query: Mikä Hauksbók on?

title: Veriveljien saaga

text: Veriveljien saagasta on säilynyt Hauksbók- sekä Möðruvallabók- ja Flateyjarbók-käsikirjoituksissa toisistaan jonkin verran poikkeavat versiot. Flateyjarbókissa se esiintyy osana pyhästä Olavista kertovaa saagaa (Ólafs saga hins helga). Käsikirjoituksista vanhin, Hauksbók, on 1300-luvun alkupuolelta ja siinä oleva versio on tyyliltään yksinkertaisempi. 1330–1370 välisenä aikana laaditun Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin (1387–1390) versio on tyyliltään koristellumpi ja sisältää Hauksbók-versiosta puuttuvia lisäyksiä, jotka viittaavat keskiaikaisen oppineen teologian ja lääketieteen hyvään tuntemukseen.[3] Monimutkaisen välittymishistoriansa vuoksi saaga on vaihtelevasti ajoitettu 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun tai sen lopulle. Hauksbók-version on esimerkiksi epäilty perustuvan ennen vuotta 1200 laaditulle alkuperäistekstille, kun taas edellä mainittuja lisäyksiä on pidetty kopioitsijoiden myöhemmin tekeminä merkintöinä. Toiset taas ovat pitäneet Möðruvallabókin ja Flateyjarbókin versiota varhaisempana, vuoden 1200 tienoilla laadittuna tekstinä, tai alkuperäisempänä mutta vasta 1200-luvun lopulla kirjoitettuna tekstinä. Saagan yhtenä lähteenä pidetään skaldi Þormóðrin runouden lisäksi vanhinta, vain muutamina käsikirjoitusfragmentteina säilynyttä pyhän Olavin legendaa eli pyhimyskuninkaasta kertovaa hagiografista tekstiä, joka on kirjoitettu 1100-luvun loppupuolella. Tätä yhteyttä on pidetty perusteena sille, että Veriveljien saaga on varhaista alkuperää. Monet nykytutkijoista ovatkin sitä mieltä, että Veriveljien saaga on yksi vanhimmista islantilaissaagoista ja kirjoitettu mahdollisesti 1200-luvun alussa, siis noin 200 vuotta siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen.[4]

title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarinan" tapahtumat sijoittuvat sen mukaan Länsi-Islantiin Reykjanesin niemelle, nykynäkemyksen mukaan Reykhólariin Breiðafjörður-vuonon alueelle. Tarinan päähenkilön, Þorsteinn Þorvarðssonin, kerrotaan olevan apotti Þorfinnrin lanko. Kyseinen apotti Þorfinnr (k. 1216) mainitaan "Landnámabókin" Hauksbók- ja Melabók-versioissa. Sen perusteella tarinan tapahtumat on voitu ajoittaa 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun. Þorfinnr oli sukua Sturlungeille eli yhdelle 1200-luvun islantilaisista mahtisuvuista, johon kuuluivat esimerkiksi Snorri Sturluson ja Sturla Þórðarson.

title: Landnámabók

text: Näitä säilyneitä versioita on viisi, joista kolme on keskiaikaista ja kaksi 1600-luvulta. Vanhimpana pidetään Landnámabókin Sturlubók-versiota, jonka kirjoitti 1200-luvulla vaikuttanut Sturla Þórðarson ja jonka varhaisin säilynyt kopio nyt jo kadonneesta pergamenttikäsikirjoituksesta on 1600-luvulta (). [3] Hauksbók-versiona tunnettu Landnámabók on säilynyt samannimisessä, 1300-luvun alusta peräisin olevassa käsikirjoituksessa , joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan (Hauksbók eli "Haukrin kirja").[4] Käsikirjoituksessa oleva Landnámabók on Haukrin käsialaa. [5] Haukr mainitsee käyttäneensä lähteenään Sturlubókin versiota ja sen lisäksi myös Styrmir Kárasonin (k. 1245) 1200-luvun alussa kirjoittamaa vastaavaa tekstiä. Kyseinen Styrmisbók ei ole säilynyt nykypäivään, mutta se on todennäköisesti ollut pohjana myös Sturlubókille ja kolmannelle keskiaikaiselle versiolle, Melabókille.[6] Melabók on sekin 1300-luvun alkupuolelta. Siitä on kuitenkin säilynyt vain kaksi pergamenttisivua 1400-luvulta peräisin olevassa käsikirjoituksessa . Melabók edustaa kuitenkin versioista vanhinta, sillä se on ollut sisällöllisesti lähimpänä nyt jo kadonnutta Styrmisbókia. [7] Landnámabókin myöhemmät versiot ovat Björn Jónssonin 1630-luvulla laatima Skarðsárbók (pääkäsikirjoitus ) sekä kirkkoherra Þórður Jónssonin 1600-luvulla laatima Þórðarbók ( ja ). Näistä Skarðsárbók perustuu Sturlubókin ja Hauksbókin versiolle, kun taas Þórðarbók pohjautuu Skarðsárbókille ja Melabókille. [8]

title: Ragnarrin poikien tarina

text: Ragnarrin poikien tarina (isl. "Ragnarssona þáttr" tai "Þáttr af Ragnars sonum") on keskiaikainen islantilainen lyhytsaaga, joka luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Se on säilynyt vain 1300-luvun alkupuolelta peräisin olevassa Hauksbók-käsikirjoituksessa, sen todennäköisesti vuosien 1302–1310 välisenä aikana kirjoitetussa osiossa. "Ragnarrin poikien tarina" kertoo tiivistetyn version "Ragnarr Karvahousun saagan" sisällöstä eli Ragnarr Karvahousun elämästä ja kuolemasta ja hänen poikiensa kostosta, kun kuningas Ella on surmauttanut Ragnarrin sulkemalla tämän käärmeitä täynnä olevaan kuoppaan. "Ragnarrin poikien tarina" on pohjautunut jollekin "Ragnarrin saagan" vanhemmalle, mahdollisesti jo 1200-luvun alkupuolella kirjoitetulle versiolle, joka ei ole säilynyt. Tämä versio on pohjautunut samalle runo- ja kerrontaperinteelle, jolle on perustunut myös Ragnarrin kuolinlauluna tunnettu runo "Krákumál". "Ragnarrin poikien tarina" sisältää jonkin verran myös siitä samasta runoudesta, jota on säilynyt "Ragnarr Karvahousun saagassa".

title: Hauksbók

text: Keskiajalla Hauksbók-käsikirjoitus oli vielä yhtenäinen, mutta myöhemmin se jaettiin kolmeksi erilliseksi käsikirjoitukseksi, AM 371 4to, AM 544 4to ja AM 675 4to. Hauksbókin alkujaan yli kahdestasadasta lehdestä on säilynyt vain 141. Hauksbókin tunnettu sisältö on seuraava (tahojen Landsbókasafn Íslands, Stofnun Árna Magnússonar sekä Den arnamagnæanske samling ylläpitämän "Handrit.is" -sivuston mukaan):

title: Landnámabók

text: Landnámabók (”Maanasuttamiskirja”) on keskiajan Islannissa laadittu kertomus Islannin löytämisestä 800-luvun lopulla ja sen jälkeen alkaneesta saaren asuttamisesta. Landnámabókin varhaisin versio on todennäköisesti laadittu 1100-luvun alkupuolella, sillä yhdessä sen säilyneistä versioista (Hauksbók) mainitaan tuolloin vaikuttaneiden Ari Viisaan (isl. inn fróði Þorgilsson) ja Kolskeggr Viisaan (isl inn vitri Asbjarnsson) olleen ensimmäisiä, jotka kirjoittivat muistiin asioita Islannin asuttamisesta. [1] Landnámabókia ei ole suomennettu.

title: Ragnarrin poikien tarina

text: "Ragnarrin poikien tarinan" kirjoittajasta ei ole varmuutta, mutta on epäilty, että tämä on saattanut olla Hauksbók-käsikirjoituksen omistanut ja myös osittain kirjoittanut Haukr Erlendsson. Tämän näkemyksen mukaan Haukr olisi kirjoittanut tarinan joskus vuoden 1299 jälkeen tai pian vuoden 1302 jälkeen. Kyseinen Haukr katsoi, monen muun islantilaisen merkkimiehen tavoin, polveutuvansa Ragnarr Karvahoususta. Kirjoittaessaan Hauksbók-käsikirjoitustaan Haukr usein muokkasi, lyhensi ja tiivisti siihen kopioimiaan tekstejä. On katsottu, että "Ragnarrin poikien tarina" on kenties kirjoitettu samaa periaatetta seuraten, eli Haukrin tarkoituksena on voinut olla parantaa tekstiä tiivistämällä sen kerrontaa mutta myös yhtenäistää sen kertomusta "Skjöldunga sagan" tarinaversion mukaiseksi. Ei kuitenkaan voida sulkea pois sitäkään mahdollisuutta, että tekstin kirjoitti joku anonyymiksi jäänyt islantilainen 1200-luvun lopussa.

title: Veriveljien saaga

text: Saaga Islantilaissaagat Kuningassaagat Hauksbók Flateyjarbók Möðruvallabók Bjarkamál Pyhä Olavi Heimskringla Proosa-Edda

title: Hauksbók

text: Hauksbók sisältää (keskiajan näkökulmasta katsottuna) historiallisia, Islannin varhaishistoriaan ja Skandinavian muinaiseen menneisyyteen liittyneitä saagoja (islantilaissaagoja ja muinaissaagoja) sekä latinankielisten historianteosten käännöksiä (antiikkisaagoja), edda-runoutta ("Völuspá") ja teologiaa, filosofiaa, maantiedettä, luonnonhistoriaa, ajanlaskua sekä matematiikkaa ja keskiaikaista lääketiedettä (esim. humoraalioppia) käsitteleviä tekstejä. Kokonaisuutena Hauksbók on ollut vaikuttava henkilökohtainen kirjasto. Kootessaan käsikirjoitusta Haukrin esikuvana on voinut olla jokin vastaava eurooppalainen käsikirjoitus, mahdollisesti Lambert Saint-Omerilaisen 1000-luvun lopulla ja 1100-luvun alussa laatima ensyklopedinen, keskiajan tieteellisiä ja oppineita tekstejä summaava kokoelmateos "Liber floridus" (”Kukkien kirja”).

title: Ragnarr Karvahousun saaga

text: Ragnarr Karvahousu esitetään saagassaan tarunhohtoisena tanskanmaalaisena kuninkaana, joka poikiensa ohella teki viikinkiretkiä myös nykyisen Ruotsin alueelle. Varhaisimmat maininnat Ragnarrista skandinaavisissa lähteissä ovat islantilaisen Ari Viisaan ("inn fróði" Þorgilsson, k. 1148) kirjoittamassa ensimmäisessä islantilaisten historiassa, joka tunnetaan nimellä "Islantilaisten kirja" (isl. "Íslendingabók"), sekä todennäköisesti 1100-luvulta peräisin olevassa runossa "Háttalykill" ("Runomitta-avain", ei suom.). Ragnarr mainitaan myös tekstissä "Sögubrot af nokkrum fornkonungum" (”Katkelma joidenkin muinaisten kuninkaiden saagasta”, ei suom.), joka on fragmentti nyt jo kadonneesta, tanskan- ja ruotsinmaalaisista muinaisista kuninkaista kertovasta *"Skjöldunga sagasta". Skandinaavista latinankielistä historiankirjoitusta edustaneen tanskalaisen kirkonmiehen Saxo Grammaticuksen tanskanmaalaisten alkuperästä ja historiasta kertova "Gesta Danorum" (n. 1200) mainitsee Regnerus Lothbrogin yhdeksännessä kirjassaan. "Ragnarr Karvahousun saagan" lisäksi Ragnarrin suvusta kertoo myös lyhytsaaga "Ragnarrin poikien tarina" (isl. "Ragnarssona þáttr"), joka on säilynyt 1300-luvun alusta peräisin olevassa Hauksbók-käsikirjoituksessa. Käsikirjoituksen omistaja, lainoppinut Haukr Erlendsson jäljitti Ragnarrin sukupuun kautta omat juurensa lohikäärmeensurmaaja Sigurðr Fáfnirinsurmaan. Keskiajan Islannissa "Ragnarr Karvahousun saagaa" pidettiinkin todennäköisesti historiana. Saaga kertoi Haukrin lisäksi myös muiden islantilaisten merkkimiesten ja skandinaavisten kuninkaiden muinaisista esi-isistä. Saagasta kiinnostuttiin myöhemmin gööttiläisen historiankirjoituksen myötä myös suurvalta-ajan Ruotsissa, sillä osa siinä kuvatuista tapahtumista sijoittui Ruotsin maaperälle. Saagan katsottiin kertovan ruotsalaisten tarunhohtoisesta menneisyydestä. Muiden vastaavien muinaissaagojen tavoin "Ragnarr Karvahousun saagaa" voitiin käyttää suurvaltaidentiteetin rakennusaineena, vaikka osa jo 1700-luvun tutkijoista suhtautui muinaisista sankareista kertovien saagojen lähdearvoon kriittisesti. "Ragnarr Karvahousun saaga" ilmestyi Ruotsissa vuonna 1737 Eric Julius Björnerin kääntämänä kokoelmassa "Nordiska kämpa dater" (Stockholm, 1737). Muiden muinaissaagojen sankarihahmojen tavoin myös Ragnarrille ja hänen pojilleen on etsitty esikuvia todellisista eläneistä henkilöistä. Viitteitä heidän historiallisesta henkilöllisyydestään on haettu esimerkiksi Skandinavian ulkopuolella tuotetuista kirjallisista lähteistä. Ragnarrin hahmon esikuvana on pidetty esimerkiksi 800-luvulla elänyttä, latinankielisissä aikalaislähteissä esiintyvää Reginheriä (myös: Reginerus, Ragenarius, Raginarius tai Ragneri), jonka on kerrottu tehneen sotajoukkoineen ryöstöretken Pariisiin vuonna 845. Nimi ”Lothbrocus” taas esiintyy William Jumiègeslaisen normanniherttuoiden teoista kertovassa teoksessa "Gesta Normannorum ducum" (n. 1070), ja Adam Bremeniläinen (n. 1076) puhuu ”Lodparchuksesta”. Ei kuitenkaan ole varmaa, viittaavatko Ragnarria tai tämän lisänimeä muistuttavat nimet ylipäätään samaan henkilöön. Varmaa ei myöskään ole se, pohjautuuko "Ragnarr Karvahousun saaga " kertomuksille todellisesta historiallisesta henkilöstä. Saaga on ennen kaikkea 1200–1300-luvun kirjallinen tuote ja islantilaisten näkökulma menneisyydestä. Vaikka Ragnarr Karvahousu perustuisikin historialliselle esikuvalle, ei "Ragnarr Karvahousun saaga" välttämättä selkeytä tai todenna millään tavoin tämän esikuvan historiallista identiteettiä.

title: Erik Punaisen saaga

text: Erik Punaisen saaga eli Eiríks saga rauða () eli "saaga norjalaisten Pohjois-Amerikkaan asuttamisesta". Saaga kertoo tapahtumista, joiden vuoksi Erik Punainen karkasi Grönlantiin, sekä Leif Erikinpojan Vinlandin löytämisestä, joka tapahtui ihan sattumalta hänen viikinkilaivansa eksyttyä sumussa kulkusuunnasta. Maantieteellisten tietojen mukaan hänen löytämänsä paikka oli Newfoundlandin saari, joten hän löysi Amerikan noin 500 vuotta ennen Kristoffer Kolumbusta. Saagaa on säilynyt kahdessa käsikirjoituksessa: "Hauksbókissa" (1300-luku) ja "Skálholtsbókissa" (1400-luku). Nykyajan filologit olettavat, että "Skálholtsbók" on lähempänä alkuperäistä tarinaa, joka oli kirjoitettu ilmeisesti 1200-luvulla. Saaga on ilmestynyt suomeksi nimellä "Viinimaan saaga" vuonna 1971 Jyrki Mäntylän kääntämänä teoksissa "Veriveljien saaga ja Viinimaan saaga" (Helsinki: Otava, 1971) sekä "Saagat" (Helsinki: Otava, 1987).Saagassa mainittuja paikkoja Grönlannin ulkopuolella ovat: Helluland, Markland, Bjarney, Kjalarnes, Furdustrandir, Straumfjörð, Straumey, Vinland, Hóp, Einfœtingjaland, Hvítramannaland ja "Irlannin meri".

title: Hauksbók

text: Hauksbók ( ”Haukrin kirja”) on laaja, keskiajan islantilainen käsikirjoitus, joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan. Haukr oli islantilainen lainoppinut, joka toimi laamannina ensin Islannissa ja myöhemmin Norjassa. Valtaosa käsikirjoituksesta on laadittu todennäköisesti vuosien 1306–1308 välisenä aikana Haukrin oleskellessa Islannissa, osa taas vuoden 1310 paikkeilla tai sen jälkeen. Haukr on itse kirjoittanut suuren osan käsikirjoituksesta, minkä lisäksi kirjoittamiseen on osallistunut myös muutama muu, todennäköisesti islantilainen ja norjalainen tai färsaarelainen kirjuri.

title: Samson Kauniin saaga

text: Lisäksi kirjoittaja on tuntenut oppinutta kirjallisuutta. Hän on esimerkiksi ammentanut tietoa jostain keskiajan ensyklopedisista teoksista kuvatessaan pohjoisia alueita ja niissä olleita asukkaita. Tällaisia etnografisia tekstejä oli käännetty myös muinaisislanniksi, esimerkiksi 1300-luvun alkupuolella laaditussa Hauksbók-käsikirjoituksessa.

title: Uplannin kuninkaat

text: Islannin asuttamisesta kertovassa teoksesessa "Landnámabók" sekä Islannin ensimmäisessä historiassa, "Islantilaisten kirjassa" (isl. "Íslendingabók"), jonka Ari Viisas (isl. "inn fróði", Þorgilsson) kirjoitti 1100-luvun alkupuolella, Unnr (joissain lähteissä: Auðr) Syvämieli mainitaan yhtenä saaren varhaisimmista asuttajista. "Uplannin kuninkaiden" ainoan lähteen, "Hauksbók"-käsikirjoituksen, omisti ja myös osittain kirjoitti Haukr Erlendsson -niminen islantilainen laintuntija, joka toimi myös Norjassa laamannina. Vuonna 1334 kuollut Haukr oli alenevassa polvessa sukua tekstissä mainitulle Unnr Syvämielelle. Syy siihen, miksi Haukr lisäsi Ynglingien kuningassukuun liittyvän tarinan käsikirjoitukseensa, olikin todennäköisesti henkilökohtainen. Haukrin näkökulmasta "Uplannin kuninkaat" oli historiallisen teksti, joka kuvasi hänen sukunsa esihistoriaa. Lisätessään "Upplannin kuninkaat" käsikirjoitukseensa Haukr saattoi osoittaa, että hänen esi-isillään oli kuninkaalliset, pakanajumaliin ulottuvat sukujuuret ja että hän oli kaukaista sukua myös Norjan kuninkaille. "Uplannin kuninkaiden" mukaan Óláfr Puunveistäjän sukujuuret ulottuivat äidin puolelta Gautrekr Anteliaaseen (isl. "inn mildi"), jonka isän Gautin mainitaan muinaissaagassa "Bósin saaga" (isl. "Bósa saga ok Herrauðs") olevan pakanajumala Óðinnin poika. Óláfr Haraldsson eli Pyhä Olavi taas mainitaan joissain saagalähteissä Rögnvaldr Vuorenkorkuisen sedän Hálfdan Mustan jälkeläiseksi. "Flateyjarbókina" tunnetussa kuningassaagojen kokoelmassa olevan "Pyhän Olavin saagan" (isl. "Óláfs saga helga") mukaan taas Haukrin esi-isän Óláfr Keihästilanhaltian katsottiin syntyneen uudelleen Pyhänä Olavina.

title: Flóilaisten saaga

text:
"Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut muita islantilaissaagoja ja Islannin asuttamisesta kertovia tekstejä. Esimerkiksi saagan alkuosa (luvut 1-10 ja 18), jossa kuvataan Etelä-Islannissa sijaitsevan Flóin alueen asukkaita, seuraa monilta osin "Landnámabókin" Sturlubók-versiota. Sen lähteenä ei kuitenkaan todennäköisesti ole ollut Sturlubók, vaan joku siitä juontuva mutta ei identtinen käsikirjoitus, jonka kautta Sturlubókin tiedot ovat siirtyneet "Flóilaisten saagan" kirjoittajalle ja "Landnámabókin" Hauksbók-versioon. Tyylillisesti "Flóilaisten saagan" on katsottu saaneen vaikutteita myös ritarisaagoista. Osio, jossa kuvataan Þorgilsin pyrkimyksiä saada Norjassa haltuunsa esi-isiensä perintö, taas muistuttaa toista islantilaissaagaa, "Egillin, Kalju-Grímrinpojan saaga".
"Flóilaisten saagassa" Grönlantiin sijoittuva episodi, jossa haaksirikkoutuneen Þorgilsin matkalla mukana olleet miehet ja naiset alkavat vähitellen sairastua, kuolevat ja muuttuvat sen jälkeen elävien kuolleiden joukoksi, sisältää yhtymäkohtia pariin islantilaissaagaan. Vastaavia, tautiin kuolemisen jälkeen alkavaa kummittelua ja useista elävistä kuolleista muodostuvia kummitusjoukkoja kuvataan Grönlantiin sijoittuvissa saagoissa "Eiríkr Punaisen saaga" (isl. "Eiríks saga rauða", suom. "Viinimaan saaga") ja "Grönlantilaisten saaga" (isl. "Grænlendinga saga") sekä "Eyrin asukkaiden saagassa", jonka tapahtumat sijoittuvat Islantiin. Saagan viikinkiepisodit ja Norjaan sijoittuvat elävä kuollut -episodit ovat saaneet vaikutteita muinaissaagoista (esim. "Nuoli-Oddrin saaga", "Friðþjófr Uljaan saaga") sekä toisista islantilaissaagoista, kuten "Hávarðr Jäävuonolaisen saagasta", "Tappaja-Glúmrin saagasta" sekä "Savulaaksolaisten saagasta". Näiden lisäksi "Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut "Grettir Väkevän saagan".

title: Antiikkisaagat

text: Breta sögur (”Brittien saagat”) pohjautuu Geoffrey Monmouthilaisen teokselle "Historia regum Britanniae". Saaga on laadittu arvioiden mukaan hieman vuoden 1200 jälkeen, mutta sen alkuperäinen versio ei ole säilynyt. "Breta sögur" on säilynyt kahtena eri versiona. Toinen, lyhyempi, tiiviimpi ja historiallisen tiedon välittämiseen keskittynyt versio on säilynyt "Hauksbók"-nimisessä kokoelmakäsikirjoituksessa (AM 544 4to), joka on laadittu 1300-luvun alkupuolella. Pitemmän version varhaisin käsikirjoitus AM 573 4to on 1300-luvulta. Pitempi versio poikkeaa lyhyemmästä tyylillisesti, sillä se muistuttaa enemmän arturiaanista ritariromaania.

title: Uplannin kuninkaat

text: "Uplannin kuninkaat" (isl. "Af Upplendinga konungum" tai "Þáttr af Upplendinga konungum") on lyhyt proosamuotoinen, muinaisislanninkielinen tarina (þáttr), joka luetaan yleensä muinaissaagoihin. Siinä kuvataan tarunhohtoista Ynglingien kuningassuvun (isl. "Ynglingar") sukupuuta Óláfr Puunveistäjästä (isl. "trételgja") Óláfr Keihästilanhaltiaan (isl. "Geirstaðaálfr") ja tämän poikaan Rögnvaldr Vuorenkorkuiseen (isl. "heiðum-hæri") sekä luetellaan eri alueita nykyisen Ruotsin ja Norjan alueilla, joilla suvun miesten katsotaan hallinneen. Teksti on peräisin "Hauksbók" -nimellä tunnetusta käsikirjoituksesta, joka laadittiin Islannissa 1300-luvun alkupuolella, mutta sen taustalla vaikuttanut tarinaperinne on vanhempaa. Tarinan lopussa mainitaan Þjóðólfr Kviiniläisen runo "Ynglingatal", jossa listataan tekstin mukaan Sveanmaalla (isl. "Svíþjóð") hallinneen Ynglingien suvun kuninkaat. Kyseinen runo on säilynyt Snorri Sturlusonin kuningassaagojen kokoelmassa "Heimskringla", osana myyttisistä ja muinaisista Ynglingien kuninkaista kertovaa"Ynglinga sagaa". On katsottu, että "Uplannin kuninkaat" olisi tämän oletettavasti jo alkujaan 800-luvulla laaditun runon laajennettu mukaelma, mutta että Snorrin teos ei olisi tarinan lähde. On myös esitetty, että "Uplannin kuninkaat" perustuisi jollekin kirjalliselle lähteelle, jota "Hauksbókia" varten olisi huomattavasti lyhennelty. "Uplannin kuninkaat" on ilmestynyt suomeksi muinaissaagojen kokoelmassa "Egill Yksikätinen" (Helsinki: Finn Lectura, 2013).

title: Hervörin saaga

text:
"Hervörin saaga" on säilynyt kolmena eri versiona, joista yleisesti puhutaan R-, U- ja H-versiona. R-version pääkäsikirjoitus on 1400-luvun alkupuolelta peräisin oleva GkS 2845 4to. U-versiona tunnettu teksti on säilynyt lähinnä myöhemmissä paperikopioissa (esim. Uppsala R:715 ja AM 203 fol). H-version pääkäsikirjoitus on "Hauksbók"-nimellä tunnettu käsikirjoitus, joka on laadittu 1300-luvun alussa (AM 544 4to). Versiot eroavat toisistaan jonkin verran sisällöltään, minkä lisäksi ne sisältävät myös vaihtelevan määrän runoutta.
Siitä, mikä versioista on lähinnä alkuperäistä, on keskusteltu paljon, ja useita, myös keskenään ristiriitaisia näkemyksiä on esitetty. On pidetty mahdollisena, että H ja R ovat jäljitettävissä yhteen ja samaan, nyt jo kadonneeseen versioon, ja U-versiota on vastaavasti pidetty myöhempänä versiona. Toiset taas ovat pitäneet H-versiota lyhennelmänä ja versioista nuorimpana. R-version katsotaan kuitenkin olevan lähimpänä saagan alkuperäistä tekstiä.

title: Ari Viisas

text: "Islantilaisten kirjan" lisäksi Ari on mahdollisesti kirjoittanut myös Islannin asuttamisesta kertovan "Landnámabókin" varhaisimman version. Tähän viittaa Haukr Erlendssonin maininta asiasta tämän omassa "Landnámabók"-versiossa, joka on säilynyt Hauksbók-käsikirjoituksessa. Siinä Haukr mainitsee Arin toisena niistä oppineista miehistä (Kolskeggr Viisaan (isl. "inn fróði") ohella), jotka olivat aiemmin kirjoittaneet Islannin asuttamisesta.

title: Islantilaisten kirja

text: Useissa keskiaikaisissa islantilaisissa saagoissa, kuten Snorri Sturlusonin "Heimskringlassa", "Landnámabókin" Hauksbók-versiossa, piispa Jón Ögmundssonista kertovassa saagassa ja "Eyrin asukkaiden saagassa", Ari mainitaan merkittävänä auktoriteettinä mitä tulee Norjan kuninkaita, varhaisimpia islantilaisia ja Islannin ensimmäisiä piispoja koskevaan tietoon. On epäilty, että esimerkiksi Snorri Sturlusonilla on saattanut olla ensikäden tietoa "Islantilaisten kirjasta" tai mahdollisista muista Arin teoksista. Snorrin ottaessa haltuunsa Magnús Pálssonilta Reykholtin tilan, Magnús ja tämän vaimo Hallfríðr, joka oli Arin lapsenlapsi, elivät tilalla yhdessä Snorrin kanssa useamman vuoden. On pidetty mahdollisena, että edellä mainitun järjestelyn seurauksena Snorrilla saattoi olla pääsy Arin kirjoittamiin teoksiin.

title: Gnjozdovo

text: Vasmer ja muut etymologit sanovat nimen Smolensk tulevan Smolnjajoesta, joka viittaa mustaan multaan tai tervaan. Tatiana Jacksonin teorian mukaan Gnjozdovon alkuperäinen nimi "Svinetšk" (Свинеческъ) tulee Svinetsjoesta. Joen nimi näyttäisi viittaavan venäläiseen sanaan svinets (eli sika) ja koska Gnjozdovo sijaitsi niemellä, on Jackson yhdistänyt paikan muinaisislanninkieliseen paikannimeen "Sýrnes" ("sian niemeke" muinaisskandinaavilla), joka oli yksi seitsemästä tai kahdeksasta rikkaasta kaupungista Gardarikissa "Heimslýsing ok helgifræði"-nimellä ("Kuvaus maailmasta ja tietoa pyhistä", ei. suom.) tunnetun muinaisislanninkielisen tekstin mukaan. Kyseinen luonteeltaan teologis-maantieteellinen keskiaikainen teksti löytyy 1300-luvun alusta peräisin olevasta islantilaisesta Hauksbók-käsikirjoituksessa.


query: Missä Johannes Linnankoski syntyi?

title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankoski (oik. Vihtori Johan Peltonen 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on Laulu tulipunaisesta kukasta.[1] Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1905 ilmestyi romaani Laulu tulipunaisesta kukasta, joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä Pakolaiset. Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. Pakolaiset-romaania pidetään parhaimpana Linnankosken teoksista.

title: Taistelu Heikkilän talosta (vuoden 1936 elokuva)

text: Elokuva pohjautuu Johannes Linnankosken romaaniin "Taistelu Heikkilän talosta" (1905).

title: Johannes Linnankoski

text: Vapaasti ladattavia Johannes Linnankosken e-kirjoja , Kansalliskirjaston sekä Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate= (help)

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen julkaisi vuonna 1908 vaikeaselkoisena pidetyn näytelmän Kirot, jossa teki oman yhteenvetonsa vuosien 1899–1905 tapahtumista Suomessa.

title: Askolan hiidenkirnut

text: Hiidenkirnut on nimetty joko niiden muodon, tutkijan tai kirjailija Johannes Linnankosken tuotantoon liittyen. Kolme kirnua on nimetty niiden yritysten kunniaksi, jotka tukivat alueen perustamista ja sen huoltoa.

title: Johannes Linnankoski

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kotimuseo Askolassa.[2]

title: Johannes Linnankoski

text: Vuosi 1905 oli myös suurlakkovuosi ja Peltonen innostui taas yhteiskunnallisesta toiminnasta. Hän osallistui pari vuotta aktiivisesti vuonna 1906 perustetun Suomalaisuuden Liiton toimintaan.

title: Iivari Tuomisto

text: Myöhemmällä iällä Tuomisto toimi Lahden poliisimestarina. Hän aloitti teatterityönsä näytellessä Mefistolesta Lahden Kaupunginteatterissa Johannes Linnankosken näytelmässä "Viimeinen taistelu".

title: Urho Peltonen

text: Urho Peltonen syntyi Pohjois-Karjalan Nurmeksessa, jossa hänen isänsä Erkki Peltonen (s. 1861) toimi kansakoulunopettajana. Kirjailija Johannes Linnankoski oli Peltosen setä. Hän kävi aluksi Nurmeksen yhteiskolua, mutta muutti 1910-luvun alussa Tampereelle, jossa Peltonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1913. Hän jatkoi opintojaan Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä ja valmistui insinööriksi 1918. Suomen sisällissodan aikana Peltonen toimi Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin ylipäällikkönä ja osallistui sodan alkuvaiheessa myös Värtsilän taisteluun.

title: Johannes Linnankoski

text: Aarne Anttila: Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski I. Porvoo 1921. Aarne Anttila: Vihtori Peltonen – Johannes Linnankoski II. Porvoo 1927. Aleksis Kivestä Martti Merenmaahan. Porvoo 1954. Leevi Mäittälä: Elämän tulipunakukka. Porvoo 1979. Suomen kansallisfilmografia. Osat 2.,3.,5 ja 8. Hki, Edita. Tulio: Levottoman veren antologia. Toimittanut Sakari Toiviainen .Hki, SKS 2002 ISBN 951-746-333-2 Veikko Knuutila: Johannes Linnankoski aikani Karinaisissa: Suomusjärvi, Veikko Knuutila 2013. ISBN 978-952-93-2460-6

title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text:
"
Laulu tulipunaisesta kukasta on Suomen taiteen kultakauden kirjailijan Johannes Linnankosken tunnetuin teos. Vuonna 1905 julkaistu kirja on ensimmäisiä suomalaisia bestseller-kirjoja. "Laulu tulipunaisesta kukasta" pohjautuu Don Juanin taruun. Kirja kertoo nuoresta Olavi Koskelasta, joka riitautuu vanhempiensa kanssa ja pestautuu tukkilaisporukkaan. Matkan varrella hän hurmaa lukuisia naisia, jotka hän kuitenkin hylkää tukkilaisporukan jatkaessa matkaansa. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Linnankosken nuoruuden maisemiin Askolaan Vakkolan kylään 1800-luvun loppupuolelle.

title: Ester Peltonen

text: Ester Peltonen oli naimisissa vuodesta 1899 kirjailija Johannes Linnankosken (oikea nimi Vihtori Peltonen) kanssa. Tämän kuoltua 1913 hän otti sukunimekseen tämän kirjailijanimen Linnankoski. Hän oli naimisissa vuodesta 1921 kirjailija, päätoimittaja ja kansanedustaja Yrjö Koskelaisen kanssa. He ostivat 1920-luvun lopulla nykyisen Vantaan Päiväkummun kaupunginosan alueella sijainneen noin 20 hehtaarin suuruisen "Lövkull"-nimisen tilan. Ester Koskelainen antoi tilalle suomenkielisen nimen "Päiväkumpu" joka vakiintui 1930-luvulla koko alueen nimeksi.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltosen vanhemmat olivat Juho ja Maria Peltonen. Maanviljelijäperheessä oli seitsemän lasta, joista Vihtori oli nuorin. Vihtorin syntymän aikoihin hänen vanhempansa olivat vuokraviljelijöinä Maria Peltosen kotitilalla, mutta myöhemmin perhe rakensi uuden Niemenpelto-nimisen talon, joka toimii nykyisin Linnankosken museona Askolassa.

title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text: Johannes Linnankosken teoksia on käännetty käännettiin useille kielille, muun muassa ruotsin, saksan ja viron kielille.

title: Leevi Mäittälä

text: Mäittälä on kirjoittanut teoksen kirjailija Johannes Linnankoskesta sekä kaksi Askolan paikallishistoriaa käsittelevää teosta.

title: Yrjö Koskelainen

text: Koskelainen oli naimisissa vuosina 1906–1918 Saima Emilia Heleniuksen (myöh. Hiidenheimo) kanssa. Hän meni 1921 uusiin naimisiin kirjailija Johannes Linnankosken lesken, Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa suomen kielen opettajana toimineen Ester Linnankosken (o.s. Drugg; 1872–1943) kanssa. Jäätyään 1943 leskeksi Koskelainen meni kolmannen kerran naimisiin 1944 Siiri Laila Gummeruksen (e. Vennervirta) kanssa. Koskelainen osti toisen vaimonsa kanssa 1920-luvun lopulla Lövkulla-nimisen noin 20 hehtaarin tilan Helsingin maalaiskunnasta. Tilan nimeksi vakiintui 1930-luvulla "Päiväkumpu" ja myöhemmin sen maille syntyi samanniminen Vantaan kaupunginosa.

title: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti

text: Johannes Linnankosken nuoruudenkoti on kirjailija Johannes Linnankosken museoitu nuoruudenkoti Askolassa Vakkolan kylässä. Suuri osa sisustuksesta on Vakkolan kylästä, mutta esillä on myös Linnankoskelle kuulunutta esineistöä. Linnankosken tuotantoa ja valokuvia on myös esillä. Museo perustettiin vuonna 1938.

title: Osku Velho

text: Velhon vanhemmat olivat virallisesti työmies Henrik Vilander ja Serafia Vilander mutta todellisuudessa Velhon isä oli kirjailija Johannes Linnankoski. Hän pääsi ylioppilaaksi 1914 Porvoon yhteiskoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa.

title: Johannes Linnankoski

text: Luokka:Askolan historia Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset novellikirjailijat Luokka:Suomalaiset näytelmäkirjailijat Luokka:Vuonna 1869 syntyneet Luokka:Vuonna 1913 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui Uusimaa-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana.

title: Vakkola

text: Vakkola on kirjailija Johannes Linnankosken synnyinpaikka. Johannes Linnankosken nuoruudenkoti toimii kotimuseona.

title: Suomalaisuuden liitto

text: Vuonna 1906 Johannes Linnankoski oli puhunut jo vuosikymmenen ajan kehottanut lehtikirjoituksissaan sukunimien suomalaistamiseen. Linnankoski koki kotiseudullaan Uudellamaalla, että suomen kieltä pidettiin epähienona palvelusväen kielenä, että se svetisoitui voimakkaasti ja että ruotsinkieliset sukunimet yleistyivät.

title: Aadam

text: Kirjailija Johannes Linnankoski sijoitti Aadamin erääksi päähenkilöksi näytelmäänsä "Ikuinen taistelu", joka on kuvitteellinen, Raamattuun pohjautuva kertomus Kainin tekemästä veljensä Aabelin murhasta ja sen seurauksista.

title: Alapitkä

text: Alapitkän nuorisoseuran toimintaan kuuluu vuosittaiset esitykset kesäteatterissa, jonka katsomo on katettu.. Johannes Linnankosken romaanin Pakolaiset keskeiset tapahtumat sijoittuvat Alapitkälle..

title: Taistelu Heikkilän talosta

text: Taistelu Heikkilän talosta y. m. kertomuksia Johannes Linnankosken pienoisromaani tai novelli vuodelta 1907.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen oli mukana perustamassa Porvooseen suomenkielistä oppikoulua, joka aloitti toimintansa syksyllä 1895 Porvoon Suomalaisen Yhteiskoulun nimellä (nykyisin Linnankosken lukio), sekä vuonna 1896 Porvoon Suomalaiset -yhdistystä, joka keskittyi suomalaisuuden edistämiseen ja suomen kielen käytön helpottamiseen. Muita hankkeita, joiden käynnistämisessä Peltonen oli mukana, olivat muun muassa Porvoon kansallispankin haarakonttori, Suomalainen kauppaosakeyhtiö ja Uudenmaan läänin maanviljelysseura.

title: Johannes Linnankoski

text: Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.

title: Johannes Linnankoski

text: Peltonen hankki näinä vuosina tuloja perheelleen suomennos- ja toimitustöillä. Vuonna 1903 hän julkaisi kuitenkin ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa: Raamatusta aiheensa saaneen näytelmän Ikuinen taistelu, kuten kaikki tulevatkin teoksensa, Peltonen julkaisi salanimellä Johannes Linnankoski. Esikoisteos sai hyvän vastaanoton ja Peltonen sai siitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon.


query: Mitä poloneesi tarkoittaa?

title: Tanssi

text: Tanssi voi olla sekä ennakolta määrättyjen askelkuvioiden noudattamista tai täysin improvisoitua liikkumista, usein musiikin tahtiin. Askelkuviot liittyvät usein perinteisiin tansseihin kuten valssi, foxtrot ja poloneesi. Tanssi voi olla myös taiteellinen esitys, jolloin sillä on usein ennalta määrätty koreografia. Tanssiesitys voi myös perustua joko osin tai kokonaan improvisaatioon. Tanssin elementtejä käytetään myös poikkitaiteellisesti muun muassa teatterin, sirkustaiteen kuin erilaisten performanssienkin yhteydessä. Tanssia voidaan pareittain, yksin, tai ryhmässä.

title: Polonia Varsova

text: Polonia on voittanut Puolan mestaruuden kahdesti. 2000-luvun puolella menestys on ollut heikompaa ja voitettuaan historiansa toisen mestaruuden vuonna 2000 joukkue putosi seuraavan kauden päätteeksi toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Takaisin pääsarjaan se nousi vasta kaudeksi 2008–2009, kun se yhdistyi edelliskauden pronssiseuran Dyskobolia Grodzisk Wielkopolskin edustusjoukkueen kanssa ja sai tämän sarjapaikan. Vuonna 2013 seuran edustusjoukkueen toimintaa pyörittänyt osakeyhtiö meni konkurssiin ja edustustoiminta siirtyi aiemmin ainoastaan juniorijoukkueista vastanneelle MKS Polonialle. Kaudella 2013–2014 Polonia pelasi Puolan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla IV Ligassa.

title: Samuelin Poloneesi

text:
Samuelin Poloneesi on kansanmusiikkitapahtuma, joka kiertää vuosittain eri paikkakunnilla.
Se on Suomen Kansanmusiikkiliiton vuosittainen päätapahtuma ja talvikauden suurin kansanmusiikkitapahtuma Suomessa.

title: Poloneesi

text: Poloneesiin voi osallistua varsin vähäiselläkin harjoittelulla, sillä tanssi muistuttaa pareittain käveltävää "seuraa johtajaa"-leikkiä. Ensimmäisen parin johdattamina tanssijat muodostavat nelirivin, käytävän, spiraalin ja piirin.

title: Ryszard Kulesza

text: Sodan jälkeen Kulesza teki uraa hyökkääjänä kotimaassaan Okęcie Varsovassa, Polonia Varsovassa ja Polonia Bydgoszczissa. Hän lopetti pelaajauransa 1961 ja pidettyään kymmenisen vuotta taukoa jalkapallosta hän palasi lajin pariin Lechia Gdanskin päävalmentajana 1971. Tämän pestin jälkeen hän toimi Puolan juniorimaajoukkueiden päävalmentajana, kunnes siirtyi 1976 Jacek Gmochin apuvalmentajaksi A-maajoukkueeseen 1976. Lokakuussa 1978 hänestä tuli maajoukkueen päävalmentaja, mutta hän ei onnistunut johdattamaan Puolaa EM-kisoihin 1980. Hän sai kuitenkin potkut tehtävistään joulukuussa 1980 kurinpidollisten vaikeuksien vuoksi.

title: Bytom

text: Kaupungin jalkapalloseura Polonia Bytom voitti Puolan mestaruuden 2 kertaa vuosina 1954 ja 1962. Se voitti UEFA Intertoto Cupin vuonna 1965.

title: Varsova

text: Varsovalaisia ammattilaisurheilujoukkueita ovat KP Legia Varsova ja Polonia Varsova, joilla on edustusta jalkapallossa ja koripallossa. Lentopallossa Varsovaa edustaa AZS Politechnika Warszawa.

title: Dariusz Wdowczyk

text: Kesällä 1994 Celtic siirtyi Readingiin, jossa pelasi neljä kautta. Wdowczyk palasi vielä vuonna 1998 kotimaahansa ja lopetti uransa Polonia Varsovassa tammikuussa 1999.

title: Samuelin Poloneesi

text: Samuelin Poloneesin kotisivu

title: Rovaniemi

text: Rovaniemellä on vilkasta kansantanssi- ja kansanmusiikkitoimintaa, kokoonpanoista maineikkaimpia lienevät Rimpparemmi ja Siepakat. Maaliskuussa 2007 kaupungissa järjestettiin suuri kansanmusiikkitapahtuma Samuelin Poloneesi. Kansainvälinen folklorefestivaali Jutajaiset järjestetään Rovaniemellä vuosittain.

title: Suomen Kansanmusiikkiliitto

text:
Liitto järjestää koulutusta, joista tärkeimmät ovat Oriveden kansanmusiikkikurssi joulun välipäivinä ja KAMU -lasten ja nuorten kansanmusiikkileiri kesällä.
Suurin vuotuinen tapahtuma on eri paikkakunnilla kiertävä Samuelin Poloneesi, joka järjestetään vuosittain maaliskuussa. Vuonna 2010 Samuelin Poloneesi järjestetään Kaustisella. Suomen Kansanmusiikkiliitto on mukana myös usean muun tapahtuman järjestelyissä, mm. JuuriJuhla-RotFest, Kaamospelit - Vantaan kansanmusiikkiviikko. Lisäksi liiton jäsenyhdistyksillä on muita erikokoisia kansanmusiikkitapahtumia, kuten Eteläpohjalaiset Spelit, Jutajaiset, Ysti jne..

title: Polonia Varsova

text: Polonia Varsova (puol. "Klub Sportowy Polonia Warszawa") on puolalainen jalkapalloseura Varsovasta. Seura on perustettu vuonna 1911. Seuralla on toimintaa myös koripallossa.

title: Jäähyväiset isänmaalle

text: Jäähyväiset isänmaalle (, tunnetaan Suomessa myös nimellä Oginskin poloneesi) on puolalaisen Michał Kleofas Ogińskin (1765–1833) säveltämä poloneesi ja tunnetuimpia puolalaisia sävellyksiä.

title: Edgars Cgojevs

text: Edgars Cgojevs (aiemmin Edgars Kļaviņš; s. 10. maaliskuuta 1993 Talsi, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Liga Hokejowan TMH Polonia Bytomissa.

title: Poloneesi

text: Poloneesi on alun perin puolalainen kansantanssi 3/4-tahtilajissa, sen alkuperäisessä muodossa on hidas alkuosa 4/4- tai 2/4-tahtilajissa ja nopea jälkimmäinen osa, josta kehittyi masurkka. Puolalaisia poloneesimelodioita on jo 1500-luvulta.

title: Przemyśl

text: Urheiluseura Polonia Przemyśl on perustettu vuonna 1909 ja on yksi Puolan vanhimmista urheiluseuroista. Sen jalkapallo-jaos pelaa kansallista III-liigaa. Sen koripallo-jaos pelaa kansallisessa II-divisioonassa.

title: Grzegorz Mielcarski

text: Mielcarski on kiertänyt urallaan paljon seuroja, joista suurin osa on hänen kotimaastaan. Hän on pelannut Polonia Bydgoszczissa, Servettessä, Górnik Zabrzessa, Widzew Łódźissa, FC Portossa, UD Salamancassa, Pogoń Szczecinissä, AEK Ateenassa ja Amica Wronkissa.

title: Jäähyväiset isänmaalle

text: Paavo Helistön mukaan poloneesi saapui Suomeen jo 1840-luvulla. Ylikiimingistä löytyi vuonna 1948 vuodelta 1845 peräisin oleva nuottikirja, jonka kolmenkymmenen poloneesin joukossa oli myös pelimanniversio Ogińskin poloneesista.

title: Samuelin Poloneesi

text: Poloneesi järjestettiin vuonna

title: Dariusz Wdowczyk

text: Legia-pestinsä jälkeen hän toimi skotlantilaisen Livingstonin urheilutoimenjohtajana, kunnes palasi lokakuussa 2007 valmentajaksi kotimaahansa Polonia Varsovan joukkueeseen. Menestys oli aiempaa vaisumpaa ja hän sai potkut keväällä 2008.

title: Michał Kleofas Ogiński

text: Tiedot poloneesien määrästä ja niiden nimet vaihtelevat eri lähteissä, koska säveltäjä itse ei nimennyt teoksiaan mitenkään systemaattisesti. Esimerkiksi jo F-duuri-poloneesi kulki aikoinaan nimellä "Ogińskin poloneesi", mikä myöhemmin vakiintui tarkoittamaan enimmäkseen a-molli-poloneesia "Jäähyväiset isänmaalle".

title: Samuelin Poloneesi

text: Tapahtuma on järjestetty vuodesta 1972 alkaen, kymmenenenä ensimmäisenä vuonna Finlandia-talossa. Helsingissä se järjestetään edelleen noin joka kolmas vuosi.

title: Poloneesi

text: Ruotsissa ja Länsi-Suomessa poloneesi on perinteinen kansantanssi. Se on osa myös perinteisiä akateemisia tansseja, ja sitä tanssitaan usein lukioiden vanhojenpäivän tansseissa. Niiden loppuosana on yleisemmin valssi.

title: Michał Probierz

text: Probierz aloitti valmennusuransa lokakuussa 2005, kun hän nousi edustamansa Polonia Bytomin päävalmentajaksi. Hän valmensi Puolan 1. divisioonassa pelannutta seuraa yhden kauden, kunnes nousi kesäkuun alussa 2006 Ekstraklasaan nousseen Widzew Łódźin päävalmentajaksi. Seura säilytti Probierzin johdolla sarjapaikkansa ollen liigassa sijalla 12. Kausi 2007/08 alkoi kuitenkin heikosti ja Probierz sai potkut lokakuussa 2007. Joulukuussa hän palasi Polonia Bytomin valmentajaksi.

title: Paweł Janas

text: Syyskuussa 2010 Janas palasi valmennustehtäviin korvaten KKS Lech Poznańiin siirtyneen José Mari Bakeron Polonia Varsovan päävalmentajana. Janasin johdolla Polonia ei menestynyt odotusten mukaisesti, vaan seura putosi liigan kärkitaistosta keskikastiin. Joulukuun lopussa 2010 seurajohto purki Janasin sopimuksen.

title: Jacek Zieliński

text: Maaliskuussa 2011 Zieliński palasi Polonia Varsovan päävalmentajaksi. Hän johdatti Polonian kauden päätteeksi seitsemänneksi. Kaudella 2011/12 Polonia taisteli tosissaan europaikoista Ekstraklasassa. Viidentenä liigassa majaillut seura hävisi maaliskuussa neljäntenä olevalle Korona Kielcelle, mikä johti Zielińskin yllätyspotkuihin.

title: Jan Urban

text: Lokakuussa 2010 hän tuli Polonia Bytomin päävalmentaja ja joulukuussa 2010 hän erosi. Maaliskuussa 2011 hänestä tuli Zagłębie Lubinin päävalmentaja. Menestys seurassa jäi kuitenkin odotuksia heikommaksi ja Urban sai potkut lokakuussa 2011.

title: Jäähyväiset isänmaalle

text: Suomessa poloneesi on edelleen tuttu niin työväen vappujuhlien vakituisena torviseitsikkonumerona kuin ylioppilaiden osakuntien vuosijuhlatanssiaistenkin vakiomusiikkina.

title: Samuelin Poloneesi

text: Samuelin Poloneesiin osallistuu sekä alan harrastajia että ammattilaisia. Ohjelmisto pyritään rakentamaan mahdollisimman monipuoliseksi. Järjestävällä paikkakunnalla konsertteja pidetään kouluissa, päiväkodeissa, kauppakeskuksissa, sairaaloissa, pubeissa ja konserttisaleissa.

title: Michał Probierz

text: Probierz palasi Puolaan vuonna 1997 ja liittyi KS Górnik Zabrzen joukkueeseen. Hän pelasi seurassa seitsemän kautta ja urakoi 181 sarjaottelua. Górnik eteni Probierzin aikana kerran Puolan cupin finaaliin, mutta hävisi sen Polonia Varsovalle. Hän edusti vielä uransa lopulla Pogoń Szczeciniä, Widzew Łódźia ja Polonia Bytomia, kunnes vuonna 2006 lopetti aktiiviuransa.

title: Bartosz Kurek

text: Syyskuussa 2009 Kurekille myönnettiin Polonia Restituta -kunniamerkki, joka myönnetään henkilölle, joka on tehnyt ja saavuttanut jotain merkittävää maansa eteen. Kurekin isä, Adam Kurek, oli myös puolalainen lentopalloilija, joka esiintyi A-maajoukkuetasolla useasti.


query: Mikä on kirjallisuuden määritelmä?

title: Kirjallisuus

text: Kirjallisuus tarkoittaa kirjoitettuja tai suullisena perinteenä säilyneitä kielellisia tuotteita kuten romaaneja ja kansanrunoutta. Usein kirjallisuudella viitataan kaunokirjallisiin teoksiin. Kaunokirjallisuuden lisäksi yleisiä kirjallisuuden lajeja ovat tieto-, muistelma-, viihde-, poliittinen, uskonnollinen tai ammattikirjallisuus. Sanan kirjallisuus suomen kieleen on kehittänyt Elias Lönnrot Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle (SKS).[1]

title: Siirtymätila

text: Siirtymätila eli transitiotila on kemiallisen reaktion reaktiokoordinaatin kohta, jossa atomiryhmällä on suurin Gibbsin energian arvo. Sitä voidaan pitää reagoivien yhdisteiden ja tuotteiden välimuotona. Reaktio voi edetä siirtymätilasta kohti tuotteita tai hajota lähtöaineiksi. Toisinaan siirtymätilaa kutsutaan nimellä aktivoitu kompleksi, joka kuitenkin on IUPACin määritelmän mukaan eri asia. Siirtymätila merkitään kemiallisessa kirjallisuudessa tyypillisesti sijoittamalla se hakasulkeisiin ja merkitsemällä kaksoisristillä ‡.[1][2][3]

title: Hawthorne-ilmiö

text: Hawthorne-ilmiö-termi määritellään kirjallisuudessa monella eri tavalla. French kirjoittaa Hawthornen tehtaiden tutkimuksesta:Davisin ja Shackletonin teoksessa on kaksi erilaista määritelmää Hawthorne-ilmiölle:

title: Yritysjohtaminen

text: Ihmisten (työn) johtamisella eli johtajuudella () tarkoitetaan prosessia, jossa vaikutetaan organisoidun ryhmän toimintaan sen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Johtajuus on käsitteenä hyvin monimerkityksinen, ja sille löytyy kirjallisuudessa satoja määritelmiä. Yhteistä määritelmille on pyrkimys etsiä selitystä sille, mitä johtajuus on ja mikä tekee johtajuudesta tehokasta. Yleisesti voidaan todeta, että johtajuus on sellaista toisten ihmisten käyttäytymiseen vaikuttamista, jossa ihminen pyrkii saamaan toiset ihmiset ymmärtämään ja hyväksymään sen, mitä ja miten on tehtävä, jotta toiminta organisaation tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollistuisi.

title: Raskasmetalli

text: Tieteellisessä merkityksessä englanninkielistä termiä "heavy metals" käytettiin ensimmäisen kerran englanninkielisessä kirjallisuudessa vuonna 1936. Tällöin tanskalainen Niels Bjerrum määritteli englanniksi käännetyssä teoksessaan "Inorganic Chemistry" raskasmetalleiksi metallit, joiden tiheys on suurempi kuin seitsemän grammaa kuutiosenttimetrillä. Monet tieteilijät ovat tämän jälkeen muuttaneet raskasmetallien määritelmää, mutta termille ei ole vakiintunut muotoa, jonka kaikki hyväksyvät. Koko termin tarpeellisuus on myös kyseenalaistettu.

title: Yritysjohtaminen

text: Johtaminen määritellään kirjallisuudessa lukuisilla eri tavoilla. Yhteistä useimmille määritelmille on, että niissä korostetaan johtamista välineenä, jolla organisaation, kuten liikeyrityksen, tavoitteet ja päämäärät voidaan saavuttaa. Johtaminen ei kohdistu vain organisaation nykytilaan, vaan sillä pyritään tavallisesti vaikuttamaan myös siihen, minkälaiseksi organisaation tulevaisuus muodostuu. Johtaminen määrittää organisaation toiminnan suunnan, johon ei ajauduta vaan hakeudutaan.

title: Ulkoisvaikutus

text:
Ulkoiskustannusten täsmällisiä määritelmiä on erilaisia taloustieteen kirjallisuudessa. Buchanan ja Stubblebine esittävät että käytännössä useimmissa tapauksissa ulkoiskustannuksiksi kutsutaan pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia, ts. kun sanaa ulkoiskustannukset käytetään ilman lisämääreitä, useimmiten tarkoitetaan juuri pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia. Pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia esiintyy kun kilpaillussa markkinatasapainossa optimaalinen resurssiallokaatio ei toteudu. Baumol ja Oates laajentavat tämän määritelmän epäoptimaalisuuden syihin kahdella ehdolla, jotka määrittävät pareto-relevantin ulkoiskustannuksen:
Toinen ehto voi toteutua tai olla toteutumatta, riippuen siitä kuinka tiukkaa määritelmää halutaan käyttää.

title: Angelologia

text: Angelologia ei ole yhtenäinen ja selvärajainen oppirakennelma, vaan eri teologien tekemien määritelmien ja tulkintojen kudelma. Niinpä esimerkiksi enkelihierarkioista on esitetty erilaisia näkemyksiä: tavallisin on yhdeksänportainen hierarkia, jota kannattivat Pseudo-Dionysios Areopagita ja Tuomas Akvinolainen. Arkkienkelien lukumäärästä – seitsemän – vallitsee laaja yksimielisyys, koska asia on ilmaistu Raamatussa (apokryfikirjoihin kuuluvassa Tobitin kirjassa). Minkä nimisiä nämä seitsemän ovat, siitä esiintyy erilaisia näkemyksiä riippuen mistä perinteestä käsin asiaa tulkitaan. Kristillisen kirkon angelologian mukaan nimeltä mainittuja arkkienkeleitä ovat vain ne, jotka löytyvät Raamatusta: Mikael, Gabriel ja Rafael. Muitakin nimiä esiintyy kirjallisuudessa, mutta mitään ”virallista asemaa” näillä nimillä (esimerkiksi Uriel) ei varsinaisesti ole.

title: Luovuus

text: Luovuudelle on kehitetty useita erityyppisiä määritelmiä. Rapucci jakaa määritelmät kuuteen luokkaan: 1. hahmopsykologiset määritelmät, 2. produkti- tai innovaatiomääritelmät, 3. esteettiset tai ekspressiiviset määritelmät, 4. psykoanalyyttiset tai dynaamiset määritelmät, 5. ajattelua korostavat määritelmät, 6. muunlaiset määritelmät

title: Aliryhmä

text:
Aliryhmän käsite voidaan määritellä myös yhtäpitävästi seuraavalla tavalla. Olkoon formula_2 ryhmän formula_1 alkioiden osajoukko. Tällöin joukko formula_2 on ryhmän formula_1 aliryhmä, mikäli
Toisin sanoen aliryhmä on itsessään ryhmä alkuperäisen ryhmäoperaation rajoittuman suhteen. Ryhmäteoriaa käsittelevässä kirjallisuudessa käytetään molempia määritelmiä.

title: Laskutoimitus

text: Matematiikassa laskutoimitukselle ei aina anneta formaalia määritelmää, ja annetut määritelmät voivat vaihdella kirjallisuudesta ja asiayhteydestä riippuen. Yleensä magmoja ja niiden erikoistapauksia käsiteltäessä joukon formula_8 laskutoimitus määritellään kuvaukseksi formula_9 eli näissä yhteyksissä laskutoimitus on synonyymi binäärioperaatiolle (esimerkiksi (Kalevi Suominen: Algebra II). Laskutoimituksen ei välttämättä tarvitse operoida lukuja. Esimerkiksi edellisen määritelmän mukaan joukko-opillinen leikkaus ja unioni ovat laskutoimituksia mielivaltaisen joukon formula_8 potenssijoukolle formula_11 Näin määriteltynä rationaalilukujen yhteenlasku on laskutoimitus, mutta rationaalilukujen jakolasku määriteltynä funktiona formula_12 ei ole. Tämä ei kuitenkaan estä kutsumasta jakolaskua laskutoimitukseksi muissa yhteyksissä, kuten esimerkiksi aritmetiikassa .

title: Terveyden edistäminen

text: Vuonna 1946 WHO:n perustamisen yhteydessä hyväksytty terveyden määritelmä on tavoitteellinen ja kirjaimellisesti tulkiten elitistinen, koska määritelmän mukaista tilaa ei kovinkaan moni ihminen tai yhteiskunta pysty saavuttamaan. Määritelmän suosio viittaa kuitenkin siihen, että määritelmästä on hyvin vaikea poistaa sanoja. Kokonaisvaltaisuuden – biopsykososiaalisuuden – vaatimus täyttyy määritelmässä hyvin, tautilähtöisyyden kielto on hyvin perusteltu, ja määritelmän arvostelu kohdistukin lähinnä sanaan ”tila”. Hyvin monet haluavat väittää, että terveys, kuten sairauskin, on prosessi eikä tila. Mutta jos WHO:n terveyden määritelmää pidetään tavoitteellisena, se kuvaa silloin tavoitetilaa, johon erilaiset terveyttä edistävät toimenpiteet ja ”prosessit” johtavat. Myöhemmät ehdotukset, kuten WHO:n vuoden 1997 yleiskokouksessa esitetty, ovatkin alkuperäiset päälinjat säilyttäen hioneet tätä määritelmää: Health is a dynamic state of complete physical, mental, spiritual and social well-being and not merely the absence of disease or infirmity. Uuteen määritelmään on haluttu mukaan liikettä ja henkisyyttä. Muutos on kuitenkin sen verran akateeminen, että vanha määritelmä on säilyttänyt asemansa eräänlaisena lähtökohtaluonnehdintana.

title: Tekninen rikostutkinta

text: Teknisen rikostutkinnan käsitteen rajaaminen ei ole ollut Suomessa yksiselitteistä, mikä johtuu osin keskieurooppalaisen ja angloamerikkalaisen kirjallisuuden käyttämien määritelmien eroista. Eroja on siinä, luetaanko näytteiden tutkimuskin alaan kuuluvaksi.

title: Ruokajäte

text: Jätteen määritelmä on kiistanalainen aihe, joten myös ruokajätteen määritelmästä ei ole selkeää yksimielisyyttä. Vuonna 1975 Euroopan komissio laati jätteen määritelmän. Määritelmä annettiin direktiivissä 75/442/EEC, jota täydennettiin vuonna 1991 lisäämällä alkuperäiseen määritelmään jätteiden luokittelu ja poistamalla kaikki viittaukset kansalliseen lainsäädäntöön.

title: Puolustusmekanismi

text: Defenssimekanismeja ovat muun muassa kieltäminen, älyllistäminen, arvonkieltäminen (devaluoiminen), selittely (rationalisoiminen), huumori, torjunta (repressio) sekä projektio (sijoittaminen). Alun perin Anna Freud esitti listan 10 erillisestä defenssimekanismista, mutta tällä hetkellä defenssimekanismien lukumäärästä ei vallitse yksimielisyyttä. Defenssien lukumäärä ja määritelmä riippuvat teoreettisesta lähestymistavasta ja tutkimusmenetelmistä. Erilaisia defenssimekanismien mittaamiseksi tarkoitettuja menetelmiä (esimerkiksi kyselyitä, projektiivisia testejä) on kirjallisuudessa mainittu yli 50.

title: Monimuotoisuuden johtaminen

text: Hyvin kattavan määritelmän mukaan "[...] monimuotoisuuden johtamisella voidaan tarkoittaa monimuotoisuuden hallintaa, monimuotoisuuteen kannustamista, sen arvostamista tai monimuotoisuuteen suhtautumista". Eräät organisaatiotutkijat ovat nostaneet esiin näkemyksen, jonka mukaan itsessään moniselitteistä monimuotoisuutta ei olisi mahdollista lähestyä vain yhdestä, universaalista, näkökulmasta.. Monimuotoisuuden johtamista onkin lähestytty organisaatioiden toiminnassa sekä asiaa käsittelevässä kirjallisuudessa hyvin erilaisin painotuksin. Aulikki Sippola on väitöskirjassaan tunnistanut kolme toisistaan poikkeavaa lähestymistapaa monimuotoisuuden johtamiseen: 1) "syrjimättömyys- ja yhdenvertaisuuspyrkimykset", 2) "monimuotoisuusjohtaminen" ja 3) "oppimiseen tähtäävä lähestymistapa".

title: Tieteiskirjallisuus

text: Tieteiskirjallisuudelle on laadittu erilaisia määritelmiä. Tieteiskirjallisuuden rajat eivät ole yksiselitteisen selkeät. Tieteiskirjallisuus lähenee monia kirjallisuudenlajeja, erityisesti kauhu- ja fantasiakirjallisuutta. Näillä kolmella lajilla onkin yhteiset juuret 1800-lukua edeltävässä ei-realistisessa kirjallisuudessa.

title: Sisäilmasairaudet

text: Suomessa monikemikaaliyliherkkyydelle ei ole tautiluokitusta, mutta määritelmä sisältyy ympäristöyliherkkyyden diagnoosiin R68.81 eli jatkuva tai poikkeuksellinen herkkyys ympäristön tavanomaisille tekijöille. Termistö ei ole vakiintunutta, joten kirjallisuudessa monikemikaaliyliherkkyyteen voidaan viitata termeillä hajusteyliherkkyys, kemikaaliyliherkkyys, kemikaaliherkkyys, tuoksuherkkyys tai tuoksuyliherkkyys. Tällä hetkellä ei ole olemassa mitään laboratoriokoetta, mikä suurella varmuudella vahvistaisi tai vastaavasti poissulkisi monikemikaaliyliherkkyyden. Kyseessä on siis kliininen diagnoosi, minkä perustana on se, että lääkäri uskoo potilaan kertomusta. Monikemikaaliyliherkkyyden perusteella ei myönnetä sairauslomaa eikä työkyvyttömyyseläkettä, vaikka sairaus voi viedä työkyvyn.

title: Integraalifunktio

text: Alempi määritelmä vaatii, että integraalifunktio on derivoituva, ylempi määritelmä taas ei. Primitiiviltä eli antiderivaatalta vaaditaan siis aina derivoituvuusominaisuus, mutta ylemmän määritelmän mukaiselta integraalifunktiolta ei välttämättä. Määritelmät ovat kuitenkin jatkuville funktiolle samat. Alempi määritelmä on käsitteelliseltä kannalta ongelmallinen: kaikilla integroituvilla funktioilla ei sen mukaan ole integraalifunktiota.

title: Theseuksen laiva

text: Eräs filosofisessa kirjallisuudessa usein esiintyvä argumentti on, että Herakleitoksen joen tapauksessa käytämme kahta erilaista määritelmää ”identiteetille” tai ”samuudelle”. Yhdessä merkityksessä kaksi asiaa voivat olla "kvalitatiivisesti" samoja niin, että niillä on samat ominaisuudet. Toisessa merkityksessä kaksi asiaa voivat olla "numeerisesti" samoja niin, että ne ovat yksi. Voidaan ajatella esimerkiksi kahta keilapalloa, jotka näyttävät täsmälleen samanlaisilta. Ne olisivat kvalitatiivisesti mutta eivät numeerisesti samoja. Jos toinen palloista maalattaisiin jonkin muun väriseksi, se olisi numeerisesti mutta ei kvalitatiivisesti sama kuin sama pallo ennen maalausta.

title: Atomimassayksikkö

text: Ennen vuotta 1961 atomimassayksikön määritelmä perustui happeen. Tällöin sen lyhenteenä oli amu. Toisinaan lyhennettä ”amu” käytetään uudemmassakin kirjallisuudessa, jossa se kuitenkin määritellään samoin kuin nykyinen, "yhtenäistetty" atomimassayksikkö u, siis hiili-12:n avulla. Nykyisin atomimassayksiköstä puhuttaessa tarkoitetaankin säännöllisesti yhtenäistettyä yksikköä. Standardointia varten oli määritelmän pohjaksi kuitenkin valittava jokin tietty nuklidi, sillä vaikka kaikkien ytimien massat atomimassayksikköinä ovatkin lähellä kokonaislukuja (ytimen massalukua), ytimen massaylijäämän vuoksi ne kuitenkin poikkeavat kokonaisluvuista jonkin verran, eikä keskimääräinen poikkeama nuklidia kohti ole kaikilla nuklideilla yhtä suuri. Samasta syystä myöskään protonin tai neutronin massa ei ole tasan 1 u, vaan hieman enemmän.

title: Borel-joukko

text:
Tämä määritelmä voidaan myös lausua muodossa: joukko formula_64 on Borel-joukko ja joukko
formula_65
on Borel-joukko kaikilla formula_66. Borel-funktioita kutsutaan joskus kirjallisuudessa "Bairen funktioiksi".

title: Pikakirjoitus

text: Suomalaisessa pikakirjoituskirjallisuudessa ei ole esitetty täsmällistä määritelmää pikakirjoitukselle. Ulkomaisessa kirjallisuudessa määritelmät ovat varsin erilaisia. Pikakirjoitushistorioitsija Christian Johnen esitti, että pikakirjoitus on tavallisen kirjoituksen rinnalle luotu keinotekoinen kirjoitus, jossa on erityiset merkit ja säännöt huomattavan kirjoituslyhyyden saavuttamiseksi. Kirjoitusjärjestelmien tutkijan Peter T. Danielsin mukaan pikakirjoitusta voidaan luonnehtia kirjoitusjärjestelmäksi, jolla sanat voidaan kirjoittaa puhenopeudella.

title: Idries Shah

text: Puoltaen tämän kirjallisuuden vaihtoehtoista tulkintaa uskonnontutkija Andrew Rawlinson ehdotti, että "avoimesti itsekkään [...] petoksen" sijaan se saattoi olla "teatteria – jotain, minkä läpi määritelmän mukaan täytyi nähdä". Hän sanoi, että "syvään juurtuneiden mielipiteiden kritiikki ei itse voi olla jäykkää ja dogmaattista", ja huomauttaen, että Shahin tarkoitus oli aina ollut väärien itsestäänselvyyksien horjuttaminen, hän esitti, että "Shah-myytti" jonka nämä kirjoitukset loivat saattoi olla ennemminkin opetustyökalu kuin salaamisen väline; jotain joka oli "tehty dekonstruoitavaksi – jonka on "tarkoituskin" hävitä kosketuksesta". Rawlinsonin johtopäätös oli, että Shahia "ei voinut ottaa kirjaimellisesti. Jo hänen omat lähtökohtansa sulkevat pois mahdollisuuden siihen"

title: José María Quintana Cabanas

text: Quintanan mukaan kirjallisuudesta on löydettävissä viisi erilaista sosiaalipedagogiikan määritelmää:Näiden näkemysten juuret löytyvät Paul Natorpilta. Quintana hyväksyy määritelmistä vain ensimmäisen ja neljännen. Ensimmäinen kohta on ajankohtainen ja välttämätön, neljäs määritelmistä on aitoa ja puhdasta sosiaalipedagogiikkaa. Quintanan näkemyksen mukaan sosiaalipedagogiikka on sosiaalityön pedagoginen tiede.

title: Monikulmio

text: Monikulmio eli polygoni on geometriassa tasokuvio, jonka reuna on suljettu murtoviiva. Tämä tarkoittaa sitä, että seuraamalla murtoviivaa jana kerrallaan kärjestä toiseen päätyy lopulta takaisin lähtöpisteeseen. Monikulmion määritelmä vaihtelee hieman kirjallisuudessa. Eräät määritelmät rajaavat itseään leikkaavat murtoviivat pois, jolloin monikulmion sisäosat ovat yhtenäiset. Toiset määritelmät hyväksyvät itsensä leikkaamisen, jolloin monikulmio voisi olla myös tähti. Tällöin sisäosan määritelmä on mutkikkaampi. Eräät määritelmät tuntevat täytetyn monikulmion, jolloin sisäosan pisteet ovat osa monikulmiota.

title: Kirjallisuuden laji

text: Yksinkertaisimillaan kirjallisuuden laji voidaan määritellä ryhmäksi, johon kuuluvia teoksia yhdistää jokin yhteinen piirre. Useimmiten lajia ei kuitenkaan voi määritellä vain yhden piirteen perusteella, vaan lajeilla on yleensä useita välttämättömiä ja toissijaisia piirteitä. Tätäkään määritelmää ei kuitenkaan pidetä aina tarpeeksi selkeänä, sillä esimerkiksi skotlantilainen kirjallisuudentutkija Alastair Fowler on todennut lajin olevan kiinteän luokan sijaan eräänlaisena tyyppinä, toisiaan muistuttavian teosten perheenä.

title: Arkeologinen kulttuuri

text: Kulttuurin käsitteelle on antropologisessa ja arkeologisessa kirjallisuudessa annettu lukemattomia erilaisia määritelmiä. Asiaa on mutkistanut se, että termillä "kulttuuri" viitataan yleiskielessä henkiseen toimintaan ja sen tuotteisiin. Tämä yleinen merkitys on eri kuin arkeologiassa, mutta samalla se kuitenkin sisältyy arkeologian kulttuurikäsitteeseen.

title: Strategia

text: Liikkeenjohdon strategialla tarkoitetaan yrityksen tai julkisen palvelun strategiaa, jota se toteuttaa kaikessa toiminnassaan. Strategioita on eritasoisia sen mukaisesti, miten tarkasti ja miten laajaa osaa toiminnoista strategia käsittelee. Käsite ei ole yksiselitteinen, vaan siitä esitetään kirjallisuudessa hyvinkin erilaisia määritelmiä.

title: Ruokajäte

text: Ruokajäte on Euroopan komission määritelmän mukaan mitä tahansa ruoka-ainetta, joka on heitetty pois tai tarkoitettu heitettäväksi pois. Määritelmä pohjautuu Euroopan komission määritelmään jätteestä. Jätteelle on olemassa useita eri määritelmiä, joten myös ruokajätteelle on monia määritelmiä.

title: Falun Gong

text: Vaikka Falun Gongiin on toisinaan viitattu erityisesti journalistisessa kirjallisuudessa ”lahkona”, määritelmä ei sovi kuvaamaan sitä. Pulitzer-palkinnon Falun Gong -artikkeleistaan voittaneen Ian Johnsonin mukaan ”lahkoa pidetään yleensä olemassaolevasta uskonnosta haarautuneena ryhmänä, mutta Falun Gongissa ei ole kyse siitä”. Menetelmä identifoituu buddhalaiseen perinteeseen laajassa mielessä, mutta sillä ei ole mitään yhteyttä Sakyamunin perustamaan uskonnolliseen buddhalaisuuteen, eikä se ole buddhalaisuuden seurakunta tai haara.


query: Milloin viiniä on aloitettu tekemään?

title: Viini

text: Viinin valmistus keksittiin Iranin ja Kaukasuksen seuduilla noin 7000 vuotta sitten, ja viinin viljely levisi Eurooppaan jo antiikin aikoina. Maailman suurimmat viinintuottajamaat ovat Ranska, Italia ja Espanja, mutta myös Yhdysvallat, Argentiina, Chile, Etelä-Afrikka, Australia ja Kiina tuottavat nykyisin paljon viiniä.

title: Dom Pérignon

text: Pérignon kehitti rypäleiden korjuu- ja puristusmenetelmiä niin, että valkoista samppanjaa pystyttiin tekemään tummista rypäleistä. Näin viinin kuohumisen riskiä saatiin pienennettyä. Hän havaitsi, että rypäleet pitää kerätä aamulla ja puristimet tuoda lähelle korjuupaikkaa. Hän kehitti sekoitustekniikoita ja alkoi erotella puristuksen eri vaiheissa saatavaa mehua. Hän havaitsi, että pullottaminen säilytti viinin paremmin kuin tynnyrissä säilytys. Lisäksi hän kehitti 47-vuotisen uransa aikana myös muun muassa korkkeja, kellarointia, viiniköynnösten hoitoa ja useita valmistustekniikoita.

title: Viini

text: Viini pakataan perinteisesti lasiseen viinipulloon. Lasi soveltuu hyvin viinipullon materiaaliksi, sillä se on kestävää eikä vaikuta viinin makuun. Lasinen viinipullo kestää –15 – +80 asteen lämpötiloja. Vihreä tai ruskea lasi suojaa viiniä ultraviolettisäteilyltä, joka tuhoaa viinin tanniineja. Viinipullon kapea kaula suojaa viiniä hapettumiselta vähentämällä viinin kosketuspintaa ilman kanssa.[72] Yleisin viinipullon tilavuus on 0,750 litraa. Samppanja vaatii erityisen paksuseinäisen pullon, joka kestää pullon sisälle kehittyvän paineen.[73] Viinipullon etiketissä lukee vähintään viinin nimi, vuosikerta, tuottaja ja viljelyalue sekä viinin alkoholipitoisuus.[72] Viinipullossa on usein tinakapseli, joka suojaa viiniä eri tavoin.[74] Luonnonkorkillinen viinipullo avataan korkkiruuvilla.[72] Nykyisin viinipulloissa käytetään myös synteettisiä ja kierrekorkkeja.[75]

title: Antiikin kreikkalainen keittiö

text: Kreikkalaisten urheilijoiden kerrotaan harjoituttaneen ruumistaan alun perin kuivatuilla viikunoilla, pehmeillä juustoilla ja vehnällä, ja vasta myöhemmin liharuokavaliolla. Claudius Aelianuksen mukaan ensimmäinen tiukkaa ruokavaliota noudattanut urheilija olisi ollut Ikkos Taraslainen (Tarentumilainen), joka voitti viisiottelussa Olympian kisoissa noin vuonna 444 eaa. Ikkoksen yksinkertaisesta ruokavaliosta tuli suorastaan sanonta. Kuitenkin jo Milon Krotonilaisen, joka oli olympiadien 62–66 (532–516 eaa.) painimestari, kerrotaan syöneen tarkoituksellisesti suuria määriä lihaa ja leipää, ja juoneen paljon viiniä.

title: Viinin historia

text: Keskiajalla viinit juotiin yleensä nuorina, sillä viini ei säilynyt hyvin. Viinin säilyvyyttä parannettiin usein kiehauttamalla mäski ennen käymistä ja lisäämällä näin saatua keitettyä viiniä tavalliseen viiniin. Makeat viinit olivat keskiajalla suosituimpia, ja valkoviini oli punaviiniä kalliimpaa. Viiniä käytettiin keskiajalla usein sairaanhoidossa, ja viinin oli myös havaittu olevan hygieenisempää kuin vesi. Toisaalta liiallisen viininjuonnin haitat tunnettiin, ja niistä varoiteltiin kirjallisuudessa.

title: Suhteellinen etu

text: Tunneitumman version teoriasta esitti kuitenkin David Ricardo, joka kuvaili käsitteen vuonna 1817 käyttäen esimerkkinä Englannin ja Portugalin välistä viini- ja tekstiilikauppaa. Ricardo totesi, että Portugalissa on mahdollista tuottaa sekä viiniä että tekstiileitä vähemmällä työllä kuin Englannissa. Viinin ja tekstiilien tuottamiseen vaadittava suhteellinen työmäärä on kuitenkin erilainen näissä kahdessa maassa. Portugalissa sekä viinin että tekstiilien tuottaminen on helppoa ja halpaa, mutta Englannissa viinin tuottaminen on erittäin vaikeaa kun taas tekstiilien tuottaminen on merkittävästi viinin tuottamista helpompaa. Vaikka Portugalissa onkin halvempaa tuottaa tekstiilejä kuin Englannissa, on Portugalin kannalta vielä halvempaa tuottaa ylimääräistä viiniä ja vaihtaa tämä ylimääräinen viini englantilaisiin tekstiileihin. Vastaavasti Englanti hyötyy tästä kaupanteosta, koska se saa viiniä halvemmalla suhteessa tekstiileihin kuin tuottamalla itse oman viininsä.

title: J. P. Pulkkinen

text: Televisioon Pulkkinen on ollut tekemässä muun muassa vuonna 1999 aloitettua henkilökuvasarjaa "Ammatti: suomalainen kirjailija", joka tähän mennessä esittelee 30 suomalaista kirjailijaa. Sarja sai vuonna 2003 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon.

title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.[5] Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta Pro Milone on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.

title: Opintotuki

text: Elokuun 2014 jälkeen opintonsa aloittanut itsenäisesti asuva 18 vuotta täyttänyt korkeakouluopiskelija saa opintorahaa 336,76 euroa kuussa (ennen 1.8.2014 aloittaneet 303,19 euroa kuussa) ja toisen asteen opiskelija 250,28 euroa kuussa. Itsenäisesti asuvilla alle 18-vuotiailla ja vanhempansa luona asuvilla opintoraha on pienempi. Korkeakoulututkinnon enimmäistukiaika riippuu tutkinnon laajuudesta ja siitä, milloin ensimmäiset korkeakouluopinnot on aloitettu.

title: Dragon Quest IX: Sentinels of the Starry Skies

text: Pelisarjan säveltäjä Kōichi Sugiyama vahvisti lokakuussa 2006, että "Dragon Quest IX":n kehittäminen oli aloitettu. Sugiyama kertoi "Famitsū"-pelilehdessä, ettei hän tiennyt milloin peli julkaistaisiin. Hän kuitenkin sanoi projektin edistyvän hyvään tahtiin. Joulukuussa 2006 pidetyn "Dragon Quest" -sarjan 20-vuotisjuhlan aikana Square Enix ilmoitti "Dragon Quest IX":n julkaisemisesta yksinoikeudella Nintendo DS:lle. Pelin kerrottiin myös tukevan konsolin Wi-Fi-ominaisuuksia.

title: Cabernet Sauvignon

text: Rypäleiden murskaamisen ja rankojen poiston jälkeen viinin käyminen alkaa luontaisten hiivakantojen ansiosta 2-3 päivässä. Viinin käymislämpötilan annetaan kohota 29-30 asteeseen mutta ei sen yli. Lämpötilan nousua hillitään sekoittamalla käymistilassa olevaa viiniä pumppaamalla käymissammion pohjalta viiniä kuorten muodostaman keton päälle tai painamalla kettoa viinin sekaan useita kertoja päivässä. Sekoittaminen pidentää myös viinin käymistä muutamalla päivällä aina 5-6 päivään. Käymisen jälkeen viinin annetaan maseroitua viikosta kolmeen viikkoon, jolloin viiniin liukenee väriaineita ja tanniineja kuorista ja siemenistä.

title: Viininmaistelu

text: Viinin laatua arvioidaan sen bukeen ja maun mukaan. Bukee’lla tarkoitetaan viinin koko kehittynyttä aromaattista olemusta. Sen arvioiminen paljastaa viinin mahdollisia virheitä, kuten korkkivian, iän tai ilman aiheuttaman hapettumisen, säilöntäaineiden puutteen ja etikkahappobakteerista tai Brettanomyces-hiivasta johtuvan virhekäymisen eli pilaantumisen. Pienellä määrällä Brettanomyces-hiivan aromia voi olla positiivinen vaikutus, joka pirteyttää viinin makua, mutta yleisesti sitä pidetään viinin pilaavana hiivana.

title: Kapteeni Grantin lapset

text: Matkan varrelle osuu sekä iloisia että epätoivoisia hetkiä, joista jälkimmäiset huipentuvat siihen oivallukseen, ettei kapteeni Grant ole milloinkaan ollut haaksirikossa Patagoniassa. Lohdutukseksi pullopostin viestistä pystytään tekemään uusi tulkinta, joka tällä kerralla näyttää ohjaavan matkalaiset Australiaan. Saapuessaan Duncanille lordi Glennarvan nopeasti rauhoittaa laivaan jääneitä, jotka ehtivät jo pelätä, ettei Grantia milloinkaan löydetä.

title: Konjakki

text: Konjakki valmistetaan tekemällä mehua valkoisista viinirypäleistä. Mehuun käytetään 95-prosenttisesti "Ugni blanc" -rypäleitä, mutta myös "Folle blanchea" ja "Colombardia" käytetään usein. Rypäleet poimitaan lokakuun ja marraskuun aikana, ja ne puristetaan välittömästi joko perinteisillä lautaspuristimilla tai nykyaikaisilla paineilmapuristimilla. Puristamisen jälkeen mehu laitetaan käymisastioihin. Käymisvaiheessa viiniin ei saa lisätä sokeria, eikä myöskään rikkidioksidia käytetä. Käyminen kestää kolme viikkoa, minkä jälkeen viini on noin 8–9-prosenttista ja hapanta. Yhteen konjakkilitraan tarvitaan yhdeksän litraa viiniä.

title: Viinipullo

text: Euroopan ulkopuolelta tulevien eli Uuden maailman viinien etiketit on suunniteltu kuluttajalähtöisemmin kuin ranskalaisten viinien etiketit, jotka joudutaan tiukkojen säännösten vuoksi tekemään tuotelähtöisesti. Tutkimusten mukaan kuluttaja nojaa usein pullon etiketin antamaan tietoon, ja ranskalaisviinien etiketit nähdäänkin usein vaikeaselkoisina ja puuttellisina. Uuden maailman viinejä hyödyttää se, että niissä käytetty lajike kerrotaan etiketissä, sillä rypälelajikkeella on kuluttajille paljon merkitystä viinin valinnassa.

title: Viini antiikin Kreikassa

text: Symposioneihin kuului oleellisesti "potos", joka seurasi kevyttä päivällistä, ja joka koostui sekoitetun viinin nauttimisesta. Näin osanottajat saattoivat jatkaa keskustelujaan ilman liiallista juopumusta. Pidoissa juomanlaskija sekoitti viinin ja veden, ammensi viiniä sekoitusmaljasta ("krater") kaatokannulla ("oinokhoe") ja tarjoili sitä pitoihin osallistuville. Viiniä laimennettiin sen vahvuuden tai juhlijoiden mielialan mukaan. Hesiodos kehotti lisäämään viiniin kolme neljäsosaa raikasta lähdevettä. Viiniä saatettiin laimentaa jopa suhteessa kaksikymmentä osaa vettä yhteen osaan viiniä. Kesällä sekoittamiseen käytettiin kylmää vettä tai lunta, talvella haaleaa vettä.

title: Bookcrossing

text: Bookcrossing-harrastajat toivovat, että kirjan mukaansa ottanut kävisi tekemässä kirjasta merkinnän joko heti kirjan löydettyään tai viimeistään sen luettuaan. Merkinnän voi tehdä anonyymisti tai halutessaan liittyä samalla sivuston jäseneksi. Merkintä tehdään yleensä samalla kielellä jolla kirja on kirjoitettu, mutta myös esimerkiksi löytömaan kieli käy. Löytäjä voi kertoa esimerkiksi, mistä ja milloin kirjan löysi, mitä siitä piti (jos on kirjan jo lukenut) ja mitä sille aikoo tehdä. Bookcrossing-kirjan voi halutessaan pitää itse tai sen voi esimerkiksi antaa ystävälleen tai vapauttaa uudelleen julkiselle paikalle. Jos kirjan vapauttaa, siitä kannattaa käydä tekemässä BCID-tunnuksen avulla vapautusilmoitus (release notes), jossa kertoo ainakin ylimalkaisesti minne ja milloin aikoo kirjan jättää.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Viini

text: Euroopan viinien markkinointi on perinteisesti pyrkinyt vetoamaan valikoivien kuluttajien makuun kalliilla viineillä. Ranska onkin edelleen markkinajohtaja hintavien laatuviinien tuottajana.[103] Ranskan viinintuotannon on kuitenkin vaikeampaa reagoida trendeihin ja kuluttajien tarpeisiin kuin Uuden maailman, sillä maassa on monimutkaiset viinin luokittelua koskevat lait. Siinä kun Uuden maailman viinipulloissa saatetaan kertoa kuluttajaystävällistä tietoa, ranskalaisten etiketit joudutaan tekemään tuotelähtöisesti.[104] Tutkimusten mukaan kuluttaja nojaa usein pullon etiketin antamaan tietoon, ja ranskalaisviinien etiketit nähdään usein vaikeaselkoisina ja puutteellisina. Myös rypälelajikkeella on kuluttajille paljon merkitystä viinin valinnassa, mikä hyödyttää Uuden maailman viinejä, joissa käytetty lajike kerrotaan etiketissä.[105]

title: Alfred Hitchcock

text: Oikeussalidraama 2 pisaraa viiniä (1947) oli Hitchcockin viimeinen Selznickille tekemä elokuva, ja se epäonnistui lähes täydellisesti. Elokuvan valtavat tappiot vaikuttivat osaltaan siihen, että Selznickin itsenäinen levitysyhtiö joutuu lopettamaan toimintansa.[64]

title: Viinin historia

text: Rooman valtakunnan kukistumisen jälkeen viinin arvostus Euroopassa väheni. Kristinuskon leviäminen Keski-Eurooppaan piristi viinikulttuuria, sillä kristinusko pyhittää ehtoollisviinin. Kristus nähtiin varhaiskristillisessä taiteessa joskus uutena viinin jumalana, ja olutkin kiellettiin osissa Saksaa, kun viinin katsottiin edustavan kristinuskoa. Toisaalta Itä-Euroopan kirkkoisät saarnasivat viiniä vastaan, ja vuoden 692 kirkolliskokouksessa Dionysoksen kultti kiellettiin. Keskiajalla viininviljelyksen tuntemus siirtyi ennen kaikkea luostareille, jotka hallinnoivat viininviljelymaita. Talonpojat hoitivat maita ja maksoivat vuokransa luostareille viininä. Munkit joivat itsekin paljon viiniä: joissain luostareissa keskimäärin 1½ litraa päivässä. Myös aateliston viiniharrastus oli tärkeä tekijä viinikulttuurin säilymisen kannalta.

title: Jaakko Manni

text: Jaakko Manni (1945 – 31. maaliskuuta 1974) oli suomalainen mäkihyppääjä. Ounasvaaran Hiihtoseuraa edustanut Manni tunnettiin hyvänä kansallisen tason mäkihyppääjänä, mutta hän ei milloinkaan onnistunut tekemään läpimurtoa huipulle.

title: Joukko

text: Luonnollisten lukujen joukko on sen sijaan ääretön. Jos luetteloidaan lukujoukon lukuja lähtien liikkeelle sen pienimmästä luvuta 1, jatkaen seuraavaksi suurimmasta luvusta 2 ja näin edetään seuraavaksi suurimpaan lukuun jatkuvasti, on aloitettu laskemisprosessi, jonka loppumista ei voi odottaa. Lukujoukon tärkeä ominaisuus nimittäin on, että jokaisella luvulla "n" on myös seuraajana sellainen luku, joka on lukua yksi suurempi ("n + 1"). Luetteloon on siten mahdollista löytää aina vain yksi luku lisää eikä luettelointi siksi lopu milloinkaan. Lukujoukko on siten ääretön.

title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Toinen ristiretki sinänsä oli suuri pettymys ja tappio. Ludvig oli heikko sotilaallinen johtaja ja kykenemätön ylläpitämään joukkojensa kuria ja moraalia tai tekemään sotatoimissa taktisesti mielekkäitä päätöksiä. Eleonooran outo asema ristiretkeen osallistuvana herttuattarena sai aikaa erilaisia huhuja. Naista ei välttämättä pidetty kykenevänä sotatoimiin tai joukkojen johtamiseen ja siksi huhut kertoivat Eleonooran sukupuolisuhteista milloin johonkin alempaan vasallin, milloin setäänsä Antiokian ruhtinaaseen Raymond de Poitiersiin. Kotimatkan aviopuolisot tekivät erillään.

title: Barley wine

text: Barley wine (ohraviini) on alen eli pintahiivaoluen tyyppi. Sille tyypillistä on korkea alkoholipitoisuus. Barley wine -nimeä käytetään panimojen vahvimmista oluista. Nimestään huolimatta barley wineilla ei ole tekemistä viinien kanssa. Se tarjoillaan tavallisesti viinilaseista. Nimitys barley wine juontaa oluen kansanomaisesta vertauksesta viiniin.

title: Viini antiikin Kreikassa

text:
Kreikkalaisessa kulttuurissa viinin juomisesta käytettiin sanaa "potos". Tavallinen antiikin kreikkalainen saattoi kastaa aamulla leipänsä viiniin. Tämä oli ainoita kertoja, jolloin viiniä nautittiin "akratos" eli sekoittamattomana. Muutoin viini tarjoiltiin lähes aina sekoitettuna eli laimennettuna vedellä. Kreikkalaiset pitivät tätä sivistyksen merkkinä ja katsoivat, että vain barbaarit, kuten traakialaiset ja skyyttalaiset, joivat sekoittamatonta tai laimentamatonta viiniä.
Kreikkalaisessa mytologiassa laimentamattoman viinin juominen liittyi "kentauromakhiaan", lapiittien riehumiseen Peirithooksen häissä. Spartan kuningas Kleomenes I:n katsottiin tulleen hulluksi juotuaan kerran laimentamatonta viiniä. Laimentamattoman viinin uskottiin voivan jopa tappaa juojansa: gallialaisen päällikkö Brennuksen kerrottiin tehneen itsemurhan juomalla täysivahvuista viiniä.

title: Viini

text: Viinin maun osat tulevat esiin eri järjestyksessä. Kun viini leviää suuhun, tunnetaan alkumaku, josta voidaan erottaa muun muassa viinin täyteläisyys. Keskimaussa aistitaan viinin makeus ja hedelmäisyys, ja niiden jälkeen viinin hapot ja tanniinien aiheuttama karvaus. Keskimaun loppupuolella aistitaan alkoholin pistävyys. Viinin jälkimaku tuntuu miellyttävältä, jos se on pitkä ja voimakas: tällaisia viinejä ovat etenkin hapokkaat ja hedelmäiset viinit.[69]

title: Kreikkalais-roomalainen paini

text: Viime aikoina kansainvälinen liitto on pyrkinyt tekemään lajista yleisöystävällisempää ja muuttanut sääntöjä milloin mihinkin suuntaan.

title: Linnansilta (Pori)

text: Linnansilta sijaitsee kohdassa, jossa joen etelärannalla toimi vuosisatojen ajan Porin laivaveistämö. Se oli perustettu jo vuonna 1572 ja jatkoi toimintaansa 1900-luvun alkuun saakka. Sillan kupeessa joen eteläpuolella on myös vuonna 1863 valmistunut Keski-Porin kirkko puistoineen. Sillan pohjoispuolella puolestaan sijaitsee historiallisesti arvokas Porin konepajan vanha teollisuusmiljöö. Nimensä Linnansilta on saanut linnasta, jonka kaupungin perustaja Juhana Herttua suunnitteli rakentavansa nykyisen kirkon läheisyyteen. Linnan rakennustöitä ei kuitenkaan milloinkaan aloitettu.

title: Viininmaistelu

text: Viinistä etsitään myös ilmeikkyyttä. Ilmeikkyyden aste kuvaa sitä selkeyttä, jolla viinin tuoksut ja maut tulevat esiin. Kompleksisuuteen taas vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi viinin makuvivahteiden runsaus. Alkuperän tunnistettavuus on ominaisuutena abstraktimpi ja vaikeammin hahmotettava. Rypäleen tuotantoalueen maaperä tuottaa omat vivahteensa viiniin, ja viinissä arvostetaan näiden ominaispiirteiden esilletuloa.

title: Madeira (viini)

text: Madeira valmistetaan käymisteitse viinirypäleistä kuten tavallinenkin viini. Käyminen kuitenkin keskeytetään lisäämällä viiniin brandya. Mitä aikaisemmin käyminen keskeytetään, sitä enemmän viiniin jää rypäleistä peräisin olevaa sokeria ja sitä makeampaa viinistä tulee. Käymisen jälkeen viini sijoitetaan lämmitettyyn tilaan (37–60 °C) 3–6 kuukaudeksi. Käsittely antaa viinille sille ominaisen maun. Lämpökäsittely tekee viinille keinotekoisesti saman asian, mikä ennen tapahtui laivamatkojen aikana laivan ruumassa trooppisessa ilmastossa. Alhaisemmilla lämpötiloilla saadaan parempilaatuista viiniä. Alhaisemmat lämpötilat vaativat vastaavasti pidemmän kypsytysajan; jopa vuosikymmenien kypsytys on mahdollista.


query: Onko satelliittipuhelimella maapallon täysi kattavuus?

title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelin on puhelin, joka käyttää maanpäällisten tukiasemien sijasta satelliittiyhteyttä. Tavallisen matkapuhelintekniikan rinnalle on noussut satelliittipuhelintekniikka, jolla on maapallon täysi kattavuus ja siis takaa verkon syrjäseuduille, merialuille ja muualle minne GSM-verkot eivät vielä yllä. Matkapuhelinverkkojen peitto on vain noin 15% maapallon maa-alueista. Satelliittipuhelimien käyttäjiä ovat laivat, retkeilijät, veneilijät, lentäjät, teollisuus ja myös syrjäseuduilla asuvat.

title: Asia Cellular Satellite

text: Asia Cellular Satellite (ACeS) on aasialainen mobiilin satelliittitietoliikenteen välitystä myyvä yritys. Se välittää puhetta ja dataa liikkuvista laitteista, esimerkiksi satelliittipuhelimet.

title: Kristinuskon historia

text: Efesoksen kirkolliskokous vuonna 431 erotti puolestaan nestoriolaiset, joiden mielestä Kristus oli täysi ihminen mutta ei täysi Jumala, ja Khalkedonin kirkolliskokous vuonna 451 monofysiitit, joiden mielestä Kristus oli täysi Jumala mutta ei täysi ihminen. Kokousten päätös oli, että Kristuksessa ihmisyys ja jumaluus olivat molemmat täysin läsnä yhtä aikaa.

title: Bonsai

text: "Fukinagashi" () eli tuulentuivertama muoto on kallellaan tuuleen suuntaan ja tuulen tulosuunnan puolella ei ole oksia tai ne ovat taittuneet tuulen mukana. Tarkoituksena on kasvattaa puu, joka näyttää siltä, että se olisi elänyt koko ikänsä tuulen voimakkaassa tuiverruksessa. Kasvattajalla on lähes täysi vapaus oksien sijoittelussa ja rungon muotoilussa, kunhan kuviteltu jäätävä viima näkyy työssä. Vaikka taiteilijalla onkin suuret vapaudet muotoilussa, juuri se tekee fukinagashista vaikean.

title: Kriit

text: Sodan alussa kriit perustivat planeetta Uranukselle vartioaseman. Kriit myös huomasivat planeetta maalla elämää jolla genetiikalla leikkivät jumalolennot Celestiaalit olivat tehneet kokeita. Kiinnostuneet kriit saapuivat paikalle tutkimaan alkeellisia apinoita joista joskus kehittyisi homo sapiens – ihminen. Kriit aloittivat omat kokeilunsa ihmisillä ja loivat uuden rodun, epäinhimilliset. Kriit kuitenkin jättivät luomuksensa oman onnensa nojaan (syytä tähän ei tiedetä) eivätkä jatkaneet toimiaan maapallolla, mutta jättivät maapallolle Vartija numero 459:n, voimakkaan robotin johon Ihmeneloset törmäsivät.

title: Satelliittipuhelin

text: Hätäkeskuslaitos vastaanottaa tarvittaessa satelliittipuhelimista Suomen alueella hätätilanteessa soitettuja puheluja numerossa +3589 2355 0545.[1] Numero ei ole maksuton, eikä siihen soitetuilla puheluilla ole hätäpuhelun prioriteettia puhelinverkossa.

title: Mohammed Omar

text: Osama Bin Ladenin ja Omarin kerrotaan keskustelleen päivittäin satelliittipuhelimien välityksellä ja käyneen joskus kalastamassa.

title: Macquariensaari

text: Macquariensaari sijaitsee Tyynenmeren tulirenkaassa, Indo-Australian laatan ja Tyynenmeren laatan yhtymäkohdassa. Se onkin ainoa kohta maapallolla jossa parhaillaan maapallon vaipan kiviainesta kohoaa merestä.

title: Satelliittipuhelin

text: Satelliittipuhelimet ovat kalliita, koska valmistusmäärät ovat pieniä ja standardit ovat suljettuja eivätkä yhteensopivia eri operaattoreilla. Operaattorit voivat näin hinnoitella puhelimien hinnat lähes vapaasti. Satelliitinpuhelimella soittaminen ei ole enää kallista. Satelliittipuhelimesta toiseen satelliittipuhelimeen soittaessa hinta on kaksinkertainen, sillä se varaa kaksi kaistaa, ja soittaja maksaa kummankin kaistan käytöstä. Poikkeuksena tästä on kuitenkin Iridium, jolla on erilainen tekniikka ja näin erilainen hinnoittelu. Suomessa satelliittipalveluita tarjoavat Hansabaltic, Telemar ja Savantum. Ne edustavat Suomessa Inmarsat-, Iridium-, Globalstar- ja Thuraya-satelliittijärjestelmiä.

title: Vampyyripäiväkirjat (1. tuotantokausi)

text: Pilottijakso kuvattiin Vancouverissa, vaikka loput jaksoista onkin kuvattu Covingtonissa, Georgiassa (joka toimii Mystic Fallsin fiktiivisenä pikkukaupunkina) sekä useissa eri kohteissa lähellä "Greater Atlantaa". Sarjaa tilattiin täysi, 22 jaksoa sisältävä tuotantokausi.

title: Täysi-ikäisyys

text:
Ikäraja oli 15 vuotta vuoteen 1721 saakka, jolloin se nostettiin 21 vuoteen.
Täysi-ikäisyyden rajana oli vuosisatojen ajan 21 vuotta, kunnes 1.7.1969 alkaen jo 20-vuotiaat tulivat täysi-ikäisiksi. Toisaalta tätä ikää nuorempana avioliiton solmineet katsottiin myös täysi-ikäisiksi.

title: Satelliittipuhelin

text: Erona satelliittipuhelimilla ja tavallisilla matkapuhelimilla on se, että satelliittipuhelin on yhteydessä avaruuteen sijoitettuun satelliittiin, joilla pystytään kattamaan suuria alueita ja asumattomia seutuja, jonne GSM-tukiasemaverkon rakentaminen ei ole kannattavaa tai mahdollista. Satelliittipuhelimet ovat hieman suurempia kuin matkapuhelimet, sillä niiden radiotekniikalta vaaditaan paljon enemmän. Yhteysmatka puhelimesta satelliittiin on hyvin pitkä verrattuna esimerkiksi tavallisen GSM-puhelimen etäisyyteen maanpäällisissä verkoissa lähimpään tukiasemaan. Siksi satelliittipuhelimilta vaaditaan muun muassa hyviä antenneja, jotta yhteys satelliittiin saadaan muodostettua ja ylläpidettyä. Nykyään uusien satelliittien aikakaudella voidaan sanoa, ettei kapasiteetti lopu ainakaan lähimpään viiteen vuoteen.

title: Montessoripedagogiikka

text: Tämä kehityskausi on hyvin poikkeava, se käsittelee jo aikuiseksi oletettua ja siten kypsäksi kehittynyttä yksilöä. Tämän vuoksi yhteiskunnallinen suhtautuminen tähän kehityskauteen on kokenut selvän muutoksen. Montessorin aikana kansalainen, lähinnä siis mies, saavutti yhteiskunnallisen täysi-ikäisyyden vasta 24 vuoden iässä; nykyisin tämä ikäraja on 18 vuotta ja sama molemmille sukupuolille. Montessorin näkemyksiä tästä kehitysvaiheesta onkin tarkasteltava tästä näkökulmasta ja aikakaudelle tyypilliset aatteet huomioon ottaen.

title: Rokotus

text: Rokotuskattavuus eli osuus niistä, jotka ottavat maksutta ns. yleisen rokotusohjelman osana tarjottavat rokotteet vastaan, oli Suomessa vuonna 2005 Maailman terveysjärjestön WHO:n lukujen mukaan hiukan naapurimaita Venäjää ja Ruotsia pienempi ja hiukan Viroa suurempi. Suomessa kattavuus vaihteli 97 ja 99 prosentin välillä. Luvuissa on ollut huomattavaa vaihtelua 1980-luvun puolivälin ja 1990-luvun alun tienoilla - vuonna 1986 BCG-rokotekattavuus oli 80 prosentissa ja 1990-luvun vaihteessa BCG-, DTP- ja poliorokotteiden kattavuus oli alimmillaan noin 90% ja tuhkarokkorokotteen noin 95%.[10] Kansanterveyslaitoksen julkistamien tietojen perusteella tosin Suomen rokotuskattavuusluvut ovat esimerkiksi BCG-rokotteen suhteen jopa viidestä seitsemään vuotta vanhoja. Kansanterveyslaitoksen mukaan vuonna 1999 syntyneiden rokotuskattavuus oli 96 ja 98 prosentin välillä rokotteesta riippuen ja 93,3 prosentti oli saanut kaikki rokotukset. Ero WHO:n lukuihin selittynee erilaisilla kriteereillä; KTL:n luvuissa puhutaan rokotesarjasta, WHO:n luvuissa taas esimerkiksi PDT:n kohdalla puhutaan kolmannen rokoteannoksen saajista.[11]

title: Mahdolliset maailmat

text: Mahdollisia maailmoja voidaan käyttää malleina, joiden avulla modaliteetteja koskevia väittämiä voidaan analysoida. Esimerkiksi väittämä ”maapallo on pyöreä” ei vielä kerro (1) olisiko mahdollista, että maalla olisi joku toinen muoto, eikä (2) onko välttämätöntä, että maapallo on pyöreä. Mahdollisia maailmoja käyttämällä voidaan tehdä erilaisia ajatuskokeita modaliteetteihin liittyen. Yksinkertaistetusti, jonkin asiantilan mahdollisuus tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) ainakin yhdessä kaikista mahdollisista maailmoista, ja jonkin asiantilan välttämättömyys tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) kaikissa mahdollisissa maailmoissa.

title: U-Multirank

text: Vuonna 2018 yliopistolistan version kattavuus oli parantunut lukumääräisesti aiemmasta. Nyt mukana oli jo 1 614 yliopistoa yhteensä 95 maasta, ja mukana oli tietoa 5 000 tiedekunnasta ja yli 12 500 opinto-ohjelmasta. Käyttäjän valittavissa olevista 1 611:sta yliopistosta tai korkeakoulusta pääosa (926) oli Euroopasta. Vertailun maailmanlaajuinen kattavuus oli yhä rajoitettua. Esimerkiksi Afrikasta oli vertailussa mukana vain 23 yliopistoa (eli enemmistö Afrikan maista uupuu vielä kokonaan), Etelä-Amerikasta vain 26 yliopistoa ja Aasiasta vain 325 yliopistoa.

title: Stephen Hawking

text: Keväällä 2010 Hawking julkaisi aiemmasta käsityksestään poikkeavan lausunnon.[68] Hän vetosi, että ihmiskunnan pitäisi välttää kontaktia maapallon ulkopuoliseen elämään.[68] Hawking totesi olevansa vakuuttunut siitä, että elämää löytyy maapallon ulkopuolelta. Hän perustaa näkemyksensä todennäköisyyksiin – on rationaalista olettaa, että 100 miljardia galaksia sisältävässä maailmankaikkeudessa Maa ei ole ainoa planeetta, jolla olisi kehittynyt elämää.[69] Planeettojen suhteen Hawking on varma. Hän pitää mahdollisena, että elämää voisi löytyä muualtakin, kuten tähdistä tai leijumassa ulkoavaruudessa.[70] Suurin haaste onkin Hawkingin mielestä selvittää, millaista maapallon ulkopuolinen elämä olisi.[70] Hawkingin mielestä kontaktiyrityksiä vieraiden planeettojen älyyn pitäisi välttää, koska jotkut avaruusolennot voivat muodostaa uhan maapallolle. Tässä tapauksessa yhteyden muodostaminen niihin voisi olla ihmiskunnalle tuhoisaa.[70]

title: Pyörähdysaika

text: Maapallon pyörähdysaika akselinsa ympäri on noin yksi vuorokausi. Planeetan täysi 360° asteen pyörähdys suhteessa hyvin kaukaiseen tähteen on kyseisen planeetan sideerinen vuorokausi. Maan sideerinen vuorokausi on n. 23,934 aurinkotuntia tai 24 tähtituntia.

title: Thuraya

text:
Maaliskuussa 2006 yhtiöllä oli 250 000 asiakasta ja sen satelliittipuhelimia oli tuolloin käytössä 360 000 kappaletta. Vuonna 2005 yhtiön liikevaihto oli 323 miljoonaa dollaria, josta voittoa tuli 80 miljoonaa dollaria.
Yhtiö välittää seuraavia palveluita

title: Samuel Manttaali

text: Muutama vuosi täysi-ikäiseksi tulonsa jälkeen eli 1844 nuori isäntä vei vihille Kaulanperän kylän Sarilaisista kotoisin olleen Maija Justiina Antintyttären. Nuori pari asutti sitten jatkossa miehen suvun ikivanhaa kantataloa, joka tosin oli jaettu kahtia 1757. Nykyisin Vanha-Manttaalin tilaa Riihikoskella hallitsee vuodelta 1889 oleva päärakennus. Pihapiirin toinen asuinrakennus onkin sitten satakunta vuotta varhaisempaa tuotantoa.

title: Artemis Fowl: Tehtävä pohjoisessa

text: "´´Onneksi olkoon, ihminen. Jos olet onnistunut murtamaan tämän koodin, olet älykkäämpi kuin useimmat lajisi edustajat. Tämä on viesti keijukansalta. Etsimme liittolaisia saviväen joukosta. Useimmat ihmiset ovat hidasjärkisiä olentoja, mutta poikkeuksiakin on. Kuten esimerkiksi sinä. Älykkyytesi johtuu siitä että olet keijujen sukua. Tuntuuko sinusta joskus että et ole samanlainen kuin muut? Ovatko korvasi tavallista suipommat? Onko kielesi niin pitkä, että se yltää koskettamaan nenääsi? Näetkö joskus unta lentämisestä? Oletko koskaan ajatellut että et kuulu saviväen joukkoon? Siihen on syynä että suonissasi virtaa keijujen verta. Nuori savikeiju, minulla on sinulle tehtävä. Yhtenä meistä sinun velvollisuutesi on suojella maapalloa niiltä jotka yrittävät tuhota sen. Sinun on liityttävä uudenlaiseen saviväkeen joka rakastaa maapalloa yhtä paljon kuin keijut. Sääntöjä on vain yksi ja se on helppo: kuluta vain niin paljon kuin tarvitset ja kuluta se viisaasti. Jos seuraat ohjeita, maapallo pelastuu. Lähde nyt suorittamaan tehtävääsi. Toistan tämän viestin niille ihmisille joiden keijuaivot eivät ole aivan yhtä terävät kuin sinun.´´"

title: Nutaatio

text:
Kun maan prekessioliikkeen täysi kierros kestää noin 26 000 vuotta, nutaation pääjakson kesto on noin 18,6 vuotta. Kuun ratataso on kallellaan ekliptikaan nähden, ja siitä aiheutuu prekessiota 18,6 vuoden jaksoissa. Tämä heijastuu suoraan maapallon nutaatioon
vastaavana jaksona. Muutokset ovat suuruudeltaan muutamia kymmeniä kaarisekunteja.
Koska planeettojen liikeradat tiedetään hyvin, nutaatio voidaan laskea kaarisekuntien tarkkuudella vuosikymmeniksi. Maalla on kuitenkin napavariaatioksi kutsuttu häiriö, jota voidaan ennustaa vain kuukausia eteenpäin. Napavariaatio, navan sijainnin liikkuminen pienellä alueella, johtuu merivirroista, sääjärjestelmistä ja maan sulan ytimen liikkeistä.

title: Renessanssin taide

text: Täysrenessanssilla on ollut suuri vaikutus, vaikka sen aika jäi suhteellisen lyhyeksi. Täysrenessanssi alkoi noin 1495 ja jo neljännesvuosisadan päästä 1520 se alkoi olla ohi. Täysrenessanssille tyypilliseksi katsotaan ilmaisukeinojen täysi hallitseminen, jolloin toteutus on vaivatonta ja teoksille on ominaista viehättävä tasapainoisuus. Täysrenessanssin määritelmänä onkin maalaustaiteessa pyrkimys täydelliseen tasapainoon teoksen osien välillä. Teokset perustui sekä piirustukseen että värinkäyttöön, joten taiteilijat olivat vähemmän sidoksissa malliin.[1]

title: Avaruustutkimusasema

text: Maanpäällinen tähtitiede on rajoittunutta maan ilmakehän takia. Ilmakehä aiheuttaa häiriötä sähkömagneettiseen säteilyyn suodattamalla ja suojelemalla maapalloa siltä. Tämän takia onkin hyvä sijoittaa tähtitieteellinen tutkimusasema avaruuteen. Kun teleskooppi kiertää maapalloa ilmakehän ulkopuolella, sitä eivät häiritse lämpöväreily, paine-erosta johtuva häiriö eivätkä muut ilmakehän ilmiöt, valosaaste ynnä muu sellainen.

title: UFO: Extraterrestrials

text: Muukalaiset ovat valtaamassa maapalloa ja sinne järjestetään ihmisten ylläpitämä tukikohta torjumaan tunkeilijoita. Ihmiset ovat pahasti teknologiassa jäljessä ja suurin haaste onkin kerätä muukalaisten varusteita, jotta ne voidaan tutkia ja valjastaa omaan käyttöön.

title: Teräsluolat

text: Murhaa tutkimaan määrätään Elijah Baley -niminen etsivä New Yorkin poliisista ja avaruuslaiset vaativat tutkimuksiin mukaan omaa miestään, mikä on ennenkuulumatonta. Kuka on murhan takana? Onko kyse pelkästä avaruuslaisten provokaatiosta saadakseen tiukemman otteen Maasta? Vai Sartonin poliittiset vastustajat avaruuslaisten maailmoissa? Vai onko tekijä sittenkin Maapallon asukas, joiden on periaatteessa mahdotonta päästä tarkasti vartioituun ja eristettyyn avaruuslaisten kaupunkiin ja vielä ase mukanaan?

title: Noopolitik

text: Jo vuonna 1980 suomalainen aivotutkija Matti Bergström näki tämän kehityksen: "Hermoston vaikutus maapallon luontoon jäi suhteellisen vähäiseksi siihen asti, että yksilöiden välinen kommunikaatio pääsi kehittymän riittävän voimakkaaksi ja tehokkaaksi. Tämä vastikään tapahtunut kehitys onkin itse asiassa ollut se tekijä, joka on muodostunut nykyisten ongelmiemme laukaisijaksi. Ihmiskunnan koko kapasiteetti alkaa vaikuttaa yhtenäisenä tekijänä maapallolla".

title: Venus

text: Mayoille Venus oli tärkein taivaankappale, ja he kutsuivat sitä nimellä Chak ek, ’suuri tähti’. He havainnoivat planeetan liikkeitä tarkoin, myös päivällä, sillä he uskoivat sen sijainnin muiden planeettojen suhteen vaikuttavan elämän kulkuun maapallolla. He loivat uskonnollisen kalenterin, jossa esitettiin Venuksen täysi synodinen kierros (noin 584 päivää) viiden kierroksen jaksoissa.

title: Explorer 1

text: Explorer 1:n luultiin kauan olevan niin korkealla radalla, että se kiertäisi Maapalloa ikuisesti; tulevaisuuteen sijoitetuissa nuortenkirjoissa se onkin bongauskohde. Tosiasiassa satelliitin rata aleni hitaasti, kunnes lopulta 31. maaliskuuta 1970 se paloi ilmakehässä.

title: Uraanin esiintyminen

text: Vaikka uraanin kokonaismäärä onkin valtaisa, jos se jakaantuisi tasan maapallon materiassa, ei sen taloudellinen hyödyntäminen olisi mahdollista. Kannattava uraanikaivostoiminta ei onnistuisi ilman uraanin geologisten prosessien kautta tapahtunutta rikastumista tiettyihin kivilajeihin. Jos maapallon kasautuminen olisi tapahtunut kylmässä, ilman kiviaineksen sulamista, näin saattaisi ollakin.