttää puolueena, mutta se teki konkurssin syksyllä 1992 pääosin epäonnistuneiden kiinteistökauppojensa vuoksi. Vasemmistoliiton ulkopuolelle jättäytyneet kommunistit jatkoivat poliittista toimintaansa Kommunistisessa Työväenpuolueessa ja myöhemmin uudelleen perustetussa SKP:ssa, joiden keskinäiset välit ja suhteet Vasemmistoliittoon olivat huonot. Vasemmistoliitto oli hallituspuolueena eduskuntavaaleista 1995 alkaen, jolloin se oli mukana Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa.

title: Sorsan IV hallitus

text: Hallituksen syntyvaiheista on erilaisia näkemyksiä. Helsingin Sanomien Unto Hämäläinen kirjoittaa, että "ainakin vuodesta 1983 oli tapana, että kaksi suurinta keskustelivat etukäteen hallituskumppaneista". Pekka Vennamon mukaan etukäteen eivät keskustelleet Keskusta ja SDP vaan SDP ja SMP, ja Keskustalle SMP:n tulo neuvotteluihin oli yllätys. Vennamon mukaan Sorsa ei antanut periksi, vaikka Väyrynen yritti torjua SMP:n mukaantulon, ja SMP tuli neuvotteluihin ja hallitukseen. Kalevi Sorsa oli heti eduskuntavaalien jälkeen varmistanut Pekka Vennamolta, että SMP olisi käytettävissä hallitusneuvotteluissa. Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan Keskusta asetti kynnyskysymykseksi hallitukseen tulolleen puolueen puheenjohtajan Paavo Väyrysen pääsyn ulkoministeriksi; samaan aikaan SDP pyrki hallitusneuvotteluissa rikkomaan "keskipuolueiden" rintaman ja pelaamaan hallituksessa SMP:n avulla Keskustaa ja RKP:ta vastaan. Tämän varmistaakseen Sorsa asetti SMP:n pääsylle hallitukseen kaksi ehtoa: puolueen oli noudatettava hallituksen linjaa kaikissa keskeisissä asioissa eikä Veikko Vennamo saanut tulla hallitukseen. Pekka Vennamo hyväksyi molemmat ehdot. Johannes Virolainen on kirjoittanut, että SDP veti vennamolaiset hallitukseen toisaalta palkkioksi SMP:n tuesta Mauno Koiviston presidenttiehdokkuudelle edellisvuonna pidetyssä vaalissa, mutta toisaalta SDP halusi sitoa vennamolaiset kannattamaan vasemmistolaista politiikkaa.

title: Sosialistinen eduskuntaryhmä

text: SDP kävi opposition ja SNS:n vastaiseen hyökkäykseen monella rintamalla. Elokuussa 1940 perustettiin Työväen Yleinen Valistusvaliokunta (huhtikuusta 1941 Työväen Keskusjärjestöjen Yhteistyötoimikunta), jonka päätehtävänä oli puolueesta vasemmalle sijoittuneiden voimien arvostelu. SDP:n, SAK:n, TUL:n ja Työläisnaisliiton muodostama elin oli läheisesti sidoksissa Suomen Aseveljien Liittoon ja sen salaiseen tiedusteluosastoon (SAT, myöhemmin VIA). Kansanedustaja Jorma Tuomisen johtama valistusvaliokunta julkaisi vasemmistolaisia arvostelleita pamfletteja ja painosti muun muassa kirjapainoja. Valiokunnan edustajat kiersivät ympäri maata puhumassa asiasta. Loppuvuonna 1940 perustettiin myös kommunisminvastaisuutta korostaneet puolueosastot Raivaajat ja Uurtajat.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Mikä diskanttikaiutin on?

title: Diskanttikaiutin

text: Diskanttikaiutin () on kaiutinelementti, jonka tehtävä on toistaa kaikkein korkeimmat äänet [1] kaiuttimessa. Elementti voi olla rakenteeltaan pieni mutta silti tuottaa voimakkaankin äänen. Laadukkaat elementit toistavat 20kHz:n taajuuteen asti, mutta kuuntelijan korva ei yleensä enää erota sitä korkeampia taajuuksia. Matalampia taajuuksia kohti mentäessä taajuusvaste laskee selvästi ja siksi diskanttikaiuttimilla ei soiteta kovin matalia taajuuksia. Jakosuotimella voidaan päästää korkeammat taajuudet elementille ja suodattaa matalammat pois. Elementissä liikkuvana osana toimivan rakenteen halkaisija voi olla hyvinkin pieni, esim. 0,6 tuumaa.

title: Hifi

text: Jos yksielementtisiä koaksiaali- tai laajakaistakaiuttimia ei lasketa mukaan, yleisin ja yksinkertaisin kaiutintyyppi on 2-tie jalustakaiutin, jossa tyypillisesti on bassokaiutin sekä diskanttikaiutin. Se on helppo tehdä hyvin soivaksi ja oikea etäisyys seinästä saadaan 60–70cm korkealla kaiutinjalustalla, kun kaiutin sijoitetaan vähintään noin 50cm seinästä. On olemassa myös elekrostaattisia kaiuttimia, joissa värähtelevän, ääntä tuottavan pinnan muodostaa ohut sähköä johtava muovikalvo, joka värähtelee siihen syötetyn musiikkisignaalin tahdissa. Elektrostaattinen kaiutin on kuitenkin rakenteeltaan monimutkaisempi ja siten kalliimpi valmistaa; tässä kaiutintyypissä on myös ongelmia saavuttaa hifi-käyttöön riittävän hyvä bassotoisto.

title: Diskanttikaiutin

text: Subwoofer Bassokaiutin Keskiäänikaiutin Kokoäänialueen kaiutin

title: Diskanttikaiutin

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Toivanen, Jarmo| title = Teknillinen akustiikka, "Kaiuttimet"| location = Espoo| publisher = Otakustantamo| year = 1976| id = ISBN 951-671-123-5| pages = 261–359}}

title: Diskanttikaiutin

text: Tavallisesti diskanttielementti sijaitsee samassa kotelossa kuin pääkaiuttimet. Autoissa diskanttikaiuttimet ovat usein erilliset ja sijoitettu A-pilareiden juureen, missä ne saadaan suunnattua paremmin kuin alhaalla ovissa sijaitsevat keskiäänikaiuttimet.


query: Mikä oli Suomen sodan lopputulos?

title: Suomen sota

text: Sodan seurauksena Ruotsin itäiset läänit (Suomi) liitettiin osaksi Venäjän keisarikuntaa ja samalla näiden hallinto järjestettiin autonomian pohjalle, Suomen suuriruhtinaskunnaksi. Venäjällä ei ollut vielä ennen sotaa aikomusta liittää Suomea osaksi keisarikuntaa, sillä sodan syynä oli vain Ruotsin pakottaminen kauppasaartoon Britanniaa vastaan, minkä toteuduttua Suomen miehittäminen voitaisiin lopettaa. Päätös Suomen tulevaisuudesta tehtiin kuitenkin pian sodan alettua, maaliskuun 1808 aikoihin. Venäjän pääkaupunki Pietari oli vaarallisen lähellä Ruotsin itärajaa, joka kulki vuoden 1743 jälkeen Kymenlaaksossa. Liittämällä Suomen alueisiinsa Venäjä sai suojaa Pietarille ja Suomenlahden merenkululle. Osasyynä oli myös Viaporin merilinnoitus, joka saattaisi muodostua uhaksi Venäjälle Britannian ja Ruotsin laivastojen mahdollisena hyökkäystukikohtana Pietaria tai Baltian rannikkoa vastaan.

title: Victory Monument (Bangkok)

text: Taistelut Thaimaan ja Ranskan joukkojen välillä joulukuusta 1940 tammikuuhun 1941 olivat lyhyet ja niiden lopputulos kiistelty. Thaimaan miestappiot olivat ainoastaan 59 miestä, ja lopulliset rauhanehdot saneli Japani, jonka valloitussotasuunnitelmiin pitkäkestoinen konflikti kahden liittolaismaan välillä sopi huonosti. Kumpikaan osapuoli ei ollut tyytyväinen sopimukseen. Thaimaa ei saavuttanut tavoitettaan saada kaikkia menettyjä alueita takaisin. Ranska taasen menetti enemmän kuin oli valmis luovuttamaan. Kaikesta huolimatta kenraali Phibunsongkhramin sotilashallinto käänsi sodan lopputuloksen selkeäksi voitoksi itselleen, jota varten monumentti tilattiin ja pystytettiin muutamassa kuukaudessa.

title: Englannin sisällissota

text: Sodan lopputulos oli kolmijakoinen: Kuningas Kaarle I:n oikeudenkäynti ja teloitus, hänen poikansa Kaarle II:n karkotus ja Englannin monarkian korvaaminen ensin Englannin tasavallalla (1649–1653) ja sitten Protektoraatilla (1653–1659) Oliver Cromwellin oman vallan alla. Englannin kirkon monopoli Kristuksen palvomisessa päättyi voittajien lujittaessa perustettua "Protestanttien ylemmyys" -yhteisöä Irlannissa. Sodat muuttivat perustuslakia niin, että monarkki ei voi hallita ilman parlamentin suostumusta. Tämä konsepti lujitettiin laillisesti kuitenkin vasta osana "Mainiota vallankumousta" vuonna 1688.

title: Yhdeksänvuotinen sota (Irlanti)

text: Sodan lopputulos merkitsi tosiasiassa perinteisten heimopäälliköiden valtakauden loppua Irlannissa, sillä Englannin laki ulotettiin kaikkialle Irlantiin.

title: Fredrik Suuri

text: Kesken neuvottelujen, 1. lokakuuta vuonna 1756, tuli tieto, että Itävalta oli hyökännyt. Lobositzin taistelussa Preussi sai voiton, mutta sen myötä Fredrik sai uusia vihollisia. Saksan valtiopäivillä myöskin protestantit tulivat sille kannalle, että Fredrik on Saksalais-Roomalaisen keisarikunnan rauhanhäiritsijä ja häntä vastaan käytävä sota on oikeutettu. Nyt myös Ruotsi ja joukko saksalaisia pikkuvaltiota liittyi Preussin vihollisiin. Sodan lopputulos näytti selvältä, sillä Preussin vastustajien väkiluku oli sitä kaksi kertaa suurempi.

title: Heinrich Fehlis

text: Fehlis ampui itsensä, kun sodan lopputulos kävi hänelle selväksi.

title: Sonderbundin sota

text: Sonderbundin sodan lopputulos eli liberaalien voitto vanhoillisista katolisista innosti merkittävästi Ranskan, Pohjois-Italian ja Reininmaan liberaaleja, ja myötävaikutti siten suurten vallankumousten puhkeamiseen seuraavana keväänä.

title: Kreetan taistelu

text: Brittien osalta monen virhekommelluksen lopputulema oli kuitenkin hyvä kompromissi. sillä englantilaiset pystyivät pelastamaan 15 000 sotilasta Pohjois-Afrikkaan taistelemaan sodan merkittäviä taisteluja. Englanti ei vielä silloin voinut tietää että noita miehiä tarvittiin ehkä enemmän kuin Kreetan saarta, joten lopputulos olikin liittoutuneille ”riittävä” ja tulos olisi voinut olla paljon katastrofaalisempikin.

title: Jom kippur -sota

text: Egyptissä presidentti Anwar Sadat säilytti asemansa tappiosta huolimatta. Katsottiin, että kiistattomat sotataidon osoitukset ja menestys sodan alkupäivinä olivat palauttaneet Egyptin sotilasmaineen, joka oli romahtanut kuuden päivän sodassa. Sodan lopputulos - neljäs Egyptin tappio Israelille 25 vuodessa - kuitenkin vakuutti Sadatin rauhan tarpeellisuudesta ja revanssin toivottomuudesta, ja vuosikymmenen lopulla Egypti ensimmäisenä arabimaana allekirjoitti rauhansopimuksen Israelin kanssa. Sadat sai henkilökohtaisesti maksaa sopimuksesta kovan hinnan, kun hänet salamurhattiin sopimuksen allekirjoittamisen takia 1981. Sopimuksen mukaan Israel luopui Siinaista. Syyrian kanssa Israel on sotinut jom kippur -sodan jälkeenkin, eikä mailla ole edelleenkään rauhansopimusta.

title: Uno Paunu

text: Jatkosodan aikana heräsivät henkiin vanhat haaveet lähetystyön tekemisestä Suomen sukukansojen parissa, mikä oli ollut Lähetysseuran alkuperäinen työnäky. Myös Paunu kannatti näitä ajatuksia, mutta sodan lopputulos löi sinetin näille ajatuksille moniksi vuosikymmeniksi.

title: Abraham Tokazier

text: Suomen urheiluliitto esitti tapahtuneen johdosta anteeksipyynnön 75 vuotta myöhemmin syyskuussa 2013 ja kilpailun lopputulos oikaistiin 4. lokakuuta 2013: Tokazier julistettiin kilpailun voittajaksi. Myös Helsingin Kisa-Veikot olivat vaatimassa tuloksen oikaisua.

title: Ilmastopolitiikka

text: Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan kokouksen anti jäi epämääräiseksi. Liitto piti riskinä sitä ettei kaikkia teollisuusmaita vaadittu sitoutumaan yksiselitteisiin supistusmääriin. Muilta osin lopputulos oli liiton mukaan tyydyttävä. WWF:n mukaan sitovien tavoitteiden puuttuessa sopimus on liian hidas tie päästövähennyksiin. Suomen ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen oli tyytyväinen kokouksen tuloksiin ja piti sopimusta historiallisena.

title: Tenskwatawa

text: Profeetankaupunki jälleenrakennettiin, mutta Tenskwatawa ei enää saanut aiemman kaltaista suosiota. Profeetankaupungin tuhoa seuranneena vuonna 1812 syttyi sota Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen välille. Britit liittoutuivat Tecumsehin johtamien intiaanien kanssa. Tenskwatawa oli mukana sodan tapahtumissa, mutta ei varsinaisissa taisteluissa. Vuonna 1813 käytiin Thamesin taistelu, jonka aikana brittijoukot pakenivat jättäen Tecumsehin intiaanit taakseen. Tecumseh sai surmansa, mutta Tenskwatawa oli paennut yhdessä brittien kanssa. Taistelun lopputulos tarkoitti käytännössä intiaanien vaikutusvallan loppua tuolloisilla luoteisalueilla. Sodan jälkeen Tenskwatawa asui Ylä-Kanadassa. Hän palasi Ohioon Yhdysvaltoihin vuonna 1824. Vuonna 1826 Tenskwatawa ja muut shawneet karkotettiin Ohiosta Kansasiin, jonne he saapuivat vuonna 1828. Tenskwatawa kuoli marraskuussa 1836 nykyisen Kansas Cityn alueella.

title: Borodinon taistelu

text: Taistelun lopputulos oli ratkaisematon, ja se oli viimeinen Grande Arméen etenemistaistelu. Samalla se oli myös Napoleonin Venäjän sotaretken käännekohta. Venäläisten tappiot olivat huomattavat, mutta he pystyivät täydentämään ja kouluttamaan uusia joukkoja laajoista reserveistään sodan myöhempiä vaiheita varten. Borodinon taistelusta on eri historioitsijoilla erilaisia ja jopa ristiriitaisia kuvauksia.

title: Lahden yhteiskoulu

text: Suuri osa Suomen yksityiskouluista siirtyi 1960- ja 1970-luvuilla kunnallisiksi peruskoulu-uudistuksen yhteydessä. Myös Lahdessa käytiin paljon keskustelua siitä, pitäisikö LYK sulauttaa osaksi Lahden kaupungin koululaitosta. Lopputulos oli kuitenkin vuonna 1975 se, että koulu säilytti yksityisen luonteensa. Se oli Suomen ensimmäinen suomenkielinen korvaava peruskoulu toteuttaen samaa perustehtävää kuin kunnalliset peruskoulut.

title: Talvisodan henki

text: Poliittisen keskustan maailmankuva oli vastaavalla tavoin järkkynyt jo aiemmin 1930-luvulla, kun Kansainliitto osoittautui kykenemättömäksi puuttumaan hyökkäyksiin maailmalla: Espanjan sisällissota, Japani–Kiina, Italia–Abessinia. Lopputulos oli sama: jäljelle jäi vain luottamus toiseen suomalaiseen. Suomen hallitukselle Kansainliiton uskottavuuden romahtaminen oli ollut suorastaan katastrofi, sillä Suomen politiikka oli perustunut Kansainliiton merkityksen korostamiseen. Tämän korvasi vuodesta 1935 lähtien pohjoismainen suuntaus, joka ehtikin kantaa jonkin verran hedelmää, vaikka unelma Ruotsin ja Suomen personaaliunionista jäikin kaavailujen asteelle. Lopputulos oli, että merkittävien aatesuuntausten kannattajat olivat menettäneet uskonsa tukemiinsa poliitikkoihin.

title: Ukrainan historia

text: Sodan lopputulos muutti Venäjän suhdetta Ukrainaan. Liittosuhde muuttui vähitellen suoremmaksi hallinnoksi. Aluksi Pietari järjesti Ukrainan hallinnon uudelleen ja Katariina II lakkautti lopulta hetmanin aseman kokonaan. Puolalaisen aatelin aloittama maaorjuus levisi vähitellen Katariina II:n aikana koko Ukrainaan.

title: Ilias

text: Sota jatkui "Iliaan" kuvaamien tapahtumien jälkeen vielä vuoden. Sodan lopputulos, Troijan tuho, vuotta myöhemmin on jo nähtävissä "Iliaan" loppuessa.

title: Aggregat-rakettisarja

text: A11:llä oli kahden aikaisemman mallin tavoin mahdollista laukaista satelliitteja. Sodan lopputulos kuitenkin keskeytti raketin kehittämisen.

title: Der ewige Jude

text: Elokuvan lopussa esitetään osa Hitlerin valtiopäiville 30. tammikuuta 1939 pitämästä puheesta. Siinä Hitler puhuu Saksan kansan taistelusta juutalaisuutta vastaan. Puhe päättyy lauseeseen: ”"Jos kansainvälisen rahajuutalaisuuden Euroopassa ja sen ulkopuolella vielä kerran onnistuisi syöstä kansat maailmansotaan, ei tämän sodan lopputulos tule olemaan juutalaisuuden voitto. Sodan tuloksena tulee olemaan juutalaisen rodun hävitys Euroopasta!"” Elokuva päättyy kuviin suosiotaan osoittavista saksalaisista ja marssivista SA-miehistä.

title: Andrei Kovaljov

text: Marsalkka Mannerheimin syntymän satavuotisjuhlien ajaksi neuvostohallitus kutsui Kovaljovin pois Suomesta. Huhtikuussa 1968 Kovaljov arvosteli Lappeenrannan Paasikivi-seurassa sitä, että Suomessa kansalaissodan lopputulos esitettiin Mannerheimin ja saksalaisten voittona Venäjästä. Samalla hän moitti Karjala-oluen etikettiä miekkoineen ja sapeleineen. Repliikki herätti vilkkaan keskustelun Suomessa, ja Karjala-oluen myynti kasvoi räjähdysmäisesti. Myöhemmin Stepanov kertoi Kekkoselle, että ankarat moitteet saanut Kovaljov vedetään pois lähettilään paikalta.

title: Oravaisten taistelu

text: Oravaisten taistelu oli Suomen sodan verisin yhteenotto. Suomalaisruotsalaiset joukot menettivät 740 miestä ja Kamenski kärsi vielä enemmän, yli 900 miehen tappion. Sodan lopputulos sinetöitiin Oravaisissa. Haavoittuneiden huudot kaikuivat yössä, kun Suomen armeija laahautui kuolemanväsyneenä ja tappiomielialan murentamana pohjoiseen, aina Vetelinjoen toiselle puolelle, jonne se varusti asemat itselleen. Venäläiset yrittivät katkaista suomalaisten tien myös Kruunupyyssä, josta he hyökkäsivät Kokkolassa Kaukon sillalla olevien majuri von Fieandtin joukkojen kimppuun 1500 miehellä. Yritys kuitenkin torjuttiin, ja kun kenraali Gripenberg prikaateineen iski venäläisten kimppuun oli näiden vetäydyttävä Alaveteliin.

title: Urheiluseura Makkabi

text: Suomen urheiluliitto esitti tapahtuneen johdosta anteeksipyynnön 75 vuotta myöhemmin syyskuussa 2013, ja kilpailun lopputulos oikaistiin 4. lokakuuta 2013: Tokazier valittiin kilpailun voittajaksi.

title: Simo Pietiläinen

text: Suomen apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske teki asiassa neljä syyttämättäjättämispäätöstä. Paavo Salosen osalta katsottiin, ettei lapsen omavaltaisen huostaanoton tahallisuudesta ole näyttöä, joten syytettä asiassa ei nosteta. Erkki Koivusen osalta lopputulos oli sama.

title: Subway Surfers

text: Subway Surfersin tavoite on juosta rautatieaseman vartijaa ja hänen koiraansa karkuun junaradoilla tienaten samalla kolikoita. Käytössä on kolme junarataa ja junien katot. Peli päättyy, jos törmää johonkin tai jää kiinni vartijalle. Suurin osa Subway Surfersin hahmoista on avattavissa kolikoilla, mutta jotkin hahmot saa yhdistämällä pelin Facebookiin. Jokaisella kaupungilla on myös oma, rajoitetun ajan ostettavissa oleva hahmo. Jotkin hahmoista saa vain keräämällä kaikki "mysteryboxin" (suomeksi "mysteerilaatikko") tavarat. Pelissä on power-uppeja ja lautoja (Hoverboard), jotka suojaavat 30 sekuntia kuolemiselta, mutta hyppykepit (Power Jumper) suojaavat vain hetken kuolemiselta. Lisäksi pelissä on tehtäviä (Missions), jotka parantavat lopputulosta. Kun tehtävän kaikki kolme osaa on suoritettu, seuraavissa juoksuissa lopputulos on kaksinkertainen. Seuraavasta tehtävästä lopputulos kolminkertaistuu ja sitä seuraavasta nelinkertaistuu, kunnes lopputulos on kolmekymmenkertainen. Pelissä on myös päivittäisiä haasteita (Daily Challenge), joista saa rahaa ja muita tarvikkeita. Pelissä on awardseja, joilla voi tienata lisää avaimia. Niitä käytetään pelin jatkamiseen kuoleman tai kiinnijäämisen jälkeen. Hahmoille voi ostaa erilaisia asuja käyttämällä avaimia. Avaimet ovat harvinaisempia kuin kolikot. Subway Surfersissa on Top run, jossa kilpaillaan muita samanmaalaisia (esim. suomalaisia) vastaan. Top runista saa mitaleja. Mitaleja ovat Diamond, gold, silver -ja bronze-mitalit. Pelin voi halutessaan yhdistää Facebookiin ja kilpailla ystäviä vastaan, sekä kerätä heiltä kolikoita.

title: Talvisodan tausta

text: Merkittävä tekijä talvisodan taustalla oli ensimmäisen maailmansota ja sen lopputulos. Sodan seurauksena Saksa ja Neuvostoliiton ytimeksi sittemmin kehittynyt Venäjä menettivät suurvalta-asemansa vuosikymmeneksi. Varhain 1930-luvulla ne alkoivat toipua ensimmäisestä maailmansodasta ja pyrkivät palauttamaan entisen asemansa. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama sisäinen epävakaus ja sodan antama malli edistivät Adolf Hitlerin ja Josif Stalinin kaltaisten sotilaallis-diktatoristen johtajien valtaan nousua näissä valtioissa. Sekä natsi-Saksan että Neuvostoliiton sotilaallinen varustautuminen ja suurvaltapoliittinen aktiivisuus lisääntyivät huomattavasti. Molemmat valtiot tavoittelivat menettämiensä alueiden takaisin valtaamista ja valtapiiriensä edelleen laajentamista. Euroopan läntisten suurvaltojen Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan poliittinen heikkous johti erityisesti Saksan aseman merkittävään vahvistumiseen. Seurauksena oli lopulta toisen maailmansodan syttyminen 1. syyskuuta 1939.[1]

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota syvensi Suomen kansan kahtiajakoa. Voittanut osapuoli katsoi yhteiskunnan huonoimman aineksen nousseen Venäjän tuella kapinaan laillista hallitusta vastaan, joten hävinneisiin suhtauduttiin pitkälti kriminaaleina. Ensimmäisen maailmansodan lopputulos vahvisti kuitenkin maltillisten ja laaja-alaiseen kansalliseen ajatteluun suuntautuneiden väestöryhmien asemaa yhteiskunnassa. Tämä mahdollisti hitaan eheytymisen väestöryhmien kesken.[8]

title: Agincourtin taistelu

text: Agincourtin taistelu (tai "Azincourtin taistelu") käytiin Ranskan ja Englannin välillä satavuotisessa sodassa 25. lokakuuta 1415. Lopputulos oli suuri voitto Englannille, jonka pitkäjousimiehet taistelivat jälleen hyvin. Agincourt oli viimeinen Englannin kolmesta suuresta voitosta satavuotisessa sodassa, kaksi aiempaa olivat Crécyn ja Poitiers'n taistelut.

title: Viktor Balck

text: Tukholman vuoden 1912 kesäolympialaisten lähestyessä Balck joutui tiiviisti toimimaan Suomen puolesta. Lopputulos osallistumisessa oli Suomen oma joukkue ilman omaa lippua ja marssiminen Venäjän joukkueen jäljessä avajaismarssissa. Vuonna 1914 ratkaistiin Suomen erottaminen KOK:sta, vaikka Viktor Balck esitti Tukholman kisojen aikaisen käytännön jatkamista.

title: Sodankäynnin historia

text: Muinaisessa Lähi-idässä kehittyivät ensimmäiset armeijat, jotka pyrkivät toteuttamaan taisteluissa yhtenäistä suunnitelmallista taktiikkaa. Jalkaväki hallitsi taistelukenttää. Aikaisemmin kehitettyjen yksilöaseiden lisäksi kehitettiin ensimmäinen monimutkainen asejärjestelmä, kun sotavaunujen esiaste syntyi noin 3500 eaa. Sumerilaisten kaupunkivaltioiden väliset sodat vuosina 3000–2500 eaa. olivat esimmäiset dokumentoidut sodat. Mediggon taistelu on historian ensimmäinen taistelu, josta tiedetään suurin piirtein aika ja paikka, sekä osapuolet ja lopputulos. Muinaisessa Lähi-idässä käytiin myös ensimmäiset laajamittaiset piiritykset.

title: Sananmuunnos

text: Myös muissa kielissä kuin suomessa on kääntösanoja. Tietyt suomen kielen piirteet, kuten vokaaliharmonia ja melko kapea äännejärjestelmä, tekevät kielestä otollisen kääntösanoja ajatellen. Muissa kielissä kääntösanojen idea on usein hieman toisenlainen. Englannin kielessä kääntösanojen () muutamat konsonantit tai vokaalit vaihtavat paikkaa. Lopputulos muistuttaa kuitenkin suomen kielen kääntösanoja. Ranskan kielelle on ominaista sanamuunnosten adoptoiminen yleiskielen käsitteiksi ("verlan").


query: Mikä suku kuuluu käärmekauloihin?

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulat (Anhingidae) ovat lahkoon Suliformes kuuluvia vesilintuja. Käärmekaulojen heimoon kuuluu yksi suku (Anhinga) ja neljä lajia. Ne muistuttavat paljon merimetsoja ja ovat melko kookkaita lintuja. Sukupuolet ovat samankokoiset, mutta naaraat ovat erityisesti vatsapuolelta ja kaulalta koiraita vaaleampia. Koiraiden väritys vaihtelee mustsasta tummanruskeaan.

title: Kutojat

text: Kutojiin kuuluu 15 sukua ja 116 lajia. Suurin suku on kutojien suku, johon kuuluu 64 lajia.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulojen pääravintoa ovat kalat, mutta niille kelpaavat myös äyriäiset, vesihyönteiset, sammakot ja salamanterit. Ne syövät joskus myös kasvisravintoa, kuten lumpeiden siemeniä.[6]

title: Irenat (suku)

text: Irenat ("Irena") on pienikokoisten varpuslintujen suku, joka kuuluu irenoiden heimoon. Sukuun kuuluu kaksi lajia.

title: Suulat

text: Suulien evolutionistiset sukulaisuussuhteet muihin linturyhmiin ovat epäselviä. Se on perinteisesti luettu pelikaanilintuihin, merimetsojen, fregattilintujen, käärmekaulojen, tropiikkilintujen ja pelikaanien ohella. DNA hydridisaation mukaan se kuuluu kuitenkin samaan ryhmään haikaralintujen kanssa. Eräiden olettamusten mukaan ne olisivat lähimpänä merimetsoja ja käärmekauloja, tai jompaakumpaa niistä. Suulien jakamista valko- ja ruskosuuliin tukee niiden luuston eroavaisuudet. Joidenkin tutkimusten mukaan kaikki suulat pitäisi lukea samaan "Sula"-sukuun. Varhaisin tunnettu suulalaji on Ranskasta löydetty "Sula ronzoni", jonka fossiilit on ajoitettu varhaiselle oligoseenikaudelle. Nykyisessä Kaliforniassa eli myöhäisellä mioseenikaudella "Morus magnus". Muiden esihistoriallisten suulien fossiileja on löydetty tertiäärikaudelta.

title: Kiviyrttikasvit

text: Kiviyrttikasvit (Woodsiaceae) on pieni Polypodiales-lahkoon kuuluva saniaisheimo. Heimoon kuuluu ainakin kolme sukua, joiden lisäksi heimoon saattaa kuulua neljä muutakin sukua sekä neljä risteymäsukua, mutta näiden sukujen taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä. Heimon suvuista kiviyrtit ("Woodsia") on selvästi runsaslajisin; heimon muut suvut sisältävät lähinnä yksittäisiä tai muutamia lajeja.

title: Kipuajat

text: Kipuajiin kuuluu 16 sukua ja 51 lajia. Suurin suku on tikkaskipuajien suku, johon kuuluu 12 lajia.

title: Sinisilmät

text: Sinisilmien heimoon kuuluu 3 sukua ja 15 lajia. Suurin suku on "Pseudomugil", johon kuuluu 13 lajia. Lisäksi oman sukunsa muodostavat kuultosinisilmä ("Kiunga ballochi") ja kääpiösinisilmä ("Scaturiginichthys vermeilipinnis"). Sinisilmät ovat läheistä sukua revontulikaloille (Melanotaeniidae) ja luetaan toisinaan kuuluvaksi samaan heimoon alaheimona Pseudomugilinae.

title: Sääskikertut

text: Sääskikerttuihin kuuluu kolme sukua ja 15 lajia. Suurin suku on sääskikerttujen suku, johon kuuluu 12 lajia.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulojen vihollisia ovat muun muassa krokotiilit, varikset, ruskosuohaukat ja aromerikotkat.[1] Ne pulahtavat vaaran uhatessa veteen ja uivat nopeasti pakosalle. Muutoin ne menevät veteen vain ravinnonhakuun.[6] Käärmekauloilla on erottuva ja omalaatuinen äänivalikoima, joka vaihtelee iän, sukupuolen ja lajin mukaan. Lentäessään ja istuessaan ne naksuttelevat ja kalisuttelevat. Pesivät aikuiset käärmekaulat vaakkuvat ja murahtelevat. Poikaset myös kiljuvat ja kaakattavat.[1]

title: Käärmekaulat

text: Eri alueiden käärmekaulat eroavat toisistaan värityksen ja levinneisyyden puolesta, mutta ovat muutoin keskenään hyvin samanlaisia.[3] Lajien lukumäärä on kiistanalainen. Yhden käsityksen mukaan kaikki käärmekaulat kuuluvat samaan lajiin, toisen mukaan neljän eri maanosan linnut muodostavat kukin oman lajinsa. Jotkut tutkijat pitävät Amerikoiden lintuja omana lajinaan, mutta muiden mantereiden käärmekauloja keskenään saman lajin edustajina.[2] Tavallisesti lajeja katsotaan olevan neljä. BirdLife Suomen hyväksymän luokituksen mukaan käärmekauloihin kuuluvat käärmekaula (A. melanogaster) ja amerikankäärmekaula (A. anhinga), australiankäärmekaula (A. novaehollandiae) ja afrikankäärmekaula (A. rufa). Lisäksi käärmekaulalla ja amerikankäärmekaulalla on kummallakin kaksi yleisesti tunnustettua alalajia: käärmekaulalla nimialalaji A. melanogaster melanogaster ja A. melanogaster vulsini[4] sekä amerikankäärmekaulalla nimialalaji A. anhinga anhinga ja A. anhinga leucogaster[5].

title: Matkijat

text: Matkijoihin kuuluu 12 sukua ja 34 lajia. Suurin suku on matkijoiden suku, johon kuuluu 14 lajia.

title: Käpinkäiset

text: Käpinkäisiin kuuluu 11 sukua ja 85 lajia. Suurin suku on harmaakäpinkäisten suku, johon kuuluu 21 lajia.

title: Käärmekaulat

text: Pyrstösulat ovat jäykät ja kalkkunamaiset.[1] Höyhenet eivät ole vedenpitäviä, vaan vesi tarttuu niihin jopa helpommin kuin merimetsoilla. Vettä tunkeutuu höyhenten väliin niin paljon, että käärmekaulojen täytyy uida vartalo kokonaan veden alla. Käärmekauloilla ei ole ihonalaisia ilmapusseja eikä luissa ilmaonteloita, minkä vuoksi käärmekaulojen ominaispaino on suhteellisen suuri.[2] Höyhenpuku on pääosin metallinhohtoinen.[3] Koiraiden väritys vaihtelee mustasta tummanruskeaan, kun taas naaraat ovat etenkin vatsapuolelta ja kaulasta vaaleampia. Molemmilla on laajoja juovia peitinsiivissä ja lapaluiden kohdan höyhenissä. Nuorten käärmekaulojen väritys on ruskeampi kuin naarailla ja aikuisille tyypilliset juovat puuttuvat. Silmien iiriksen väri muuttuu vuodenajan mukaan: Se voi olla keltainen, punainen tai ruskea. Käärmekauloilla on pieni ja paljas kurkkupussi, joka muuttuu lisääntymiskaudella keltaisesta tai vihreänkeltaisesta turkoosin väriseksi.[1]

title: Pippurikasvit

text: Pippurikasveihin kuuluu kolme alaheimoa. Verhuellioideae-alaheimoon kuuluu suku "Verhuellia". Zippelioideae-alaheimoon kuuluu kaksi sukua. Piperoideae-alaheimoon luokitellaan pippurien ("Piper") ja muorinkukkien suvut. Pippurikasveihin kuuluvia sukuja ovat myös "Ottonia", "Pothomorphe" ja "Sarcorhachis".

title: Kotingat

text: Kotingoihin kuuluu 25 sukua ja 65 lajia. Suurin suku on viherkotingojen suku, johon kuuluu 11 lajia.

title: Pinaatit

text: Pinaattien suvun tunnetuin laji lienee ravintokasvinakin kasvatettava pinaatti ("Spinacia oleracea"). Lamopinaatti eli uudenseelanninpinaatti ("Tetragonia tetragonioides") ei kuulu pinaattien ("Spinacia") sukuun, vaan lamopinaattien ("Tetragonia") sukuun, joka kuuluu myös eri kasviheimoon kuin pinaattien suku.

title: Kiurut (suku)

text: Kiurut ("Alauda") on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku. BirdLifen mukaan kiurujen sukuun kuuluu neljä lajia, mutta joidenkin muiden lähteiden mukaan sukuun kuuluu myös viides laji, "Alauda japonica".

title: Heliotropiaceae

text: Heimoon kuuluu neljä tai viisi sukua ja 405 lajia, joista valtaosa (390) kuuluu heliotrooppien sukuun. Suvut ovat:

title: Vireot

text: Vireoihin kuuluu 6 sukua ja 62 lajia. Suurin suku on vireoiden suku, johon kuuluu 31 lajia.

title: Kobrat

text:
Sukuun kuuluu 32 elossa olevaa lajia. Nimestään huolimatta muun muassa kuningaskobra ja monet muut myrkkytarhakäärmeisiin kuuluvat lajit, joiden nimessä esiintyy sana "kobra", eivät kuulu kobrien sukuun. Vesikobrat ("Boulengerina") ja "Paranaja" luettiin aikaisemmin eri sukuihin, mutta ne on 2000-luvulla yhdistetty kobrien sukuun.
Sukupuuttoon kuolleet suvut:

title: Vangat

text: Vangoihin kuuluu 22 sukua ja 38 lajia. Suurin suku on harjalepinkäisten suku, johon kuuluu 8 lajia.

title: Kirvelit

text:
Kirvelit eli piirtokirvelit ("Chaerophyllum") on kasvisuku sarjakukkaiskasvien heimossa. Sukuun kuuluu ainakin 35 lajia.Kirveleihin ei kuulu maustekirveli ("Anthriscus cerefolium") – suku koiranputket ("Anthriscus")
eikä saksankirveli ("Myrrhis odorata") – suku saksankirvelit ("Myrrhis"). Ne ovat kuitenkin kirveleille hyvin lähisukusia kasveja.

title: Keltalyijykerttu

text: Laji kuuluu lyijykerttujen sukuun, johon sen lisäksi kuuluu kaksi muuta lajia. Suku kuuluu laajaan herttujen ("Cisticolidae") heimoon.

title: Kuhankeittäjät

text: Kuhankeittäjiin kuuluu 4 sukua ja 35 lajia. Suurin suku on kuhankeittäjien suku, johon kuuluu 28 lajia.

title: Koisot

text: Koisot ("Solanum") on kaksisirkkaisten luokkaan kuuluva kasvisuku, johon kuuluu yksi- ja monivuotisia, pensaita tai puolipensaita ja köynnöskasveja. Kaikkiaan sukuun kuuluu yli tuhat lajia. Niillä on usein houkuttelevat kukat ja hedelmät. Useimmat lajit ovat myrkyllisiä ihmisille, mutta sukuun kuuluu myös useita lajeja, joilla on syötävät hedelmät, lehdet tai mukulat. Syötäviin lajeihin kuuluu kolme tärkeää ravintokasvia: peruna, tomaatti ja munakoiso.

title: Käärmeankeriaat

text: Varhaisimmat käärmeankeriaiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Heimo on lajimäärältään ankeriaskalojen lahkon suurin. Siihen kuuluu 52 sukua ja lähteestä riippuen 250–290 lajia. Käärmeankeriaiden heimo jaetaan Myrophinae-, johon kuuluu 11 sukua, ja Ophichthinae-alaheimoon, johon kuuluu 41 sukua.

title: Loistopeipot

text: Loistopeippojen heimoon kuuluu 131 lajia ja 35 sukua. Suurin suku on manikkien suku, johon kuuluu 28 lajia.

title: Teistit

text: Teistien heimoon kuuluu kolme sukua ja noin 15 lajia. Se jaetaan kahteen alaheimoon: "Apodichthyinae", johon kuuluvat suvut "Apodichthys" ja "Rhodymenichthys", ja "Pholinae", johon kuuluu suku "Pholis". Teistilajit ovat läheistä sukua elaskoille ("Stichaeidae") ja kivinilkoille ("Zoarcidae").

title: Nakkelit

text: Heimoon kuuluu 28 lajia ja 3 sukua. Nakkeleiden sukuun kuuluu 23 lajia, helmikiipijöihin 2 lajia ja kalliokiipijä muodostaa oman sukunsa.


query: Mitä ovat loitsut?

title: Loitsu

text: Loitsut ovat lausuttujen, kuiskattujen, ajateltujen tai laulettujen sanojen ketjuja, joilla on tarkoitus vaikuttaa tapahtumien kulkuun tai aikaansaada jotain tapahtumaan yliluonnollisesti. Loitsut luetaan muistista tai loitsukirjoista, ja tätä kutsutaan loihtimiseksi, loitsuamiseksi tai manaamiseksi. Myös kiroaminen on loihtimista. Kiroamisella pyritään toisen vahingoittamiseen elämässä tai jopa elämän jälkeen.

title: Noidan loitsu

text: Noidan loitsu () on Cliff McNishin vuonna 2000 ilmestynyt varhaisnuorten fantasiaromaani. Noidan loitsu on ensimmäinen osa samannimisessä trilogiassa.

title: Urhea

text: Kun Merida antaa leivoksen muodossa olevan loitsun Elinorille, tämä muuttuu karhuksi, menettäen kykynsä puhua mutta säilyttäen kuitenkin suurimman osan inhimmillisestä persoonallisuudestaan. Merida palaa noidan mökille äitinsä kanssa, vain huomatakseen noidan lähteneen. Noita on kuitenkin jättänyt hänelle viestin: jos hän tahtoisi perua loitsun, hänen pitää korjata ylpeyden rikkoma side ennen toista auringonnousua tai loitsusta tulee pysyvä. Virvatulet johdattavat Meridan ja Elinorin muinaisen linnan raunioille, jossa he kohtaavat Mor’dun. Merida tajuaa, että Mor’du on se prinssi, josta hänen äitinsä tarina kertoi ja lupaa, ettei anna saman tapahtua äidilleen. Hän tulee siihen lopputulokseen, että loitsun purkamiseksi hänen tulee korjata seinägobeliini, jonka hän viilsi miekalla rikki riidellessään Elinorin kanssa.

title: Loitsu

text: Loitsut ovat perinteisesti liittyneet moniin uskontoihin, esimerkiksi Euroopan vanhoihin uskontoihin. Kristinuskon levittyä Eurooppaan ei-kristillisistä loitsuista tuli noituuden eräs merkki. Kuitenkin myös kristinuskoon on kuulunut pakanallisia loitsuja muistuttavia toimituksia, kuten pahojen henkien ulos manaaminen.

title: Hippa (mytologia)

text:
Monissa metsämiehen loitsuissa Hipalta pyydetään riistaa. Paimenten loitsuissa Hippaa käsketään pitämään karhut erossa karjasta. Hippa koettiin usein parrakkaaksi miesolennoksi ja metsän kuninkaaksi, kuten käy ilmi seuraavista yleisistä loitsun säkeistä:
Satunnaisesti Hippa saattoi olla myös nainen:

title: Lempi

text:
Usein tarvittiin lemmenasioihin perehtyneen tietäjän apua. Tietäjät tekivät taikatemppuja ja lukivat loitsuja. Yleisiä rituaaleja olivat neidon kylvetys saunassa ja savuavan tulen yli hyppääminen. Lemmennostatusloitsujen kieli vaihtelee viattomasta rivoon. Nuorten tyttöjen loitsut olivat kilttejä ja toiveikkaita; niissä saatettiin toivoa, että kun mies tulee, niin tulisi hyvä, kaunis tai rikas. Näin kuului eräs loitsu, jossa toivotaan tulen väen tarttumista miehiin (osa loitsusta):
Vanhojen piikojen epätoivoisissa lemmennostatuksissa kieli oli rivompaa. Esimerkiksi (osa loitsusta):

text: Luettelo Harry Potter -sarjan loitsuista sisältää listan J. K. Rowlingin velhomaailmaansa luomista loitsuista. Loitsuja on käyttänyt moni kirjasarjan henkilöistä. "Loitsun" kuvaus "Harry Potter" -kirjoissa on se, että ne luodaan taikasauvaa käyttämällä ja samalla lausutaan taikasanat. Kirjoissa ja niistä tehdyissä elokuvissa loitsujen nimet tulevat suurimmaksi osaksi klassisista kielistä, kuten latinasta. Nimet eivät ole oikeaoppisia; suurin osa puhutuista versioista tulee latinankielisistä sanoista, mutta eivät kuitenkaan ole kunnollista latinaa.

title: Hearthstone

text: Käskyläisten jälkeen yleisin korttityyppi ovat loitsut. Siinä missä käskyläiset yleisesti ottaen ovat pelikentällä pysyvästi kuolemaansa asti, loitsuilla on yleensä vain välitön vaikutus. Loitsut voivat mm. vetää kortteja tai tehdä vahinkoa.

title: Wizard101

text: Aurinko-koulukunnan (sun) loitsut vaikuttavat yhden loitsun ominaisuuksiin esim. lisäämällä loitsun onnistumistodennäköisyyttä tai loitsun aiheuttaman vaurion määrää.

title: Luotteet

text: Luotteet ovat suomalaisen kalevalamittaisen loitsun taikavoimaiset sanat. Mahdollisesti luotteita on tarvittu vain voimakkaampiin loitsuihin, jolloin ne ovat tarkoittaneet erityisen pyhiä sanoja. Eri loitsuilla on ollut eri luotteet, jotka on täytynyt hallita osatakseen loitsun.

title: Populous: The Beginning

text: Pelin alussa šamaani tuntee vain yhden loitsun, räjähdyksen, jonka voi ampua lähellä olevaan kohteeseen; loitsujen kantomatka on sitä pidempi, mitä korkeammalla paikalla šamaani on. Šamaanin loitsuvarasto kasvaa sitä mukaa, kun hän löytää uusia pysyviä loitsuja. Viimeisten tehtävien aikoihin hän osaa jo kaikki 16 perusloitsua. Useimmat loitsut ovat tuhoavia, mutta joukossa on myös omia heimolaisia suojaavia loitsuja, kuten näkymättömyys ja muilta loitsuilta suojaava taikakilpi. Lisäksi on loitsut villi-ihmisten käännyttämiseen, vihollisheimolaisten hypnotisoimiseen sekä muutamia maan pintaa muokkaavia loitsuja. On muutamia kenttiä, joissa on tarjolla myös erikoisloitsuja, joita ei ole mahdollista oppia pysyvästi. Esimerkiksi ”armageddon” kaukosiirtää kaikkien šamaanien kannattajat pienelle taisteluareenalle, jossa käydään ratkaiseva taistelu planeetan kohtalosta.

title: Suomalaiset loitsut

text: Toiset loitsut ovat myös rukouksia jollekin jumaluudelle tai henkiolennolle. Esimerkiksi loitsua, jolla pyydetään Ukko ylijumalalta tulista miekkaa, voidaan pitää myös rukouksena.

title: Tietäjä

text: Monet tietäjät osasivat kalevalaisia runoja, sekä taruja että loitsuja. Tietäjä saattoi olla sekä myyttisten tarinoiden kertoja että kansanparantaja. Eräät tietäjän tärkeimmistä tiedoista koskivat ilmiöiden alkuperää, syntyä. Uskottiin, että olentoja ja ilmiöitä voitiin hallita, jos niiden alkuperä tunnettiin. Esimerkiksi sairauden saattoi voittaa, jos lausui tai lauloi sen synnyttäneen pahan henkiolennon syntysanat sisältävän loitsun. Tärkeää tietäjän tietoa olivat myös ne loitsun erityiset sanat, joissa oli loitsun voima. Näitä tarkkaan varjeltuja "taikasanoja" nimitettiin luotteiksi. Luotteita pidettiin niin suurina salaisuuksina, ettei niistä ole jäänyt juuri tietoa.

title: Duel Masters (keräilykorttipeli)

text: Loitsujen tarkoitus pelissä on vain auttaa sinut voittoon. Joidenkin loitsujen avulla voit nostaa enemmän kortteja pakasta kun tavallisesti saa, tuhota vastustajasi olentoja, lähettää niitä mana-alueelle, laittaa itsellesi lisää kilpiä ja vaikka hakea kortteja hautuumaalta. Loitsua käytetään aktivoimalla sen verran kortteja mana-alueelta minkä verran se maksaa, mutta muista, että ainakin yhden mana-kortin on oltava samasta sivilisaatiosta kuin itse loitsu. Kun loitsun vaikutus on luettu, laita kortti hautuumaalle.

title: Wiccan

text: Hänen todellinen voimansa on hänen hallitsemansa taito langettaa loitsuja, jotka voivat olla kytköksissä Purppuranoidan todellisuutta muokkaavien voimien kanssa. Alussa Billy kykeni lentämään ja projektoimaan salamia. Nykyään Wiccan kykenee langettamaan loitsuja hokemalla mantramaisesti tiettyä loitsua, kuten "Haluan hänen unohtavan! Haluan hänen unohtavan!" ja keskittyen samalla intensiivisesti haluttuun lopputulokseen. Hän on kyennyt loitsuillaan jäljittämään ihmisiä, luomaan illuusioita, tuhoamaan voimakenttiä, teleporttaamaan lukuisia ihmisiä kerralla, heittämään voimakkaita energiaiskuja ja langettamaan lumouksia.

title: Milla Magia

text: Millan ensimmäisen loitsun kohde on sarjakuvalehti. Millan oli pitänyt suorittaa noitakoulun loppukoe, ja hänen piti lausua hänen ensimmäinen loitsunsa. Hän yritti kutistaa erään oppikirjan, joka löytyi yhdestä pohjoisitalialaisesta painotalosta. Jännitys sai hänen kätensä tärisemään, ja hän osui vahingossa peiliin, josta loitsu kimposi erääseen sarjakuvaan. Saman tarinan mukaan noitien pitää itsellään ensimmäisen loitsunsa kohde. jos se katoaa niin myös taikavoimat häviävät.

title: Heroes of Might and Magic V

text:
Taisteluissa käytettävät loitsut on jaettu neljään uuteen kategoriaan: Light magic, summoning magic, destructive magic ja dark magic. Maastossa käytettävät loitsut ovat myös oma kategoriansa "Adventure magic". Taioilla on edelleen viisi eri tasoa ja jokaisella tasolla on kaksi eri opittavaa loitsua eli yhteensä yhden kategorian loitsuja voi opetella 10 erilaista poikkeuksena adventure magic, jonka loitsuja on ainoastaan neljä. Loitsuja voi oppia "Heroes III:n" tapaan kaupungin taikatalosta tai eri paikoista maastosta mikäli taitotaso on riittävä. Eri kategorioiden taikoja voi oppia kolmannelta tasolta ylöspäin, mikäli sankari on opetellut kyseisen taian toissijaisen taidon esimerkiksi jos sankarilla on destructive magic -taito advance tasolla, hän voi opetella destructive magicin loitsuja neljännelle tasolle asti. Eri rodut ovat useasti erikoistuneet aina tietyn tyypin loitsuille esimerkiksi necromancerit pitävät Dark Magicista, Sylvanialaiset Light magicista ja Dungeonilaiset Destructive magicista. Seuraavassa on luettelo, jossa eri taikojen ominaisuuksista on kerrottu hieman tarkemmin:Pelissä on myös uudistunut taitojärjestelmä.
Ensisijaisia taitoja ovat hyökkäys-, puolustus-, spell power- ja tietämystaito. Lisäksi moraali, onni ja mana ovat ensisijaisia taitoja.

text:
Loitsut on listattu niiden "loitsinnan" mukaan (silloin kun se tiedetään) ja niiden englanninkieliset nimet ovat suluissa. Joidenkin loitsujen taikasanoja ei tiedetä - ainut viite kirjassa on niiden virallinen nimi, koska ne mainitaan kirjassa vain ohimennen tai sanomattomana taikana. Suurin osa seitsemännessä kirjassa esiintyneistä loitsuista on sanomattomia taikoja, joten niitä ei tässä luettelossa juurikaan ole.
Loitsua on käytetty Kuoleman varjeluksissa, kun Ronin piti saada sade loppumaan taikaministeriössä. Hermione ehdotti loitsua Ronille.

title: Harry Potter ja salaisuuksien kammio (videopeli)

text: Pelin Game Boy Color -versiossa, tietyn loitsun käyttäminen vaatii tarpeeksi korkeaa tasoa. "Duo"-ominaisuuden käyttämiseksi pelaajan on käytettävä loitsua 25 kertaa. "Tria"-ominaisuuden käyttämiseen vaaditaan 50 käyttökertaa kyseiseltä loitsulta.

title: RuneScape

text: Kaukosiirtymiseen ("teleport") tehtiin päivityksenä Home Port eli loitsu, joka siirtää eksyneen pelaajan takaisin Lumbridgeen, Edgevilleen tai Lunar Islandille pelaajan loitsukirjasta (Spell Book) riippuen. Loitsu ei vaadi "runeja" (loitsuihin käytettävät riimukivet). Sillä ei voi paeta taistelusta, nykyään home portia voi käyttää milloin vain itse haluaa. Jos rupeat taistelemaan tai joku rupeaa taistelemaan kanssasi, taistelu keskeyttää loitsun suorittamisen.

title: Tylypahka

text: Muodonmuutosten käsittäessä esineiden muutoksia, Rowling kuvaili Loitsuja () taikatyypiksi, joka antaa asialle uuden odottamattoman ominaisuuden. Loitsujen oppitunteja kuvaillaan äänekkäiksi ja kaoottisiksi tuntien ollessa suurimmalta osalta täynnä käytännön harjoituksia. Monet Harryn, Ronin ja Hermionen käymät keskustelut on käyty Loitsujen luokassa, joka sijaitsee Tylypahkan toisessa kerroksessa. Filius Lipetit pysyy koko kirjasarjan ajan Loitsujen opettajana.

title: Suomalaiset loitsut

text: Suomalaisia ja karjalaisia loitsuja tunnetaan muistiinmerkittyinä paljon, useimmat niistä kalevalamittaisia. Alkujaan suomalaiset loitsut on laulettu. Myös Kalevalan sankarit laulavat loitsunsa. Vanhin kirjallinen tieto itämerensuomalaisesta loitsusta on 1200-luvun Novgorodista. Kyseessä on tuohikirje, jossa on ilmeisesti salamaa koskeva loitsu. (Tuohikirje 292)

title: Suomalaiset loitsut

text: Alkuperäisen loitsun mukaan Kiputytti on siis luonut kivut raastaen järkälettä. Loitsussa kivun käskettiin palata kiveen, mistä se oli tullutkin.

title: Ancient Domains of Mystery

text: Jokainen lukutaitoinen hahmo voi oppia loitsuja, mutta se on taistelupainotteisille hahmoluokille huomattavasti vaikeampaa. Loitsujen teho paranee käytettäessä, mutta taisteluhahmoluokilla hitaammin kuin varsinaisilla taikojilla. Loitsut opetellaan lukemalla loitsukirjoja. Hahmo oppii loitsua tietyn pistemäärän, joka laskee loitsua käytettäessä. Hahmo siis lopulta menettää loitsun käytettyään sitä tarpeeksi monta kertaa ja joutuu opettelemaan sen uudelleen kirjasta. Jos osaa jonkun loitsun ja sen taikakirja on hallussa, taikoja voi myös käyttää myös kirjasta lukien; tällöin taikoja ei unohda, mutta taikominen vie enemmän aikaa. Lukutaidottomat hahmot voivat myös oppia lukemaan ja sitä myötä taikomaan. Taikoja voi myös saada tiettyjen taikaesineiden kautta. Jos taikapisteet loppuvat, voi hahmo silti loitsia; tällöin taikominen kuluttaa hit pointeja, joiden loppuminen johtaa hahmon kuolemaan.

title: Ars Magica

text: Pelin magiajärjestelmää kuvataan edelleen yhdeksi roolipelien parhaista. Maageilla ei ole pelkästään ennalta määrättyjä loitsuja, vaan säännöt mahdollistavat kussakin tilanteessa tarvittavien spontaanien loitsujen luomisen. Spontaanit loitsut eivät ole yhtä voimakkaita kuin ennalta opetellut, mutta ne tuovat loitsujärjestelmään huomattavasti joustavuutta.

title: Loitsu

text: Loitsijoiden keskuudessa on useita kantoja siitä, mikä saa loitsut toimimaan. Yksi kanta on se, että Jumalan, jumalten tai henkiolentojen avunanto antaa loitsulle sen voiman. Toiset ovat sitä mieltä, että loitsun nimenomaan erottaa rukouksesta se, ettei siinä vedota ulkopuolisiin voimiin vaan loitsijan oma henkinen voima saa aikaan toivotun muutoksen. Kolmannet väittävät, että loitsija ohjaa maailmassa kulkevia energiavirtoja. Nykyaikana yleinen käsitys on se, että loitsulla on lumevaikutus: se vaikuttaa, koska loitsija uskoo sen voimaan. Jos ihminen uskoo kokeneensa valkoista magiaa hän saa lumevaikutuksen seurauksena positiivisia tunteita ja taas uskoessaan kokeneensa mustaa magiaa hän saa plasebovaikutuksen seurauksena negatiivisia tunteita.

title: Kuolleiden kirja

text: Jotkin Kuolleiden kirjan monista loitsuista antoivat vainajalle voiman hallita ruumistaan ja pitää se turvassa. Jotkin loitsut tekivät vainajalle mahdolliseksi muuttua eri eläimiksi, jotta matka manalan läpi olisi helpompi. Jotkin loitsut antoivat vainajalle tietoa, joka hänen tuli lausua tietyissä kohdissa matkaansa. Jotkin loitsut suojelivat vainajaa vihamielisiltä olennoilta.

title: Final Fantasy Crystal Chronicles

text: Taistelu ja varsinaisilla pelialueilla liikkuminen on reaaliaikaista, ja muistuttaa hieman muita toimintaroolipelejä (kuten "Zelda"-sarja). Kullakin pelaajalla on rajattu määrä komentoluettelon vaihtoehtoja, joihin voidaan lisätä esineitä tai loitsuja. Pelaajat voivat hyökätä aseidensa avulla, tai käyttäen erilaisia loitsuja. Loitsuja käytetään keräämällä loitsukiviä, asettamalla ne komentoluetteloon, ja tarvittaessa valitsemalla ne ja käyttämällä niitä. Moninpelissä loitsuja voidaan yhdistää toisiksi loitsuiksi niin, että kaksi pelaajaa loitsii yhtä aikaa saman loitsun samaan paikkaan; yksinpelissä loitsut voi yhdistää automaattisesti.

title: Wizard101

text: Taisteluissa käytettäviin loitsuihin liittyy kullekin loitsulle ominainen onnistumistodennäköisyys (accuracy). Loitsujen onnistumistodennäköisyyttä voi lisätä varusteista tai lemmikiltä saadulla lisätarkkuudella, joka usein vaihtelee eri koulukuntiin kuuluvien loitsujen välillä. Lisäksi onnistumistodennäköisyyttä voi vahvistaa toisilla loitsuilla. Myös tietyn koulukunnan loitsujen voimakkuutta (loitsuvoima) tai vastustuskykyä niille (resistanssi, resistance) voidaan lisätä varusteiden ja lemmikkien avulla. Kriittinen luokitus (critical rate) määrittää todennäköisyyden sille, että loitsun voimakkuus tuplaantuu. Vastaavasti torjuntaluokitus (block rate) määrittää todennäköisyyden sille, että kriittinen loitsu torjutaan, jolloin sen voimakkuus jää normaalin suuruiseksi.

title: Wizard101

text: Kuolema-koulukunnan (death) edustajia kutsutaan nekromantikoiksi (necromancer). Kuolema-loitsujen luontainen onnistumistodennäköisyys on 85 %. Kuolema-loitsut eivät yleensä ole voimakkaimpien loitsujen joukossa, mutta nekromantikoilla on paljon loitsujen tehostamiseen tarvittavia teriä (blade) ja ansoja (trap). Monien kuolema-loitsujen etuna on, että puolet vastustajalle aiheutetusta vauriosta palautuu terveytenä loitsun tekijälle. Nekromantikko onkin usein hyökättyään täydessä terveydessä tai lähellä sitä. Kuolema-koulukunnan professorina toimi Malistaire Drake, joka kadotessaan siirsi kuolemankoulun tuntemattomaan paikkaan, jättäen tilalle vain suuren reiän. Kuolemanopiskelijoiden ohjaajana toimii aluksi Malorn Ashtorn, joka on itsekin kuolemanopiskelija ja oleskelee kuolemankoulun raunioilla Ravenwoodissa. Myöhemmin opinnoissa auttaa sijaisprofessori Dworgyn, joka asustaa aluksi tuntemattomassa paikassa Wizard Cityn Nightsidessa, Rainbow Bridgen lähellä olevan vesiputouksen takana. Kuolemanpuu Mortis sijaitsee myös Nightsidessa. Kuolema-koulukunnan hyökkäysloitsut saavat bonuksen elämä-ja tasapaino-koulukunnan olentoja vastaan. Kuoleman olennot ovat heikkoja elämä-koulukunnalle.


query: Onko Suursaarella asutusta?

title: Suursaari

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suursaari on kuulunut rajavyöhykkeeseen, minkä vuoksi se on ulkomaalaisilta kiellettyä aluetta. Saarella käyneet ovat kertoneet, että suurin osa asutuksesta on ränsistynyt ja että saaressa asuu vain kymmenkunta henkeä: majakanvartijoita, meteorologeja ja rajavartijoita. He asuvat Suursaaren pohjois- ja eteläkärjissä.

title: Suursaari Race

text: Suursaari Race (ent. Volvo Suursaari, ent. Espoo Suursaari Race) on Suomenlahdella vuosittain järjestettävä avomeripurjehduskilpailu.

title: Suurkylä (Suursaari)

text: Suurkylä oli suurempi Suursaaren kahdesta kylästä. Se sijaitsi Suursaaren itärannalla saaren pohjoisosassa Kappelniemen lähellä olevan lahden rannalla Pohjoiskorkian kaakkoispuolella.

title: Suursaaren taistelu (1788)

text: Suursaaren taistelu oli Ruotsin ja Venäjän välillä käyty meritaistelu, joka oli osa a. Taistelu käytiin 17. heinäkuuta 1788 Suursaaren edustalla.

title: Suursaari

text: Jatkosodassa neuvostojoukot lähtivät saarelta joulukuussa 1941, minkä jälkeen suomalaisjoukot ottivat sen haltuunsa. Suomalaiset pysyivät saarella muutaman kuukauden ja vetäytyivät tammikuussa 1942, kun parin sadan sotilaan vahvuinen neuvostoliittolaisosasto hyökkäsi saarelle. Valtauksen yhteydessä kuoli kuusi kalastajaa, jotka olivat palanneet koteihinsa Suurkylään. Valtauksen jälkeen operatiivinen tilanne Itä-Suomenlahdella muuttui Neuvostoliiton eduksi. Kun jäät lähtisivät, sen laivastoyksiköt voisivat käyttää Suursaarta tukikohtanaan, mikä aiheuttaisi vaikeuksia Suomen rannikkopuolustukselle sekä uhkaisi Saksan ja Suomen toteuttamaa Suomenlahden sulkua. Helmikuussa 1942 Suomen sodanjohto päätti vallata saaren takaisin ennen kuin neuvostoliittolaiset ehtisivät linnoittaa saaren. Suursaaren valtaus valmisteltiin erittäin huolellisesti etukäteen. 26. maaliskuuta noin prikaatin vahvuiset, ilmavoimien ja tykistön tukemat suomalaisjoukot ryhmittyivät Suomenlahden jäälle ja valtasivat saaren noin pataljoonan vahvuisilta neuvostojoukoilta kahden päivän kiivaiden taistelujen jälkeen. Venäläisten tappiot Suursaaren taistelussa olivat noin 250 sotilasta kaatuneina ja vankeina. Suomalaisten tappiot olivat 170 sotilasta kaatuneina ja haavoittuneina.[21]

title: Tytärsaari

text: Suurtytärsaari ja Pientytärsaari eli Säyvö muodostivat Suomelle kuuluessaan Viipurin läänin eteläisimmän kunnan, erottuaan Suursaaresta 1899. Tytärsaaren kunta kuului Kymin kihlakuntaan ja tuomiokuntaan, Kymin–Haapasaaren–Suursaaren–Tytärsaaren käräjäkuntaan ja Suursaaren–Tytärsaaren nimismiespiiriin. Tytärsaaren asukasluku vuonna 1939 oli 436. Lähimmät naapurikunnat Suomenlahdella olivat Suursaari pohjoispuolella ja Lavansaari itäpuolella. Tytärsaaren luterilainen seurakunta kuului Viipurin hiippakunnan Haminan rovastikuntaan.

title: Suursaari

text: Suursaari itsenäistyi yhdessä Tytärsaaren kanssa omaksi pitäjäkseen vuonna 1838. Siihen kuului silloin yhteensä noin 700 henkeä.[10] Tytärsaari itsenäistyi Suursaaresta 1899. Suursaaren väkiluku oli 1920-luvulla lähes 900 ja talvisodan edellä tehdyn evakuoinnin aikana vajaa 800.[11]

title: Suursaari

text: Suomen siirryttyä vuonna 1809 Suomen sodassa Ruotsin valtakunnasta Venäjälle Suursaari liitettiin muun Vanhan Suomen kanssa vuonna 1812 muodostettuun Viipurin lääniin Suomen suuriruhtinaskunnassa. Vuonna 1817 Suursaari liitettiin Kymin pitäjään. Kymin kirkon palon jälkeen vuonna 1837 Suursaaren ja Tytärsaaren asukkaat eivät halunneet osallistua uuden kirkon rakentamiseen. Molemmissa saarissa oli jo oma kirkko.

title: Suursaari

text: Sodan loppuvuosina Suursaarta linnoitettiin voimakkaasti. Rantakallioille valettiin tykkilavetteja ja luolia räjäytettiin varastoiksi sekä väestönsuojiksi – demilitarisoinnista ei ollut enää puhettakaan. Saari toimi suomalaisten laskeman miinasulun yhtenä tukipisteenä. Nimellä ”Rukajärvi” tunnettu merimiinojen ketju ulottui Haapasaaresta Suursaaren ja Tytärsaaren kautta Kurkolanniemeen (Viron puolella).[22]

title: Pitkäpaasi

text: Pitkäpaasi oli pitkään Virolahden ainoa asuttu saari. Ensimmäinen tunnettu asukas on Jaakko Henrikinpoika (1543), josta polveutuu Virolahden Hanskin suku , Haapasaaren Tuomala/Warma –suku sekä mahdollisesti Seiskarin ja Suursaaren Hanski-suvut . Jaakko Henrikinpojan jälkeläisestä Tuomas Henrikinpojasta polveutuu Pitkäpaaden myöhempi asutus.

title: Suursaari

text: Matkailu alkoi kehittyä, kun hyvin toimeentulevat mannersuomalaiset alkoivat hakeutua Suursaareen vapaa-ajan viettoon. 1800-luvun alussa saareen tuli yksittäisiä perheitä asumaan vuokralle asukkaiden luokse. Toimeliaat saarelaiset avasivat kahviloita, ja vuonna 1925 perustettiin osuuskunta organisoimaan yöpymispaikkoja. Osuuskunnan konttori sijaitsi satamassa. Myös Suomen matkailijayhdistys näki Suursaaren mahdollisuudet ja perusti Suurkylään ravintolan vuonna 1921. Säännölliset laivayhteydet mantereelta käynnistettiin 1914, ja niitä oli kahdesti viikossa. Ensimmäisen maailmansodan ajaksi toiminta keskeytettiin, mutta vuonna 1920 Kotkasta, Viipurista ja Helsingistä kulki saareen säännöllisesti jo useita höyrylaivavuoroja. Vuonna 1927 Merenkulkulaitos asetti monitoimialuksen S/S Suursaari paitsi matkustajaliikenteeseen, myös huolehtimaan postin kuljetuksesta ja tavaraliikenteestä. Alus oli jäävahvistettu, ja sillä oli mahdollisuus hinata pulaan joutuneita kalastusveneitä. S/S Suursaari jatkoi tehtäväänsä saaren evakuointiin asti.

title: Suursaari Race

text: Suursaari Race -kilpailun järjesti ensimmäisen kerran vuonna 1991 Kivenlahden Venekerho yhdessä Espoon Merenkävijöiden kanssa. Lähtö oli Haukilahdessa ja maali Kivenlahden venesataman edustalla. Vuonna 2006 kilpailun maali siirtyi Haukilahteen. Vuonna 2009 Venäjän viranomaiset eivät antaneet lupaa Suursaaren kiertämiseen, jolloin käytössä oli ensimmäistä kertaa ns. vararata. Kilpailun pääyhteistyökumppanina oli vuosina 2005–2012 Volvo jonka mukaan kilpailu nimettiin.

title: Haukkavuori (Suursaari)

text: Haukkavuori on Suursaaren toiseksi korkein mäki. Se sijaitsee Liivalahden järven rannalla ja on 142 metriä korkea.

title: Suursaari

text: Suursaaren kuntaan kuuluivat siitä länteen sijaitsevat majakkasaari Ruuskeri ja Viirit

title: Suursaari

text: T.J. Ketonen jatkoi ryhmänsä kanssa Suursaareen. Venäläisille he tekeytyivät saksalaisupseereiksi jotka olivat tulleet vaatimaan saaren ja lennätinaseman luovuttamista Saksalle Brest-Litovskin rauhansopimuksen perusteella. Juoni onnistui ja venäläinen varuskunta poistui Suursaaresta. Ketosen yllätykseksi saarelaisia ei kuitenkaan kiinnostanut järjestäytyä suojeluskunnaksi hänen alaisuuteensa saaren puolustamiseksi. Saaren kuitenkin ollessa jo Ketosen hallussa saksalaiset suostuivat lähettämään saareen pari ryhmää joukkoja ja varoja saaren puolustuksen vahvistukseen.[16]

title: Suursaari

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Elenius, Emil| title = Saarelaistarinoita| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1976| id = ISBN 951-0-06672-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Anttila, Risto| title = Suursaari, Suomenlahden helmi| publisher = KR-Kirjat| year = 1996| id = ISBN 951-9387-57-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mehtälä, Maila| title = Temppeliaukio -kirkko Suursaaresta länteen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2003| id = ISBN 951-0-27837-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Peltola, Saara| title = Suursaari menneinä aikoina| location = Helsinki| publisher = Suursaaren historiatoimikunta| year = 1960}} Citation error, replace with{{cite book| author = Havas, Eino| title = Suursaari sanoin ja kuvin| location = Hämeenlinna| publisher = Arvi A. Karisto Osakeyhtiö| year = 1920}} Citation error, replace with{{cite book| author = Pälsi, Sakari| title = Suomenlahden jäiltä| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1924}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mattila, J.W. ja Jorma| title = Suursaari| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1941}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lappalainen, Niilo| title = Suursaari toisessa maailmansodassa| location = Juva| publisher = WSOY| year = 1987}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salmelin, Pentti| title = Suursaaren sota| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1989}} Citation error, replace with{{cite book| author = Naski, Aarre| title = Suursaaren väestön suku-tutkimus| location = Loviisa| publisher = Suursaari-seura ry| year = 1992}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hamari, Risto et.al| title = Suomenlahden ulkosaaret| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 1996}} Citation error, replace with{{cite book| title = Murresanoja ja -sanontoja Suursaaresta| publisher = Suursaari-seura ry| year = 2000}} Citation error, replace with{{cite book| author = Räty, Leena| title = Paratiisisaari Menetetty Suursaari taiteilijoiden kuvaamana (näyttelyjulkaisu)| location = Helsinki| publisher = Kyriiri Oy| year = 2002}} Metso Juha, Kauko Röyhkä Suursaari 2009 ISBN 978-951-0-35355-4 Citation error, replace with{{cite book| title = Suursaari| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2016| version = Teksti: Kauko Röyhkä. Kuvat: Juha Metso| id = ISBN 978-952-01-1389-6}}

title: Suursaari

text: Kesällä 2004 osa Suursaaresta avattiin risteilyturisteille Viipurista.[26] Samana vuonna saareen avattiin hotelli, joka toimii entisessä neuvostoupseerien asuinrakennuksessa.[27] Varustamot ovat osoittaneet kiinnostusta sille, että Suursaaresta tehtäisiin välisatama Suomen ja Viron välisille risteilyaluksille. Siten laivalla voitaisiin myydä verovapaita tuotteita.[28] Syksyllä 2006 voimaan astuneiden Venäjän turvallisuuspalvelun rajavyöhykemääräysten mukaan Suursaari on edelleen osa Venäjän rajavyöhykettä, ja ulkomaalaisten liikkuminen alueella on ilman erityislupaa kielletty.[29] Retkiä saarelle järjestettiin jälleen vuonna 2008.[30]

title: Suursaari

text: Marraskuussa 1899 panssarilaiva General-admiral Apraksin ajoi karille Suursaaren lähistöllä, ja Amiraliteetti palkkasi langattomalla lennättimellä kokeita tehneen venäläisen fyysikon Aleksandr Popovin, joka tammikuussa 1900 muodosti Suursaaren ja Kymin Kuutsalon välille yhden maailman varhaisimmista radioyhteyksistä pelastustöitä varten.[12]

title: Suursaari

text: Suursaaressa on merenkulultaan tärkeänä Suomenlahden paikkana ollut kolme majakkaa. Suurkylän puolella aivan Suursaaren pohjoisosassa on ollut Pohjoisrivi-nimisessä paikassa yksi, toinen Pohjoiskorkialla edellisen lounaispuolella ja aivan saaren eteläpuolella Lounatrivissä yksi.

title: Jäänmurtaja Suursaari

text: Jäänmurtaja Suursaari oli Suomen merenkulkuviranomaisten omistama jäätä murtava yhteysalus.

title: Suursaari

text: Suursaaresta esitti ensimmäisenä vaatimuksia Ruotsin kruunu, ja siitä tuli osa kuningaskuntaa vuoteen 1721 asti. Saari oli aluksi Viipurin linnaläänin alainen ulkosaari, joka kuului Vehkalahden pitäjään. Varhaisimmat kirjalliset lähteet pysyvästä asutuksesta ovat 1400-luvulta, jolloin Suursaaren kalastajat selvittivät verojaan Viipurin seurakunnalle. 1600-luvulta on olemassa muutamia manttaaliluetteloita, joista selviää, että saarella on asunut vakituisesti muutamia satoja ihmisiä ja että he kaikki olivat suomenkielisiä. Kielitieteilijöiden mukaan saarella 1800-luvulla puhuttu murre viittaa siihen, että väestö oli lähtöisin Vehkalahden seudulta ja lähiympäristöstä.[6]

title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja kylästä onkin löytynyt sen aikaisia esineitä. Pitkään Koskue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä. Pysyvää asutusta alueella on ollut vasta 1500-luvun puolivälistä lähtien.

title: Suursaari

text: Suursaari (; , aiemmin Högland;[1] ) on Suomenlahden itäosassa sijaitseva saari ja entinen Suomen kunta. Nykyään saari kuuluu Venäjälle, Leningradin alueen Jaaman piiriin. Suursaari on Suomenlahden ulkosaarista pinta-alaltaan suurin. Se sijaitsee noin 40 kilometriä etelään Manner-Suomesta ja 55 kilometriä pohjoiseen Virosta 27. pituuspiirin ja 60. leveyspiirin leikkauksen vieressä.

title: Suursaaren valtaus

text: Suomalaisjoukot oli kuljetettava tarpeeksi lähelle Suursaarta, jotta perille päästäisiin yhden pimeän aikana. Iskua edeltävänä yönä aurattiin jäälle tie autoja varten, joilla joukot pystyttäisiin kuljettamaan 10–15 kilometrin päähän Suursaaresta. Naamiointiin kiinnitettiin paljon huomiota. 738 hevosta varustettiin valkoisilla lakanoilla, ja kaikki sukset, sauvat, aseet ynnä muut maalattiin valkoisiksi.

title: Karjala-kysymys

text: Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa Suomi joutui luovuttamaan suuren osan Karjalaa, osan Sallaa ja Kuusamoa, Petsamon Kalastajasaarennon sekä Suomenlahdella sijaitsevat Suursaaren, Tytärsaaren ja Lavansaaren. Koska luovutetusta Karjalasta evakuoidun väestön lukumäärä oli paljon suurempi kuin harvaan asutusta pohjoisesta tai Suomenlahden saarilta evakuoidun, alueluovutukseen liittyvät ongelmat leimautuivat nimenomaan ”Karjala-kysymykseksi”. Pääministeri Ryti olisi Paasikiven ja Tannerin tukemana halunnut taloudellisista syistä jättää ainakin osan karjalaisista luovutetulle alueelle. He suunnittelivat karjalaisille mahdollisuutta valita kanta-Suomeen muuttamisen ja kotiseudulleen jäämisen välillä. Lähes kaikki karjalaiset kuitenkin päättivät itse, etteivät jää Neuvostoliiton asukkaiksi.

title: Tiurinlinna

text: Alueella oli asutusta aiemminkin – keramiikkalöydöt viittaavat varhaismetallikauteen ajanlaskun alun tienoille. Vakiintunutta asutusta paikalla oli viimeistään ristiretkiajalla, vaikka aikaa leimasivat myös hämäläisten ja karjalaisten kahakat sekä ruotsalaisten voimakas muutto Karjalankannakselle, mikä ärsytti Novgorodia. Alueella tehty hopea-aarrelöytö ajoittuu juuri tähän aikaan, vaikka osa aarteen rahoista onkin jo viikinkiajalta 900-luvulta.

title: Suursaari

text: Porvoon suojeluskunta-aktiivi T.J. Ketonen pyrki keväällä 1918 vapauttamaan Suursaaren siellä olevasta venäläisestä varuskunnasta, jossa oli enintään 20 miestä. Ketonen kulki Suomenlahden jään yli saksalaisten esikuntaan Tallinnaan ja sai sieltä valtuudet Suursaaren valtaukseen ja nimityksen saaren komendantiksi. Ketonen ei kuitenkaan saanut komentoonsa yhtään saksalaisia joukkoja,[15] ja hän pyysi 5. maaliskuuta 1918 Säyvössä tapaamiaan hylkeenpyynnissä ollutta paria tusinaa tytärsaarelaista mukaan Suursaaren vapauttamiseen. Kun tytärsaarelaiset havaitsivat, ettei Ketosen "joukossa" ollut enempää kuin neljä suursaarelaistakaan (kaksi opettajaa, luotsi ja laivuri), he eivät lopulta osallistuneet valtaukseen.[16]

title: Suursaari

text: Suursaaren ympäri on purjehdittu kilpaa vuosittain jo vuodesta 1991. Kilpailun virallinen nimi on Suursaari Race, vuosina 2005–2012 pääyhteistyökumppanin mukaan Volvo Suursaari Race. Saaren kiertämiseen haetaan vuosittain Venäjän viranomaisilta lupa.

title: Suursaaren valtaus

text: Suursaaren valtaus oli suomalaisten tekemä sotilasoperaatio jatkosodassa. Taistelussa strategisesti tärkeä Suursaari vallattiin takaisin Neuvostoliitolta. Taistelu oli ainoa suomalaisten tekemä hyökkäyssotatoimi asemasodan aikana.

title: Suursaaren taistelu

text: Suursaaren taistelu voi tarkoittaa seuraavia Suursaaressa tai sen läheisyydessä käytyjä taisteluita:


query: Onko amusia synnynnäistä?

title: Amusia

text: Amusia merkitsee neurologista häiriötä sävelkorkeuksien vaihteluiden havaitsemisessa. Laajemmin voidaan puhua sävelkorvattomuudesta. Amusiasta kärsiville ihmisille esimerkiksi sävelmien tunnistaminen ja muistaminen voi olla mahdotonta hyvästä kuulosta ja muistista huolimatta. Piirre voi olla synnynnäinen tai seuraus myöhemmin sattuneesta aivovauriosta. Amusia voi olla myös perinnöllistä. Amusiasta kärsivien aivot eivät reagoi sävelten riitasointisuuteen, eivätkä he erota tonaalista musiikkia atonaalisesta. Normaalisti tämä kyky kehittyy lapsille noin puolen vuoden iässä.[1]

title: Suggestio

text: Hypnotisoija Pekka Pakaraisen mukaan "suggestioalttius" eli "suggestibiliteetti" on synnynnäistä.

title: Jonathan Hutchinson

text: Progerian lisäksi Hutchinson tunnetaan mm. hänen synnynnäistä kuppaa käsittelevistä tutkimuksistaan.

title: Amusia

text: Tutkimusten perusteella on ehdotettu, että amusia aiheutuisi pääasiassa häiriöstä sävelkorkeuksien tarkkaan havaitsemiseen liittyvissä neuroverkoissa. Puheessa äänen sävelkorkeus vaihtelee nopeasti laajalla alueella, minkä takia häiriö ei estä sanojen tunnistamista.[1]

title: Amusia

text: Amusiaa diagnosoidessa testataan henkilön kykyä erottaa asteikon ulkopuolisia säveliä tuntemattomista, mutta yksinkertaisista ja konventionaalisista melodioista.[4] Piste-ero amusiasta kärsivien ja kontrollihenkilöiden välillä on yleensä selkeä, eikä rajatapauksia esiinny.[5] Työkaluna käytetään yleensä MBEA-koetta[6] (Montreal Battery of Evaluation of Amusia), joka koostuu sarjasta erilaisia testejä. Näissä testataan pääasiassa äänten tulkintaan, musikaalisuuteen ja muistiin liittyviä ominaisuuksia. Amusiasta kärsivillä häiriöt liittyvät sävelkorkeuksien ja rytmisten elementtien erotteluun, mutta muistin kanssa heillä ei ole ongelmia. Sävelkorkeuksissakin ongelmat liittyvät eniten pieniin muutoksiin, mikä vaikeuttaa erityisesti melodioiden seuraamista.[7]

title: Koira

text: Koulutuksessa koiran synnynnäistä ja opittua käytöstä joko vahvistetaan tai tukahdutetaan. Koiralle on hyödytöntä yrittää opettaa sellaista käytöstä, jossa ei ole lainkaan synnynnäistä tai opittua, tai johon koiralla ei ole perinnöllistä taipumusta. Koulutuksessa saadut taidot eivät periydy vanhemmilta pennuille, mutta koulutettavuus on periytyvää ja yleensä näkyy myös pennuissa.[43]

title: Kysta

text: Bronkogeenisellä kystalla tarkoitetaan keuhkojen synnynnäistä epämuodostumaa, jonka voi yleensä leikata.

title: Amusia

text: Ensimmäisen julkaistun artikkelin synnynnäisestä amusiasta julkaisi vuonna 1878 tietokirjailija Grant Allen. Esimerkkitapauksena oli tavallinen 30-vuotias mies, jolla ei ollut neurologisia häiriöitä tai vammoja. Hän oli saanut lapsena musiikillista koulutusta, mutta ei tästä huolimatta tunnistanut tuttuja melodioita tai osannut erottaa kahta eri sävelkorkeutta toisistaan.[17]

title: Amusia

text: Luokka:Musiikki Luokka:Neurologiset sairaudet

title: Jenni-Juulia Wallinheimo-Heimonen

text: Wallinheimo-Heimonen sairastaa synnynnäistä luuston haurautta.

title: Musikaalisuus

text: Amusia Musikaalisuustestit Musiikkipsykologia Kognitiivinen musiikintutkimus Musiikkikasvatus Absoluuttinen sävelkorva Lahjakkuus

title: Yijing-ennustaminen

text: Tässä menetelmässä käytetään "Fuxin" eli "synnynnäistä baguaa".

title: Amusia

text: Tutkimusten mukaan amusia on yhteydessä varhaisen kuuloinformaation käsittelyn häiriöihin. Amusia liittyy myös yleisten kognitiivisten toimintojen, kuten tarkkaavaisuuden suuntaamisen, työmuistin ja toiminnanohjauksen häiriöihin.[11] Amusia on useimmiten pysyvä, eikä tämänhetkisten tutkimusten valossa vielä tiedetä, onko siitä mahdollista kuntoutua. Koska musiikki aktivoi samoja alueita kuin monet kognitiiviset toiminnot, musiikilla voi olla merkittävä rooli aivoinfarktipotilaiden kuntoutuksessa. Tutkimusten mukaan musiikki edesauttaa aivoinfarktipotilaiden muistin ja tarkkaavaisuuden säätelyn palautumista, sillä musiikin avulla voidaan ylläpitää aivojen plastisiteettia eli muovautuvuutta.[11] Vielä ei kuitenkaan tiedetä, voidaanko musiikin avulla todistettavasti kuntouttaa myös aivoinfarktin myötä tullutta amusiaa.

title: Adrenogenitaalinen oireyhtymä

text: Synnynnäistä lisämunuaiskuoren hyperplasiaa hoidetaan ulkoisilla glukokortikoideilla. Ne takaavat glukokortikoidien riittävän määrän mutta myös adrenokortikotrooppisen hormonin (ACTH) vähentymisen veressä.

title: Lättäjalka

text: Lättäjalkaisuus voi olla synnynnäistä, rakenteellista, toimintojen kompensaatiota tai sairauden kuten nivelreuman aiheuttamaa. Sitä hoidetaan tukipohjallisilla ja voimistelulla.

title: Amusia

text: Aivovaurion seurauksena syntynyt amusia jää usein pysyväksi häiriöksi esimerkiksi aivoinfarktin jälkeen, erityisesti jos vaurio on oikean aivopuoliskon ohimo- tai otsalohkolla. Tämäntyyppinen amusia on yleisempää, joskin oireet ovat hyvin tapauskohtaisia.[11] Tällainen amusia liittyy usein läheisesti afasiaan, joka aiheutuu yleensä vasempaan aivopuoliskoon kohdistuneesta vauriosta. Afasiaan liittyy vaikeutta ymmärtää ja tuottaa puhuttua tai kirjoitettua kieltä.[12][13]

title: Homoseksuaalisuus

text: Asenteet homomiehiä ja lesboja kohtaan ovat suurelti riippuvaisia siitä onko homoseksuaalisuus synnynnäistä vai valinta. Ihmiset suhtautuvat homoseksuaalisuuteen hyväksyvämmin jos sen etiologia on synnynnäinen, kun taas jos ihminen ajattelee sen olevan valinta, suhtautuminen on vähemmän hyväksyvää. Ajatukseen siitä, että homoseksuaalisuus on valinta, liittyy usein ajatus homoseksuaalisuuden syntisyydestä ja epäluonnollisuudesta.

title: Irlanninsusikoira

text: Irlanninsusikoira on suhteellisen terve, vaikka onkin jättiläiskokoinen koira. Yleisimpiä ennenaikaisen kuoleman syitä ovat erilaiset syövät ja sydämen vajaatoiminta, jotka ovat usein perinnöllisiä. Rodulla esiintyy myös kasvuhäiriöitä, mutta niitä voidaan ehkäistä tasapainoisella ruoalla ja sopivalla liikunnalla. Rodulla on todettu myös synnynnäistä maksasairautta.

title: Mickey MacKay

text: Lester Patrick kutsui synnynnäistä maalintekijä MacKayta parhaaksi coast league -sarjassa pelanneeksi keskushyökkääjäksi.

title: Carme Chacón

text: Chacónin kuolinsyynä pidetään synnynnäistä sydänvikaa. Hän kertoi sairaudestaan "La Vanguardia" -lehdessä vuonna 2015. Chacón oli eronnut ja hänellä oli 8-vuotias poika.

title: Amusia

text: Vuonna 1984 Norman Geschwind raportoi samantyyppisestä tapauksesta. Esimerkkinä oli mies, joka tuli ei-musikaalisesta perheestä. Hän oli lapsena käynyt pianotunneilla, mutta ne loppuivat pian, sillä hän ei osannut erottaa kahta erikorkuista säveltä, pysyä tempossa tai laulaa. Hän kylläkin osasi puhua sujuvasti kolmea vierasta kieltä.[18] Ensimmäinen systemaattinen amusiatutkimus suoritettiin Britanniassa vuonna 1948. Siinä annettiin tehtäväksi erottaa kaksi nuottia tai musiikillista fraasia sävelkorkeuden muutoksen perusteella. Näistä tuloksista saatiin keskiarvo, jonka perusteella viisi prosenttia briteistä olisi amusiaalisia.[19] Vuonna 1980 suoritettiin toinen tutkimus, jossa 604 ihmistä pyydettiin erottamaan poikkeavia sävelkorkeuksia melodioissa. Tämän tutkimuksen tuloksena noin 4,2 prosentilla briteistä olisi amusia.[20]

title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?

title: Amusia

text: Synnynnäinen amusia, toiselta nimeltään dysmusia tai sävelkorvattomuus, on elinikäinen kehityshäiriö, jolle on tunnusomaista vaikeus havaita ja jäsentää kuultua musiikkia.[8] Tämäntyyppisestä amusiasta kärsiville on ominaista se, etteivät he erota eri säveliä tai sävelmiä toisistaan ja musiikki saattaa kuulostaa vain sekaiselta melulta. Erityisesti sävelkorkeuksien erottaminen on vaikeaa.[8][1] Siinä missä tavallinen ihminen pystyy huomaamaan puolen sävelaskeleen muutoksen, voi amusiaa sairastava huomata eron vasta usean sävelaskeleen jälkeen. Tämän vuoksi saattaa amusikko helposti kuulla kaiken musiikin samanlaisena.[1] Synnynnäinen amusia tai sävelkorvattomuus sekoitetaan usein kyvyttömyyteen hyräillä tai laulaa melodian mukana. Puhtaasti synnynnäistä amusiaa sairastavien osuus väestöstä on kuitenkin vain noin neljästä viiteen prosenttia.[8][1][9] Heillä on tavallisesti täysin normaali muistikyky ja kuuloaisti eikä aivoissa ole anatomisia tai kognitiivisia poikkeavuuksia.[10]

title: Amusia

text: Check date values in: |date= (help) CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Amusia

text: Noin puolella amusiaa sairastavista on myös vastaavia rytmin tulkitsemiseen liittyviä häiriöitä.[1]

title: Toksoplasmoosi

text: Suomessa todetaan ihmisillä vuosittain 30–50 synnynnäistä toksoplasmoositapausta. Yleensä tartunnan saanut lapsi on aluksi oireeton, mutta myöhemmin voi alkaa ilmetä ainakin näkö- ja silmävaurioita. Vauriot koskettavat monesti myös kuuloa ja koko aivoja, ja joskus sairauteen liittyy kehitysvammaisuutta, vesipäisyyttä, lihasvelttoutta ja kouristelua. Toksoplasmoosiin voi sairastua myös myöhemmällä iällä. Aikuisiällä hankittu tartunta on usein lähes oireeton. Kaikkiaan maailman väestöstä noin 30–60 % lienee saanut tartunnan jossain elämänsä vaiheessa. Synnynnäinen toksoplasmoosi on huomattavasti harvinaisempaa. Raskaana olevien toksoplasmoosi hoidetaan sen sikiölle aiheuttaman vaaran vuoksi. Toksoplasma on vaarallinen sikiölle vain, jos raskaana oleva äiti saa ensi-infektion raskauden aikana. Vaaraa ei poikkeustapauksia lukuun ottamatta ole, jos äiti on jo jossain elämänsä vaiheessa sairastanut toksoplasmoositartunnan. Tämän voi testata tutkimalla, onko äidillä veressään toksoplasmoosin vasta-aineita.

title: Amusia

text: Amusia voidaan luokitella kahteen päätyyppiin: synnynnäiseen amusiaan ja aivovaurion tuloksena syntyneeseen amusiaan.

title: Amusia

text: Ihminen on normaalisti jo syntyessään musikaalinen olento. Pikkulapsilla on merkittäviä musikaalisia kykyjä jo ennen puhekyvyn kehittymistä. Lapset hahmottavat jossain määrin musiikin perusasteikoita, reagoivat tasaiseen rytmiin ja erottavat konsonoivat, eli soivat, ja dissonoivat, eli riitaiset intervallit toisistaan.[7] Tämä osoittaa, että aivoissa on musiikin havaitsemiseen erikoistuneita aivoalueita, jotka kehittyvät erillään kielellisistä alueista.[7] Pitkäaikainen altistuminen musiikille kehittää ja hioo musiikillisia taitoja eteenpäin. Koulutuksesta on hyötyä, mutta se ei ole välttämätöntä sointujen ja nuottien hahmottamiseksi[7]. Käsitys melodioista, rytmistä ja soinnuista syntyy kuuntelukokemuksien kautta. Erikorkuiset sävelet ja tasainen pulssi muodostavat musiikin perusainekset. Sävelkorkeuden hahmottaminen on olennainen osa sekä melodioiden, että sointujen tulkitsemisessa. Siksi se onkin pakollinen taito, jotta musiikkia voisi ymmärtää ja siitä nauttia. Asteikon sävelet organisoituvat asteikon pääsävelen, toonikan, ympärille tiettyjen sääntöjen mukaan. Tämän takia asteikkoon kuulumattomat sävelet kuulostavat ”vääriltä”. Normaali kuulija erottaa oikeat sävelet vääristä ja pystyy seuraamaan melodiaa, joka kulkee asteikon säveliä pitkin. Amusiasta kärsivällä henkilöllä on kuitenkin vaikeuksia erottaa sävelkorkeuksia toisistaan, eikä hän pysty seuraamaan melodiaa, tai erota oikeita ääniä vääristä.

title: Dysmelia

text: Dysmelia (kreikk. "dys" = huono, "melos" = raaja) tarkoittaa jonkin raajan synnynnäistä epämuodostumaa.

title: William Manuel Johnson

text: Johnson avioitui huhtikuussa 1905 Mattie Amusin kanssa. Pariskunta muutti piakkoin New Orleansiin. Sieltä he siirtyivät Los Angelesiin Kaliforniaan 1908. Lokakuussa 1909 Johnson asui West Oaklandissa, Kaliforniassa. Siellä hän omisti jonkin aikaa tupakkakaupan.


query: Mitkä ovat ideaalipisteet?

title: Projektiivinen geometria

text: Projektiivinen geometria on geometrian ala, joka tutkii ominaisuuksia, jotka säilyvät keskeisprojektioissa tasolta tasolle. [1] Projektiivisessa geometriassa pisteiden oletetaan sijaitsevan projektiivisessa avaruudessa, jossa voidaan intuitiivisesti ajatella olevan enemmän pisteitä kuin yhtä moniulotteisessa euklidisessa avaruudessa, ja näiden "ylimääräisten" pisteiden eli ideaalipisteiden voidaan ajatella olevan äärettömän kaukana. Projektiivisessa geometriassa sallitaan myös sellaiset geometriset muunnokset, joissa nämä ideaalipisteet kuvautuvat tavanomaisen avaruuden pisteille tai päinvastoin.

title: Projektiivinen geometria

text: Kaikille projektiivisille geometrioille yhteinen perustava ominaisuus on se elliptinen insidenssiominaisuus, että projektiivisella tasolla mitkä tahansa kaksi suoraa leikkaa toisensa yhdessä ja vain yhdessä pisteessä. Sellaisetkin suorat, joita euklidisessa geometriassa käsitetään yhdensuuntaisiksi, leikkaavat toisensa eräässä pisteessä, ideaalipisteessä, jonka voidaan ajatella olevan äärettömän kaukana. Kaikki tällaiset ideaalipisteet muodostavat "äärettömän kaukaisen" suoran, mutta projektiivisessa geometriassa se käsitetään aivan samanlaiseksi kuin kaikki muutkin suorat eikä ole millään tavalla erikoisasemassa. Myöhemmässä Erlangenin ohjelmassa geometriset muunnokset muodostavat ryhmän, ja tällaisilla muunnoksilla mikä tahansa suora voidaan siirtää tämän "äärettömän kaukaisen" suoran paikalle.

title: Reaalinen projektiivinen taso

text:
Reaalisen projektiivisen tason pisteet voidaan esittää homogeenisilla koordinaateilla. Pisteellä on homogeeniset koordinaatit ["x" : "y" : "z"], missä koordinaattien
["x" : "y" : "z"] and ["tx" : "ty" : "tz"] katsotaan tarkoittavan samaa pistettä, olipa "t" mikä luku tahansa, ei kuitenkaan nolla. Pisteet, joiden koordinaatit voidaan esittää muodossa ["x" : "y" : 1], muodostavat tavanomaisen tason formula_1, jota sanotaan projektiivisen tason äärellisen osan, kun taas pisteet, joiden koordinaatit ovat ["x" : "y" : 0], ovat niin sanottuja "äärettömyydessä olevia pisteitä" eli "ideaalipisteitä", jotka muodostavat äärettömyydessä olevan suoran. Homogeeniset koordinaatit [0 : 0 : 0] eivät vastaa mitään pistettä.

title: Projektiivinen geometria

text: Koska euklidinen taso voidaan käsittää projektiivisen tason osajoukoksi, tätä duaalisuusperiaatetta voidaan tietyin edellytyksin soveltaa sellaisiinkin kuvioihin, joihin projektiivisen tason "äärettömän kaukaiset" ideaalipisteet eivät sisälly. Esimerkiksi Brianchonin lause on Pascalin lauseen duaalinen vastine ja keksittiinkin juuri duaalisuusperiaatteen avulla.[15]

title: Projektiivinen geometria

text: Myös näiden avulla määritellyillä monimutkaisemmilla käsitteillä on duaaliset vastineensa. Esimerkiksi lauseet "kaksi pistettä määrittää yksikäsitteisesti suoran" (nimittäin molempien pisteiden kautta kulkean suoran) ja "kaksi suoraa määrittää yksikäsitteisesti pisteen" (nimittäin suorien leikkauspisteen) ovat toistensa duaalisia vastineita. Näistä jälkimmäinen ei tosin euklidisessa geometriassa aina päde, sillä suorat voivat olla myös yhdensuuntaisia, mutta projektiivisessa geometriassa sekin pätee, joskin tämä yhteinen piste voi olla myös äärettömyydessä oleva ideaalipiste.

title: Reaalinen projektiivinen taso

text: Alun perin reaalinen projektiivinen taso on muodostettu lisäämällä tavalliseen euklidiseen tasoon joukko "äärettömän kaukaisia" pisteitä, joissa yhdensuuntaiset suorat leikkaavat toisensa. Jokaista keskenään yhdensuuntaisten suorien joukkoa kohti tasoon lisätään yksi tällainen "äärettömän kaukainen" eli ideaalipiste, jossa suorien ajatellaan kohtaavan. Toisaalta kunkin suoran ajatellaan johtavan kummassakin suunnassa "samaan" ideaalipisteeseen, minkä vuoksi niitä lisätään kutakin yhdensuuntaisten suorien joukkoa kohti vain yksi, ei kaksi. Jos suoraa pitkin kuvitellaan kuljettavan ideaalipisteeseen saakka ja jatketaan sieltä edelleen eteenpäin, päädytään lopulta vastakkaisesta suunnasta takaisin lähtöpisteeseen.