query: Onko Käärmeimuri -romaani absurdi?

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri on kielellisesti runsas, absurdi ja mystinen kertomus maailmasta, jossa ihmiset ja jumalat vaihtavat jatkuvasti muotoaan: he kuolevat ja syntyvät, murhaavat toisiaan tai heittäytyvät itse kuolemaan vain ruumiillistuakseen uudestaan eri henkilöksi eri tilanteisiin. Kuoleman lisäksi läsnä ovat huumeet, sadismi, masokismi, jumalat ja olemassaolon filosofinen pohdinta maailmassa, jossa väkivaltaan, sukupuolitoimintoihin ja tappamiseen on niin turruttu, että asiat tapahtuvat usein kuin ohimennen.

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri () on venäläiskirjailija Jegor Radovin (1962–2009) kokeellinen postmoderni romaani [1][2]. Alkuperäisteos valmistui vuonna 1989 ja julkaistiin Venäjällä vuonna 1992[3]. Suomessa Käärmeimuri julkaistiin vuonna 1993 Jukka Mallisen suomentamana[1]. Jegor Radov kuuluu venäläisiin postmodernisteihin[2], joskaan Käärmeimurin Radov ei omien sanojensa mukaan katsonut edustavan perinteistä postmodernismia. [4].

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri tarjoaa runsaasti aineksia dystooppiseen luentaan niin kielellisesti kuin sisällöllisesti. Teoksen yleistunnelma on arvaamattomine väkivallantekoineen kaoottinen ja painajaismainen, mitä vahvistaa Radovin tyylillisesti tempoileva ja räiskähtelevä kieli. Julmistakin teoista kirjoitetaan lyhyesti ja kliinisesti todeten, dynaamista toimintaa kuvataan hitaasti ja absurdin yksityiskohtaisesti, asiohin viitataan kasvottomalla, byrokraattisella käsitteistöllä ja kerrontaan pudotellaan silkan absurdeja ilmauksia. Tyylin ja sisällön ristiriitaisuus tekee teoksessa näkyväksi kielen roolin vallankäytön välineenä, mikä on dystopioille tyypillistä.[5]

title: Absurdi

text: Absurdi (, epäsointuinen, sorahteleva) tarkoittaa järjetöntä, järjenvastaista, mahdotonta tai mieletöntä. Sana voi viitata muun muassa seuraaviin asioihin:

title: Dyynien daami

text: Dyynien daami ("Suna no onna") on Hiroshi Teshigaharan ohjaama japanilainen elokuva vuodelta 1964. Minimalistinen, synkkä ja absurdi psykoseksuaalinen draamaelokuva perustuu Kōbō Aben romaaniin "Hiekkaa", josta kirjailija itse sovitti elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvassa näyttelevät Hiroko Ito, Kyōko Kishida ja Eiji Okada.

title: Sivullinen

text: Romaani voidaan nähdä toisen maailmansodan jälkeisen moraalityhjiön ilmentymänä ja Meursault'n tunteettomuus eksistentialistisen ahdistuksen tuloksena. Usein "Sivullinen" on yhdessä esseen ”Sisyfoksen myytti” ja näytelmän "Caligula" kanssa hahmotettu Camus’n ”absurdin filosofian” perusteet esittelevänä trilogiana.

title: Absurd

text:
Uransa alkuvaiheessa Absurdin ydinkolmikko Hendrik Möbus, Sebastian Schauseil ja Andreas Kirchner murhasivat 15-vuotiaan koulutoverinsa Sandro Beyerin, koska tämä oli juorunnut opettajille bändin satanistisista touhuista ja siitä, että Schauseil vehtasi erään oppilaan äidin kanssa.
Rangaistukseksi tuli viiden vuoden vankilatuomio, jonka aikana Absurd teki musiikkia nimellä In Ketten (Kahleissa). Vuonna 1995 bändi julkaisi demon Thuringian Pagan Madness, jonka kanteen tuli valokuva Sando Beyerin haudasta. Absurd lisäsi kansilehtiseen tekstin: ”The cover shows the grave of Sandro B. murdered by horde ABSURD on 29.04.93 AB.”

title: Kokonaisluku

text:
Koska kokonaisluvut ovat joukko-opillinen laajennus luonnollisista luvuista, perivät kokonaisluvut suuren osan luonnollisten lukujen ominaisuuksista. Kokonaislukujen ominaisuudet onkin helppo ymmärtää, kun ensin tuntee luonnollisten lukujen ominaisuudet ja rajoitteet.
Menneisyydessä vähennyslaskussa syntyi helposti tilanne, jossa vastausta ei saatu normaalilla tavalla. Vaikka erotuksella selvitetään lukujen suuruuseroa, halutaan joskus laskea erotus "nurinpäin". Jos verrataan lausekkeiden formula_10 ja formula_11 tuloksia, tulee vain jälkimmäisestä tulokseksi neljä. Edellinen lauseke yrittää vähentää kolmosesta liikaa ja vähennyslasku "epäonnistuu". Näitä lausekkeita kutsuivat muinaiset laskijat "absurdeiksi".

title: Käärmeimuri

text: . Pekka Pesosen Helsingin Sanomissa julkaistu kirja-arvio Jevgeni Popovin teoksesta Aaton aattona sekä Jegor Radovin teoksesta Käärmeimuri.

title: Absurd

text: Absurd on saksalainen Black Metal -yhtye. Yhtye perustettiin 2. tammikuuta 1992 osana black metalin toista aaltoa. Yhtyeen alkuperäiset jäsenet ovat Sebastian Schauseil, Ronald Möbus ja Hendrik Möbus.

title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Ó hEithirin toinenkin romaani, absurdin koominen "Sionnach ar mo Dhuan" on naturalistinen kuvaus Irlannin yhteiskunnan pikkumaisesta ja ilkeämielisestä puolesta. Tällä kertaa se nähdään mielisairaalasta ja sen asukkaiden elämäntarinoista käsin. Molemmat romaanit sisältävät runsaasti anekdotaalista materiaalia, jota kirjailija ei aina onnistu mukauttamaan kovin luontevaksi osaksi juonta. Ilmapiirin luomisessa hän sitten onnistuu sitäkin paremmin: varsinkin ensimmäisessä romaanissa galwaylainen miljöö on kouriintuntuvan tunnistettava.

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri koostuu fragmentaarisista kohtauksista maailmassa, jossa ihmisten elämänkulkua kontrolloidaan tarkkaan vartioidusta Kaiken Keskuksesta käsin. Teoksen maailmassa ihmisillä on ollut syntymästään saakka vasemmassa ohimossaan pieni punainen tähti, jonka kautta heille jaetaan uudelleensyntymässä aina uusia ”minä”-tuntemuksia tai personaalioita. Keskeisin henkilö on jumalista ja heidän ruumiillistumistaan syntynyt Miša Se, joka kulkee uudelleensyntymästä toiseen tehtävänään hävittää jumalallisesta järjestelmästä poispudonnut maailma ja täten pelastaa sen asukkaat ikuiselle olemassaololle. Teoksen edetessä Miša alkaa vähitellen kyseenalaistaa ajatuksen jälleensyntymisestä ja ampuu lopulta itseään keskelle punaista tähteä.

title: Harhaluuloisuushäiriö

text: Varsinaisen harhaluuloisuushäiriön tärkein oire on pysyvä harhaluulo, joka muistuttaa lähinnä päähänpinttymää eli pakkomiellettä. Häiriö on psykoottinen tila, koska mitkään vastakkaiset todistelut eivät voi horjuttaa uskoa harhaluuloon, ja havainnot tulkitaan aina tukemaan harhaluuloa. Harhaluuloisuushäiriössä harhaluulot ovat varsin erilaisia kuin skitsofreniaan liittyvät harhaluulot. Skitsofreniassa harhaluulot ovat yleensä kummallisia ja absurdeja – harhaluuloisuushäiriössä ne saattaisivat sinänsä olla jotenkin mahdollisia mutta luultavasti epätodennäköisiä. Ongelmana on etenkin se, ettei aina voida olla varmoja siitä, onko harhaluulossa perää vai ei.

title: Käärmeimuri

text: Murhia ja itsemurhia seuraa väistämättä uusi ruumiillistuminen, sillä ihmisillä on otsassaan punainen pieni tähti, joka sitoo heidät jälleensyntymisen jatkuvaan kehään. Yksilö on toisin sanoen sidottu valtaapitävän järjestelmän toimintaan ja pakotetaan osaksi sen rituaaleja. Dystopioissa esiintyy tyypillisesti rituaaleja, joissa julkisen ja yksityisen raja katoaa[6]. Punaisen tähden myötä ihmisestä tulee julkisen rituaalin sija, ja julkinen ja yksilö ikään kuin sulautuvat: "Hänellä oli ollut kuten muillakin syntymästä asti pieni punainen tähti vasemmassa ohimossaan, sillä korkeimmat voimat olivat pitäneet huolta hänen alkuperäisen olemuksensa säilymisestä vuosisatojen kierrossa [--]." (s. 20) Seuraavan lainauksen perusteella voidaan lisäksi kysyä, onko yksilöitä teoksen maailmassa lähtökohtaisesti edes olemassa: "Lapsen syntyessä sille tehdään välittömästi tämä tähti ja jonkun ’minä’ astuu siihen.” (s. 237)

title: Käärmeimuri

text: Luokka:Venäläiset romaanit Luokka:Venäjän kirjallisuus Luokka:Vuoden 1992 kirjat

title: Käärmeimuri

text: Väkivaltaan suhtaudutaan dystopialle ominaisesti joko täysin välinpitämättömästi[5] tai kieroutuneella kiinnostuksella. Erilaisia kuolemisen tai sairastamisen tapoja käsitellään mielenkiintoisina aistimuksina, sillä niitä seuraa väistämättä uudelleensyntymä. ”Nyt meillä on Keskus ja Keskuksessa on Keskusten Keskus, joka suorittaa kaiken tämän. Ja niin meidän maailmamme on olemassa ja kuolema on meille vain mielenkiintoinen arkinen tapahtuma.” (s. 237 - 238)

title: Sankarit (romaani)

text: Sankarit on Johanna Sinisalon toinen romaani, joka on julkaistu 2003. Se on Kalevala-pastissi, jossa jokainen henkilö edustaa jotakuta Kalevalan henkilöistä, ja osa lukunautintoa onkin arvuuttelu, kenestä on milloinkin kyse. Tapahtumat alkavat päähenkilön lapsuudesta vuodelta 1965 ja jatkuvat siitä nykyaikaan Sinisalon esikoisromaanista tuttuun episodimaiseen tyyliin.

title: Rainer Alander

text: Alander lähti 16-vuotiaana merille ja hän suoritti 1962 perämiestutkinnon toimien sittemmin satamaluotsina Turussa. Kirjailijanuransa Alander aloitti 1963 novellikokoelmalla "Ansiktet", jota seurasi 1964 romaani "Sandkornet". Nämä esikoisteokset olivat saaneet vaikutteensa Samuel Beckettin absurdista tuotannosta mutta myöhemmissä teoksissaan Alander siirtyi kuvaamaan realismin keinoin merimies- ja satamaelämää.

title: Tiera (romaani)

text: Kirja otettiin vastaan hyvin ja sitä onkin kuvailtu sanoin:

title: Absurd

text: Absurdin musiikki ei ole nykyään yhtä politisoitunutta kuin 1990-luvulla.

title: Adolfin linna

text: Adolfin linna () on Norman Mailerin kirjoittama romaani, joka seuraa Adolf Hitlerin lapsuutta sekä hänen vanhempiensa ja sisarustensa elämää 1800-luvun lopun Itävallassa. Romaani on pääosin kuvitteellinen, mutta se sisältää myös historiallisia hahmoja ja todellisina pidettyjen tapahtumien kuvauksia sekä kohtia, jotka perustuivat Hitlerin omiin muisteloihin lapsuudestaan ja onkin osittain uskollinen Mailerille tyypilliselle lajityypille dokumenttiromaanille. Romaani julkaistiin englanniksi vuonna 2007, ja kirjan suomensivat Kalevi Nyytäjä ja Tommi Uschanov saman vuonna. Kirjan suomalainen kustantaja on Gummerus.

title: Hannibal (romaani)

text:
Romaani on saanut teoksen lopusta huolimatta paljon myönteistä palautetta. Toinen kuuluisa kauhukirjailija Stephen King kuvasi teosta seuraavasti: "Ne jotka ovat odottaneet Thomas Harrisin uutuutta haluavat ainoastaan tietää, onko se yhtä hyvä kuin Punainen lohikäärme tai Uhrilampaat. On ilo vastata kielteisesti: ei, se ei ole yhtä hyvä. Se on parempi!"
Suomessa Helsingin Sanomien Maarit Piippoinen kuvasi teosta paikoittain kielellisen herkulliseksi.

title: Aki Kaurismäki

text: "Rikoksella ja rangaistuksella" alkanut klassikkofilmatisointien tekeminen jatkui elokuvalla "Hamlet liikemaailmassa" (1987). Elokuva perustui William Shakespearen näytelmään "Hamlet", mutta tapahtumat sijoittuvat jälleen kerran Suomen nykyaikaan. Nyt tosin absurdimmassa muodossa kuin aikaisemmin. "Hamlet liikemaailmassa" onkin jälleen kerran sukua "Calamari Unionille", mustavalkokuvausta myöten. Elokuva seuraa melko tarkasti alkuperäistekstiä. Hamletin kuuluisa Ollako vai eikö olla -monologi on sen sijaan jätetty pois.

title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Homoseksuaalisuus on tärkeä teema myös Mícheál Ó Conghailen tuotannossa. Hän on merkittävämpi Cló Iar-Chonnachta -kustantamon perustajana ja johtajana kuin kirjailijana, mutta hän on julkaissut omiakin teoksia: näytelmän "Cúigear Chonamara" ("Connemaran viisikko"), novellikokoelmat "An Fear a Phléasc" ("Mies joka räjähti") ja "An Fear nach nDéanann Gáire" ("Mies joka ei naura") sekä romaanit "Sna Fir" ("Miehissä") ja "Seachrán Jeaic Sheáin Johnny" ("Jeaic Sheáin Johnnyn harharetki"). Novelleissa on usein fantastisen absurdi, jopa borgesilainen ote. Romaani "Sna Fir" kuvaa irlantilaisia homoseksuaalipiirejä, "Seachrán Jeaic Sheáin Johnny" taas yksinäisen vanhan miehen pakkomielteenomaista ihastumista nuoreen tyttöön.

title: Gai-Jin

text: Gai-Jin on James Clavellin kirjoittama romaani, joka julkaistiin kesäkuussa 1993. Se on kronologisesti Clavellin Aasia-saagan kolmas osa, vaikka onkin julkaistu kirjoista viimeisenä. Romaani sijoittuu 20 vuotta "Tai-Panin" jälkeiseen aikaan, eli vuoteen 1862, ja kertoo Malcom Struanin edesottamuksista Japanissa. Kirjan tarina keskittyy erityisesti Japanin tuolloiseen poliittiseen tilanteeseen sekä länsimaalaisten kokemaan vastustukseen maassa. Se perustuu löyhästi Namamugin välikohtaukseen.

title: Absurd

text: Vuonna 1998 Absurdin jäsenet pääsivät ehdonalaiseen vapauteen, koska olivat tehneet rikoksena alle 18-vuotiaina. Ei mennyt kuitenkaan kauan, kun Möbus rikkoi ehdonalaissääntöjä aloittamalla Absurdin keikan natsitervehdyksellä, joka on Saksassa lailla kielletty. Möbus pakeni Yhdysvaltoihin, jossa hän lyöttäytyi yhteen valkoisten ylivaltaa ajavan National Alliance -organisaation johtajan William Luther Piercen kanssa. Vuonna 2001 Möbus kuitenkin palautettiin Saksaan, jossa hän istui vankilassa seuraavat viisi vuotta. Tämän vuoksi häntä pidettiin NSBM-piireissä poliittisena vankina.

title: Käärmeimuri

text: Dystopioille tyypillisesti Käärmeimurista on löydettävissä myös uskonnollisia elementtejä.[5] Teoksesta löytyy viittauksia paitsi Raamattuun myös itäisiin uskontoihin. Kirjassa esiintyy huddhismi-niminen uskonto, jonka tunnustajat eivät usko jälleensyntymiseen vaan Todelliseen Kuolemaan. Etenkin huddhismin kuvauksessa teoksesta voi löytää dystopialle tyypillistä satiiria[5][6], jonka kohteeksi joutuvat esimerkiksi kielen ja vallan suhde ("Tämä juuri on huddhismin tärkein rukous, keksin sen äsken. Se noudattaa uskontomme kaikkia sääntöjä: käsittämättömyys (todellinen salaperäisyys), tunnistaminen (jotkin sanat ovat käsitettäviä), ilmestymisen situatiivisuus (keksin sen äsken), alzheimer (harmaan ruunan houretta), epäitsenäisyys (muistuttaa hörlötähöö-runoja), nerokkuus (nerokasta!)" (s. 159)) sekä uskonnolliset rituaalit ja symbolit ("[--] siksi huddhismi voi käyttää absoluuttisesti mitä tahansa rituaaleja ja vaatteita, ne valitaan riippuen vuodenajasta, säästä ja huddhistien mielialasta." (s. 157 - 158))

title: V. Y. Vihdoinkin yhdessä

text:
V. Y. Vihdoinkin yhdessä on vuonna 1986 julkaistu Kari Kyrönsepän ohjaama jouluaiheinen komediaelokuva, jonka pääosassa ja Kyrönsepän ohella toisena käsikirjoittajana oli Pirkka-Pekka Petelius.
Videofirman ujo omistaja Hese kulkee mopolla kuvaamassa tilauksesta joulujuhlia videolle. Toimistonsa portailta Hese löytää nimettömän joululahjan, Hese-slipoverin, ja alkaa selvittää keneltä se on. Hän kulkee taksilla naisten ovilla. kunnes hänelle valkenee, että lahja onkin taksinkuljettaja Astalta. Lukemattomien absurdien juonenkäänteiden jälkeen hän ja Asta lopulta ehkä saavat toisensa.

title: Varjottomat

text: Romaani on hyvin sadunomainen mutta realistisesti esitetty kertomus vuoristokylästä, josta kylänvanhin sanoo, että se "on kauempana Jumalasta ja valtiosta kuin yksikään toinen kylä". Tarinan keskeinen hahmo on musta hevonen, joka "juoksi kuin raivopää läähättäen ja hirnuen aivan uskomattomalla äänellä". Tarinassa turkkilaisessa maalaiskylästä katoaa asukkaita. Kylänvanhin yrittää selvittää katoamistapauksia. Yksi kuitenkin katoaa lähtemättä mihinkään, muuttumalla saavuttamattomaksi ja olemattomaksi. Tarinassa on aineksia itämaisesta satuperinteestä, ja sen avulla kirjoittaja luo surrealistisen maailman turkkilaiseen kylään. Absurdi tarina pysyy koossa tarinan taitavalla kuljettamisella, sanavalinnoilla ja siihen kudotuilla elämänviisauksilla., vaikka yltyy välillä painajaismaiseksi kauhutarinaksi. Jos lukija hyväksyy sen, että mikään ei ole niin varmaa kuin epävarma, tarina vie hänet mukanaan. Turkkilaisen kirjallisuuden keskeinen teema, kysymys ”Kuka minä olen, kuulunko itään vai länteen”, sisältyy myös "Varjottomiin".

title: Käärmeimuri

text: Dystopialle tyypillistä on myös hierarkkisen tai sulkeutuneen yhteisön kuvaus[5]. Käärmeimurissa esiintyvät tarkoin vartioitu Keskusten Keskus, vapaa ja totalitaarinen vyöhyke sekä erilaisia, rajattua tarkoitusta varten osoitettuja tiloja, kuten Urheilun ja Fyysisten Pelien Kompleksi. Myös huumeiden käyttäjistä erotetaan ”tavalliset sunnuntaitykittäjät” sekä arvostetut ammattilaiset, jotka kilpailevat eri huumeiden käytön osa-alueilla ja joille myönnetään arvonimiä, kuten Synnynmaan Kunnianarkomaani ja Kristalliruiskun toisen asteen Kunniaristin Ritari.


query: Missä Pietari Brahe syntyi?

title: Pietari Brahe

text: Per Abrahamsson (Pietari Abrahaminpoika) Brahe nuorempi (18. helmikuuta 1602 Rydboholm, Ruotsi – 12. syyskuuta 1680 Bogesund, Ruotsi) oli ruotsalainen valtiomies, sotilas, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri, joka 1600-luvulla kehitti ja uudisti Suomea merkittävästi[1]. Brahen tunnolliselle ja taitavalle toiminnalle oli ominaista asiallisuus ja ennakkoluulottomuus alaisiaan kohtaan[2].

title: Pietari Brahen patsaat

text: Eva Ryynäsen veistämä Pietari Brahen patsas valmistui Lieksaan (entinen Brahea) 1953 ja sijoitettiin Lieksan kirkon edustalle. Patsaan jalustassa on teksti: "Pietari Brahe perusti Brahean 1653". Patsas siirrettiin Hovilan puistoon vuonna 1956.

title: Brahelinna

text: Brahelinnan rakennutti kreivi Pietari Brahe, jonka laajoihin läänityksiin Ristiina kuului. Linnakartanon rakennustöihin valmistauduttiin kevään 1646 aikana; Pietari Brahe oli ilmeisesti käynyt nykyisen Ristiinan paikalla sijainneessa Pyrhölän kylässä muutamia vuosia aiemmin, Savon-matkallaan 1639. Brahelinnaa ei rakennettu puolustuslinnaksi vaan läänin hallintopaikaksi. Ristiinan kirkkopitäjä muodostettiin vuonna 1649. Brahe-suku rahoitti myös seurakunnan kirkon rakentamista.

title: Pietari Brahe

text: Brahe säilytti näkyvän aseman Ruotsin politiikassa 1670-luvun puolelle. Tultuaan täysi-ikäiseksi kuningas Kaarle XI alkoi suosia neuvonantajina Brahea nuorempaa sukupolvea, ja ikääntynyt kreivi jäi enenevässä määrin hoitamaan tiluksiaan.[8].

title: Pietari Brahe

text: Brahelle on pystytetty patsaita useisiin Suomen kaupunkeihin.

title: Pietari Brahen patsaat

text: Yksi Takasen luonnoksista on Ateneumin kokoelmassa nimellä "Pietari Brahe ja historian henki".

title: Pietari Brahen patsaat

text: Pietari Brahen perustamassa Kuopiossa paljastettiin Olli Halosen "Pietari Brahen muistomerkki" vuonna 1985. Kiveen ja pronssiin veistetetyssä, Piispanpuistossa sijaitsevassa teoksessa lukee "Kuopion kaupungin perustaja Pietari Brahe 1602-1680". Kuopion Väinölänniemen kaupunginosassa, Väinölänniemen kaupunkipuiston naapurina Kuopionlahden suuntaan sijaitsee Brahenpuisto, jonka reunaa kulkee Brahenkatu.

title: Brahea

text: Brahea oli Pietari Brahen perustama, nykyisen Lieksan paikalla Pohjois-Karjalassa, silloisessa Käkisalmen läänissä vuosina 1653-1681 sijainnut kaupunki.

title: Pietari Brahe

text: Brahesta tuli vuonna 1640 jälleen valtaneuvos, jona hän toimi kuolemaansa saakka.[12] Drotsi Gabriel Gustavinpoika Oxenstiernan kuoltua syksyllä 1640 oli uudeksi drotsiksi kaksi ehdokasta, Gabriel Bengtinpoika Oxenstierna ja Pietari Brahe nuorempi. Brahe väitti kuningas Kustaa II Aadolfin luvanneen viran hänelle. Ruotsin valtaneuvosto suoritti suljetun lippuäänestyksen, jolloin äänet menivät ehdokkaiden kesken tasan. Valtaneuvosto antoi lopullisen ratkaisun arvalle, jonka 14-vuotias kuningatar Kristiina veti Brahen voitoksi.[8] Brahe nimitettiin drotsiksi 1641. Toimeen liittyi vuosina 1641–1660 Svean hovioikeuden presidentin virka ja vuosina 1660–1680 koko oikeuslaitoksen ylitarkastajan virka.[12]

title: Pietari Brahen patsaat

text: Walter Runeberg jätti tarjouksen Pietari Brahen patsaasta hyväksyttäväksi tammikuussa 1884. Hän vietti talven 1884-85 Kööpenhaminassa ystävänsä kuvanveistäjä Herman Wilhelm Bissenin ateljeessa, jossa muovaili Brahe-hahmon. Hän lähetti valokuvan mallista Turkuun. Patsaskomiteaan kuuluivat Gunnar Berndtson, Albert Edelfelt, Carl Gustav Estlander ja Carl Eneas Sjöstrand. Se antoi työstä lausunnon, joka ei ollut kaikissa suhteissa positiivinen. Arveltiin muun muassa, että oli vaikea arvostella luonnosta, koska sitä ei oltu tehty kipsiin. Komitean huomautukset eivät kuitenkaan vaikuttaneet Runebergiin, joka oli sitä mieltä, että hänellä oli oikeus omaan tulkintaan Pietari Brahesta.

title: Pietari Brahe

text: Brahen suku kuului Ruotsin ylhäisaateliin. Hänen isoisänsä oli Kustaa Vaasan henkilökohtainen neuvonantaja Per Brahe vanhempi (1520–1590),[7] joka sai ensimmäisenä Ruotsin valtakunnassa kreivin arvon vuonna 1561.[8] Isä Abraham Brahe oli saanut kuningas Kaarle IX:ltä valtaneuvoksen arvon. Setä Magnus Brahe ja äidinpuoleinen isoisä Nils Gyllenstierna olivat molemmat olleet valtakunnan drotseja[8] eli Ruotsin valtakunnan korkeimpia lainvalvojia. Lisäksi Pietari Brahella oli avioliittojen ja muiden sukusiteiden kautta kosketuksia useisiin muihin merkittäviin aatelissukuihin.

title: Per Brahe vanhempi

text: Brahen pojanpoika oli Pietari Brahe.

title: Pietari Brahe

text: Kun Johannes Gezelius vanhempi ehdotti Brahelle tyttärensä kihlattua, maisteri Jacob Lindemania saksan kielen professoriksi Turun akatemiaan, Brahe ilmoitti Gezeliukselle, ettei saksan opetus vastaperustetussa akatemiassa ollut kovinkaan tarpeellista ja että hyödyllisempää olisi opettaa saksalaisille ja ruotsalaisille suomea.[30] Vielä 1660-luvulla Brahe ilmoitti tukensa kaikille suomen kielen opetushankkeille Turun akatemiassa.[28]

title: Pietari Brahe

text: Brahen jo kuoltua täysi-ikäiseksi tullut kuningas Kaarle XI toteutti ison reduktion 1680-luvulla, jolloin Brahen perilliset menettivät Visingsborgin ja Kajaanin vapaaherrakunnan. Lisäksi Brahen johtaman holhoojahallituksen todettiin jälkeenpäin syyllistyneen valtionvarojen tuhlaamiseen, ja Brahen kuolinpesä joutui maksamaan korvauksia, jolloin suurin osa muustakin omaisuudesta oli myytävä.[8]

title: Pietari Brahe

text: Brahe sai aristokraattisen kasvatuksen. Brahe teki vuosina 1618–1621 ja 1623–1625 opintomatkoja Hollantiin, Ranskaan ja Saksaan. Hän opiskeli 1618 Giessenin yliopistossa ja 1623 Strasbourgin yliopistossa sekä paikallisissa ritariakatemioissa.[1] Brahe keskittyi erityisesti muihin kuin teologisiin opintoihin, mikä oli ajan tavoista poikkeavaa. Hän matkusti vielä 1624 Italiaan Padovan ja Bolognan yliopistoon täydentämään sivistystään.[9] Opiskeluaikoinaan Brahe hankki laajan kielitaidon ja eurooppalaisen sivistyksen.[8]

title: Pietari Brahe

text: Kuningas Kaarle X Kustaa kuoli yllättäen 13. helmikuuta 1660 kesken valtiopäivien. Brahen johdolla kumottiin kuninkaan testamentti, joka olisi keskittänyt vallan kuninkaan veljelle – joka oli siis Brahe vävy – ja Brahe kohosi uuden holhoojahallituksen johtoon.[8] Hän toimi tehtävässä vuoteen 1672. Uusi hallitsija Kaarle XI oli vain neljävuotias. Brahe vastusti liittoutumista katolisen Ranskan kanssa, ja Ruotsi solmi Tanskan kanssa Kööpenhaminan rauhan 27. toukokuuta 1660. Alankomaiden välittämässä rauhassa Ruotsi luovutti Trondheimin maakunnan[25] ja Bornholmin saaren takaisin Tanskalle.[26] Brahe oli 1660-luvulla drotsina holhoojahallituksen näkyvin toimija ja valtansa huipulla. Brahen valvonnassa Ruotsi neuvotteli kohtuullisin ehdoin rauhansopimukset erikseen Tanskan, Puolan ja Venäjän kanssa.[8]

title: Pietari Brahe

text: Brahe toimi Ruotsin valtakunnan politiikan ytimessä yli viidenkymmenen vuoden ajan. Valtaneuvoksena Brahe toimi vuodesta 1630 ja Ruotsin valtakunnan drotsina vuodesta 1640. Hän oli myös aikanaan Ruotsin suurimpia maanomistajia suurine läänityksineen Ruotsissa ja Suomessa.

title: Pietari Brahen patsaat

text: Pietari Brahen patsaat on omistettu kreivi, Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahelle. Neljästä patsaasta Suomessa ensimmäisenä valmistui vuonna 1888 Walter Runebergin veistämä pronssiveistos, joka on Raahessa. Sen kopio valmistui Turkuun samana vuonna. Grännassa, Ruotsissa on Börje Börjesonin tekemä Per Brahen rintakuva (1916). Lieksassa on Eva Ryynäsen (1953) ja Kajaanissa Yrjö Liipolan (1954) veistämät Pietari Brahen patsaat. Lisäksi Valtion taidemuseon kokoelmissa on Johannes Takasen veistämä "Pietari Brahe ja historian henki" vuodelta 1883.

title: Pietari Brahe

text: Brahe syntyi kreivilliseen sukuun, jonka jäsenet toimivat useissa merkittävissä tehtävissä Ruotsin hallinnossa ja sotaväessä. Brahe opiskeli nuorena laajalti Euroopan yliopistoissa, joissa hän hankki laajan sivistyksen. Opiskelujen jälkeen hän toimi Kustaa II Aadolfin palveluksessa, mutta hänen terveytensä ei kestänyt kuluttavaa sotapalvelua, ja hän siirtyi sen pakottamana siviiliin kolmekymmentävuotiaana.

title: Pietari Brahe

text: Brahe syntyi Rydboholmin saarella (joka kuuluu nykyään Österåkerin kuntaan) Tukholman lähellä.[3] Hän oli Abraham Pietarinpoika Brahen (25. maaliskuuta 1569 – 16. maaliskuuta 1630)[4] ja Elsa Gyllenstiernan[5] vanhin poika.[6]

title: Pietari Brahe

text: Aluksi Brahen ura eteni hyvin, mutta sitten hän riitautui Oxenstiernan kanssa. Brahe johti vuonna 1635 Puolan kanssa käytyjä Stuhmsdorfin välirauhaneuvotteluja, mutta neuvottelujen lopputuloksena olleen rauhansopimuksen katsottiin olleen Ruotsille epäedullinen ja Brahe sai epäonnistumisesta syyt niskoilleen. On esitetty, että Brahe vetäytyi Oxenstiernan tieltä, kun hänet nimitettiin Suomen kenraalikuvernööriksi,[9] tai että Oxenstierna halusi hänestä eroon järjestäessään hänet Suomeen.[8]

title: Lehtikangas (Kajaani)

text: Lehtikankaan alueella on yksi ala-asteen koulu Pietari Brahen koulu, ja yläaste Hauholan koulu. Pietari Brahen kouluun yhdistyivät Soidinsuon ja Lehtikankaan koulut.

title: Kajaanin vapaaherrakunta

text: Kajaanin vapaaherrakunta on Ruotsissa 1650–1681 käytössä ollut hallinnollinen alue, jonka kuningatar Kristiina antoi läänitykseksi valtakunnan drotsille, kreivi Pietari Brahelle 18. syyskuuta 1650. Vapaaherrakuntaan kuului Kajaanin linna sekä kruunun hallussa olleet tilat Iisalmen, Kuopion ja Paltamon pitäjissä. Kuningatar oikeutti 1652 Pietari Brahen yhdistämään vapaaherrakuntaansa vielä Saloisten pitäjän ja Pielisten pogostan ostotilat. Kajaanin vapaaherrakunta oli aikanaan Ruotsi-Suomen suurin läänitys. Sillä oli oma hallinto-organisaatio. Hallintoa hoiti Pietari Brahen järjestämä vuosittainen vapaaherrakunnan virkamiesten kokous eli Kajaanin konventti, joka oli nimetty kokouksen pitopaikkakunnan mukaan. Pietari Brahe perusti vapaaherrakunnan alueelle kolme kaupunkia, nimittäin Raahen 1649, Kajaanin 1651 ja Pielisjärvelle Brahean 1653. Kaarle XI:n reduktiossa Kajaanin vapaaherrakunta peruutettiin 1681 kruunun haltuun.

title: Pietari Brahe

text: Brahe avioitui ensimmäisen kerran 1628 Kristina Katarina Stenbockin (1608–1650) kanssa, jonka isotäti oli Ruotsin leskikuningatar Katariina Stenbock. Kristinan vanhemmat olivat vapaaherra Gustaf Stenbock ja kreivitär Beata Margareta Brahe.[8] Pietari Brahella oli ensimmäisestä avioliitostaan neljä lasta, joista kolme kuoli nuorina.[8] Tytär Elsa Beata Persdotter Brahe (1629–1653)[10] nai tulevan kuningas Kaarle Kustaan veljen Johan Adolfin, mutta kuoli pian, samoin kuin näiden ainoa lapsi.[8] Ensimmäisen vaimonsa kuoltua Brahe luovutti Naantalin kirkolle tämän muistoa vaalivan taulun, jossa oli Brahe- ja Stenbock-sukujen vaakunat. Brahen muistosanat vaimostaan olivat:[11]

title: Pietari Brahen patsaat

text: Pietari Brahen muistomerkin pystyttämistä Turkuun oli ehdottanut Fredrik Cygnaeus jo vuonna 1863. Rahainkeruun aloitti yleisen kokouksen asettama toimikunta Turussa vuonna 1877. Asia tuli uudestaan esille 1880, kun oli kulunut kaksisataa vuotta Brahen kuolemasta. Silloin vietettiin muistojuhlia ympäri Suomea, joissa kerättiin rahaa muistomerkkiä varten. Keräyslistoja uusia raha-avustuksia varten lähetettiin eri puolille maata.

title: Pietari Brahe

text: Brahen mukaan on nimetty teitä ja katuja muun muassa Helsingissä, Hämeenlinnassa, Kajaanissa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lieksassa, Mikkelissä, Raahessa, Ristiinassa, Savonlinnassa ja Turussa. Myös useat Pietarinkatu-nimiset kadut Suomessa ovat saaneet nimensä hänen mukaansa. Brahen mukaan on nimetty myös Raahen kaupunki, hotelleja, ravintoloita, järjestöjä sekä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi 1680 Per Brahe. Brahe on kuvattu vuosina 1949 ja 1982 julkaistuissa postimerkeissä.[8][40]

title: Pietari Brahen patsaat

text: Kajaanin perustajan Pietari Brahen valtakausi oli onnellista kehityksen aikaa erityisesti syrjäiselle Kainuulle ja Kajaanin linnalle. Pietari Brahen patsasta suunniteltiin Kajaanin Kruununpuodinmäelle suunnitellun kaupungintalon eteen vuonna 1949. Patsaskilpailun voitti kuvanveistäjä Yrjö Liipola. ja patsas julkistettiin vuonna 1954. Se sijoitettiin aluksi Kruununpuodinmäelle Ämmäkosken viereen. Vuonna 1976 teos siirrettiin Kauppatorille, joka oli uusittu kaupungin 325-vuotisjuhlien kunniaksi. Sieltä se katselee Kajaanin kaupunginteatteriin päin.

title: Pietari Brahen patsaat

text: Takanen oli tehnyt Pietari Brahen patsasta varten kaikkiaan seitsemän luonnosta tai alkukuvaa, joksi hän itse niitä nimitti. Aspelinin mukaan Takanen ei koskaan saanut selvitystä asiasta, vaan luuli postin hukanneen osan hänen apurahoistaan.

title: Abraham Pietarinpoika Brahe

text: Abraham Pietarinpoika Brahe (25. maaliskuuta 1569 – 16. maaliskuuta 1630) oli ruotsalainen valtaneuvos ja kreivi. Hän oli valtaneuvos Pietari Brahe vanhemman poika ja Pietari Brahe nuoremman isä. Alun perin Abraham Brahe oli Ruotsin valtataistelussa Sigismundin kannattaja, mutta siirtyi Kaarle-herttuan tukijaksi ja sai tämän luottamuksen osoituksena valtaneuvoksen arvon.

title: Pietari Brahe

text: Ensimmäisellä kaudellaan Brahe perusti Hämeenlinnan (1638)[14] ja Savonlinnan (1639) kaupungit.[15] Virkakautensa jälkeen hän saattoi vaikuttaa myös Sortavalan perustamiseen. Helsinki siirrettiin tänä aikana Vantaankosken suulta Vironniemelle.[9] Brahe havaitsi, että Suomen kouluolot olivat huonot. Hänen mielestään Suomen asukkaat olivat sivistymättömiä, ja hän piti ongelmana erityisesti pätevien virkamiesten puutetta.[9] Pätevän virkamieskunnan saamiseksi Brahe kehitti koulutusta ja tieteenharjoitusta. Brahe perusti triviaalikoulut Turkuun, Helsinkiin, Uuteenkaarlepyyhyn ja Poriin. Lisäksi hän perusti pedagogiot Savonlinnaan, Hämeenlinnaan ja Käkisalmeen. Hän siirsi Turusta lukion Viipuriin ja perusti lastenkoulun Saltvikiin.


query: Onko Rachel Berry adoptoitu?

title: Rachel Berry

text: Rachel on koulun pohjasakkaa, sillä hän kuuluu koulun glee-kerhoon. Rachel on vauvana adoptoitu mutta myöhemmin sarjassa paljastuu, että hänen biologinen äitinsä on Shelby Corcoran (Idina Menzel), Vocal Adrenalinen ohjaaja. Rachel on rakastunut Finn Hudsoniin.

title: Rachel Berry

text: Rachel menee kipsiin NYADA:n koe-esiintymisissä, ja epäonnistuu elämänsä tilausuudessa. Kun koulussa on päättäjäisjuhlien aika, Rachel järjestää päättäjäisten vastaiset juhlat kaikille, jotka eivät halua mennä juhliin. Myöhemmin hän tajuaa menettävän elämänsä parhaimman tilausuuden, ja päättää lähteä päättäjäisiin. Rachel äänestetään vuoden päättäjäiskuningattareksi, ja Finn puolestaan nimitetään vuoden päättäjäiskuninkaaksi. Rachel ei luovu unelmastaan päästä NYADA:an, ja yrittää epätoivoisesti saada toisen mahdollisuuden. Tinan avulla hän saa kuin saakin sen, ja lopulta pääsee NYADA:an. Kuitenkin, Finn ja Kurt tulevat hylätyiksi hakemiinsa yliopistoihin, ja Rachel päättää jäädä Limaan vuodeksi auttamaan ystäviään.

title: Idina Menzel

text: Vuonna 2010 Menzel näytteli televisiosarjassa "Glee". Hän näytteli Shelby Corcorania, Rachel Berryn biologista äitiä sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella ja palasi sarjaan sen kolmannella ja neljännellä tuotantokaudella.

title: Luettelo One Piecen merivoimien jäsenistä

text: Samana päivänä Arlong-merirosvot saapuivat saarelle ja aloittivat hirmuhallinnon. Jokaisen aikuisen piti maksaa hengestään verona 100 000 berryä, ja lapsen 50 000 berryä Maksukyvyttömät tapettaisiin. Kaikki kylät onnistuivat maksamaan hengestään, mutta Bellemérellä ei ollut sellaisia summia. Hänellä oli vain 100 000 berryä, mutta Genzoo onnistui huijaamaan merirosvoja, ettei Bellemérellä olisi lapsia. Koska he ovat adoptoituja, väestörekisterissä ei lue hänen avioituneen tai synnyttäneen, eikä Namin ja Nojikon olemassaololle ollut todisteita. Samaan aikaan pusikoiden takana piilossa kylän lääkäri käski Namia ja Nojikoa pakenemaan merelle, jotta he voisivat jatkaa elämäänsä. Genzoon huijauksesta huolimatta Bellemére paljasti hänellä olevan kaksi tytärtä ja maksoi vain tyttäristään. Hän halusi olla äiti edes puheissaan. Samalla Nami ja Nojiko juoksivat piilostaan pois ja Bellemére pyysi anteeksi sitä, että oli köyhä eikä voinut ostaa tytöille mitä he halusivat. Namin ja Nojikon anellessa äitinsä säästävän henkensä, Arlong ampui häntä päähän (animessa rintaan). Belleméreä ei juurikaan nähty ilman savuketta.

title: Rachel Berry

text: Finn on murtunut nähtyään kemian Rachelin ja Brodyn välillä ja lähtee. Rachel kertoo kuinka vihasi Finniä, joka laittoi hänet junaan ja jätti hänet, mutta päästessään New Yorkiin ymmärtäneensä, kuinka Finnin oli täytynyt rakastaa häntä ja kuinka vaikeaa se oli ollut. Se, että hän ei ollut ottanut Racheliin yhteyttä neljään kuukauteen ja nyt häipyi sanaakaan sanomatta oli kuitenkin liikaa. Finn sanoo Rachelille halunneensa antaa hänelle tämän vapauden, mistä Rachel kimpaantuu ja sanoo ettei tarvitse Finniä antamaan hänelle vapautta, koska on aikuinen nainen ja tekee päätöksensä itse. Finn kertoo Brodyn olevan kaikkea, mitä hän ei itse ole. Parempi laulaja Broadway-tasolla ja ruumiinrakenteeltaankin paljon lihaksikkaampi kuin hän itse. Hän on vain hädin tuskin valmistunut mies jonka elämällä ei ole lainkaan tarkoitusperää. Rachel jättää Finnin ja tämä murtuu. Myöhemmin Finn raivoaa Rachelille tämän saapuessa takaisin Ohioon Grease-musikaalin esitykseen ja huomaa tämän itkevän. Finn tajuaa Rachelin itkevän Brodyn vuoksi, ja kertoo että on parempi etteivät hän ja Rachel ole enää missään yhteyksissä, mihin Rachel suostuu.

title: Finn Hudson

text:
Finn Hudson esitellään McKinleyn amerikkalaisen jalkapallon suosittuna pelinrakentajana. Hän liittyy aluksi glee-klubiin, koska klubin johtaja Will Schuester kiristää häntä tekemään niin jäätyään kiinni marihuanan hallussapidosta, vaikka todellisuudessa Will itse oli laittanut marihuanaa Finnin kaappiin saadakseen tämän mukaan klubiin. Finn kuitenkin huomaa pian, että todella nauttii olostaan glee-klubissa.
Finn saa selville, että hänen tyttöystävänsä Quinn Fabray on raskaana luullessaan, että hän on vauvan isä, vaikka todellisuudessa vauva on Finnin joukkuekaverin, Puckin. Finn ei joudu pelkästään käsittelemään hänen tyttöystävänsä raskautta, vaan myös selvittämään kasvavia tunteitaan Rachel Berryä kohtaan. Myöhemmin Quinn kertoo Finnille, että vauva ei ole hänen, mikä johtaa parin eroon. Rachel olettaa seurustelevansa nyt Finnin kanssa, mutta Finn kertoo ettei halua vielä seurustella hänen kanssaan.
Rachel alkaa pian seurustelemaan toisen kisakuoron johtajan, Jessie St. Jamesin kanssa, joka aiheuttaa Finnin mustasukkaiseksi ja täten yrittää voittaa Rachelin takaisin. Finn kertoo Rachelille, että rakastaa häntä, ja he alkavat seurustella. Kausi päättyy Finnin ja muiden klubin jäsenien häviöön alueellisissa "Vocal Adrenalinelle".

title: Kurt Hummel

text: Kurt laulaa Beatlesin kappaleet "Got to Get You into My Life" Blainen kanssa ja "Get Back" Rachelin kanssa, joista molemmat ovat mukana soundtrack-albumilla "Glee Sings the Beatles". Kurt laulaa dueton "I Believe in a Thing Called Love" yhdessä Elliot Gilbertin (Adam Lambert) kanssa. "Entertainment Weeklyn" Jodi Walker antoi kappaleelle arvosanaksi "A" ja sanoi, että "Lambertilla on hallussa glamour-rock ja Chris Colferilla falsetti". Jaksossa "Rachel Berry -show", Kurt laulaa dueton "American Boy" Blainen kanssa, joka esiintyy EP:llä "Glee: The Music, The Untitled Rachel Berry Project".

title: Lea Michele

text: Michele esitti Rachel Berryä Fox-kanavan musikaalisarjassa "Glee" vuodesta 2009. Sarja päättyi vuonna 2015. Hän on saanut roolistaan Satellite Award -palkinnon ja ollut ehdolla Primetime Emmyn ja Golden Globen saajaksi.

title: Cory Monteith

text: Monteith seurusteli Glee-vastanäyttelijänsä Lea Michelen kanssa. Michele näyttelee sarjassa Monteithin roolihahmon Finn Hudsonin tyttöystävää Rachel Berryä.

title: Rachel Berry

text: Sarjan alussa Rachel ihastuu Finn Hudsoniin. He jakavat pian ensimmäisen suudelmansa koulun auditoriossa, jonka jälkeen Rachel toivoo Finnin alkavan seurustelemaan hänen kanssaan, mutta Finn ei lämpene ajatukselle. Rachel ryhtyy seurustelemaan Noah "Puck" Puckermanin kanssa. Puckin tajutessa, että hänen ja Rachelin seurustelu tuhoaa hänen mainettaan koulussa, ja myöhemmin Rachelin tajutessa Puckin olevan ihastunut Quinn Fabrayyn ja itse olevansa vielä ihastunut Finniin, he eroavat.

title: Lea Michele

text: Lea Michele Sarfati (s. 29. elokuuta 1986 Bronx, New York, Yhdysvallat), paremmin tunnettu nimellä Lea Michele, on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja kirjailija. Michele tunnetaan parhaiten Rachel Berryn roolista televisiosarjassa "Glee".

title: Nick Berry

text: Berry meni naimisiin Rachel Robertsonin kanssa 1994 ja heillä on kaksi poikaa, Louis ja Finlay.

title: Rachel Berry

text: Valmistumisen jälkeen, Finn ja Rachel ovat ajamassa heidän uudelleenjärjestettyihin häihin, kun Finn pysähtyy rautatieasemalla. Hän kertoo, että eroaa Rachelin kanssa, eikä ole tulossa hänen mukaansa New Yorkiin, koska aikoo sittenkin liittyä armeijaan, ja haluaa Rachelin seuraavan unelmaansa ja ettei halua Rachelin jäävän ja jumittuvan toiseksi vuodeksi Ohioon niin kuin hän oli suunnitellut. Annettuaan jäähyväisensä, Finn laittaa Rachelin seuraavalla junalla kohti New Yorkia. Rachel itkee, mutta on haltioitunut päästessään New Yorkiin.

title: Rachel Berry

text: Rachel tapaa kirjastossa Vocal Adrenalinen pääsolistin, Jesse St. Jamesin, ja ihastuu tähän, mikä tekee muut kuorolaiset vihaisiksi. Kuorolaiset päättävät lopulta, ettei Rachel voi jatkaa kuorossa ellei eroa Jessestä. Rachel ja Jesse päättävät silti jatkaa suhdettaan, mutta pitää sen salassa muilta. Myöhemmin Rachel ja Jesse eroavat, kun Rachel tajuaa Jessen vain pelanneen kanssaan.

title: Rachel Berry

text: Neljännen kauden alussa Rachel tutustuu Brody Westoniin, NYADA:n opiskelijaan. Hän yrittää myös epätoivoisesti saada tanssinopettajansa Cassandra Julyn uskomaan, että hänestä on ainesta tähdeksi. Jaksossa "Makeover", Rachel vakuuttuu tekemään itselleen muodonmuutoksen Kurtin ja Isabelle Wrightin avustuksella. Rachel suutelee möyhemmin Brodya, juuri ennen kuin löytää Finnin ovensuusta. Selviää että Finn erotettiin armeijasta ammuttuaan vahingossa itseään jalkaan puhdistaessa kivääriään, ja että hän halusi palata takaisin Rachelin luo.

title: Rachel Berry

text: Yrittäessään painostaa glee-klubilaisia eeppiseen esitykseen alueellisissa, Rachel ehdottaa, että he tekisivät alkuperäisiä kappaleita kilpailuun. Hänen ensimmäisessä yrityksessään hän laulaa tekemänsä kappaleen "My Headband", joka alittaa reilusti kisan tason, mutta ryhmänumerossa "Loser Like Me" klubilaiset voittavat itsensä seuraaviin kisoihin, kansallisiin. Rachelin ex-poikaystävä, Jesse, palaa takaisin ja yrittää saada Rachelin takaisin itselleen. Finn tulee mustasukkaiseksi, ja jättää Quinnin. Hän suutelee Rachelia heidän yhteisen duetonsa jälkeen suuren yleisön edessä, ja he palaavat takaisin yhteen.

title: Rachel Berry

text: Luokka:Glee-sarjan hahmot

title: Rachel Berry

text: Rachel Berry on kuvitteellinen televisiohahmo sarjassa Glee, joka yhdistelee draamaa, komediaa ja musikaalia. Sarjaa esittää Yhdysvalloissa televisiokanava FOX ja Suomessa AVA. Hahmoa näyttelee Lea Michele, joka on ollut sarjassa sen pilottijaksosta lähtien. Rachelin hahmon kehittivät Gleen luojat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan. Hän on valmistunut opiskelija William McKinley -koulusta ja Uusien Tuulien toinen entisistä kapteeneista sekä nykyinen opiskelija NYADA:ssa.

title: Uninvited (kappale)

text: Vuonna 2015 Lea Michele esitti kappaleen Rachel Berryn roolihahmossaan "Glee"-televisiosarjan jaksossa "Loser Like Me".

title: Elisa Rachel

text: Elisa Rachel, oikealta nimeltään Elisabeth Félix (1820–1858) oli juutalais-ranskalainen näyttelijä. Rachel liittyi Théâtre français'hen vuonna 1838. Siellä hän Corneillen ja Racinen näytelmissä menestyi hyvin tragediennena ja elvytti Ranskan klassista tragediaa Hänen onkin sanottu olleen romantiikan suurinkin ranskalainen tragedienne.

title: Rachel Berry

text: Rachel raivostuu saatuaan tietää, että Finn menetti neitsyytensä Santanalle. Loukattu Rachel yrittää saada Puckin kanssaan sänkyyn,ja he suutelevatkin, mutta Puck kieltäytyy vedoten ettei voi tehdä tätä toista kertaa Finnille. Rachel kertoo Finnille totuuden, joka jättää tämän ja alkaa seurustella Quinnin kanssa.

title: Rachel Berry

text: Finn kosii Rachelia jaksossa "Se suuri kysymys", mutta Rachel ei vastaa mitään kosintaan, sillä hän tarvitsee miettimisaikaa. Rachel kertoo kosinnasta Mercedesille ja Kurtille, ja Quinnkin saa tietää asiasta ja kehottaa Rachelia kieltäytymään, koska tällä on upea ura edessään ja hänen tulisi jättää mennyt taakseen. Rachel hyväksyy Finnin kosinnan, sillä hän ymmärtää, ettei koskaan voisi rakastaa ketään muuta. He päättävät mennä naimisiin heti, mutta kun morsiusneito Quinn joutuu auto-onnettomuuteen, tapahtuma perutaan.

title: Rachel Berry

text: Juuri ennen glee-klubin esiintymistä alueellisissa karsinnoissa, Finn myöntää rakkautensa Rachelille, ja he alkavat seurustella.

title: Smallville (2. tuotantokausi)

text: Nainen nimeltä Rachel Donely saapuu Smallvilleen ja väittää olevansa Clarkin biologinen äiti. Rachelilla oli ammoin suhde Lionel Luthoriin, ja synnytti tälle pojan Lucasin, josta hänet aikoinaan pakotettiin luopumaan. Rachel pitää Clarkia Lexin veljenä ja vaatii kaikkien kauhuksi DNA-testejä. Samalla paljastuu, että Kentin muka-käyttämä adoptiotoimisto on Lionelin omistama ja farmiperhe on miljonäärille palveluksen jos toisenkin velkaa. Clarkin ja Peten juoniessa geenihuijausta paljastuu, että Rachel on mielisairas. Se johtaa Lexin kidnappaamiseen. Clark pelastaa kaverinsa kerran, mutta samalla paljastuu suuri salaisuus: Lexillä on kuin onkin veli - ja tämä on elossa.

title: Rachel Berry

text: Kolmannella kaudella Rachel päättää hakea NYADA -nimiseen yliopistoon, ja saadakseen lisäpisteitä, hän pyrkii mm. lukionsa West Side Storyn Mariaksi (hän lopulta saakin roolin) ja oppilaskunnan puheenjohtajaksi, mutta luopuu jälkimmäisestä tajutessaan sen loukkaavan samaan tehtävään pyrkivää Kurtia liikaa. Yrittäessään auttaa Kurtia puheenjohtajaksi, hän sabotoi äänestystä, ja rehtori Figgins luulee Kurtin olevan syypää. Rachel paljastaa olevansa oikea syyllinen, ja hänet erotetaan viikoksi, eikä hän saa osallistua aluekisoihin. Uudet Tuulet kuitenkin voittavat kisat.

title: Rachel Berry

text: Rachelin laulaessa kappaleen "Endless Love", hän tajuaa, että hänellä on tunteita Williä kohtaan. Rachel alkaa välittömästi käyttäytyä romanttisesti Williä kohtaan, Willin yrittäessä pysäyttää hänet. Vasta Willin vanhan ihastuksen puhuessa Rachelille, hän tajuaa, kuinka sopimattomasti oli käyttäytynyt.

title: Rachel Berry

text: Finn jatkaa töitään uusien tuulien ohjaajana Willin ollessa poissa. Rachel ja Finn ystävystyvät uudelleen Willin ja Emman häissä, ja myöhemmin he päätyvät sänkyyn. Lähdettyään aamulla Limasta, Rachel nähdään tekemässä raskaustestiä, joka osoittautuu positiiviseksi. Rachel käy lääkärissä ja käy ilmi, että testi oli ollut väärässä. Hän eroaa Brodystä saatuaan selville, että Brody on miespuolinen ilotyttö. Rachel koe-esiintyy Funny Girl -musikaaliin, ja hänet kutsutaan koe-esiintymään uudelleen musikaalin päähenkilöstä, Fanny Bricesta.

title: Luettelo televisiosarjan Emmerdale henkilöistä

text: Sam löysi seuraavan rakkautensa Rachel Brecklestä, joka tuli kylään asumaan siskonsa ja tämän lasten kanssa vuonna 2011. Aluksi ystävyydestä alkanut suhde syveni pian rakkaudeksi, mutta onnea ei kestänyt kauaa, sillä Charity häikäilemättömästi juonitteli Rachelin pois kylästä poikansa kanssa, niin että koko kylä piti häntä syyllisenä Kartanon tulipaloon. Sam ei kuitenkaan suostunut uskomaan Rachelin jättäneen hänet lopullisesti.

title: Luettelo televisiosarjan Glee hahmoista

text: Rachel Barbra Berry (es. Lea Michele) on kunnianhimoinen ja sisukas glee-klubin alkuperäinen jäsen. Rachelilla on-off suhde Finn Hudsonin kanssa sarjan neljänteen tuotantokauteen asti. Hänellä on kaksi homoisää, ja ensimmäisen kauden lopussa hän tapaa biologisen äitinsä. Kolmannella kaudella Rachel ja Finn päättävät mennä naimisiin, mutta häitä ei ehditä pitää ennen heidän eroaan ja Finnin kuolemaa. Rachel pyrkii NYADA:aan, ja vaikka hän aluksi epäonnistuu koe-esiintymisessään, hän pääsee lopulta sisään. Myöhemmin Rachel saa Fanny Bricen roolin musikaalissa "Funny Girl", ja keskeyttää opiskelunsa NYADA:ssa. Suosion kasvaessa, Rachel jättää Broadway-uransa ja alkaa tähdittää uutta tv-ohjelmaa. Ohjelma menestyy huonosti ja Rachel on takaisin koulunpenkillä McKinleyssä ohjaamassa sen glee-klubia. Hän onnistuu pääsemään takaisin NYADA:an, alkaa seurustella entisen kuorokilpailijansa Jessen kanssa, ja voittaa lopulta Tony-palkinnon roolistaan musikaalissa "Jane Austen Sings".

title: Leppymättömät

text: Rachel Zachary on syntyjään intiaani, mutta hän ei tiedä sitä, sillä hänen äitinsä Matilda ei ole paljastanut enempää kuin, että hänet on adoptoitu. Perheeseen kuuluu myös kolme poikaa Ben, Cash ja Andy. Kun totuus Rachelista selviää, intiaanit palaavat vaatimaan omaansa takaisin ja nähdään, ketkä ovat todellisia ystäviä.


query: Kuka aloitti Ensimmäisen ristiretken?

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Ensimmäinen ristiretki oli vuosina 1095–1099 käyty sotilaallinen konflikti kristittyjen ja muslimien välillä. Ristiretki alkoi, kun paavi Urbanus II onnistui saarnoillaan vakuuttamaan joitakin maallisia hallitsijoita Pyhän maan uhatusta asemasta. Alun perin Bysantin keisari oli pyytänyt apua paavilta vedoten seldžukkien uhkaan, vaikka todellisena motiivina keisarilla oli oman valtakuntansa laajentaminen itään. Paavin motiivina oli myös halu yhtenäistää kristittyjen rivejä.

title: Taranton Bohemund

text: Bohemund otti osaa ensimmäiseen ristiretkeen enemmänkin siitä syystä, että saisi vallata kreikkalaisia maita, kuin uskonnollisista syistä. Bohemund keräsi kokoon hyvin varustetun armeijan normanneista, ehkä ristiretken parhaimman. Kun hän saapui Konstantinopoliin vannoi hän, muista ristiretken johtajista poiketen, muitta mutkitta keisarin vaatiman valan. Aleksioksen tytär, historioitsija Anna Komnena, oli erityisen kiinnostunut Bohemundista ja antaakin hänestä sympaattisen kuvauksen isänsä elämäkerrassa.

title: Robert II (Flanderi)

text: Robert II (n. 1065 – 5. lokakuuta 1111) oli Flanderin kreivi ja yksi ensimmäisen ristiretken johtohahmoista. Ristiretken aikana hän sai lisänimen "Robert Hiérosolymitain" tai "Robert II Jerusalemilainen".

title: Pohjoiset ristiretket

text: Kehotus pohjoisille ristiretkille tuli virallisesti paavi Celestinus III:lta vuonna 1193, mutta jo sitä ennen olivat kristityt kuningaskunnat Saksassa ja Skandinaviassa tehneet valloitus- ja käännytysretkiä nykyisille Suomen, Baltian ja Venäjän alueille. Näitä retkiä tehtiin muun muassa seuraavien kansojen pariin:Aseelliset konfliktit Baltian rannoilla asuvien balttien ja slaavilaisten kansojen sekä heidän saksilaisten ja tanskalaisten naapuriensa välillä olivat jatkuneet jo vuosisatoja ennen ristiretkiä. Yhteenotoissa oli usein kyse maa- ja merikauppareittien hallinnasta ja ristiretket olivat tämän perinteen suoraa jatkoa. Nyt innoittajana oli paavi, ja käännytystyössä oli mukana useita paavin ritaristoja sekä aseellisia munkkijärjestöjä, kuten Saksalainen ritarikunta sekä Kalparitaristo. Ensimmäiset retket tehtiin samaan aikaan Pyhälle maalle suuntautuneen toisen ristiretken kanssa ja jatkuivat aina 1500-luvulle saakka.

title: Ristiretket

text: 1099 – Ensimmäinen ristiretki, Jerusalem vallataan Vuoden 1101 ristiretki epäonnistunut sarja ristiretkiä, jolta vain harvat selvisivät Pyhään maahan asti. 1147–1149 – Toinen ristiretki 1189–1191 – Kolmas ristiretki, Saladin valtaa Jerusalemin 1202–1204 – Neljäs ristiretki, Konstantinopoli vallataan 1219 – Viides ristiretki, Egyptiin 1228 – Kuudes ristiretki 1248–1254 – Seitsemäs ristiretki 1270 – Kahdeksas ristiretki, Tunisiaan 1271 – Yhdeksäs ristiretki

title: Normannit

text: Ristiretkien johtajiin kuului normanneja, kuten Tankred. Taranton Bohemund perusti ensimmäisen ristiretken yhteydessä Antiokian ruhtinaskunnan, joka oli olemassa vuosina 1098–1268.

title: Toinen ristiretki

text: Kristityt saivat jalansijaa Lähi-idästä ensimmäisen ristiretken onnistumisen ansiosta. Onnistuminen johtui pitkälti muslimien sisäisestä hajaannuksesta, mutta pian ristiretken jälkeen he alkoivat taas koota omia rivejänsä. Saraseenien joukosta nousi 1120-luvun loppupuolella kunnianhimoinen seldžukkilainen Mosulin kuvernööriksi noussut Imad ad-Din Zengi. Hän taisteli paljon toisia muslimihallitsijoita vastaan. Antiokian kuninkaan Bohemond II:n kuoltua vuonna 1130 valtio vajosi sisäisiin ongelmiin. Ongelmat lientyivät nopeasti kun Raymond de Poitiers löysi tiensä kuningaskunnan johtoon.

title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Pyhän Eerikin legendan mukaista kuvaa ensimmäisestä ristiretkestä pidettiin suhteellisen luotettavana 1900-luvulle saakka. Ajatus verisestä Suomen valloituksesta sopi hyvin yhteen nationalistisen historiakäsityksen kanssa sekä Ruotsissa että Suomessa. Kuvan luotettavuutta alettiin kyseenalaistaa 1900-luvun alussa, mutta käsitys ristiretkestä jäi silti elämään historiankirjoituksessa ja varsinkin historianopetuksessa.

title: Raimund IV (Toulouse)

text: Raimund oli eräs ensimmäisistä henkilöistä joka ilmoitti lähtevänsä ristiretkelle. Hän oli myös rikkain ja vanhin kaikista niistä jotka ottivat osaa ensimmäiseen ristiretkeen. Raimund lähti Toulousesta lokakuussa 1096. Raimondin hurskautta kuvaa se että hän oli päättänyt että kuolisi pyhällä maalla. Raimond marssi saattueineen aluksi Dyrrakioniin ja sieltä Konstantinopoliin. Raimond oli ainut ristiretken johtajista joka ei vannonut uskollisuutta Bysantin keisari Aleksiokselle. Hän vannoi kuitenkin ystävyysvalan keisaria kohtaan ja lupasi tälle apua heidän kummankin yhteistä vihamiestä Taranton Bohemundia vastaan.

title: Ristiretket

text: Ristiretket olivat paavin hyväksymiä, uskonnollisesti motivoituja sotaretkiä erityisesti keskiajalla. Aluksi tarkoitus oli vallata Jerusalem takaisin kristittyjen hallintaan, minkä vuoksi ensimmäiset ristiretket kohdistuivat islaminuskoisia vastaan.

title: Vuoden 1101 ristiretki

text: Vaikka ensimmäinen ristiretki oli menestys, oltiin samalla huolestuneita ristiretken vaikutusten turvaamisesta. Esimerkiksi paavi Urbanus II:n seuraaja Paschalis II edusti tätä mielipidettä. Ajatus valloitusten säilyttämisestä johti siihen, että ensimmäiseen ristiretkeen aikanaan sitoutuneita, mutta myöhemmin kieltäytyneitä ylimyksiä ja alettiin painostaa lähtemään uudelle ristiretkelle. Samalla katsottiin, että jotkut ristiretkeläiset olivat palanneet sodasta liian nopeasti, jolloin heitäkin vaadittiin palaamaan Lähi-itään.

title: Maunu Eerikinpoika

text: Maunu aloitti sodan Novgorodia vastaan vuonna 1348. Maunu julisti sodan ristiretkeksi ja pian sota sai myös paavin suostumuksen. Maunu Eerikinpojan ristiretki alkoi hyvin kun ruotsalaiset valtasivat Pähkinäsaaren, mutta he menettivät sen pian. Sota päättyi vuonna 1351. Maunu joutui lopulta vaikeuksiin Ruotsin ylimystön kanssa eikä pystynyt jatkamaan sotaa.

title: Ristiretket

text: Paavi Urbanus II:n pitämän puheen jälkeen alettiin koota armeijoita ristiretkeä varten. Tarkat luvut ristiretkeläisistä eivät ole tiedossa, mutta ainakin sadantuhannen ihmisen uskotaan valmistautuneen lähtemään sotaan.[15] Joukot kuitenkin vähenivät ennen varsinaisen ristiretken alkua, sillä sekä menetyksiä että karkuruutta esiintyi.[15] Vuonna 1097 Nikaiaan kokoontui suunnilleen 60000 ristiretkeläistä valmiina käymään sotaan, ja heistä seitsemisen tuhatta oli ritareita.[15] Ensimmäisen ristiretken sotilaat kuuluivat useisiin eri armeijoihin, jotka kaikki olivat valmiita hyökkäämään Jerusalemiin.

title: Ristiretket

text: Edessan menetyksen jälkeen paavi Eugenius III aloitti järjestelyt uuden ristiretken aikaansaamiseksi. Hän muun muassa lähetti Ranskan kuninkaalle Ludvig VII:lle ristiretkeen kehottavan bullan.[25] Kuningas itse kannatti ajatusta, mutta saadakseen myös vastahakoiset ylimyksensä samalla kannalle hän pyysi apua munkki Bernhard Clairvauxlaiselta, joka alkoikin saarnata uuden ristiretken puolesta ja sai joukon kannattajia.[25] Ajatus uuden ristiretken järjestämisestä alkoi levitä Ranskan ulkopuolelle, ja Bernhardin onnistui taivutella myös Saksan keisari mukaan sotaan.[25] Saksassa ajatus tosin myös herätti vastustusta, koska osa ylimyksistä toivoi mieluummin pyhää sotaa slaavilaisia pakanaheimoja vastaan.[25] Tämän johdosta paavi Eugenius III siunasi myös tämän sodan ristiretkenä.

title: Juutalaisten historia

text: Myös ristiretkien aika oli juutalaisille kovaa aikaa. Erityisesti Palestiinan muslimeja vastaan suunnatun ensimmäisen ristiretken osanottajat kohdistivat Ranskassa, Saksassa, Böömissä ja Unkarissa laajamittaisesti toimia myös juutalaisiin. Toisen ristiretken aikana useat juutalaiset ostivat itsensä rahalla "vapaaksi".

title: Ristiretket

text: Ennen kolmannen ristiretken alkua Egyptissä käytiin sisäistä kamppailua vallasta. Jo ilman ristiretkiä ja niiden mukanaan tuomia ristiretkeläiskuningaskuntia Egyptin sisäpoliittinen tilanne oli sekava, sillä vaikka valta oli periaatteessa kalifien hallussa, kuului käskyvalta käytännössä pääministereille eli visiireille.[28] Sisäpoliittisten ongelmiensa takia Egypti osti veroillaan rauhan Jerusalemin kuningaskuntaa johtavalta kuningas Balduin III:lta.[28] Kun visiiri vaihtui vallankaappauksen seurauksena Egyptissä, myös verojen maksaminen Jerusalemiin lopetettiin.[28] Tämän seurauksena silloinen kuningas Amalrik I aloitti sodan Egyptiä vastaan.[28] Sota kuitenkin epäonnistui, koska kuninkaan armeija ei päässyt etenemään Niilin tulvien takia.[28]

title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Tiedot ensimmäisestä ristiretkestä perustuvat 1270-luvulla kirjoitettuun Pyhän Eerikin legendaan, jota ei voida pitää luotettavana lähteenä.[5]

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Juutalaisia pakotettiin kääntymään kristinuskoon kuoleman uhalla.[21] Suurin osa valitsi mieluummin kuoleman ja tappoivat itsensä ennen kuin tulivat teurastetuksi. Ensimmäiset juutalaiset saivat surmansa jo Speyerissä, Kölnissä, Wormsissa ja Mainzissa. Ensimmäisen kuuden kuukauden aikana lähes 10000 juutalaista surmattiin.[22] Paavi Urbanus II ei ollut saarnoissaan kuitenkaan kehottanut juutalaisvastaisuuteen. Euroopan juutalaisvainoista puhuttaessa ensimmäisen ristiretken yhteydessä voidaan käyttää nimeä saksalaisten vuoden 1096 ristiretki.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Euroopassa oli ollut juutalaisvastaisuutta jo vuosisatojen ajan, mutta ensimmäisen ristiretken myötä juutalaisia joutui ensi kertaa järjestelmällisen teloituksen kohteeksi. Osa ristiretkeen osallistujista näki, ettei sodassa vääräuskoisia vastaan ollut kyse ainoastaan Pyhällä maalla elävistä muslimeista vaan yhtä lailla myös kotimaassa elävistä juutalaisista. Kesällä 1096 Gottschalkin, Volkmarin ja Emichon johtama 10000-henkinen armeija lähetettiin Reininlaaksoon tuhoamaan ja ryöstelemään juutalaisten omaisuutta sekä synagogia. Laajoilta joukkomurhilta ei vältytty. Juutalaisvainoista kertoo muiden muassa kronikoitsija Salomon bar Simeon.

title: Urbanus II

text: Urbanus on tunnetuin siitä, että hän aloitti ensimmäisen ristiretken.

title: Ristiretket

text: Ensimmäisen ristiretken onnistumisen jälkeen ristiretkeläiset olivat saavuttaneet vankat asemat Lähi-idässä, minkä johdosta suuri osa ristiretkille osallistuneista saattoi palata kotiinsa. Godefrey de Bouillonin kuoleman jälkeen 1100 hänen veljensä Balduin I kruunattiin Jerusalemin kuninkaaksi ja ristiretkeläiskuningaskunta syntyi.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: . Artikkeli ensimmäisestä ristiretkestä MSN Encartassa. . Artikkeli ristiretkistä Catholic Encyclopediassa. . Kirjoitus ristiretkistä HowStuffWorks-sivustossa.

title: Kansan ristiretki

text: Kansan ristiretki oli ensimmäiseen ristiretkeen kuulunut sotaretki, joka kesti kuusi kuukautta vuoden 1096:n huhtikuusta lokakuuhun. Kristittyjen joukkoja johtivat Pietari Erakko sekä Gautier Tyhjätasku, joiden armeija lopulta tuhoutui Kilij Arslanin johtamien muslimien käsissä.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Ensimmäisen ristiretken ja siinä ohella kaikkien ristiretkien siemenet kylvettiin jo ennen Rooman valtakunnan hajoamista. Kristinuskon piirissä vallitsi useita eri näkemyksiä jo ajanlaskun alun jälkeen, kuten vaikkapa areiolaisuus, gnostilaisuus ja donatolaisuus. Kristinuskolle ei ollut vielä vakiintunut yhteistä oppia, vaan eri opit kilpailivat keskenään Nikean kirkolliskokoukseen saakka. Kokouksessa areiolaisuus tuomittiin suoraan harhaopiksi, mutta siitä huolimatta areiolaisuutta ei onnistuttu poistamaan. Tämä tiesi alkua tulevien vuosisatojen teologisille kiistoille. Vuosina 381–787 kristityt pitivät kuusi kirkolliskokousta, joiden päämäärä oli selvä: linjata oikeaoppinen kristinusko.[1]

title: Medieval: Total War

text: Ristiretkiä voidaan myös ”rakentaa”. Kun se on rakennettu, siihen käsketään yksiköitä, valitaan valloitettava provinssi ja aloitetaan ristiretki. Ristiretki on ainoa sotilasyksikkö, joka pystyy kulkemaan toisen valtion alueen poikki, mutta siihen tarvitaan kyseisen valtion lupa. Jos lupaa ei saada, ristiretki aloittaa taistelun päästäkseen läpi. Ristiretki voidaan aloittaa ainoastaan paavin luvalla vain ei-katolisia ja kirkonkiroukseen julistettuja katolisia ryhmittymiä vastaan. Jokaisella ryhmittymällä voi olla kerrallaan vain yksi ristiretki.

title: Toinen ristiretki

text: Kesällä Clairvauxlainen matkusti Saksaan, jossa hän taivutteli sistersiläismunkki Radulfin lopettamaan juutalaisvainot ja taivutteli Saksan kuningas Konrad III:n mukaan suojelemaan Pyhää maata valloittajilta. Konrad ja Ludvig olivat ensimmäisiä monarkkeja, jotka olivat vastaanottaneet ristin. Saksassa ristiretken suunnasta ei oltu aivan yksi mielisiä. Konrad oli halukas Lähi-itään, mutta Saksassa toivottiin myös paavin siunausta ristiretkelle Koillis-Saksaan, lähelle Jyllantia slaavilaisia vendejä vastaan. Paavi esitti hyväksyntänsä 13. huhtikuuta "Divina dispensatione" -bullassa.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Ristiretken pääryhmä lähti liikkeelle elokuussa 1096 neljänä suurena ryhmänä. Näitä neljää ryhmää johtivat Brugesista liikkeelle lähtenyt Robert Flanderilainen ja Espanjan ja Ranskan rajan läheisyydestä liikkeelle lähtenyt Raymond IV Toulouselainen sekä Lothringenin joukkoja johtanut Bouillonin Godfrey yhdessä veljensä Baudouin kanssa. Italian normanneja johtivat Taranton Bohemond ja Hautevillen Tancred. Heti alkuun syntyi erimielisyyttä siitä, kuka itse asiassa oli ristiretken johtaja, joksi paavi Urbanus asetti lähettiläänsä Adhémarin. Ristiretkelle lähti näitä neljää hieman aiemmin viideskin, Hugo Vermandoislaisen komentama armeija. Armeijalle kävi kalpaten, sillä he haaksirikkoutuivat ylittäessään Adrianmeren Italian Barista Dyrrhachiumiin (nyk. Durrës, Albania), mutta pääsi määränpäähän Konstantinopoliin vielä saman vuoden marraskuussa. Ranskan kuningas Filip I:ä ei päästetty ristiretkelle mukaan koska hänet oli julistettu kirkonkiroukseen. Ensimmäisellä ristiretkellä viitataan nimenomaisesti näiden aatelisten johtamaan matkaan ja tapahtumiin. Nimeä paronien ristiretki käytetään erottamaan retki aiemmasta kansan ristiretkestä. Paronien ristiretki on saanut nimensä siitä, että aate vetosi etenkin Ranskan kulttuuripiirissä eläviin paroneihin ja muihin alempiin yläluokan edustajiin.[23] Ristiretkiaate vetosi eri henkilöihin eri syistä, joillekin kristinuskon pyhien paikkojen suojelu oli tarpeeksi, mutta toiset lähtivät matkaan puhtaasti rikkauksien toivossa.

title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Maunu Eerikinpojan tultua kuninkaaksi vuonna 1319 Ruotsi oli taas hyökkäyskannalla Karjalassa. Ruotsalaiset hyökkäsivät Käkisalmeen vuonna 1322 ja novgorodilaiset tekivät omia hyökkäyksiä Viipuria vastaan. Kumpikaan osapuoli ei saanut kuitenkaan suurempaa tuhoa aikaiseksi. Osapuolet olivatkin ensimmäistä kertaa valmiita rauhantekoon. Vuonna 1323 ruotsalaiset solmivat Pähkinäsaaren rauhan venäläisten kanssa. Rauha määritteli ensimmäisen kerran Ruotsin itärajan. Rauhasta ei kuitenkaan tullut pysyvä ja vuonna 1348 Maunu aloitti sodan Novgorodia vastaan. Maunu julisti sodan ristiretkeksi ja pian sota sai myös paavin suostumuksen. Maunu Eerikinpojan ristiretki loppui kuitenkin ilman rajamuutoksia.

title: Eerik Pyhä

text: Eerik Jedvardinpoika teki myöhäisemmän perimätiedon mukaan vuoden 1156 tienoille ajoitetun niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen piispa Henrikin kanssa. On epävarmaa tekikö Eerik tosiasiassa retkeä ja jos tekikin, oliko kyse sen paremmin varsinaisesta ristiretkestä kuin valloitusretkestäkään.

title: Ristiretket

text: Vuoden 1101 ristiretken taustalla oli se seikka, että vaikka ensimmäisen ristiretken onnistumisesta iloittiin, oltiin samalla huolestuneita ristiretken vaikutusten turvaamisesta. Esimerkiksi paavi Urbanus II:n seuraaja Paschalis II edusti tätä mielipidettä. Ajatus valloitusten säilyttämisestä johti siihen, että ensimmäiseen ristiretkeen aikanaan sitoutuneita, mutta myöhemmin kieltäytyneitä ylimyksiä ja alettiin painostaa lähtemään uudelle ristiretkelle. Samalla katsottiin, että jotkut ristiretkeläiset olivat palanneet sodasta liian nopeasti, jolloin heitäkin vaadittiin palaamaan Lähi-itään.

title: Honorius III

text: Neljäs lateraanikonsiili hyväksyi viidennen ristiretken vuonna 1215 ja Honorius aloitti valmistelut ristiretken aloittamiseksi vuonna 1217. Kerätäkseen varoja projektiin paavin ja kardinaalien oli maksettava kymmenys tuloistaan ja muiden kirkon työntekijöiden kahdeskymmenesosa tuloistaan kirkolle. Vaikka näin kerättiin huomattava summa rahaa se ei riittänyt ristiretkeen, jollaista Honorius oli suunnitellut.


query: Milloin juutalaiset viettävät purimia?

title: Purim

text: Purim (, "arvat") on juutalainen juhla, jossa muistellaan Persian juutalaisten pelastumista juonesta, jolla Kserkses-kuninkaan neuvonantaja Haman yritti tuhota heidät. Tapahtumat on kuvattu Vanhan testamentin Esterin kirjassa. Purimia vietetään adar-kuun 14. päivänä.

title: Purim

text: Esterin kirja käskee juutalaisten "pitää iloisia juhlia ja pitoja, lähettää toisilleen herkkuja ja antaa lahjoja köyhille" purimina. Siksi juutalaiset lähettävät toisilleen leivonnaisia ja lahjoittavat rahaa hyväntekeväisyyteen. Synagogissa järjestetään usein keräyksiä köyhien auttamiseksi.

title: Mordokai

text: Hamanin kuoleman jälkeen Mordokaista tuli pääministeri. Ahasveros antoi hänelle kuninkaan sinettisormuksen valtion asiakirjojen sinetöimistä varten. Hamanin talo annettiin Esterille, joka asetti Mordokain valvomaan sitä. Mordokai julkaisi kuninkaan nimessä vastasäädöksen, joka soi juutalaisille laillisen oikeuden puolustautua. Se antoi juutalaisille mahdollisuuden vapautua. Monet Persian imperiumin asukkaista asettuivat juutalaisten puolelle, ja kun sitten koitti 13. adarkuuta, päivä jolloin noiden lakien oli määrä astua voimaan, juutalaiset olivat valmiina. Mordokain ansiosta heillä oli valtion virallinen tuki. Susassa taisteltiin kaksi päivää. Noin 75000 juutalaisten vihollista Persian imperiumin alueella tapettiin, mm. Hamanin kymmenen poikaa. Mordokai määräsi – ja Ester vahvisti – että 14. ja 15. adarkuuta tuli viettää vuosijuhlaa, purim-päiviä, ilo- ja pitopäiviä, jolloin juutalaiset antaisivat lahjoja toisilleen ja köyhille. Juutalaiset alkoivat viettää tuota juhlaa ja jättivät sen jälkipolvilleen.

title: Flora Purim

text: 1980-luvulla Purim teki kiertueita Dizzy Gillespien United Nation Orchestran kanssa, joka palkittiin Grammylla albumistaan "Dizzy Gillespie and the United Nation Orchestra – Live at the Royal Festival Hall, London" vuonna 1990. Grammyn voitti myös entisen Grateful Dead -rumpalin Mickey Hartin albumi, jolla Purim lauloi. 1990-luvun lopulla Purim julkaisi uuden sooloalbumin ja teki maailmankiertueen, joka alkoi kuukauden mittaisella kiinnityksellä Lontoon Ronnie Scott’s Jazz Clubilla. Mukana olleisiin muusikkoihin kuuluivat Billy Cobham, Freddie Ravel, George Duke, David Zeiher, Walfredo Reyes ja Alphonso Johnson.

title: Purim

text: Tapa naamioitua purimina esiintyi ensi kerran Italian juutalaisten keskuudessa, ja siihen vaikuttivat ilmeisesti roomalaiset karnevaalit. Italiasta naamiaiset levisivät, ja vaikka jotkut opettajat suhtautuivat tähänkin tapaan ankarasti, heistä ei piitattu. Sitä noudattavat yhä kaikki juutalaisten lahkot ja yhtä hyvin ei-uskonnolliset kuin uskonnollisetkin juutalaiset. Varsinkin Israelissa järjestetään purim-kulkueita, joissa harjoitetaan erilaisia hullutuksia.

title: Jom kippur

text: Juutalaisen tavan mukaan päivä alkaa ja päättyy auringon laskiessa. Iltapäivällä ennen jom kippurin ja paaston alkamista syödään se'udat mafseket-ateria (verbistä 'lehafsik'=päättää, lopettaa) jonka jälkeen ei enää syödä mitään. Itse jom kippur vietetään usein paljolti synagogassa rukoillen. Jom kippuria viettävät usein myös ei-uskovat juutalaiset, jotka eivät muuten noudata perinteitä.

title: Purim

text: Juutalainen päivä alkaa ja päättyy auringon laskiessa. Purimin vietto aloitetaankin synagogan iltajumalanpalveluksella, jossa luetaan Esterin kirja (megila). Purimina ilonpito on sallittua myös synagogassa. Joka kerta kun Haman tai joku hänen kymmenestä pojastaan mainitaan, seurakunta pitää meteliä räikillä, tömistämällä tai pöytää hakkaamalla. Mordokain ja Esterin nimiä tervehditään viheltämällä tai hurraamalla. Tämä käytäntö on peräisin 1200-luvun Ranskasta ja Saksasta ja on yleistynyt joistakin soraäänistä huolimatta.

title: Purim

text: Purimina hulluttelu ja pilkanteko on viety niin pitkälle, että jonkinlaiseksi yleiseksi säännöksi on muodostunut "purimina kaikki on sallittua", jopa joidenkin Tooran lakien rikkominen. Miehet saattavat pukeutua naisten vaatteisiin tai päinvastoin. Perinteisistä rukoussävelmistä saatetaan laulaa humoristisia muunnelmia. Varsinkin lapset pitävät naamioitumisesta purimina. Suosittuja hahmoja ovat kuningas Kserkses, Ester, Mordokai, ilkeä Haman ja Esteriä edeltänyt Vasti-kuningatar.

title: Purim

text: Purimina rukouksetkin saatetaan lukea tavalla, joka minä muuna päivänä tahansa olisi pyhäinhäväistys. Seurakunta saattaa kilpailla siitä, kuka lukee rukoukset nopeimmin, tai niitä voidaan laulaa tunnetuilla maallisillakin sävelmillä. Monet juutalaiset pukeutuvat eläimiksi, iskelmätähdiksi tai Esterin kirjan henkilöiksi. Joissakin seurakunnissa niitä, jotka eivät sonnustaudu naamiaisasuun, odottaa rangaistus: heitä saatetaan ampua vesipyssyllä tai he joutuvat laulamaan laulun.

title: Scrolls of the Megilloth

text: Sanoitukset albumilla ovat yhtä äärimmäisiä kuin musiikki. Yhtye käsittelee death metalin tyypillisiä aiheita, kuolemaa, väkivaltaa, okkultismia ja kauhua kristillisestä näkökulmasta: "Eternal Lamentationilla" jumalattomat kirkuvat tuskaansa helvetin liekeissä, "Terminate Damnation" kertoo henkisestä sodankäynnistä pahuutta ja moraalittomuutta vastaan ja "Necromanicide" varoittaa harjoittamasta spiritismiä kuolleiden tavoittamiseen, koska "vain demonit vastaavat niiden kutsuun". Konseptin takaa löytyy raamatullinen pohja: "Scrolls of the Megilloth" on vanhan testamentin termi viidelle käärölle (alun perin juutalaisessa Raamatussa, Tanakhissa, "Viisi megillaa"), jotka ovat Ruut, Salomon, Ester, Valitusvirret ja Saarnaaja. Kansilehden sivuhuomautuksissa Steve Rowe selostaa, että näillä kirjoilla oli erityisasema juutalaisessa perinteessä, ja niitä luetaan edelleen usein tärkeissä juutalaisissa juhlissa, esimerkiksi Esterin kirjaa luetaan Purimin aikana. Jayson Sherlocken maalaamasta kansitaiteesta Rowe kertoo, että hämähäkinseitit viittaavat siihen, kuinka jotkut eivät koskaan lue näitä kirjoja ja että luuranko kuvastaa monia kristittyjä, jotka ovat osittain kuolleita koska eivät tunne Jumalan koko Sanaa.

title: Beta Israel

text: Suuri valtaosa falašoista on juutalaisia. Pitkä eristys muista juutalaisista yhteisöistä on johtanut erilaisen uskonnon muodostumiseen. Falašat eivät esimerkiksi tunne Talmudia. Sen sijaan falašojen uskonto perustuu pitkälti "Oritiin" eli Tooraan. Falašoilla on omat rabbinsa. Falašat myös viettävät sapattia ja poikalapset ympärileikataan. Falašat viettävät juhlapäivää nimeltä "Sigd", jota ei vietetä muissa juutalaisissa yhteisöissä. Siinä juhlitaan juutalaisten paluuta karkotuksesta Babyloniasta.

title: Purim

text: Adar-kuun 13. päivänä vietetään toisinaan Esterin paastoa. Se ei ole alun perin osa purim-juhlaa. Paastossa muistetaan sitä, kuinka juutalaiset paastosivat kolme päivää ennen kuin Ester meni kuninkaan luokse pyytääkseen tätä pelastamaan juutalaiset. Kuninkaan luo luvatta menemisestä oli säädetty kuolemanrangaistus, ellei kuningas osoittaisi tulijaa valtikallaan. Näin kuitenkin tapahtui, ja Ester pääsi esittämään toivomuksensa Kserkseelle.

title: Purim

text: Erityinen purim-ruoka ovat homentashenit eli Hamantaschen tai Hamanohren ("Hamanin taskut" tai "Hamanin korvat"). Ne ovat kolmikulmaisia, unikonsiemenillä, hedelmillä tai suklaalla täytettyjä leivonnaisia. Muodon arvellaan nimestä huolimatta kuvastavan Hamanin kolmikulmaista hattua. Purim on myös vuoden ainoa päivä, jolloin Talmud kehottaa juutalaisia olemaan humalassa. Tavoite on juoda niin paljon, ettei pysty erottamaan "kirottua Hamania" "siunatusta Mordokaista". Kehotuksesta on myös oltu huolestuneita, ja esimerkiksi rabbi Mooses Isserles varoitti juutalaisia ottamasta sitä liian kirjaimellisesti.[2]

title: Flora Purim

text: Purimin vanhemmat olivat klassisia muusikoita. Hänen romanialaissukuinen isänsä soitti viulua ja Brasiliassa syntynyt äitinsä pianoa. Flora Purim muistelee päässeensä jazzin makuun, kun äiti soitti sitä kotona isän poissa ollessa. Äidin suosikkeihin kuuluivat laulajat Dinah Washington, Billie Holiday ja Frank Sinatra sekä pianistit Bill Evans, Oscar Peterson ja Erroll Garner.

title: Purim

text: Naamiaisasun tarkoitus on peittää juhlijan henkilöllisyys. Esterin kirjassa henkilöitä luullaan toisikseen: Ester ei paljasta olevansa juutalainen, ja Haman joutuu taluttamaan Mordokaita kunnianosoituksena hevosen selässä ympäri kaupunkia, koska kuninkaan kysyessä sopivaa tapaa palkita kuninkaalle palveluksen tehnyt mies Haman luuli tämän tarkoittavan häntä itseään. (Mordokai oli saanut vihiä eräästä kuningasta vastaan suunnatusta salajuonesta ja paljastanut sen, minkä vuoksi kuningas oli hänelle kiitollisuudenvelassa.) Jotkut selitysteokset väittävät Hamanin tyttären tehneen itsemurhan sen jälkeen, kun hän oli erehdyksessä kaatanut jäteastian sisällön isänsä päälle luullen tätä Mordokaiksi. Naamiaisten viettoa on selitetty myös sillä, että Jumalan nimeä ei kertaakaan mainita Esterin kirjassa. Siten Jumala oli "peittänyt kasvonsa" purimin ihmeen aikana, minkä muistoksi myös juutalaiset tekevät niin. [3]

title: Purim

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ruth Kozodoy| title = Juutalaiset juhlapäivät| publisher = Opetushallitus| year = 1997| id = ISBN 951-719-922-8}}

title: Esterin kirja

text: Esterin kirja eli "Megila" on juutalaisen purim-juhlan perusta, ja sen koko teksti luetaan ääneen kahdesti juhlan aikana.

title: Purim

text: Ester on juutalainen nuori nainen, joka kauneutensa ansiosta pääsee kuningas Kserkseen eli Ahasveroksen rakkaimmaksi puolisoksi ja kuningattareksi. Kuningas ei ole tietoinen Esterin syntyperästä. Esterin kasvatusisä Mordokai kieltäytyy kumartamasta korkea-arvoista Hamania selittäen olevansa juutalainen. Siksi Haman suuttuu ja tahtoo kostoksi surmata kaikki valtakunnan juutalaiset. Hän heittää puria eli arpaa valitakseen juutalaisten tuhoon sopivan päivän. Arpa osuu adar-kuun kolmanneksitoista päiväksi, ja Haman saa suunnitelmalleen kuninkaan hyväksynnän. Juutalaiset pelästyvät saatuaan tietää heitä uhkaavasta kohtalosta, ja Mordokai kehottaa Esteriä menemään kuninkaan luo armoa anelemaan.

title: Ester

text: Raamatun mukaan Ester oli Persian kuninkaan Ahasveroksen puoliso, joka onnistui pelastamaan juutalaiset hoviherra Hamanin suunnittelemalta juutalaisten kansanmurhalta. Juutalaiset viettävät vuosittain purim-juhlaa Esterin kirjassa kuvattujen tapahtumien muistoksi.

title: Purim

text: Haman on niin raivoissaan Mordokaille tämän uppiniskaisuudesta, ettei malta odottaa määräpäivää ja pystyttää pihalleen hirsipuun Mordokaita varten. Järjestämissään pidoissa Ester anelee kuitenkin kuningasta säästämään kansansa hengen. Kuningas vihastuu Hamanille suuresti ja hirtättää tämän omaan hirsipuuhunsa. Juutalaisille annetaan myös oikeus puolustautua, jos joku nousee heitä vastaan määrättynä, koko valtakuntaan ilmoitettuna päivänä. Adar-kuun kolmantenatoista päivänä juutalaiset hyökkäävät vihollistensa kimppuun ja surmaavat heitä sadoittain. Esterin kirjan lopuksi Mordokai ja Ester määräävät adar-kuun neljännentoista päivän yleiseksi ilojuhlaksi, purimiksi. [1]

title: Gibraltarin juutalaiset

text: Monet tyypilliset Marokon juutalaisten perinteet ovat yhä elossa Gibraltarilla. Paikalliset juutalaiset viettävät muun muassa "Henna" juhlia, jotka pidetään häitä edeltävänä yönä. Myös monet synagogissa lauletut laulut ovat alkuperältään marokkolaisia. Alueella on mahdollista saada myös juutalaista koulutusta.

title: Flora Purim

text: Vasta-avioituneet Moreira ja Purim pakenivat Brasilian sotilasjunttaa vuonna 1967 New Yorkiin, jossa he hakeutuivat syntymäisillään olevan sähköisen fuusiojazzin tekijöiden pariin. Pariskunta teki Euroopan-kiertueita Stan Getzin ja Gil Evansin kokoonpanoissa. Vuonna 1972 oli vuorossa molempien läpimurto Chick Corean yhtyeessä Return to Forever, joka julkaisi ensin samannimisen albumin ja vielä samana vuonna albumin "Light as a Feather", joista molemmista tuli suuria menestyksiä sekä taiteellisesti että kaupallisesti. Vuonna 1973 Purim julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Butterfly Dreams" ja hänet äänestettiin Down Beat -lehdessä viiden parhaan jazzlaulajan joukkoon. Esikoisalbumia seurasi joukko muita sooloprojekteja Milestone-levymerkille. Purim ja Moreira tekivät yhteistyötä myös uruguaylaisen Opa-yhtyeen kanssa vieraillen toistensa levyillä.

title: Purim

text: Toinen purimin perinne on Hamanin polttaminen. Italiassa juutalaiset järjestivät meluisia kulkueita, joiden lopuksi Hamania esittävä nukke juhlallisesti poltettiin. Frankfurt am Mainissa puolestaan oli tapana tehdä vahasta talo, Haman, tämän vaimo ja kaksi vartijaa. Kun lukija aloitti megilan lukemisen, talo kaikkine asukkaineen sytytettiin katselijoiden iloksi tuleen.

title: Flora Purim

text: Esikoisalbumillaan "Flora e M.P.M." Flora Purim lauloi Carlos Lyran ja Roberto Menescalin bossa nova 1960-luvun edetessä Purim pääsi laulusolistiksi Quarteto Novo -yhtyeeseen, jota johtivat Hermeto Pascoal ja Purimin tuleva aviomies Airto Moreira.

title: Kaddiš

text: Kaddišin kirjoittamisen aikoihin juutalaiset puhuivat yleisesti arameaa ja tämä tuli myös rukouksen kieleksi. Alun perin sitä eivät lukeneet suruaikaa viettävät, vaan rabbit sapattisaarnojensa ja antamiensa oppituntien päätteeksi. Käytäntö sai alkunsa Babyloniassa, missä useimmat juutalaiset osasivat vain arameaa. Saarnat pidettiin siis arameaksi, josta tuli myös kaddišin kieli, ja sellaisena rukous periytyy omaan aikaamme saakka.

title: Purim

text: Purim on hyvin iloinen juhla, jolloin on lupa pitää hauskaa. Purimin viettoon kuuluu Esterin kirjan lukeminen synagogassa kaksi kertaa sekä lahjojen antaminen köyhille. Sen jälkeen vietetään purim-juhlaa, jota varten pukeudutaan usein naamiaisasuihin. Purim ei ole yhtä tärkeä juhla kuin Tooran määrittelemät pyhäpäivät. Siksi työnteko on yleensä sallittu.

title: Purim

text: Purimina on myös esitetty vitsikkäitä näytelmiä. 1700-luvulle mennessä Itä-Euroopassa purim-näytelmistä oli kehkeytynyt jiddišinkielisen teatterin edelläkävijöitä, joissa yhdisteltiin musiikkia ja tanssia. Näytelmät olivat usein satiireja Vanhan testamentin kertomuksista.

title: Flora Purim

text: Myös Purimin tytär Diana Moreira on laulaja.

title: Nisán

text: Nisán-kuun 15. -21. päivinä juutalaiset viettävät pääsiäistä eli pesahia.

title: Purim

text: Heprealaisen kalenterin karkausvuosina adar-kuukausia onkin kaksi. Tällöin purimia vietetään toisena adar-kuuna. Vastaavaa ensimmäisen adar-kuun päivää kutsutaan nimellä purim katan, pikku purim. Monilla juutalaisyhteisöillä on myös paikallisia purim-juhlia, jolloin juhlistetaan voittoa jostakin antisemitistisestä ryhmästä tai hallitsijasta. Frankfurtissa tällainen juhla on nimeltään Purim Vintz. Jopa perheillä saattaa olla omia "purimeja" jostakin täpärästä tilanteesta, vainosta tai onnettomuudesta pelastumisen muistoksi.


query: Mikä on kehrääjän kutsuääni?

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä on jokseenkin räkättirastaan kokoinen. Pitkä pyrstö ja pitkät, leveäpäiset siivet. Pää suuri. Höyhenet pehmeitä, harmaita ja ruosteenruskeita. Naamioväri erittäin hyvä, ei juurikaan liiku päiväsaikaan. Nokka on erittäin pieni mutta aukeaa suureksi. Koiraalla käsisiivellä ja pyrstön kulmissa selkeät valkoiset täplät. Kehrääjän soidinääni on omalaatuinen - pitkä monotoninen "rrr...", joka voi jatkua jopa tuntikausia. Normaalisti pitkiä sarjoja jotka koostuvat vain parista äänenkorkeudesta. Koiras läpsyttää siipiään kovaäänisesti soidintaessaan. Kutsuäänenä sammakkomainen "kruik"-kurahdus.

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä pesii kuivilla, harvapuustoisilla männikköseuduilla. Viihtyy hakkuuaukeiden, soiden ja kallionlakimänniköiden läheisyydessä.

title: Kehrääjä (kirja)

text: Kirja kertoo tekstien ja kuvien kautta vaikeasti kuvattavasta yölintulajista kehrääjästä. Alkusanoissa ja ensimmäisessä luvussa Jukka Lilja käy lyhyesti läpi, kuinka hän päätyi juuri kehrääjän kuvaajaksi. Leipänsä poliisin rikostutkijana ansainnut Lilja jäi eläkkeelle 2015. Ennen lintukuvaajaksi ryhtymistään hän oli tehnyt työn ohella luontodokumentteja Mtv:lle ja Ylelle. Yksi dokumentti käsitteli juuri kehrääjää. Sen syntyyn vaikutti päivätyö, eli hän etsi yöaktiivista lajia, ja lisäksi kehrääjästä ei ollut juuri olemassa kuvamateriaalia. Lajin harrastus lähti liikkeelle siitä. Runsaan kolmenkymmenen vuoden mittaisen havaintotyön perusteella hän sanoo, että laji on kaikista hänen kohteistaan haastavin, mutta myös erikoisin ja kiinnostavin. Pertti Koskimies kertoo arviossaan löytäneensä 50 lintuharrastusvuotensa aikana kaksi kehrääjänpesää, kun aktiivinen kehrääjäharrastaja Lilja on löytänyt niitä Pohjanmaalta puolentoistasataa.

title: Kehrääjä

text: Vanhin suomalainen rengastettu kehrääjä on ollut 7 vuotta 11 kuukautta 20 päivää vanha. Euroopan vanhin on brittiläinen vähintään 11 vuotta 11 kuukautta vanha lintu.

title: Kehrääjälinnut

text: Kehrääjälintujen lahkoon kuuluu viisi heimoa. Varsinaisten kehrääjien ("Caprimulgidae") heimon lajeja tavataan lähes kaikkialla maapallolla. Ainoa Suomessa esiintyvä laji on kehrääjä ("Caprimulgus europaeus"). Kehrääjät ovat keskikokoisia ja ne ovat sopeutuneet saalistamaan suuria lentäviä hyönteisiä hämärässä tai pimeässä ilmasta. Niillä on iso kita ja voimakkaat sukaset suupielissä, jalat ovat lyhyet ja nokka pieni. Puku on pehmeä, ruskeankirjava, pyrstöissä ja siivissä usein valkoisia signaalilaikkuja. Kehrääjät lepäävät päivällä maassa tai pitkittäin oksalla.

title: Kehrääjä (kirja)

text: Kehrääjä: Siivet pystyssä – Nightjar: Wings Upright on kuva- ja tietoteos kehrääjästä. Kuvat ja teksti ovat Jukka Liljan, ja kirjan on julkaissut vuonna 2017 kurikkalainen kustannusyhtiö Valmiixi. Teoksessa on tekstiä myös englanniksi.

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä (Caprimulgus europaeus) on kehrääjien (Caprimulgidae) lintuheimoon kuuluva laji. Se on tämän heimon ainoa edustaja laajoilla alueilla Euroopassa ja Aasiassa.

title: Kehrääjät

text: Kehrääjät voi viitata seuraaviin eläimiin:

title: Kehrääjät (heimo)

text: Kehrääjät ovat keskikokoisia lintuja ja niillä on pitkät ja kapeat siivet, pitkä pyrstö, iso pää, pieni nokka ja lyhyt kaula sekä jalat. Niillä on suuri kita ja suupielissä voimakkaat sukaset. Niiden höyhenpuku on ruskeankirjava ja pyrstössä ja useimmilla lajeilla on siivillä ja pyrstössä valkoisia laikkuja.[1]

title: Uudenkaledoniankehrääjä

text: Uudenkaledoniankehrääjä pesii puun koloon, ja ne metsästävät hyönteisiä oksilta tai maasta. Uudenkaledoniankehrääjä on suurempi ja sillä on pidemmät jalat kuin muilla kehrääjillä, mikä voi viitata sen viihtyvän enemmän maassa kuin muut kehrääjät.

title: Kehrääjät (heimo)

text: Luokka:Kehrääjälinnut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Luzoninparatiisipeippo

text: Luzoninparatiisipeipon laulua kuullaan harvoin. Kutsuääni on korkea "tsit".

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä on muuttolintu, joka pesii Etelä- ja Keski-Suomessa ja talvehtii Afrikan savanneilla. Suomessa esiintyy Keski- ja Etelä-Suomessa. Saapuu toukokuussa, poistuu elo-syyskuussa.

title: Kehrääjät (heimo)

text: Kehrääjät (Caprimulgidae) on kehrääjälintujen lahkoon kuuluva heimo.

title: Kanadankerttuli

text: Kanadankerttulin kutsuääni on terävä "tsiit".

title: Kehrääjä

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jukka Lilja| title = Kehrääjä – Siivet pystyssä| location = Kurikka| publisher = Valmiixi| year = 2017| isbn = 978-952-5965-48-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Valto A. Peiponen| title = Kehrääjälintu ja muita horrostavia lintuja| publisher = Omakustanne| year = 2004| isbn = 952-91-7415-2}}

title: Nubiankehrääjä

text: Nubiankehrääjä ("Caprimulgus nubicus") on kehrääjiin kuuluva lintulaji.

title: Punatulkku

text: Punatulkun kutsuääni on huilumainen ”hjyy”. Laulu on hiljaista rupattelua latvustossa.

title: Kehrääjät (heimo)

text: BirdLife Suomen mukaan kehrääjien heimoon kuuluvat seuraavat suvut ja lajit.[2]

title: Kehrääjä (kirja)

text: Hannu Hautala, joka Kuusamossa asuvana ei itse ole päässyt tutustumaan kehrääjään kuin satunnaisesti, nostaa "Luontokuva"-lehden arviossaan esiin muutamia luontokirjoissa esitettyjä virheellisiä seikkoja, jotka Lilja on korjannut. Toisin kuin aiemmin on esitetty, kehrääjän kidan reunuksena olevat sukaset suojaavat silmiä saaliin siiviltä eivätkä sinänsä liity itse pyyntiin. Uusi tieto on myös, että kehrääjä pesii Suomessakin hyvin usein kaksi kertaa kesässä. Hautala huomauttaa lisäksi, että rengastajan kanssa tehdyt kuvausretket ovat tarjonneet Liljalle mahdollisuuden tutkia sellaista, mihin kuvaaja yksin liikkuessaan ei tule tutustuneeksi. Filmille edelleen kuvaava Hautala toteaa, että salamakuvien valaistus on tasapainossa, mutta myöntää, ettei tunne digikuvauksen tuomia mahdollisuuksia siinä. Otavan kirjapainokin saa Hautalalta kiitoksen laadukkaasta painojäljestä. Hän harmittelee englanninkielisen tekstin mukaanottoa, mutta toteaa, että kirjalle voi löytyä kiinnostusta ulkomaillakin.

title: Sepeltasku

text: Kutsuääni on kova ""vist trak-trak..."".

title: Viirikehrääjät

text: 2000-luvulla tehtyjen fylogeneettisten tutkimusten perusteella suvun lajit ovat siirretty kehrääjien sukuun ("Caprimulgus"), vaikka viirikehrääjillä onkin selkeitä morfologisia eroja muiden kehrääjien kanssa.

title: Kehrääjä (kappale)

text: Kehrääjä on J. Karjalaisen CD-single vuodelta 2002. Levyllä ei ole muita kappaleita. Sen on julkaissut Poko Rekords sarjatunnuksella PSCD 195. Kappaleen kesto on 3:36. Sen ovat säveltäneet J. Karjalainen ja Janne Viksten. Sanat ovat J. Karjalaisen ja sovituksen ovat tehneet kaikki alla luetellut yhtyeen jäsenet yhdessä. Kappale on myös J. Karjalainen Electric Sauna –yhtyeen albumilla Valtatie.

title: Kehrääjät (heimo)

text: Kehrääjät ovat hämärä- tai yöaktiivisia. Ne käyttävät ravinnokseen suuria lentäviä hyönteisiä. Päivisin ne lepäävät maassa tai oksalla. Kehrääjien pesä sijaitsee maassa.[1] Kehrääjät munivat yhden tai joskus jopa kaksi munaa.

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä syö yöperhosia ja muita yöllä lentäviä hyönteisiä. Jos on sateinen sää, eivätkä hyönteiset lennä, se osaa vaipua horrokseen, ja säästää näin energiaa.

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä pesii lähes koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä sen esiintymisalue ulottuu Kiinan länsiosiin. Euroopassa pesii 224 000 - 264 000 paria, Suomessa noin 4000 paria. Laji on taantunut viime vuosikymmeninä, ja kuuluu silmälläpidettäviin lintulajeihin.

title: Aavikkokehrääjä

text: Aavikkokehrääjäjällä on pitkät ja kapeat siivet ja melko pitkä pyrstö. Väritykseltään lintu muistuttaa kehrääjää, mutta on tätä vaaleampi ja enemmän hiekanvärinen. Erona kehrääjään siivissä ei ole selkeitä vaaleita laikkuja.

title: Amerikanpääsky

text: Amerikanpääskyn kutsuääni on varpusmainen "tsiev".

title: Elisabeth Forsell

text: Ruotsin valtiopäivillä 1738–1739 päätettiin perustaa Ruotsiin ensimmäiset kehruukoulut, jotta pellavasta, hampusta ja silkistä saataisiin aikaan parempaa lankaa. Pian päätettiin lähettää myös Suomeen kehruuneuvoja erityisesti Suomessa hyvin kasvavan pellavan kehräämiseksi, ja tehtävään nimitettiin Elisabeth Forsell. Hänet tunnettiin tuolloin Västmanlandin Harakerissa sijaitsevan kehräämön parhaisiin kuuluvana työntekijänä. Forssell toi mukanaan kerinpuut sekä Suomessa siihen asti tuntemattoman kaksoisrukin. Kahta erillistä lankaa yhtä aikaa kehräävän kaksoisrukin oli kehittänyt Forsellin aiempi esimies Abraham Hedman, ja taitavan kehrääjän käsissä sillä saavutettiin kaksinkertainen työteho ilman juurikaan lisärasitusta kehrääjälle.

title: Kehrääjä

text: Kehrääjä ei rakenna pesää, vaan munii munansa maahan. Muninta alkaa tavallisesti kesäkuun puoliväliin mennessä. Pohjaväriltään vaaleita, tummin kiemuraisin suojavärityksen antavin juovin kuvioituja munia on yleensä 2, joskus 3. Molemmat puolisot hautovat, naaras kuitenkin enemmän. Haudonta-aika on noin 2½ viikkoa. Poikasia ruokkivat molemmat vanhemmat. Poikaset osaavat auttavasti lentää 2-viikkoisina, kunnolla 4−5-viikkoisina. Kehrääjä on sukukypsä 1-vuotiaana.


query: Kuka Aarno Raninen oli?

title: Aarno Raninen

text: Aarno Erik Raninen (27. huhtikuuta 1944 Kuhmoinen – 3. syyskuuta 2014 Tuusula[1]) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä, sovittaja, laulaja ja kosketinsoittaja.[2] Hän aloitti uransa keikkamuusikkona jo 14-vuotiaana.[3] Raninen keikkaili mm. Onni Gideonin yhtyeessä sekä Smokings-yhtyeessä. [4]

title: Aarno Raninen

text: Raninen oli yksi matkustajista, joka oli kokemassa 30. syyskuuta 1978 tapahtunutta Oulun lentokonekaappausta.[5][6]

title: Aarno Raninen

text: Jouni Pohjola George Romain Savinainen[10]

title: Aarno Raninen

text: Raninen kuoli syyskuussa 2014 kotonaan Tuusulan Jokelassa sattuneessa tulipalossa, joka syttyi tupakoinnista sohvalla.[1][7][8][9]

title: Aarno Raninen

text: Pölhölä (1981) Lentävät luupäät (1984) Hei kliffaa hei (1985) Liian iso keikka (1986) Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva (1990) Rampe & Naukkis – kaikkien aikojen superpari (1990) Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet (1991) Naisen logiikka (1999)

title: Nainen, poliisi ja taksi

text: Nainen, poliisi ja taksi on Leo Jokelan esittämä humoristinen musiikkikappale, joka julkaistiin vuonna 1970 singlenä kappaleen ”Nuoret radikaalit” kanssa. Kappaleen sävellyksestä ja sovituksesta vastasi Aarno Raninen ja sanoituksesta Vexi Salmi. Kappale on julkaistu myös 20 suosikkia-levysarjan "Huumorimiehiä: Rotestilaulu"-kokoelmalevyssä.

title: Bengt Huhta

text: Tammikuussa 1970 hänen versionsa "Hair"-musikaalin kappaleesta ”Aquarius/Let the Sunshine In” suomeksi ”Aquarius/Kulje valoon, kulje Aurinkoon” nousi listalla sijalle 6. Kristianin version ”Aquarius” osan on teatteriversion Esko Elstelän sijaan sanoittanut L. Savinainen eli Aarno Raninen.

title: Monica Aspelund

text: Monica Aspelund ja Aarno Raninen olivat 30. syyskuuta 1978 palaamassa esiintymiskiertueelta Pohjois-Suomesta Helsinkiin ja joutuivat tällä matkalla kokemaan Suomen ensimmäisen lentokonekaappauksen.

title: Aranjuez mon amour – näkemiin

text: Aranjuez mon amour – Näkemiin on Seija Simolan albumi vuodelta 1970. Albumi sisältää jazzahtavaa laulelmamusiikkia ja iskelmää, ja sen on tuottaneet Aarno Raninen ja Johan Vikstedt ja suurimmalta osalta myös sovittanut Aarno Raninen. Levyn suurin hitti oli ranskalaisen Sylvie Vartanin alun perin vuonna 1968 levyttämä laulelma ’’Maritza’’.

title: Finnsound

text:
Finnsound Oy oli Aarno Ranisen perustama levy-yhtiö, joka julkaisi äänitteitä. Levy-yhtiön toiminta loppui 1989.
Levyttäneitä artisteja oli mm. Erkki Liikanen, Aarno Raninen, Seija Simola, Reijo Lehtovirta ja Juha Vainio.

title: Aarno Raninen

text: Mitäs me sankarit (1980) - Kapellimestari Hei kliffaa hei (1985) - ravintolaorkesterin johtaja ja helistinten soittaja Nuoruuteni savotat (1988) - Matti Neulikko Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät (1992) - kansishakin pelaaja Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies (1998) - Haitarinsoittaja

title: Aarno Raninen

text: Luokka:Suomalaiset iskelmämusiikin säveltäjät Luokka:Suomalaiset pianistit Luokka:Suomalaiset kosketinsoittajat Luokka:Suomalaiset kapellimestarit (viihdemusiikki) Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2014 kuolleet

title: Aarno Raninen

text: Ranisen tunnetuimpia sävellyksiä ovat muun muassa "Näin on", "Lapponia", "Huilumies" sekä joululaulu ”Tule joulu kultainen”.[2] Lisäksi hän sävelsi salanimellä George Romain televisiosarjojen ÄWPK – Älywapaa palokunta ja Soitinmenot laulut sekä Kymppitonnin tunnusmusiikin. Aarno Raninen sovitti muun muassa Seija Simolan laulut "Kun aika on", "Maritza", "Rakkaus kasvoista kasvoihin" ja "Sulle silmäni annan".

title: Toivo Kärki

text: Kärki ei enää sovittanut kaikkia kappaleitaan eikä johtanut niiden levytyksiä. Näissä tehtävissä toimivat muun muassa Ossi Runne, Jaakko Borg, Matti Viljanen, Ronnie Kranck, Ensio Kosta, Arthur Fuhrmann, Nacke Johansson, Aarno Raninen, Rauno Lehtinen.

title: Kielletyt leikit (Carolan albumi, 1970)

text: johtajinaan Rauno Lehtinen (A1), Esa Pethman (B5), Esa Katajavuori (B6) sekä Aarno Raninen (A2, A3, A5, B3, B4)Kalevi Falk -yhtye (A2, A4, B1, B2)

title: Matkarakastaja

text: ”Matkarakastaja” äänitettiin Alppi-studiolla Helsingissä keväällä 1971. Kappaleen äänitti Jouko Ahera ja tuotti Aarno Raninen. Levyllä soittavat seuraavat muusikot:

title: ÄWPK – Älywapaa palokunta

text: Sarjan käsikirjoittivat Pertti Reponen ja Kai Sievers salanimillä Alan Dorkin ja Kai Dorkin. Ohjauksesta vastasivat Timo Ryymin ja Hannu Seikkula. Sarjan laulut ja musiikin sävelsi Aarno Raninen salanimellä George Romain.

title: Tunteen sain

text: Tunteen sain on laulaja Seija Simolan neljäs soololevy vuodelta 1976. Se sisältää jazzballadeja, viihdesävelmiä, käännösiskelmiä ja latinorytmejä. Levyn on tuottanut Aarno Raninen ja levyllä laulajatarta säestää Aarno Ranisen Orkesteri.

title: Aarno Raninen

text: (Internet Archive -arkistossa= verkkosivustolla Spotify verkkosivustolla Discogs.com (englanniksi)

title: Aarno Raninen

text: Aarno Raninen (1972) Joulutunnelmaa (1974) Listahittejä Hammondilla (1976) Hammond helmiä 2 (1978) Iltama tanssit (1979) Suosikkisäveliä sähköuruilla (1979) Hammondpuisto (1979) Hammondilla (1979) Näin laulu soi (1990)

title: Miljoonasade

text: Joulukuun alussa 1989 julkaistiin syksyllä purkitettu joulusingle ”Kyyneleitä joulupuurossa” / ”Joulurauhaa” (KRÄKS 151), jolla Heikki Saloa säestää Aarno Raninen. Singlen nimikappale on Ranisen säveltämä ja Salon sanoittama.

title: Soitinmenot

text: Sarjan käsikirjoittivat Pertti Reponen ja Kai Sievers salanimillä Alan Dorkin ja Kai Dorkin. Sarjan ohjasi Hannu Seikkula. Sarjan laulut ja musiikin sävelsi Aarno Raninen salanimellä George Romain.

title: Aarno Raninen

text: Orjan poika, oopperafantasia Eino Leinon runoon 1970, libretto Seppo Mattila Credo – Minä uskon 1975, sanat Monica Aspelund Kotkan ruusu, musikaali 1981, libretto Ere Kokkonen, laulujen sanat Vexi Salmi ja Juha Vainio[11]

title: On hetki

text: On hetki on Rauno Lehtisen säveltämä ja sanoittama musiikkikappale. Tekijänsä tunnetuimpiin kuuluva laulu alkaa sanoilla ”On hetki jolloin tuuli uinahtaa”. Lehtinen teki kappaleen Suomen euroviisukarsintaan vuonna 1968, jossa sen lauloi Aarno Raninen. Siitä on tullut suosittu myös kuorojen ohjelmistossa muun muassa sovituksena, jonka Ilkka Kuusisto teki Lehtisen pyynnöstä. Sen ovat levyttäneet muun muassa Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajat 1970 ja 1976 sekä Chorus Iuvenalis vuonna 1975. Instrumentaaliversioina sen ovat julkaisseet muun muassa Aarno Raninen (1978), Rauno Lehtinen (1988), Jörgen Petersen (1988) sekä Vantaan viihdeorkesteri johtajanaan Markku Johansson (1992). Ranisen ohella muita laulua tulkinneita solisteja ovat Georg Ots, Pentti Hietanen, Matti Salminen ja Margareta Haverinen.

title: Vielä kerran Viljo ja Heppu hei

text: Kappaleet on säveltänyt George Romain alias Aarno Raninen ja sanoittanut Alan Dorkin alias Pertti Reponen.

title: Jokapaikan Viljo

text: Kappaleet on säveltänyt Aarno Raninen ja sanoittanut Pertti Reponen.

title: Suomen euroviisukarsinta 1977

text: Suomen karsinnat voitti kolmannella yrittämällään Monica Aspelund, joka oli osallistunut karsintoihin jo vuosina 1975 ja 1976. Voittokappaleen "Lapponia" säveltäjä Aarno Raninen oli itse viimeiseen asti vastustanut kappaleen nimeä osittain kaupallisuuden vuoksi, nimittäin Lapponia-korut olivat tuolloin jo kansainvälisesti tunnettuja.

title: Aarno Raninen

text: Ranisen säveltämä ja Monica Aspelundin laulama "Joiku" oli tammikuussa 1976 mukana Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnassa, mutta ei päässyt varsinaiseen kilpailuun, jonne lähetettiin Fredi. Seuraavana vuonna Ranisen säveltämä ja jälleen Aspelundin laulama "Lapponia" valittiin edustamaan Suomea Lontooseen. Kappale sijoittui kymmenenneksi saatuaan 51 pistettä. Vuonna 1989 Aarno Raninen soitti kinourkuja ja viihdepianoa Miljoonasateen albumilla Vain nopeat elävät. Samana vuonna Raninen oli mukana myös Miljoonasateen joulusinglellä Kyyneleitä joulupuurossa Hammondin soittajana että a-puolen laulun säveltäjänä.

title: Imatra Big Band Festival

text: Ensimmäisen kerran ajatuksen Imatran omasta musiikkifestivaalista esitti Aarno Raninen vuonna 1976 imatralaisten muusikoiden järjestämässä saunaillassa. Raninen oli kutsuttu opettajaksi Imatran big band -soittokurssille, jollaisen kolme vuotta aiemmin perustetun, tuolloin Imatran Muusikot ry:n alaisuuteen kuuluneen Imatra Big Bandin soittajat kapellimestarinsa Hannu Sopasen johdolla olivat Imatralle järjestäneet. Sopanen muokkasi sitten bändikavereineen Ranisen ajatuksen lopulta big band -festivaaliksi, tuolloin ensimmäiseksi laatuaan koko maailmassa.

title: Discophon

text:
Vikstedt otti Rauno Lehtisen yhtiön tuotantopäälliköksi vuonna 1961. "Letkis" menestyi eri puolilla Eurooppaa ja Latinalaisessa Amerikassa. Vuonna 1967 tuotantopäälliköksi vaihtui Aarno Raninen. Suuri myyntimenestys
oli Eero Raittisen vuonna 1968 laulama "Vanha holvikirkko". Listamenestystä RCA-merkille olivat Seija Simola, Tauno Palo ja Kristian.