query: Mitä pikkuviha tarkoittaa?

title: Pikkuviha

text: Pikkuviha (1742–1743) oli Ruotsin hyökkäyksen, hattujen sodan aiheuttama Venäjän miehitys Suomessa. Se päättyi Turun rauhaan, jossa uudeksi rajalinjaksi tuli Kymijoki. Pikkuvihan miehitys oli rauhallisempaa eikä aiheuttanut yhtä suurta tuhoa kuin pidempiaikainen isoviha parikymmentä vuotta aikaisemmin. Ankarimmin väestöä rasitti velvollisuus majoittaa, ruokkia ja kuljettaa venäläisiä sotilaita. Kapinahankkeiden pelossa Venäjän ote suomalaisista kiristyi pikkuvihan viimeisinä kuukausina. Niskuroivia talonpoikia saatettiin tuomita raipparangaistuksiin.[1]

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Turun historia

text: Sodan päättymisen jälkeen kaupungissa koettiin rauhan aika, kunnes hattujen sodan aikana kaupunki miehitettiin jälleen vuosina 1742–1743 pikkuvihan myötä. Pikkuviha oli edelliseen miehitykseen verrattuna paljon verettömämpi ja rauhansopimus, Turun rauha, solmittiin Turussa 7. elokuuta 1743. 1700-luvun jälkipuolisko oli edeltäjäänsä rauhallisempi. Turkulaiset sotilaat kuitenkin osallistuivat muun muassa seitsenvuotiseen sotaan vuosina 1756–1762 ja Kustaan sotaan vuosina 1788–1790.

title: Turku

text: 1600-luvun suotuisa kasvu tyrehtyi vuosina 1700–1721 suuren Pohjan sotaan ja sitä seuranneeseen isoonvihaan eli venäläiseen miehitykseen. Turku oli isonvihan aikana venäläisen miehityshallinnon keskus. Vuosina 1742–1743, hattujen sodan aikana, kaupunki miehitettiin jälleen pikkuvihan myötä. Pikkuviha päättyi Turun rauhana tunnettuun rauhansopimukseen. 1700-luvun jälkipuolisko oli rauhaisampaa, ja sitä leimasi Turussa teollisuuden kasvu. Turussa toimi 1700-luvulla kaksi valtakunnan suurimpiin kuulunutta tupakkatehdasta. Laivojen rakentaminen alkoi Turussa vuonna 1732 perustetulla Åbo Gamla Skeppswarf -telakalla, ja telakkateollisuudesta kehittyi aikaa myöten kaupungin merkittävin teollisuudenhaara. Kaupungin asukasluku nousi ja oli vuosisadan vaihtuessa jo noin 11 000. 1700-luvun lopulla kulttuuri ja tiede kukoistivat kaupungissa. Tästä esimerkkeinä olivat esimerkiksi ensimmäisen kasvitieteellisen puutarhan ja laboratorioiden perustaminen, sekä Suomen vanhimman sanomalehden "Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo" ilmestyminen vuonna 1771. Vuonna 1790 Turussa perustettiin Suomen vanhin yhä toimiva yhdistys, Musikaliska Sällskapet i Åbo eli Turun Soitannollinen Seura.

title: Venäläisvastaisuus

text: Antero Eerolan mukaan suomalaisen kollektiivisen kulttuurillisen muistin osana on edelleen kuva Venäjästä ”jonkinlaisena Suomen ikiaikaisena uhkaajana, orjuuttajana ja itsenäisyyden anastajana” ja tällä kuvalla on edelleen omat lietsojansa. Tässä maailmankuvassa suomalais-venäläisen kanssakäymisen keskeisinä osina ovat isoviha, pikkuviha, Suomen sota, sortovuodet, talvisota, jatkosota ja suomettuminen. Myös suomalaisessa turvallisuuspolitiikassa keskustelussa on edustettuna koulukunta, jonka mukaan Venäjän keskeinen tarkoitus on Suomen uhkaaminen.

title: Pikkuviha

text: Luokka:Suomen sodat Luokka:Ruotsin sodat

title: Turun rauha

text: Turun rauha on Turussa 7. elokuuta 1743 solmittu Venäjän ja Ruotsin välinen rauhansopimus, joka päätti vuosina 1741–1743 käydyn hattujen sodan ja sen aiheuttaman pikkuvihana tunnetun venäläismiehityksen Suomessa. Samaan aikaan Ruotsin oli valittava itselleen kuningas vuonna 1741 menehtyneen Ulriika Eleonooran seuraajaksi.[1]

title: Seiskari

text: Seiskarin Sysimäellä oli jo 1700-luvun alussa poltettu merkkitulia. Venäjän amiraliteetin kollegio päätti rakennuttaa avotulella valaistun kruununloiston ja muutamaa vuosikymmentä myöhemmin paikalle oli rakennettu noin 7 metriä (20 jalkaa) korkea majakka . Se oli toiminnassa jo ennen pikkuvihaa (1742–1743) Venäläiset rakensivat viimein Seiskarin pohjoiskärkeen 28 metriä korkean, Venäjän ensimmäisen rautamajakan vuonna 1858. Majakan loiston korkeus merenpinnasta oli 30 metriä.

title: Heinäveden historia

text:
1600-luvun lopussa Heinävedellä koettiin jälleen nälkävuosia. Pohjan sota levisi 1710-luvulla Rantasalmenkin alueille tuoden mukanansa kulkutautiepidemioita. Heinävedellä kärsittiin väestökatoa ja kolmasosa taloista autioitui. Vuosina 1706–1710 kuolleita oli erityisen paljon. Vuonna 1714 isoviha oli levinnyt Heinävedelle ja venäläismiehitys häiritsi sen elämää. Tästä riesasta päästiin vuoden 1721 rauhan myötä, ja väkiluku jatkoi kasvuaan entiseen malliin. Uudelleen kasvu järkkyi 1740-luvulla, kun 1740 kärsittiin jälleen katovuotta. Pian syttyi hattujen sota, joka päättyi uuteen venäläismiehitykseen, pikkuvihaan. Suhteellisen pian, jo vuosikymmenen loppupuolella, päästiin jo takaisin väestönkasvuun, joka jatkui nopeana pitkään.
Heinäveden kappelin perustamisen aikoihin 1750 merkityn luettelon mukaan taloja oli nyt 37 ja torppia monia, 90. Myös Kermajärven pohjoispuoli oli asutettu. Torpat toimivat asutuksen levittäjinä, sillä myöhemmin Heinävedellä oli tapana perustaa talo torpan perusteille. Torpat olivat 1700-luvun puolivälissä levittäytyneet melkein koko Heinävedelle.

title: Israel Reinius

text: Reiniuksen vanhemmat olivat kappalainen Matthias Reinius ja Klara Alfthan. Opiskeltuaan Uppsalassa Reiniuksesta tuli isänsä jälkeen Laihian kappalainen vuonna 1724. Hän joutui syytetyksi Laihialla tuona vuosikymmenenä kyteneisistä separatistisista ajatuksista ja vapautui syytöksistä vasta 1734. Vuonna 1733 hän oli laatinut pitäjästä historiallis-maantieteellisen esityksen, mukaan lukien ison vihan tapahtumat ja muistiinpanot pikkuvihasta. P. N. Mathesius hyödynsi edellistä tutkimuksessaan "De Ostrabothnia" ja H. G. Porthan molempia vuonna 1789 ja 1791.

title: Hattujen sota

text: Hattujen sota oli Ruotsin ja Venäjän keisarikunnan välinen sota 1741–1743. Sodan seurauksena Venäjän joukot miehittivät Suomen. Miehitysaikaa kutsutaan pikkuvihaksi. Sota päättyi 7. elokuuta 1743 Turun rauhaan, jossa Ruotsi menetti alueita Uudenkaupungin rauhan rajasta Kymijokeen.

title: Lapinjärvi

text: Koko maata koskevat ilmiöt koettelivat myös Lapinjärveä: vuoden 1697 katovuosi, isoviha, pikkuviha, punatautiepidemia 1800-luvun puolivälissä sekä 1860-luvun nälkävuodet.[12]

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Venäläiset marssivat aselevon päätytyttä helmikuussa 1742 eteläiseen Suomeen. Ruotsin armeijan antauduttua venäläiset miehittävät Länsi-Suomen. Elisabet levitti maaliskuussa 1742 manifestiä, jossa hän lupasi tukea suomalaisia, jos he haluaisivat erota Ruotsista ja perustaa itsenäisen valtion.[44] Suomen miehityksen jälkeen puhe itsenäisyydestä kuitenkin lakkasi.[45] Venäjän miehityskautta on kutsuttu pikkuvihaksi, mutta nimitys on jossain määrin harhaanjohtava, sillä venäläiset joukot käyttäytyivät hyvin.[44]

title: Suomen kuningaskuntahanke (1742)

text: Elisabetin manifesti oli Venäjän juuri valtaan nousseen keisarinnan 18. maaliskuuta 1742 antama julistus, jota venäläiset levittivät sodan aikana suomenkielisinä käännöksinä suomalaisille. Se sisälsi lupauksen, että Venäjä antaisi Suomelle itsenäisyyden, jos suomalaiset luopuisivat taistelusta. Tutkijat ovat kiistelleet, oliko lupauksessa mitään perää. Lupaukseen ei Venäjän tarvinnut enää palata, kun sen sodankäynti sujui menestyksekkäästi. Se johti Suomen miehittämiseen, jota kutsutaan pikkuvihaksi. Elisabetin manifestilla ja sen jälkeisillä maapäivillä arvellaan olleen merkitystä suomalaisten asennoitumiseen myöhemmissä tapahtumissa, kuten Anjalan liitto ja Porvoon valtiopäivät.

title: Vanha Suomi

text: Ruotsin revanssinhaluinen hattupuolue ryhtyi Venäjän vastaiseen sotaan vuonna 1741 tavoitteenaan kostaa suuren Pohjan sodan aikaiset nöyryytykset ja vallata ainakin osa Ruotsin sodassa menettämistä alueista takaisin. Ruotsin armeija oli varustautunut sotaan heikosti ja Suomen alue joutui venäläismiehityksen alaiseksi kuten suuressa Pohjan sodassakin. Vuonna 1743 solmittuun rauhaan saakka kestänyttä miehitystä kutsutaan pikkuvihaksi.

title: Vantaan historia

text: Isonvihan aikaan vuonna 1713 venäläiset joukot valtasivat Helsingin pitäjän. Osa asukkaista pakeni emämaahan Ruotsiin tai läheisiin metsiin, osa taisteli miehittäjiä vastaan. Miehityksen pitkittyessä olot alkoivat pikkuhiljaa vakiintua ja syksyllä 1721 solmittiin Uudenkaupungin rauha. Tämän jälkeen koettiin vielä toinen lyhyempi miehitys, pikkuviha, vuosina 1742–1743.

title: Vantaan Pyhän Laurin kirkko

text: Vuonna 1652 Helsingin pitäjän seurakunta liitettiin palkkapitäjänä Helsingin kaupunkiseurakuntaan. Tämä merkitsi sitä, että seurakunta menetti hallinnollisen itsenäisyytensä ja oman kirkkoherransa. Helsingin kaupungin kirkkoherra toimi sivutoimenaan Helsingin pitäjän kirkkoherrana. Liitoksen jälkeen Pyhän Laurin kirkko rappeutui pahoin. Kirkon huonosta kunnosta huomautettiin toistuvasti piispantarkastuksissa, ja vuonna 1729 sen kunnostamiseksi kerättiin kolehti koko Porvoon hiippakunnassa. Isoviha ja Pikkuviha edistivät kirkon rappiota, mutta eivät aiheuttaneet sille yhtä pahoja vaurioita kuin monille lähikirkoille. Isonvihan aikaan sekä kirkkoherra että kirkkoväärti pakenivat Ruotsiin, jonne väärtin mukanaan viemät arvoesineet jäivät. Häntä vastaan nostettiin kavallussyyte, mutta hän kuoli ennen tuomiota.

title: Savonlinna

text: Savonlinnan kaupungin perustamisasiakirja on hävinnyt ajan saatossa, mutta monista muista lähteistä on käynyt ilmi perustamisvuosi 1639. Kaupungille ei annettu perustamisen yhteydessä nimeä ja siitä käytettiin vaihtelevasti nimityksiä Savolax Nystad ja Nyslotts malm. Savonlinnan ensimmäinen kaupunkiaika päättyi vuonna 1683, kun kaupunkioikeudet peruutettiin. Kaupungin maa-ala siirtyi Heikinpohjan ratsutilan omistukseen ja kaupungin asukkaita karkotettiin asunnoistaan. Kaupunkioikeuksien lakkauttamisen jälkeen väkiluku laski 100–150 henkilöön. Isovihan ajan vuodesta 1714 vuoteen 1721 Olavinlinna ja Savonlinna olivat venäläisten alaisuudessa. Isonvihan jälkeen Savonlinna palasi Ruotsin vallan alle venäläisten poistuttua syksyllä 1721. Vuonna 1723 Savonlinnasta tuli Haminan tapulikaupungin alainen kauppapaikka. Ruotsin valta Savonlinnassa päättyi pikkuvihaan 1742, jolloin venäläiset miehittivät Suomen. Savonlinnasta tuli uudestaan itsenäinen kaupunki vuonna 1784.[3]

title: Saloisten historia

text: 1600−1700-lukujen vaihde oli Salon tienoolla vaikeaa aikaa. Ensin tulivat katojen seurauksena vuosien 1696−1697 suuret kuolovuodet, ja niiden jälkeen syttyi vuonna 1700 suuri Pohjan sota, jonka loppuvaiheeseen liittyi venäläismiehitys, isoviha. Venäläisjoukot saapuivat Saloon syksyllä 1714. Miehitys loppui vuonna 1721. Uusi venäläismiehitys eli pikkuviha oli vuosina 1742−1743.[1]

title: Pikkuviha

text: Piispa Jonas Fahlenius pakeni pikkuvihan aikana Ruotsiin ja hänen sijaisenaan toimi Johan Wallenius.[2] Venäläisten nimittämä Suomen kenraalikuvernööri oli kenraalimajuri Johan Balthasar von Campenhausen.

title: Hevossalmi

text: Hevossalmen sijainti tärkeänä kulkuväylänä ja satama-alueena vaikutti sen säännönmukaiseen ilmaantumiseen myös uuden ajan historiallisissa tapahtumissa. Hevossalmen läpi kulkenut saaristoreitti oli vilkkaassa käytössä muun muassa 1700-luvulla. Venäläiset käyttivät tuolloin Hevossalmen väylää liikkuessaan Helsingin alueella niin suuressa Pohjan sodassa, pikkuvihassa kuin rauhan ajan liikenteessäkin. 1800-luvun sotaisina vuosina, Krimin sodan eli itämaisen sodan aikana, jota Suomessa nimitetään myös Oolannin sodaksi, vuosina 1854-56 ainut kulkukelpoinen meriväylä Helsinkiin oli avoinna Hevossalmesta. Muut oli suljettu. Vastaavia sulkujärjestelyjä käytettiin myös 1800-luvun loppupuolen Venäjän Balkanin ja Afganistanin sotien aikana, jolloin Viaporissa ja sen Santahaminassa oli liikekannallepano.

title: Taipalsaari

text: Taipalsaaren asema on ollut olla rajapitäjänä. Pähkinäsaaren rauhassa 1323 Taipalsaari jäi Ruotsin valtapiiriin ja Etelä-Karjalan pohjoinen osa siirtyi Venäjän haltuun. Täyssinän rauhassa 1595 Ruotsin raja siirtyi pohjoisemmaksi. Suuri Pohjan sota ja sen päättänyt Uudenkaupungin rauha vuonna 1721 jakoivat jälleen Karjalan. Niin sanotussa pikkuvihassa Ruotsi yritti saada takaisin menettämiään alueita. Sodan ratkaisevassa Lappeenrannan taistelussa elokuussa 1741 Venäjä valtasi Lappeenrannan linnoituksen. Taipalsaarella käytiin myös useita verisiä taisteluita. Taloja poltettiin ja siviilit joutuivat pakenemaan sotatoimia. Ruotsin tappioon päättyneen pikkuvihan rauha solmittiin Turussa vuonna 1743. Tällöin nykyinen Etelä-Karjala sekä Kymenlaakso Kymijokeen saakka ja Savonlinnan seutu liitettiin Venäjään.

title: Torsten Tawast

text: Tawastista tuli aliluutnantti vuonna 1711. Tammikuussa 1712 hän joutui uudelleen vangiksi, tällä kertaa Kerimäen kirkolla, mutta onnistui jälleen pakenemaan ja palasi 1714 kotiin. Vuosina 1716 ja 1717 hän kiersi Savossa miehiä värväämässä ja saikin mukaansa yhdeksän värvättyä, joiden kanssa hän pakeni Ruotsiin osallistumaan karoliinien viimeiseen retkeen Norjassa. Kun Kaarle XII kuoli marraskuussa 1718 Fredrikstenin piirityksen aikana, ruotsalaisten viimeinenkin taistelutahto katosi ja joukot palasivat kotiin. Tawast asettui Kuopioon. Kapteenina hän sai todistaa hattujen epäonnista sotaa 1741–1742, pikkuvihaa, jolloin venäläiset jälleen valtasivat Suomen. (Tigerstedt)

title: Maakunta-arkisto

text: Yhtenäiset asiakirjasarjat alkavat eräiden virastojen arkistoissa jo 1600-luvulla. Isoviha ja pikkuviha 1700-luvun alkupuolella voidaan kuitenkin todeta yleisesti niiksi rajoiksi, joiden taakse Suomessa toimineiden viranomaisten omissa arkistoissa säilytetyt asiakirjat eivät juuri ulotu.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Monarkia Suomessa

text: Vuonna 1742, sen jälkeen kun Venäjän armeija miehitti Suomea (pikkuviha) hattujen sodan aikana, Venäjän keisarinna Elisabet antoi epämääräisiä lupauksia tehdä Suomesta itsenäinen kuningaskunta. Suomen säädyt kokoontuivat Turun valtiopäiville ja päättivät pyytää Elisabetilta, että Suomen kuninkaaksi valittaisiin herttua Peter Holstein-Gottorp, joka oli edesmenneen kuningas Kaarle XII:n veljenpoika. Kuitenkin poliittinen tilanne muuttui nopeasti, ja ajatus Suomen itsenäisyydestä vaipui unholaan.

title: Turku 1700-luvulla

text: Sodan päättymisen jälkeen kaupungissa koettiin rauhan aika, kunnes hattujen sodan aikana kaupunki miehitettiin jälleen vuosina 1742-1743 pikkuvihan myötä. Pikkuviha oli edelliseen miehitykseen verrattuna paljon verettömämpi ja rauhansopimus, Turun rauha, solmittiin Turussa 7. elokuuta 1743. 1700-luvun jälkipuolisko oli edeltäjäänsä sodattomampi, eikä kaupunki enää joutunut toimimaan taistelutantereena. Turkulaiset sotilaat kuitenkin osallistuivat muun muassa Seitsenvuotiseen sotaan vuosina 1756-1762 ja Kustaan sotaan vuosina 1788-1790.

title: Augustin Ehrensvärd

text: Hattujen sodassa Venäjän keisarikuntaa vastaan 1741 Ehrensvärd palveli tykistössä. Huonosti valmisteltu sota johti pikkuvihaan (1741–1743) ja lopulta Turun rauhaan. Tappio kiihdytti keskustelua Suomen puolustuksesta. Vakiintui käsitys, että valtakunnan itäosan puolustamisen tulee perustua laivastoon ja linnoituksiin. Vuonna 1747 erityinen linnoituskomissio, jäsenenään Ehrensvärd, esitti linnoitusten rakentamista Degerbyhyn (nykyisin Loviisan kaupunki), Helsinkiin (Sveaborg-Viapori-Suomenlinna) ja Svartholmaan. Kuningas Fredrik I hyväksyi suunnitelman ja nimitti Ehrensvärdin töiden johtajaksi.

title: Kasarmi

text: Ruotujakolaitoksen aikoina varsinaisia kasarmeja ei ollut. Ruotsalaiset ryhtyivät suuren Pohjan sodan jälkeen varustamaan Lappeenrantaan bastionia 1720-luvulla. Ruotsin vallan aikana Suomeen rakennettiin useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kasarmi- ja linnoitusalueita kuten Suomenlinna. Sen rakentamisesta oli päätetty vuonna 1747, kun Suomen itäiset osat oli menetetty pikkuvihassa venäläisille.

title: Isoviha

text: Vanha viha (1495–1497) Pitkä viha (1570–1595) Pikkuviha (1742–1743)


query: Kuuluuko egyptin kieli afroaasialaisiin kieliin?

title: Egypti

text: Muinainen egyptin kieli, joka muodosti oman haaransa afroaasialaisten kielten kielikunnassa, oli yksi maailman ensimmäisistä kirjoitetuista kielistä ja tunnetaan erityisesti muistomerkeissä ja papyruksissa säilyneistä hieroglyfeistä. Vanhimmat kirjainmerkit ovat ajalta yli 3200 vuotta eaa.[61] Roomalaisaikana egyptin kielestä kehittyi koptin kieli, jota alettiin kirjoittaa kreikkalaisilla aakkosilla. Se on yhä käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta ei enää puhekielenä.[62]

title: Unkarin väestö

text: Unkarin kieli kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen haaraan, ja se on ainoa ei-indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan laajemmalti Keski-Euroopassa. Unkari on saanut lainasanoina vaikutteita erityisesti turkkilaisista kielistä, slaavilaisista kielistä ja saksasta. Unkarissa puhuttavat unkarin murteet poikkeavat toisistaan hyvin vähän.

title: Sidamo

text: Sidamo on afroaasialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Etiopiassa. Sillä on 2,98 miljoonaa puhujaa. Kieltä on mahdollista opiskella yliopistossa pääaineena ja sitä käytetään myös hallituksen työskentelykielenä. Ennen vuotta 1993 oli käytössä etiopialainen kirjaimisto, sen jälkeen latinalainen.

title: Egyptin kieli

text: Vieraille valloittajillekin Egypti oli tarunomainen valtakunta ja kulttuurin kehto, eivätkä he pyrkineet sortamaan maan omaa kieltä ja kulttuuria. Niinpä klassista egyptiä kirjoitettiin vielä sortovallan alaisenakin, vaikka demoottisesti kirjoitettu uusegypti alkoi ilmaantua esimerkiksi virallisiin papereihin, kuten kauppakirjoihin.

title: Reformoitu egypti

text: Reformoitu egypti (tai uudistettu egypti, engl. "Reformed Egyptian") on myöhempien aikojen pyhien liikkeen perustajan Joseph Smithin mukaan se kieli, jolla Mormonin kirja on alun alkaen kirjoitettu. Smith kertoi löytäneensä hänelle ilmestyneen enkeli Moronin neuvojen avulla kotinsa läheisyydessä sijainneelta Kumoran kukkulalta kultaisia levyjä, joihin oli kirjoitettu salaperäistä kieltä Smithille tuntemattomin aakkosin. Kultalevyjen mukana oli kuitenkin apuneuvo, uurim ja tummim, joiden avulla kirjoitusmerkit muuttuivat englanniksi ja Smith saattoi lukea ne.

title: Iiri

text: Iiri (Gaeilge) on Irlannin ensimmäinen virallinen kieli. Vuosina 2003–2004 järjestetyn Stádas-kampanjan jälkeen Irlannin hallitus haki sille myös virallisen kielen asemaa Euroopan unionissa, joka sille kesäkuussa 2005 päätettiin antaa vuodesta 2007 alkaen. Iiri on kelttiläinen kieli ja kuuluu kelttikielten niin sanottuun Q-kelttiläiseen tai gaelilaiseen (goidelilaiseen) alaryhmään. Iirin kielen lähimmät sukulaiset ovat Skotlannin Ylämaan gaelin eli skottigaelin kieli (Gàidhlig) sekä Mansaaren 1970-luvulla sukupuuttoon kuollut, mutta kielenharrastajien vielä ylläpitämä manksin kieli (engl. Manx Gaelic, omakielinen nimitys Gaelg tai Çhengey-ny-Mairey Vannin). Kaukaisempaa sukua ovat kymri (wales) ja Bretagnessa puhuttu bretoni, jotka kuuluvat kelttiläisessä kieliryhmässä toiseen alaryhmään, brittiläisiin kieliin eli P-kelttiläisiin kieliin. Nämä eroavat iiristä ja muista goidelilaisista kielistä niin paljon, että esimerkiksi kymri on iirinpuhujalle tuoreita englantilaisia lainasanoja lukuun ottamatta täysin vieras ja käsittämätön kieli.

title: Kenzin kieli

text: Kenzi on nubialainen kieli, jota puhutaan Etelä-Egyptissä muun muassa Assuanin ja Kom Ombon kaupungeissa. Sitä puhui vuonna 2006 äidinkielenään 450 000 ihmistä, mutta puhujamäärä on laskusuunnassa väestön siirtyessä käyttämään yhä enemmän arabian kieltä.

title: Hausat

text: Hausat ovat Länsi-Afrikan suurin etninen ryhmä. Suurin osa heistä asuu Hausamaana tunnetulla alueella, joka ulottuu Pohjois-Nigeriasta Saharan autiomaalle pohjoisessa, Tšadjärvelle idässä ja Nigerjoelle etelässä. Hausoja asuu myös ympäri muuta Afrikkaa kauppiaina. Hausat puhuvat afroaasialaisiin kieliin kuuluvaa hausan kieltä, jota osataan Länsi-Afrikassa laajalti johtuen hausojen historiallisesta merkityksestä kauppiaina.

title: Picardin kieli

text: Picardin kieli kuuluu romaanisiin kieliin, d'oïl-kielten ryhmään, ja se on hyvin läheistä sukua ranskan kielelle. Kieltä puhutaan kahdella alueella Ranskassa – Nord-Pas-de-Calais’ssa ja Picardiessa – sekä Vallonian alueella Belgiassa, jossa puhutaan myös vallonian kieltä. Picardin kielen omakielinen nimi on "Picard", mutta Nord-Pas-de-Calais’n alueella kieli tunnetaan paremmin nimellä "ch'ti" tai "ch'timi". Valenciennesin ja Lillen alueilla siitä käytetään nimitystä "rouchi" (rushi). On myös käytetty nimitystä pohjoinen (picardilainen) patua. Keskiajalla, kun ranskan kirjakieli perustui Pariisin alueen murteeseen, picardin kielellä oli oma kirjakieli ja se oli yleinen ja arvostettu kieli Pohjois-Ranskassa. Nykyisin picardin kielen käyttöala on kaventunut, koska Ranskan hallituksen kielipolitiikka pyrkii yhdenmukaistamaan kieltä. Ranskan hallitus pitää picardin kieltä murteena, ja kieltä käytetään Pohjois-Ranskassa pienellä alueella lähinnä puhekielenä.

title: Orija

text: Orija tai oriya on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan etenkin Odishan osavaltiossa Intiassa. Se kuuluu itäisiin indoarjalaisiin kieliin ja se on Odishan osavaltion virallinen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään arviolta 35 miljoonaa ihmistä. Kieltä kirjoitetaan orijalaisella kirjaimistolla, joka on ollut olemassa jo 1000-luvulta lähtien.

title: Hereron kieli

text: Herero on eteläisessä Afrikassa elävien hererojen puhuma nigeriläiskongolainen kieli. Useimmat kieltä äidinkielenään puhuvista elävät Namibiassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin 237 000 ihmistä. Herero kuuluu bantukielten ryhmään.

title: Etiopia

text: Etiopiassa puhutaan useita kotoperäisiä kieliä, joidenkin arvioiden mukaan niitä on jopa 85. Hallinnossa yleisimmin käytettävä kieli on amhara. Kieli vaihtelee osavaltioittain. Muita merkittäviä kieliä ovat suurin kieli oromo, tigre, somali, afar ja hadija sekä gurage. Suurin osa Etiopian kotoperäisistä kielistä kuuluu afroaasialaisiin ja nilosaharalaisiin kieliin.[97] Lisäksi arabiaa ja englantia opetetaan kouluissa vieraina kielinä.[32]

title: Omoottiset kielet

text: Omoottiset kielet muodostavat afroaasialaisiin kieliin kuuluvan kieliryhmän, jonka kieliä puhutaan Koillis-Afrikassa. Suurin osa näiden kielten puhujista asuu Lounais-Etiopiassa. Omoottisille kielille on ominaista runsas agglutinatiivisuus.

title: Afrikka

text: Afrikassa on useita tuhansia etnisiä ryhmiä. Nykyisin Afrikassa on 55 itsenäistä valtiota. Niiden rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, eivätkä perustu kansallisuuksiin tai heimoihin. Afrikan kielet voidaan jakaa neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin.

title: Afrikan kielet

text: Afrikan kielet kuuluvat pääasiassa usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä. Sitä paitsi Itä-Afrikassa puhutaan myös muutamia isolaattikieliä, jotka eivät kuulu mihinkään laajempaan kielikuntaan.

title: Emilian kieli

text: Emilian kieli on Emilian historiallisella alueella Italiassa puhuttava kieli. Nykyisin kielen puhuja-alue käsittää Emilia-Romagnan hallintoalueen länsiosan. Emilian kieltä pidetään usein virheellisesti italian murteena, mutta todellisuudessa se kuuluu galloitaalisten kielten ryhmään. Italia puolestaan kuuluu italodalmatialaisiin kieliin. Emilian kielellä ei ole yhtä standartisoitua muotoa.

title: Afrikan kielet

text: Afroaasialaisia eli seemiläis-haamilaisia kieliä puhutaan koko Pohjois-Afrikassa sekä Saharan eteläpuolella Keski- ja Itä-Afrikassa. Suurin kieli on arabia, jota puhutaan laajalti myös Lounais-Aasiassa. Muita merkittäviä afroaasialaisia kieliä ovat Luoteis-Afrikan berberikielet, Nigerian hausa, Etiopian amhara ja oromo sekä somali. Myös muinainen egyptin kieli sekä siitä kehittynyt, kirkollisessa käytössä nykypäivään saakka säilynyt koptin kieli kuuluvat afroaasialaisiin kieliin.

title: Egyptin kieli

text: Keskivaltakunnan loppu tuli sitä mukaa kun niin sanotut hyksot (kreikkalainen väännös egyptin sanoista "hekau hasut", joka tarkoittaa vieraita valloittajia) asettuivat asumaan Niilin suistoon ja alistivat egyptiläiset valtaansa. Hyksot olivat ilmeisesti seemiläistä kieltä puhuvia paimentolaisia Aasiasta. Hyksojen valta kesti 1500-luvulle eaa. Sen jälkeen syntyi Egyptin uusi valtakunta, joka erotukseksi edellisistä pyrki laajentumaan perinteisten rajojensa ulkopuolelle.

title: Akkadin kieli

text: Akkadin kieli (, "akkadû") on kuollut itäseemiläinen kieli, jota puhuttiin noin kolmetuhatta vuotta sitten Assyrian ja Babylonian alueilla mutta joka levisi jopa Persiaan ja Egyptiin asti. Ensimmäiset kirjoitetut kokonaan akkadinkieliset tekstit sijoittuvat vuodelle 2500 eaa. Akkadi oli tärkeä kaupan, politiikan, lain, uskonnon ja kirjallisuuden kieli muinaisessa Lähi-idässä. Akkadin kieltä kirjoitettiin nuolenpääkirjoituksella, joka otettiin käyttöön sumerin kielestä. Sumerin kieli vaikutti näin myös akkadin kielen sanastoon, ja akkadi muun muassa peri sanajärjestyksen sumerin kielestä. Akkadin kielen syrjäytti puhekielenä toinen seemiläinen kieli, aramea, noin kaksituhatta vuotta sitten.

title: Laon kieli

text: Lao on Laosin virallinen kieli. Se kuuluu tai-kieliin ja on hyvin samankaltainen thaimaalaisen isanin kielen kanssa. Laon kieltä kirjoitetaan omalla abugida-tyyppisellä kirjoitusjärjestelmällä, joka perustuu thain kirjoitusjärjestelmään. Laon kieli jakautuu viiteen murteeseen. Ne ovat vientianen lao, luang prabang, xieng khouang, khammouan sekä champasak.

title: Koptin kieli

text: Kopti kuoli puhekielenä 1400-1500-luvulla. Sillä on kuitenkin vielä merkitystä Egyptin alkuperäisten kristittyjen eli koptilaisten liturgisena kielenä. Egyptin koptikristityt ovat myös koettaneet elvyttää bohairin murretta puhekielenään, mutta nämä pyrkimykset eivät ole johtaneet merkittäviin käytännön tuloksiin. Faaraoiden Egyptin tavoin myös kopti kuuluu afroaasialaisiin kieliin. Egypti ja kopti muodostavat niiden joukossa oman alaryhmänsä. Niille läheisintä sukua on luultavasti Sudanissa puhuttu bejan (bedawien) kieli, joka kuitenkin lasketaan (yhdessä muun muassa somalin ja oromon kielten kanssa) afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään.

title: Egyptin kieli

text: Egyptin kielellä tarkoitetaan muinaisen Egyptin kieltä, jota kirjoitettiin etenkin hieroglyfein. Hieroglyfien lukemisen taito kuitenkin katosi, ja ne uhmasivat tulkintayrityksiä aina Napoleonin aikoihin saakka, jolloin ranskalainen Jean-François Champollion selvitti hieroglyfien salaisuuden ja perusti nykyaikaisen egyptologian tieteenhaarana. Huolimatta erikoisesta kirjoitusjärjestelmästään egypti ei ole erityisen epätavallinen kieli: se kuuluu afroaasialaisiin kieliin ja muodostaa niiden keskuudessa oman alaryhmänsä. Egyptin kieliopissa esiintyy monenlaisia yhtäläisyyksiä seemiläisiin kieliin, kuten VSO-sanajärjestys, heprean kaltainen status constructus genetiivin sijasta ja kolmikonsonanttinen sanarunko (radikaalit, kuten arabiassa), josta johdetaan väliin lisättävillä vokaaleilla monenlaisia muotoja. Verbiä käytetään mielellään predikatiiviadjektiivin sijasta (ts. sanotaan "mies punoittaa" eikä "mies on punainen").

title: Uralilaiset kielet

text: Uralilaiset kielet muodostavat kielikunnan, johon kuuluvia kieliä nykyään puhutaan laajalla alueella kahden puolen Ural-vuoristoa ja Euroopassa. Uralilaisia kieliä on yli 30 ja niiden puhujia noin 20,7 miljoonaa. Myös suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikunnan itämerensuomalaiseen haaraan. Muita uralilaiseen kielikuntaan kuuluvia valtiokieliä ovat viron kieli ja unkarin kieli. Muut uralilaiset kielet ovat vähemmistökieliä, joista suurinta osaa puhutaan Venäjällä. Uralilaisia kieliä tutkiva kielitieteen haara on fennougristiikka.

title: Awutu

text: Kieli kuuluu nigeriläiskongolaisten kielten kielikuntaan ja sen atlantilaiskongolaisten kieltenkieliryhmään. Sen sisällä kieli on osa voltakongolaisten kielten alaryhmää, jonka sisällä se puolestaan kuuluu kwa-kieliin. Sen sisällä se kuuluu potou-tano kieliin, niitten tano-kielten alaryhmään, jossa se on osa guang-kieliä, niitten eteläistä haaraa.

title: Sorbi

text: Sorbin kieli (myös: vendin kieli) kuuluu länsislaavilaisiin kieliin. Kieltä puhutaan itäisessä Saksassa Lausitzissa eli sorbin kielellä Lužicassa, joka sijaitsee Brandenburgin ja Saksin alueella Saksan itärajalla ja sivuaa sekä Tšekkiä että Puolaa. Kieli jakaantuu ylä- ja alasorbiin, joilla molemmilla on oma kirjakielensä.[1]

title: Afrikka

text: Afrikan kielet jaetaan usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Niiden lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä.[25]

title: Kuušilaiset kielet

text: Kuušilaiset kielet jakautuvat neljään alaryhmään joissa on kussakin on useita kieliä: itä-, keski- ja eteläkuušilaiset kielet sekä bedžan kieli, jota joskus pidetään pohjoiskuušilaisen ryhmän ainoana kielenä, mutta jotkut tutkijat katsovat sen kuuluvan omana kokonaan erillisenä ryhmänään afroaasialaisiin kieliin.

title: Muinainen Egypti

text: Muinaisen Egyptin asukkaat puhuivat egyptin kieltä, joka kuuluu afroaasialasiin kieliin. Egypti on jo kuollut kieli, mutta sen kielioppi tunnetaan hyvin. Vanhan valtakunnan aikana puhuttiin muinaisegyptiä: siitä on säilynyt etenkin pyramiditekstejä, joita kirjoitettiin pyramidien huoneisiin. Keskivaltakunnan aikana puhuttua egyptiä kutsuttiin keskiegyptiksi eli klassiseksi egyptiksi. Uuden valtakunnan egypti oli uusegyptiä, joka kehittyi myöhemmin koptin kieleksi.[84]

title: Normannin kieli

text: Normannin kieli on romaaninen kieli, jota puhutaan Ranskan Normandiassa sekä Isoon-Britanniaan kuuluvilla Kanaalisaarilla. Normannin kieli kuuluu romaanisten kielten d’oïl-kieliin.

title: Hausan kieli

text: Hausa on tšadilainen kieli, joten se kuuluu afroaasialaisiin kieliin.


query: Missä Uikujärvi sijaitsee?

title: Uikujärvi (kunta)

text: Uikujärvi[1] eli Valdai () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uikujärven itärannalla 70 kilometriä Segežasta kaakkoon.[2] Taajamassa on 1200 ja kunnassa 1600 asukasta (vuonna 2013)[3].

title: Uikujärvi (järvi)

text: Uikujärven länsirannalla on Segežan kaupunki ja Vojatsun kaupunkityyppinen taajama. Lisäksi järven rannoilla on Maiguban, Polgan, Uikujärven, Vosmovaaran, Telokan, Meri-Maaselän ja Petrovo-Jamin kylät. Järvellä harjoitetaan kalastusta, joka tuottaa muun muassa lahnaa, muikkua, siikaa ja madetta.

title: Uikujärvi

text: Uikujärvi on:

title: Uikujoki

text: Uikujoki () on joki Karjalan tasavallan itä- ja keskiosassa Venäjällä. Se saa alkunsa Puudožin piirin alueella ja virtaa Uikujärven kautta Vienanmereen. Uikujärveen laskevaa osuutta sanotaan Ylä-Uikujoeksi (135 km)ja siitä eteenpäin virtaavaa osuutta Ala-Uikujoeksi (, 188 km).

title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Seudulla virtaavat Ontajoki (ven. "Onda"), Ieljoki ("Idel"), Kotškoma, Onigma, Pana ja Šoba. Järviä ovat Vienanmeren–Itämeren kanavan ja Ontajoen tekojärvet, Uikujärveen kuuluva Maiguba, Panozero ja Šavan.

title: Idel (Karjalan tasavalta)

text: Idelin kunnan pinta-ala on 1 708,34 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Segežan piirin Uikujärven, Vojatšun, Segežan ja Papinkosken sekä lännessä Mustakosken, pohjoisessa Belomorskin piirin Kesäjoen ja idässä Suman kuntiin.

title: Segeža

text: Segeža (, suom. myös "Segee", "Segehe", "Sekehe" tai "Sekee") on kaupunki ja kaupunkikunta Muurmannin radan varrella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Segeža on Segežan piirin keskus. Se sijaitsee Uikujärven länsirannalla noin 250 kilometriä Petroskoista pohjoiseen.

title: Kauko-Karjala

text: Historiantutkimuksessa nimellä on viitattu myös tai yksinomaan Äänisjärven ja Uikujärven itäpuoliseen alueeseen, joka ulottuu suurin piirtein Vienanjoelle saakka. Tämän viimeksi mainitun alueen varhaisin historiallinen asutus oli suurelta osin karjalaista tai muuten itämerensuomalaista, mutta Suomessa sitä ei yleensä pidetä varsinaisen Karjalan osana. Alueesta käytettiin keskiajalla venäjänkielistä nimeä "Zavolotše", "taipaleen takainen", ja sen asukkaita kutsuttiin "taipaleen takaisiksi tšuudeiksi".

title: Uikujärvi (järvi)

text: Uikujärvi () on suuri järvi ja Vienanmeren–Itämeren kanavan säännöstelyallas Maaselän kannaksella Segežan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä.

title: Uikujärvi (kunta)

title: Uikujärvi (kunta)

text: Alkuperäinen Uikujärven kylä sijaitsi lännempänä Ylä-Uikujoen suussa, mutta Vienanmeren–Itämeren kanavan rakennustöiden yhteydessä Uikujärven pintaa nostettiin huomattavasti ja kylä jäi veden alle.

text: Ilmari Honkasen johtamat suomalaiset kaukopartiomiehet olivat 12. tammikuuta 1942 saaneet lähellä Puutoista (Puudoži) Sunkunniemen saaressa neuvostoliittolaisen vääpelin sotavangiksi, joka kertoi Uikujärven eteläpäässä sijainneesta huoltokeskuksesta runsaasti yksityiskohtia, joiden pohjalta päädyttiin huoltokeskuksen tuhoamisretken suunnitteluun. Käytettävissä oli karttoja alueesta ja ilmakuvia.

title: Uikujärvi (kunta)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Vuosmavaaran (ven. Vožmogora) ja Vuosmajärven (Vožmozero) asutukset sekä Polgan kylä.[7] Polgassa on reilut 200 ja Vuosmavaarassa yli sata asukasta[3]. Kunnan alueella sijainnut Petrovski Jamin kylä on nykyään autiona. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 75 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 15 % valkovenäläisiä, 4 % ukrainalaisia, 2 % karjalaisia ja 1 % suomalaisia[8].

title: Vojatšu

text: Vuosina 1929–1930 Vojatšussa sijaitsi Solovetskin vankileirin osasto. Vuonna 1930 perustettiin Vojatšun metsäteollisuuspiiri. 1930-luvun alussa vankityövoimalla rakennettiin kunnan läpi kulkeva Vienanmeren–Itämeren kanava. Ala-Uikujoki padottiin Vojatšun kylän luona ja Uikujärven pintaa nostettiin 6,5 metriä. Paikkakunnalle oli sijoitettu enimmillään 20 000 vankia. Vojatšu sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1942. Vuonna 1954 sinne rakennettiin Vojatšun alumiinitehdas, joka nykyään kuuluu RUSAL-konserniin.

title: Seesjärvi

text: Seesjärven koillisosasta alkaa Sekehenjoki, jota myöten Seesjärven vedet laskevat Uikujärveen ja sieltä edelleen Uikujokea myöten Vienanmereen.

title: Uikujärvi (kunta)

text: Nykyinen taajama on syntynyt kanavan rakennustöiden yhteydessä 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen sinne perustettiin metsäteollisuuspiiri.[2]

text: Petrovski Jamin huoltokeskuksen tuhoaminen oli suomalaisten kaukopartiomiesten 8. helmikuuta – 16. helmikuuta 1942 suorittama hyökkäys Neuvostoliiton puolella Uikujärven rannalla sijainneeseen Petrovski Jamin kylään, jossa oli merkittävä koko Äänislahden aluetta palvellut Puna-armeijan huoltokeskus. Suomalaiset tuhosivat huoltokeskuksen ja sen yhteydessä olleen sotasairaalan käytännössä kokonaan. Operaatiota pidetään Suomen kaukopartiotoiminnan suurimpana yksittäisenä tehtävänä.

title: Suomen kaukopartiotoiminta

text: Tammikuussa oli Puutoisten (Puudoži) lähellä saatu vanki, joka kykeni kertomaan Uikujärven eteläpäässä sijainneesta huoltokeskuksesta runsaasti yksityiskohtia, joiden pohjalta päädyttiin huoltokeskuksen tuhoamisretken suunnitteluun.

title: Uikujärvi (kunta)

text: Seudulla virtaa Uikujoki sekä joukko pieniä jokia kuten Umba, Unduža, Šigerendža ja Vokša. Järviä ovat Uikujärven ohella Vikšozero, Suhoje ja Samozero.[5] Kunnan alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkeinä suojeltua suoaluetta. Suunnitteilla on Uikujärven rauhoitusalueen perustaminen.[6]

title: Segežski tselljulozno-bumažnyi kombinat

text: Segežski tselljulozno-bumažnyi kombinat (), "Segežan sellu- ja paperitehdas", on Karjalan tasavallan Segežassä Uikujärven rannalla sijaitseva säkkipaperi- ja selluloosatehdas. Tehdas perustettiin alun perin vuonna 1938 Vienanmeren–Itämeren kanavan rakentamisesta henkiin jääneiden rangaistusvankien työvoimalla.

title: Uikujärvi (kunta)

text: Valdain kautta kulkee Vojatšun ja Vuosmajärven välinen maantie[9]. Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti ja joukko kauppoja[10].

title: Uikujärvi (järvi)

text: Nykyinen Uikujärvi syntyi, kun Vienanmeren ja Äänisen välisen vedenjakaja-alueen vedet padottiin Vienanmeren-Itämeren kanavan rakennustöiden yhteydessä. Sen johdosta entinen Uikujärvi ja useat pienemmät järvet sen ympäristöstä yhdistyivät yhdeksi isoksi järveksi. Vedenpinnan nousun vuoksi useita kyliä (muun muassa Koikinitsa, Tikonitsa, Haapajärvi, Vuosmosalmi ja Uikujärvi) jäi vedenpinnan alapuolelle. Järven pinta-ala ennen patoamista oli 766 km².

title: Uikujärvi (kunta)

text: {{Country data {{{1}}}

title: Uikujärvi (kunta)

text: Valdain kunnan pinta-ala on 3778 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Karhumäen piirin Poventsan ja Tsolmuisen kuntiin, lännessä Segežan piirin Segežan ja Papinkosken kuntiin, pohjoisessa Vojatšun ja Idelin kuntiin sekä idässä Belomorskin piirin Suman kuntaan ja Arkangelin alueeseen.[4]

title: Vojatšu

text: Kunta sijaitsee Äänisen ja Vienanmeren vedenjakajan matalimmassa kohdassa Uikujärven alangolla. Suurimmat järvet ovat Uikujärvi, Ontajoen tekojärvi, Voitskoje, Šobozero ja Selgozero. Jokia ovat Ala-Uikujoki, Ontajoki (ven. "Onda") ja Šoba. Hyötykaivannaisiin kuuluvat amfiboliitti, kulta, hiekka ja sora.

title: Uikujärvi (kunta)

text: Luokka:Segežan piirin kunnat Luokka:Segežan piirin asutut paikat

title: Uikujärvi (kunta)

text: | flaglink/core | variant = | size = | name = | altlink =national rugby union team | altvar =rugby union}}). Petrozavodsk: Galana. 2013. Retrieved 30.9.2013. line feed character in |language= at position 23 (help); Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Segežan piiri

text: Segežan piiri () on kunnallishallinnollinen alue Karjalan tasavallassa Äänisen ja Vienanmeren välisellä kannaksella, suuren Uikujärven ympäristössä.

title: Papinkoski

text: Seutu kuuluu Vienanmeren ja Äänisen vedenjakajalla sijaitsevaan Uikujärven alankoon. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Ontajoki (ven. "Onda"), Sekehenjoki ("Segeža"), Karbozerka, Pezega, Voivanets, Kjagma, Propast, Gagoi, Batajev, Lisja, Vožema, Juga, Kjamenka, Sjurežnoi, Medveži, Uroksa, Zapadnyi ja Nei. Järviä ovat Uikujärvi, Segozerskoje, Lintujärvi ("Lindozero"), Urosjärvi ("Urosozero"), Kjamenitskoje, Telekino, Noruslambi, Rigozero, Babje, Panozero, Velikoje, Kiirasjärvi ("Kirasozero"), Karbozero, Sjurežskoje, Voldjärvi ("Voldozero"), Kärkijärvi ("Kjargozero"), Hargo, Kjagmozero, Tšuralambi, Sjavnozero, Varbozero ja Palvozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maametallit, graniitti, gneissigraniitti, hiekka, sora ja turve. Kärkijärven itäpuolella sijaitsee Kamenitskin rauhoitusalue.

title: Uikujärvi (järvi)

text: Uikujärven pinta-ala on 1 285 km² ja sen pinta on 89 metriä meren pinnan yläpuolella. Uikujärvellä on pituutta noin 70 kilometriä ja leveyttä noin 24 kilometriä. Saaria on yhteensä 529, joiden yhteispinta-ala on 126 km². Uikujärven pääaltaasta työntyy etelään kaksi suurta lahtea. Uikujärveen laskevista joista suurimmat ovat kaakosta tuleva Ylä-Uikujoki sekä lännestä Seesjärvestä tuleva Sekehenjoki ja Ontajärvestä tuleva Ontajoki. Uikujärvi laskee Ala-Uikujokea pitkin Vienanmeren Äänislahteen Sorokan kohdalla.


query: Milloin Fallout pelisarja alkoi?

title: Fallout

text: Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game julkaistiin vuonna 1997 ja seuraavana vuonna Interplay julkaisi jatko-osan Fallout 2. Se oli laajempi kuin edeltäjänsä ja käytti samaa pelimoottoria. Black Isle Studios, joka oli kehittänyt ensimmäisen, mainittiin ensimmäistä kertaa kehittäjänä, koska vasta vuonna 1998 se otti nimensä käyttöön.[1] Black Islen alkuperäistä Fallout 3:a, joka tunnetaan nykyään vain koodinimellään ”Van Buren”, alettiin tehdä heti Fallout 2:n jälkeen, mutta projekti keskeytettiin pian Black Islen hajotessa. ”Van Buren” oli projektin päättyessä miltei täysin valmis julkaisua varten. Sittemmin verkkoon on vuotanut useita variaatioita keskeneräisestä, mutta silti täysin pelattavasta kehitysversiosta.

title: Fallout

text: Maaliskuussa 2001 julkaistiin Micro Fortén kehittämä Fallout Tactics: Brotherhood of Steel. Se oli kolmas Fallout-maailmaan sijoittuva peli, muttei ollut edeltäjiensä tavoin roolipeli, vaikka käyttikin samanlaista hahmonkehitystä ja muita roolipelielementtejä. Pääpaino oli taisteluissa. Tammikuussa 2004 julkaistu toimintaroolipeli Fallout: Brotherhood of Steel oli neljäs Fallout-peli ja sarjassa ensimmäinen, joka ilmestyi ainoastaan konsoleille.

title: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel

text: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel (myös Fallout Tactics) on "Fallout"-pelisarjaan pohjautuva postapokalyptinen, taktinen roolipeli. Pelin kehitti Micro Forté ja julkaisi 14 Degrees East. "Fallout Tactics" julkaistiin Microsoft Windowsille 15. maaliskuuta 2001. Pelissä pelataan kuvitteellisessa Brotherhood of Steel ryhmässä sen joutuessa mukaan epätoivoiseen sotaan. Vaikka peli sijoittuu tuttuun "Fallout"-pelien ydinsodan turmelemaan maailmaan, se ei liity tai jatka millään tavalla sarjan aiempien osien, ""- ja "Fallout 2" -pelien tarinaa.

title: Fallout Shelter

text: Fallout Shelter on Bethesda Softworksin julkaisema hiekkalaatikkopeli, joka julkaistiin vuonna 2015 iOS- ja Android-laitteille. Pelimaailma sijoittuu "Fallout"-pelisarjasta tuttuun ydinsodan jälkeiseen post-apokalyptiseen maailmaan. Pelin tarkoituksena on rakentaa oma holvi () ja hankkia sinne asukkaita (). Asukkaiden saaminen mahdollistaa erilaisten tilojen rakentamisen holviin ja myös holvin ulkopuolisen maailman tutkimisen. Holvia tulee myös puolustaa hyökkäyksiä vastaan.

title: Fallout 3

text: Fallout 3 oli alkujaan Black Isle Studiosin, Interplay Entertainmentin omistama työn alla oleva projekti, jonka työstämisnimenä oli Van Buren. Interplay Entertainment meni vararikkoon ja sulki Black Isle Studiosin, ennen kuin peli olisi valmistunut. Lisenssi pelin tekemiseen myytiin 1175000 dollarilla Bethesda Softworksille, joka etupäässä tunnetaan The Elder Scrolls -pelisarjasta. Bethesdan Fallout 3:a aloitettiin työstää tyhjästä käyttämättä Van Burenin koodeja tai mitään muutakaan materiaalia, jonka Black Isle Studios oli tehnyt. Pelattavissa oleva teknologiademo keskeytetystä projektista julkaistiin yleisölle toukokuussa 2007.

title: Fallout 2

text: Fallout 2 on Black Isle Studiosin kehittämä ja Interplay Entertainmentin vuonna julkaisema "Fallout"-tietokoneroolipelisarjan videopeli.

title: Fallout

text: Dogmeat on koira, joka toimii peleissä pelaajan apurina. Dogmeat esiintyy Fallout: New Vegasia lukuun ottamatta kaikissa pääsarjan peleissä, joskin Fallout 2:ssa se on mukana pääsiäismunana. Dogmeat on rodultaan australiankarjakoira ja sillä on heterokromia, mutta Fallout 4:ssä se on saksanpaimenkoira.

title: Van Buren (Fallout 3)

text: Van Buren oli työnimi, jota käytettiin Black Isle Studiosin kehitteillä olleesta videopelistä, jonka oli tarkoitus jatkaa "Fallout"-pelisarjaa ja olla jatko-osa "Fallout 2":lle. Pelin kehittäminen lopetettiin 8. joulukuuta 2003, kun Interplay Entertainment lakkautti Black Isle Studiosin ja irtisanoi pelin kehittäjätiimin. Vuonna 2004 Bethesda Softworks lisensoi Interplayltä oikeudet julkaista ja kehittää "Fallout"-sarjan pelejä, ja myöhemmin vuonna 2007 Bethesda osti sarjan kaikki oikeudet Interplayltä. Bethesdan kehittämä "Fallout 3" julkaistiin 28. lokakuuta 2008, ja se eroaa huomattavasti alkuperäisestä Black Islen suunnitelmasta. Osa "Van Burenin" suunnitelmista sisällytettiin vuonna 2010 julkaistuun "", jonka kehityksessä oli mukana paljon entisiä Black Isle Studiosin työntekijöitä.

title: Fallout

text: Fallout 4 on Bethesda Softworksin vuonna 2015 julkaisema peli. Peli on samankaltainen kolmannesta tai ensimmäisestä persoonasta kuvattu peli kuin Fallout 3 ja Fallout: New Vegas.

title: Fallout: Brotherhood of Steel

text: Fallout: Brotherhood of Steel (lyhyemmin BoS) on Interplayn julkaisema ja kehittämä toimintaroolipeli. Peli julkaistiin Xboxille ja PlayStation 2:lle 13. tammikuuta 2004. "BoS" on neljäs Fallout-pelisarjan peli ja ensimmäinen, joka julkaistiin ainoastaan konsoleille. Pelissä seurataan Brotherhood of Steel -järjestön tulokkaan seikkailuja. Yleisesti ottaen peli ei ole kovin suosittu "Fallout"-konkareiden keskuudessa.

title: Fallout

text: Fallout 3 julkaistiin 28. lokakuuta 2008. Lokakuussa 2010 Bethesda julkaisi Fallout: New Vegasin, jonka kehitti Black Islen entisistä työntekijöistä koostuva Obsidian Enterntainment. Marraskuussa 2015 julkaistiin Fallout 4 ja kolme vuotta myöhemmin sarjan uusin peli Fallout 76, joka sisältää ainoastaan verkkomoninpelin eikä lainkaan yksinpelimahdollisuutta.

title: Ydinsota

text: Tietokonepelin keinoin ydinsotaa käsittelevät strategiapeli "DEFCON" ja "Fallout"-pelisarja.

title: Ron Perlman

text: Elokuvien ja televisiosarjojen lisäksi Perlman on tehnyt äänirooleja videopeleihin ja animaatiosarjoihin, joista kenties tunnetuimmat animaatioroolit ovat olleet Savinaama ("Batman") ja Slade ("Teen Titans"). Videopeleistä hänen kenties tunnetuin roolinsa on "Halo 2"- ja "Halo 3" -pelien Lord Hood sekä "Fallout"-pelisarjan kertoja.

title: Taktinen roolipeli

text:
Taktinen roolipeli tai strateginen roolipeli on yksi videopelien lajityypeistä. Se yhdistelee elementtejä perinteisistä tietokoneroolipeleistä ja strategiapeleistä. Japanissa, jossa genre on suositumpi kuin länsimaissa, se tunnetaan nimellä ”simulaatioroolipeli” (SRPG).
Länsimaissa verrattavia pelejä on julkaistu X-COM, Jagged Alliance ja Fallout-pelisarjoissa.

title: Fallout 3

text: Bethesda Softworks ilmoitti aikovansa alkamaan työstämään Fallout 3:a heinäkuussa 2004, mutta ensisijainen kehittäminen ei alkanut ennen kuin The Elder Scrolls IV: Oblivion ja tämän lisäosat sekä muut ekstrat olivat valmistuneet. Bethesda Softworks päätti tehdä Fallout 3:sta samantyylisen sarjan kahden aiemman osan kanssa, keskittymällä ei-lineaariseen pelaamiseen, hyvään tarinaan ja mustaan huumoriin. Bethesda päätti tehdä pelistä aikuisille tarkoitetun, jotta tämä voisi sisältää samanlaista materiaalia kuin sarjan aiemmissa kahdessa osassa olevia aikuismaisia aihepiirejä, väkivaltaa ja turmeltuneisuutta, joka on tyypillistä Fallout-pelisarjassa. He päättivät myös karttaa omaperäisiä piloja, joita oli sarjan aiemmissa osissa, ja jotka heidän mielestään rikkoivat vaikutelman siitä, että Fallout-pelien maailma on todellinen. Fallout 3 käyttää samaa Gamebryo-pelimoottoria kuin The Elder Scrolls IV: Oblivion.

title: Bethesda Softworks

text: Bethesda tunnetaan parhaiten "Fallout"- ja "The Elder Scrolls" -pelisarjoistaan, tosin "Falloutin" oikeudet se osti itselleen talousvaikeuksista kärsivältä Interplaylta.

title: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel

text: Vaikkakaan peli ei erityisemmin saanut samanlaista ylistystä kuin pelisarjan edeltäjät, sai "Fallout Tactics" yleensä suotuisia arvosanoja arvosteluissa. Päivitetty taistelujärjestelmä ja parannellut grafiikat saivat hyvää palautetta. Suurimmat kritiikit "Fallout Tactics" sai sen lineaarisuudesta ja taistelupainotteisuudestaan verrattuna pelisarjan aiempiin osiin.

title: Fallout

text: Talousvaikeuksiin päätynyt Interplay myi heinäkuussa 2004 Bethesda Softworksille oikeudet tuottaa Fallout 3, varauksilla ostaa Fallout 4 ja Fallout 5. Interplay säilytti vielä oikeudet Falloutin online-peleihin. 8. huhtikuuta lähtien Bethesda on omistanut täyden Fallout-lisenssin, Interplayn säilyttäessä oikeudet vielä Fallout MMOG:iin.

title: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel

text: Taisteleminen Fallout Tacticsessa on mutkikkaampaa kuin sarjan aiemmissa kahdessa osassa. Toisin kuin niissä, joissa käytettiin yksilöllistä vuoropohjaista taistelujärjestelmää, niin Fallout Tacticsessa käytetään kolmea erilaista taistelutapaa: CTB-järjestelmää (Continuous Turn-Based), ITB-järjestelmää (Individual Turn-Based) ja STB-järjestelmää (Squad Turn-Based). CTB:ssä jokainen saa toimia samaan aikaan, ja toimintapisteet (action points) palautuvat sitä nopeammin, mitä suuremman agilityn hahmo omistaa. ITB on järjestelmä, jota käytetään normaalisti Fallout-pelisarjan aiemmissa osissa, eli jokainen tekee omalla vuorollaan toimintansa. STB taas on muunnos ITB:stä; omalla vuorollaan annetaan käskyt koko ryhmälle eikä yksittäin. Pelin taistelujärjestelmät sisältävät myös muita erilaisia toimintoja, kuten hahmon asenteen vaihtaminen (kuinka hahmo toimii eri tilanteissa) ja hahmon asennon vaihtaminen, esimerkiksi hahmon voi käskeä menemään makuulleen tai kyykkyyn.

title: Fallout

text: Fallout 3 julkaistiin vuonna 2008 kehittäjänään Bethesda Softworks, joka lisensoi oikeudet Fallout-pelisarjaan vuonna 2004. Peli poikkeaa sarjan aikaisemmista osista huomattavasti, sillä isometrisen kuvakulman sijaan peli on kuvattu ensimmäisestä tai kolmannesta persoonasta. Se sijoittuu Yhdysvaltojen pääkaupunkiin, Washingtoniin.

title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout – Project Brazil" on yksi "Fallout: New Vegasin" suosituimmista modeista. Siitä on yritetty tehdä mahdollisimman samankaltainen kuin ensimmäisestä "Fallout"-pelistä.

title: Fallout

text: SPECIAL on hahmonluonti- ja statistiikkajärjestelmä. Special on akronyymi Fallout-pelien hahmojen seitsemästä ominaisuudesta: Strength (voima), Perception (havaintokyky), Endurance (kestävyys), Charisma (karisma), Intelligence (älykkyys), Agility (notkeus/ketteryys) ja Luck (onni). Special pohjautuu paljon GURPS:iin, joka alun perin oli tarkoitettu olemaan peleissä käytetty hahmonluontijärjestelmä. Kumminkin GURPS:ista luovuttiin, sillä Interplayn tekemä sopimus GURPS:in kehittäjän Steve Jacksonin kanssa antoi hänelle luvan vaikuttaa ensimmäisen pelin sisältöön, eikä hän hyväksynyt sen suunnittelua (eli pelin erittäin väkivaltaista olemusta), jonka seurauksena pelin pääsuunnittelija Tim Cain päätti kehittää SPECIAL-järjestelmän. Sitä on tähän asti käytetty seuraavissa Fallout-peleissä: Fallout, Fallout 2, Fallout Tactics: Brotherhood of Steel, Fallout 3, Fallout: New Vegas, Fallout 4 ja Fallout 76. Fallout-pelien ulkopuolella muunneltua SPECIAL-järjestelmää on käytetty muun muassa Lionheart: Legacy of the Crusader -pelissä ja muutamassa muussa videopelissä.

title: Fallout

text: Fallout: Brotherhood of Steel (lyhyemmin BoS) on Interplayn ainoastaan konsoleille vuonna 2004 julkaisema Fallout-peli. Pelin päätehtävänä on löytää Brotherhood of Steelin kadoksissa olevat paladiinit. BoS sijoittuu kolmeen eri paikkaan: Carbonin kyliin, Losiin ja Vaultiin. BoS:ssa ei ole NPC-tovereita, jotka auttavat taisteluissa, toisin kuin kaikissa muissa Fallout-sarjan peleissä. Myös muita erilaisuuksia löytyy muihin Fallout-sarjan peleihin verrattuna. BoS:ssä musiikkina toimii eri heavy metal -yhtyeitä, kuten Slipknot ja Killswitch Engage, kun taas sarjan aiemmissa osissa kuultiin muun muassa The Ink Spotsin ja Louis Armstrongin musiikkia. Fallout: Brotherhood of Steel on viimeinen Interplayn julkaisema Fallout-peli.

text: Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game (lyhyesti Fallout) on Interplayn kehittämä vuonna julkaistu "Fallout"-sarjan tietokoneroolipeli.

title: Fallout: New Vegas

text: Fallout: New Vegas on vuonna 2010 ilmestynyt toimintaroolipeli, joka on osa "Fallout"-pelisarjaa. Pelin on kehittänyt Obsidian Entertainment, joka koostuu osittain entisestä Black Isle Studiosista, joka kehitti muun muassa sarjan aiemmat pelit "" ja "Fallout 2". Peli ilmestyi 19. lokakuuta 2010 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Pelin ensimmäinen traileri julkaistiin 4. helmikuuta 2010. "New Vegas" ei ole suora jatko-osa "Fallout 3:"lle, vaikka sijoittuukin samaan pelimaailmaan ja sisältää runsaasti yhtäläisyyksiä. Peli käyttää pieniä muutoksia lukuun ottamatta täysin samaa pelimoottoria kuin edeltäjänsä.

title: Fallout

text: Fallout: A Post Nuclear Role Playing Game ja Fallout 2 ovat roolipelejä, kun taas Fallout Tactics: Brotherhood of Steel on strategiapeli, jossa on roolipelielementtejä. Myös Fallout-sarjan kolmas osa, Fallout 3, on kahden ensimmäisen osan lajityypistä poiketen toimintaroolipeli. Varsinainen pelimaailma on kuvattu sarjan varhaisemmissa peleissä isometrisestä 3/4-perspektiivistä, mutta Fallout 3 esitteli uuden ensimmäisestä tai kolmannesta persoonasta kuvatun maailman. Kaikille peleille on kuitenkin yhteistä se, että pelaaja valitsee valmiista hahmoista mieleisensä tai voi halutessaan luoda kokonaan uuden hahmon. Hahmonluonnissa pelaajalla on mahdollisuus valita useita erilaisia taitoja, kykyjä ja ominaisuuksia, joilla jokaisella on oma merkityksensä. Hahmon valinta vaikuttaa tavallaan myös pelin kulkuun. Esimerkiksi älykäs elektroniikka- ja tietokonehahmo osaa korjata käden käänteessä elektronisia laitteita sekä käyttää tietokoneita. Karismaattinen sankari hyvillä puhe- ja kaupankäyntitaidoilla voi puolestaan helposti puhua ihmisiä ympäri ja ostaa tavaraa halvemmalla.

title: Fallout 4

text: Fallout 4 on Bethesda Game Studiosin kehittämä avoimen maailman roolipeli, joka on osa "Fallout"-pelisarjaa. Bethesda Softworks julkaisi sen marraskuussa 2015 PlayStation 4:lle, Xbox Onelle ja Microsoft Windowsille. Joulukuussa 2017 julkaistiin pelin virtuaalitodellisuutta hyödyntävä versio HTC Vive -laitteelle. "Fallout 4" on pääsarjan viides osa ja kahdeksas kaiken kaikkiaan.

title: Fallout

text: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel (lyhyemmin Fallout Tactics) on 14 Degrees Eastin vuonna 2001 julkaisema kolmas Fallout-sarjan peli ja poikkeaa aiemmista Fallouteista huomattavasti pelityypiltään. Vaikka SPECIAL-järjestelmä on mukana ja muun muassa perkit ja traitit on implementoitu, Fallout Tactics on enemmän taktinen, Jagged Alliancen kaltainen peli, jossa tehtävien ratkaisemisen ja roolipelaamisen sijasta keskitytään vain ja ainoastaan taisteluun. Kuvakulma on aiempien osien tavoin isometrinen.

title: Interplay Entertainment

text: Heinäkuussa 2004 Interplay oli lähellä konkurssia ja vielä samassa kuussa se myi oikeudet Bethesda Softworksille "Fallout 3" -tavaramerkkiin sekä option kahteen seuraavaan "Fallout"-peliin, säilyttäen oikeudet "Fallout"-online-peleihin itsellään. Huhtikuussa 2007 Bethesda omistaa täyden "Fallout"-lisenssin Interplayn omistaessa ainoastaan oikeudet "Fallout"-MMOG:hen.

title: Fallout 4

text: Pelaaminen on samankaltaista kuin pelisarjan kahdessa edellisessä osassa, "Fallout 3":ssa ja "issa", sisältäen kolmannen ja ensimmäisen persoonan kuvakulman vaihtelun mahdollisuuden.

title: Fallout Tactics: Brotherhood of Steel

text:
Toisin kuin aiemmissa "Fallout"-pelisarjan peleissä, Fallout Tacticsessa painottaa taktista taistelua ja strategiaa. Pelaaja ei voi keskustella NPC:den kanssa, mutta voi edelleen käydä kauppaa tai pelata uhkapeliä näiden kanssa. Kaupunkien tai kylien sijaan Fallout Tacticsessa keskitytään Brotherhoodin bunkkereihin ja tehtäviin. Bunkkerit toimivat Brotherhoodin keskipisteinä, joissa pelaaja voi halutessaan käyttää muun muassa majoitusmestareiden, mekaanikkojen ja lääkäreiden palveluita. Onnistuneiden tehtävien hahmot vierailevat bunkkereissa ajoittain.
Pelaajan saatua bunkkerin kenraalilta tehtävän, pelaaja voi ryhmänsä kanssa lähteä matkaan alueelle, jossa tehtävä suoritetaan. Alueet, joissa tehtäviä tehdään, ovat yleensä kaupunkeja, mutta myös tehtaisiin, armeijan leireihin tai Vaulteihin kohdistuvia tehtäviä löytyy pelistä. Pelaajan saapuessa määränpäähänsä, hänelle annetaan kartta, johon on merkitty eri kohteita ja muistiinpanoja.


query: Milloin Keisari Hirohito hallitsi Japania?

title: Hirohito

text: Keisari Hirohito (, 29. huhtikuuta 1901 Tokio – 7. tammikuuta 1989 Tokio) oli Japanin 124. keisari, joka hallitsi Japania vuosina 1926–1989.[1] Hirohiton valtakausi on Japania hallinneiden keisareiden pisin. Hirohiton valtakautta kutsutaan Shōwa-kaudeksi, ja samaa Shōwa-nimeä (昭和天皇) käytetään myös kirjoitettaessa Hirohitosta keisarina. Länsimaissa hänet tunnetaan kuitenkin syntymänimellään.

title: Hirohito

text: Keisari Meiji uskoi vastuun Hirohiton opettamisesta Venäjän sodan sankarille, kenraali Nogille, vuonna 1908. Nogin opetusmalli perustui tiukkaan sotilaskuriin, jossa bushido, zen ja kungfutselaisuus olivat tärkeässä osassa. Hirohiton isoisän, keisari Meijin kuoltua 1912 tulevan keisarin elämä muuttui suuresti. Entiselle opetusministerille ja Tokion keisarillisen yliopiston presidentille Hamao Aratalle annettiin vastuu Hirohiton opettamisesta. Vain hieman sen jälkeen, kun Hirohito oli aloittanut uudessa opissaan, Nogi suoritti junshin eli seurasi keisari Meijiä kuolemaan tekemällä itsemurhan.

title: Tokion pommitukset

text: Japanin keisarillinen palatsi sijaitsi tuhoutuneen alueen lähellä, ja keisari Hirohito vieraili vaurioituneella alueella pommituksen jälkeen. Sen on sanottu vaikuttaneen keisarin haluun solmia rauha, mutta vielä heinäkuussa 1945 hän ei hyväksynyt Potsdamin julistuksen mukaista antautumista. Muun muassa Tokion liikekeskus "Ginza" kärsi erittäin pahoja vaurioita.

title: Akihito

text: Akihito (, s. 23. joulukuuta 1933) on Japanin 125. ja nykyinen keisari. Akihito on keisari Hirohiton ja keisarinna Nagakon viides lapsi ja vanhin poika.

title: Praemium Imperiale

text:
Praemium Imperiale (koko nimeltään World Culture Prize in Memory of His Imperial Highness Prince Takamatsu, jap. 高松宮殿下記念世界文化賞, Takamatsu no miya denka kinen sekai bunka-shō) on ”taiteiden Nobeleiksikin” kutsuttu Japanin keisariperheen perustama kulttuuripalkintojen ryhmä. Palkinnot myöntää Japanin taideseura vuosittain viiden eri taiteenalan edustajalle heidän elämäntyöstään.
Palkinnon arvo on noin 15 miljoonaa Japanin jeniä.
Palkinnon nimi tulee edesmenneen Japanin keisarisuvun prinssin Takamatsun mukaan joka oli keisari Hirohiton nuorin veli. Palkinnon myöntää nykyään prinssi Hitachi joka on keisari Akihiton nuorin veli

title: Japanin keisari

text: 1930-luvulle tultaessa Japanin hallitus koostui suurelta osin fasistityyppisistä sotilasjohtajista, jotka käyttivät keisarin jumalallisuusajatusta imperiumin laajentamispyrkimyksiin. Toisessa maailmansodassa keisari oli symboli, jonka puolesta sotilaat lähetettiin taistelemaan ja kuolemaan. Keisari Hirohito itse pysytteli taka-alalla, ja hänen roolistaan sodassa on kiistelty. Japanin antauduttua Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman olisi halunnut Hirohiton sotasyyllisyysoikeuteen, mutta miehityshallinnon johtaja Douglas MacArthur kannatti keisari-instituution säilyttämistä, koska se edusti jatkuvuutta ja yhtenäisyyttä Japanissa. Keisarius säilyi, mutta siitä tuli puhtaasti seremoniallinen instituutio. Naisilta oli poistettu mahdollisuus nousta hallitsevaksi keisarinnaksi preussilaismallisella vuoden 1889 perustuslailla, ja tämä este säilyi myös perustuslaissa, jonka Yhdysvaltain miehityshallinto saneli hyväksyttäväksi voimaan 1947.

title: Nagako

text: Nagako (; 6. maaliskuuta 1903 Tokio – 16. kesäkuuta 2000 Tokio) oli Japanin keisari Hirohiton vaimo vuosina 1924–1989 sekä Japanin keisarinna vuosina 1926–1989, miehensä kuolemaan asti. Nagako sai kuolemansa jälkeen uuden nimen keisarinna Kōjun (). Nagako ja Hirohito olivat Japanin historian pitkäaikaisin keisaripari, sillä heidän avioliittonsa kesti lähes 65 vuotta.

title: Yone Minagawa

text: Minagawasta tuli Japanin vanhin jo huhtikuussa 2005. Hänen elinaikanaan Japanissa oli vallassa neljä eri keisaria: Meiji, Yoshihito, Hirohito ja Akihito. Hän kuoli elokuussa 2007, jolloin maailman vanhimmaksi ihmiseksi nousi Edna Parker.

title: Hirohito

text: Douglas MacArthur ja keisari Hirohito Ronald ja Nancy Reagan sekä keisari Hirohito (äärimmäisenä oikealla) Tokiossa 9. marraskuuta 1983 Hirohiton mausoleumi

title: Gyokuon-hōsō

text: Hirohiton puhe oli luultavasti ensimmäinen kerta, kun Japanin keisari puhui (joskin levyn kautta) suoraan kansalleen. Puhe tehtiin muodollisella, jokseenkin arkaaisella vanhan keisarillisen hovin käyttämällä japanilla. Lisäksi Hirohiton puhe ei suorasti viitannut antautumiseen lainkaan, vaan siinä ilmoitettiin keisarin ohjanneen hallitusta hyväksymään täysin Potsdamin julistuksen ehdot. Tämä aiheutti sekaannusta kuuntelijoissa, joista monet eivät olleet varmoja oliko Japani antautunut vai kannustiko Hirohito heitä vastustamaan vihollisen hyökkäystä. Radiolähetyksen huono äänenlaatu ja liiallisen muodollinen hovikieli lisäsivät hämäännystä.

title: Hirohito

text: Hirohito kasvatettiin tuon ajan keisarillisen perinteen mukaisesti erillään perheestään. Nuoren Hirohiton ja hänen veljensä Yasuhiton (prinssi Chichibu) kasvatuksesta vastasi kreivi Kawamura Sumiyoshi. Alle kolmen viikon ikäisenä Hirohito lähetettiin hovista Satsuman lääniin osaksi kreivi Kawamuran perhettä. Kawamura oli vakinaisesta palveluksesta jo eläkkeelle jäänyt vara-amiraali. Valitsemalla Kawamuran Hirohiton opettajaksi keisarihovi halusi kouluttaa tulevan keisarin modernien hallitsijoiden tapaan sotilaaksi. Kawamura kuoli 67-vuotiaana 1904 Venäjän–Japanin sodan ollessa kiivaimmillaan, ja kolmevuotias Hirohito palasi veljensä kanssa takaisin hovin kasvatettavaksi Kōson palatsiin Tokion lähelle.

title: Fumimaro Konoe

text: Japanin ilmoitettua antautumisestaan 15. elokuuta 1945 muodostettiin 17. elokuuta 1945 uusi Naruhiko Higashikunin johtama hallitus, jonka varapääministeriksi tuli Konoe. Konoen tehtäväksi tuli suunnitella Japanin perustuslakiin tarvittavia muutoksia, jotta demokraattiset ajatukset saataisiin juurrutettua Japaniin. Konoen tehtävänä oli myös avustaa keisari Hirohitoa Japanin demokratisoimisprosessissa.

title: Talviolympialaiset 1972

text: Vuoden 1972 talviolympialaiset pidettiin Sapporossa, Japanissa 3.–13. helmikuuta vuonna 1972. Kisat avasi Japanin keisari Hirohito, olympiatulen sytytti Hideki Takada ja urheilijoiden valan vannoi pikaluistelija Keiichi Suzuki.[1]

title: Heisei-kausi

text: Heisei-kausi () on Japanissa tällä hetkellä meneillään oleva aikakausi ("gengō"). Heisei-kausi alkoi ja sitä edeltänyt Shōwa-kausi päättyi 8. tammikuuta 1989 keisari Hirohiton kuoltua. Uudeksi keisariksi nousi hänen poikansa Akihito, jonka valtakauden ensimmäinen vuosi vastaa Heisein vuotta 1. Samalla edesmenneelle keisarille annettiin postuumi nimi "Shōwa".

title: Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset

text: Jatkuvat tappiot veivät siihen, että rauhanpuolueen kannatus kasvoi keväästä lähtien . Entinen pääministeri Konoe ehdotti keisarille rauhaa helmikuussa 1945. Tämä hylkäsi ajatuksen ehkä siksi, että uskoi Japanin voittoon. Pääministeri Suzuki jatkoi sotaa, mutta koetti myös etsiä tietä rauhalle. Maltilliset pelkäsivät haukkojen sotilaskaappausta. Japani tunnusteli jo kesällä rauhaa, muttei halunnut antautua ehdoitta. Suzukin hallitus piti rauhaa yhtenä vaihtoehtona, muttei halunnut keisaria pois maan johdosta. Toisaalta Japanin sotaministeri ja monet isänmaalliset kannattivat yhä viivytystaistelua. Se tulisi päättymään Japanin tappioon. Mutta silloin Japani ei antautuisi kunniattomalla tavalla. Liittoutuneet uhkasivat Potsdamissa Japania ja sen armeijaa tuholla, mutteivät maininneet atomipommia. Länsimaiden lehdistö vaati Hirohitoa vastuuseen. Toisaalta liittoutuneiden hallitukset eivät suoraan vaatineet keisarikunnan lakkauttamista. Japanin täytyi antautua ehdoitta, koska Potsdamissa ei sanottu keisarin asemasta mitään, mutta vaadittiin ehdotonta antautumista, Japani jatkoi sotaansa.

title: Naruhito

text: Naruhito (, s. 23. helmikuuta 1960 Tokio) on Japanin kruununprinssi. Hän on keisari Akihiton ja keisarinna Michikon vanhin poika. Hänestä tuli Japanin kruununperillinen virallisesti 23. helmikuuta 1991, jonkin aikaa keisari Hirohiton kuoleman jälkeen. Lapsena hänen nimensä oli prinssi Hiro ().

title: Amaterasu

text: Muinaisen tarinan mukaan ensimmäinen Japanin keisari Jimmu polveutui suoraan Amaterasun lapsenlapsesta Ninigi-no-Mikotosta. Niinpä japanilaiset uskoivat keisarin olevan jumalaista syntyperää. Vuonna 1945 keisari Hirohito joutui liittoutuneiden painostuksesta antamaan julistuksen, jossa ilmaisi ettei keisari ollut "akitsumikami" (現御神), minkä miehitysvalta hyväksyi vaatimanaan jumalallisuuden hylkäämisenä, mutta siitä merkitsikö tämä todella "arahitogami" (現人神) -käsitteen ja jumalallisen syntyperän hylkäämistä on oltu monta mieltä.

title: Miehitetty Japani

text:
2. syyskuuta Japani antautui muodollisesti ja allekirjoitti Japanin antautumissopimuksen (). Kenraali MacArthurin oli periaatteessa tarkoitus vastata liittoutuneiden asettamalle neuvontakomissiolle, mutta käytännössä hän teki kaiken itse. Hänen ensimmäinen prioriteettinsa oli rakentaa ruoanjakelujärjestelmä, sillä hallituksen romahdettua ja tärkeimpien kaupunkien tuhouduttua pommituksissa lähes koko maa näki nälkää.
Kun ruokahuolto oli aloitettu, MacArthur ryhtyi hankkimaan keisari Hirohiton luottamusta. Miehet tapasivat ensimmäisen kerran 28. syyskuuta – heistä otettu valokuva on yksi Japanin historian kuuluisimmista. Moni oli järkyttynyt MacArthurin käytettyä tavallista univormuaan juhlapuvun sijaan tavatessaan keisarin; MacArthur saattoi tehdä tämän tarkoituksella, kertoakseen mielipiteensä keisarin tulevasta asemasta (Guillain, 1981). Muiden liittoutuneiden johtajien vaatiessa Hirohiton tuomitsemista sotarikollisena MacArthur vastusti näitä vaatimuksia, sanoen mahdollisen oikeudenkäynnin olevan äärettömän epäsuosittu japanilaisten keskuudessa.

title: Hirohito

text: Hirohito johti Japanin toiseen maailmansotaan pääministerinään Hideki Tōjō.[2] Japani liittoutui sodassa Italian ja Saksan kanssa ja liittyi näin akselivaltoihin.[3][4] Japani taisteli Tyynellämerellä ja valloitti Intian saaristoa. Japanista tuli Tyynenmeren valtias, lukuun ottamatta Yhdysvaltain hallussaan pitämiä alueita. Jopa Australiassa pelättiin keisarillisen Japanin armeijan hyökkäystä vuonna 1941. Hirohito halusi kuitenkin hallita koko Tyynenmeren aluetta, ja koska osa sen alueista oli Yhdysvaltain hallussa, Japani hyökkäsi vuonna 1941 Yhdysvaltoihin näyttääkseen vahvuutensa ja ilmaistakseen tällä tavalla olevansa Tyynenmeren herra. Hirohito ja Tōjō luultavasti ajattelivat Yhdysvaltain perääntyvän hyökkäyksen jälkeen ja vetävän joukkonsa pois Tyynenmeren alueelta. Japani teki joulukuussa 1941 tuhoisan iskun Yhdysvaltain meritukikohtaan Pearl Harboriin. Useita sotilaita kuoli ja laivoja upposi. Yhdysvallat julisti sodan Japanille, ja Japanin liittolainen Saksa julisti sodan Yhdysvalloille. Saksasta ei kuitenkaan ollut tuolloin konkreettista apua Japanille. Yhdysvaltain joukot sotivat pitkään Japanin armeijaa vastaan Tyynellämerellä. Elokuussa 1945 Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin, Hiroshimaan ja Nagasakiin. Useita Hirohiton kenraaleja sekä myös pääministeri Tōjō teloitettiin sodan jälkeen sotarikoksista syytettyinä, mutta Hirohito kuitenkin säästyi. Kolmen alkuperäisen akselivallan johtajista vain Hirohito pysyi yhä vallassa sodan jälkeen.[5]

title: Shōwa-kausi

text: Vuosia 1926–1945, Hirohiton valtaannoususta toisen maailmansodan loppuun jatkunutta ajanjaksoa, kutsutaan "varhaiseksi Shōwa-kaudeksi". Tätä ajanjaksoa leimasivat totalitarismi, Japanin aggressio Itä-Aasiassa, muun muassa Kiinassa, sekä Japanin tappio toisessa maailmansodassa. Varhaiselle Shōwa-kaudelle ajoittui myös 1930-luvun lama, jonka vaikutukset olivat erityisen vakavat myös Japanissa. "Myöhemmällä Shōwa-kaudella" 1945–1989 Japani oli perustuslaillinen monarkia eikä keisarilla enää ollut aikaisempaa jumalallista asemaa. Sodan jälkeiset vuodet olivat Japanissa suurta nousukautta.

title: Gyokuon-hōsō

text: Gyokuon-hōsō (, ”jalokiviääninen lähetys”) oli radiolähetys, jossa Japanin keisari Hirohito luki ääneen Keisarillisen asetuksen sodan päättämiseksi (). Keisari julisti asetuksessa japanilaisille, että Japanin hallitus oli hyväksynyt Potsdamin julistuksen, joka vaati Japanin armeijalta ehdotonta antautumista toisen maailmansodan lopussa. Puhe lähetettiin 15. elokuuta vuonna 1945 keskipäivällä Japanin aikaa Okinawan taistelun, atomipommien pudottamisen ja Neuvostoliiton sodanjulistuksen jälkeen.

title: Teimei

text: Keisari Taishōn kuoleman jälkeen 25. joulukuuta 1926 Sadakon titteliksi tuli leskikeisarinna (皇太后 "Kōtaigō") ("edellisen keisarin leski"). Hän vastusti avoimesti Japanin osallistumista toiseen maailmansotaan, mikä saattoi aiheuttaa riitaa hänen poikansa Hirohiton kanssa. Vuodesta 1943 Sadako työskenteli kulissien takana kolmannen poikansa prinssi Takamatsun kanssa syöstäkseen pääministeri Hideki Tōjōn vallasta.

title: Miehitetty Japani

text: Japani antautui liittoutuneille 14. elokuuta 1945 keisari Hirohiton hyväksyttyä Potsdamin julistuksen ehdot. Seuraavana päivänä Hirohito julisti Japanin antautuneeksi radiossa, ja päivästä tuli V-J-päivä ("Victory over Japan Day"). Potsdamissa Yhdysvaltojen presidentti Harry Truman, Ison-Britannian pääministeri Clement Attlee ja Neuvostoliiton diktaattori Josif Stalin olivat sopineet Japanin keisarikunnan miehityksen menettelytavoista. Neuvostoliitto olisi vastuussa Pohjois-Koreasta, Sahalinista sekä Kurilleista, kun taas Yhdysvallat ja Britannia vastaisivat Japanista, Etelä-Koreasta ja Japanin jäljellä olevista alueista Oseaniassa.

title: William Edwards Deming

text: Vuonna 1960 Japanin pääministeri Nobusuke Kishi palkitsi keisari Hirohiton ohjeistamana tohtori Demingin Japanin 2. luokan Order of the Sacred Treasures -mitalilla. Mitalin myöntämisasiankirjassa tunnustetaan Demingin vaikutus Japanin teollisuuden uudelleensyntymiseen ja sen nousuun maailmanmenestykseen.

title: Keisarillisen Japanin armeija

text: Käsitykseen bushidosta oli sidottuna myös valtava, jopa uskonnollinen kunnioitus keisaria kohtaan. Vaikka valtaa käytännössä pitivätkin keisarin alapuolella olleet byrokraatit, ja keisari oli lähinnä keulakuva, nähtiin hänet silti jumalallisena olentona. Teoriassa keisari oli armeijan ylikomentaja, mutta käytännössä teki, kuten hallitus ”pyysi” häntä tekemään. KJA:n aikana sillä oli vain kaksi ylikomentajaa – keisarit Taishō (Yoshihito) ja Shōwa (Hirohito). Keisari käytti armeijan ylikomentajan univormua ja osallistui kaikkiin KJA:n seremonioihin. Keisaria tervehdittiin armeijan ylikomentajana.

title: Indokiinan sota

text: 9. maaliskuuta 1945 Japanin keisari Hirohito julisti Vietnamin, Laosin ja Kambodžan itsenäisiksi valtioiksi. Tämän teon oli tarkoitus saada kyseisiltä mailta lähinnä poliittista tukea Japanille, joka jatkoi taistelua Liittoutuneita vastaan elokuuhun 1945 asti. Laos oli eräiden johtajiensa julistuksen mukaan ollut tyytyväinen Ranskan siirtomaana ja vastusti Japanin itsenäisyysjulistusta. Sekin itsenäistyi 8. huhtikuuta 1945. Näiden maiden itsenäistyminen oli mahdollista, koska Ranskan sotilaallista voimaa ei ollut paikalla.

title: Hirohito

text: Hirohiton valtakausi alkoi käytännössä jo 1921, kun hän seurasi henkisesti sairaalloista isäänsä keisari Yoshihitoa Japanin sijaishallitsijaksi. Hirohiton valtakauden alussa sotilaiden valta Japanin hallinnossa kasvoi, ja Japanin jo Meiji-kaudella aloittama Japanin vahvistaminen ulkoisia vihollisia vastaan sai lisää kannatusta politiikassa.

title: Toinen maailmansota

text: Japanin antautuminen liittoutuneille johti Yhdysvaltain miehityshallintoon. Japanin yhteiskunta oli ensimmäiset miehitysvuodet sekasorron tilassa ja pommitetuissa kaupungeissa vallitsi kodittomuus ja elintarvikkeiden pula. Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman nimitti kenraali Douglas MacArthurin Japanin miehityshallinnon ylipäälliköksi ja SCAP-valvontakomission komentajaksi johtamaan maan demokratisoitumista ja aseistariisuntaa. Miehitykseen osallistui yhdysvaltalaisten lisäksi myös kansainvälisiä joukkoja Brittiläisestä kansainyhteisöstä. Vuonna 1952 Japanista tuli suvereeni valtio, mutta Okinawa oli Yhdysvaltain hallussa vuoteen 1972 asti ja saarella on toiminut nykypäivään asti yhdysvaltalainen sotilastukikohta. Alueluovutuksissa Japani menetti 1900-luvun alussa valtaamansa Korean Yhdysvalloille ja Neuvostoliitolle, Taiwanin saaren Kiinalle, Etelä-Sahalinin ja Kurillit Neuvostoliitolle ja Ryūkyūsaaret Yhdysvalloille, mutta viimeksi mainitut annettiin takaisin Japanille Okinawan miehityksen päätyttyä. Mantšukuossa, Koreassa ja Taiwanissa asuneet japanilaiset karkotettiin kotimaahansa. MacArthur jätti keisari Hirohiton ja keisarillisen perheen sotarikosoikeudenkäyntien ulkopuolelle saadakseen symbolin Japanin kansan yhtenäisyydelle. Keisarin virasta tuli seremoniallinen instituutio ja keisarikultin purkamiseksi Hirohiton oli ilmoitettava kansalle, ettei hän ollut jumalallista alkuperää. Sotatappio oli suunnattoman kansallisen häpeän ja syvän nöyryytyksen aihe japanilaisille, joilla oli ikivanhoista kansanperinteistä juontuva vahva kunniantunto. Yhdysvallat aloitti Japanin modernisoimisen ja länsimaalaistamisen, joka kulminoitui pasifistiseen vuoden 1947 perustuslakiin. Sen mukaan Japani on parlamentaarinen demokratia ja ihmisoikeuksia noudattava oikeusvaltio. Perustuslain yhdeksännessä artiklassa varmistettiin Japanin demilitarisointi kieltämällä Japanilta sodankäynti kaikissa poliittisissa ja sotilaallisissa selkkauksissa sekä asevoimien ylläpito. Maassa myös annettiin naisille äänioikeus, hajotettiin zaibatsuiksi kutsutut konglomeraatit ja toimeenpantiin maa- ja koulutusreformit. 1950-luvulla Japani koki ilmiömäisen talouskasvun yhdeksi maailman teknologisesti kehittyneimmistä maista ja johtavista talousmahdeista.

title: Hirohito

text: Hirohito pysyi Japanin keisarina aina kuolemaansa asti, vuoteen 1989. Toisen maailmansodan jälkeen Japanin kansa ei enää kuitenkaan pitänyt keisaria jumalallisena olentona kuten ennen, sillä Hirohito ei onnistunut estämään atomipommien pudottamista Nagasakiin ja Hiroshimaan. Hirohiton kuoltua vuonna 1989 hänen pojastaan Akihitosta tuli Japanin uusi keisari.

title: Japani

text: Japani on perustuslaillinen monarkia. Japanin perustuslaki määrittelee seremoniallisena keulakuvana toimivan Japanin keisarin ”valtion ja kansan yhtenäisyyden symboliksi”, eikä hänellä ole toisen maailmansodan jälkeen ollut juuri lainkaan poliittista valtaa. Käytännössä keisari toimii Japanin valtionpäämiehen tavoin diplomaattisissa tilaisuuksissa. Nykyinen ja 125. keisari on Akihito, joka nousi valtaistuimelle isänsä Hirohiton kuoltua vuonna 1989. Todellinen poliittinen valta on Japanin pääministerillä ja kansan valitsemalla parlamentilla.[11]


query: Mitä shakti tarkoittaa?

title: Shakti (hindulaisuus)

text: Shakti on hindulaisuudessa naispuolisen jumalallisen energian käsite. Lähes jokaisella hindulaisuuden jumalalla on oma shaktinsa, joka juontaa juurensa Purushan ja Prakritin käsitteestä: miespuolinen Prakriti on aine, ruumis, ja kaikki fyysinen, kun taas Purusha on henki, sielu ja kaiken energia. Yleistäen voidaan käyttää esimerkkinä sähköllä toimivaa konetta: shakti on virtalähde, jota ilman kone ei toimi. Tämän ansiosta hindujumaluuksia palvotaan lähes aina perheineen, koska ilman shaktia jumala on voimaton, ja ilman jumalia shaktikaan ei voi toimia.

title: Operaatio Shakti

text: Operaatio Shakti, koodinimeltään Pokhran-II oli Intian toukokuussa 1998 suorittama ydinkoesarja, jossa se kokeili ydinasettaan.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Devi - Äiti jumala, kosminen feminiininen energia-aspekti. Sama kuin Shakti.

title: Shakti (hindulaisuus)

text: Shaktismi on hindulaisuuden kolmanneksi suurin haara vaishnaviittien ja shaiviittien jälkeen. Sen edustajat palvovat shaktia itseään eli Devin (Suuren Jumalattaren) eri ilmenemismuotoja. Suositumpia näistä ovat tuhon ja suojeluksen jumalatar Kali, vaurauden jumalatar Lakshmi eri inkarnaatioineen (mm. Radha), viisauden ja musiikin jumalatar Sarasvati, sotaisa neitsytjumalatar Durga ja tämän lempeämpi, äidillinen muoto Parvati.

title: Sadhu

text: Sadhut jaetaan kahteen lahkoon: Shivaa palvoviin ja Vishnua palvoviin. Jotkut sadhut palvovat jumalatar Shaktia. Naispuolisia sadhuja kutsutaan nimityksellä "sadhvi".

title: Astangajooga

text: "Prāṇa" tarkoittaa kehon omaa elinvoimaa. Sitä pidetään myös Shaktin ilmentymänä. Prāṇayāmassa (hengityksen hallinta) opiskellaan ja harjoitellaan hengittämistä, kunnes sen hallitsemisen kautta opitaan hallitsemaan myös mieltä. Ennen varsinaisiin hengitysharjoituksiin siirtymistä on kuitenkin suositeltavaa pysytellä kolmannessa haarassa ja oppia rytmittämään asanat hengityksen mukaisesti.

title: Operaatio Shakti

text: Operaatio Shaktin eli Pokhran-II:n kokeet tehtiin Luoteis-Intiassa Rajasthanin osavaltiossa Tharin autiomaassa Pokhranin alueella. Tarkemmin kokeet tehtiin hylätyn Malkan kylän lähellä 6 km asutusta 1200 asukkaan Khetolain kylästä koilliseen ja 10 km etelään Loharkista 27.0716 astetta N 71.7612 astetta W 2,8 km päässä vuoden 1974 kokeen paikasta.

title: Viisas Elämä

text: Viisas Elämä -kustantamon Klassikko-sarja esittelee maailmankirjallisuuden tunnettuja teoksia. Viisas elämä -sarjaan kuuluu elämäntaidon ja henkisen kasvun oppaita, jotka ammentavat muun muassa buddhalaisesta viisaudesta. Shakti-kirjat on sarja, jossa julkaistaan nykyromaaneja.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Bhavani - Elämän antaja, luovan energian lähde, Shaktin tai Devin villi, hurja aspekti.

title: Parvati

text: Parvati on hindulaisuudessa esiintyvä jumalatar ja Devin ilmentymä, joka on tuhon jumalan Shivan vaimo ja norsupäisen viisauden jumalan Ganeshan, sekä sodan jumalan Skandan äiti. Parvati on Shivan shakti, eli Shivan kosminen feminiinen energia. Hän on siis puhtaan voiman, valon ja energian ruumiillistuma. Parvati symboloi hedelmällisyyttä, avio-onnea, puolisolle omistautumista, askettisuutta ja voimaa. Jotkut yhteisöt pitävät Parvatia Vishnun siskona. "Parvata" sana tarkoittaa vuorta. Parvati on siis vuorien tyttö, jonka isä oli vuorien hallitsija.

title: Bhairava

text: Kala Bhairavan temppeleitä löytyy myös ympäri Shakti Peethasioita. Sanotaan että, Shiva antoi jokaisen 52. Shakti Peethasin vartioinnin yhdelle Bhairavalle. Siellä sanotaankin olevan 52 Bhairavan hahmoa, joita pidetään Shivan itsensä ilmentyminä.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Vishnumaya - Vasudevan shakti, Feminiininen aspekti.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Shakti - Jumalan feminiininen voima. Pyhä äiti.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Mahakali - Kalin ylistysmuoto. Myös Adi Shakti eli universumin alkuvoima.

title: Intia

text: Intia on kieltäytynyt liittymästä ydinkoekieltosopimukseen ja ydinsulkusopimukseen painostuksesta huolimatta. Se teki ensimmäisen ydinkokeensa "hymyilevä Buddha" 18. toukokuuta 1974. Toinen koesarja ("Shakti" tai Pokhran-II) toukokuussa 1998 johti kansainväliseen boikottiin ja asevientikieltoon.

title: Kuusikanta

text: Hindulaisuudessa tähti käsitetään yleensä kahden kolmion muodostamaksi harmoniseksi kokonaisuudeksi. Nämä komponentit symboloivat ihmisen asemaa taivaan ja maan välissä. Alaspäin osoittava kolmio merkitsee Shaktia, ylöspäin osoittava Shivaa, ja kolmiot yhdessä kuvaavat maailman luomista. Kahden kolmion muodostamaa kokonaisuutta kutsutaan myös Shanmukhaksi, joka tarkoittaa kuusikasvoista – nimi viittaa Shivan ja Shaktin jälkeläiseen, kuusikasvoiseen sodanjumala Karttikeyaan. Symbolilla on suuri merkitys hindulaisessa mytologiassa.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Mahesvari - Shivan Shaktina eli femiinisenä luovana voimana toimiva jumalatar.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Adi Shakti - Universumin alkuvoima ja jumalatarvoima. Pyhä Äiti. Myös Mahakali.

title: Grameen Bank

text: Grameen-perheeseen kuuluu nykyisin pankin lisäksi muita yrityksiä. Grameen on myös alkanut varustaa kyliä sellaisella tietotekniikalla, jonka käyttö ei välttämättä vaadi lukutaitoa. Energia-alan yritys Grameen Shakti on levittänyt mm. aurinkopaneelien avulla sähköistämistä Bangladeshissa. Grameen Shakti on saanut vuoden 2007 Right Livelihood -palkinnon.

title: Luettelo hindulaisista jumaluuksista

text: Tridevi - Lakshmin, Parvatin ja Sarasvatin yhdistynyt hahmo on Vishnun, Shivan ja Brahman shakti.

title: Shakti (yhtye)

text: Shakti oli akustinen yhtye, joka yhdisteli intialaista ja jazzmusiikkia. Sitä pidetään yhtenä ensimmäisistä maailmanmusiikkiyhtyeistä. Shaktissa soittivat brittiläinen kitaristi John McLaughlin ja viulisti Lakshminarayana Shankar, tablisti Zakir Hussain, R. Raghavan (mridangam) ja T. H. Vinayakaram (ghatam). Yhtye perustettiin 1970-luvun alkupuolella, mutta aktiivisimmillaan se toimi vuosina 1975–1977.

title: Thar

text: Intia on suorittanut autiomaalla kaksi ydinkoetta: vuonna 1974 Hymyilevä Buddha ja 1998 Operaatio Shakti.

title: Shakti

text: Shakti voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

title: Tantra

text: Normaaliolosuhteissa kundalinin ajatellaan olevan unessa, mutta sen herättämiseen tähdätään monilla joogamenetelmillä. Tämän voiman aktivoiduttua joogi menettää tietoisuutensa ulkomaailmasta kokonaan ja saavutetaan yksilön sulautuminen kosmiseen tietoisuuteen. Kundalini shakti kulkee chakrojen läpi ylös päälaelle jossa se saavuttaa Shivan. Näiden prinsiippien yhtyminen johtaa harmonian palaamiseen ja shakti täyttyy jumalallisella autuuden nektarilla. Tapahtuu laya eli ilmiömaailman dissoluutio; ulkoinen maailma katoaa ja palaa alkutilaansa kundalinin noustessa ylös. Shakti palaa kuitenkin takaisin samaa reittiä kyllästettynä autuuden nektarilla. Chakrat täyttyvät nektarilla ja joogi saavuttaa ekstaasin koko kehossaan. Näin saavutetaan kehollinen autuus sekä valaistuminen.

title: Hymyilevä Buddha

text: Tämän jälkeen Intia pidättyi muista ydinkokeista vuoden 1998 Operaatio Shaktiin asti. Mutta kulissien takana Intian tiedemiehet kehittelivät armeijalle ydinasetta edelleen.

title: Gaudiya Vaishnavismi

text: Shakti jakautuu kolmeen pääkategoriaan, nimittäin antaranga eli sisäinen, bahiranga eli ulkoinen, ja tatastha eli näiden välille sijoittunut. Ensimmäinen viittaa Korkeimman omaan asuinsijaan, toinen aineelliseen maailmaan, kolmas maailmaa kansoittaviin jiva-atmaneihin, eläviin olentoihin. "Shakti-shaktimatayor abhedah", sanotaan - shakti ja tämän lähde eivät eroa toisistaan, kuten kuumuus ja valo eivät eroa tulesta; nämä totuudet ovat samanaikaisesti sekä yhtä että erillisiä toisistaan.

title: Intian joukkotuhoaseet

text: Vuonna 1998 Intian hindujen äärikansallismielisen BJP-puolueen vetämä hallitus päätti kokeilla ydinaseitaan. Koesarjaa kutsuttiin nimellä Operaatio Shakti – "Voima". Kokeet suoritettiin Pohkranissa maan pohjoisosassa, 150 km:n päässä Pakistanin rajalta.

title: Operaatio Shakti

text: 11. maaliskuuta 1998 tehdyt ydinkokeet:

title: Operaatio Shakti

text: Intia teki Pokhranissa varmasti ydinkokeita 11. maaliskuuta, 13. päivän koe oli joko epäonnistuminen tai hämäystä.

title: Gaudiya Vaishnavismi

text: Sri Chaitanyan opettama filosofia tunnetaan nimellä achintya-bheda-abheda-tattva, totuus käsityskyvyn ylittävän korkeimman samanaikaisesta ykseydestä ja erillisyydestä kaiken olevan kanssa. Sri Chaitanyan koulukunta tuo teoriaa esittäessään mukaan ajatuksen shaktista ja shaktimanista, eli energiasta ja tämän lähteestä. Kaikki oleva nähdään Korkeimman shaktin ilmentymänä.


query: Mikä on Tukholman pinta-ala?

title: Tukholma

text: Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta,[4] joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044.[5] Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti.[6] Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59km², josta maata on 187,16km² ja vesialueita 27,44km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71km², muita sisävesialueita on 4,46km² ja merialueita 7,27km².[7] Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58km² peltoa,[8] ja ajankohdan maapinta-ala oli 188km².[9]

title: Skånen lääni

text: Skånen lääni on pinta-alaltaan Ruotsin kymmenenneksi suurin, mutta väestöltään kolmanneksi suurin Tukholman läänin ja Länsi-Götanmaan läänin jälkeen. Läänin väestötiheys on yli 100 asukasta neliökilometriä kohti verrattuna koko Ruotsin noin 20 asukkaaseen neliökilometriä kohti. Noin 90 % läänin yli 1,2 miljoonasta asukkaasta asuu taajamissa. Kunnista Hässleholm on pinta-alaltaan suurin ja Kristianstadin kunnassa puolestaan on eniten taajamia koko Ruotsissa, 26 kappaletta. Sundsvallin kunnassa on yhtä monta taajamaa, kaikissa muissa kunnissa vähemmän.

title: Djurgården

text: Djurgården on vuonna 1926 perustettu Ruotsin pääkaupungin, Tukholman, kaupunginosa sekä puistoalue. Se sijaitsee Östermalmin kaupunginosa-alueella kaupungin keskustassa. Kaupunginosa on pinta-alaltaan 4,62 neliökilometriä, josta maa-alaa on 2,79 neliökilometriä. Asukkaita siellä on noin 830. Djurgården sijaitsee suurimmaksi osaksi saarella, jota myös yleisesti kutsutaan nimellä Djurgården, mutta jonka virallinen nimi on Valdemarsön.

title: Mälarhöjden

text: Mälarhöjden on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), Mälaren-järven rannalla, ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hägerstenin, Västertorpin, Fruängenin ja Bredängin kaupunginosat. Lisäksi sillä on vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Mälarhöjdenin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1926. Nykyisin siellä on asukkaita noin 4 000, ja se on pinta-alaltaan 1,42 neliökilometrin suuruinen.

title: Midsommarkransen

text: Midsommarkransenissa asuu noin 8 080 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 0,98 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan avattiin Tukholman metron asema 5. huhtikuuta 1964. Se kuuluu metron punaiseen linjaan, ja oli valmistuttuaan Tukholman 54. metroasema. Asema sijaitsee noin 17 metriä maanpinnan alapuolella.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Tukholma

text: 1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki. Sen suojaksi rakennettiin 1200-luvulla muurit.[16] Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanhakaupunki", ruots. Gamla stan.[17] Stadsholmenin pinta-ala oli alun perin 24 hehtaaria.[17]

title: Tukholman historia

text: 1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki, ja sen suojaksi rakennettiin tuolloin muurit. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanha kaupunki", ruots. Gamla Stan. Stadsholmenin nykyinen pinta-ala on kaksinkertainen alkuperäiseen saareen verrattuna.

title: Hässelby villastad

text: Hässelby villastad on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Länsi-Tukholman (ruots. "Västerort") alueella aivan Tukholman läntisimmällä laidalla ja kuuluu Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Hässelby strandin, Hässelby gårdin, Vinstan ja Kälvestan kaupunginosat sekä Järfällan kunta. Lisäksi sillä on vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Hässelby villastad on Tukholman läntisin ja pinta-alaltaan suurin kaupunginosa. Vuonna 2005 siellä oli 17 136 asukasta.

title: Solna

text: Solnan kunta sijaitsee Tukholman keskustasta luoteeseen ja kuuluu Suur-Tukholman suurkaupunkialueeseen. Pinta-alaltaan se on Ruotsin kolmanneksi pienin kunta. Pienestä koosta ja suuresta väkiluvusta johtuen kunnan alueella ei ole lainkaan maalaismaisemaa. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Solnan rakennetuilla alueilla on esikaupunkimainen luonne, mutta siellä on myös suuria puistoja, kuten Hagaparken.

title: Norrtäljen kunta

text: Norrtäljen kunta on Tukholman läänin suurin ja kattaa melkein kolmanneksen läänin pinta-alasta. Vuonna 1863 Ruotsissa perustettiin nykyaikainen kunnallishallinto, ja kunnan alueella sijaitsi Norrtäljen kaupungin lisäksi 25 maalaiskuntaa. Vuonna 1914 rautatiepaikka Rimbosta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta, joka kuului samannimiseen maalaiskuntaan.

title: Ruotsi

text: Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa.[1] Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla.[2] Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Tukholma

text: Tukholma on jaettu kaupunginosiin (stadsdel) vuodesta 1904 lähtien. Vuonna 2006 kaupungissa oli 117 kaupunginosaa, joista 21 sijaitsee kantakaupungissa, 44 Länsi-Tukholmassa ja 52 Etelä-Tukholmassa. Kaupunginosat vaihtelevat pinta-alaltaan 758 hehtaarin suuruisesta Hässelby villastadista kuuden hehtaarin kokoiseen Riddarholmeniin.

title: Lambarön

text: Lambarön on saari Tukholman kunnassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se sijaitsee Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueella, Västerortissa eli Tukholman läntisessä osassa. Saari on pinta-alaltaan 0,24 neliökilometrin suuruinen. Vuonna 2005 saarella asui yhteensä 35 ihmistä.

title: Liljeholmen

text: Liljeholmen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin eteläisellä puoliskolla. Se kuuluu hallinnollisesti Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on pinta-alaltaan 1,70 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 4 200 asukasta.

title: Hammarbyhöjden

text: Vuonna 2004 Hammarbyhöjdenissä asui 7 978 ihmistä, ja sen pinta-ala on 1,18 neliökilometriä. Aiemmin Nackan kuntaan kuulunut kaupunginosa liitettiin Tukholman kaupunkiin 1. tammikuuta 1930.

title: Stadsholmen

text: Saari on keskeisin osa Tukholman vanhaakaupunkia. Vanhastakaupungista suurin osa sijaitsee Stadsholmenilla. Sen naapurisaaria ovat pohjoisessa, Norrströmin puolella Strömsborg ja Helgeandsholmen ja lännessä Riddarfjärdenin puolella Riddarholmen. Saaren pinta-ala on noin 33 hehtaaria ja sillä on rantaviivaa noin 2,2 kilometriä. Useat sillat yhdistävät Stadsholmenin muihin saariin ja manner-Tukholmaan.

title: Ruotsin historialliset pääalueet

text: Götanmaa on asukasluvultaan selvästi suurin ja siellä asuu lähes puolet Ruotsin väestöstä. Sveanmaalla on vähemmän asukkaita (siitä huolimatta siellä on maan pääkaupunki Tukholma), mutta pinta-alaltaan Sveanmaa ja Götanmaa ovat melko samansuuruiset. Myös keskimääräisessä väentiheydessä ei ole suurta eroa. Norlannissa asuu vain 12 % Ruotsin väestöstä, mutta se kattaa 59 % Ruotsin pinta-alasta, joten väentiheys jää paljon alhaisemmaksi kuin eteläisemmissä Götanmaalla ja Sveanmaalla.

title: Skärholmen

text: Skärholmen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu Skärholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Sätran ja Vårbergin kaupunginosat, sekä Huddingen ja Ekerön kunnat. Skärholmen muodostettiin vuonna 1963, ja se on pinta-alaltaan 1,89 neliökilometrin suuruinen. Asukkaita kaupunginosassa on noin 7 600. Vuoden 2004 lopussa 41 prosentilla sen asukkaista oli ulkomaalainen tausta.

title: Tyresön kunta

text: Tyresö sijaitsee Suur-Tukholman alueella Itämeren rannalla Tukholmasta kaakkoon. Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin kahdenkymmenen pienimmän joukossa, mutta väestötiheydeltään kahdenkymmenen tiheimmin asutun joukossa. Suurin osa Tyresön asuinalueista kuuluu Tukholman taajamaan.

title: Tukholman lääni

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa sekä 1970-luvun kuntauudistuksessa Tukholman läänissä tehtiin paljon kuntaliitoksia, ja lääniin jäi 23 kuntaa. Kaikkien kuntaliitosten jälkeen uusissa kunnissa ei kuitenkaan oltu tyytyväisiä, joten vuonna 1983 Salemin kunta erotettiin Botkyrkan kunnasta ja Vaxholmin kunta jaettiin kahtia, jolloin muodostui uudelleen Österåkerin kunta. Nykvarnin kunta erotettiin omaksi kunnakseen Södertäljen kunnasta vielä vuonna 1998. Näiden jakamisten jälkeen Tukholman läänissä on nykyisin 26 kuntaa. Monet läänin kunnista ovat Ruotsin mittapuulla pinta-alaltaan pieniä, mutta asukkaita niissä on paljon. Norrtäljen kunta on pinta-alaltaan ylivoimaisesti suurin ja kattaa melkein kolmanneksen läänistä.

title: Reimersholme

text: Reimersholme on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista sekä saarista. Se sijaitsee kaupungin keskustan alueella, Långholmenin vieressä, ja kuuluu hallinnollisesti Södermalmin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on muodostettu vuonna 1926. Siellä asuu noin 2250 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 0,16 neliökilometrin suuruinen.

title: Huddingen kunta

text: Kunta sijaitsee aivan Tukholman eteläpuolella, ja asukasluvultaan se onkin läänin toiseksi suurin kunta heti Tukholman jälkeen. Vaikka kunnassa on paljon asukkaita, niin sen pinta-alasta yli puolet on silti rakentamatonta aluetta, kuten metsiä ja järviä.

title: Södra Hammarbyhamnen

text: Södra Hammarbyhamnen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Södermalmin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustan tuntumassa, Hammarby Sjö -järven itäisellä puolella. Vuonna 2004 siellä oli asukkaita 6 057. Pinta-alaltaan kaupunginosa on 1,20 neliökilometrin suuruinen.

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Årstaviken

text: Årstaviken on Mälarenjärven itäosassa sijaitseva lahti Tukholmassa. Lahti sijaitsee Södermalmin, Liljeholmenin ja Årstan kaupunginosissa. Lahti alkaa Liljeholmin sillalta ja loppuu Hammarbyn kanavaan. Årstaviken on leveimmillään 625 metriä leveä. Lahden pinta-ala on 105 hehtaaria ja sen keskisyvyys on 7–9 metriä.

title: Tukholma

text: Tukholman kunnan alueella sijaitsee seitsemän eri luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat 6,9% kaupungin kokonaispinta-alasta ja 12,7% kaupungin viheralueista. Suurimpia näistä alueista ovat Flatenin luonnonsuojelualue kunnan kaakkoisosassa (pinta-ala 760 ha) ja Hanstan luonnonsuojelualue (280 ha), jotka ovat osa suurempaa Järvafältin suojelualuetta. Osa alueista kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan.[67]

title: Ängsön kansallispuisto

text: Ängsön kansallispuisto on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Roslagenissa Tukholman saariston pohjoisosassa Tukholman läänissä ja kuuluu Norrtäljen kuntaan. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1909 ja sitä laajennettiin vuonna 1988. Se on pinta-alaltaan 195 hehtaaria.

title: Västberga

text: Västberga on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa rajoittuu Hägerstensåseniin, Midsommarkranseniin, Liljeholmeniin, Östbergaan ja Solbergaan. Vuonna 2004 Västbergan väkiluku oli 3 611. Kaupunginosan pinta-ala on 2,03 km². Västbergan alueella sijaitsee paljon teollisuutta, jota alettiin harjoittaa alueella 1920-luvulla. Ensimmäisenä alueelle asettui ASEA.