query: Mikä on Germaniumin järjestysluku?

title: Germanium

text: Germanium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ge (), järjestysluku 32 ja CAS-numero 7440-56-4. Tämä kova hopeanvalkoinen puolimetalli on kemiallisesti tinan kaltainen. Germanium muodostaa laajan joukon organometalliyhdisteitä ja on tärkeä puolijohdemateriaali transistoreissa. Germaniumin tiheys on 5,35 g/cm3. Sulamispiste on 1211 K (938°C) ja kiehumispiste 3093 K (2820°C).

title: William Shockley

text: Ensimmäiset transistorit käyttivät puolijohdemateriaalina germaniumia. Shockley kuitenkin ymmärsi, että pii tulisi korvaamaan germaniumin lopulta puolijohdemateriaalina transistoreissa. Texas Instruments oli aloittanut piistä valmistettavien transistorien tuotannon vuonna 1954 ja Shockley ajatteli pärjäävänsä asiassa paremmin: hän perusti Shockley Semiconductor Laboratory of Beckman Instruments -nimisen yrityksen Mountain View’hen Kaliforniaan vuonna 1955 yrittäjä Arnold Beckmannin kanssa.[3] Shockleysta tuli yrityksen toimitusjohtaja. Yrityksen toiminnan tarkoituksena oli puolijohdekomponenttien ja uuden transistorin tutkimus, kehitys ja valmistus.[1] Shockley palkkasi yritykseensä ryhmän nuoria lahjakkaita tiedemiehiä ja insinöörejä.[3]

title: Protoni

text: Protoni (tunnus p tai p) on subatominen hiukkanen, jonka sähkövaraus on +1 "e" eli positiivinen alkeisvaraus ja massa noin yhden atomimassayksikön verran. Protonit muodostavat atomiytimet yhdessä sähkövarauksettomien neutronien kanssa. Alkuaineen järjestysluku määräytyy sen ytimessä olevien protonien lukumäärän mukaan: esimerkiksi vedyn, jonka ytimessä on vain yksi protoni, järjestysluku on 1. Joskus protoneita ja neutroneita kutsutaan myös yhteisnimityksellä nukleonit.

title: Magneettijääkaappi

text: Amesin tutkimuslaitoksessa Texasissa on tutkittu gadoliniumin ja piin ja germaniumin seoksia, mutta ne ovat kalliita ja korroosiolle herkkiä. Edellisistä syistä johtuen ne eivät ole kaupallisille markkinoille ajateltuina materiaaleina parhaiten soveltuvia.

title: Transaktinoidi

text: Transaktinoidit, myös transaktinidit, ovat alkuaineita, joiden järjestysluku on 104-118. Ne seuraavat jaksollisessa järjestelmässä suoraan aktinoideja, joiden viimeisin jäsen on lawrencium (alkuaine 103). Kuten aktinoidit, myös transaktinoidit ovat kaikki radioaktiivisia. Määritelmällisesti kaikki transaktinoidit ovat myös transuraaneja (koska niiden järjestysluku on suurempi kuin 92).

title: Ksenondifluoridi

text: Elektroniikkateollisuudessa ksenondifluoridia käytetään etsatessa piitä, germaniumia ja molybdeeniä.

title: Järjestysluku (kemia)

text: Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus. Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia.

title: Jakson 3 alkuaine

text:
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, elektronegatiivisuus kasvaa. Paulingin asteikolla jakson alkuaineiden elektronegatiivisuudet ovat:
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, kasvaa myös ionisoitumisenergia.

title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text:
Olkoon, että halutaan tutkia erään kalalajin massan yhteyttä sen pituuteen, eli korreloiko kalan massa sen pituuteen. Alla olevaan taulukkoon on kerätty satunnaisesti havaintoaineisto, joka koostuu kymmenestä massan ja pituuden muodostamista pareista.
Seuraavaksi tulee järjestää jokaisen sarakkeen tutkimusaineisto pienimmästä luvusta suurimpaan ja antaa jokaiselle vastaava järjestysluku. Sarakkeen formula_7 viereen luodaan uusi sarake formula_6, johon tulee havainnon formula_7 järjestysnumero. Vastaavasti sarakkeen formula_9 havaintojen järjestysnumeroille luodaan sarake formula_8. Mikäli kahden tai useamman aineiston järjestysluku on sama, tällöin niille tulee antaa niiden varaamien järjestyslukujen keskiarvo. Taulukossa nähdään, että formula_7-sarakkeessa luku 90 toistuu kahdesti. Luku 90 on kyseisessä sarakkeessa kolmanneksi pienin luku, mutta koska se toistuu kahdesti, se on varannut sijat 3 ja 4. Tällöin tulee luvulle 90 annetaan järjestysluvuksi järjestyslukujen 3 ja 4 keskiarvo. Samoten luku 100 on toistunut kahdesti. Koska se on varannut sijat 5 ja 6, tulee sen järjestysluvuksi 5.5. Sama tapa on toistettu muiden toistuvien lukujen tapauksessa. Mikäli luku toistuu kolmesti, järjestysluvuksi annetaan tällöin sen kolmen varaaman sijan keskiarvo.

title: Germaani (yhdiste)

text: Germaani hajoaa vedyksi ja germaniumiksi 600 K:n lämpötilassa, ja sitä käytetään ohutkalvon kasvatuksessa.

title: Fissio

text: Fissiolle ei voi esittää yhtä yksiselitteistä reaktioyhtälöä, vaan se voi tapahtua monella tavalla. Kun U-235-ytimeen osuu neutroni, se voi fissioitua esimerkiksi seuraavasti: 23592U + 10n ⇒ 9236Kr + 14156Ba + 3 10n. Syntyvät fissiotuotteet voivat olla muitakin kuin krypton (Kr) ja barium (Ba), kunhan niiden massalukujen summa vapautuvat neutronit mukaan luettuina on 236 ja järjestyslukujen summa 92. Fissiotuotteina syntyvät ytimet ovat yleensä beeta-aktiivisia, joten ne muuttuvat vähitellen toisiksi nuklideiksi, joilla on sama massaluku mutta korkeampi järjestysluku. Useimmat fissiotuotteista ovat varsin lyhytikäisiä, mutta esimerkiksi cesium-137:n ja strontium-90:n puoliintumisajat ovat kymmeniä vuosia.

title: Atlas (tietokone)

text: Atlas oli toisen sukupolven tietokone, joka käytti diskreettejä germanium-transistoreja.

title: Germanium

text: Germaniumtransistoreita käytetään edelleen mm. sähkökitaroiden vahvistimissa. Pii-germanium lejeerinkin on nopeasti tulossa tärkeäksi puolijohdemateriaaliksi hyvin nopeissa integroiduissa piireissä. Germaniumia käytetään lejeerinkinä, fosforisoivana aineena loistevalaisimissa ja katalyyttinä.

title: Germanium

text: Germaniumia löytyy argyrodiitissa (germaniumin ja hopean sulfidista), kivihiilestä, germaniitista (Cu26Fe4Ge4S32), sinkkimalmeista ja muista mineraaleista.

title: Transistori

text: Transistorin keksivät 1947 yhdysvaltalaisen Bell Telephone Laboratoryn fyysikot Walter Brattain ja John Bardeen.[3][4] Ensimmäinen transistori oli kullasta ja germaniumista rakennettu kärkitransistori.

title: Neutriino

text: Kanadalaiset ja monet muut rakensivat taas uudentyyppisen ilmaisimen joka perustuu gallium-germanium-kokeisiin. Neutriino muuttaa harvakseltaan gallium-atomin germanium-atomiksi. Tälläkin menetelmällä havaittiin puolet odotetusta neutriinomäärästä.

title: Järjestysluku (kemia)

text: Kemiassa ja fysiikassa järjestysluku (Z) on atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti.

title: Massaluku

text: Toisinaan myös järjestysluku merkitään näkyviin. Esimerkiksi kloori-35 merkitään formula_1. Merkintä tarkoittaa, että atomin massaluku on 35 ja sen järjestysluku eli protonien määrä on 17. Neutroneita atomissa on näin ollen 18.

title: Germanium

text: Germanium on sopiva infrapunasovelluksiin, sitä käytetään infrapunaspektroskoopeissa ja muissa optisissa laitteissa, joissa tarvitaan äärimmäisen herkkiä infrapunadetektoreita. Germaniumoksidin taitekerroin ja dispersio-ominaisuudet tekevät germaniumin käyttökelpoiseksi laajakulmaisiin kameran linsseihin ja mikroskooppien objektiivilinsseihin.

title: Protoni

text: Esimerkiksi hapen järjestysluku on 8, koska sen ytimessä on kahdeksan protonia. Vedyn järjestysluku on 1, koska sen ytimessä on vain yksi protoni. Jos siellä on myös yksi neutroni, on kyseessä isotooppi vety-2 eli deuterium.

title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Lopuksi täytyy vielä laskea järjestyslukujen erotus formula_11. Luodaan uusi sarake formula_23, johon tulee jokaisen rivin järjestyslukujen erotus, sekä myös sarake formula_24, jossa erotus korotetaan toiseen.

title: Suoritin

text: sukupolvi: elektroniputket sukupolvi: diskreetit transistorit: aluksi germanium-transistoreja ja myöhemmin piihin perustuvat sukupolvi: mikropiirit sukupolvi: mikroprosessorit

title: Germaani (yhdiste)

text: Plasmasynteesissä germaniumia pommitetaan suurtaajuisella vetyplasmalla, jolloin muodostuu germaania ja digermaania (HGe).

title: Luettelo Englannin hallitsijoista

text: Kuninkaiden nimissä alettiin käyttää järjestyslukua vasta Vilhelm Valloittajan jälkeen. Esimerkiksi ennen Edvard I:tä ehti hallita kolme samannimistä kuningasta. Nykyaikana kuitenkin vanhempienkin kuninkaiden yhteydessä käytetään usein järjestyslukuja selvyyden vuoksi.

title: Puolimetalli

text: Puolimetalleilla on käyttökohteita muuallakin kuin teollisuudessa. Boorin yhdisteitä booraksia (Na2[B4O7]) ja booritrioksidia (B2O3) käytetään muun muassa silmätipoissa ja pesupulvereissa. Booraksia käytetään myös valmistettaessa borosilikaattilasia, eli kuumuutta kestävää Pyrex-lasia. Germaniumia käytetään laajakulmakameroiden ja mikroskooppien linsseissä sen hyvien refraktio- ja dispersio-ominaisuuksien vuoksi. Germaniumia ja germaniumoksidia käytetään myös IR-spektroskopiassa, sillä infrapuna läpäisee ne. [4]

title: Uraani

text: Uraani muodostaa myös lejeerinkejä. Uraani-rodium-germanium-lejeerinki oli ensimmäinen tunnettu seos, joka muuttui suprajohteeksi voimakkaassa magneettikentässä.[3]

title: Transuraani

text: Transuraanisia alkuaineita fermiumiin (nro 100) saakka valmistetaan siten, että ytimet sieppaavat neutroneja, jotka sitten beetahajoamisen seurauksena muuttuvat protoneiksi kasvattaen ytimen järjestyslukua. Transfermium-alkuaineita (järjestysluku > 100) valmistetaan pommittamalla transuraanikohteita kevyillä hiukkasilla. Viime aikoina keinotekoisten alkuaineiden valmistamisessa on käytetty myös keskikokoisten alkuaineiden ytimien pommittamista muihin keskikokoisiin alkuaineisiin.

title: Germanium

text: Vuonna 1871 germanium oli yksi alkuaineista, joita Dimitri Mendelejev ennusti olevan olemassa puuttuvana piin ryhmän analogiana ("ekasilicon"). Tämän alkuaineen olemassaolon osoitti Clemens Winkler vuonna 1886 ja se oli tärkeä varmistus Mendelejevin periodisen taulukon idealle.

title: Hiiliryhmä

text: Hiiliryhmä on alkuainetaulukon 14. ryhmä eli neljäs pääryhmä, johon kuuluvat hiili, pii, germanium, tina ja lyijy. Hiili on epämetalli, pii ja germanium ovat puolimetalleja ja lyijy ja tina ovat metalleja. Korkein hapetusluku näillä alkuaineilla on +IV ja alin -IV, koska kaikilla on neljä elektronia uloimmalla kuorellaan. Hiiliryhmän alkuaineet muodostavat usein kovalenttisia sidoksia.

title: U-testi

text: U-testiä laskettaessa siirrytään havaintoarvoista pelkkiin järjestyslukuihin korvaamalla pienin arvo järjestysluvulla 1, toiseksi pienin luvulla 2 ja niin edelleen. Wilcoxonin järjestyssummatesti perustuu järjestyslukujen summaan


query: Mitä siirtymämetallit tarkoittaa?

title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetallit eli siirtymäalkuaineet ovat alkuaineita, joiden atomeissa on toiseksi uloimmalla elektronikuorella vajaasti täytetty d-orbitaali.[1] Siirtymäalkuaineisiin kuuluvat jaksollisen järjestelmän 3.–11. ryhmien alkuaineet, neljännessä jaksossa alkuaineet skandiumista kupariin, viidennessä jaksossa yttriumista hopeaan, kuudennessa jaksossa lantaanista kultaan ja seitsemännessä jaksossa aktiniumista röntgeniumiin. Kaikki siirtymäalkuaineet ovat metalleja.

title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetalleilla elektronegatiivisuusarvot kasvavat jaksollisessa järjestelmässä alaspäin mentäessä, päinvastoin kuin pääryhmissä. (Toisen ja kolmannen rivin välillä tosin ei juurikaan ole eroja.) Tämä johtuu jälleen siitä, että atomikoko ei juurikaan muutu, mutta ytimen varaus kasvaa huomattavasti riviltä toiselle siirryttäessä. Yksi raskaimmista metalleista, kulta Au on kaikista metalleista elektronegatiivisin, ja sen elektronegatiivisuusarvo (EN = 2,4) on jopa korkeampi kuin joillakin epämetalleilla, ja täten Au- -ionin sisältäviä yhdisteitä on olemassa.

title: Siirtymämetalli

text: Neljännen jakson siirtymämetallien eräiden ionien värit vesiliuoksessa[3]AlkuaineIonid-elektronien lukumääräväriskandiumSc3+0väritöntitaaniTi3+1punainenvanadiiniV3+2vihreäV2+3violettikromiCr2+4sininenmangaaniMn3+violettiMn2+5vaaleanpunainenrautaFe3+keltainenFe2+6vihreäkobolttiCo2+7violettinikkeliNi2+8vihreäkupariCu2+9sininen

title: Ryhmän 9 alkuaine

text: Ryhmän 9 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän yhdeksänteen ryhmään. Ryhmän 9 alkuaineita ovat koboltti, rodium, iridium ja meitnerium. Kaikki ryhmän 9 jäsenet ovat siirtymämetalleja. Niistä rodium ja iridium ovat jalometalleja ja ne luetaan platinametallien ryhmään.

title: Rauta

text: Rauta on siirtymämetallien ryhmään kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Fe (). Suomen kielen sana "rauta" tulee muinaisruotsin sanasta "raud", nykyruotsiksi "röd", joka tarkoittaa alun perin järvimalmin punaista väriä.

title: Norbornadieeni

text: Norbornadieeni muodostaa organometalliyhdisteitä lukuisten siirtymämetallien kanssa. Se on ainoa alkeeni, joka muodostaa komplekseja sekä raudan, ja ruteniumin että raskaampien siirtymämetallien, kuten hopean, rodiumin, palladiumin ja platinan kanssa. Norbornadieeni voi muodostaa komplekseja, joko molemmilla π-sidoksillaan, jolloin kompleksien rakenne on analoginen 1,5-syklo-oktadieenikompleksien kanssa tai vain toisella π-sidoksistaan.

title: 18 elektronin sääntö

text: 18 elektronin sääntö on kemiassa käytetty nyrkkisääntö, jonka mukaan siirtymämetalli saavuttaa saman elektronikonfiguraation kuin jalokaasu, kun sillä on yhteensä 18 elektronia uloimmilla energiatasoilla. Sääntö on vastaava kuin oktettisääntö, joka puolestaan ei päde siirtymämetalleille. Se on usein käyttökelpoinen ennustettaessa siirtymämetallien, lantanoidien ja aktinoidien yhdisteiden, etenkin organometallisten yhdisteiden, ominaisuuksia. Säännössä otetaan s- ja p-elektronikuorien (ns. oktetin sisältävät kuoret) lisäksi huomioon myös d-orbitaalien elektronit. Säännössä oletetaan, että metallin d-orbitaalit kykenevät muodostamaan toisten atomien atomiorbitaalien, tai yhdisteiden molekyyliorbitaalien kanssa enintään 5 sidosta, sallien siten enintään 9 sidosta näille atomeille yhdisteissä. Säännöstä on olemassa poikkeuksia, joita kyetään muilla säännöillä selittämään.

title: Ryhmän 6 alkuaine

text: Ryhmän 6 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän kuudenteen ryhmään. Ryhmän 6 alkuaineita ovat kromi, molybdeeni, volframi ja seaborgium. Kaikki ryhmän 6 jäsenet ovat siirtymämetalleja.

title: Siirtymämetalli

text: Luokka:Alkuaineet Luokka:Metallit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Siirtymämetalli

text: Laajemmassa mielessä luetaan siirtymäalkuaineisiin joskus myös ryhmän 12 alkuaineet sinkki, kadmium ja elohopea siirtymäalkuaineisiin.[2] Jaksollisessa järjestelmässä tämäkin ryhmä alkaa ryhmien 3–11 tavoin vasta neljännestä jaksosta, ja sekin kuuluu d-lohkoon, siinä mielessä, että järjestysluvun kasvaessa viimeksi tullut elektroni sijoittuu d-orbitaalille. Kuitenkin monet siirtymämetalleille tyypilliset ominaisuudet aiheutuvat siitä, että niillä toiseksi uloimman kuoren d-alikuori on vajaasti täyttynyt, mutta 12. ryhmässä se on jo täysi. Sen vuoksi pidetään perusteltuna sulkea tämä ryhmä siirtymämetallien käsitteen ulkopuolelle.[2]

title: Välisijayhdiste

text: Välisijayhdiste on kemiallinen yhdiste, jossa pienikokoinen epämetalliatomi on siirtymämetallin metallihilassa sijaitsevissa aukoissa, joita kutsutaan välisijoiksi. Tyypillisesti riittävän pieni epämetalliatomeja, jotka muodostavat siirtymämetallien kanssa välisijayhdisteitä ovat vety, boori, hiili ja typpi. Toisinaan myös eräitä hapen, piin ja rikin siirtymämetalliyhdisteitä pidetään välisijayhdisteinä. Välisijayhdisteiden koostumus on usein epästoikiometrinen ja vaihtelee, joten niitä voidaan pitää kiinteinä seoksina pikemminkin kuin varsinaisina yhdisteinä.

title: Arsaniilihappo

text: Arsaniilihappoa on käytetty väriaineiden ja lääkkeiden kuten salvarsaanin synteesiin. Sitä on lisätty myös siipikarjan rehuun ehkäisemään alkueläinten aiheuttamia infektioita ja sikojen eperytrozoonoosien ja punataudin hoitoon erityisesti Yhdysvalloissa. Arsaniilihapon lisääminen siipikarjan ja sikojen rehuun on ollut Yhdysvalloissa kiellettyä helmikuusta 2014 alkaen. Arsaniilihappoa käytetään eräiden jaksollisen järjestelmän neljänteen ryhmään kuuluvien siirtymämetallien kuten zirkoniumin spektrofotometriseen ja gravimetriseen pitoisuuden määrittämiseen. Reagenssin etuna on, se että se ei ole herkkä muiden siirtymämetallien aiheuttamille häiriöille analyyseissä.

title: Ryhmän 8 alkuaine

text: Ryhmän 8 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän kahdeksanteen ryhmään. Ryhmän 8 alkuaineita ovat rauta, rutenium, osmium ja hassium. Kaikki ryhmän 8 jäsenet ovat siirtymämetalleja. Niistä rutenium ja osmium ovat jalometalleja ja ne luetaan platinametallien ryhmään.

title: Siirtymämetalli

text: Useimmat siirtymäalkuaineet voivat esiintyä yhdisteissään useilla eri hapetusluvuilla. Tyypillisesti ne yhdisteet, joissa ne ovat matalimmilla hapetusasteillaan, ovat ioniyhdisteitä, kun taas yhdisteet, joissa ne ovat korkeimmilla hapetusasteillaan, ovat kovalenttisia.[1] Valtaosa siirtymämetalleista muodostaa kompleksiyhdisteitä.[1]

title: Ryhmän 5 alkuaine

text: Ryhmän 5 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän viidenteen ryhmään. Ryhmän 5 alkuaineita ovat vanadiini, niobium, tantaali ja dubnium. Kaikki ryhmän 5 jäsenet ovat siirtymämetalleja.

title: Jakson 6 alkuaine

text:
(*) Toisinaan joko lantaani tai lutetium luetaan kuuluvaksi siirtymämetalleihin, mutta tässä molemmat on IUPAC:in mukaisesti luettu lantanoideihin.
(**) Poikkeus Madelungin säännöstä

title: Ryhmän 10 alkuaine

text: Ryhmän 10 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän kymmenenteen ryhmään. Ryhmän 10 alkuaineita ovat nikkeli, palladium, platina ja darmstadtium. Kaikki ryhmän 10 jäsenet ovat siirtymämetalleja. Niistä palladium ja platina kuuluvat platinametallien ryhmään.

title: Siirtymämetalli

text: Toisaalta siirtymämetalleihin kuuluvat myös f-lohkon alkuaineet, joilla viimeksi tullut elektroni sijoittuu kolmanneksi uloimman kuoren f-orbitaalille. Näitä ovat kuudennessa jaksossa lantanoidit, seitsemännessä jaksossa aktinidit.

title: Mangaani

text: Mangaani on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Mn (), järjestysluku 25 ja CAS-numero 7439-96-5. Mangaani kuuluu siirtymämetalleihin. Mangaani on ulkonäöltään rautaa muistuttava harmaanvalkoinen metalli. Se on hyvin haurasta ja hapettuu helposti. Ruotsalainen Johan Gottlieb Gahn onnistui vuonna 1774, tiettävästi ensimmäisenä, eristämään mangaanimetallia pyrolusiitista. Nimitys tulee latinan sanasta "magnes", joka tarkoittaa magneettia. Mangaania sisältävä pyrolusiitti on hiukan magneettista.

title: Siirtymämetalli

text: Ylhäältä alaspäin mentäessä ionisaatioenergia ei kuitenkaan pienene samalla tavoin kuin pääryhmissä: kolmannella siirtymämetallien rivillä ionisaatioenergia on suurempi kuin ensimmäisellä ja toisella. Tämä johtuu siitä, että atomikoko ei kasva toiselta riviltä kolmannelle siirryttäessä, mutta ytimen varaus kasvaa huomattavasti. Näin elektronit ovat lujemmin kiinni kolmannella rivillä kuin kahdella aikaisemmalla.

title: Siirtymämetalli

text: Tässä taulukossa ovat mukana 12. ryhmän alkuaineet, mutta eivät f-lohkon alkuaineet.

title: Ryhmän 4 alkuaine

text: Ryhmän 4 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän neljänteen ryhmään. Ryhmän 4 alkuaineita ovat titaani, zirkonium, hafnium ja rutherfordium. Kaikki ryhmän 4 jäsenet ovat siirtymämetalleja. Yhtäkään ryhmän 4 alkuainetta ei ole löydetty elävistä olennoista.

title: Ryhmän 3 alkuaine

text: Ryhmän 3 alkuaineella tarkoitetaan alkuainetta, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän kolmanteen ryhmään. Ryhmän 3 alkuaineita ovat skandium, yttrium sekä (ainakin IUPACin julkaiseman alkuainetaulukon mukaan) kaikki lantanoidit (15) ja aktinoidit (15). Joidenkin lähteiden mukaan vain alkuaineet lantaani (La) ja aktinium (Ac) kuuluvat ryhmään 3, ei suinkaan kaikki lantanoidit ja aktinoidit. Taas toisten mukaan vain näiden sarjojen viimeiset alkuaineet lutetium (Lu) ja lawrencium (Lr) kuuluvat 3. ryhmään. Skandium ja yttrium ovat siirtymämetalleja.

title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetalleille on ominaista, että ne voivat esiintyä yhdisteissä useammalla kuin yhdellä hapetusluvulla toisin kuin monet pääryhmien alkuaineet. Siirtymäalkuaineet muodostavat ainakin yhden positiivisen ionin, jolla on osittain täyttynyt d-orbitaali.

title: Siirtymämetalli

text: Elektronikonfiguraatiolla kuvataan elektronien sijoittumista atomiorbitaaleille. Siirtymämetalleilla järjestysluvun kasvaessa lisätään elektroneja (n-1)d -orbitaaleille, jossa n on pääkvanttiluku ja täten jakson numero jaksollisessa järjestelmässä. Näin yleinen elektronikonfiguraatio siirtymämetalleille on ensimmäisen ja toisen rivin siirtymämetalleille (jaksot 4 ja 5) [jalokaasu]ns2(n - 1)dx, ja kolmannen ja neljännen rivin (jaksot 6 ja 7) [jalokaasu]ns2(n - 2)f14(n -1)dx, jossa x on välillä 1 – 10. Näihin elektronikonfiguraatiota koskeviin pääsääntöihin on kuitenkin runsaasti poikkeuksia, koska ns- ja (n - 1)d -orbitaalien energiat ovat lähellä toisiaan.

title: Metallikarbonyylit

text: Stabiilejä neutraaleja metallikarbonyylejä muodostavat ryhmien 6–9 siirtymämetallien lisäksi vanadiini ja nikkeli. Tämän lisäksi ryhmien 4 ja 11 sekä raskaammat ryhmien 5 ja 10 siirtymämetalleista voiuvat muodostaa negatiivisesti varautuneita metallikarbonyylikomplekseja. Metallikarbonyyleissä metallin ja ligandina toimivan hiilimonoksidin sidos on poikkeuksellisen vahva. Tämä johtuu niin kutsutusta takaisinsitoutumisesta. Metalliin sitoutuessaan hiilimonoksidi luovuttaa elektroneja energiatilaltaan korkeimmalla sijaitsevalta miehitetyltä molekyyliorbitaalilta eli HOMOlta siirtymämetallin tyhjälle d-orbitaalille. Tämä HOMO on hiilimonoksidissa hiilen vapaa elektronipari. Tämän sitoutumisen lisäksi metalliatomi luovuttaa d-elektronejaan hiilimonoksidin alimmalle miehittämättömälle molekyyliorbitaalille eli LUMOlle, joka on hiilimonoksidimolekyyilssä hajottava π*-orbitaali. Tätä metallin kutsutaan takaisinsitoutumiseksi. Takaisinsitoutumisen vuoksi esimerkiksi hiilimonoksidi muodostaa hemoglobiinin kanssa erittäin voimakkaan sidoksen ja happi ei pääse sitoutumaan hemoglobiinin rautaan. Takaisinsitoutumisen vuoksi hiilen ja hapen välinen sidos karbonyyliligandissa on pidempi ja heikompi kuin hiilimonoksidissa.

title: Siirtymämetalli

text: Siirtymämetallin muodostaessa kationia, elektronit lähtevät ensin ns-orbitaaleilta, ja vasta sen jälkeen (n - 1)d -orbitaaleilta. Esimerkiksi rauta(II)-kationilla on elektronikonfiguraatio [Ar]3<i data-parsoid='{"dsr":[5053,5058,2,2]}'>d6, eli se on luovuttanut molemmat 4<i data-parsoid='{"dsr":[5104,5109,2,2]}'>s-elektronit 2+ -varauksen saadessaan.

title: Superkondensaattori

text: Siirtymämetallien jaksolliset ominaisuudet poikkeavat paikoin muista pääryhmistä, mikä mahdollistaa muun muassa korkean varaustiheyden. Korkea varaustiheys, eli atomin koon ja varauksen suhde, tekee siirtymämetalleista erittäin hyviä varauksen siirtäjiä. B. E. Conway tutki siirtymämetallioksidien elektrodeja, joiden pseudokapasitanssit olivat suuria.[27][28] Tutkimus osoitti, että siirtymämetallien oksidit, mukaan lukien rutenium, iridium ja rauta, sekä sulfidit, kuten mangaani- ja titaanisulfidit, voivat synnyttää vahvoja faradisia elektronin siirtoreaktioita matalalla resistanssilla.[29] Esimerkiksi ruteniumdioksidin ja rikkihappoelektrolyytin yhdistelmällä voidaan tuottaa 720 F/g kapasitanssi ja 26.7 Wh/kg energiatiheys[30]

title: Siirtymämetalli

text: Ionisaatioenergian ja elektronegatiivisuuden suhteen siirtymämetallit noudattavat jakson sisällä samaa trendiä kuin pääryhmien alkuaineetkin: vasemmalta oikealle ionisaatioenergia ja elektronegatiivisuus kasvavat (joskin vähemmän kuin pääryhmissä).

title: 18 elektronin sääntö

text: Useasti siirtymämetallien yhdisteiden ominaisuuksia selitetään myös koordinaatiolukujen avulla.


query: Miksi dubbaus ei ollut mahdollista äänielokuvien alku vuosina?

title: Jälkiäänitys

text: Äänielokuvan historian alkutaipaleella jälkiäänitys ei ollut teknisistä syistä mahdollista. Mikäli vieraskielinen elokuva haluttiin saada levitykseen, oli koko elokuva tai ainakin osa siitä näyteltävä uudelleen paikallisella kielellä. Monista elokuvista tehtiinkin kaksi erillistä versiota: esimerkiksi vuonna 1933 valmistunut itävaltalainen elokuva Leise flehen meine Lieder toteutettiin vuotta myöhemmin myös englanninkielisenä versiona nimeltä Unfinished Symphony, jota varten myös elokuvan roolitusta muutettiin hieman. Elokuvista saatettiin tehdä erikielisiä versioita myös ensimmäisellä tuotantokerralla, jolloin sama kohtaus näyteltiin jo valmiiksi eri kieliversioina: esimerkiksi vuonna 1932 ilmestynyt saksalaiselokuva F.P.1 antwortet nicht tuotettiin sekä saksan-, ranskan- että englanninkielisenä versiona.

title: Elokuva Ruotsissa

text: Äänielokuvan synty 1930-luvun alussa vakautti ruotsalaisen elokuvatuotannon. Yleisö palasi suurin joukoin elokuvateattereihin, ja ruotsalaisen elokuvan kysyntä kasvoi. Ruotsissa tuotettiin monia suosittujen Edvard Perssonin ja Dagmar Ebbesenin tähdittämiä maalaiskomedioita. Kieltolain aikaa humoristisesti kuvaavissa pilsnerielokuvissa sekä syötiin että juotiin melkoisesti. Suurinta yleisömenestystä nautti kuitenkin vuosina 1938 – 1939 Ingrid Bergmanin tähdittämä melodraama "Naisen kasvot" ("En kvinnans ansikte", 1938). Pilsnerielokuvien tulvassa oli useampia henkireikiä: "Karl Fredrik regerar" (1934) kertoo muonamies Karl Fredrikistä, johon henkilöityy ruotsalaisen sosiaalidemokratian tuleva voittokulku. Leif Furhammarin mukaan 1930-luvun ruotsalaiselle äänielokuvalle on ominaista ”yltiökaunisteltu sovitteluhenki”, joka sävyttää myös myöhempiä yhteiskunnan ongelmista ja ristiriidoista kertovia ruotsalaisia elokuvia. Edellä mainittu "Karl Fredrik regerar" päättyy työläisten ja tuotantovälineiden omistajien väliseen sovintoon.

title: Lucy Doraine

text:
Lucy Dorainen ensimmäiset elokuvaroolit olivat vuosina 1914–1918 Unkarissa hänen tulevan miehensä ohjaamissa filmeissä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen he jatkoivat filmituotantoa Saksassa ja Itävallassa. Tällöin syntyivät mykkäelokuvat "Die Dame mit dem schwarzen Handschuh" (1919), "Der Stern von Damaskus" (1920), "Labyrinth des Grauens / Wege des Schreckens" (1921) ja kaikkein tunnetuimpana "Sodom und Gomorrah" (1922). Avioeronsa 1923 jälkeen Doraine sai elokuvarooleja muilta saksalaisilta ohjaajilta. Vuoden 1928 "Ruhtinatar maanpaossa" ("Adoration", 1928) oli hänen ensimmäinen äänielokuvansa ja Yhdysvalloissa tehty filmiroolinsa. Siinä käytettiin Vitaphone-nimistä äänentallennusta.
Äänielokuvan yleistyminen tyrehdytti kuitenkin Lucy Dorainen uran.

title: Setä Pitkäsääri

text: Alkujaan Webster kirjoitti romaanin kaikenikäisten luettavaksi, mutta siitä on sittemmin tullut tyttökirja. Kirjoittaja murehti, kun jotkut kustantajat sijoittivat kirjan nuorisokirjojen joukkoon. Romaani on sovitettu myös Broadway-näytelmäksi. Siitä on tehty kolme elokuvaversiota, joista vuonna 1919 valmistuneessa mykkäelokuvassa pääosaa näytteli Mary Pickford, äänielokuvassa vuodelta 1931 Janet Gaynor, ja Leslie Caron oli pääosassa vuonna 1955 valmistuneessa musikaalielokuvassa, jossa hänen vastanäyttelijänään oli Fred Astaire.

title: Elokuva Suomessa 1930-luvulla

text: Suomi-Filmi ei ollut vielä keväällä 1931 tarjoamassa markkinoille äänielokuvia. Valentin Vaalan Fennica-Filmille ohjaama "Laveata tietä" ja Kalle Kaarnan Sarastus Oy:lle tekemä "Jääkärin morsian" olivat nekin alkujaan mykkäelokuvaksi kuvattu, ja ne täydennettiin jälkisynkronisoidulla musiikilla. Jääkärin morsiamen ensimmäisessä filmatisoinnissa Tauno Brännas, myöhemmin Tauno Palo, lauloi pari laulua. Elokuvan ääni tallennettiin Kurt Jägerin Jägerton-menetelmällä, mutta lauluosuudet tuotti Kööpenhaminassa Nordisk Tonefilm omilla studioillaan. Elokuvan ensi-ilta oli 12. maaliskuuta 1931 Capitolissa ja Arenassa Helsingissä. Yrjö Nybergin ja Lahyn-Filmin kokeilut Turussa ehtivät ensimmäiseksi täydelliseksi äänielokuviksi. Laulua ja tanssia revyyn muodossa tarjoillut "Sano se suomeksi" ymmärrettiin käännekohdaksi, jonka mukana oli astuttu täysi askel sataprosenttiseen äänielokuvaan. Näytelmäelokuvissa ensimmäinen täysin suomalaisvoimin valmistunut äänielokuva oli Erkki Karun Suomi-Filmille ohjaama "Tukkipojan morsian", joka sai ensi-iltansa Helsingissä 15. marraskuuta 1931.

title: Elokuva Suomessa 1930-luvulla

text: Äänielokuvan tulo Suomeen oli suuri investointi. Kilpailevia järjestelmiä oli useita ja ne olivat kalliita jopa Suomi-Filmin tapaiselle maan suurimmalle alan yrittäjälle. Suomessa yhdysvaltalaisen James Cruzen ohjaama "Great Gabbo" oli ensimmäinen elokuva, jonka puhekohtauksiin laitettiin suomalaisten näyttelijöiden dubbaus. Aku Korhonen ja Ruth Snellman joutuivat tekemään nauhoituksensa Råsundassa, Ruotsissa. Elokuva sai ensi-iltansa 15. lokakuuta 1930 Kino-Palatsissa. Karu luonnehti Svenska Pressenille tapahtumaa ”mielenkiintoiseksi kokeiluksi, mutta jatkossa suomalaisen puhefilmin nauhoittaminen Ruotsissa olisi tietysti taloudellinen mahdottomuus.” Karu kehotti ihmisiä odottamaan.

title: Elokuva Suomessa 1930-luvulla

text: Suomi-Filmin äänifilmituotantoon siirtymistä edesauttoivat myös huhut, joiden mukaan ulkomaiset tuottajat alkaisivat ulkomaisella pääomalla valmistaa suomenkielisiä äänielokuvia Pariisin ja Tukholman studioissa. Ensimmäinen pitkä äänellinen näytelmäelokuva oli Suomi-Filmin valmistama. Jaakko Korhosen ohjaama "Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin" sai ensi-iltansa Kino-Palatsissa 2. helmikuuta 1931. Kari Uusitalo kirjoittaa Suomi-Filmin historiassaan, ettei elokuva ollut ”täysioppinen”, sataprosenttinen äänielokuva, sillä se oli alun perin filmattu mykkänä, ja vanhaan tapaan kirjoitetut välitekstit korvasivat vuoropuhelun. Marraskuussa 1930 Karu kertoikin Elokuva-lehdelle, ettei äänielokuvaan ”sentään lennetä”, ensin oli kokeiltava synkronisoidulla äänielokuvalla eli sellaisella, jossa on ”musiikkia ja laulua”, vaikka hän pitikin Korhosen elokuvaa Turun Sanomien haastattelussa ensimmäisenä suomalaisena kokoillan äänielokuvana. Tämän lisäksi elokuvaan synkronisoitiin erilaisia ääniefektejä.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: AlkuperäinenSuomeksi (vuoden 1962 dubbaus)Suomeksi (vuoden 1982 dubbaus)Suomeksi (vuoden 1994 dubbaus)RooliAdriana CaselottiEeva-Kaarina VolanenJaana Oravisto (puhe) Johanna Nurmimaa (laulu)Riikka Väyrynen (puhe) Kukka-Maaria Ahonen (laulu)LumikkiLucille La VerneRauni LuomaKyllikki ForssellTerhi Panula Seela Sella (noitana)kuningatarRoy AtwellPentti IrjalaMatti RaninViisasPinto ColvigRisto MäkeläAimo TepponenVeikko HonkanenJöröJukka SipiläMartti PennanenPekka LehtosaariUneliasOtis HarlanMartti TschokkinenPekka AutiovuoriAntti PääkkönenLystikäsScotty MattrawPentti RiuttuUula LaaksoJuha MujeUjoBilly GilbertHeikki SavolainenOlli TuominenTom WentzelNuhanenäEddie CollinsVilkasMoroni OlsenMauno HyvönenEsa SaarioJuha HyppönentaikapeiliStuart Buchananei tiedossaAri PiispaMarkku RiikonenmetsästäjäHarry StockwellRauno KetonenMatti Olavi Ranin (puhe) Markku Runne (laulu)Tom Nymanprinssi?Ritva AhonenMatti Olavi RaninEsa Saariokertoja

title: Alfred Hitchcock

text: Äänielokuvan tulon myötä musikaali- ja revyyelokuvia tehtiin runsaasti, koska se koettiin oivaksi tavaksi osoittaa äänielokuvan mahdollisuudet. Niinpä Hitchcock joutuikin osallistumaan episodielokuvaan Elstree Calling (1930), jonka Hitchcockin elämäkertoja John Russell Taylor kuittaa sanoilla ”omituinen välinäytös”. Junoa ja riikinkukkoa (1930) voidaan pitää Hitchcockin ensimmäisenä todellisena äänielokuvana, sillä elokuva tuotettiin alusta alkaen äänielokuvana. Irlantilaisia käsittelevä aihe oli perienglantilaiselle Hitchcockille täysin vieras, mutta kriitikoiden mielestä hän käsitteli irlantilaisia mestarillisesti. Epäiltynä murhasta (1930) vahvisti jälleen Hitchcockin mainetta jännityselokuvien ohjaajana, vaikka se olikin enemmän tyypillinen ”kuka sen teki” -tarina kuin jännitykseen perustuva Hitchcock-elokuva. Sitä seurannut Rikkauden huuma (1931) epäonnistui kuitenkin täydellisesti. Hitchcockin viimeiset elokuvat British International Picturesille olivat nopeasti tehdyt tilaustyöt Talo numero 17 (1932) ja Lord Camber’s Ladies (1932), joka oli Hitchcockin ainoa pelkkänä tuottajana tekemä elokuva.[29]

title: Lila Lee

text:
Vuonna 1922 Lee näytteli naispääosassa Carmenia suositussa elokuvassa "Verta ja hiekkaa", jossa hänen vastanäyttelijänään olivat Rudolph Valentino ja Nita Naldi. Samana vuonna Lee voitti kolmentoista naisen kanssa ensimmäisen WAMPAS Baby Stars -palkinnon. Leen suuri suosio pysyi yllä koko 1920-luvun, ja hän sai edelleen hyviä arvosteluita.
Leen suosio alkoi hiljalleen hiipua 1920-luvun lähestyessä loppuaan, ja hän siirtyi äänielokuviin. Hän on yksi niistä harvoista mykkäelokuvan suurista naistähdistä, jonka suosio ei romahtanut äänielokuvien tullessa. Lee palasi työskentelemään suurten studioiden kanssa. Leen tunnetuimpia äänielokuvia on vuoden 1930 "The Unholy Three", jossa hänen vastanäyttelijänään oli Lon Chaney vanhempi. "The Unholy Three" oli Chaneyn viimeinen elokuva ja ainoa äänielokuva. "The Unholy Three" antoi Leelle mahdollisuuden nousta uudestaan huipulle ja tulla yksi äänielokuvan ensimmäisistä suurimmista naistähdistä, mutta kuitenkin huonot uravalinnat, tuberkuloosin sairastaminen ja akuutti alkoholismi estivät tätä mahdollisuutta ja uusia projekteja. Lee joutui ottamaan sivurooleja useimmiten B-luokan elokuvista ja hänen uransa meni alamäkeen. Näitä elokuvia olivat muun muassa "Unholy Love" (1932), "Perjantaina kesäkuun 13. päivänä" (1932), "Face in the Sky" (1933), "Stand Up and Cheer!" (1934) ja "The People's Enemy" (1935).

title: Katodisäde

text: Lee De Forest havaitsi vuonna 1906, että pienellä jännitteellä metalliristikossa voitiin säätää paljon suurempaa virtaa, jonka muodostivat tyhjiöputken läpi kulkeneet katodisäteet. Hänen keksimänsä triodi oli ensimmäinen laite, jolla voitiin vahvistaa sähköisiä signaaleja, ja siitä sai alkunsa nykyaikaisen elektroniikan kehitys. Tyhjiöputket tekivät mahdolliseksi radio- ja televisiolähetykset, tutkan, äänielokuvat ja pitkän matkan puhelinyhteydet, ja niihin perustui pitkälti koko elektroniikka 1960-luvulle saakka, kunnes transistori syrjäytti ne.

title: Jälkiäänitys

text: Suurimmassa osassa Euroopan pienistä maista katsojamäärä on niin pieni, ettei laajamittainen dubbaus ole kannattavaa. Näissä maissa näytetään lastenohjelmia lukuun ottamatta tekstitettyjä alkuperäisohjelmia. Poikkeuksia ovat tällä hetkellä Unkari, Slovakia ja Latvia, joissa televisio-ohjelmien dubbaus on lyönyt itsensä läpi, joskin vaatimattomammin välinein kuin monissa suuremmissa maissa. Tämä pätee myös useisiin teatterilevityksessä oleviin elokuviin. Dubbauksella on Unkarissa erityisen pitkä perinne.

title: Elisabeth Risdon

text: Houkuttelevan nuoruuden kauneutensa ansiosta Risdon näytteli teatterissa yhteiskunnallisia rooleja. Vuosia myöhemmin hän siirtyi teatterin lavoilta varhaisien mykkäelokuvien kautta äänielokuviin.

title: Kipparikvartetti

text: Yhtye sai alkunsa vuonna 1950, kun neljää iskelmälaulajaa pyydettiin äänittämään elokuvassa "Kaunis Veera eli ballaadi Saimaalta" esiintyvien laivamiesten lauluosuudet. Tähän vaikutti elokuvaan musiikin säveltänyt Harry Bergström. Kyseessä oli vain normaali dubbaus-sessio, eikä kukaan ajatellut asiaa sen koommin. Elokuvan suuren suosion myötä katsojat alkoivat kuitenkin kysellä Kippareiden perään.

title: Clara Bow

text:
"Villikissa" oli Bow’n ja Paramountin ensimmäinen äänielokuva. Paramount oli antanut Bow’lle vain kaksi viikkoa aikaa valmistautua hänen ensimmäiseen äänielokuvaansa, kun taas Metro-Goldwyn-Mayer oli antanut heidän suurelle tähdelleen, Greta Garbolle, peräti kaksi vuotta aikaa valmistautua omaan äänielokuvadebyyttiinsä. "Villikissasta" julkaistiin myös mykkäelokuvaversio elokuvateattereihin, joissa ei ollut vielä äänielokuvien esittämiseen tarvittavia laitteita. Elokuva sai kriitikoilta sekalaiset arvostelut. Bow’n brooklyniläisaksentti sai erityisesti kritiikkiä osakseen. Eräs kriitikko kuvaili hänen äänensä olevan "pehmeä kontra-altto, napakka ja luonnollinen", kun taas toinen sanoi, että Bow’lla on "karski äänensävy, joka ei ole kovin kevyttä herkille tärykalvoille". "Variety" kuitenkin kirjoitti Bow’n äänen olevan "tarpeeksi hyvä" selvitäkseen siirtymisessä mykkäelokuvasta äänielokuvaan. "Film Daily" totesi myös, ettei Bow’n "vahvassa ja metallisessa" äänessä ollut mitään vikaa. Suurin osa mediasta kuitenkin piti Bow’ta kaikesta huolimatta kelvollisena äänielokuvanäyttelijänä. Sekalaisista arvioista huolimatta "Villikissa" oli yleisömenestys.
Bow’n äänenlaatu ja hänen brooklyniläisaksenttinsa ei ollut ongelma hänelle itselleen, ihailijoilleen tai Paramountille. Vastoin yleistä luuloa, Bow’n ääni ei tuhonnut hänen elokuvauraansa. Itse asiassa Bow, kuten Charlie Chaplin, Louise Brooks ja monet muut mykkäelokuvien näyttelijät, ei hyväksynyt tätä mullistavaa uutuutta. Bow sanoi vihanneensa äänielokuvia, ja hänellä oli ollut suuria epäluuloja niitä kohtaan. Hänen mukaansa äänielokuvat olivat "jäykkiä ja rajoittavia". Lisäksi Bow kärsi mikrofonikammosta, josta hän ei aluksi päässyt eroon. Silminnähden hermostunut Bow joutui tekemään monia uusintaottoja "Villikissan" kuvauksissa, koska hänen silmänsä olivat vaeltaneet koko ajan yläpuolella olleeseen mikrofoniin.

title: Brian Aherne

text: Aherne esiintyi alun perin mykkäelokuvissa ja teki debyyttinsä äänielokuvassa vuonna 1931. Esiinnyttyään muutamassa äänielokuvassa Britanniassa hän pääsi Hollywoodiin, jossa häneltä valmistui lopulta yli kolmekymmentä elokuvaa. Aherne oli vuosina 1939–1945 naimisissa Joan Fontainen kanssa.

title: The Adventures of Super Mario Bros. 3

text:
Alkuperäiset:
Vuoden 1998 suomenkielinen dubbaus:
Vuoden 2013 suomenkielinen dubbaus:

title: Klaffi

text: Klaffitaulun käyttö on alkujaan syntynyt äänielokuvien filmikuvauksessa tarpeesta, jossa filmikameran lisäksi kuvaustilanteessa tallennettu ääni erillisellä ääninauhurilla on pitänyt saada tahdistettua keskenään kuvan kanssa elokuvaa leikattaessa. Klaffitaulun avulla elokuvan leikkaaja voi hyvin tarkasti ajoittaa filmikuvan ja ääninauhan keskenään samaan tahtiin. Lisäksi klaffitaulun filmikuvassa näkyvien tietojen perusteella leikkaaja voi varmistua ääninauhalta kuullen, että leikkauspöydällä ovat saman otoksen kuvafilmi ja ääninauha.

title: Ealing Studios

text: Studiot saivat alkunsa jo vuonna 1902, kun Will Barker osti The White Lodge -nimisen rakennuksen Ealing Greenissä. Ealing Studios on vanhin yhä toiminnassa oleva elokuvastudio maailmassa. ja äänielokuvien tuotanto alkoi 1931.

title: Bogesundin linna

text: Katto, julkisivut ja ikkunat remontoitiin perusteellisesti vuosina 1960–1970. 1990-luvulla linnan sisäosat järjestettiin siten, että sitä on mahdollista esitellä yleisölle. Ylimmässä kerroksessa on takka, ovet ja seinämaalausten jäännöksiä 1600-luvulta, muut kerrokset edustavat omia vuosisatojaan 1900-luvun alkuun asti.

title: Norman Kerry

text: Äänielokuvien aikakauden alussa hän ja Mary Philbin liittivät äänitettyjä kohtauksia "Suuren oopperan kummitus" -elokuvan vuoden 1930 uusintajulkaisuun. Säilyneessä ääniraidassa molempien näyttelijöiden tyyli on jäykkää ja kömpelöä, ja he puhuvat liioittelevaan tyyliin. Tämä jäi Philbinin ainoaksi äänielokuvaksi, ja se merkitsi myös Kerryn uran laskun alkua. Hänet valittiin esiintymään vuoden 1931 elokuvaan "Bachelor Apartment", vastanäytelijänään mykkäelokuvanäyttelijä Mae Murray. Julkaisuhetkellä elokuva kohtasi voimakasta kritiikkiä ja sekä murrayn että Kerryn urat joutuivat äänielokuvien nopeasti heikentämään uuteen vaiheeseen. Tämän jälkeen Kerry esiintyi ainoastaan kolmessa elokuvassa ennen vetäytymistään eläkkeelle.

title: Fanikääntäminen

text: Fanidubbaus on fanien tekemä näytellyn tai animoidun tuotannon dubbaus tai uudelleen dubbaus. Dubbaaminen tarkoittaa elokuvan tai televisiosarjan jälkiäänitystä, ja se tehdään yleensä eri kielellä kuin alkuperäinen ääniraita. Useimmat tuotannot käännetään muista kielistä, mutta fanidubbauksia tehdään myös sellaisiin tuotantoihin, jotka ovat alun perin ilmestyneet fanidubbaajan äidinkielellä. Joskus fanidubbaus on lähes suora käännös alkuperäisestä dialogista, joskus se taas on täysin uusi versio alkuperäisen käsikirjoituksen tarinasta ja juonikuvioista, ja jopa päähenkilöiden ominaisuudet voivat muuttua. Fanidubbauksia tehdään, jos ohjelmalle ei ole tehty virallista dubbausta tietyllä kielellä, tai jos virallinen dubbaus ei ole ollut yleisön mieleen. Fanidubbauksia tehdään eniten japanilaisiin animaatioihin, mutta myös muilta kielialueilta tuleviin elokuviin ja tv-sarjoihin. Joskus fanidubbauksilla muutetaan juonta, henkilöhahmoja ja sisältöä voimakkaasti yleensä humoristisella tavalla. Tällaisista dubbauksista käytetään englanniksi nimityksiä ”Abridged series” ja ”fundubs”.

title: Tekstitys

text: Äänielokuvissa tekstitys on jossakin kuva-alueen reunalla samanaikaisesti puhutun dialogin aikana. Filmikelalta katsottavassa elokuvassa tekstitys on tehty suoraan filmille. Alkujaan se lisättiin kemiallisesti, mutta nykyään se tehdään kuumentamalla laserin avulla.

title: Aatu Talanne

text: Aatu Talanne näytteli sivuosia useissa suomalaisissa elokuvissa vuosina 1934–1947 ja edelleen vuosina 1960–1962. Hän oli mukana muun muassa varhaisessa äänielokuvassa "Minä ja ministeri" (1934) sekä 1960-luvun alun romanttisissa värielokuvissa "Kun tuomi kukkii" (1962) ja "Ihana seikkailu" (1962).

title: Oskar Messter

text: Vuonna 1903 Messter alkoi markkinoida gramofonin ja projektorin synkronointiin perustunutta Messter Biophon -äänijärjestelmää. Biophon oli käytössä noin 500 teatterissa Saksassa ja lisäksi eräissä muissa maissa. Ranskassa kokeiltiin samaan aikaan Gaumontin Chronophone-järjestelmää. Messter tuotti vuosina 1907–1910 noin 450 lyhyttä äänielokuvaa, joista käytettiin nimitystä "Tonbild". Äänielokuvien menetettyä suosionsa Messter alkoi vähitellen siirtyä useampikelaisiin näytelmäelokuviin, joiden tähdeksi kohosi Henny Porten. Konsortio järjestettiin uudelleen vuonna 1913. Kosmograph Compagniesta tuli Messter-Film niminen tuotantoyhtiö, Portenin elokuvia tuottamaan perustettiin Autor Film ja kaikkien Messter-elokuvien jakelu annettiin Hansa-Filmverleihille. Ensimmäisen maailmansodan aikana alettiin tuottaa suosittua "Messter-Woche" viikkokatsausta.

title: Jälkiäänitys

text: Intiassa dubbaus on yleistä. Koska Intian niemimaalla on paljon eri kieliä (esim. hindi, malaiji, tamil ja telugu), joita ei ymmärretä maan muissa osissa, intialaisia ohjelmia dubataan myös maan sisäiseen levitykseen. Japanissa ja Kiinan kansantasavallassa dubataan kansainvälisiä elokuvia ja televisio-ohjelmia. Lisäksi omia tuotantoja dubataan englanniksi kansainvälisille markkinoille. Kiinalaisilla on ollut vahva dubbausperinne jo 1930-luvulta lähtien, ja kiinalaiset dubbaukset ovatkin hyvin taidokkaita merkityksen välittämisen ja huulisynkronian suhteen. Dubbaaminen on yleistä myös Thaimaassa, Filippiineillä, Mongoliassa, Pakistanissa ja Vietnamissa, kun taas monikielisessä Singaporessa, Indonesiassa ja Malesiassa suositaan tekstitystä. Iranissa aloitettiin dubbaus vuonna 1946 elokuvien rantautuessa maahan. Siitä lähtien vieraskieliset elokuvat on aina dubattu. Muun muassa monet kuuluisat musikaalit käännettiin, muokattiin ja esitettiin farsiksi. Viime vuosina tarjolla on ollut tekstitettyjä DVD-elokuvia, mutta katsojat tuntuvat yhä pitävän dubatuista versioista enemmän.

title: Norma Talmadge

text: Elokuvan "Nainen kadulta" ensi-illan aikaan äänielokuvan vallankumous oli alkanut Hollywoodissa, joten Talmadge alkoi ottaa äänitunteja valmistautuakseen ensimmäiseen äänielokuvaansa. Hän kävi äänielokuvaharjoituksissa yli vuoden ajan, ja lopulta hän pääsi eroon paksusta brooklyniläisaksentistaan. Hänen ensimmäinen äänielokuvansa, "New Yorkin öitä", sai ensi-iltansa vuonna 1929. "New Yorkin öitä" osoitti, että hän pystyi puhua ja näytellä hyväksyttävästi äänielokuvissa. Vaikka hänen roolisuorituksensa sai kehuja, itse elokuva sai lähinnä kielteisiä arvosteluja juonensa takia. Elokuva oli kuitenkin kohtuullinen menestys lippuluukuilla. Hänen toinen äänielokuvansa oli "Du Barry" (1930), jossa hän tulkitsee historialliseen henkilöön perustuvaa madame du Barrya (1743–1793), joka oli Ranskan kuninkaan Ludvig XV:n viimeinen rakastajatar. "Du Barry" sai heikon vastaanoton niin yleisöltä kuin kriitikoiltakin ja jäi lopulta Talmadgen viimeiseksi elokuvaksi.

title: Muumien maailma

text: Sarjaan tehtiin 2000-luvulla uusi suomenkielinen dubbaus, jossa kaikilla hahmoilla on omat ääninäyttelijät. Vuosina 2007–2008 sarjan suomeksi puhuttua versiota esitettiin MTV Juniori -maksukanavalla. Kesästä 2008 alkaen sarjan jaksoja esitettiin ruotsinkielisellä puheella ja suomenkielisellä tekstityksellä MTV3-kanavalla. Ruotsinkielinen versio nähtiin myös Yle Fem -kanavalla vuonna 2013.

title: Ohukainen ja Paksukainen

text: Vuonna 1929 Laurel ja Hardy siirtyivät mykkäfilmeistä äänielokuviin. Heidän ensimmäinen äänielokuvansa oli "Ristiriitoja" ja ensimmäinen kokoillan äänielokuva "The Hollywood Revue of 1929". Vuoden 1932 filmi Muuttomiehet pulassa sai Oscar-palkinnon parhaana lyhytkomediana. Pari jätti Roach-studion 1940 yhdeksäntoista kokoillan filmin jälkeen. Vuosina 1941–1944 he tekivät seuraavat kahdeksan elokuvaansa 20th Century Fox- ja Metro-Goldwyn-Mayer -studioille.

title: Jälkiäänitys

text: Myöskään huulisynkroniaa ei koskaan saada onnistumaan täydellisesti, vaikka kyseessä olisikin dubbaus kahden sukukielen välillä laadukkaalla jälkiäänitysstudiolla. Joitakin elokuvia on jopa jouduttu kuvaamaan ja animoimaan uudelleen huulisynkroniaongelman korjaamiseksi. Erityisesti tiettyjen televisio-ohjelmien dubbaus on joutunut jatkuvan kritiikin kohteeksi, esimerkkeinä Dynastian ja monien amerikkalaisten saippuasarjojen ranskankieliset dubbaukset.

title: Kasper kiltti kummitus

text: Vuoden 1989 dubbaus


query: Mistä tulee sana pervasiivinen?

title: Pervasiivinen peli

text: Pervasiivinen peli on tiukasti jokapäiväiseen elämäämme sidottu peli, jossa käytetään elinympäristön välineitä, asioita ja ihmisiä. Adjektiivi pervasiivinen tarkoittaa, että jokin on ympäristössä kaikkialle läpitunkeva tai joka puolelle levinnyt. Toisin sanoen pervasiiviset pelit leviävät jokapäiväiseen elämäämme hämärtäen todellisuuden ja pelimaailman rajoja. Näissä peleissä nykyteknologia sulautuu hienovaraisella tavalla osaksi peliä ja esimerkiksi matkapuhelin saattaa olla yksi tärkeimpiä pelin apuvälineitä.

title: Kaalin kraatteri

text: Asiasta on kirjoittanut laajasti Lennart Meri kiistellyssä teoksessaan "Hopeanvalkea" (1983, 3.p. 2005). Hän todistelee, että meteoriitti on antanut aiheen myös Ultima Thule -nimitykselle ja heijastuu kreikkalaisessa ja roomalaisessa kirjallisuudessa. Hänen mukaansa Pytheaan tunnetuksi tekemä paikannimi Thule johtuisi itämerensuomalaisten kielten sanasta "tuli", joka alun perin on ilmeisesti kuulunut "tule", mihin sanan taivutusmuodot suomen kielessä (tulen, tulessa jne.) yhä viittaavat.

title: Kolari

text: Sana kolari tulee ruotsinkielisestä sanasta "kolare", joka sekin tarkoittaa miilunpolttajaa, sysimiestä. (Ruotsinkielinen sana "kolare" tulee sanasta "kol", "hiili".) Miilunpoltto alkoi alueella jo 1600–luvulla ruukin hiilentarpeen tyydyttämiseksi. Kolarin vaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä.Kolarin ystävyyskunta on

title: Palaminen

text: "Polttaa"-sanasta paljastuu toinen tulen sytyttämisen tapa. Sana polttaa on sukua porata-sanalle, ja tämä yhteys käy selvemmäksi läheisistä sanoista "porottaa" ja "poro" (tuhka). Sanojen taustalla on kitkan kasvattamaan lämpöön perustuvan tuliporan käyttö. Tulipora on keppi, jota on pyöritelty nopeaan tahtiin joko kämmenten välissä tai jousen avulla, samalla, kun sen päätä on painettu puuta vasten. Hankaus on lämmittänyt puuta ja lopulta sytyttänyt sen palamaan. "Nuohous" on voinut myös merkitä tulen hankaamista, ja poron tavalla myös "nuoha" on merkinnyt tuhkaa. Vaivoin kytevän aineksen eli kydön nostatus ilmiliekkiin, "lietsonta", taas tarkoittaa puhumista tulelle eli puhaltamista tuleen, samaan tapaan kuin loitsu tarkoittaa puhumista ikään kuin jotain yliluonnollista puhaltaen. Sana "liekki" lieneekin tullut lietsoa-sanasta ja tarkoittanut lietsottua tulta, ilmiliekkiä. Ilmestyessään liekki "leimahtaa".

title: Macaron

text:
Macaroneja ei tule sekoittaa "macarooneihin", jotka ovat keksileivoksia.
Sana "macaron" tulee italian kielen sanasta "maccherone" tai "macarone". Sana "macaron" esiintyi ranskaksi ensimmäisen kerran Rabelais´n tekstissä vuonna 1552, jossa se viittasi jälkiruokaan.

title: Pervasiivinen peli

text: I Love Bees -peli toimi mainoskampanjana Halo 2 -pelille. Pelin pääjuoni rakentui Halo 2:n juonen ympärille, mutta peli sekoittui vahvasti myös reaalimaailman kanssa. Pelin lähtökohdat olivat hyvin erilaiset kuin Halo 2 -pelissä. Peli käynnistyi, kun aiempiin pervasiivisiin peleihin osallistuneille henkilöille jaettiin postitse muovinen karhu, joka oli täytetty hunajalla ja irtokirjaimilla joista muodostui lause I LOVE BEES. Samaan aikaan I, Robot –elokuvan alussa esitettiin Halo 2:n mainosta. Mainoksessa väläytettiin aina välillä ilovebees.com –osoitetta. Kyseinen sivusto vaikuttaa aluksi tavalliselta hunajafarmarin kotisivulta, mutta se sisältää erikoisia koodeja ja komentoja, ja sivut ovat hyvin sekavat. Nämä tapahtumat ja erikoiset verkkosivut saivat ihmiset pohtimaan, että kyseessä on mysteeri, joka tulee selvittää. Vihjeitä saaneet pelaajat alkoivat levittää I Love Bees -verkko-osoitetta ystävilleen ja sana mysteeristä levisi. Peliin osallistujat alkoivat saada lisävihjeitä ja he saattoivat saada puheluita jopa julkisiin puhelinkoppeihin. Peli sekoitti tehokkaasti pelimaailman ja todellisen maailman rajoja. [3]

title: Pervasiivinen peli

text: yksi mielenkiintoisimpia pervasiivisia pelejä on Prosopopeia, joka järjestettiin Tukholmassa. Peli kesti tauotta 52 tuntia ja pelimaailmana toimi Tukholma ja sen lähiympäristö. Kyseessä oli teknologisesti tehostettu liveroolipeli jossa pelaajat olivat henkimaailman agentteja, etsien kadonneita henkiä. Pelin juoni ja ideat olivat vahvasti sidottuja todelliseen elämään, käyttäen hyväksi historiaa, kaupunkilegendoja ja kummitustarinoita. Pelissä käytettiin paljon nykyaikaista ja jokapäiväistä teknologiaa kuten matkapuhelimia. Esimerkiksi kun pelaajat ottivat yhteyttä henkimaailman olentoihin tapahtui se laitteen kautta, jonka sisällä oli normaali matkapuhelin. Pelin vetäjät kommunikoivat henkinä pelaajien kanssa kyseisten matkapuhelinten kautta. Pelaajille ei kerrottu etukäteen tulevia pelin tapahtumia ja pelissä liikkuminen oli hyvin vapaata. Tämä johti siihen, että jos pelin ulkopuoliset henkilöt ottivat yhteyttä pelaajiin niin nämä eivät tienneet kuuluivatko henkilöt peliin vai eivät. Toisin sanoen peli sulautui vahvasti todelliseen ympäristöön käyttäen hyväksi sen paikkoja, henkilöitä ja tapahtumia. Prosopopeiassa pelin maagisen ympyrän rajat ovat hyvin hämärät ja peli on vahvasti pervasiivinen.

title: Herttua

text: Useimmissa germaanisissa kielissä ja suomessa herttuaa vastaava sana tulee gootin kielen sanasta "harjatuga", joka tarkoittaa sotajoukon johtajaa. Englannissa ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee latinan johtajaa tarkoittavasta "dux"-sanasta. Historiallisesti herttua on usein ollut korkein maallinen arvo kuninkaan jälkeen.

title: Bengalin kieli

text: Alkuperäiset bengalilaiset sanat ("tôdbhôb") eivät salli konsonanttiklustereita sanan alussa; monimutkaisin tavurakenne on KVK (yksi vokaali, jonka molemmilla puolilla on konsonantti). Monet bengalin puhujat soveltavat tätä kaavaa myös sanskritista tai englannista lainattuihin sanoihin. Tällöin sanasta গ্রাম "gram" (KKVK) tulee গেরাম "geram" (KV.KVK) "kylä" tai sanasta স্কুল "skul" (KKVK) tulee ইস্কুল "iskul" (VK.KVK) "koulu".

title: Tulen iskentä

text: Tulen iskemisellä on ollut suurta mytologista merkitystä monille kansoille, myös suomalaisille. Suomen sana "syttyä" on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä. Se on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä "syteä"-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat "sykkiä" ja "sysätä". Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.

title: Japanilainen keittiö

text: Kulhossa tarjottava lounasateria, jossa riisin päälle tulee kerros höyrytettyjä vihanneksia ja/tai lihaa tai muita lisukkeita:Sushin nimi tulee etikalla maustettua riisiä tarkoittavasta sanasta "sumeshi". Sumeshi tarjotaan yleisimmin kalan ja äyriäisten kanssa erilaisissa muodoissa:Sake (, "japanilainen alkoholijuoma"; länsimaissa käytetty sana sake tulee sanasta , joka nykyään tarkoittaa kaikenlaisia alkoholijuomia) on riisistä käymismenetelmällä valmistettu alkoholijuoma. Yleensä saken vahvuus on 15–17 painoprosenttia alkoholia.

title: Sigurd Wettenhovi-Aspa

text: Wettenhov-Aspa väitti muun muassa, että pyramidi tulee sanasta ”pyhät raamit”, seepra sanasta ”seurahepo”, Espanja eli Hispanja sanasta ”Hiisipainijaisenmaa”, Berkeley sanasta ”perkele”, ruotsin kielen sana "människa" sanasta ”maannussija” ja niin edelleen. Saksassa teoria ihastutti Heinrich Himmleriä ja hänen salaseuraansa.

title: Koti

text: Suomen kielen sana "koti" on sukua kota-sanalle. Koti-sanan on selitetty tulleen kota-sanasta; sanottiinhan ”menemme kotiin” (eli ”menemme moneen kotaan”), ”tulemme kodista” (eli ”tulemme useasta kodasta”). Myöhemmin kota-sanan monikko (koti-) on poikinut perusmuodossa olevan sanan "koti".

title: Havanna

text: Kaupungin espanjankielisen nimen "La Habana" alkuperä on epäselvä. Kaupunki saattoi saada nimensä Kristoffer Kolumbukselta, joka mainitsi ensimmäisen matkansa jälkeen kirjoittamassaan kirjeessään alueen nimeltä "Avan". Toisen teorian mukaan kaupunki nimettiin paikallisen tainointiaanipäällikkö Habaguanexin mukaan. Kolmannen teorian mukaan nimi tulee tainojen sanasta "sabana", josta sana "savanni" tulee. Joidenkin mukaan sanan alkuperä on anglosaksisessa sanassa "haven", 'satama'.

title: Poppamies

text: Sana "poppamies" tulee suomen kielen suomalaista tietäjää ja kansanparantajaa tarkoittavista sanoista "poppo" tai "poppa", jotka taas tulevat suoraan venäjän kielen sanasta поп (pop, “pappi”)) tai suomen kielen sanasta pappi, joka sekin tulee venäjän sanasta поп.

title: Pervasiivinen peli

text: Luokka:Pelit Luokka:Videopelikulttuuri

title: Tata Pound

text: Tata Pound on malilainen rapyhtye. Se perustettiin Bamakossa vuonna 1995. Sana "tata" tulee Sikasson kaupunkia aikoinaan suojanneen muurin nimestä. "Pound" tulee englannin kielen puntaa tarkoittavasta sanasta.

title: Palaminen

text: Sana "syttyä" on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä eli tulen sytyttämistä kipinöistä, jotka saatiin lyömällä esineitä vastakkain. Sana syttyä on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä "syteä"-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat "sykkiä" ja "sysätä". Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.

title: Kesäkuu

text: Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta "kesä"-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta "kesä". Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana "suvi". Kesäkuun latinankielinen nimi "Iunius" tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.

title: Kaleeri

text: Sana kaleeri tulee latinan kielen sanasta galēra, joka on muunnelma sanasta galea, joka taas tulee muinaiskreikan sanasta γαλέα (galéa). Sen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen arvellaan tulevan eräänlaista kalaa tarkoittavasta sanasta γαλεός (galeós).[1]

title: Serif

text: Sana "serif" tulee joidenkin tulkintojen mukaan hollanninkielen sanasta "schreef", joka tarkoittaa "kirjoitti". Toisten lähteiden mukaan sanserif, josta sana sans-serif tulee, on vanhempi sana kuin serif.

title: Amerikanginseng

text: Sana ginseng tulee kiinan kielen sanasta "jin-chen" ja tarkoittaa ihmishahmoista. Useat Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista käyttivät amerikanginsengistä samamerkityksistä nimitystä "garantoquen". Suvun tieteellinen nimi "Panax" tulee kreikan kielen sanasta "panakes", joka tarkoittaa kaikkiparantavaa ja viittaa ginsengjuurien käyttöön yleiskuntoa kohottavana rohtona. Lajinimi "quinquefolius" tulee latinasta ja tarkoittaa viisilehtistä – se ei kuitenkaan viittaa lehtien vaan yhden lehden sisältämien lehdyköiden lukumäärään.

title: Seralji

text: Sana tulee italiankielisestä haaremia tarkoittavasta tai erityisesti Istanbulin Topkapın palatsiin viittaavasta "seraglio"-sanasta, joka puolestaan tulee turkinkielen palatsia, tai hovia tarkoittavasta sanasta "saray". Se on johdos persiankielen sanasta "saraʾi" (سرای), jonka merkityksenä on palatsi, tai talli. Italiankielinen sana heijastelee luultavasti myös italian "serraglio"-sanan (muuri, suoja, häkki) etymologiaa, joka on johdettu keskiajan latinankielen serraculum-sanasta.

title: Karitevoi

text: Suomeksi käytetään sekä ranskankielistä käsitettä "karitevoi" että sen englanninkielistä vastinetta "sheavoi". Sana "karite" () tulee wolofin kielisestä sanasta "ghariti". Englanninkielinen nimi "shea" taas tulee bambarankielisestä sanasta "s'í". Molemmat sanat merkitsevät alkuperäiskielessä juuri karitepuuta.

title: Pastrami

text: Pastramia käytetään voileipien välissä. Sana pastrami tulee romanian kielen sanasta pastramă, joka vuorostaan tulee kreikan kielen sanoista παστραμάς/παστουρμάς, jotka ovat laina turkin kielen sanasta "pastırma". Turkinkielinen nimi "pastırma" tulee sanasta "bastırma", joka tarkoittaa puristettua lihaa.

title: Kohtalonpyörä

text: Paul Foster Case ilmaisee kirjainten muodostamat käsitteet näin: "Kortissa on neljä kirjainta, jotka vasemmalta oikealle muodostavat sanan ROTA, joka latinaksi merkitsee "pyörä". Kun aloitetaan T-kirjaimesta, saadaan sana TARO. Luettaessa oikealta vasemmalle sanasta tulee ORAT, joka latinaksi merkitsee "puhuu". Lukien samaan suuntaan mutta aloittaen T-kirjaimesta, sanasta tulee TORA, joka merkitsee juutalaisten Tooraa eli "lakia". Lukien A-kirjaimesta oikealta vasemmalle sanasta muodostuu ATOR eli Hathor, egyptiläinen jumalatar joka vastaa tarot-pakan keisarinnaa. Näistä sanoista voidaan muodostaa lause, joka kuuluu: "Rota Taro, orat Tora Ator", eli "Pyörä Taro, puhuu Hathorin lain."

title: Soteriologia

text: Soteriologia eli pelastusoppi käsittelee Raamatun opetuksia ihmisen pelastumisesta. Sana soteriologia tulee kreikan kielen sanasta “sótéria“ (pelastuminen), joka tulee kreikan kielen sanasta “σωτήρ” "sōtēr" (pelastaja). Perinteisen kristillisen teologian mukaan, jokainen ihminen tarvitsee pelastusta synnistä ja synnin tuomiosta. Raamatun opettamasta pelastuksesta on keskusteltu kristinuskon historiassa intensiivisesti, ja luonnollisesti siitä on syntynyt erilaisia näkemyksiä. Soteriologiassa pyritään vastaamaan kahteen laajaan kysymykseen:

title: Karaman

text: Kaupungin nykyinen nimi tulee alueella sijainneesta Karamanoğlun emiraatista. Entinen nimi "Larende" tulee kreikan sanasta "Laranda", joka puolestaan on peräisin luuvin kielen sanasta "Larawanda", joka tarkoittaa hiekkaista paikkaa.

title: Kitsch

text: Sana "kitsch" tulee saksasta, jossa se tarkoittaa lähinnä roskataidetta, jonkin taidemuodon huonolaatuista kopiointia. Sana otettiin käyttöön Münchenin taidemarkkinoilla 1860- ja 1870-luvuilla tarkoittamaan halpoja esineitä. Sana "kitsch" tulee saksan kielen sanasta "kitschen", joka tarkoittaa ’myydä halvalla’ tai ’siivota kadun mutaa’.

title: Puteaux

text: Ensimmäiset maininnat kylästä on löydetty apotti Sugerin asiakirjoista vuodelta 1148 nimellä "Putiauz". Sana tulee vanhan ranskan sanasta "putel", joka tarkoittaa suota. Toisen teorian mukaan sana tulee latinan sanasta "puteoli", joka tarkoittaa pieniä lähteitä tai kaivoja.


query: Milloin Tukholman metro on valmistunut?

title: Tukholman metro

text: Tukholman metro () on Ruotsin ainoa metrojärjestelmä maan pääkaupungin Tukholman seudulla. Tukholman metroverkko muodostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 on maan alla ja 53 maan päällä. Varsinaisen metroliikenteen voidaan katsoa alkaneen lokakuussa 1950, mutta jo ennen tätä useita nykyisen metroverkoston osia oli käytössä muina raidejoukkoliikenteen muotoina 1930-luvulta lähtien. Viimeksi verkostoa on laajennettu Skarpnäckiin vuonna 1994.

title: Tukholman metro

text: Tukholman metrojunat liikennöivät pääsääntöisesti vasemmanpuoleisen liikenteen mukaan, koska Ruotsissa oli vielä metron rakentamisen alkuaikana myös tieliikenteessä vasemmanpuoleinen liikenne.

title: Gamla stanin metroasema

text: Gamla stan () on metroasema Tukholmassa Ruotsissa. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Tukholman vanhassakaupungissa. Asema on metron vihreän ja punaisen linjan käytössä, ja se sijaitsee T-Centralenin ja Slussenin asemien välissä. Asemalla on kaksi keskilaituria, joilta läntiseltä liikennöidään pohjoisen suuntaan ja itäiseltä etelän suuntaan vasemmanpuoleisen liikenteen vuoksi. Asema otettiin käyttöön 24. marraskuuta 1957, kun ratayhteys Slussenilta Hötorgetille oli valmistunut. Asemalla on Göran Dahlin ja Britta Carlströmin taidetta. Etäisyys Slussenin asemalle on 480 metriä.

title: Poikittaisrata

text: Poikittaisrata eli Tvärbanan on Tukholmassa liikennöivä pikaraitiotie. Nimensä mukaan se yhdistää Tukholman metron ("tunnelbana"), Tukholman paikallisjunaliikenteen ("pendeltåg") ja linja-autoliikenteen eri kohdista. Poikittaisradalla liikennöidään välillä Solnan asema – Alvik – Sicklan asema.

title: Hjulstan metroasema

text: Hjulstan metroasema on yksi Tukholman metron asemista. Asema on osa metron sinistä linjaa ja toimii pääteasemana linjalle 10. Asemaa edeltää Tenstan metroasema. Etäisyys Kungsträdgårdenin metroasemalle on 14,3 kilometriä. Asema vihittiin käyttöön 31. elokuuta 1975 ja se oli tuolloin Tukholman metron 87. asema.

title: Metro International

text: Metro-konseptin loi ruotsalainen mediayhtiö Modern Times Group. Ensimmäinen Metro-lehti näki päivänvalon Tukholmassa helmikuussa 1995. Metro irrottautui Modern Times Groupista omaksi yhtiökseen Metro International S.A:ksi elokuussa 2000 ja se on listattu Tukholman pörssiin. Metro laajenee voimakkaasti uusille markkinoille ja on maailman suurin ja nopeimmin kasvava kansainvälinen kaupunkilehti. Tällä hetkellä Metro ilmestyy 21 maassa ja yli 100 suurkaupungissa. Lukijoita on päivittäin yli 21 miljoonaa.

title: Sininen linja (Tukholman metro)

text: Sininen linja () on lyhin Tukholman metron kolmesta linjasta. Linjalla on 20 asemaa, joista 19 on maan alla, ja vain yksi asema, Kista on maan pinnalla. Sen pituus on 24,5 kilometriä. Linja alkaa Tukholman keskustasta Kungsträdgårdenista, haarautuu kahteen suuntaan Västra skogenissa ja päättyy Akallaan ja Hjulstaan Kistassa.

title: Metro International

text: Metro International on ruotsalainen mediatalo, jonka pääkonttori sijaitsee Luxemburgissa. Metro julkaisee ilmaisjakelulehtiä arkipäivisin ympäri maailman. Metro perustettiin Tukholmassa vuonna 1995. Pääkonttori siirrettiin Lontooseen vuonna 1998 ja sittemmin Luxemburgiin.

title: Midsommarkransen

text: Midsommarkransenissa asuu noin 8 080 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 0,98 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan avattiin Tukholman metron asema 5. huhtikuuta 1964. Se kuuluu metron punaiseen linjaan, ja oli valmistuttuaan Tukholman 54. metroasema. Asema sijaitsee noin 17 metriä maanpinnan alapuolella.

title: Tukholma

text: Vuonna 1950 käyttöön otettu metro eli tunnelbanan koostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 sijaitsee maan alla ja loput 53 maan päällä. Metron pääasema T-Centralenin kautta kulkee päivittäin 219000 ihmistä. T-Centralen sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin ja Vasagatanin välissä. Sieltä on myös yhteys Tukholman keskusrautatieasemalle ja Tukholman linja-autoterminaaliin.

title: Fridhemsplanin metroasema

text: Fridhemsplanin metroasema on Tukholman metron vihreän ja sinisen linjan yhteinen asema Kungsholmenin kaupunginosassa. Nykyisin se on myös ainoa Tukholman metron asema T-Centralenin lisäksi, jolla voi vaihtaa kahden metrolinjan välillä. Vihreällä linjalla asema on Thorildsplanin ja St. Eriksplanin asemien välissä ja sinisellä linjalla se on Rådhusetin ja Stadshagenin asemien välissä. Aseman läheisyydessä sijaitsee muun muassa Tukholman ruotsinsuomalainen koulu.

title: Slussenin metroasema

text: Slussenin metroasema on Tukholman metron vihreän ja punaisen linjan asema. Slussen on myös Saltsjöbananin pääteasema. Metroasema sijaitsee Slussenin risteysalueella, lähellä Mälarenin eteläisempää lasku-uomaa, Söderströmiä, joka on Tukholman Vanhankaupungin ja Södermalmin rajana. Slussen on Tukholman metron toiseksi vilkkain asema: vuonna 2015 sen kautta kulki 86 000 matkustajaa päivittäin.

title: Tukholman metro

text: Tukholman metroa ei ole laajennettu tai suuremmin muutettu sitten 1990-luvun, mutta 2020-luvulla metroa on jälleen tarkoitus laajentaa useisiin suuntiin sekä nykyisillä linjoilla että yhdellä kokonaan uudella linjalla. Yhteistä laajennuksille on se, että ne kytkevät metroverkkoa paremmin muuhun Tukholman alueen raideliikenteeseen ja mahdollistavat uusien asuinalueiden rakentamisen. Laajennustöiden arvioitu kustannusarvio on lähes 30 miljardia kruunua.

title: Zinkensdammin metroasema

text: Zinkensdammin metroasema on Tukholman metron metroasema. Se on eräs Tukholman metron punaisen linjan asemista ja avattiin liikenteelle 5. huhtikuuta 1964. Asema sijaitsee Södermalmilla Hornstullin ja Mariatorgetin asemien välissä.

title: Tukholman metro

text: [[{{{1}}} metro station|{{{1}}}]]

title: Vihreä linja (Tukholman metro)

text: Vihreä linja () on yksi Tukholman kolmesta metrolinjasta.

title: Rådhusetin metroasema

text: Rådhusetin metroasema on metroasema Tukholman metron Sinisellä linjalla. Se sijaitsee T-Centralenin ja Fridhemsplanin metroaseman välissä. Asema sijaitsee Tukholman raatihuoneen alapuolella. Aseman lähellä sijatsevat myös poliisiasema ja Tukholman kaupungintalo.

title: Tukholman Odenplanin rautatieasema

text: Tukholman Odenplanin rautatieasema tai pelkkä Odenplanin rautatieasema () on Tukholman paikallisjunaverkon maanalainen asema, joka sijaitsee metron vihreän linjan Odenplanin aseman alapuolella Odininaukiolla Tukholman kantakaupungissa.

title: T-Centralen

text: T-Centralen on yksi Tukholman metron asemista. Se sijaitsee Norrmalmin kaupunginosassa, suurin piirtein Sergelin torin ja Vasagatan-kadun välissä. Asema on Tukholman metron asemista vilkkain, ja vuonna 2015 sitä käytti lähes 185 000 matkustajaa päivässä. Sitä voidaan myös pitää metroverkoston pääasemana, sillä se on ainoa asema, jonka kautta kaikki kolme linjaa kulkevat.

title: Skogskyrkogårdenin metroasema

text: Skogskyrkogårdenin metroasema () on Tukholman metron maanpäällinen vihreän linjan asema, joka sijaitsee Sandsborgin ja Tallkrogenin metroaseman välissä. Se sijaitsee viisi kilometriä Slussenin metroasemasta. Asema avattiin 1. lokakuuta 1950 ja se on yksi Tukholman metron vanhimmista asemista.

title: Stockholms östra

text: Arkkitehti Albin Starkin suunnittelema nykyinen asemarakennus on valmistunut 1932. Pyöreässä lippuhallissa on taidemaalari Evald Dahlskogin tekemät kattomaalaukset, jotka esittävät radanrakennusta. Asema sijaitsee lähellä Kungliga tekniska högskolania, ja asemalta on yhteys Tukholman metron Tekniska högskolan -asemalle.

title: Punainen linja (Tukholman metro)

text: Punainen linja () on yksi Tukholman kolmesta metrolinjasta.

title: Tukholman metro

text: Sekä 108 kilometrin raidepituudellaan että noin miljoonalla päivittäisellä matkustajallaan tarkasteltuna metrojärjestelmä on maailman 36. laajin.[1] Tukholman metro on sen palveleman alueen väestöpohjaan suhteutettuna yksi maailman laajimmista metroverkostoista.[2]

title: Tukholman metro

text: Tukholman seudun kunnat, Ruotsin valtio ja Tukholman läänin maakäräjät ovat sopineet yhdessä vuonna 2013 joukkoliikenteen parantamiseen tähtäävistä toimenpiteistä, kuten muun muassa metron laajentamisesta Nackaan, Barkarbyhyn, Kungsträdgårdenin ja Gullmarsplanin välille sekä uudesta linjasta Arenastadeniin.

title: Hässelby strandin metroasema

text: Hässelby strandin metroasema on yksi Tukholman metron asemista, joka sijaitsee Hässelby strandissa. Se otettiin käyttöön 18. marraskuuta 1958, jolloin siitä tuli Tukholman metroverkoston 45. asema. Ulkoasema on osa niin sanottua metron ensimmäistä linjaa (vihreä linja). Etäisyys Slussenin metroasemalle on asemalta noin 18,6 kilometriä. Asemalla on Christian Partosin kaakelimosaiikkitaidetta vuodelta 2000.

title: Tukholman metro

text: Kuljettaja operoi itse junan ovia. Koska asemalaiturit eivät aina ole täysin suoria ja toisaalta junat pitkiä, kuljettaja joutuu yleensä nousemaan ja kurkistamaan oman ovensa kautta, milloin ovet voi sulkea. Osalla asemista on kameroita ja näyttöjä helpottamassa kuljettajalle ovien sulkemista.

title: Keskustarata

text: Tunneliradalla on kaksi uutta asemaa: Tukholman keskusta korvaa Tukholman keskusrautatieaseman ja Tukholman Odenplan Karlbergin aseman paikallisjunaliikenteessä. Odenplanin asemalla on mahdollista vaihtaa metron vihreään linjaan ja keskustan asemalla kaikkiin metrolinjoihin. Asemat ovat esteettömiä, korkeatasoisia, ja niillä on ensimmäistä kertaa Tukholman raideliikenteessä laituriovet.

title: Tukholman metro

text: Tukholman metro tunnetaan hyvin sen asemilla olevasta taiteesta; metroa on kutsuttukin maailman pisimmäksi taidenäyttelyksi. Monilla asemilla on jätetty näkyviin kalliota, erityisesti sinisellä linjalla.

title: Halifax Metro Centre

text: Halifax Metro Centre on valmistunut 1978, se sijaitsee Halifaxissa, Nova Scotiassa, Kanadassa. Metro Centre toimi vuoden 2008 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen toisena areenana.

title: Angelin metroasema

text: Angelin metroaseman liukuportaat ovat 60 metrin pituiset ja nousevat 26,5 metrin matkan laituritasolta asemarakennukseen. Ne ovat Lontoon metron pisimmät ja Euroopan neljänneksi pisimmät. Pidemmät liukuportaat on vain Prahan metrossa Námeští Mirún asemalla (88 metriä), Västra skogenin asemalla Tukholman metrossa (67 metriä) ja Kampin asemalla Helsingin metrossa (64 metriä).


query: Mistä yliopistosta Lev Semjonovitš Vygotski valmistui vuonna 1917?

title: Lev Vygotski

text: Vuonna 1917 Vygotski valmistui Moskovan yliopistosta oikeustieteistä. Hän sai myös epävirallisen tutkinnon Šanjavskista, jossa hän ansioitui hyvin psykologian, filosofian ja kirjallisuuden opinnoissaan. Valmistuttuaan hän muutti takaisin Gomeliin opettamaan kirjallisuutta ja psykologiaa, ja asui siellä seuraavat seitsemän vuotta. Hän perusti myös psykologisen laboratorion Gomelin opettajakorkeakouluun, jossa hän piti lukuisia luentosarjoja, ja jotka lopulta tuottivat pohjatyön hänen 1926 ilmestyneelle Pedagoginen psykologia -teokselleen.

title: Yrjö Engeström

text: Väitöskirjassaan Learning by Expanding (1987), hän on kehitellyt teoriaa ihmisten yleisestä toimintamallista. Hän on tehnyt kirjan Lev Vygotskin ja A.N. Leontjevin välittyneen toiminnan kolmiomallin pohjalta.

title: Jussi Silvonen

text: Silvonen on ollut erityisen kiinnostunut ajattelijoista, joiden psykologiassa ihminen nähdään toimijana, omaa elämäänsä ohjaamaan kykenevänä subjektina. Wilhelm Wundtin ajattelussa tämä näkyy kokeellisen psykologian ja kansainpsykologian jännitteenä, niin että kansainpsykologia avaa suunnan toimijuuden analyysille. Sigmund Freudin psykoanalyysia luonnehtii jännite luonnontieteellisen selittämisen ja terapeuttisen ymmärtämisen välillä. Subjektitieteelliseen suuntaan psykoanalyysi avautuu ymmärtävässä terapeuttisessa käytännössä, kokemuksen hermeneutiikassa. Tärkein tutkimuskohde Silvoselle on kuitenkin ollut Lev Vygotskin aloittama tutkimustraditio ja sen eri suuntaukset. Suomessa Vygotskin avaamaa teoriasuuntaa on kehitetty eteenpäin erityisesti kulttuuri-historiallisessa toiminnan teoriassa, jonka keskeisin edustaja on Yrjö Engeström. Kun toiminnan teorian painopiste on kollektiivisessa toiminnassa ja työn välineiden kehittämisessä niin subjektitieteellisestä näkökulmasta Vygotskin tärkein panos liittyy yksilön toiminnan välittyneen luonteen analyysiin, toiminnan semioottisen ja kulttuurisen välittyneisyyden osoittamiseen.

title: Lev Vygotski

text: Luokka:Venäläiset psykologit Luokka:Kehityspsykologit Luokka:Kasvatuspsykologit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1934 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Lev Vygotski

text: Tämän rinnalla Vygotski hakeutui vuonna 1914 Moskovassa Šanjavskin kansanyliopistoon, joka oli epävirallinen oppilaitos. Se oli perustettu 1911 opetusministeriön karkottaessa suurimman osan oppilaista ja yli sata tiedekunnan henkilöstöstä anti-tsaristisen liikkeen tehoiskussa. Suurin osa Moskovan parhaista professoreista joutui tämän karkotuksen uhreiksi, jonka vuoksi Šanjavskin yliopisto näyttäytyi tähän aikaan paljon mielenkiintoisempana laitoksena kuin Moskovan yliopisto. Vygotskin pääaineet Šanjavskissa olivat historia ja filosofia.

title: Lev Vygotski

text: Vygotsky, L.S. (1998): The Collected Works of L.S. Vygotsky. Volume 5: Child Psychology. Trans. by M.J. Hall. Prologue by C. Ratner. Editor R. W. Rieber. New York, Plenum Press

title: Semiotiikka

text: Lev Vygotski oli neuvostoliittolainen psykologi, joka on tutkinut paljon ihmisen tietoisuuden syntyä. Koska marxilainen teoreettinen filosofia painottaa työn merkitystä muutenkin määräävänä aspektina niin nykyihmisen elämässä kuin ihmisen evoluutiokehityksessäkin, myös Vygotskin semioottinen teoria liittyy läheisesti työhön. Hänen mukaansa työkalu on aina myös merkki, joka viittaa itsensä lisäksi työn kohteeseen. Tämä intentionaalisuus on merkin perimmäinen ominaisuus, ja ensimmäiset merkit ovatkin luultavasti olleet työkalun tapaisia: luolamies on näyttänyt keihästä luolanaiselle ilmoittaakseen lähtevänsä metsälle.

title: Kalle Väisälä

text: Filosofian kandidaatiksi Väisälä valmistui 1914. Sen jälkeen hän valmistui lisensiaatiksi 1916 ja maisteriksi 1917. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1917 Helsingin yliopistossa. Hänen väitöskirjansa aiheena olivat viidennen asteen yhtälöt. Valmistumisen jälkeen Väisälä toimi 1917–1922 Helsingin yliopiston matematiikan dosenttina. Sitten hän työskenteli 1919–1922 Tarton yliopiston matematiikan professorina.

title: Lev Vygotski

text: Vygotsky, L.S. (1971): The Psychology of Art. (Alkuteos 1925). Introduction by A.N. Leontiev, commentary by V.V. Ivanov. Cambridge, The M.I.T. Press

title: Lev Vygotski

text: Vygotsky, L. S. (1978): Mind in Society. The Development of Higher Psychological Processes. Edited by M. Cole, V. John-Steiner, S. Scribner & E. Souberman. Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press.

title: Lev Vygotski

text: Lev Semjonovitš Vygotski (, 17. marraskuuta (J: 5. marraskuuta) 1896 Orša – 11. kesäkuuta 1934 Moskova) oli valkovenäläinen psykologi, kulttuurihistoriallisen teorian perustaja yhdessä Aleksandr Lurijan ja Aleksei Leontjevin kanssa.

title: Aleksandr Lurija

text: Lurija syntyi Kazanissa. Hän opiskeli paikallisessa yliopistossa ja perusti opintoaikanaan Kazanin psykoanalyyttisen yhdistyksen. Hän sai viran Moskovasta ja tapasi Lev Vygotskin, jolla oli Lurijaan suuri vaikutus. Tavattuaan Lev Vygotskin hän esimerkiksi pitkälti hylkäsi psykoanalyysin, koska Vygotskin mukaan sekä psykoanalyysi että behaviorismi olivat kaksi vallalla ollutta hyvin epätyydyttävää psykologista teoriasuuntausta, joilla ihmistoimintaa ja psyykkistä toimintaa yritettiin selittää.

title: Lev Vygotski

text: Juutalaisen taustansa vuoksi Vygotskilla oli rajoitetut mahdollisuudet kouluttautua ja työskennellä eri ammateissa. Julkiseen koululaitokseen hakeutumisen sijaan hän opiskeli useita vuosia yksityisen opettajan ohjauksessa, minkä jälkeen hän valmistui juutalaisesta lukiosta 1913 kultamitalilla palkittuna. Juutalaisuuden vuoksi monille paikkakunnille ja niiden yliopistoihin oli rajoitetut kiintiöt juutalaisille opiskelijoille. Vygotskin vanhemmat toivoivat hänen lähtevän opiskelemaan lääketiedettä, koska se toisi kohtuullisen ja turvatun elannon juutalaiselle. Vygotski itse oli kiinnostunut historiasta, filologiasta ja oikeustieteistä. Historian ja filologian opinnot oli suunnattu pääasiassa toisen asteen opettajiksi aikoville, ja juutalaisena hän ei voinut työskennellä tsaarin Venäjällä opettajan eikä oikeusvirkamiehen tehtävissä (lukuun ottamatta lakimiehen tehtäviä). Vygotski päätyi opiskelemaan lääketiedettä Moskovan yliopistoon. Opintojen alettua kului tuskin kuukautta, kun hän vaihtoi pääaineensa oikeustieteiseen, todennäköisesti tavoitteenaan lakimiehen tehtävät.

title: Lev Vygotski

text: Hänen elämänsä päättyi jo 37-vuotiaana tuberkuloosin aiheuttamaan kuolemaan vuonna 1934. Lyhyen elämänsä aikana Vygotski hahmotteli kulttuurihistoriallisen psykologian teoreettiset peruslähtökohdat. Valtavan tuotantonsa vuoksi häntä onkin sanottu psykologian Mozartiksi.[1]

title: Lev Vygotski

text: (Neuvostoliiton vuoden 1917 vallankumousten vaikutuksista Vygotskin elämään on vähän merkintöjä, mutta historian mukaan valtavat muutokset vaikuttivat kaikkien elämään tuona aikana, jolloin Vygotski tuskin on ollut poikkeus. Siksi hänen tuotantonsa tulee suhteuttaa tuon ajankohdan sosiaaliseen ja poliittishistorialliseen ilmapiiriin.)

title: Carlo Levi

text: Levi syntyi Torinossa, Piemonten maakunnassa, keskiluokkaiseen ja juutalaistaustaiseen Ercole Levin ja hänen vaimonsa Annetta Trevesin, joka oli italialaisen lehtimiehen ja merkittävän poliitikon Claudio Trevesin sisar, perheeseen. Levi pääsi ylioppilaaksi vuonna 1917 Torinon Liceo Alfierista. Hän opiskeli lääketiedettä Torinon yliopistossa ja valmistui sieltä erinomaisin arvosanoin vuonna 1924.

title: Grigori Sokolnikov

text: Sokolnikov oli etniseltä taustaltaan juutalainen. Hänen isänsä oli lääkäri. Sokolnikov liittyi Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen bolševikkisiipeen vuonna 1905. Vuonna 1907 hänet vangittiin ja karkotettiin Siperiaan, josta hän onnistui vuonna 1909 pakenemaan ulkomaille. Hän asui vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen saakka maanpaossa Ranskassa ja valmistui vuonna 1914 Pariisin yliopistosta. Huhtikuussa 1917 Sokolnikov palasi Venäjälle samassa suljetussa junassa kuin Vladimir Lenin. Sokolnikov kuului Pietarin neuvoston toimeenpanevaan komiteaan elokuusta 1917 alkaen ja bolševikkipuolueen keskuskomiteaan 1917–1919 sekä uudelleen 1922 alkaen. Hän johti Venäjän pankkitoiminnan kansallistamista lokakuun vallankumouksen jälkeen ja oli maansa rauhanvaltuuskunnan jäsenenä Brest-Litovskin rauhanneuvotteluissa. Lev Trotskin erottua valtuuskunnan johdosta juuri Sokolnikov allekirjoitti rauhansopimuksen Neuvosto-Venäjän edustajana.

title: Lev Vygotski

text: Kozulin, Alex (1990): Vygotsky's Psychology. A Biography of Ideas. New York, Harvester Wheatsheaf

title: Paul Levi

text: Levin isä oli juutalainen liikemies. Opiskeltuaan oikeustiedettä hän valmistui vuonna 1905 Heidelbergin yliopistosta ja asettui seuraavana vuonna Frankfurt am Mainiin harjoittamaan asianajajan ammattia. Hän liittyi vuonna 1906 myös Saksan sosiaalidemokraattiseen puolueeseen (SPD), jossa hänestä tuli Rosa Luxemburgin ja Karl Liebknechtin johtaman radikaalin vasemmistosiiven kannattaja. Levi ystävystyi varsinkin Luxemburgin kanssa ja heidän välillään oli intiimiä kirjeenvaihtoa, joka on myöhemmin julkaistu. Levi toimi Luxemburgin asianajajana tämän ollessa syytettynä poliittisessa oikeudenkäynnissä helmikuussa 1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana Levi värvättiin vasten tahtoaan Saksan armeijaan, mutta hän pakeni vuonna 1916 Sveitsiin, jossa tutustui muun muassa Vladimir Leniniin. Levi edusti Saksan Spartakistiliittoa helmikuussa 1917 Sveitsin Oltenissa järjestetyssä Zimmerwald-vasemmiston kansainvälisessä konferenssissa. Hän palasi vallankumouksen jälkeen Saksaan ja osallistui vuoden 1918 lopussa Saksan kommunistisen puolueen perustamiseen.

title: Lev Vygotski

text: Vygotski syntyi Oršassa, lähellä Minskiä Valko-Venäjällä (tuohon aikaan osa Venäjän keisarikunnan Mogiljovin kuvernementtia) samana vuonna kuin Jean Piaget. Vygotskyn ollessa noin vuoden ikäinen perhe muutti Gomeliin, jossa hän vietti lapsuuden ja nuoruuden. Vygotskin isä oli valmistunut Harkovan kaupallisesta instituutista ja työskenteli osastopäällikkönä Gomelin yhdistyneessä pankissa. Äiti oli koulutukseltaan opettaja, mutta hän vietti suurimman osan elämästään kasvattaen kahdeksaa lastaan. Yhdessä pariskunta teki Vygotskyn perheestä yhden kaupungin sivistyneimmistä.

title: Autismi

text: Kielellisen kehityksen ongelmat voivat yhden teorian mukaan kuitenkin häiritä ihmisen älyllistä kehitystä. Venäläinen kehityspsykologi Lev Vygotski esitti vuonna 1934 ilmestyneessä teoksessaan "Ajattelu ja kieli", että vasta kielen oppiminen mahdollistaa järkeilyn ja abstraktin ajattelun, koska symbolit ja käsitteet ovat oleellisia työkaluja maailman jäsentämisessä. Myös Hans Asperger esitti 1960-luvulla, että autisti, joka ei opi ymmärtämään kieltä, jäisi älyllisesti kehitysvammaiseksi.

title: Lev Vygotski

text: Lähikehityksen vyöhykkeen teoria on sosiaalis-konstruktivistinen näkemys ympäristön vaikutuksesta ajattelun ja kielen kehitykseen. Vygotskin mukaan lapsi oppii vuorovaikutuksen kautta esimerkiksi vanhemmiltaan. Lähikehityksen vyöhyke (ZPD) on tila, jossa ihminen voi ympäristön vaikutuksesta oppia jotain sellaista, mihin hän ei yksin kykenisi. Teoriaan kohdistettu kritiikki huomioi, että Vygotski korostaa syntyaikansa ja -paikkansa mukaan (1920-luvun Neuvostoliitto) voimakkaasti sosiaalisen ympäristön ja historiallisen ajan vaikutusta ihmisen kehitykseen biologisten tekijöiden jäädessä vähemmälle huomiolle.[5]

title: Lev Vygotski

text: van der Veer, René & Valsiner, Jaan (Ed.) (1994): The Vygotsky Reader. Oxford, Blackwell.

title: Lev Vygotski

text: Kielellä Vygotskin ajattelussa tarkoitetaan kuitenkin puhuttua ja kirjoitettua kieltä laajemmin kaikkia kielenkaltaisia käsite- ja symbolijärjestelmiä joita yksilö voi käyttää ajattelunsa jäsentämisessä, ei siis vain esimerkiksi sanoja.

title: Lev Vygotski

text: Vygotskin eräänä suurimpina saavutuksina pidetään ideaa siitä, että ajattelu ja lapsen kehitys (tai myös aikuisen oppiminen) on suhteessa lapsen (tai aikuisen) oppimiin symboleihin, käsitteisiin ja kieleen. Kielen, erilaisten käsitteiden ja symbolien oppimista voidaan pitää eräänlaisten "ajattelun työvälineiden" hankkimisena, välineiden joiden kautta pystymme jäsentämään ulkopuolista maailmaa.[2][3][4]

title: Lev Vygotski

text: Vygotskin mukaan lapsen oppiminen tapahtuu sosiaalisessa ja kulttuurisessa toiminnassa tietyntyyppisten vaiheiden kautta. Yksilö ikään kuin sisäistää kollektiivisen (sosiaalisen) toiminnan - kulttuurin - ja sen käyttämät työvälineet ja merkit oman yksilöllisen toimintansa ja yksilöllisen tietoisuutensa ja toimintansa osaksi. Yksilö ikään kuin keksii uudelleen sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja kulttuurin vaikutuspiirissä ne toiminnan, ajattelun ja ulkoisen sekä sisäisen toiminnan tavat, jotka kyseinen kulttuuri on aikojen saatossa kehittänyt.

title: Lev Rubinštein

text: Lev Semjonovitš Rubinštein (; s. 19. helmikuuta 1947 Moskova) on venäläinen runoilija. Rubinštein työskenteli kirjastonhoitajana ja kuului 1970-luvulla maansa "underground"-runoilijoihin. Rubinštein oli moskovalaisen konseptualismin perustajia ja suuntauksen tärkeimpiä edustajia yhdessä runoilija Dmitri Prigovin (1940–2007) kanssa.

title: Lev Vygotski

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Silvonen, Jussi 2004: Lähikehityksen vyöhykkeellä? Teoksessa: Mietola, R. & Outinen, H. (toim.) Kulttuurit, erilaisuus ja kohtaamiset. Kasvatustieteen päivien 2003 julkaisu. (ss. 50-58). Helsinki: Helsingin yliopiston kasvatustieteen laitos Silvonen, Jussi 2007: Huomioita Vygotskin semiotiikasta. Teoksessa: Veivo, Harri (toim.) Vastarinta/Resistanssi. (ss. 180-192) Helsinki: Yliopistopaino

title: Lev Vygotski

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Vygotski, Lev Semjonovitš| title = Ajattelu ja kieli| location = Espoo| publisher = Weilin + Göös| year = 1982| version = (Myšlenie i reč, 1934.) Suomentaneet Klaus Helkama ja Anja Koski-Jännes. Prisma-tietokirjasto| id = ISBN 951-35-2280-6}}

title: Lev Vygotski

text: Wygotski, Lew S. (1976): Psychologie der Kunst. Dresden, VEB Verlag der Kunst.