query: Milloin apartheid loppui?

title: Apartheid-järjestelmän purkaminen

text: Apartheid-järjestelmän purkaminen tapahtui Etelä-Afrikassa vuosien 1990 ja 1994 välisenä aikana. Vuonna 1989 maan presidentiksi noussut Frederik de Klerk katsoi, että ulko- ja sisäpoliittinen tilanne vaati neuvottelujen aloittamista apartheidia vastustaneiden järjestöjen kanssa. Kun kommunismi oli romahtanut Itä-Euroopassa, ei ollut enää mahdollista puolustaa Kansallispuolueen muodostaman hallituksen aikaisempaa näkemystä, jonka mukaan ANC:n vastainen taistelu oli osa laajempaa kommunismin vastaista taistelua. Pitkällä aikavälillä myös kansainvälinen taloudellinen painostus tulisi johtamaan maan elintason laskemiseen. De Klerk katsoi, että neuvottelujen avulla olisi mahdollista saavuttaa maan valkoisen väestön kannalta parempi lopputulos silloin, kun ne käytäisiin hallituksen vielä ollessa suhteellisen vahvoilla sotilaallisesti.[1]

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Apartheid-järjestelmän purkaminen

text: Tulevaisuuden kannalta tärkeimpiä kysymyksiä käsiteltiin toisessa ryhmässä, johon osapuolet olivat koonneet myös johtavat neuvottelijansa. ANC:tä ryhmässä edusti muun muassa Cyril Ramaphosa ja Joe Slovo ja hallitusta entinen Broederbondin puheenjohtaja, perustuslakiministeri Gerrit Viljoen ja hänen apulaisministerinsä Tertius Delport. Neuvottelut ajautuivat nopeasti umpikujaan, koska osapuolet eivät kyenneet sopimaan siitä, milloin ja missä tehtäisiin lopullinen valinta ANC:n ajaman enemmistödemokratian ja Kansallispuolueen vallanjakomallin välillä. 15. toukokuuta neuvottelut olivat pysähtyneet siihen, kuinka suuri enemmistö parlamentissa vaadittaisiin väliaikaisen perustuslain muuttamiseksi. Hallitus vaati 3/4 enemmistöä, ja ANC:n tarjous oli ensin 2/3 ja lopulta 70%. ANC katsoi, että hallituksen esittämä 75% enemmistö olisi käytännössä tarkoittanut ”pysyvää tilapäistä perustuslakia”, joka olisi ollut Kansallispuolueen vallanjakomallin mukainen. Neuvottelut jatkuivat koko päivän tuloksettomina, ja lopulta illalla Ramaphosa ilmoitti ANC:n vetäytyvän työryhmästä. Tämä tarkoitti käytännössä CODESA 2:n päättymistä tuloksettomana.[23]

title: Apartheid

text:
Hallituksen otteiden koveneminen perustuslain hyväksymisen jälkeisten mellakoiden aikana johti laajaan kansainväliseen vastalausemyrskyyn. Vuosien 1984–85 aikana lähes 100 yhdysvaltalaista yritystä lähti Etelä-Afrikasta ja monet ylikansalliset pankit kieltäytyivät lainoittamasta maata. Botha pyrki vakuuttamaan, että maa oli matkalla muutokseen ja suostui vuonna 1986 Kansainyhteisön nimittämän ”Huomattavien henkilöiden ryhmän” () vierailuun maassa ja salli ryhmän tavata myös vankilassa olleen Mandelan. Ryhmän vielä ollessa maassa Botha kuitenkin toteutti sotilasiskut ANC:n ja PAC:n sotilastukikohtiin Botswanassa, Zimbabwessa ja Sambiassa ja laajensi aikaisemman alueellisen hätätilan koko maahan. Ryhmä katsoi tämän tahalliseksi provokaatioksi ja poistui samana iltana maasta. Raportissaan se suositteli Kansainyhteisön asettavan laajat ja velvoittavat talouspakotteet Etelä-Afrikalle.
Pohjoismaista tuli merkittäviä rahallisia ja moraalisia ANC:n tukijoita. Ruotsin pääministeri Olof Palme piti helmikuussa 1986 puheen sadoille ruotsalaisille apartheidin vastustajille ja merkittäville ANC:n johtajille, jossa hän totesi, ettei "”apartheidia voida uudistaa, se täytyy hävittää”". Monet muut länsivallat suhtautuivat aluksi varauksellisemmin apartheidin-järjestelmän tuomitsemiseen. Vuoteen 1986 sekä Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan, että Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Margaret Thatcher pyrkivät toteuttamaan ”rakentavan yhteistyön” politiikkaa Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ja käyttivät muun muassa veto-oikeuttaan YK:n asettamia talouspakotteita vastaan. Reagan ja Thatcher perustelivat näkemystään Etelä-Afrikan keskeisellä roolilla kommunismin leviämisen estämisessä eteläisessä Afrikassa. Thatcher myös julisti ANC:n terroristijärjestöksi. Kansalaismielipide kuitenkin kääntyi apartheid-järjestelmää vastaan ja lopulta Yhdysvaltain senaatti lokakuussa 1986 asetti Etelä-Afrikan kauppasaartoon ohittaen presidentti Ronald Reaganin veto-oikeuden.

title: Etelä-Afrikan reformoidut kirkot

text: 1980-luvun alkupuolella Maailman reformoitujen kirkkojen liitto julisti apartheidin harhaopiksi ja erotti Etelä-Afrikan reformoidut kirkot. Erottamisen jälkeen kirkot Etelä-Afrikassa alkoivat luopua apartheid-järjestelmästä. Vuonna 1986 kaikki kirkkojen seurakunnat desegregoitiin ja viime aikoina kirkko on osoittanut katumusta apartheidin synnistä.

title: Jan Smuts

text: Etelä-Afrikassa Smutsin jälkimaine on ollut ongelmallinen. Afrikaanerinationalistien halveksumana hän ei ollut erityisen arvossapidetty hahmo apartheid-hallinnon vuosina muutoin kuin englanninkielisen väestön parissa, mutta apartheidin jälkeisenä aikana häntä on arvosteltu valkoisen ylivallan edustajana, joka hyväksyi rotuerottelun.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: South African Airways

text: Kun apartheid loppui 1990-luvulla South African Airways sai paremman imagon ja vanhat kohteet tulivat takaisin. Myös Afrikan ja Aasian lennot lisääntyivät.

title: Afrikaanerit

text: Apartheidin jälkeen Etelä-Afrikassa on otettu käyttöön kiintiöjärjestelmä (), jonka perusteella 80 prosenttia uusista valtion viroista kuuluu maan mustalle väestölle. Ohjelman kannattajien mukaan tämä vastaa maan demografisia suhteita (noin 79 prosenttia väestöstä on mustia), ja sen tarkoituksena on korjata apartheidin aikana luotua taloudellista epätasa-arvoa. Yksityisille yrityksille kiintiöjärjestelmän noudattaminen on vapaaehtoista, mutta se on käytössä kaikissa valtion omistamissa yrityksissä ja laitoksissa. Kiintiöitä on esitetty syyksi sille, että afrikaanerit ovat köyhtyneet apartheidin jälkeen. Toisaalta jotkut katsovat, että suurempi ongelma on joidenkin afrikaanerien rasistisissa asenteissa, jotka periytyvät menneisyydestä: monien on ollut vaikeaa sopeutua uuteen, tasa-arvoiseen työelämään vuosikymmenien etuoikeutetun aseman jälkeen.

title: Apartheid

text:
Historiallisista syistä afrikaanerit ovat pitäneet itseään sorrettuna vähemmistönä, joka on pyrkinyt pysymään Jumalalle uskollisena ulkoisten vihollisten ympäröimänä. Tämä uhan tunne sekä maan mustan enemmistön että poliittisesti ja taloudellisesti vahvan englanninkielisen ryhmän taholta johti afrikaanerikirkot kehittämään 1900-luvun aikana rasistisia näkemyksiä, joita ne ovat pyrkineet puolustamaan teologisesti. Etelä-Afrikan reformoidut kirkot olivat olleet osallisena afrikaanerinationalismin nousussa jo vuosisadan alkupuolelta asti, ja monet kirkon papeista olivat muun muassa Broederbondin jäseniä. Vuonna 1954 kirkko antoi lopullisen siunauksensa apartheid-järjestelmälle lausunnossaan, jossa se muun muassa totesi:
Kun apartheid-järjestelmää alettiin kyseenalaistaa 70- ja 80-luvuilla, reformoidut kirkot olivat pääsääntöisesti tiukasti sen kannalla, ja kirkot olivatkin poliittisten uudistusten esteenä. Jotkut kirkkojen papeista kuitenkin vastustivat järjestelmää, esimerkiksi Beyers Naudé jätti oman valkoisen seurakuntansa 1970-luvun lopulla ja liittyi mustien seurakuntaan. Vasta reformoitujen kirkkojen maailmanliiton julistettua apartheidin harhaopiksi 1980-luvun alussa ja sen erotettua eteläafrikkalaiset kirkot alkoi sen kannatus vähentyä kirkon piirissä. Vuonna 1986 kaikki kirkkojen seurakunnat desegregoitiin.

title: Mahotella Queens

text: Yhtye osallistui maansa apartheidin vastaiseen taisteluun ja esimerkiksi sen kappale ""Kazet"" kertoo apartheidin hallinnon sortotoimista townshipeissa.

title: Apartheid

text: Useat muut kristilliset kirkkokunnat, erityisesti metodistit ja anglikaaninen kirkko, tuomitsivat apartheid-järjestelmän. Etelä-Afrikan kirkkojen neuvosto, johon reformoidut kirkot eivät kuuluneet, oli äänekäs apartheidin vastustaja ja sen pääsihteerit Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1984 saanut arkkipiispa Desmond Tutu ja Beyers Naudé toimivat aktiivisesti sen poistamiseksi. Etelä-Afrikan hallitus järjesti vuonna 1988 pommi-attentaatin järjestön päämajaan "Khotso Houseen".

title: Jimmy Carter

text: 2006 ilmestyneessä kirjassaan "Palestine: Peace Not Apartheid" Carter syytti Israelia palestiinalaisten maiden kolonisaatiosta ja piti sitä tärkeimpänä esteenä Lähi-idän rauhalle. Hän vertasi myös Israelin toimia Etelä-Afrikan apartheidiin.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Craig Williamson

text: Craig Williamson on entinen eteläafrikkalainen poliisiupseeri, joka toteutti apartheid-hallinnon aikana lukuisia Etelä-Afrikan silloisen hallituksen vastustajiin kohdistuneita pommi-iskuja, murtovarkauksia, kaappauksia ja salamurhia. Williamson oli osallisena muun muassa apartheidin vastaisen aktivistin Ruth Firstin murhanneen kirjepommin suunnittelussa ja toteutuksessa sekä vuonna 1982 järjestetyssä ANC:n Lontoon päämajan pommi-iskussa. Williamsonin nimi on noussut esiin myös voimakkaasti apartheidia vastustaneen Ruotsin pääministeri Olof Palmen murhatutkimuksien yhteydessä, joskaan pitäviä todisteita Williamsonin osallisuudesta ei ole saatu.

title: Geoffrey Cronjé

text: Cronjén vuonna 1948 julkaistu "Voogdyskap en apartheid" teos hahmotteli Kansallispuolueen apartheid-ohjelman sisällön, jonka perusteella intialaiset tulisi lähettää takaisin Intiaan, värilliset erotella ja mustat palauttaa "kotimaihinsa".

title: Apartheid

text: Etelä-Afrikka ajautui vuosien 1984 ja 1985 aikana kohti poliittista kaaosta, jota entisestään pahensi maan heikentynyt taloustilanne, kun maan tärkeimmän vientituotteen, kullan, maailmanmarkkinahinta kääntyi laskuun ja samalla tuontiöljyn hinta kallistui. ANC pyrki edistämään tätä sekasortoa kehottaen: "”Tehkää apartheidista toimimaton! Tehkää maasta mahdoton hallita!”". Vuoden 1985 aikana maan mustien alueiden apartheid-järjestelmän mukainen paikallishallinto käytännössä katosi kokonaan ja sen sijaan syntyi erilaisia yhteisöllisiä päätöksenteko- ja toimeenpanoelimiä, kuten katukomiteoita, asukasyhdistyksiä ja kansanoikeuksia.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Kansallispuolue (Etelä-Afrikka)

text: Kansallispuolueen tiukka apartheid-politiikka lisäsi sen suosiota. Se voittikin sekä vuoden 1953 että vuoden 1958 vaalit ja sai joka kerta suuremman enemmistön parlamentissa. Malanin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1954 valtaan nousi Johannes Strijdom. Hänen kuollessaan vuonna 1958 uudeksi pääministeriksi valittiin hollantilaissyntyinen entinen alkuasukasasioiden ministeri Hendrik Verwoerd, joka oli yksi apartheid-järjestelmän pääideologeista. Kansallispuolueen menestys ajoi myös pääoppositiopuolueen United Partyn tiukemman rotuerottelupolitiikan taakse, ja ainoastaan siitä eronnut Progressive Federal Party vastusti avoimesti apartheid-politiikkaa. Vuoden 1961 vaaleissa Kansallispuolue sai 105 paikkaa, United Party 45 ja Progressive Federal Party vain yhden.

title: Antisemitismi

text: Palestiina-aktivisti Syksy Räsäsen mukaan ”Israelin etnisten puhdistusten, laittomien siirtokuntien ja apartheidin rinnastaminen juutalaisuuteen on antisemitismiä.” Räsäsen mukaan Israelin valtio esittää edustavansa juutalaisia, mutta ”Israelin ihmisoikeusloukkausten tai niiden taustalla olevan apartheid-järjestelmän esittäminen juutalaisuuden ilmentymänä on väärin sekä tosiasiallisesti että moraalisesti. – – Monet Israelin apartheidin tunnetuimmista kriitikoista ovat juutalaisia, on juutalaisia järjestöjä, jotka toimivat sitä vastaan ja useat rabbit arvostelevat sitä.”

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Suomen Pakolaisapu

text: Pakolaisavun ensimmäinen ulkomaanhanke sijoittui Malawiin vuonna 1991. Luwanin ja Chifungan pakolaisleireillä tuettiin Mosambikin sisällissotaa paenneita, vaikeista sotatraumoista kärsiviä naisia ja lapsia. Malawin projekti loppui vuonna 1994 Mosambikin tilanteen rauhoituttua Etelä-Afrikan apartheid-hallinnon kaatumisen myötä. Työ kuitenkin jatkui Mosambikissa paluumuuttajien parissa. Malawissa kertynyt tieto sodan traumojen hoidosta levisi ja auttoi yhä uusia pakolaisia ja paluumuuttajia.

title: Apartheid

text: Apartheid () tarkoittaa Etelä-Afrikan unionissa ja tasavallassa vuodesta 1948 vuoteen 1991 saakka harjoitettua rotuerottelupolitiikkaa, jossa maan väestö jaettiin valkoisiin, mustiin, intialaisiin ja värillisiin (jotka olivat pääasiassa maahan tuotujen malaijiorjien ja mustien jälkeläisiä). Apartheid oli laillistettua rotusortoa.

title: Etelä-Afrikan unioni

text: Kansallispuolueen tiukka apartheid-politiikka lisäsi sen suosiota, ja se voitti sekä vuoden 1953 että vuoden 1958 uusintavaalit ja saavutti molemmilla kerroilla entistä suuremman enemmistön parlamentissa. Malanin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1954 valtaan nousi Johannes Strijdom. Hänen kuoltuaan vuonna 1958 uudeksi pääministeriksi nousi hollantilaissyntyinen entinen alkuasukasasioiden ministeri Hendrik Verwoerd, joka oli yksi apartheid-järjestelmän pääarkkitehdeistä. Kansallispuolueen menestys ajoi myös pääoppositiopuolueen "United Partyn" tiukemman rotuerottelupolitiikan taakse, ja ainoastaan siitä eronnut Progressive Federal Party vastusti avoimesti apartheid-politiikkaa. Vuoden 1961 vaaleissa Kansallispuolue sai 105 paikkaa, United Party 45 ja Progressive Federal Party vain yhden.

title: Tekstiilikeramiikka

text: Milloin tekstiilikeramiikan valmistus loppui, on jäänyt selvittämättä, mutta sitä on käytetty ainakin vuoteen 500 eaa., mahdollisesti myöhempäänkin.

title: Apartheid

text: Lain täytäntöönpanoa varten tarvittiin yksinkertainen menetelmä, jolla kansalaisen rotu voitiin tarkistaa milloin hyvänsä. Jo vuosisadan alkupuolelta asti mustat miehet olivat tarvinneet ”passit” liikkuakseen ja oleskellakseen määrätyillä valkoisten alueilla, mutta lain käytännön täytäntöönpano vaihteli eri provinsseissa. Vuoden 1952 "passien poisto ja dokumenttien koordinoimislaki" (Abolition of Passes and Co-ordination of Documents Act) ja "alkuasukaslakien muutoslaki" (Native Laws Amendment Act) säätivät passit pakollisiksi koko Etelä-Afrikan alueelle. Lain perusteella myös afrikkalaiset naiset joutuivat kantamaan passia, eikä kukaan afrikkalainen saanut oleskella millään kaupunkialueella 72 tuntia pidempään ilman todistusta siitä, että oli laillisessa työsuhteessa. Lisäksi lain mukaan kukaan afrikkalainen ei saanut asua kaupungissa ilman, että oli syntynyt siellä, asunut siellä yhtäjaksoisesti 15 vuotta tai työskennellyt samalle työantajalle 10 vuoden ajan. Vanhojen passien tilalle tuotiin uudet henkilöpaperit, jotka sisälsivät valokuvan, henkilötiedot, työhistorian, listan maksetuista veroista ja tiedot heimoreservaatista, joka oli henkilön ”kotimaa”. Henkilöpapereiden puuttuminen oli rikos, josta saattoi saada vankeusrangaistuksen.

title: Afrikaanerinationalismi

text: 1990-luvulla kansallispuolue joutui myöntämään, että sen apartheid-politiikka oli epäonnistunut. Apartheidin jälkeen afrikaanerinationalismi on menettänyt suurimman osan aikaisemmasta kannatuksestaan.

title: Apartheid

text: Kansallispuolueen tiukka apartheid-politiikka lisäsi sen suosiota ja se voitti sekä vuoden 1953 että vuoden 1958 vaalit saavuttaen, joka kerta suuremman enemmistön parlamentissa. Malanin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1954 valtaan nousi Johannes Strijdom. Hänen kuollessaan vuonna 1958 uudeksi pääministeriksi valittiin hollantilaissyntyinen entinen alkuasukasasioiden ministeri Hendrik Verwoerd, joka oli yksi apartheid-järjestelmän pääideologeista. Kansallispuolueen menestys ajoi myös pääoppositiopuolueen "United Partyn" tiukemman rotuerottelupolitiikan taakse, ja ainoastaan siitä eronnut "Progressive Federal Party" vastusti avoimesti apartheid-politiikkaa. Vuoden 1961 vaaleissa Kansallispuolue sai 105 paikkaa, "United Party" 45 ja "Progressive Federal Party" vain yhden.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Onko Utajärven kirkko valmistunut vuonna 1762?

title: Utajärven kirkko

text: Kirkko on valmistunut vuonna 1762. Tyyliltään se on länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä, mutta sen rakentajana toimi ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkossa on noin 320 istumapaikkaa. Myös kirkon vieressä seisova kellotapuli on Väänäsen rakentama. Se valmistui vuonna 1764. Vuoden 1894 korjauksissa lääninarkkitehti Julius Basilier muutti kirkon ulkoasun ajan hengen mukaisesti uusgoottilaiseksi. Alkuperäinen asu palautettiin vuonna 1970 tehdyissä entistämistöissä. Entisöinnin suunnitteli Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori Esko Järventaus. Kirkon seuraava kunnostus tehtiin vuonna 2009.

title: Utajärven kirkko

text: Utajärven kirkko on Utajärven evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko kuntakeskuksen länsipuolella, lähellä valtatietä 22 Oulujoen etelärannalla.

title: Kärsämäen kirkko

text: Kärsämäen ensimmäinen kirkko oli hirsinen paanuilla katettu suorakirkko. Kirkko oli valmistunut vuonna 1765 ja se purettiin vuonna 1841. Kirkko sijaitsi Kattilakosken partaalla Pyhäjoen rannalla. Vanhasta kirkosta on peräisin uudessakin kirkossa esillä oleva votiivilaiva. Vanhan kirkon rakennuspaikan läheisyyteen on vuonna 2004 valmistunut arkkitehti Anssi Lassilan suunnittelema Paanukirkko, joka modernista ulkoasustaan huolimatta on rakennettu vanhoilla 1700-luvun työmenetelmillä.

title: Suodenniemen kirkko

text: Suodenniemen kirkko on Suodenniemellä Sastamalassa sijaitseva, vuonna 1831 valmistunut puukirkko. Kirkko on väriltään ruskehtava. Se on alueen toinen kirkko, sillä ensimmäinen valmistui vanhan Porin tien varrella olevan vanhan hautausmaan kohdalle vuonna 1685. Sitä ei ole enää olemassa. Nykyisen kirkon ovat suunnitelleet valtion intendentinkonttorin esimies Charles Bassi ja konduktööri A. W. Arppe. Vuonna 1839 valmistunut kirkontorni on C. L. Engelin käsialaa.

title: Utajärven kirkko

text: Petterson, Lars 1962. Utajärven kirkko ja tapuli. Teoksessa: Korhonen, Arvi (toim.), Utajärven vaiheita. Muistojulkaisu kirkon 200-vuotisjuhlaan. Utajärven seurakunta. Kauppakirjapaino Oy, s. 145–247. Citation error, replace with{{cite book| title = Pohjois-Pohjanmaan kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet Osa 1. Pohjois-Pohjanmaan Seutukaavaliiton Julkaisu A:115| publisher = Oulu: Pohjois-Pohjanmaan Seutukaavaliitto| year = 1993| id = ISBN 951-9328-53-X| page = 166}} Check date values in: |accessdate= (help)

title: Tyrnävän kirkko

text: Tyrnävän ensimmäinen kirkko lienee rakennettu maaherra Erik Soopiin toimikaudella vuosina 1644–1648. Kun tyrnäväläiset saivat kappeliseurakunnan oikeudet alettiin varsin pian rakentaa uutta kirkkoa vanhan paikalle. Vuonna 1670 valmistunut länsitornillinen tukipilarikirkko on ollut hyvin samantyylinen kuin samoihin aikoihin rakennettu naapuripitäjän Kempeleen kirkko. Rakentajina lienevät olleet Kempeleen kirkon rakentaja Matti Härmä sekä Pietari ja Matti Suorsa. Myös kirkon kellotapuli on valmistunut samaan aikaan. Tämä kellotapuli myytiin huutokaupalla vuonna 1769. Sen tilalle oli kiiminkiläinen Heikki Väänänen rakentanut uuden tapulin jo 1762.

title: Utajärven kirkko

text: Ensimmäinen inventaarioluettelo kirkon kalustosta on tehty 8. elokuuta 1836. Mahdollisesti vanhin esine on saarnatuolin kaiteella olleen tiimalasin kullattu barokkityylinen jalka. Yksi messinkinen yksipiippuinen kynttiläkilpi on kirkon rakennusvuodelta 1762, jolloin kirkon tileihin vietiin myös kaluston ensimmäinen esine, puiset ruumispaarit. Vuonna 1763 hankittiin punaista verkaa saarnatuolin ympärille ja alttarin peitteeksi. Ne poistettiin kalustoluettelosta vasta 1895 eli kun ne olivat olleet käytössä peräti 132 vuotta.

title: Nurmijärven kirkko

text: Nurmijärven kirkko on Nurmijärven seurakunnan vuonna 1793 valmistunut puukirkko, joka sijaitsee Nurmijärven kirkonkylässä. Kirkon rakentaja oli Matti Åkerblom. Kellotapuli on valmistunut vuonna 1795, ja sen rakensi Mats Åkergren. Kirkko on neljäs kirkonkylälle rakennettu puukirkko, edellinen 1692 rakennettu kirkko purettiin huonokuntoisena 1793. Tämän kirkon paikka oli nykyisellä hautausmaalla. Hautausmaan kiviaitaan on kiinnitetty kirkon muistotaulu.

title: Mauno Koivuneva

text: Korhonen, Arvi (toim.): Utajärven vaiheita. Muistojulkaisu kirkon 200-vuotisjuhlaan. Utajärven seurakunta. Kauppakirjapaino Oy, 1962. Karjalainen, Elina: Jumalan viuhakkeet. Utajärven hauska pappi. Suomen Kuvalehti, nro. 50, 17.12.1971, s. 40–42. Kupsala, Jari: Yksilön elämäntarina ja maailmankuvalliset muutokset. Uskontoantropologinen tutkimus Mauno Koivunevasta. Pro gradu -tutkielma. Helsingin yliopisto, 1990.

title: Vadstenan kunta

text: Dalin seurakuntaan kuuluu kuusi kirkkoa hautausmaineen. Kirkot ovat Nässja, Örberga, Herrestad, Källstad, Rogslösa ja Väversunda. Nässjan kirkko rakennettiin 1100-luvun aikana, ja sen lähistöllä on rauta-ajalta peräisin oleva Nässja domarring -kalmisto. Örbergan kirkon vanhimmat osat on rakennettu 1100-luvun alussa. Kirkontornin huippu on valmistunut 1700-luvulla. Herrestadin kirkko rakennettiin tutkimusten mukaan noin vuonna 1112. Kirkko onkin Ruotsin vanhin kirkko, joka on ajoitettu. Kirkon alttarikaappi on 1400-luvulta peräisin. Nykyinen Källstadin kirkko on rakennettu 1870-luvulla, jolloin torniin rakennettiin porraspääty. Kappeli ja torni valmistuivat keskiajalla. Rogslösan kirkko on rakennettu 1100-luvun alussa. Kirkon krusifiksi ja alttarikaappi ovat 1400-luvulta peräisin. Väversundan kirkko rakennettiin noin vuonna 1160. Siellä on muun muassa holvimaalauksia keskiajalta sekä takorautaovi.

title: Ii

text: Iin kirkkojen historia on ollut kova. Ensimmäinen Illinsaaressa ollut kirkko paloi 1582 venäläisten hävitysretken aikana. Kirkon ehtoolliskalkki löydettiin vuonna 1894 saaren koillisosasta. Toinen kirkko valmistui Kirkkosaareen 1588, mutta venäläiset polttivat sen jo seuraavana vuonna. Seuraava samoin Kirkkosaareen 1621 valmistunut kirkko puolestaan paloi tapuleineen salamaniskusta 1693. Israel Simonpoika Annalan vuosina 1693–1694 rakentama kirkko tuhoutui samoin tulipalossa 1942. Seurakunnan uusi kirkko valmistui 1950. Kuivaniemen Ensimmäisenä kirkkona pidettiin Miettulan taloa, kunnes Heikki Väänäsen johdolla rakennettu puukirkko valmistui 1762. Kirkko purettiin, kun seurakunnan kolmas kirkko valmistui 1874.[5]

title: Utajärvi

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Utajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

title: Särkisalon kirkko

text: Särkisalon kirkko on Salon seurakunnan kirkko Särkisalossa Salossa. Vuonna 1760 valmistunut puurakenteinen kirkko on tyypiltään torniton, suorakaiteenmuotoinen pitkäkirkko, johon liittyvät sakaristo ja asehuone. Rakennuksen kaikissa osissa on jyrkkä satulakatto. Erillinen, puinen kellotapuli valmistui vuonna 1762.

title: Utajärven kirkko

text: Piispa Carl Erik Mennanderin tarkastuksen yhteydessä Oulussa 10. helmikuuta 1760 käsiteltiin Utajärven kylien anomusta kappelin rakentamisesta. Perusteluiksi todettiin muun muassa, että anomuksessa mainituissa kylissä oli noin 85 savua, vaikka torppareita ja sotamiehiä ei laskettaisi, ja että Muhoksen kirkkoon oli matkaa seitsemästä ja puolesta peninkulmasta lähtien. Seuraavana vuonna annetulla kuninkaallisella käskykirjeellä muodostettiinkin Utajärven kappeliseurakunta. Utajärven kirkon ja tapulin suunnittelu- ja muita asiakirjoja ei ole säilynyt, mutta Turun tuomiokapitulin kirjelmässä Utajärven kappelikysymyksestä 18. maaliskuuta 1761 todetaan, että tarpeet oli jo siirretty rakennuspaikalle. Samana vuonna oli tehty myös kirkon peltinen tuuliviiri, joka oli vuoden 1894 korjaukseen asti kirkon länsitornin huipussa. Vuonna 1762 rakennusmenoiksi on kirjattu vain kaksi 24 taalarin rautaerää. Vuonna 1763 taas rakennusmestari Heikki Määtälle, joka todennäköisimmin oli Heikki Väänänen, sekä Matti Roiniselle oli kirjattu palkkana 307 taalaria ja 16 äyriä. Roininen oli todennäköisesti kirkon rakentamisen alkuunpanijoita. Rakennustyön ratkaiseva vuosi lienee ollut juuri 1762.

title: Nuojuan voimalaitos

text: Nuojuan voimalaitos on vuonna 1955 valmistunut vesivoimalaitos Oulujoessa nykyisen Vaalan kunnan alueella Nuojualla. Voimalan rakentaminen aloitettiin 1946. Alue kuului Utajärveen vuoteen 1954 saakka.

title: Revonlahden kirkko

text: Revonlahden kirkko on Raahen evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko Siikajoen kunnassa Revonlahden kirkonkylässä. Kirkko on puinen ristikirkko ja se on valmistunut 1775. Kirkkorakennusmestarina toimi Jaakko Suonperä. Kirkon vieressä on kellotapuli joka on valmistunut vuonna 1782.

title: Juvan seurakunta

text: Seurakunnan nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1863 ja sijaitsee Juvan kirkonkylässä. Kirkonkylässä sijaitsee myös vuonna 1976 valmistunut seurakuntatalo sekä 2014 valmistunut Toivonsali. Koikkalassa sijaitsee vuonna 1959 valmistunut Koikkalan kirkko, jossa on jumalanpalvelus kerran kuukaudessa. Vuorenmaassa sijaitsee 1954 valmistunut Vuorenmaan seurakuntakoti, jossa myöskin on jumalanpalvelus kerran kuussa.

title: Kristiinankaupungin uusi kirkko

text: Kristiinankaupungin uusi kirkko tai "Kristiinankaupungin kirkko" on arkkitehti Johan Jacob Ahrenbergin suunnittelema Kristiinankaupungissa sijaitseva 1897 valmistunut punatiilestä rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko, jossa on lyhyt poikkilaiva. Tornin kellot ovat vuosilta 1724, 1728 ja 1735. Kellotornin sivuilla on matalat pyörötornit ja kuorin ja runkohuoneen kulmauksessa suorakulmaiset sivuhuoneet. Kirkkosali on kolmilaivainen, keskilaivan sisäkatto on pylväiden kannattama taitekatto, sivulaivoissa on tasakatot. Tyyliltään kirkko edustaa myöhäistä uusgotiikkaa. Sen pinta-ala on 1033 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 650 hengelle. Alttaritaulun "Ylösnousemus" on maalannut Lorentz Gottman vuonna 1736. Kirkon 24-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1979, saarnatuolin A. Lundberg vuonna 1762.

title: Seinäjoen seurakunta

text: Seurakunnan alueella on useita kirkkoja. Pääkirkkona toimii vuonna 1960 valmistunut Alvar Aallon suunnittelema Lakeuden risti. Muita kirkkoja ovat 1892 valmistunut Peräseinäjoen kirkko, vuonna 1850 valmistunut Ylistaron kirkko, vuonna 1779 valmistunut Nurmon kirkko ja vuonna 1864 valmistunut Törnävän kirkko, joka toimi pääkirkkona ennen Lakeuden ristin valmistumista.

title: Pornaisten kirkko

text: Pornaisten kirkko on vuonna 1924 valmistunut kivikirkko Pornaisissa, Uudellamaalla. Sen on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkko on rakennettu pornaislaisesta graniitista ja se on kolmilaivainen. Erillinen, vuonna 1834 valmistunut kellotapuli paloi vuonna 1993, siitä on jäljellä vain kiviperustus.

title: Paldiski

text: Vuonna 1762 venäläiset nimesivät kaupungin "Baltijski Portiksi" (, ’Baltian satama’), ja 1700-luvulla siitä tuli Venäjän laivaston tukikohta. Kaupunkioikeudet Baltijski Port sai 1783. 1787 valmistui Pyhän Yrjön ortodoksinen kirkko ja 1842 Pyhän Nikolain luterilainen kirkko. Rautatie Baltijski Portiin rakennettiin 1870. Kaupungin edustalla Pakrin saarilla on 1889 valmistunut majakka.

title: Mustasaaren suomalainen seurakunta

text: Seurakunnalla on käytössää neljä kirkkoa ja Sepänkylän seurakuntakeskus. Mustasaaren kirkko on alunperin suunniteltu hovioikeuden käyttöön vuonna 1776. Kirkoksi se otettiin käyttöö 1856 Vaasan palon jälkeen, ja se toimii seurakunnan pääkirkkona. Björköbyn kirkko on valmistunut vuonna 1859, ja on saanut nimensä Aleksanteri II puolison Marian mukaan. Koivulahden kirkko on rakennettu vuosina 1691-93. Raippaluodon kirkko eli Kustaa Aadolfin kirkko on valmistunut vuonna 1781 ja Sulvan kirkko vuonna 1786.

title: Utajärven seurakunta

text: Utajärven seurakunta perustettiin Muhoksen seurakuntaan kuuluneena rukoushuonekuntana vuonna 1688. Vuonna 1762 se muutettiin kappeliseurakunnaksi ja vuonna 1899 itsenäiseksi seurakunnaksi.

title: Utajärven kirkko

text: Kirkon alkuperäinen alttaritaulu vuodelta 1838 esitti Jeesuksen ylösnousemusta. Sen maalasi Muhoksen Laitasaaren kylän Koistilan tilan omistaja Jakob Wallin. Taulu paloi kirkon uudistamisen yhteydessä 1894 Siiran talon navetan mukana, jonne se oli siirretty korjaustöiden tieltä. Kirkon nykyisen alttaritaulun on maalannut taiteilija Olli Miettinen vuonna 1949, aihe on sama kuin Wallinin alkuperäisessä taulussa.

title: Utajärven seurakunta

text: Utajärven seurakunta on Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.

title: Jakob Wallin

text: Wallinin säilyneitä maalauksia ovat muun muassa hänen itsensä Muhoksen kirkolle lahjoittama suurikokoinen maalaus "Ristiltäotto" vuodelta 1836 ja Pohjois-Pohjanmaan museon akvarelli Oulun palosta. Wallin maalasi myös Utajärven kirkon ensimmäisen alttaritaulun vuonna 1838. Kirkon uudistamistöiden yhteydessä vuonna 1894 taulu oli varastoituna väliaikaisesti navettaan. Taulu paloi navetan mukana.

title: Akaa

text: Viialan kirkonkylä on Akaan kaupunkitaajamista tiheämmin asuttu ja se on rakentunut Tarpianjoen varteen. Se sijaitsee Akaan pohjoisosassa, Valtatie 9:n pohjoispuolella. Myös Viialassa sijaitsee rautatieasema. Viialan historiaa sävyttää alueen teollinen kehittyminen 1900-luvulla. Viiala koostuu etupäässä työväestä. Viiala onkin vahvasti vasemmistolainen paikkakunta. Viialasta on tullut viime aikoina erityisen muuttovoittoinen paikkakunta. Haihunkoski, joka sijaitsee keskustassa, on Viialan huomattavin luonnonnähtävyys. Viialan pääkatu on "Keskuskatu". Viialan kirkko on valmistunut v. 1950 ja edustaa tyylillisesti aikansa selkeää funktionalismia. Vielä itsenäisen Viialan aikana tehty uusin julkinen rakennus on vuonna 2006 valmistunut kirjasto, joka sijaitsee kirkon vieressä toisella puolella Keskuskatua.

title: Carl Olof Cronstedt

text: Suomen sodan jälkeen Aleksanteri I myönsi, kuten tapaan kuului, myös Cronstedtille eläkkeen, mutta Cronstedt ei ikinä siirtynyt keisarin palvelukseen. Loppuelämänsä hän eli Herttoniemen kartanossa viettäen syrjäänvetäytyvää elämää, keskittyen lastensa kasvatukseen ja kartanon puiston rakentamiseen. Carl Olof Cronstedtia onkin sanottu ”puutarhansuunnittelun mestariksi”. Cronstedtin vaimo oli kreivitär Beata Sofia Wrangel af Sauss (1762–1840). Carl Olof Cronstedt on haudattu Helsingin pitäjän kirkon hautausmaalle.

title: Utajärven kirkko

text: Kirkkotarhasta on hyvin vähän asiakirjatietoja varhaisilta ajoilta. Vuonna 1833 mitattiin 20 kapanalan suuruinen metsäalue kirkkotarhan tulevia tarpeita varten, mutta vasta vuonna 1851 laaditussa isonjaon kartassa kirkkotarha on merkitty 0,560 tynnyrinalan suuruisena kuusikulmiona kirkon läheisyyteen. Kirkkotarhan hautausmaakäytöstä oli luovuttu pääosin jo 1779, kun Utajärvi oli saanut Syväojanniemelle hautausmaa-alueen. Siksi mainitun kartan arvellaankin esittävän kirkon alkuperäistä rakennuspaikkaa. Kirkkotarhan järjestelyihin vaikutti myöhemmin eniten sankarihauta, joka suunniteltiin kirkon eteläpuolelle arkkitehti Uki Heikkisen johdolla. Sankarimuistomerkin reliefin suunnitteli kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen, se paljastettiin 9. toukokuuta 1949[2]. Vuonna 1958 kirkon luoteispuolelle pystytettiin Karjalaan jääneiden vainajien punagraniittinen muistomerkki. Vanhasta kirkkotarhasta on jäljellä vain 1852 kuolleen kappalaisen Emanuel Kolströmin haudalle pystytetty valurautaristi kivipylväineen ja kettinkeineen kirkon kaakkoispuolella.

title: Utajärvi

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utajärven alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.


query: Onko Tiibetin ylängöillä vuoria?

title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylänkö[1][2] (, Wylie: bod sa mtho; , pinyin Qīngzàng Gāoyuán) on maailman laajin ja korkeimmalla sijaitseva ylänkömaa Keski-Aasian eteläosassa Länsi-Kiinassa Kulunvuorten ja Himalajan välissä. Ylängön pinta-ala on lähteestä riippuen noin 2,2[2] tai 2,6 miljoonaa neliökilometriä[3] ja se on keskimäärin 4800–4900 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylängöllä on yli 7000 m korkeuteen kohoavia lumihuippuisia vuoria. Kiinan hallinnollisista alueista Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijoittuvat kokonaisuudessaan ylängölle.

title: Jakki

text: Jakit elävät muun muassa Kiinan ja Intian aroilla sekä Tiibetin ylängön ja ympäröivien vuorien tundramaisilla vuoristoniityillä ja kylmillä aroilla. Villijakin alue on kutistunut merkittävästi parin viime vuosisadan aikana. Jakin karussa, Tiibetin ylätasangon niukassa, suurelta osin kasvittomassa elinympäristössä kasvaa siellä täällä kitukasvuista heinää, ruohokasveja ja jäkälää. Jakki syö myös heinää, saraa ja matalia pensaita. Se saattaa syödä pelkkiä heinien juuriakin.

title: Haixi

text: Haixin prefektuuri kattaa noin 328 970 km² Tiibetin ylängön pohjoisosassa. Sen keskellä sijaitsee Qaidamin syvänkö, jonka keskikorkeus merenpinnasta on 2 600-3 000 metriä. Syvänköä ympäröivät vuoret, jotka kohoavat puolestaan 5 500 metrin korkeuteen. Haixiin kuuluu myös Tanggulan harvaanasuttu enklaavi Tiibetin vastaisella rajalla. Haixin hallinnollinen keskus on Delinghan kaupunki.

title: Arjin Shan

text: Arjin Shan ("Altun Tagh") on Tiibetin ylängön pohjoisreunan ja Kunlun-Vuorten välinen osa, jossa sijaitsee Aqikkum-suolajärvi. Tästä melko tasaisesta, karusta ja asumattomasta ylängöstä pohjoiseen ovat Altun-vuoret. Seutu sijaitsee Qaidamin altaasta länteen. Arjin Shan on Sinkiangin autonomisella alueella lähellä Tiibetin, Qinghain ja Sinkiangin rajojen risteystä. Vuorten välissä on suolajärviä. Vuoristoinen, aavikkomaisen kuiva ja talvella kylmä alue on erittäin luoksepääsemätön. Kuivuudesta huolimatta vesistöjen lähellä ja vuorten rinteillä on ruohokasvillisuutta. Uiguuripaimentolaiset vierailevat usein alueella. Arjin Shanissa elää monia harvinaisia eläinlajeja, mm kiangeja. Se on Kiinan toiseksi suurin kansallispuisto. Arjin Shanista etelään on Changtangin kansallispuisto.

title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängön laaksojen kasvillisuus on usein harvaa ja niukkaa, pääosin heiniä, saroja ja matalia ruohomaisia kasveja. Kasvillisuus on ylängöllä on osin kylmää melkein kasvitonta aavikkoa, mutta pääosin kylmää vuoristoaroa ja vuoristoniittyä[9].

title: Kashmir

text: Kashmir on Intian niemimaan vuoristoinen luoteisalue Intian, Pakistanin ja Kiinan raja-alueella. Pohjois-Pakistanin ja Tiibetin välissä oleva alue on Tiibetin ylängön ja Himalajan läntinen jatke noin 35 pohjoisella leveysasteella. Alun perin Kashmir tarkoitti Himalajan ja Pir Panjalin vuorten välistä Kashmirin laaksoa, mutta nykyään suurempaa aluetta. Intian hallitsemaa Kashmirin osaa, jossa asuu suurin osa alueen väestöstä, kutsutaan nimellä Jammu ja Kashmir.

title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängöllä saattaa olla kesäisin hyvin kuumaa ja talvisin kylmää. Sade kertyy lähinnä kesän sadekautena. Ikirouta ulottuu laajalle alueelle ylätasangolla. Ilma on ohutta eli ilmanpaine on pieni. Alue on laajalti karua tai matalakasvuista, usein lähinnä ruohoja, heiniä ja saramaisia kasveja jos niitäkään. Puita kasvaa alavammassa länsi- ja eteläosassa. Tiibetin ylängön tärkein elinkeino on paimentolaisuus, ihmiset paimentavat muun muassa lampaita ja jakkeja.

title: Aksai Chin

text: Aksai Chin (myös Aksayqin, Akesaiqin tai Akesai Qin (, ) on Kiinan miehittämä kiistelty alue Tiibetin ylängön luoteisosassa Kashmirin alueella. Alueen pinta-ala on noin 37 250 neliökilometriä. Kiinalaiset joukot miehittivät vuonna 1959 Aksai Chinin alueen Ladakhista. Kiinan mukaan Ladakhiin kuuluva Aksai Chin on osa Tiibetiä, jonka itsenäisyys loppui, kun kiinalaiset valtasivat sen.

title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin ylängön ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, mutta etelässä ja varsinkin idässä säät ovat leppeämpiä. Ilmastolliset erot ylängön pohjois- ja eteläosien välillä ovat suuret. Keski-, länsi- ja pohjoisosien ilmasto on äärimmäisen mantereinen. Ainoastaan itäiset ja eteläiset reuna-alueet ovat monsuunin vaikutuksen alaisia. Kesällä on monesti olla hiekkamyrskyjä ja talvella päivien mittaisia lumimyrskyjä[5][6].

title: Kiinan maantiede

text: Suurin osa Kiinan joista virtaa pinnanmuotojen takia lännestä itään. Tiibetin ylängöltä saavat alkunsa muun muassa maata halkovat Jangtse, Keltainenjoki ja Helmijoen valuma-alueeseen kuuluva Xi Jiang. Järviä on erityisesti Jangtsen keski- ja alajuoksun tasangoilla ja Tiibetin ylängöllä, jossa sijaitsee myös maan suurin järvi, suolainen Qinghaijärvi.

title: Keltainenjoki

text: Keltainenjoki voidaan jakaa kolmeen toisistaan poikkeavaan alueeseen. Joen yläjuoksu saa alkunsa Bayan Har Shan-vuorilta Tiibetin ylängön itäosista ja se kulkee kahden suuren järven, Ngoringin ja Gyaringin läpi. Yläjuoksu kulkee pääasiassa länsi-itä suunnassa. Yläjuoksu päättyy Lanzhoun kaupungin lähistöllä, jossa se poistuu Tiibetin ylängöltä noin 1165 kilometrin päässä alkulähteestään. Yläjuoksun valuma-alue on noin 124000 km² ja alue on pääasiassa harvaan asuttua ja hankalakulkuista vuoristoseutua.[2]

title: Tiibetin ylänkö

text: Talvi kestää noin kuusi kuukautta [4] , jolloin on jatkuvasti kovia tuulia[4]. Tsangtangissa lämpötila voi pudota vuorokauden sisällä 27°C[8]. Paras vuodenaika ihmisille Tiibetissä on toukokuusta marraskuun alkuun[8], jolloin Etelä-Tiibetin laaksoissa on melko leutoa. Touko–kesäkuussa esiintyy kuitenkin pölymyrskyjä[8]. Heinä–elokuussa on sadekausi, jolloin sataa noin puolet vuoden sateesta[8]. Loka–marraskuussa on alavilla Tiibetin alueilla päivisin melko lämmintä, ja ilma on yleensä aurinkoinen[8]. Korkealla ylängöllä lumi häiritsee liikennettä joulu–helmikuussa, mutta alemmalla sijaitsevat Lhasan, Shiangtsen ja Tsetangin laaksot pysyvät melko lumettomina[8]. Maaliskuussa on jo melko lämpimiä, aurinkoisia päiviä. Kevät tulee Tiibetiin vasta huhtikuussa, mutta tällöinkin saattaa tulla äkillisiä kylmenemisiä[8]. Noin 3600 metrin korkeudessa Etelä-Tiibetissä Lhasan seuduilla sataa erittäin vähän lokakuusta huhtikuuhun[8]. Sademäärä on Tiibetin pohjoisosaan verrattuna runsaampaa, 500–1500mm vaihdellen monsuunin mukaan vuodesta toiseen[4].

title: Lisut

text: Lisujen perinteen mukaan he tulivat nykyisille alueilleen Tiibetin ylängöiltä. Kiinalaisissa lähteissä heidät mainitaan 600-luvulta lähtien osana eteläisiä barbaarikansoja. Lisujen historiaa onkin leimannut jatkuva sodankäynti heidän alueilleen levinneitä han-kiinalaisia vastaan. Mongolit valloittivat lisujen alueet vuonna 1253 ja vuosisadan kestäneen mongolivallan aikana alueelle muutti mongolisotureita, jotka naivat paikallisia sekoittuen heihin. Han-kiinalainen Ming-dynastia kukisti mongolivallan Lounais-Kiinassa vuonna 1368. Samoin kuin mongolienkin Ming-dynastian mukana lisujen alueelle tuli sotilaita, jotka sekoittuivat edelleen paikallisiin. Lisuja hallittiin keskusvallan asettamien lisupäällikköjen kautta.

title: Kiinan maantiede

text:
Tiibetin ylänkö sijaitsee Kiinan luoteisosissa, ja se on maailman suurin ylätasanko. Sen keskikorkeus on yli 4 000 metriä, ja sen korkeimmat huiput nousevat yli 7 200 metrin. Sitä ympäröivät vielä korkeammat vuoristot, kuten Himalaja ja Kunlun. Himalajan vuorista 40 kohoaa vähintään 7 000 metriin, ja Kiinan ja Nepalin rajalla oleva Mount Everest on maailman korkein vuori. Tiibetin ylängön matalimmalla oleva alue on sen luoteisosassa oleva Qaidamin allas, jonka leveä luoteisosa on 2 700–3 000 metrissä ja kapea kaakkoisosa hieman matalammalla.
Kunlunin ja Qilian Shanin pohjoispuolella sekä Qionglai Shanin ja Daliang Shanin itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen alue. Siellä useimmat vuoret kohoavat enää 900–1 800 metrin korkeuteen, ja vuoristojen välissä vaihtelevat altaat ja tasangot. Tiibetin ylängön pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa on kaksi laajaa painaumaa, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin allasta rajoittaa etelässä Kunlun, lännessä Pamir ja pohjoisessa Tienšan, joka erottaa sen Džungarian altaasta. Tarim on noin 557 000 neliökilometrin laajuinen, ja se on noin 750–1 400 metrin korkeudessa. Sen sisäosissa on Taklimakanin aavikko. Džungariaa rajoittaa Tienšanin lisäksi Altaivuoristo, joka erottaa sen Mongoliasta. Džungaria on tasaista seutua, joka viettää lievästi lounaaseen. Se on keskimäärin 300–450 metrin korkeudessa, mutta matalimmat kohdat ovat alle 200 metrissä.
Kiinan toiseen topografiseen alueeseen kuuluvat myös keskisessä Kiinassa olevat laajat tasangot ja ne toisistaan erottavat vuoristot. Mongolian ylänkö on pohjoisimpana, ja sen erottaa Lössiylängöstä Yinvuoristo. Mongolian ylänkö on kuiva tasanko. Lössiylänkö on puolestaan laaja alue, joka on muodostunut lössimateriaalin peittämistä kukkuloista ja karuista vuoristoista. Sen keskikorkeus on 1 200 metriä, ja suurin osa siitä on 50–80 metriä paksun lössikerroksen peitossa. Shaanxin maakunnan pohjoisosissa ja Gansun itäosissa lössikerros voi olla paljon paksumpi. Eteläinen Yunnanin–Guizhoun ylänkö tunnetaan erityisesti karstimuodostelmistaan.

title: Ozarkvuoret

text: Springfieldin ylängöllä esiintyy karstimaalle tyypillisiä piirteitä, kuten lähteitä, luolia ja doliineja. Ozarkvuoriston korkeimmat huiput ovat etelässä Bostonvuorten alueella. Springfieldin ja Salemin ylängöillä maasto on pehmeän kumpuilevaa ja Saint Francois -vuorilla taas rosoisempaa.

title: Henan (Huangnan)

text: Henanin piirikunta kuuluu hallinnollisesti Huangnanin tiibetiläisten autonomiseen prefektuuriin, joka puolestaan on Qinghaita. Piirikunnan pinta-ala on 6 627 km². Alue on Tiibetin ylängön reunalla ja keskimääräinen korkeus merenpinnasta on 3 500 metriä. Säätä leimaa sen arvaamattomuus ja kesien kylmyys samaan tapaan kuin muuallakin ylängöllä.

title: Tiibetin ylänkö

text: Ylängön kiinankielinen nimi koostuu Qinghain ja Tiibetin autonomisen alueen lyhennenimistä (Qīng ja Zàng) ja sanasta gāoyuán ’ylänkö’. Kiinankielisen nimen merkitys on siis ’Qinghain–Tiibetin ylänkö’.[2]

title: Tiibetin ylänkö

text: Hallinnollisesti Tiibetin ylänkö ulottuu Kiinassa kuuteen maakuntatason hallintoalueseen. Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijaitsevat kokonaisuudessaan ylängöllä. Lisäksi Yunnanin luoteisnurkka, Setšuanin länsiosa, lounaisosia Gansun ja eteläosia Sinkiangin alueista sijoittuu ylängölle. [3]

title: Kiina

text: Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä.[99] Pinnanmuotojen takia monet Kiinan joista virtaavat lännestä itään, ja esimerkiksi kolme merkittävintä Kiinan halki virtaavaa jokea saavat alkunsa Tiibetin ylängöltä. Suurin joista on 6300 kilometrin pituinen Jangtse. Merkittäviä Tiibetistä virtaavia jokia ovat myös muun muassa Keltainenjoki ja Xi Jiang.[100] Pohjois-Kiinan suurimmat joet ovat Venäjän rajajoki Amur ja sen sivujoki Sungari.[101] Järviä on eniten Jangtsen tasangolla ja Tiibetin ylängöllä, jossa on Kiinan suurin järvi Qinghaijärvi.[102]

title: Tiibet

text: Tiibetin ylängöllä on muun muassa Changtangin ja Arjin Shanin luonnonsuojelualueet.

title: Kiinan maantiede

text: Jangtse saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa Kiinan keskiosien halki. Se on Kiinan merkittävin joki, ja se on melkein koko pituudeltaan purjehduskelpoinen. Keltainenjoki puolestaan virtaa Jangtsen pohjoispuolella Tiibetin ylängöltä halki Pohjois-Kiinan tasangon. Helmijoen valuma-alue, ja sen jokiverkosto kattavat puolestaan Kiinan eteläosat. Muita merkittäviä jokia ovat Kiinan koillisosissa Venäjän rajan muodostava Amur ja sen sivujoki Sungari sekä Liao-, Hai- ja Huaijoet.

title: Kunlun

text: Kunlun on vuoristo Aasiassa. Se on yli kolmetuhatta kilometriä pitkä ja reunustaa Tiibetin ylänköä muodostaen Tiibetin alueen pohjoisrajan. Kunlunin korkein huippu, Liushi Shan, on 7 167 metriä merenpinnasta. Kunlunin vuorilla on osansa kiinalaisessa mytologiassa, ja niiden uskotaan olevan taolaisten paratiisi.

title: Kenotsooinen maailmankausi

text: Maa viileni plioseenikauden alussa voimakkaasti ja entistä enemmän heiluen noin 5–3 miljoonaa vuotta sitten. Alussa Pohjois-Amerikkaan hitaasti lähestyvän Etelä-Amerikan pohjoispuolella oli rikkonainen tulivuorisaarikaari. Panamankannas nousi vaiheittain huojuen merestä noin 4,6–2,6 miljoonaa vuotta sitten. Etenevä Tiibetin ylängön kohoaminen viilensi osaltaan Maan ilmastoa. Ylängöthän säteilevät Auringon lämpöä pois jäätikköjen tapaan. Tiibetin ylänkö nousi noin 3,6 miljoonaa vuotta sitten

title: Tiibetin ylänkö

text: Lumiraja on Itä-Tiibetissä 4700m ja Keski-Tiibetissä 6100m[4]. Ylängöllä saattaa lämpimänä vuodenaikana olla päivällä +20°C ja yöllä −10°C[4]. Harvat sateet tulevat yleensä lumi-, räntä- ja raekuuroina[4][7], tavallisimmin kesällä. Niinpä sää on nopeasti vaihteleva ylängöllä, ja ilma saattaa kylmetä äkkiä.

title: Tiibetin autonominen alue

text: Etelä-Tiibetissä on ollut laajoja ja monipuolisia metsiä. Tiibetin autonominen alue onkin Kiinan suurin puutavaran lähde. Virallisten tilastojen mukaan Kiina oli hyödyntänyt Tiibetin metsiä vuoteen 1985 mennessä 54 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. Laajoja alueita on hakattu paljaiksi, mikä on johtanut tulviin ja eroosioon. Pakolaishallitus on vaatinut Kiinaa lopettamaan metsän uudistumisen kannalta tuhoisat hakkuut välittömästi.

title: Gangkhar Puensum

text:
Gangkhar Puensum (tai Kangkar Pünzum) on Bhutanin korkein vuori ja samalla maailman korkein valloittamaton vuori. Sen korkeus on merenpinnasta mitattuna 7 570 metriä ja sen prominenssi on yli 2 990 metriä. Se sijaitsee Tiibetin rajalla. Bhutanin avattua rajansa vuorikiipeilijöille 1983 neljä retkikuntaa yritti turhaan vallata vuorta vuosien 1985 ja 1986 aikana. Vuonna 1999 eräs retkikunta onnistui kiipeämään vuoren sivuhuipulle Tiibetin puolelta.
Gangkhar Puensumin, jonka nimi merkitsee kolmea vuorisisarusta, korkeus mitattiin ensimmäisen kerran 1922, mutta alueen kartat eivät olleet viime vuosiin asti kovin tarkkoja. Niinpä vuori näkyi eri kartoilla eri paikoissa eri korkeuksin. Epätarkan kartoituksen takia ensimmäinen kiipeämistä yrittänyt retkikunta ei löytänyt edes koko vuorta.

title: Tiibetin ylänkö

text: Vaikka onkin subtrooppisella vyöhykkeellä, Tiibetin ylängön ilmasto on ankara alueen korkeuden ja kuivuuden takia[5]. Auringon paiste on voimakasta Tiibetin ylängöllä[4], mutta ilma ohutta. Ohut kuiva ilma lämpiää nopeasti auringossa, mutta yöllä lämpötila laskee nopeasti[5].

title: Tiibetin ylänkö

text: Tiibetin keskusta muodostuu Kunlunin ja Transhimalajan välissä sijaitsevasta laskujoettomasta Tšangtangin ylängöstä, jonka korkeus on 4500–5000 m merenpinnasta sekä pituus 2400 km (länsi-itä-suunnassa) ja leveys 700–800 km (pohjois-etelä-suunnassa). Keskiosan merkittävin vuorijono on Tanglha (Tanggulashamai). Ylängön keskiosan laaksot ovat noin 4500–4800 metrin korkeudessa[4]. Tiibetin ylängön koillisosa Tsighain ylänkö sijaitsee Nanšanin ja sen jatkeen Astin Taghin (Altyn Tagh eli Aerjinshanmai) sekä Kunlunin eteläisen pääjonon Bjan Karan (Bayankalashanmai) välissä. Sen pohjoisosassa ovat Tsaidamin allas ja Kukunor, Kiinan suurin suolajärvi. Tiibetin Kaakkoisraja on epämääräinen. Kiinan ja Taka-Intian suurimpien jokien (Keltainenjoki, Jangtse, Mekong ja Salween) yläjuoksut alkavat Tiibetin lumi- ja jäähuippuisilta vuorilta melko läheltä toisiaan ja laskevat samansuuntaisten vedenjakajavuorten (Bajan Karan vuoristo, Ningjingshan ja Taniantawengshan) Välissä eteläkaakkoon (Huangho kuitenkin koilliseen. Transhimalaja on Sisä-Aasian laskujoettomien seutujen sekä Intian valtamereen laskevien vesien (Indus, Ganges ja Brahmaputra eli Yaluzangbujiang) välinen päävedenjakaja. Tšangtangissa on vuorijonojen välisiä painanteita, jotka ovat pakkasrapautumalla syntyneen soran täyttämiä ja tasaamia tai laskujoettomien matalien suolajärvien (muun muassa Namuhu, Qilinhu, Tanggulahu ja Anglalnghu) peittämiä. Ylängöllä on paikoin kuumia kivennäislähieteitä[5].

title: Himalaja

text: Himalaja (sanskritiksi हिमालय Himālaya; jossa hima tarkoittaa 'lumi' ja ālaya tarkoittaa 'koti') on Aasiassa sijaitseva vuoristo, joka erottaa Intian niemimaan Tiibetin ylängöstä. Laajemmassa merkityksessä Himalaja on massiivinen vuoristoryhmä, joka käsittää myös Karakorumin, Hindukušin ja joitain pienempiä vuoristoja. Himalaja erottaa sen pohjoispuolella sijaitsevan Tiibetin Intiasta ja Pakistanista, jotka jäävät vuoriston eteläpuolelle. Nepal ja Bhutan sijaitsevat vuoriston etelärinteellä.

title: Tiibet

text: Tiibetin ylänkö on maailman suurin vuoristoalue ja korkeimmalla sijaitseva ylänkö, ja sitä kutsutaankin joskus ”maailman katoksi”. Ylänkö on korkeudeltaan 3 000−5 000 metriä. Tiibetin pohjoisosien Qinghain ylänkö on alavampaa maata kuin etelän ylängöt. Tiibetin alueelta alkavat useimmat Aasian suurimmista joista, itään ja etelään virtaavat Keltainenjoki, Jangtse, Mekong, Salween ja Brahmaputra.


query: Mikä on laiton uhkaus?

title: Laiton uhkaus

text: Laiton uhkaus on Suomessa sanallisesti tai aseen välityksellä tapahtuva toisen ihmisen henkeen tai terveyteen kohdistuva uhkaus, jonka perusteella uhatulla on syytä pelätä henkilökohtaisen turvallisuuden tai omaisuuden olevan vakavassa vaarassa. Se on Suomen rikoslain mukaan rikos, josta rangaistaan sakoilla tai enintään kahden vuoden vankeusrangaistuksella.

title: Pateniemen lukio

text: Pateniemen lukioon kohdistui merkittävä ampumisuhkaus vuonna 2007, joka aiheutti paniikkia koulussa. Uhkaus oli yksi tunnetuimmista Jokelan kouluammuskelujen jälkiuhkauksista. Koulun rehtori Sakari Ansamaa kuvaili tapahtumaa "uhkaukseksi, jota ei voi ohittaa olankohautuksella." Uhkaus tapahtui Jokelan koulusurmien jälkimainingeissa. Poliisi alkoi heti tutkia tapausta ja syylliseksi paljastui 14-vuotias poika, jolla ei ollut aikomusta toteuttaa uhkaustaan.

title: Vesi-liito

text: Vesi-liito (tai Vesiliito laito poika) oli kalevalaisessa runoudessa henkilö, joka otettiin Sammon ryöstöön lähteneen veneretkueen kyytiin matkan varrelta. Vesi-Liito toi mukanaan veneeseen laidan. Perusteeksi kerrottiin sananlasku: "ei vara venettä kaada". Vesi-Liitoon liitetty sana "laito" merkitsee matalikkoa tai ruohikkoista rantaa.

title: Istanbul

text: Historiallisista syistä kaupunkia kutsutaan Kreikassa ja ortodoksisen kirkon piirissä edelleen Konstantinopoliksi. Tämä oli aiheuttaa skandaalin vuoden 2005 Euroviisujen harjoituksissa, kun Kyproksen juontaja tervehti turkkilaista kollegaansa kahdesti sanoilla "tervehdys Konstantinopoli". Vasta Euroopan yleisradioliiton EBU:n uhkaus rangaistustoimista lopetti sanailun.

title: Laiton siirtolaisuus

text: Laiton siirtolaisuus tarkoittaa siirtolaisuutta, jossa ihmiset siirtyvät maasta toiseen rikkoen kohdemaan maahanmuuttolakeja. Laiton siirtolainen saattaa jäädä maahan ilman laillista lupaa, usein pimeille työmarkkinoille ilman työlupaa, oleskelulupaa, viisumia tai turvapaikkaa. Osa maahantulosta tapahtuu turistina joko turistiviisumilla tai rajoilla, joissa turistiviisumia ei vaadita, ilman viisumia. Ihmissalakuljetus on mediassa näkyvin osa maahantulosta.

title: Shakkimatti

text: Jos kuningasta uhataan mutta uhkaus voidaan torjua, kyseessä ei ole matti vaan "shakki". Jos taas vuorossa olevan pelaajan kuningas ei ole shakissa, mutta millään pelaajan nappuloista ei voi suorittaa laillista siirtoa, kyseessä on "patti", ja lopputulos on tasapeli.

title: Minna Craucher

text: Mahdollisesti Craucherin Olavi Runolinnalle lausuma uhkaus ”puolen vaihtamisesta” sai aikaan sen, että luonteeltaan epävakaa ja juopunut Runolinna ampui Craucherin tämän asunnossa 8. maaliskuuta 1932. Poliisin murhatutkimuksessa epäiltynä oli Martti Wallenius. Craucherin murhaa on tulkittu osaksi Mäntsälän kapinan jälkiselvittelyitä.

title: Shakki

text: Tilannetta, jossa kuningasta uhataan, mutta tilanne ei ole matti, kutsutaan shakiksi. Kun kuningas on uhattuna, siirtovuorossa olevan pelaajan on torjuttava tämä uhkaus välittömästi joko:

title: Zodiac Killer

text: Uhkaus aiheutti mittavat toimenpiteet. San Franciscossa ja Napa Valleyssa aseistetut erikoiskuljettajat palkattiin ajamaan koulubusseja tai busseille taattiin poliisisaattue. Paikoittain myös lentokoneet valvoivat bussireittejä taivaalta käsin.[26]

title: Jääkärikonflikti

text: Mannerheim ei myöskään hyväksynyt ajatusta saksalaisten tekemästä maihinnoususta, ainakaan ennen kuin Tampere olisi hallituksen joukkojen käsissä. Vastavetona oli jääkärien uhkaus koota pataljoona ja vallata sen voimin Tampere.

title: Famicom Disk System

text: Pelien laiton kopiointi moduuleilta levykkeille söi pelikehittäjien tuloja huolimatta useista muutoksista ja kopiointisuojausmenetelmien kehittämisestä. Viimeinen naula FDS:n arkkuun oli laiton oheislaite, joka yhdistettynä toiseen FDS:ään mahdollisti pelien laittoman kopioinnin. Lopulta vuonna 1993 Nintendo määräsi hajotettavaksi kaikki asiakkaita varten tehdyt kopiointilaitteet.

title: Laiton uhkaus

text: Laittomasta uhkauksesta, joka kohdistuu henkeen, käytetään myös sanaa tappouhkaus.

title: Musti Laiton

text: Musti Laiton on loviisalainen, vuonna 1995 perustettu kokeellisen musiikin orkesteri. Yhtye on nimetty W.A.S.P.-yhtyeen laulusolisti Blackie Lawlessin mukaan.Joitain orkesterin äänityksiä on saatavilla esimerkiksi Archive.org -sivuston kautta.

title: Laiton maastamuutto

text: Laiton maastamuutto tarkoittaa tilannetta, jossa henkilö ylittää maan rajan tavalla, joka rikkoo maastamuuttolakeja. Henkilö voi siirtyä ulkomaille laillisesti, mutta kieltäytyä palaamasta kotimaahansa. Erikoistapaus laittomasta maastamuutosta on pakolaisuus. YK:n mukaan maastamuutto on liikkumisvapauteen kuuluva ihmisoikeus.

title: Laiton sydän

text: Laiton sydän ("Lawless Heart") on englantilainen draamakomediaelokuva vuodelta 2001. Tom Hunsingerin ja Neil Hunterin ohjaama filmi käy läpi rakastamisen ja menetyksen kysymyksiä kun pikkukaupungin homoravintoloitsija yllättäen kuolee.

title: Ultimaatumi

text: Ultimaatumi (, viimeinen) eli uhkavaatimus on varsinkin valtion toiselle valtiolle esittämä vaatimus, jota tehostetaan määräämällä aikaraja sen täyttämiseen ja uhkaus seurauksesta, jos vaatimukseen ei suostuta. Yleensä ultimaatumi on pitkällisen kiistan huipentuma. Diplomatiassa ultimaatumia seuraa yleensä ilmoitus talous- tai kauppapakotteista, sotilaallisen iskun uhasta tai sodanjulistus.

title: Lakko

text: Korpilakko eli laiton lakko, työehtosopimuksen tai -lain vastainen lakko. Korpilakko voi syntyä myös yksittäisellä työpaikalla, joka alkaa ilman ammattiliiton myötävaikutusta ja saattaa sisältää arvostelua omaa ammattiliittoa kohtaan. Laiton lakko ei sisällä täysimittaista lain tarkoittamaa ennalta ilmoittamisaikaa (esimerkiksi myötätuntolakko).

title: Sananvapaus maittain

text: Kunnianloukkaus tulee kyseeseen silloin kun lähettää toiselle tai toisesta pilkkaavia ja ivaavia viestejä, levittää valheellisen tiedon toisesta tai ottaa käyttöön rasistiset huomautukset ja ulkonäköä roisisti arvostelevat kommentit. Internetissä levitettävä kunnianloukkaus on yleensä törkeä kunnianloukkaus, sillä loukkaus on toimitettu lukuisten ihmisten nähtäville. Yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä on kyse silloin kun levittää toisen yksityiselämästä arkaluotoisen tiedon, vihjauksen tai kuvan siten, että se aiheuttaa vahinkoa ja kärsimystä toiselle. Erona kunnianloukkaukseen on se, että yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisessä levitettävä tieto on totta. Laiton uhkaus tulee kyseeseen silloin kun uhatulla on perusteltua syytä olettaa, että hänen henkilökohtainen turvallisuus tai omaisuus ovat vakavassa vaarassa. Kaikissa edellämainituissa rangaistusasteikko on välillä sakkoa tai vankeutta jopa kaksi vuotta. Joissakin tapauksissa lisäksi voidaan vaatia korvauksia uhrille.

title: Rajat kiinni!

text: Helmikuun lopussa 2016 Kirkkohallituksen Helsingin Etelärannassa sijaitseva toimitalo uhattiin räjäyttää ja polttaa, ellei kirkko ilmoita tukevansa Rajat kiinni! -liikettä. Lisäksi viestissä uhattiin puukottaa kirkkohallituksen työntekijöitä. Kirkkohallituksen turvatoimia kiristettiin uhkauksen jälkeen, mutta poliisin mukaan uhkaus ei ollut varteenotettava. Maaliskuussa liike hyökkäsi rajusti Orkla Foods Finlandia vastaan, yhtiön mainoskampanjassa olleen afrikkalaistaustaisen suomalaisnaisen takia.

title: Voimalaitos

text: Voimalaitoksella eli voimalalla tarkoitetaan yleensä teollisuusmittakaavan sähköntuotantolaitosta. Lämmitysvoimalaitoksella tarkoitetaan sähköä ja lämpöä yhteistuotantona tuottavaa laitosta. Lämpövoimalaitos tuottaa sähköä lämmön avulla. Pelkästään lämpöä tuottavaa laitosta kutsutaan lämpölaitokseksi.

title: Hänet täytyy tappaa

text: Murhaaja on lady Westholme, joka ennen avioliittoaan oli ollut vankilassa, jossa rouva Boynton oli vanginvartijana. Rouva Boyntonin omituinen uhkaus oli osoitettu lady Westholmelle eikä Sarahille. Sillä rouva Boynton ei ollut voinut vastustaa mahdollisuutta saada uutta uhria sadistisille mielihaluilleen. Murhatessaan Boyntonin lady Westholme oli naamioitunut arabipalvelijaksi, ja hän luotti neiti Piercen herkkäuskoisuuteen salatakseen osuutensa murhassa.

title: Laiton naamioituminen

text: Laiton naamioituminen kielletään Suomen rikoslaissa. Rikokseen syyllistyy, jos esiintyy yleisellä paikalla järjestettävässä yleisessä kokoontumisessa tunnistamattomaksi naamioituneena ilmeisenä tarkoituksenaan ryhtyä käyttämään väkivaltaa tai vahingoittamaan omaisuutta. Laittomasta naamioitumisesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kolmeksi kuukaudeksi.

title: Ranskan suuri vallankumous

text: Ulkovaltojen uhkaus ei toiminut Ludvig XVI:n eduksi, vaan raivostutti ranskalaiset, ja raja-alueet mobilisoituivat.

title: Laiton naamioituminen

text: Laiton naamioituminen on ollut rikos vuodesta 2004.

title: Sopimusoikeus

text: Sopimusehdot voivat olla pätemättömiä, jos toisen osapuolen oikeutta toimia ja päättää sopimuksesta vapaasti on rajoitettu. Pätemättömyys voi perustua ensinnäkin vahvoihin väitteisiin, joita ovat esimerkiksi törkeä pakko (henkeen tai terveyteen kohdistuva uhkaus) tai toisen osapuolen vajaavaltaisuus. Heikkoja väitteitä ovat muun muassa lievä pakko (maineeseen tai kunniaan kohdistuva uhkaus), kiristys ja petollinen viettely. Jako vahvoihin ja heikkoihin väitteisiin tarkoittaa, että kun sopimuksen kohde on joutunut sivulliselle (kolmannelle henkilölle), vahvaan perusteeseen voi vedota tehokkaasti, vaikka sivullinen ei olisi lainkaan selvillä asiasta. Heikko peruste sen sijaan väistyy, jos sivullinen on saanut esineen hallintaansa vilpittömässä mielessä.

title: Hämähäkit

text: Yksi suojakeino on myrkyllisyys. Hämähäkit ovat kuitenkin kehittäneet myös muunlaisia selviytymistapoja, joita ovat esimerkiksi suojaväritys ja nopea pakeneminen. Eräs jahtihämähäkki (Carparachne aureoflava) elää Namibian aavikoilla. Tavatessaan vihollisen aukealla paikalla se kohottautuu uhkausasentoon näyttääkseen isolta ja vaaralliselta. Jos uhkaus ei toimi, hämähäkki käpertyy palloksi ja pyörii nopeasti karkuun.

title: Ilja Janitskin

text: Andorralainen tuomioistuin päätti maaliskuussa 2018 suostua luovutuspyyntöön. Poliisi vahvisti aamulla 14. huhtikuuta, että Janitskin oli tuotu yöllä Andorrasta Suomeen. 17. huhtikuuta Helsingin käräjäoikeus määräsi Janitskinin vangittavaksi todennäköisin syin epäiltynä 12 rikokseen, jotka ovat kiihottaminen kansanryhmää vastaan, rahankeräysrikokset, rahapelirikokset, törkeä kunnianloukkaus, laiton uhkaus, kaksi salassapitorikosta, useita tekijänoikeusrikoksia, törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan sekä törkeä kunnianloukkaus.

title: Musti Laiton

text: Musti Laiton soittaa kokeellista musiikkia. Vaikutteita on otettu niin rock-, kuin pop-musiikista; sekä kokeellisen musiikin pioneereista, kuten Can tai vaikkapa Ween.

title: Laiton uhkaus

text: Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

title: Aleksanteri II (patsas, Helsinki)

text: Tammikuussa 1931 Lapuanliike uhkasi poistaa venäläisajan suuriruhtinaan muistomerkin. Uhkaus liittyi Lapualaisten pyrkimykseen manipuloida presidentinvaaleja kiihkonationalismin lietsonnalla, mutta se herätti laajaa vastarintaa. Lehdistössä irvailtiin, että johdonmukaisuuden vuoksi olisi Ruotsin vallan muistoina poistettava Kustaa III:n kuva Vaasan hovioikeudesta sekä Turusta Pietari Brahen patsas, linna ja tuomiokirkkokin.


query: Keitä Pyöreän pöydän ritarit olivat?

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Pyöreän pöydän ritarit olivat kuningas Arthurin palvelijoita ja kuninkaanvasalleja. Tarinoissa he edustivat ritarillisuuden parhaita puolia.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: "Pyöreän pöydän ritarit" -elokuvan kuvaukset alkoivat 4. kesäkuuta 1953. Elokuva kuvattiin paikan päällä Irlannin Dublinissa, Pohjois-Irlannin Belfastissa, Englannin Devonin Dartmoorissa ja Cornwallin Tintagelissa sekä Walesin Cardiffissä. Elokuvaa kuvattiin lisäksi Englannin Hertfordshiren Borehamwoodissa sijaitsevilla MGM:n brittiläisstudioilla ja Buckinghamshiren Iver Heathissa sijaitsevilla Pinewood Studiosilla. Elokuva kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä, ja elokuvan budjettina oli vähän yli 2,6 miljoonan dollaria. Elokuvan kuvaukset saatiin päätökseen 2. syyskuuta 1953.

title: Morgan le Fay

text: Sir Thomas Maloryn teoksessa Pyöreän pöydän ritarit (Le Morte d'Arthur) Morgan le Fay on naimisissa kuningas Urienin kanssa. Heidän poikansa Uwaine on yksi pyöreän pöydän ritareista.

title: Monty Pythonin hullu maailma

text: Monty Pythonin hullu maailma () on brittiläisen Monty Python -koomikkoryhmän toinen elokuva, joka kertoo Kuningas Arthurin ja hänen pyöreän pöydän ritariensa yrityksestä löytää Graalin malja. Se parodioi absurdin ja usein anakronistisen huumorin keinoin pyöreän pöydän ritarien legendaa sekä keskiajan kulttuurin kliseitä.

title: Lancelot

text: Lancelot, joka tunnetaan myös nimillä Sir Lancelot tai Lancelot du Lac, on kuvitteellinen henkilö, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa. Lancelot on yksi pyöreän pöydän ritareista, ja toisen merkittävän ritarin, Galahadin, isä.

title: Ritari

text: Ritariromaanien kukoistuskausi oli 1100–1300-luvuilla. Ne olivat kansankielellä kirjoitettuja ritareista kertovia runo- tai proosateoksia, joka kuvasivat ritareita romantisoiden. Suosittuja aiheita olivat kuningas Arthur ja pyöreän pöydän ritarit sekä Tristan ja Isolde. Tärkeitä teemoja olivat ritari-ihanteet ja palvova rakkaus ylhäiseen naiseen. Myöhemmin uskonnollinen mystiikka, kuten Graalin malja, sai keskeisen sijan.

title: Pyöreän pöydän ritarit (vuoden 1974 elokuva)

text: "Pyöreän pöydän ritareiden" piti olla Bressonin seuraava elokuva 1950-luvulla "Papin päiväkirjan" jälkeen, mutta sen tuotantoa siirrettiin useaan kertaan taloudellisten syiden takia. Tuottajat eivät olleet valmiita antamaan Bressonin tapaisen epäkaupallisen ohjaajan tehdä elokuvaa aiheesta, joka näytti paperilla toiminnan täyteiseltä. Lopulta vuonna 1974 Bresson sai mahdollisuutensa tuottaa projekti, josta hän oli unelmoinut jo pitkään. Hänen tuekseen tulivat valtion omistama viestintäyhtiö ORTF, näyttelijä-ohjaaja Jean Yanne ja tuottaja Jean-Pierre Rassam.

title: Pyöreän pöydän ritarit (albumi)

text: "Pyöreän pöydän ritarit" myi lähes kultalevyyn oikeuttavan määrän.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: "Pyöreän pöydän ritarit" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa Los Angelesin Hollywoodissa 22. joulukuuta vuonna 1953. New Yorkin ensi-ilta oli 7. tammikuuta 1954, ja maanlaajuiseen teatterilevitykseen elokuva pääsi kotimaassaan 15. tammikuuta 1954. Suomessa elokuvan teatteriensi-ilta oli 17. joulukuuta vuonna 1954, ja 5. marraskuuta vuonna 1982 elokuva julkaistiin uudelleen Suomessa. Elokuvan tuotantoyhtiö Metro-Goldwyn-Mayer toimi myös elokuvan levittäjänä.

title: Graalin malja

text: Velho Merlin kokoaa Graalin kolmannen pöydän eli ”Pyöreän pöydän”, josta Graalin malja kuitenkin puuttuu. Joukko ritareita kokoontuu kuningas Arthurin johdolla pöydän ympärille. Graalin malja näyttäytyy heille helluntaina, ja ritarit vannovat lähtevänsä etsimään sitä. Etsintäretkillä seikkailevista ritareista tarinan tärkeimpiä ovat Lancelot, Gawain, Bors, Percival ja Galahad. Ritarit joutuvat monenlaisiin koettelemuksiin ja pääsevät lähelle Graalin maljaa, useimmat sitä kuitenkaan saavuttamatta. Puhtoinen Galahad, nöyrä Bors ja ”pyhä typerys” Percival onnistuvat löytämään maljan ja pääsemään osallisiksi sen salaisuuksista.[2] Vain Galahad näkee Graalin linnan sisällön.[3]

title: Pellinore

text: Pellinore oli yksi pyöreän pöydän ritareista. Legendojen mukaan hän oli Litinoisen kuningas ja toisen huomattavan pyöreän pöydän ritarin, Percivalin, isä. Tarinoiden mukaan hän surmasi taistelukentällä kuningas Arthurin vastustajan, kuningas Lotin.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text:
"Pyöreän pöydän ritarit" sijoittuu ensimmäisen vuosituhannen lopun Englantiin. Aatelissukuinen ritari Arthur Pendragon (Mel Ferrer) todistaa oikeutensa kuningaskunnan valtaistuimeen, kun hän ainoana nostaa kiveen taianomaisesti upotetun hallitsijan miekan. Merlin-velhon (Felix Aylmer) suojeluksessa Arthurin on kuitenkin ensin taistelemalla osoitettava suuruutensa alamaisilleen; ennen kaikkea ritareista urheimmalle Sir Lancelotille (Robert Taylor), Pyhää Graalin maljaa tavoittelevalle Sir Percivalille (Gabriel Woolf) ja pahantahtoiselle ja riidanhaluiselle Modredille (Stanley Baker). Tämän jälkeen Arthurin on mahdollista ryhtyä muodostamaan näistä sotureista eliittikaartinsa, "Pyöreän Pöydän ritarikunnan". Pian kuningaskunnassa tiivistyvät valtajuonittelut ja salaiset rakkaussuhteet.
"Pyöreän pöydän ritarit" -elokuvan käsikirjoituksen laativat Talbot Jennings, Jan Lustig ja Noel Langley Thomas Maloryn kokoaman teoksen "Pyöreän pöydän ritarit" (1485) pohjalta. George Sanders oli alun perin Mordredin roolissa, mutta hänen sairastuttuaan kuvauksien alussa tilalle tuli Stanley Baker.

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Pyöreän pöydän ritarien olemassaoloa on pidetty pelkkänä keskiaikaisena legendana, mutta mahdollisen historiallisen Arthurin henkivartiosto on saattanut koostua myöhäisroomalaisista sarmatialaisista katafrakteista, joita 400-luvun alussa oli sijoitettuna myös Britanniaan. Katafraktin haarniska peitti koko miehen ja hevosen, ja oli raskaampi kuin varhaisen ritarin. Galliasta on löydetty 400-luvulta kolikoita, joissa on kuvattu täyshaarniskoitu katafrakti, joka peitsellään lävistää barbaarin. Katafraktia pidetään yleisesti ritarin esiasteena.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: MGM:n merkintöjen mukaan elokuva tuotti Yhdysvalloissa ja Kanadassa 4 518 000 dollaria ja ulkomailla 3 578 000 dollaria. Yhteensä "Pyöreän pöydän ritarit" tuotti 8 096 000 dollaria ja voittoa tuli 1 641 000 dollarin verran. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 80 prosenttia on myönteistä perustuen viiteen arvosteluun.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: "Pyöreän pöydän ritarit" on toinen elokuva epävirallisessa ohjaaja Richard Thorpen, tuottaja Pandro S. Bermanin ja näyttelijä Robert Taylorin elokuvasarjassa, jonka muut osat ovat "Ivanhoe" (1952) ja "Kuninkaan jousimies" (1955). "Pyöreän pöydän ritarit" oli ehdokkaana kahteen Oscar-palkintoon vuonna 1954.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: "Pyöreän pöydän ritarit" on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. VHS:nä elokuva julkaistiin vuonna 1990 Yhdysvalloissa. Ensimmäisen DVD-julkaisun Warner Bros. julkaisi 1. heinäkuuta vuonna 2003 Yhdysvalloissa. Warner Bros. uudelleenjulkaisi elokuvan DVD:nä 17. toukokuuta vuonna 2012.

title: Taikamiekka – Seikkailujen Camelot

text: Kayley unlemoi tulevansa ritariksi niin kuin isänsä, sir Lionel, joka matkustaa Camelotiin tapaamaan kuningas Arthuria ja muita pyöreän pöydän ritareita. Ahne ritari nimeltä Ruber yrittää riistää Arthurilta vallan ja kahakan aikana Lionel saa surmansa.

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Sir Thomas Malory kuvaa pyöreän pöydän ritareiden säännöt seuraavaan tapaan:

title: Pyöreän pöydän ritarit (albumi)

text: Pyöreän pöydän ritarit on suomalaisen hip hop -kokoonpano Royal Familyn ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2004. Albumilta julkaistiin singlet "Kaikki yhden puolest" ja "Mä voisin", joista jälkimmäinen sai paljon radiosoittoa.

title: Dagonet

text: Sir Dagonet on Kuningas Arthurin legendoissa esiintyvä Pyöreän pöydän ritari ja hovinarri. Dagonet esitetään rohkeana soturina ja viihdyttäjänä. Hän usein hakkasi omaa kilpeään jotta näyttäisi olleensa mukana taisteluissa. Dagonet muistetaan erityisesti tapauksesta, jossa hän huijasi muita "kidnappaamalla" Lancelotin ja johdatti tämän hevosen Guineveren luo, jolloin Lancelotia kutsuttiin väliaikaisesti "Dagonetin vangiksi" huvittavin seurauksin. Muut pyöreän pöydän ritarit käyttivät Dagonetia usein tekemään käytännön piloja kilpailijoilleen tai vihollisilleen.

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Ritari ei murhaa Ritari välttää petosta Ritari ei ole koskaan julma ja antaa armon niille, jotka sitä pyytävät Ritari auttaa aina ylhäisiä naisia tai leskiä Ritari ei koskaan ahdistele ylhäisiä naisia tai leskiä Ritari ei koskaan lähde taistoon lemmenasioiden tai maallisten kiistojen tähden

title: Percival

text: Useimpien tarinoiden mukaan Percival on aatelinen, ja hänen isänsä on joko kuningas Pellinore tai joku ylhäinen ritari. Percival päättää ryhtyä ritariksi tavattuaan muutamia ritareita. Hän lähtee kuningas Arthurin hoviin, jossa hän osoittautuu erinomaiseksi soturiksi, ja hänet valitaan pyöreän pöydän ritariksi.

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Joidenkin legendojen mukaan lähes kaikki pyöreän pöydän ritarit tuhoutuivat etsiessään Graalin maljaa. Lopulta Bors, Galahad ja Percival löysivät pyhäinjäännöksen.

title: Robert Bresson

text: "Suloinen nainen" vuodelta 1969 ja "Neljä yötä Pariisissa" vuodelta 1971 perustuivat Dostojevskin novelleihin. "Suloisen naisen" pääosassa oli silloin vielä tuntematon 17-vuotias Dominique Sanda. Hän esitti nuorta naista, joka menee naimisiin panttilainaajan kanssa mutta tuntee itsensä onnettomaksi. Elokuva päättyy naisen itsemurhaan, vaikka Bresson oli jo edellisessä elokuvassaan saanut aiheesta paljon kritiikkiä. "Suloinen nainen" oli myös Bressonin ensimmäinen värielokuva. "Neljä yötä Pariisissa" oli puolestaan Bressonin tuotannossa harvinainen komedia. Vuonna 1974 valmistui Bressonin suurhanke "Pyöreän pöydän ritarit". Se keskittyi kahteen kuningas Arthur -taruston pääteemaan, Graalin maljan etsintään ja Lancelotin ja Guineveren rakkauteen. Bresson oli suunnitellut elokuvaa aiheesta jo 1950-luvun alussa ja harkinnut poikkeuksellisesti Hollywood-näyttelijöitä pääosiin, Lancelotiksi ja Guinevereksi. "Pyöreän pöydän ritarit" oli Bressonin kallein elokuva.

title: Albus Dumbledore

text: Percival viittaa todennäköisesti kuningas Arthurin pyöreän pöydän ritari Percivaliin.[6] Alkuperäisen tarinan mukaan Percival-ritari löysi Graalin maljan, tappoi mustan ja punaisen ritarin, joita pidetään kuolemansyntinä ja kuolemana. Albus Dumbledoren isän nimi oli Percival.

title: Galahad

text: Galahad (myös sir Galahad) on pyöreän pöydän ritari, joka esiintyy kuningas Arthurin legendoissa. Kirjallisuudessa Galahad kuvataan ritarin ihannekuvaksi.

text: Pyöreän pöydän ritarit ("Lancelot du Lac") on Robert Bressonin ohjaama ranskalainen vuoden 1974 elokuva. Se perustuu taruun kuningas Arthurista ja pyöreän pöydän ritareista. Se käsittelee Graalin maljan etsintää sekä Lancelotin ja Guineveren rakkaustarinaa.

title: Graalin malja

text: Graalin malja liitettiin varhaisissa kertomuksissa kuningas Arthurin ja pyöreän pöydän ritarien tarinoihin. Arthurin ritarit lähtivät etsimään Graalin maljaa Camelotissa sijainneen Pyöreän pöydän äärestä. Heistä kolme löysi tiensä Graalin linnaan, missä Graalin malja oli.

title: Pyöreän pöydän ritarit (elokuva)

text: Pyöreän pöydän ritarit () on vuonna 1953 ensi-iltansa saanut Richard Thorpen ohjaama ja Pandro S. Bermanin tuottama yhdysvaltalais-brittiläinen romantiikalla sävytetty seikkailuelokuva, jonka pääosissa ovat Robert Taylor Sir Lancelotina, Ava Gardner kuningatar Guineverena ja Mel Ferrer kuningas Arthurina. Muissa osissa ovat Anne Crawford Morgan le Fayna, Stanley Baker Mordredina ja Felix Aylmer Merlininä. Elokuvasta tuli tuotantoyhtiö Metro-Goldwyn-Mayerin ensimmäinen Cinemascope-elokuva.

title: Pyöreän pöydän ritarit

text: Nimitys "Pyöreän pöydän ritarit" tulee siitä, että he kokoontuivat Arthurin linnassa Camelotissa pyöreän pöydän ympärille. Koska pöytä oli pyöreä, olivat kaikki samanarvoisia. Ritareiden lukumäärä vaihtelee eri lähteissä.


query: Onko Kauhajoella muistomerkkiä Kauhajoen taistelusta?

title: Kauhajoen taistelu

text: Seuraavana päivänä Kauhajoen Rientolassa alkoivat taistelun satavuotisjuhlat. Juhla keräsi suuren yleisön. Rientolasta juhlijat siirtyivät kävellen muistoristille, jossa ristille laskettiin Kauhajoen kunnan seppele. Edellisenä yönä paikalle tuodusta kivestä, joka makasi kummulla, ei kukaan puhunut mitään. Vasta kuukausi juhlien jälkeen kuvernöörin määräyksestä alettiin tutkia, ketkä olivat hankkineet ja yrittäneet pystyttää kiven. Kuvernöörille ilmoitettiin, ettei uutta muistomerkkiä ole pystytetty. Kuvernööri hyväksyi selityksen. Vasta vuonna 1917 kummulla maannut kivi nostettiin pystyyn.[15][14]

title: Kauhajoen Koulukeskuksen liikuntahalli

text: Kauhajoen koulukeskuksen liikuntahalli (Kauhajoen liikuntahalli) on Kauhajoen Aninkujalla sijaitseva urheiluhalli. Hallissa pelaa koripallon kotiottelunsa Kauhajoen Karhu. Liikuntahallin voi jakaa kolmeen osaan. Hallissa on putkikäytävä, jossa on juoksurata sekä hyppy- ja heittopaikka. Putkikäytävän kautta on myös kulkuyhteys Kauhajoen Yhteiskoulun liikuntasaliin. Katsomossa ja salitilassa on 1 500–2 000 istumapaikkaa. Hallin pinta-ala 1 049 m², korkeus 10,25 m. Kauhajoen Koulukeskuksen liikuntahallissa pelataan Kauhajoen Karhun koripallojoukkueen kotiottelut. Karhun koripalloilijat ovatkin suurin yksittäinen Koulukeskuksen liikuntahallia hyödyntävä taho, mutta myös muut lajijaostot ja läheiset koulut käyttävät salia omiin tarpeisiinsa. Tästä hyvänä esimerkkinä ovat Kauhajoen lukion vanhaintanssit, jotka nykyisin järjestetään nimenomaan Koulukeskuksen liikuntahallissa.

title: Suomen sodan muistomerkki

text: Suomen sodan muistomerkki tarkoittaa vuosina 1808–1809 käydylle Suomen sodalle omistettua muistomerkkiä. Niitä on runsaasti eri puolilla Suomea, muun muassa Heinolassa, Kauhajoen Harjankylässä, Kustavissa ja Vaasassa.

title: Kauhajoen taistelu

text: Kauhajoen taistelun jälkeen kenraali von Döbeln meni Lapväärttiin, jossa otti nostoväen johtajuuden itselleen. Kauhajoelle jäivät vielä majuri Carl von Otterin johtamat pohjalaisjoukot sekä majuri Johan Adolf Grönhagenin johtama porilaispataljoona. Yhteensä joukoissa oli noin 1200 miestä, jotka siirtyivät venäläisten perässä kohti Nummijärveä, jossa 28. elokuuta käytiin Nummijärven taistelu.[9]

title: Sahankylä (Kauhajoki)

text: Perimätiedon mukaan Kauhajoen kirkon kello piilotettiin Kauhajoen kapinan aikana Sahankylässä sijaitsevaan Vaunulampeen, eikä ole tiedossa, onko kello yhä lammessa. Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen ja pappilan lopulta 1. syyskuuta 1808.

title: Kauhajoen taistelu

text: Kauhajoen taistelussa Ruotsin tappiot olivat noin 57–67 sotilasta, joista 20–30 kaatuneita. Haavoittuneiden joukossa oli yhteensä 13 pohjalaista. Tiedot Venäjän tappioista vaihtelevat 119 kaatuneesta 250:en. Tiedot venäläisten haavoittuneiden määrästä vaihtelevat puolestaan 30:stä 200:an.[7] Venäjä tunnusti vieneensä taistelupaikalta 200 haavoittunutta, mistä seurasi von Döbelnin kuvaamia verivirtaisia maanteitä. Von Döbelnin joukot hautasivat 119 venäläistä kaatunutta. Myös kauhajokiset talonpojat hautasivat venäläisiä suohon viisi tai kuusi yhtä kuoppaa kohti. Vaikka Ruotsin tappiot olivat vähäiset Venäjän vastaaviin verrattuna, oli von Döbeln huolissaan, sillä senhetkisen tilanteen vuoksi sairaus tai pieni haava saattoi johtaa jopa kuolemaan. Ruotsin joukoilla oli pulaa lääkkeistä, eikä pohjalaisjoukoissa ollut edes kunnollista välskäriä. Von Döbelnin mielestä Kauhajoen taistelu oli "loistava ja suurenmoinen näytelmä" ja kapteeni Carl Brakelin[10] mukaan taistelu oli sujunut aivan, kuten harjoituksissakin.[9]

title: Kauhajoen kapina

text: Heinä- ja elokuun aikana Kauhajoella käytiin kolme pienempää kahakkaa sekä Kauhajoen ja Nummijärven taistelut.[31] Taistelut ja kapinat aiheuttivat Kauhajoelle puutetta ja jopa nälänhätää, sillä kesän sato oli pääasiassa tuhoutunut eikä syksylläkään ollut juuri siemeniä kylvettäväksi saatikka hevosia kylvötöihin. Vuonna 1808 ja 1809 kuolleisuus Kauhajoella oli suurta, mikä johtui vähäisestä ja yksipuolisesta ravinnosta sekä taudeista, joihin metsässä asuneet helposti sairastuivat. Syntyneitä oli paljon vähemmän kuin kuolleita. Kauhajoen asukkaat eivät myöskään pystyneet maksamaan veroja Venäjän kruunulle, minkä vuoksi siltä anottiin verovapautusta. Venäjä olisi kerännyt verot, mutta kauhajokisilla ei ollut mitään maksuksi kelpaavaa. Toisaalta kauhajokiset eivät myöskään saaneet Venäjältä korvauksia Suomen sodan tuhoista.[32]

title: Kauhajoen taistelu

text: Von Döbelnin joukot varautuivat siihen, että venäläiset saattava hyökätä sekä Päntäneen että Nummijärven suunnista. Joukot jaettiin tämän vuoksi kahtia ja keskitettiin Kauhajoen kirkon kohdalle, jossa Nummijärveltä ja Karviasta sekä Päntäneeltä ja Lapväärtistä tulevat tiet yhtyivät. Majuri Carl Gyllencreutzin johtamat kolme Pohjanmaan Rykmentin komppaniaa asettuivat asemiin Kauhajoen itäpuolelle, Nummijärvelle johtavan tien varteen. Pääosa porilaisista yksi pohjalaiskomppania vahvistuksenaan puolestaan asettui asemiin Päntäneelle vievän tien varteen Vuorenmäen kohtaan, Kauhajoen länsipuolelle. Porilaisista osa jäi kirkon luo reserviksi.[3][4] Everstiluutnantti Carl von Otter oli von Döbelnin esikuntapäällikkö.[3]

title: Kauhajoen taistelu

text: Kenraali Georg Carl von Döbeln oli Parjakannevan taistelun aikana Lapualla, josta hän sai määräyksen lähteä Kauhajoelle, koska von Otterin kaksi pataljoonaa olivat riittämättömiä suojaamaan Kauhajokea.[3] Kauhajoella tultaisiin käymään taistelu ja venäläiset tultaisiin ajamaan pois paikkakunnalta. Taistelu olisi von Döbelnin ja hänen 2. Prikaatin porilaispataljooniensa ensimmäinen itsenäinen taistelu. Von Döbelnin tiedetään sanoneen joukoilleen mahdollisesti juuri tulossa olevan ensimmäisen itsenäisen taistelutehtävän innoittamana, että "ne (joukot) saisivat kylliksi puuhata ja marssia kotiseutuaan kohti, vaikka kaikki hornan henget olisivat tietä salpaamassa". Von Döbeln joukkoineen saapui Kurikkaan 30. heinäkuuta, jossa he joutuivat odottamaan siihen asti, kun 70 talonpojasta koostuva joukko sai Kauhajoelle johtavat sillat korjattua. Parjakannevan taistelusta Kurikkaan paennut ruotsalaisjoukko oli tuhonnut perääntyessään sillat. Joukot pääsivät jatkamaan matkaansa jälleen 2. elokuuta.[2]

title: Kauhajoen taistelu

text: Heinä- ja elokuun aikana Kauhajoella käytiin kolme pienempää kahakkaa sekä Kauhajoen ja Nummijärven taistelut. Taistelut ja Kauhajoen kapina aiheuttivat Kauhajoelle puutetta ja jopa nälänhätää, sillä kesän sato oli pääasiassa tuhoutunut eikä syksylläkään ollut juuri siemeniä kylvettäväksi saatikka hevosia kylvötöihin. Vuonna 1808 ja 1809 kuolleisuus Kauhajoella oli suurta, mikä johtui vähäisestä ja yksipuolisesta ravinnosta sekä taudeista, joihin metsässä asuneet helposti sairastuivat. Syntyneitä oli paljon vähemmän kuin kuolleita. Kauhajoen asukkaat eivät myöskään pystyneet maksamaan veroja Venäjän kruunulle, minkä vuoksi siltä anottiin verovapautusta. Venäjä olisi kerännyt verot, mutta kauhajokisilla ei ollut mitään maksuksi kelpaavaa. Toisaalta kauhajokiset eivät myöskään saaneet Venäjältä korvauksia Suomen sodan tuhoista.[13]

title: Kauhajoen taistelu

text: Vuosina 1909–1917 Venäjän keisarikunta yritti venäläistää Suomea esimerkiksi rajoituksin ja kielloin. Tätä aikakautta on jälkeenpäin alettu kutsua toiseksi sortokaudeksi. Kauden alkuaikoina suomalaiset pyrkivät tukemaan kansallistuntoaan ja säilyttämään omanarvontunnetta esimerkiksi korostamalla kulttuuriarvoja. Kauhajoella muistettiin kauden alkuaikoina sata vuotta sitten käytyä Suomen sotaa. Kunnallisneuvos Carl Wilhelm von Schantz oli aikoinaan pystyttänyt Samelinlakson ja Parjakannevan taistelun taistelupaikoille sekä Kauhajoen taistelun muistoksi Vuorenmäen tuntumaan puiset ristit. Kauhajoen nuorisoseura muun muassa Johannes Leppäsen, M. E. Harjan ja A. K. Kauran johdolla alkoi Kauhajoen taistelun satavuotispäivän lähestyessä puuhata taistelupaikalle kivipatsasta. Patsas tultaisiin pystyttämään 10. elokuuta 1908 muiden edistysseurojen kanssa. Keväällä 1908 pohdittiin, että pyydettäisiinkö pystyttämiselle lupa. Keskusteluissa päädyttiin pyytämään lupaa Venäjän keisarilta, vaikka tiedossa oli, että pystyttämislupia ei varsinkaan meneillä olevan sortokauden aikana myönnetty. Keisari ei myöntänytkään lupaa patsaalle. Lisäksi viranomaisten oli vahdittava, ettei patsasta pystytettäisi salaa.[14]

title: Kauhajoki

text: Suomen sodan aikaan kesällä 1808 Kauhajoella talonpojat nousivat kapinaan venäläisiä. Kauhajoen kapinaksi nimetty tapahtuma päättyi venäläisen Vasili Orlov-Denisovin kasakoiden suorittamaan kostoretkeen. Kauhajokea hävitettiin polttaen ja ryöstäen.[9] Suomen sodan aikana venäläisten tiedetään kiduttaneen ja raiskanneen paikallista väestöä ainoastaan Kauhajoella.[10] Syyskuun 1808 alkuun mennessä venäläiset tappoivat ainakin 13 ihmistä.[9] Heinä- ja elokuun 1808 aikana Kauhajoella käytiin lisäksi yhteensä viisi Suomen sodan taistelua: Samelinlakson taistelu 27. heinäkuuta, Aron kahakka 28. heinäkuuta, Parjakannevan taistelu 28.–29. heinäkuuta, Kauhajoen taistelu 10. elokuuta ja Nummijärven taistelu 28. elokuuta.[11] Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen sekä pappilan 1. syyskuuta 1808.[12]

title: Kauhajoen kapina

text: Perimätiedon mukaan Kauhajoen kirkon kello piilotettiin kapinan aikana erääseen Sahankylässä sijaitsevaan lampeen, eikä ole tiedossa, onko kello yhä lammessa.[29] Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen ja pappilan lopulta 1. syyskuuta 1808.[30]

title: Koskenkylä (Kauhajoki)

text: Koskenkylä on kylä Kauhajoen keskiosassa, Kauhajoen keskustasta kaakkoon. Kylä sijaitsee kantatie 44:n ja pohjois–eteläsuunnassa virtaavan Kauhajoen varrella. Kauhajoessa on Koskenkylän kohdalla vanha myllypato, jolla on maisemallista arvoa. Kylässä on toiminut aikoinaan myös Koskenkylän koulu, jossa 19. lokakuuta 1918 perustettiin Kauhajoen opettajayhdistys.

title: Kauhajoen taistelu

text: Ruotsin joukkojen komentaja Kauhajoen taistelussa oli kenraali Georg Carl von Döbeln. Von Döbelnin mukana paikkakunnalle saapui kolme pataljoonaa Porin Rykmentistä, joihin oli liittynyt myös everstiluutnantti Johan Fredrik Eekin pataljoona. Yhteensä 1580 miestä. Lisäksi sata miestä "Vaasan nostoväkeä" ja viisi komppaniaa Pohjanmaan Rykmentistä majuri Carl von Otterin johdolla, eli yhteensä 724 miestä, saapuivat taisteluun. Yhteensä taisteluun valmistautui siis 2200–2300 sotilasta ja kuusi tykkiä. Tulossa olevassa taistelussa pohjalaiset pääsisivät taistelemaan ensimmäistä kertaa Suomen sodan aikana kotiseutunsa puolesta.[4]

text: Luettelo Kauhajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää eteläpohjalaisessa Kauhajoen kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

title: Samelinlakson taistelu

text: Kauhajoen Heikkilänkylässä, Päntäneelle johtavan tien varressa on taistelun muistomerkki. Se on pystytetty vuonna 1938.

title: Filppula (Kauhajoki)

text: Suomen sotaan kuuluvan, 10. elokuuta 1808 käydyn Kauhajoen taistelun aikana Filppulassa oli Kauhajoen molemmin puolin reservi, joka käskystä hyökkäsi venäläisten kimppuun. Venäläiset joutuivatkin perääntymään. Kauhajoen taistelu päättyi Ruotsin voittoon.

title: Kauhajoen taistelu

text: Von Döbeln palkittiin Kauhajoen taistelun päivänä Miekkaritarikunnan suurristillä ansioistaan Lapuan taistelussa. Lisäksi kapteeni Erik Ugglaa ja majuri Carl Gyllencreutzia ehdotettiin ritareiksi samaan ritarikuntaan. Kapteeni C. Printzille, luutnantti F. von Numersille ja C. Herlingille, vänrikki G. Printzille ja C. von Essenille sekä lippujunkkari C. Herlinille ehdotettiin heidän urhollisuutensa vuoksi kultamitalia.[12]

title: Kauhajoen taistelu

text: Kauhajoen taistelu oli osa Suomen sotaa, ja se käytiin 10. elokuuta 1808 nykyisen Kauhajoen keskustan tuntumassa. Taistelussa kenraali Georg Carl von Döbelnin komentamat Ruotsin joukot löivät kenraali Dmitri Dmitrijevitš Šepelevin (myös Schepeljeff) komentamat Venäjän joukot.

title: Nummijärven taistelu

text: Ruotsin pääarmeija oli kärsinyt 21. elokuuta tappion Karstulassa ja lähti vetäytymään kohti pohjoista. Vaikka Nummijärven taistelu päättyikin voittoon, lähtivät Nummijärvelle edenneet suomalaiset vetäytymään pääarmeijan liikkeiden vuoksi 29. elokuuta. Alun perin von Otterin joukkoineen oli tarkoitus perääntyä ainoastaan Kauhajoen kirkolle odottamaan eversti August Fredrik Palmfeltin joukkoja Lapväärtistä. Von Otterin joukot perääntyivät kuitenkin heti Kurikan kautta aina Ilmajoelle saakka, sillä ruotsalaisten ylipäällikkö Wilhelm Mauritz Klingspor oli näin määrännyt. Ušakov hyökkäsi perääntymisen vuoksi välittömästi 3 000 miehen joukolla Nummijärveltä Kauhajoelle. Palmfeltkin joukkoineen saapui pian Kauhajoelle, mutta joutui perääntymään asemiin Parjakannevalle, sillä hänen ei onnistunut päästä venäläisrintaman läpi kohti Kurikkaa. Kauhajoki jäi Ušakovin joukoille, ja joukot polttivat muun muassa Kauhajoen kirkon, pappilan, muita rakennuksia sekä varastelivat paikallisten omaisuutta.

title: Kauhajoki (joki)

text: Kauhajoki (myös Hyypänjoki) on Kauhajoella ja Kurikassa virtaava 73 kilometriä pitkä joki. Joki on yksi Kyrönjoen kolmesta päähaarasta Seinäjoen ja Jalasjoen ohella. Joki kuuluu Kauhajoen vesistöalueeseen ja Kauhajoen valuma-alueeseen. Kauhajoen alkulähteet sijaitsevat Lauhanvuoren alueella Kauhajoen ja Isojoen rajalla. Ylempänä Kauhajoki tunnetaan nimellä Hyypänjoki. Kauhajoen kaupungin keskustan jälkeen, Aronkylässä Kauhajokeen yhtyvät Kainastonjoki ja Ikkelänjoki. Kauhajoen ja Jalasjoen yhtyessä Kurikassa, alkaa varsinainen Kyrönjoen pääuoma.

title: Kauhajoen taistelu

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Alanen, Aulis J.| title = Etelä-Pohjanmaan historia IV. 1.: Isostavihasta Suomen sotaan 1700–1809| location = Vaasa| publisher = Etelä-Pohjanmaan Historiatoimikunta| year = 1948 (näköispainos 1987)}} Citation error, replace with{{cite book| author = Alanen, Aulis J.| title = Eteläpohjalaisia taisteluissa 1| location = Keuruu| publisher = Otava| year = 1980| id = ISBN 951-1-05953-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lappalainen, Jussi T; Ericson Wolke, Lars; Pylkkänen, Ali| title = Suomen sodan historia 1808–1809| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Karttakeskus| year = 2008| id = ISBN 978-952-222-018-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Petander, C–B.J.| title = Pohjanmaan Rykmentti 1626 – 1809 (Tiivistelmä ev.luutn. evp. C–B.J. Petanderin laajasta ruotsinkielisestä Kuninkaallisen Pohjanmaan rykmentin historiasta. Tiivistelmän on laatinut ev.luutn.evp. Stig Roudasmaa)| publisher = Etelä-Pohjanmaan Sotaveteraanipiiri| year = | accessdate = 26.3.2009}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ruismäki, Liisa| title = Kauhajoen historia: esihistoriasta vuoteen 1918| location = Jyväskylä| publisher = Kauhajoen kunta ja seurakunta| year = 1987| id = ISBN 951-99888-2-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ruismäki, Liisa| title = Kauhajoen Joulu 2008| number = Karttoja Kauhajoen taisteluista 1808| location = Kauhajoki| publisher = Kauhajoki-Seura ry| year = 2008| id = ISSN 1458-4239}}

title: Parjakannevan taistelu

text: Ruotsalaiset hävisivät, koska pataljoonien yhteistoiminta oli heikkoa. Porilaispataljoonan komentaja Eek oli juuri ylennetty everstiluutnantiksi. Hieman myöhemmin, 20. heinäkuuta, myös von Otter oli ylennetty samanarvoiseksi. Taistelun aikana tästä ei kuitenkaan ollut vielä tietoa, mikä aiheutti kitkaa komentajien välille. Von Otter tuhosi yhteensä viisi siltaa perääntyessään Kurikkaan. Taistelun jälkeen ymmärrettiin, että von Otterin joukot eivät olleet riittävät Kauhajoen suojaamiseen, jonka vuoksi kenraali Georg Carl von Döbeln 2. Prikaatinsa kanssa siirtyi alueelle. 10. elokuuta Kauhajoella käytiin taistelu.

title: Kauhajoen seurakunta

text:
Kauhajoki kuului alkujaan Ilmajoen emäseurakuntaan. Kauhajoella tiedetään olleen "kappelitupa" jo vuonna 1584. Kauhajoesta tehtiin oma saarnahuonekunta vuonna 1624 ja kappeli kolme vuotta myöhemmin. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Kauhajoki erotettiin muodollisesti vuonna 1858 mutta käytännössä erotus toteutui vasta 1892. Kauhajoen Aronkylään saatiin oma Alapään rukoushuonekunta vuonna 1923. Kauhajoen kirkonkylän lisäksi seurakuntalaisille rakennettiin sivukirkot Nummijärvelle (1934) ja Kauhajärvelle (1951).
Kenraali Usakovin määräyksestä syyskuun 1. päivänä vuonna 1808 venäläiset sotajoukot polttivat Kauhajoella sekä kirkon että pappilan. Kauhajoen seurakunnan kirkkoherrana toimii Jouko Ala-Prinkkilä, joka on toiminut tehtävässä vuodesta 2001 lähtien.

title: Kauhajoen taistelu

text: Ruotsalaisten ylivoimasta huolimatta 28.–29. heinäkuuta käyty Parjakannevan taistelu päättyi ruotsalaisten perääntymiseen majuri Carl von Otterin johdolla Kurikkaan. Aikaisemmin heinäkuussa Kauhajoen talonpojat olivat nousseet kapinaan venäläisiä vastaan. Kauhajoen kapinaksi nimetty tapahtuma päättyi venäläisen kenraali Vasili Orlov-Denisovin kasakoiden suorittamaan kostoretkeen. Kauhajokea hävitettiin polttaen ja ryöstäen. Orlov-Denisov kasakoineen poistui Kauhajoelta heinäkuun puolivälin jälkeen, mutta palasi jälleen Parjakannevan taisteluun. Taistelun aikana ja sen jälkeen Orlov-Denisov joukkoineen poltti Päntäneellä taloja. Eversti Bibikov joukkoineen poltti puolestaan lukkari Carl Magnus Wallenströmin puustellin. Kauhajoen kapinan aikana metsiin paenneet kauhajokiset olivat hieman ehtineet jo rauhoittua, mutta nyt Orlov-Denisov oli jälleen paikkakunnalla.[2]

title: Kauhajoen taistelu

text: Nykyisin Kauhajoen taistelun vuosipäivänä, 10. elokuuta vietetään Kauhajoella "Kauhajoen päivää".[1]

title: Kauhajoen taistelu

text: Kenraali Georg Carl von Döbeln karkotti Kauhajoelle saavuttuaan 2. elokuuta paikkakunnalla majailleet venäläiset. Von Döbeln alkoi perehtyä tilanteeseen Kauhajoelle päästyään. Hän määräsi rakuunoja tiedusteluretkille etelän suuntaan, asetti "piileviä ratsuvahteja" sekä varmistuksia. Näillä toimilla hän pyrki saamaan tietoonsa vihollisen aikomukset. Venäläiset kenraalimajuri Šepelevin johdolla olivat päättäneet tulla takaisin Kauhajoelle.[4]

title: Samelinlakson taistelu

text: Samelinlakson taistelu käytiin Suomen sodassa 27. heinäkuuta 1808 Kauhajoen Samelinlaksossa. Samelinlakso sijaitsee nykyisen Kauhajoen keskustasta Päntäneen suuntaan.

title: Kauhajoen kapina

text: Jalasjärven lukkarin poika Oskar Blomstedt[4] kirjoitti 1850-luvun loppupuolella kirjan Kapina Kauhajoella w. 1808. Kirja pohjautuu muistinvaraisiin tietoihin. Blomstedt sijoitti Kauhajoen kapinan ja sitä seuranneet kostotoimet 15.–18. heinäkuuta väliseen aikaan eli Lapuan taistelua seuranneeseen viikonvaihteeseen. Ajoitus on kuitenkin virheellinen, sillä kapinan keskeisimmät ajankohdat käyvät ilmi venäläisen sotapäällikkö Friedrich Wilhelm von Buxhoevdenin kokoelmista ja Kauhajoen kirkonarkistossa olevista haudattujen ja kuolleiden luetteloista. Niiden mukaan kapina ja kostotoimet tapahtuivat 8.–12. heinäkuuta.[5]