query: Mitkä kromosomit määrittelevät sukupuolen?

title: Sukupuolikromosomi

text: Ihmisen kromosomisto koostuu 23 kromosomiparista, joista 22 on autosomeja ja yksi pari sukupuolikromosomeja. Yksilö saa toisen sukupuolikromosomin äidiltään (X-kromosomi), toisen isältään (Y- tai X-kromosomi). Isältä saatu kromosomi määrää sen tuleeko jälkeläisestä mies vai nainen.[1] Meioosissa muodostuviin siittiöihin tulee joko X- tai Y-kromosomi. Kun nisäkkäillä X-kromosomin sisältävä siittiö hedelmöittää munasolun, jälkeläisen XX-sukupuolikromosomisto tuottaa naaraan. XY-kromosomistoinen yksilö taas kehittyy urokseksi.

title: Sukupuoli-identiteetti

text: Ensimmäisinä elinvuosina lapselle kehittyy ylisukupuoli-identiteetti, jonka aikana lapsi muodostaa käsityksen omasta sukupuolestaan, sekä miehenä ja naisena olemisesta, tai sukupuolen kokemus voi olla sukupuoleton. CSI-käsitettä käytetään toisinaan myös tarkoittamaan kromosomien, sikiöaikaisten sukupuolielinten ja hormonaalisesti ohjatun erilaistumiskehituksen tuloksena ilmenevää fyysistä ulkomuotoa.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäsen kromosomisto on pieni: sen diploidinen kromosomiluku 2n = 8. Kromosomipareista kolme on autosomeja ja yksi on sukupuolikromosomipari (X ja Y). Historiallisista syistä banaanikärpäsen X-kromosomia merkitään usein numerolla 1, ja autosomit ovat kromosomit 2–4. Neljäs kromosomi jätetään usein huomiotta sen pienen koon takia, sillä siinä on geenejä sisältävää eukromatiinia vain noin miljoona emäsparia.[20] Geenejä neljännessä kromosomissa on alle sata.[25] Kärpäsen sukupuoli määräytyy X-kromosomien ja autosomien suhteen perusteella, eikä Y-kromosomilla ole siihen vaikutusta toisin kuin esimerkiksi ihmisellä. Jos siis X-kromosomeja on yksi, X-kromosomien ja autosomien suhde on 1:6, jolloin syntyy koiras. Jos X-kromosomeja on kaksi, suhde on 2:6, jolloin syntyy naaras.[26] Banaanikärpäsen Y-kromosomi on myös lähes kokonaan heterokromatiinia.[20]

title: Nänni

text: Nännien fysiologinen tarkoitus on maidon toimittaminen poikaselle imetyksessä. Nänniin avautuu rinnasta noin 15–20 maitotiehyttä, joiden kautta maito virtaa ulos. Myös miehillä ja urospuolisilla nisäkkäillä on nännit, joilla ei kuitenkaan ole tiettävästi erityistä biologista merkitystä. Toisaalta sairauksia kuten kasvaimia, esimerkiksi ihmisen rintasyöpä, voi kehittyä myös uroksille. Nisäkkäiden DNA sisältää ohjeet molempien sukupuolisen rakentamiseksi; ainoa ero on siinä, että naaraalla on kaksi X-kromosomia ja uroksella yksi X- ja yksi Y-kromosomi, joka todennäköisesti on alkuperäisen X:n rappeuma. Näin ollen nisät ovat nisäkkään perusominaisuus, joka eivät ole mitenkään sidoksissa sukupuoleen.

title: Ihmisen sukupuoli

text: Geneettisesti miehen ja naisen keskeinen ero on Y-kromosomi, mutta siinä on erittäin vähän geenejä joista suuri osa vieläpä vain koodaa proteiineja. Y-kromosomin sisältämät geenit tunnetaan hyvin, eikä Y-kromosomia pidetä relevanttina.

title: Sukupuolitestaus urheilussa

text: Urheilijoiden sukupuolitestauksen tarkoituksena on varmistaa, että naisten urheilusarjoihin osallistuvat kilpailijat ovat sukupuoleltaan naisia, ja että heillä ei ole muihin naiskilpailijoihin nähden epäoikeudenmukaista etua esimerkiksi korkeasta mieshormonituotannostaan johtuen. Testaus aloitettiin kansainvälisissä kilpailuissa virallisesti vuonna 1966, ja menetelmät ovat muuttuneet vuosikymmenien saatossa. Alussa testattiin sukupuolikromosomeja, ja nykyisin testaus perustuu testosteronihormonitasoihin. Urheilijoiden sukupuolitestauksessa on paljon ongelmia, sillä kromosomien ja hormonien vaikutukset sukupuoleen ja urheilusuorituksiin eivät ole yksiselitteisiä ja sukupuolitestit voidaan kokea nöyryyttävinä.

title: Sukupuoli

text: Monilla hyönteisillä esiintyy X0-tyyppinen sukupuolen määräytymisjärjestelmä. Siinä sukupuolikromosomien määrä aiheuttaa sukupuolten erilaistumisen ja 0 ilmaisee sukupuolikromosomin puuttumista. Kaikki muut kromosomit ovat näillä organismeilla diploidisia, mutta ne perivät yhden tai kaksi X-kromosomia. Esimerkiksi kenttäsirkoilla yhden X-kromosomin periminen aiheuttaa organismin kehittymisen koiraspuoliseksi. C. elegans -lajiin kuuluvilla madoilla sukupuolikromosomeiltaan diploidiset ovat itsehedelmöityviä hermafrodiitteja ja ne yksilöt, joilla on yksi sukupuolikromosomi, ovat koiraita. Puolet näiden koiraiden jälkeläisistä on koiraspuolisia. Monilla muilla hyönteisillä, kuten mehiläisillä ja muurahaisilla esiintyy haplodiploidinen sukupuolen määräytyminen. Tässä tapauksessa hedelmöittyneistä munista kehittyvät yksilöt, joilla on kaksinkertainen kromosomisto, ovat naaraita ja vastaavasti hedelmöitymättömistä munista kehittyvät yksinkertaisen kromosomiston omaavat yksilöt koiraita. Tällainen sukupuolen määräytymisjärjestelmä johtaa hyvin epäsuhtaisiin lukumääriin eri sukupuolia edustavia yksilöitä.

title: Banaanikärpästutkimuksen historia

text: Tämän lisäksi Sturtevant teki monia muita löytöjä, jotka yhdessä muodostavat modernin genetiikan perustan. Hän tutki crossing-overin eri muotoja, niiden vaikutusta mutaatioihin ja seksuaalivalinnan genetiikkaa. Juuri (kaksinkertaisia) crossing-overeita ja niiden frekvenssiä Sturtevant käytti määritellessään geenien etäisyyksiä ja keskinäisiä järjestyksiä banaanikärpäsen geenikartalla. Tämä työ mahdollisti myös ihmisen geenikarttojen muodostamisen. Varhaisten alkioiden kehitystä tutkiessaan hän onnistui myös ensimmäisenä mittaamaan aikuisen organismin elimien alkioetäisyyden. Tämä etäisyyden mittayksikkönä on nykyään sturt, joka on nimetty hänen kunniakseen. Suturtevant myös alun perin osoitti, miten yksi koiraan kromosomi poikkeaa naaraan kromosomista, ja että yksilön sukupuoli ja siihen kytkeytyneet ominaisuudet määräytyvät juuri sen kromosomin mukaan. Calvin Bridges todisti lopullisesti oikeaksi geenien sijoittumisen kromosomeihin ja sukupuolikromosomien teorian vuonna 1916. Bridges osoitti, että tiettyä geenien poikkeuksellista käyttäytymistä vastasi täysin samankaltainen kromosomien poikkeuksellinen käyttäytyminen.[1][2][3]

title: Ihmisen sukupuoli

title: Ihminen

text: Normaalisti ihmisellä on 46 kromosomia (23 paria) jokaisessa solussa, joissa on valmistuneiden kartoitusten mukaan noin 3,9 miljardia ”emäspaikkaa”. Mahdollisia geenejä ihmisellä on noin 20 000. Human Genome -projekti on viime aikoina tehnyt merkittävää työtä kartoituksessa. Ihmisen DNA-perimä on noin 96-prosenttisesti sama kuin simpanssin, joka on ihmisen lähimpiä elossa olevia sukulaisia. Erotuksena kaikista muista ”tavallisista” kromosomeista eli autosomeista, sukupuolikromosomi määrää ihmisen sukupuolen, kuten muillakin nisäkkäillä.

title: Sukupuolitestaus urheilussa

text: 1960-luvun lopulla IAAF ja KOK ottivat käyttöön kromosomitestin sukupuolen määrittämiseksi. Kromosomitestin myötä hylättiin vuosien saatossa urheilijoita, joilla oli esimerkiksi sekä XX- että XXY-kromosomeja. Moni tutkija oli kuitenkin sitä mieltä, että kromosomitesti ei ollut luotettava keino ihmisen sukupuolen määrittämiseen, sillä sukupuoleen vaikuttavat myös esimerkiksi hormonaaliset ja fysiologiset tekijät, eikä kromosomipoikkeavuus välttämättä anna kilpailijalle etua. Espanjalainen Maria José Martínez-Patiño ei läpäissyt sukupuolitestiä Koben universiadeissa vuonna 1985, koska hänellä oli XY-kromosomi ja sisäiset kivekset. Kyseessä on AIS eli  androgeeni insensitivisyys/androgeeniresistenssisyndrooma, jossa geneettisesti miespuolisen (46XY) lapsen androgeenihormonit (esim. testosteroni) eivät ole vaikuttaneet, koska androgeeni- eli mieshormonireseptorit eivät toimi kunnolla. Samasta syystä Martínez-Patiñon ei kuitenkaan katsottu saaneen etua, ja hänen kilpailuoikeutensa palautettiin.

title: Vesinokkaeläin

text: Ryhmä Australian kansallisen yliopiston tutkijoita sai vuonna 2004 selville, että vesinokkaeläimellä on kymmenen sukupuolikromosomia.[54] Myöhemmin nokkasiilillä vahvistettiin olevan samantapainen sukupuolikromosomisto.[55] Valtaosalla nisäkkäistä on kaksi sukupuolikromosomia (XX/XY). Vesinokkaeläinuroksen kromosomit ovat aina XYXYXYXYXY. Vesinokkaeläimellä ei ole useimpien muiden nisäkkäiden sukupuolen määräävää geeniä SRY, mutta nisäkkäillä tyypillisesti autosomaalisena esiintyvä geeni Dmrt1 on vesinokkaeläimellä X1-sukupuolikromosomissa.[54][56] Linnuilla sama geeni sijaitsee Z-sukupuolikromosomissa ja vaikuttaa sukupuolen kehitykseen. Epäselvää on, vaikuttaako Dmrt1 vesinokkaeläimen sukupuolikehitykseen, sillä normaalistikin nisäkkäiden sukupuolikromosomien geeneistä valtaosa on sukupuolineutraaleja. Toisaalta myös yksi vesinokkaeläimen Y-kromosomeista sisältää samoja geenejä kuin lintujen ZZ/ZW sukupuolikromosomit.[57]

title: Sukupuolikromosomi

text: Y-kromosomi on kooltaan vain murto-osan X-kromosomin koosta ja näin ollen se ei sisällä yhtä paljon geenejä kuin x-kromosomi. Ne geenit, joita Y-kromosomi sisältää liittyvät lähinnä sukupuolen kehittymiseen, kun taas X-kromosomi sisältää useita kehitykseen ja toimintakykyyn vaikuttavia geenejä. [1] Sukupuoleen kytkeytyviä ominaisuuksia määräävät geenit sijaitsevat X-kromosomin siinä osassa, jolle ei ole vastinetta Y-kromosomissa. Näin ollen kyseiset periytyvät ominaisuudet ovat yleensä resessiivisiä ja siksi ilmenevät yleisemmin miehillä kuin naisilla. Esimerkiksi punavihervärisokeutta esiintyy lähinnä vain miehillä, koska se periytyy X-kromosomissa.[2]

title: Keisarinnan uudet (v)aatteet

text: Niemelä ja Tammisalo väittävät, että naistutkimuksessa vallitsee ”biokielto”, luonnontieteellisten väitteiden ”täyshylkäys”, aatteellinen valvonta ja ”sanamagia”. Viimeksi mainitun he määrittelevät oletukseksi, jonka mukaan biologinen sukupuoli katoaa tai menettää merkityksensä, jos sukupuoli onnistutaan johtelemaan sosiaalisten ilmiöiden maailmasta. Kirjoittajien mielestä sukupuolta ei voida kuitenkaan koskaan palauttaa sosiaaliseksi konstruktioksi eikä myöskään johdella siitä. Niemelä ja Tammisalo ovat tukeutuneet väitteissään muun muassa Noretta Koertgen ja Daphne Patainin feminismiä arvostelevaan teokseen "Professing Feminism".

title: Sukupuoli

text: Geneettisessä sukupuolen määräytymisessä yksilön perimät geenit määräävät sen sukupuolen. Geneettinen sukupuolen määräytyminen on yleensä epäsuhtaisesti riippuvaista niistä perityistä sukupuolikromosomeista, jotka määräävät organismin sukupuolen. Näissä tapauksissa sukupuolen määrää jonkin tietyn sukupuolikromosomin läsnäolo tai sen puuttuminen tai sukupuolikromosomien lukumäärä. Koska geneettinen sukupuolen määräytyminen johtuu kromosomeista, tuloksena on yleensä yhtä paljon koiras- ja naaraspuolisia yksilöitä. Ihmisillä ja muilla nisäkkäillä on XY-kromosomeista riippuvainen sukupuolen määräytymisjärjestelmä: tässä tapauksessa Y-kromosomi sisältää SRY-geenin (Sex-determining Region Y), joka laukaisee organismin kehittymisen koiraspuoliseksi eli kivesten kehittymisen ja testosteronin tuotannon. Muussa tapauksessa (myös silloin, kun organismilla esiintyy XY-kromosomit mutta sen SRY-geeni on puuttuva tai toimimaton) organismi kehittyy naaraspuoliseksi. Yksilölle voi kehittyä koirassukupuolen sukurauhaset myös siinä tapauksessa, että tältä puuttuu Y-kromosomi, mikäli toimiva SRY-geeni kuitenkin esiintyy. Nämä tapaukset johtuvat tekijäinvaihdunnasta (crossing-over) sukupuolikromosomeissa. Ihmisellä sukupuolen määräävät primääriset sukupuoliominaisuudet eli viisi syntymän hetkellä läsnä olevaa ominaisuutta: Y-kromosomi tai sen puuttuminen, sukurauhasten tyyppi, sukupuolihormonit sekä sisäiset ja ulkoiset sukupuolielimet.

title: Sukupuoli

text: Vaikka sukupuolen evoluutio näyttää ulottuvan eukaryoottien olemassaolon varhaisvaiheisiin, on epäselvää, milloin alkoi sukupuolen erilaistuminen sukupuolikromosomien perusteella. Linnuilla, perhosilla, joillakin kaloilla ja äyriäisillä ilmenevän ZW-määräytymisjärjestelmän ja nisäkkäillä sekä joillakin hyönteisillä ja kasveilla ilmenevän XY-määräytymisjärjestelmän välillä ei tunneta yhteisiä geenejä. Ihmisen ja siipikarjan kromosomeja tutkittaessa on osoittautunut, että linnuilla esiintyvä sukupuolikromosomi Z vastaa 9. autosomia ihmisillä. Tämä viittaa siihen, että XY- ja ZW-määräytymisjärjestelmillä on evoluutiossa erilainen alkuperä ja sukupuolikromosomit ovat alun perin erilaistuneet autosomeista. Vuonna 2004 ilmestynyt tutkimus on vertaillut siipikarjan Z-kromosomia vesinokkaeläinten X-kromosomiin ja todennut, että näillä kahdella on yhteinen alkuperä.

title: Mutaatio

text: Häviämä (deleetio), jossa kromosomista häviää jokin osa Kahdentuma (duplikaatio), jossa kromosomiin liittyy toinen samanlainen osa toisesta kromosomista Kääntymä (inversio), jossa kromosomin geenien järjestys muuttuu käänteiseksi tietyssä kromosomin osassa Liittymä (insertio), jossa kromosomiin liittyy jokin toisen kromosomin osa tai osia muualta samasta kromosomista Siirtymä (translokaatio), jossa kaksi erilaista kromosomia vaihtavat osia

title: Naaras

text: Nisäkkäillä sukupuolen määräävät erityiset sukupuolikromosomit, naarailla on kaksi X-kromosomia.

title: Sukupuoli

text: XY-määräytymisjärjestelmää tavataan myös muilla eläimillä, kuten banaanikärpäsellä ja joillakin kasveilla. Joissakin tapauksissa, kuten banaanikärpäsellä sukupuolen määrää kuitenkin X-kromosomien määrä eikä Y-kromosomin esiintyminen tai sen puuttuminen.

title: Tasa-arvolaki

text: Tasa-arvolaki sisältää sekä syrjinnän yleiskieltoja että syrjinnän erityiskieltoja. Syrjinnän yleiskielloissa määritellään ja kielletään sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syrjintä koko lain soveltamisalalla. Syrjinnän erityiskiellot täydentävät syrjinnän yleiskieltoa ja määrittelevät syrjivän menettelyn työelämässä, oppilaitoksissa, etujärjestöissä sekä tavaroiden ja palveluiden tarjonnassa. Syrjinnän erityiskieltojen rikkomisesta voi vaatia hyvitystä.

title: SRY

text: SRY (Sex-determining Region Y) on sukupuolen määräävä geeni ihmisen ja muiden kädellisten Y-kromosomin ääriosassa lähellä pseudoautosomaalista aluetta. Ihmisen Sry geeni muodostuu yhdestä eksonista. Eksoni tuottaa 900 emäsparia käsittävän transkriptin. Transkripti puolestaan koodittaa 204 aminohaposta koostuvaa proteiinia.

title: Y-kromosomi-Aatami

text: Y-kromosomi-Aatami on nimitys sille miehelle, joka on kaikkien nykyään elävien miesten viimeinen yhteinen esi-isä katkeamattomassa isälinjassa. Jokainen mies perii Y-kromosominsa isältään. Kun mennään ajassa taaksepäin, erilaisten Y-kromosomien määrä vähenee, sillä kaikilla miehillä ei ole ollut poikaa. Lopulta on olemassa yksi ainoa mies, jonka Y-kromosomista kaikkien nykymiesten Y-kromosomit ovat periytyneet. Samaan aikaan hänen kanssaan eli monia muitakin miehiä, mutta heidän Y-kromosominsa eivät ole selvinneet nykyaikaan saakka.

title: Kromosomi

text: Ihmisellä kromosomit 1–22 ovat autosomeja, eli niillä ei ole vaikutusta sukupuolen määräytymiseen. Sukupuolen määräävät X- ja Y-sukupuolikromosomit. Naisen sukupuolikromosomipari on XX ja miehen XY.

title: Koiras

text:
Nisäkkäillä sukupuolen määräävät erityiset sukupuolikromosomit, koiraan sukupuolikromosomeja merkitään X ja Y, kun taas naarailla on kaksi X-kromosomia.
Linnuilla sukupuolikromosomeja merkitään kirjaimilla W ja Z. Naaraalla on kromosomit W ja Z ja koiraalla on kaksi Z-kromosomia.Alfauros taas on laumaeläimillä, kuten sudella johtava, lauman ainoa paritteleva uros ja alfanaaraan puoliso.

title: Sukupuolikromosomi

text: Sukupuolikromosomi</b>t ovat yksilön sukupuolen kehitykseen vaikuttavia kromosomeja. Eliölajista riippuen heterogameettinen eli kahta erilaista sukupuolikromosomia kantava jälkeläinen on joko koiras tai naaras. Nisäkkäillä heterogameettinen yksilö on koiras, kun taas linnuilla, eräillä matelijoilla ja perhosilla naaras on heterogameettinen. Joillakin eläinlajeilla sukupuolen määräytymiseen vaikuttaa ympäristö, tai ne voivat olla hermafrodiitteja.

title: Autosomi

text: Autosomit ovat kromosomeja, jotka eivät vaikuta yksilön sukupuolen määräytymiseen. Autosomeja ovat siis kaikki kromosomit sukupuolikromosomeja lukuun ottamatta. Ihmisellä autosomipareja on 22 (kromosomit 1–22). Niiden lisäksi ihmisellä on kaksi sukupuolikromosomia. Naisella X ja X ja miehellä X ja Y.

title: Thomas Hunt Morgan

text: Morgan teki monia kokeita banaanikärpäsillä ja löysi muun muassa 1910 banaanikärpäsen ensimmäisen mutantin, "white"n, joka muutti kärpäsen silmät valkoisiksi. Morgan paikallisti mutatoituneen geenin banaanikärpäsen X-kromosomiin, todistaen samalla, että geenit sijaitsevat kromosomeissa. Näin Morgan vahvisti kokeissaan kromosomien ja perinnöllisyyden yhteyden. Hän osoitti myös miten yksi koiraan kromosomi poikkeaa naaraan kromosomista, ja että yksilön sukupuoli ja siihen kytkeytyneet ominaisuudet määräytyvät juuri sen kromosomin mukaan. Morgan ryhmineen osoitti kromosomissa olevan suuren joukon geenejä, jotka ovat lineaarisesti järjestäytyneet kromosomeihin. Morganin tutkijaryhmä myös päätteli sen, että mitä kauempana geenit sijaitsivat kromosomissa, sitä suuremmalla todennäköisyydellä niiden välisellä alueella tapahtui "crossing-over" eli tekijäinvaihto.

title: Kromosomi 1

text: Kromosomi 1 on yksi ihmisen 23:sta kromosomiparista. Se on suurin ihmisen kromosomi - yli kolme kertaa suurempi kuin ihmisen pienin kromosomi 22. 1. kromosomissa on yli 3000 geeniä ja se sisältää lähes 8% ihmisen geneettisestä aineistosta. 1. Kromosomissa on yli 240 miljoonaa emäsparia, joista noin 90% on määritetty. 1. kromosomiin on yhdistetty lähes 890 eri sairautta.

title: Vesinokkaeläin

text: Vesinokkaeläimen karyotyyppi on sukupuolesta riippumatta 52 ja poikkeaa ominaisuuksiltaan muiden nisäkkäiden karyotyypeistä useammalla tavalla. Vesinokkaeläimen geeneissä on, kuten eläimen ulkomuodossakin, nisäkkään piirteiden lisäksi piirteitä sekä linnuista että matelijoista. Karyotyyppi muodostuu muutamasta isohkosta ja useasta pienemmästä kromosomista. Poikkeuksellisesti karyotyyppiin kuuluu useita parittomia kromosomeja. Nämä kromosomit muodostavat meioosissa ketjun, johon kuuluu myös 17 pientä vaikeasti erotettavaa kromosomiparia.[23][52]

title: Muunsukupuolisuus

text: Suomen kielessä muunsukupuolisuudessa viitatataan sosiaaliseen sukupuoleen (gender), ja biologinen tai puhekielessä pelkästään sukupuoli(sex), taas perustuu pääasiassa ihmisen sukupuolielimiin sekä kromosomeihin.

title: Sukupuoli

text: Linnuilla sukupuolenmääräytymisjärjestelmä on ZW-tyyppinen, eli sukupuolen määräytyminen riippuu naarailla esiintyvästä W-kromosomista tai sen puuttumisesta. Tällöin W-kromosomi sisältää ne geenit, jotka aiheuttavat organismin eriytymisen naaraspuoliseksi. Tällainen sukupuolen määräytymisjärjestelmä tavataan myös valtaosalla päivä- ja yöperhosista.


query: Mitä ovat oikeussubjektit?

title: Oikeussubjekti

text: Oikeussubjekti on oikeustieteessä sellainen taho, joka voi saada oikeuksia ja tulla velvoitetuksi. Tätä ominaisuutta kutsutaan oikeuskelpoisuudeksi. Oikeussubjekteja ovat luonnolliset henkilöt eli ihmiset sekä oikeushenkilöt, joita ovat erilaiset yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot.[1]

title: Ranskan kunnat

text: Kunta on alueellinen yhteisö, oikeussubjekti, jolla on oma budjetti, joka koostuu valtion tulonsiirroista ja paikallisista veroista. Kunnan toimialaan kuuluvat paikallishallinnon kysymykset, kuten vesihuolto ja rakennusluvat. Valtion edustajana kunnassa määri on vastuussa siviilisäätyyn liittyvistä toimenpiteistä (syntymä, avioliitto, avioero, kuolema) ja määrillä on myös poliisin valtuudet.

title: Sopimus

text: Sopimusosapuolia voivat olla erilaiset oikeussubjektit, kuten ihmiset, yritykset ja julkisyhteisöt. Sopimuksen tekeminen edellyttää, että sopijapuolet ovat oikeustoimikelpoisia ja oikeuskelpoisia. Sopimusta tehtäessä voi käyttää edustajaa. Vakiosopimus on sopimus, jonka ehdot on laadittu sellaisiksi, että ne soveltuvat käytettäviksi monien eri sopimuskumppanien kanssa.

title: Osakaskunta

text: Osakaskunta on itsenäinen oikeussubjekti, joka omissa nimissään kantaa ja vastaa yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunta voi saada nimiinsä oikeuksia ja tehdä sitoumuksia yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunnan osakkaat eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa osakaskunnan velvoitteista.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilöön liittyviä keskeisiä kysymyksiä ovat miten se perustetaan, miten sitä edustetaan, vastaako edustaja henkilökohtaisesti sen velvoitteista, onko jäsen vastuussa sen velvoitteista ja miten se lakkautetaan.

title: Pääoma (taloustiede)

text: "Yksityinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat yksityishenkilöt. "Julkinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat valtio tai julkisyhteisö. Näiden välimuoto on pääoma, jonka omistajina ovat tiettyjä tavoitteita ajavat oikeussubjektit, kuten säätiöt ja kirkot. Nykyään länsimaisissa yhteiskunnissa valtaosa pääomasta on yksityistä pääomaa.

title: ISNI

text: ISNI () on oikeussubjektien eli ihmisten (luonnollisten henkilöiden) ja oikeushenkilöiden (yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot) yksilöimiseen käytetty kansainvälinen ISO-standardi 27729. Standardi julkaistiin 15. maalikuuta 2012.

title: Oikeussubjekti

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja (ns. "toiminimiyrittäjä") ei ole oikeushenkilö vaan luonnollinen henkilö, joka harjoittaa jotain elinkeinoa.

title: Oikeussubjekti

text: Vaarallinen oikeussubjekti tarkoitti aiemmin sellaisia suomalaisia yhteisöjä ja säätiöitä, joissa ulkomaalaisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä oli tai saattoi olla laissa määritelty määräysvalta. Tällaisen yhteisön oikeutta omistaa Suomessa kiinteistöjä ja osakkeita oli rajoitettu. Asiaa koskeva säädös oli niin sanottu rajoituslaki eli laki ulkomaalaisten sekä eräiden yhteisöjen oikeudesta omistaa ja hallita kiinteätä omaisuutta ja osakkeita (219/1939). Laki kumottiin lailla ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (1612/1992).[6] Alun perin ehtoja kiinteän omaisuuden hallitsemiselle Suomessa annettiin asetuksella 25. helmikuuta 1851.

title: Venäjä

text: Kansainvälisessä oikeudessa Venäjän federaation katsotaan perineen Neuvostoliiton oikeussubjektin aseman. Venäjä jatkaa NL:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä ja sai myös NL:n pysyvän paikan YK:n turvallisuusneuvostossa, jäsenyydet muissa kansainvälisissä järjestöissä, NL:n oikeudet ja velvollisuudet kansainvälisissä sopimuksissa sekä sen omistukset ja velat.

title: Oikeusnormi

text: Oikeusnormi on oikeusjärjestykseen kuuluva periaate tai sääntö, joka liittyy ihmisten ja oikeushenkilöiden toimintaan. Oikeusnormi tarkoittaa sekä säännön sisältävää oikeuslähdettä, kuten lain pykälää tai tuomioistuimen ratkaisua, että oikeuslähteen tulkittua tarkoitetta. Oikeusnormit sääntelevät oikeussubjektien välisiä suhteita yhteiskunnassa käskien, sallien tai kieltäen tekemästä jotakin.

title: Oikeussubjekti

text: Luonnolliset henkilöt ovat vain ja ainoastaan ihmisiä. Jokainen ihminen on syntymästään lähtien kuolemaansa tai kuolleeksi julistamiseensa saakka oikeussubjekti. Ihminen ei voi luopua oikeuskelpoisuudestaan eikä oikeuskelpoisuutta voida myöskään rajoittaa, lakkauttaa tai poistaa ihmisen elinaikana.

title: Kaupparekisteri

text: Kaupparekisteriin merkitään erillisen oikeussubjektin muodostavat yritykset, sekä myös ne, jotka toimivat luonnollisen henkilön nimissä (esim. toiminimi). Yritysten lisäksi kaupparekisteriin merkitään myös eräät muut yhteisöt, kuten asunto-osakeyhtiöt. Enemmistön yrityksistä muodostavat osakeyhtiöt ja yksityiset elinkeinonharjoittajat.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilö ei synny ilman luonnollisen henkilön myötävaikutusta. Tyypillisesti oikeushenkilö syntyy lain määrittelemällä tavalla, esimerkiksi avoin yhtiö syntyy yhtiösopimuksella.[3]

title: Oikeussubjekti

text: Käsitteenä oikeussubjekti on sidoksissa kulloiseenkin oikeusjärjestelmään. Aiemmin vallinnut sukuoikeus ei pitänyt yksityistä ihmistä oikeussubjektina. Ihminen oli suvun jäsen ja oikeus oli sukujen välistä. Suvun ulkopuolelle joutuneella ihmisellä ei tällöin ollut oikeuksia.

title: Oikeussubjekti

text: Rooman valtakunnan oikeus ei tuntenut oikeushenkilön käsitettä. Ammattikunta tai muu yhdistys oli oikeuskelpoinen, kun joku henkilö toimi sen puolesta. Luonnollisista henkilöistä eli ihmisistä vain vapaat ihmiset olivat oikeuskelpoisia subjekteja, sillä orjat rinnastettiin esineisiin.

title: Oikeussubjekti

text: Eläin tai ympäristö ei ole oikeussubjekti. Niiden oikeudellinen asema on järjestetty oikeussubjekteihin kohdistettujen ohjeiden tai kieltojen avulla. Eläin ei itse voi vaatia oikeuksiensa toteuttamista tuomioistuimessa. Eläin katsotaan lähinnä esineeksi, vaikka joissain oikeusjärjestyksissä on tunnustettu, että eläimilläkin voi olla itsenäisiä perusoikeuksia kuten oikeus elämään. Muutamissa maissa uskonnollisesti merkittäville joille on myönnetty oikeushenkilön asema.[2]

title: Oikeuskelpoisuus

text: Oikeuskelpoisuus tarkoittaa kelpaavuutta toimia oikeussubjektina. Oikeuskelpoinen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö voivat saada nimiinsä oikeuksia ja velvollisuuksia, jollaisia ovat esimerkiksi omistusoikeus ja vahingonkorvausvelvollisuus.

title: Henkilö

text: Oikeustieteessä henkilö eli oikeussubjekti tarkoittaa tahoa, jolle oikeusjärjestys voi asettaa oikeuksia ja velvollisuuksia. Henkilöitä ovat "luonnolliset henkilöt" eli ihmiset sekä "oikeushenkilöt" kuten yhtiöt. Henkilöiden asemaa oikeusjärjestyksessä tutkii henkilöoikeus.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilö eli juridinen henkilö on henkilöiden tai pääomien yhteenliittymä. Oikeushenkilö on oikeuskelpoinen, oikeustoimikelpoinen ja itsenäinen eli oikeushenkilöllä voi olla oikeuksia ja velvollisuuksia.[3]

title: Oikeussubjekti

text: julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin, joita ovat julkisyhteisöt, esimerkiksi valtio ja kunnat, ja yksityisoikeudellisiin oikeushenkilöihin, joita ovat kauppaoikeudelliset yhteisöt (kuten osakeyhtiöt ja osuuskunnat) ja siviilioikeudelliset yhteisöt (kuten yhdistykset ja säätiöt).[3]

title: Säätiö (Suomi)

text: Julkisoikeudellinen säätiö (myös julkisoikeudellinen laitos) on oikeussubjekti, joka on enemmän määrätarkoitukseen osoitettu omaisuusmassa kuin yhteisö ja joka huolehtii jonkin julkisen tehtävän hoitamisesta. Julkisoikeudellista säätiötä ei ole laissa määritelty, mutta sellaisena on pidetty mm. Suomen Pankkia ja Kansaneläkelaitosta. Säätiölaki ei koske julkisoikeudellisia säätiöitä.

title: Oikeussubjekti

text: Luokka:Oikeustiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilöitä tarvitaan taloudellisen, aatteellisen tai yhteiskunnallisen toiminnan järjestämistä varten. Vain lainsäädännön tuntemat oikeushenkilöt voivat saada oikeussubjektin aseman. Esimerkiksi kuolinpesä ei ole oikeushenkilö, vaikka se on lailla säännelty väliaikainen henkilöyhteenliittymä.

title: Oikeussubjekti

text: Valtion tai kunnan hallintoelimet eivät ole oikeushenkilöitä. Esimerkiksi verovirasto ei ole oikeushenkilö, vaikka se voi käyttää valtion puhevaltaa oikeudenkäynnissä. Kansainväliset järjestöt ovat myös oikeussubjekteja, joiden oikeudet vahvistetaan kansainvälisellä sopimuksella ja usein myös erityissopimuksilla, kuten isäntävaltiosopimuksella.

title: Välillinen julkishallinto

text: Välillinen julkishallinto tarkoittaa hallinnollisia tehtäviä suorittavia toimielimiä, jotka sijoittuvat varsinaisen hallintokoneiston ja yksityisten organisaatioiden väliin. Se käyttää julkista valtaa ja hallinnollista päätösvaltaa, ja sen toimielimet ovat hallinnollisesti itsenäisiä oikeussubjekteja. Välillinen julkishallinto on valtionhallinnon ja kunnallishallinnon ohella julkishallinnon kolmas lohko.

title: Oikeusseuraanto

text: Oikeusseuraanto (myös seuraanto tai suksessio) tarkoittaa tietyn oikeuden tai velvollisuuden siirtymistä henkilöltä tai oikeushenkilöltä toiselle. Toinen siirtyy siis toisen oikeusasemaan. Tällaisen tapahtuman jälkimmäistä oikeussubjektia kutsutaan edellisen oikeussubjektin oikeusseuraajaksi. Oikeusseuraanto voi tapahtua esimerkiksi perinnässä tai oikeudenkäynnissä (asianosaisseuraanto).

title: Oikeussosiologia

text: Yhteiskunnalliset (oikeudelliset) käytännöt ovat toimintaa, jossa oikeussubjekti osallistuu oikeusnormien käytännön toteuttamiseen, kuten avioliitto.

title: Yhtymä (verotus)

text: Verotusyhtymä on kahden tai useamman henkilön yhteenliittymä, jonka tarkoitus on hallita tai viljellä kiinteistöä. Verotusyhtymiä ovat maatalousyhtymä, metsäyhtymä ja kiinteistöyhtymä. Nimitys riippuu siitä, minkä luonteista toimintaa verotusyhtymä harjoittaa. Verotusyhtymät eivät ole oikeussubjekteja. Jos yhtymän nimissä tehdään sopimuksia, ne ovat tosiasiassa yhtymän osakkaiden yhdessä tekemiä sopimuksia.

title: Henkilöoikeus

text: Muodollisen henkilöoikeuden keskeisiä tutkimuskohteita ovat oikeuskelpoisuuden ja oikeustoimikelpoisuuden teoriat, oikeushenkilöteoriat ja nimioikeus. Se ottaa kantaa oikeussubjektien syntyyn, olemassaoloon, niiden keskinäisiin suhteisiin, tunnistamiseen ja lakkaamiseen. Oikeussubjekteille osoitetuin kielloin, käskyin, ohjein ja sanktioin taataan oikeusjärjestyksen toimivuus.


query: Missä Évariste Galois syntyi?

title: Évariste Galois

text: Évariste Galois (ransk. [evaʁist ɡalwa]) (25. lokakuuta 1811 Bourg-la-Reine – 31. toukokuuta 1832 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko.[1]

title: Évariste Galois

text: Ensimmäiset 12 vuotta elämästään Galois ei käynyt koulua lainkaan, vaan sai kotiopetusta äidiltään. Hänen isänsä oli yhteisön merkittävä henkilö, joka Galois'n ollessa pikkulapsi valittiin Bourg-la-Reinen pormestariksi. Vaikka hänen vanhempansa olivat älykkäitä ja koulutettuja, tietoa merkittävästä matematiikan osaamisesta ei hänen perheessään kuitenkaan ole.[2]

title: Abelin–Ruffinin lause

text: Esimerkiksi yhtälöä "x" - "x" + 1 = 0 ei voida ratkaista juurilausekkeiden avulla. Joitakin viidennen asteen yhtälöitä sen sijaan voidaan, esimerkiksi "x" - "x" - "x" + 1 = 0. Évariste Galois kehitti teorian sille, mitkä polynomiyhtälöt voidaan ratkaista juurilausekkeiden avulla: ne ja vain ne joiden Galois'n ryhmä on ratkeava. Kolmannen- ja neljännen asteen yhtälön ratkaisukaavojen perusteella ovat symmetriset ryhmät "S", "S" ja "S" ratkeavia, mutta "S" ei ole kun "n"≥5. Ryhmien ratkeavuus voidaan kuitenkin osoittaa helpommin ryhmän kompositiojonon avulla kuin ratkaisukaavan perusteella.

title: Charles Hermite

text: Hän kävi koulua ensin Nancyn kuninkaallisessa lyseossa (collège royal de Nancy) kolmannelle luokalle saakka, sen jälkeen Pariisissa, ensin Henrik IV:n lyseossa (Collège royal Henri IV), jossa hänen fysiikan opettajanaan oli César Despretz, sekä vuodesta 1840 lähtien Louis le Grand -lyseossa (Collège royal Louis le Grand)erityisessä matematiikkaluokassa, suorittamatta kuitenkaan ylioppilastutkinnon kokeita. Hänen opettajanaan toimi muun muassa Louis Richard, jonka oppilaana oli aikaisemmin ollut myös Évariste Galois ja joka tunnisti hänen matemaattiset kykynsä ja rohkaisi häntä lukemaan Eulerin, Lagrangen ja Gaussin teoksia. Hermite julkaisi ensimmäiset tutkimustuloksensa noihin aikoihin aikakauskirjassa "Nouvelles Annales de Mathématiques". Hän kiinnitti huomiota erityisesti julkaisemalla ratkaisun ultraelliptisten funktioiden jakoprobleemiin.

title: Évariste Galois

text: Galois oli vanhempiensa tavoin ns. radikaali republikaani, eli hän vastusti monarkiaa. Tasavaltalaisuuden kannatus julkisesti oli siihen aikaan kiellettyä, eivätkä poliittiset puolueet saaneet ilmoittaa itsensä tasavaltalaisiksi, joten republikaanit (tasavaltaisuuden kannattajat) kutsuivat itseään radikaaleiksi. Vuonna 1828 Galois haki 16 vuoden ikäisenä École Polytechnique -kouluun, joka oli silloin maan maineikkain yliopisto etenkin matematiikassa ja nykyäänkin Ranskan merkittävimpiä insinöörien koulutuslaitoksia. On todennäköistä, että hän pyrki kouluun muun muassa sen vahvan poliittisen ilmapiirin vuoksi, mutta hän epäonnistui kokeen suullisessa osiossa ja joutui jatkamaan opintoja Louis-le-Grandin lyseossa.

title: Évariste Galois

text: "Hän työskentelee vain matematiikan ylimmissä piireissä."[2]

title: Évariste Galois

text: Évariste Galois keksi teini-ikäisenä välttämättömät ja riittävät ehdot sille, että polynomiyhtälö voidaan ratkaista laskutoimituksien ja juurien avulla. Hänen kehittämänsä metodit yhtälöiden ratkaisuun ovat erittäin merkittäviä, eikä esimerkiksi Abel ponnistuksista huolimatta onnistunut niitä keksimään. Ne vaikuttivat ratkaisevasti matematiikan kehitykseen, loivat perustan modernille ryhmäteorialle ja toivat Galois'lle postuumisti hänen kaltaisensa lahjakkuuden ansaitsemaa arvostusta.

title: Évariste Galois

text: Heinäkuussa Ranskan poliittinen tilanne kärjistyi jälleen. Puhkesi heinäkuun vallankumous, kaduilla mellakoitiin, ja silloinen kuningas Kaarle X pakeni maasta. Eräänä päivänä Galois olisi halunnut osallistua mellakointiin, mutta rehtori esti oppilaita lukitsemalla heidät kouluun eikä Galois onnistunut pakenemaan. Rehtori haukkui jälkeenpäin oppilaiden käytöstä lehtikirjoituksissa, ja Galois julkaisi puolestaan lehtikirjoituksen, jossa hän haukkui rehtoria siitä, että oli lukinnut oppilaita kouluun. Seurauksena Galois erotettiin koulusta, ja hän liittyi republikaanien tykistöön, joka oli Ranskan armeijan haara. Pian tämän jälkeen tykistö kuitenkin lakkautettiin, sillä kuningas Ludvig Filip koki sen uhaksi itselleen. Vuodenvaihteessa 1830–1831 Galois julkaisi elämänsä viimeiset kirjoitukset: Tiivistelmä erääseen tiedelehteen sekä kirje, joka käsitteli luonnontieteiden opetusta Akatemiassa. Vaikka polittiikka vei suuren osan hänen huomiostaan, hän yritti tammikuussa palata matematiikan pariin antamalla yksityisopetusta vaativassa algebrassa. Tulokset olivat heikot; oppilaiden kiinnostus hänen opetustaan kohtaan hiipui pikku hiljaa ja hän joutui lopettamaan. Poissonin kutsumana hän kuitenkin lähetti Akatemialle vielä kolmannen version yhtälöitä käsittelevistä tutkielmistaan 17. tammikuuta.

title: Évariste Galois

text: Évariste Galois eli lyhyen ja intensiivisen elämän. Hän ei juurikaan saanut tunnustusta matemaatikkona elinaikanaan, vaikka häntä nykyään pidetään aivan erityisen lahjakkaana. Galois'n keksimät riittävät ja välttämättömät ehdot sille, että polynomiyhtälön ratkaisu voidaan esittää juurien avulla, mullisti matematiikan ja hänen tutkimuksensa algebrassa loi perustan modernille ryhmäteorialle. Hänen kootut teoksensa käsittävät 60 sivua, joskin hänen töitään joutui hukkaankin.[2]

title: Ratkeava ryhmä

text: Ryhmäteoriassa ratkeavalla ryhmällä tarkoitetaan ryhmää, jonka jonkin kertaluvun derivaattaryhmässä on vain yksi alkio. Yhtäpitävästi voidaan määritellä, että ryhmä on ratkeava, jos sillä on normaalijono, jonka kompositiotekijät ovat Abelin ryhmiä. Ratkeavuus on saanut nimensä Évariste Galois’n polynomiyhtälöiden ratkeavuutta koskevasta työstä (ks. Abelin–Ruffinin lause). Galois osoitti, että jokaiseen polynomiyhtälöön liittyy yksikäsitteinen ryhmä, jota nykyään kutsutaan tämän polynomin Galois’n ryhmäksi ja että tämän ryhmän ratkeavuus on yhtäpitävää polynomiyhtälön tietyntyyppisten juurien olemassaololle ("polynomin ratkeavuus").

title: Évariste Galois

text: Kesällä samana vuonna Galois'n elämä sai traagisen käänteen, kun hänen isänsä teki itsemurhan jouduttuaan kylän papin kanssa riitaan, joka häpäisi Galois'n suvun. Pormestari-isä ei kestänyt kohua, vaan hirttäytyi asuntoonsa, joka sijaitsi lähes Galois'n koulun naapurissa. Isän kuolema oli Galois'lle kova isku, ja ajankohtakin oli mitä huonoin: Galois pyrki uudestaan École Polytechnique -yliopistoon muutama päivä tapahtuman jälkeen, mutta epäonnistui jo toisen kerran. Hän oli selvästi vähintäänkin pätevä eikä tarkkaa syytä hänen epäonnistumiselleen tiedetä. Kerrotaan, että hän koki annetut tehtvät ylivoimaisen tylsiksi tai että ainakin häneen verrattuna epäpätevä tarkastaja ei yksinkertaisesti pysynyt Galois'n päätelmissä mukana, minkä seurauksena Galois hermostui kovasti. Elävimmän legendan mukaan hän jopa heitti tarkastajaa taulunpyyhintärätillä päähän. Lisäksi hän ei koskaan ollut kovin hyvä kommunikoimaan edes matematiikasta, joten hän aloitti École Normalessa, joka oli Louis-le-Grandin eräs jatke.

title: Algebra

text: Abstrakti algebra kehitettiin 1800-luvulla. Myös sen lähtökohtana oli yhtälöiden ratkaiseminen, ja alkuvaiheessa keskeisiä tutkimuskohteita olivat Galois'n teoria ja kysymys lukujen konstruoituvuudesta. Alan huomattavimpia tutkijoita olivat Évariste Galois, Richard Dedekind ja Leopold Kronecker.

title: Évariste Galois

text: Luokka:Ranskalaiset matemaatikot Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1832 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Évariste Galois

text: "Se on hänen intohimonsa matematiikkaa kohtaan, joka hallitsee häntä. Luulen, että hänelle olisi parasta, että hänen vanhempansa antaisivat hänen opiskella ainoastaan tätä; hän tuhlaa aikaansa täällä eikä tee muuta kuin kiduttaa opettajia sekä upottaa itsensä rangaistuksien alle." -Galois'n opinto-ohjaaja[2]

title: Évariste Galois

text: Kun monarkia oli palautettu, Galois oli jo koulussa, Lycée Louis-le-Grandissa. Hän pärjäsi hyvin ja sai jopa palkintoja, mutta joutui kerran jäämään luokalle heikkojen retoriikkataitojensa vuoksi. 15-vuotiaana hän aloitti matematiikan opintonsa M. Vernierin johdolla ja innostui aineesta välittömästi. Samalla kuin hänen matematiikanopettajansa havaitsi Galois'ssa älykkyyttä ja intohimoa matematiikkaa kohtaan, kokivat muut opettajat hänet lähinnä sulkeutuneeksi ja oudoksi. Galois suoritti mielestään helpot mutta käytännössä vaikeaksikin mielletyt matemaattiset probleemat yleensä päässälaskuina, mikä ei ymmärrettävistä syistä miellyttänyt opettajia. Lisäksi hän piti koulun algebraa ikävystyttävänä ja luki mieluummin suurten matemaatikkojen Legendren ja Lagrangen teoksia.[2]

title: Évariste Galois

text: Galois'n kirjeet muut matemaattiset tutkielmat löysivät veli Alfred sekä ystävä Chevalier. Nämä lähettivät kopioita tutkielmista muun muassa Gaussille ja Jacobille, sillä Galois halusi, että Jacobi ja Gauss arvioisivat julkisesti hänen työnsä tärkeyttä. Heidän kommenttinsa eivät ole säilyneet. Ranskalainen matemaatikko Liouville, joka opiskeli École Polytechniquessa ja nousi myöhemmin sen professoriksi, löysi Galois'n julkaisemattomat tutkielmat vuonna 1843. Hän oli vuonna 1836 perustanut yhä tänä päivänä arvostetun matematiikkalehden Journal de Mathématiques Pures et Appliquées edistämään muiden matemaatikoiden tutkimuksia, ja Galois'n tutkielmat julkaistiin lehdessä 1846, yli kymmenen vuotta tämän kuoleman jälkeen. Työt koskivat analyysia sekä algebraa, mistä juontui Galois'n teoria.

title: Évariste Galois

text: Suurin yksittäinen seikka, joka vaikutti Galois'n elämään, oli Ranskan vallankumous, joka alkoi Bastiljin valtauksella 1789. Monarkia kaatui 1790-luvulla, ja 1804 Napoleon nousi keisariksi. Galois'n syntyvuonna, 1811, Napoleon oli uransa huipulla, mutta 1814 hänen valtakuntansa kaatui ja kuningas Ludvig XVIII nousi valtaan Napoleonin vastustajien avulla. Tarkoituksena oli häivyttää vallankumouksen merkitystä.

title: Évariste Galois

text: Kevät 1831 oli Galois'lle täynnä vaikeuksia; Hän oli menettänyt elämässään merkittäviä henkilöitä, hän oli rahaton ja hänet pidätettiin ensimmäistä kertaa. Aiemmin keväällä 19 upseeria hänen yksiköstään pidätettiin epäiltyinä juonittelusta hallitusta vastaan, mutta toukokuussa heidät vapautettiin syytteistä. Galois oli mukana juhlimassa upseerien vapautusta, kun hän korottaessaan maljaa oli toisella kädellään uhkailevinaan kuningasta tikarilla. Ele nähtiin uhkana kuninkaan hengelle, ja Galois vietti viikkoja vankilassa, mutta myös hänet vapautettiin syytteestä. Heinäkuussa Bastiljin päivänä hän kulki julkisesti armeijan univormussa, mikä oli kiellettyä, ja hänet pidätettiin taas.

title: Abelin–Ruffinin lause

text: Lauseen todisti ensimmäisenä Paolo Ruffini vuonna 1799, mutta hänen todistuksensa sisälsi pienen aukon. Ruffini todistus perustui permutaatioryhmiin. Lauseelle esitti todistuksen myös Niels Henrik Abel vuonna 1824. Évariste Galois tutki ongelmaa syvällisemmin, ja hänen mukaansa onkin nimetty Galois'n teoria, johon myös Abelin-Ruffinin lause kuuluu.

title: Lien tyyppinen yksinkertainen ryhmä

text:
Lien tyyppiset äärelliset ryhmät olivat ensimmäisten tutkittujen ryhmien joukossa syklisen, symmetrisen ja alternoivan ryhmän jälkeen. PSL(2,p):n
konstruoi Évariste Galois 1830-luvulla. Lien tyyppisten äärellisten ryhmien systemaattisen tutkimisen aloitti Camille Jordanin lause, jonka mukaan
projektiivinen erityinen lineaarinen ryhmä PSL(2,q) on yksinkertainen kun q ≠ 2, 3. Tämä lause yleistyy korkeampiulotteisille projektiivisille ryhmille
ja siitä seuraa tärkeä ääretön perhe äärellisiä yksinkertaisia ryhmiä, nimittäin PSL(2,q). Muita klassisia ryhmiä tutki Leonard Dickson 1900-luvun
alussa. 1950-luvulla Claude Chevalley havaitsi, että sopivasti muotoiltuna monilla puoliyksinkertaisia Lien ryhmiä koskevilla lauseilla on analoginen
algebrallisia ryhmiä koskea vastine annetussa kunnassa k. Tämä johti Chevalleyn ryhmien konstruoimiseen. Ja kuten kompaktien yksinkertaisten Lien ryhmien
tapauksessa, vastaavuus tuntui olevan yhtä yksinkertaista kuin abstrakteilla ryhmillä (Titsin yksinkertaisuuslause). Vaikka 1800-luvulta asti oli tiedetty,
että on olemassa muitakin yksinkertaisia ryhmiä, kuten Mathieun ryhmiä, levisi hitaasti usko, että lähes kaikki äärelliset yksinkertaiset ryhmät
saadaan sopivalla laajennuksilla Chevalleyn kostruktioon, yhdessä syklisten ja alternoivien ryhmien kanssa. Edelleen poikkeustapaukset, eli sporadiset
ryhmät, toteuttavat monia samoja ominaisuuksia kuin äärelliset Lien tyyppisen ryhmät ja ne voidaan konstruoida ja karekterisoida niigen geometrian avulla Titsin hengessä.

title: Évariste Galois

text: Hän oli vankilassa koko syksyn, ja lokakuussa Poissonin arvio hänen muistiostaan saapui perille. Galois raivostui, kun arvio oli tyrmäävä (Poissonin mukaan "ei tarpeeksi selvä tai tarpeeksi täydellinen, jotta voisimme arvioida sen täsmällisyyttä") eikä sitä ollut julkaistu, mutta Poisson rohkaisi Galois'ta kuitenkin julkaisemaan koko aiheeseen liittyvän teoksensa arviointia varten. Galois noudatti osittain Poissonin ohjeita, sillä hän jatkoi tutkimista, mutta päätti julkaista ne ei Akatemian, vaan yksityisesti ystävänsä Chevalierin kautta. Ollessaan vankilassa hän keräsi, työsti ja hioi matemaattisia ideoitaan aina vapautukseensa asti huhtikuussa 1832.

title: Évariste Galois

text: Hän jatkoi tutkimista ja sai oppiarvonsa joulukuussa samana vuonna. Muutaman kuukauden päästä, helmikuussa 1830, Galois yritti jälleen julkaista tutkielmiaan yhtälöteorioista. Cauchyn ehdotuksen mukaisesti Galois lähetti tutkielmansa Akatemian sihteerille, Fourier'lle, tarkoituksena saavuttaa Akatemian matematiikan Grand prix -palkinto. Fourier kuitenkin kuoli samana keväänä huhtikuussa ja tutkielmat katosivat. Palkinto meni kesäkuussa Abelille (kuolemanjälkeisesti) ja Jacobille, joiden tutkimukset inspiroivat Galois'n seuraavia artikkeleita. Hän nimittäin julkaisi jo huhtikuussa kolme artikkelia: Yksi tärkeä artikkeli lukuteoriasta sekä kaksi abstraktista algebrasta. Nämä olivat perustana nk. Galois'n teorialle. Galois'n teoria, jota yhä tänä päivänä hyödynnetään algebrallisessa lukuteoriassa, käsittää polynomien ratkeavuutta ryhmäteorian keinoin.

title: Galois’n laajennus

text: Tärkeä Emil Artinin tulos on seuraava: Äärellinen laajennus "E"/"F" on Galois, jos ja vain jos jokin seuraavista on voimassa

title: Évariste Galois

text: Tosin Galois teki 16 vuoden iässä yhden matemaattisen virheenkin, jonka hän kyllä itse huomasi nopeasti. Hän kuvitteli löytäneesä yleisen [viidennen asteen yhtälö]]n ratkaisun. Saman oli kokenut hieman aiemmin norjalainen matemaattinen nero Niels Henrik Abel. Ratkaisuhan on todistettu mahdottomaksi.[2]

title: Lagrangen indeksilause

text: Lagrangen indeksilause tai Lagrangen lause on ryhmäteorian perustulos, jonka perusteella äärellisen ryhmän aliryhmän kertaluku jakaa tasan ryhmän kertaluvun. Nimestä huolimatta on hyvin todennäköistä, että sen ensimmäiseksi todisti Évariste Galois.

title: Évariste Galois

text: Galois opiskeli nyt matematiikkaa lähes ainoan ymmärtäjänsä Louis Richardin (1795–1849) johdolla, mutta keskittyi yhä enemmän omiin tutkimuksiinsa kuin varsinaisiin opintoihin. Hän omaksui Legrenden kuuluisan teoksen geometrian alkeista ensimmäisellä lukukerralla sekä luki sujuvasti Lagrangen ammattimatemaatikoille tarkoitettuja teoksia algebrasta ja funktioista. Richard, hänen opettajansa, raportoi:

title: Évariste Galois

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Bell, Eric Temple| title = Men of Mathematics| publisher = Simon & Schuster| year = 1965| id = ISBN 0-671-62818-6}}

title: Évariste Galois

text: Toukokuussa Galois kuoli jokseenkin hämärissä olosuhteissa. Tapahtumaan liittyy mystisiä kirjeenvaihtoja, mahdollisia rakkaussuhteita sekä kaksintaistelu, mutta Galois'n tappaja ei tänäkään päivänä ole täysin selvä. Hän haavouttui aamulla 30. toukokuuta 1832 ja kuoli seuraavana aamuna vammoihinsa sairaalassa. Galois ehti kuitenkin koostaa eräänlaisen matemaattisen testamentin: Legendan mukaan hän valvoi koko viimeisen yönsä kirjoittaen republikaaniystävilleen kirjeitä, joissa hän hahmotteli viimeisiä ideoitaan. Legendaa tosin uskotaan liioitteluksi.

title: Évariste Galois

text: Keväällä 1829 Galois julkaisi ensimmäisen tutkielmansa, joka käsitteli ketjumurtolukuja. Kesällä hän lähetti Ranskan tiedeakatemiaan (Académie des sciences) kaksi tutkielmaa, jotka käsittelivät polynomiyhtälöiden ratkaisua algebran avulla. Nämä kaksi artikkelia sisälsivät keskeistä uutta tietoa polynomiyhtälöistä, ja arvostettu matemaatikko Cauchy toimi niiden arvioijana. Cauchy kieltäytyi kuitenkin julkaisemasta artikkeleita, eivätkä syyt siihen ole täysin selvät, sillä Cauchy tunnisti Galois'n löytöjen tärkeyden. On jopa väitetty, että Cauchy olisi varastanut Galois'n ideoita omaa tutkimustaan varten, mutta yleisesti uskotaan, että hän lähinnä ehdotti Galois'lle artikkeleiden yhdistämistä Akatemian matematiikkakilpailua varten.

title: Viidennen asteen yhtälö

text: Viimeiseen kysymykseen täsmällisen vastauksen antoi Évariste Galois, joka samalla aloitti ryhmäteoriana tunnetun matematiikan alan. Galois'n ratkaisu perustui juurien permutaatiohin. Nykyisen esitystavan kuntalaajennusten automorfismien ryhmien kautta kehitti Emil Artin.


query: Minkä maalainen oli Hans Kelsen?

title: Hans

text: Hans Jakob, saksalainen jalkapallomaalivahti Hans Janowitz, böömiläis-saksalainen kirjailija Hans Jeschonnek, saksalainen ilmavoimien kenraali Hans Joas, saksalainen sosiologi Hans Johner, sveitsiläinen shakkimestari Hans Jonas, saksalais-yhdysvaltalainen filosofi Hans Jonsson, ruotsalainen jääkiekkoilija Hans Hermann Junge, Adolf Hitlerin henkilökohtainen sihteeri Hans Kalm, suomalainen suojeluskuntien pataljoonankomentaja Hans Keilson, saksalais-alankomaalainen psykoanalyytikko ja kirjailija Hans Keiter, saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja Hans Kelsen, itävaltalais-yhdysvaltalainen oikeusteoreetikko Hans Klenk, saksalainen F1-kuljettaja Hans Kleppen, norjalainen mäkihyppääjä Hans Kmoch, itävaltalais-hollantilais-amerikkalainen shakkimestari Hans Knappertsbusch, saksalainen kapellimestari Hans Knauss, itävaltalainen alppihiihtäjä Hans Krankl, itävaltalainen jalkapalloilija ja valmentaja Hans Adolf Krebs, saksalainen biokemisti, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja Hans Krebs (kenraali), saksalainen kenraali Hans Kroes, alankomaalainen uimari Hans Kutter, suomalainen elokuva- ja teatteriarvostelija Hans Küng, sveitsiläis-saksalainen teologi ja tietokirjailija Hans Köchler, itävaltalainen filosofi Hans Laine, suomalainen autourheilija Hans Langsdorff, saksalainen meriupseeri Hans Larsson, ruotsalainen filosofi, Ruotsin akatemian johtaja 1925–1944 Hans Leberecht, virolainen kirjailija Hans Ledwinka, itävaltalainen autonsuunnittelija Hans Leussink, saksalainen poliitikko Hans Lidman, ruotsalainen kirjailija ja valokuvaaja Hans von Luck, saksalainen eversti Hans Christian Lumbye, tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari Hans Lund, yhdysvaltalainen pokeriammattilainen Hans Makart, itävaltalainen taidemaalari Hans-Joachim Marseille, saksalainen sotilaslentäjä Hans Ludvig Martensen, tanskalainen katolinen pappi ja jesuiitta Hans-Peter Martin, itävaltalainen toimittaja, Euroopan parlamentin jäsen Hans Massaquoi, saksalais-yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja Hans Mayer, saksalainen kirjallisuudentutkija Hans Memling, alankomaalainen taidemaalari Hans-Rudolf Merz, sveitsiläinen poliitikko, liittopresidentti 2009 Hans Metzger, saksalainen diplomaatti Hans Meyer, saksalainen jalkapallomaalivahti Hans Christian Ulrik Midelfart, norjalainen pappi ja poliitikko Hans Modrow, Itä-Saksan pääministeri 1989–1990 Hans Neusidler, saksalainen säveltäjä ja luutisti Hans Nyman, suomalainen pappi ja kirjailija Hans Olander, Alavieskan ja Parikkalan ent. kunnanjohtaja Hans Oster, saksalainen tiedustelupalvelu Abwehrin apulaispäällikkö Hans Georg Panczak, saksalainen näyttelijä Hans Perttula, Suomen maatalousministeri 1957–1958 Hans Pfitzner, saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja pianisti Hans Pflügler, saksalainen jalkapalloilija Hans Plenk, saksalainen ohjaskelkkailija Hans Posse, saksalainen taidehistorioitsija Hans Prinzhorn, saksalainen psykiatri ja taidehistorioitsija Hans-Gert Pöttering, saksalainen poliitikko (kristillisdemokraatti) Hans Rahner, itävaltalainen säveltäjä ja pianisti Hans Rampf, saksalainen jääkiekkoilija Hans Reichenbach, saksalais-yhdysvaltalainen tieteenfilosofi Hans Reimann, itäsaksalainen kilpakävelijä ja olympiamitalisti Hans Reiser, yhdysvaltalainen tietotekniikan kehittäjä ja murhaaja Hans Renhäll, ruotsalainen elokuvakäsikirjoittaja Hans Rosling, ruotsalainen lääkäri ja professori Hans Rott, itävaltalainen säveltäjä ja urkuri Hans-Ulrich Rudel, saksalainen sotilaslentäjä Hans Rudi Giger, sveitsiläinen kuvataiteilija Hans Ruin, suomenruotsalainen esteetikko ja kirjailija Hans Sachs, saksalainen laulaja, runoilija ja näytelmäkirjailija Hans Sarpei, ghanalainen jalkapalloilija Hans Scharoun, saksalainen arkkitehti Hans-Georg Schwarzenbeck, saksalainen jalkapalloilija Hans Geyr von Schweppenburg, saksalainen metsä- ja lintutieteilijä Hans Schäfer, saksalainen jalkapalloilija Hans von Seeckt, saksalainen kenraali Hans von Seisser, saksalainen eversti, Baijerin poliisijohtaja 1944 Hans Selo, suomalainen kirjailija Hans Sloane, brittiläinen lääkäri ja keräilijä, British Museumin kokoelmien alkuunpanija Hans Spemann, saksalainen biologi, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja Hans Henrik Stjernvall, suomalainen kartanonomistaja, lasitehtailija ja valtiopäivämies Hans Stuck, saksalais-itävaltalainen kilpa-ajaja Hans-Joachim Stuck, saksalainen kilpa-ajaja, edellisen poika Hans-Jürgen Stumpff, saksalainen ilmavoimien kenraali Hans-Jürgen Syberberg, saksalainen elokuvaohjaaja Hans Carl Tesche, suomalainen laivanvarustaja Hans Theilig, saksalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja Hans Heinrich Thyssen-Bornemisza, hollantilais-sveitsiläinen teollisuusmies ja taiteen keräilijä Hans Tyderle, saksalainen piirtäjä ja maalari Hans Vaihinger, saksalainen filosofi Hans Verèl, alankomaalainen jalkapalloilija ja valmentaja Hans Vinjarengen, norjalainen yhdistetyn hiihtäjä Hans-Erich Voss, saksalainen amiraali Hans Välimäki, suomalainen keittiömestari Hans-Joachim Walde, saksalainen kymmenottelija ja olympiamitalisti Hans Wallner, itävaltalainen mäkihyppääjä Hans Westerhof, alankomaalainen jalkapalloilija ja valmentaja Hans Wind, suomalainen hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari Hans Günter Winkler, saksalainen esteratsastaja ja olympiavoittaja Hans Edvard Wisløff, norjalainen teologi, piispa ja kirjailija Hans Woellke, saksalainen kuulantyöntäjä ja olympiavoittaja Hans Edmund Wolters, saksalainen lintutieteilijä Hans-Peter Zaugg, sveitsiläinen jalkapalloilija ja valmentaja Hans Zender, saksalainen kapellimestari ja säveltäjä Hans Zimmer, saksalainen elokuvasäveltäjä Hans Christian Ørsted, tanskalainen fyysikko ja kemisti, sähkömagnetismin ja alumiinin keksijä Viisas Hans, yleisön reaktioiden perusteella laskutaitoiselta vaikuttanut hevonen

title: Hans Kelsen

text: Myös oikeusteoreetikot H. L. A. Hart ja suomalainen Kaarlo Tuori (s. 1948) ovat kritisoineet Kelsenin näkemyksiä. Kritiikissään Tuori ei hyväksy teoriaa perusnormista, koska se on oletettu, ei asetettu. Täten Kelsen luopuu Tuorin käsityksen mukaan oikeuspositivismin edellyttämästä oikeusjärjestyksen positiivisuus-vaatimuksesta.

title: Hans Kelsen

text: Ross puolestaan itse on kuvannut Kelsenin käsitystä normiin sisältyvästä pitämiselementistä ja erityisesti sen objektiivisuudesta "psykologiseksi harhakäsitykseksi" (harhaksi, väärinkäsitykseksi). – Ross siis katsoo, ettei senkaltaisella pitämiselementillä, jota Kelsen pitää oikesunormin keskeisenä osana, ole objektiivista todellisuuspohjaa: Ross on realisti ja kieltäytyy uskomasta metafyysiseen pitämiseen kun todellisuuspohjaa ei löydy. 'Pitäminen' on siis subjektiivinen, psykologinen joskin erittäin yleinen harha.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen hierarkkista normipyramidia koskeva teorian mukaan jokainen oikeusjärjestyksen normi saa sitovuutensa ja pätevyytensä toisesta sitä ylemmällä tasolla pyramidissa sijaitsevasta normista, kunnes lopulta päädytään "edellytettyyn" perusnormiin (Grundnorm). Kielikuvaa käyttäen: oikeusjärjestystä voidaan verrata sähköverkkoon. Vain jos jokin lamppu on kytketty verkkoon se saa virtaa ja syttyy, ja jokainen verkon kaapeli on puolestaan kytketty yhä paksumpaan kaapeliin ja kaikki kaapelit ovat yhteydessä pääkaapeliin ja pääsulakkeeseen. Pääsulake, jonka läpi kaikki sähkövirta tulee taloon vastaa Kelsenin perusnormia ja vähäisemmät kaapelit alemmanasteisia normeja. Ellei lamppua ole kytketty verkkoon se ei yksinkertaisesti syty. Eduskunta säätää lakeja perustuslain siihen oikeuttamana, ministeriö on oikeutettu antamaan asetuksia jos eduskunta on säätämässään laissa oikeuttanut sen antamaan asetuksia, asetuksessa voidaan antaa lääninhallitukselle oikeus nimittää valvovia virkamiehiä, ja valvova virkamies voi pakkotoimin sulkea yleisvaaralliseksi havaitsemansa laitoksen sen toimivallan nojalla, jonka hän on saanut lääninhallitukselta. Poliisi antaa tarvittaessa valvovalle virkamiehelle virka-apua. Mutta ellei kysymyksessä ole lääninhallituksen asianmukaisesti nimittämä virkamies vaan vain joku ilkeä naapuri, joka tahtoo sulkea häntä häiritsevän laitoksen ei kenenkään kuulu noudattaa hänen sulkemiskehotustaan eikä poliisi saa antaa hänelle virka-apua. Lamppu ei siis syty, se ei saa virtaa.

title: Hans Kelsen

text:
Kelsen nimitettiin Wienin yliopiston julkisoikeuden professoriksi vuonna 1919. Seuraavat kymmenisen vuotta olivat Kelsenin kehityksen kulta-aikaa. Hän osallistui säännöllisesti niin sanotun Wiener Schulen (Wienin piiri) toimintaan. Koulukuntaan kuului monia sittemmin tunnettuja oikeustieteilijöitä kuten Charles Eisenmann, Adolf Merkl, Alfred Verdross, Felix Kaufmann ja Erich Voegelin. Myös Alf Ross, Pohjoismaiden ehkä merkittävin oikeusteoreetikko, osallistui Wienin piiriin toimintaan. Ross erkaantui sittemmin Kelsenin edustamasta oikeusfilosofisesta idealismista edustaen skandinaavista realismia ja arvosteli entisen opettajansa ajatuskulkuja välillä tiukoinkin sanakääntein. Kelsenin merkittävä vaikutus maailman oikeusfilosofiaan näkyy myös Suomessa, muun muassa siinä, että suomalainen oikeustieteilijä Simo Zitting (1915–2012), joka loi analyyttisen oikeusteorian perustan Suomeen, hankki perusopetuksensa Rossin koulukunnalta ja siis välillisesti Kelseniltä.
Vuoden 1930 aikana alkoivat Kelsenin poliittiset vastoinkäymiset. Hänet erotettiin tuolloin poliittisiksi sanotuin perustein Itävallan perustuslakituomioistuimesta ja Adolf Hitlerin vallannousu 1933 nosti lisää tummia pilviä taivaanrantaan. Kelsen lähti Itävallasta muuttaen Sveitsiin, Geneveen. Vuonna 1934 Kelsen julkaisi puhtaan oikeusoppinsa (Reine Rechtslehre), jonka toinen uudistettu painos julkaistiin Wienissä 1960.

title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismi liittyy positivismiin, tieteenfilosofiseen liikkeeseen, joka pyrki puhdistamaan tieteen teologiasta ja metafysiikasta. Positivistit katsoivat, etteivät korkealentoiset filosofian osa-alueet kuten metafysiikka ja metaetiikka ole lainkaan tiedettä, koska tiede tähtää aina varmaan lopputulokseen jotain kautta. Metafyysiset pohdinnat ovat vain asioiden turhaa pyörittelemistä, eikä muiden tieteiden tulisi täten perustua tämänkaltaisille mielettömille pohdinnoille tai uskomuksille. Oikeustieteen puolella tätä ideaa kehitteli esimerkiksi Hans Kelsen "Puhtaassa oikeusopissaan".

title: Alf Ross

text: Ross pyrki oikeusteoriassaan ratkaisemaan saman ongelma kuin Hans Kelsen: miten oikeus voi samaan aikaan olla sekä "olemista" että "pitämistä" (Rossin terminologiassa todellisuus ja sitovuus). Hän nimittää tätä ongelmaa oikeuden dualismiksi. Rossin käsityksen mukaan perinteiset oikeusteoreettiset koulukunnat, kuten 1800-luvun historiallinen koulukunta, käsitelainoppi ja uustomismi käsittelevät oikeutta yhtäältä todellisuuden ilmiönä, jota voidaan havainnoida ja toisaalta metafyysisenä ja apriorisena käsitteenä, sitovana normina.

title: Hans Kelsen

text: "... (kausaalisuudessa) kukin konkreettinen syy on katsottava toisen syyn vaikutukseksi ja kukin konkreettinen vaikutus toisen vaikutuksen syyksi, niin että syyn ja vaikutuksen ketju – kausaalisuuden olemuksen mukaisesti – on kummassakin suunnassa päättymätön. Lisäksi jokainen konkreettinen tapahtuma on periaatteessa äärettömän lukuisien kausaalisarjojen leikkauspiste" (Puhdas oikeusoppi, WSOY, 1968, s. 101, suomennos Olli Nikkola.)

title: Hans Kelsen

text: Kelsenin pääteos on Puhdas oikeusoppi (käännetty suomeksi 1968, alkuteos "Reine Rechtslehre" 1934, toinen, täysin uusittu laitos 1960). Teos on oikeuspositivismin kiistämätön klassikko.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen jatkoi aktiivista toimintaansa vielä eläkkeelle siirtymisensä jälkeen. Hän esiintyi vierailevana luennoitsijana ja vuoden 1953 kiertomatkallaan Euroopassa Kelsen vieraili myös Helsingissä, sekä lisäksi ainakin Tukholmassa, Kööpenhaminassa, Genevessä, Haagissa, Wienissä ja Edinburghissa. Yhteensä 11 yliopistoa nimitti hänet kunniatohtoriksi, niiden joukossa maineikas Harvard. Hänen teoksiaan on julkaistu 24 eri kielellä.

title: Oikeudenmukaisuus

text: Uuskantilaisia oikeudenmukaisuusteorioita ovat luoneet Rudolf Stammler (1856–1938), Hans Kelsen (1881–1973) ja Gustav Radbruch (1878–1949). Stammler pitää oikeudenmukaisuutta yhteiselämän absoluuttisena harmoniana. Kelsen puolestaan pitää ehdotonta oikeudenmukaisuutta irrationaalisena ajatuksena ja hänestä käsitteen ainoat muodot ovat demokratia, rauha ja vapaus. Radbruch katsoo asiaa kolmelta suunnalta eli oikeudenmukaisuuden, oikeusvarmuuden ja tarkoituksenmukaisuuden kannalta.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen toimi uransa aikana professorina Wienissä 1917–1929, Kölnissä 1929–1933, Genevessä 1933–1940 ja Yhdysvalloissa (Harvard, Berkeley) vuodesta 1940 lähtien.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen kuoli 91 vuoden ikäisenä Berkeleyssä 19. huhtikuuta 1973. Kaiken kaikkiaan Kelsen julkaisi elämänsä aikana yli 400 teosta.

title: Hans Köchler

text: Filosofina Köchler lukeutuu mannermaiseen filosofiaan, fenomenologiaan ja eksistentialismiin. Hän on saanut vaikutteita ennen kaikkea Edmund Husserlilta ja Martin Heideggerilta, ja Hans Kelsen puolestaan on vaikuttanut hänen oikeusajatteluunsa. Poliittisen filosofian ja oikeusfilosofian ohella hän on tutkinut hermeneutiikkaa ja filosofista antropologiaa.

title: Hans Kelsen

text: Opintojensa aikana vuonna 1908 Kelsen osallistui aikansa kuuluisimman valtio-oikeusoppineen Georg Jellinekin pitämään seminaariin Heidelbergissä ja hän osallistui myös kenties kaikkien aikojen kuuluisimman sosiologin, Max Weberin, kursseille.

title: Hans Kelsen

text: Yllä jo mainittu tanskalainen oikeusteoreetikko Alf Ross, piti Kelsenin pitämis-käsitystä epärealistisena idealismina. Kelsen itse torjuu Rossin näkemyksen näin:

title: Hans Kelsen

text: Kelsenin kielenkäyttö on saksalaiseen tapaan ankaran loogista ja perusteellista. Tyylinäytteenä Kelsenin kirjoittamistavasta esitettäköön ote jossa hän selostaa imputaatiota (imputaatio on suomennettu 'syyksilukemiseksi') verraten sitä kausaalisuuteen, josta Kelsen mainitsee seuraavaa:

title: Maalainen

text: Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 3500 kappaletta. Sen päätoimittajana työskenteli Jaakko Kivi.

title: Oikeuspositivismi

text: Oikeuspositivismin kuuluisimpia ajattelijoita ovat mm. Hans Kelsen, Alf Ross ja H. L. A. Hart. Eroistaan huolimatta heitä yhdisti ajatus oikeudesta, joka on aina ihmisten luomaa, inhimillisen tekemisen ja toiminnan tulosta. Oikeuspositivismi vastustaa luonnonoikeutta, jonka mukaan moraaliton laki ei ole oikea laki.

title: Hans Kelsen

text: – Oletettavasti Rossin esittämä näkemys on sinänsä oikeutettu. Voidaan näet katsoa, että Kelsen ja Ross tarkastelevat samaa tutkimuskohdetta eri näkökulmista (ja kuvaisivat näin ajateltuna kumpikin täysin oikein sen puolen jonka näkee). Eri asia on, voidaanko jompaakumpaa näkökulmaa pitää toista jotenkin 'parempana' tai 'oikeutetumpana'.

title: Hans Kelsen

text: Hans Kelsen (11. lokakuuta 1881 Praha – 19. huhtikuuta 1973 Berkeley) on luultavasti tunnetuin moderneista oikeusteoreetikoista. Usein häntä pidetään tieteellisen oikeuspositivismin isänä. Kelsenin merkittävyyttä oikeusteoreetikkona osoittaa sekin, ettei edes sanoja "oikeusfilosofian jättiläinen" ole kaihdettu häntä kuvattaessa, vaikka hänen aktiivikautensa on vielä – tuoreessakin – muistissa.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen on halunnut luoda tieteellisen kaiken kattavan esityksen oikeusteoriasta, joka on puhdas kaikista poliittisista vaikutteista, ja siis puhdasta lain teoriaa ilman ideologisia kytkentöjä, tavoitteita tai vaikutusta (sen sijaan Kelsen ei puutu erityiskysymyksiin, lain tulkintaan yksittäistapauksissa). Vuonna 1934 julkaistun painoksen esipuheessa Kelsen, viitattuaan siihen, että useimmat senaikaiset aateryhmät (fasistit, kommunistit, katoliset, protestantit), olivat väittäneet, että Kelsenin puhdas oikeusoppi oli heidän poliittisten vastustajien asialla ja siis heitä vastaan, lausuu, että

title: Hans Kelsen

text: Teoksen keskeinen ajatus on, että oikeuslauseilla, eli oikeustieteen muotoilemilla lauseilla, jotka kuvaavat oikeusjärjestystä, on oikeustieteessä samanlainen merkitys kuin kausaalilailla luonnontieteissä. Tämä ajatus tuli myöhemmin muodostamaan puhtaan oikeusopin ytimen. Tässä teoksessa Kelsen esittelee myös käsityksensä hierarkkisesti järjestyneestä normipyramidista, jonka huipulla on perusnormi, 'Grundnorm'.

title: Hans Kelsen

text: Puhdas oikeusoppi on tieteellinen teoria oikeudesta ja Kelsenin tunnetuin teoria. Puhtaasta oikeusopista puhuttaessa mainitaan säännönmukaisesti myös perusnormi ja normipyramidi. Yhtä usein unohdetaan mainita, että puhtaaseen oikeusoppiin sisältyy runsaasti muutakin oleellisesti ja syvälle oikeusteorian ytimiin pureutuvaa analyysiä. Kelsen ottaa teoksessa kantaa perinteiseen kysymykseen lain sitovuudesta, tehokkuudesta ja pätevyydestä, sekä puuttuu edelleen kysymyksiin oikeuden ja moraalin välisestä suhteesta sekä normilauseiden totuusarvosta.

title: Hans Kelsen

text: Kelsen syntyi Prahassa 11. lokakuuta 1881 keskiluokkaiseen saksaa puhuvaan juutalaiseen perheeseen. Hänen vanhempansa olivat Adolf Kelsen (1850–1907) ja Auguste Löwy (1860–1950). Kelsenin ollessa kaksivuotias hän ja hänen perheensä muuttivat Wieniin, jossa hän myöhemmin aloitti oikeustieteelliset opintonsa. Vuonna 1912 Kelsen meni naimisiin Margarete Bondin kanssa ja pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä.

title: Hans Kelsen

text: Tieteellisen uransa ohella Kelsen työskenteli myös käytännöllisempien tehtävien parissa. Hän muun muassa valmisteli Itävallan vuoden 1920 perustuslain tekstin ja myöhemmin toimi sotarikostoimikunnan oikeudellisena avustajana Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Hän saikin lempinimen ”"Jurist der zwanzigsten Jahrhunderts"”, eli 20. vuosisadan juristi.

title: Hans Kelsen

text: Toisen maailmansodan puhkeamisen myötä Kelsen jätti 1940 lopullisesti Euroopan asettuen Yhdysvaltoihin. Hän oli tuolloin jo kuusissakymmenissä ja varustettu varsin puutteellisella englannin kielen taidolla. Siitä huolimatta hän jatkoi aktiiviuraansa, ensin luennoimalla Harvardin yliopistossa ja sen jälkeen vuodesta 1942 Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä, jonka vakinaisen professuurin haltija hän oli vuosina 1945–1952. Vuonna 1945 ilmestyi hänen ehkä tärkein valtioteoreettinen teoksensa "The General Theory of Law and State".

title: Hans Kelsen

text: Vuonna 1911 Kelsen julkaisi teoksensa "Hauptprobleme der Staatsrechtslehre entwickelt aus der Lehre vom Rechtssatze" (Valtio-oikeusopin pääkysymyksiä oikeuslauseopista käsin tarkasteltuna).

title: Hans Kelsen

text: Kelsenin mukaan valtio ja oikeus ovat identtiset. Valtio ja sen suvereenius muodostavat oikeussääntöjen kokonaisuuden, joka voidaan johtaa ns. perusnormista ("Grundnorm"). Perusnormi sijoittuu ylimmälle tasolle oikeusnormien hierarkkisessa normipyramidissa ("Stufenbau"), jossa alemman normin pätevyys palautuu aina ylempään normiin. Kaikkea siis hallitsee perusnormi.

title: Maalainen

text: Maalainen oli Helsingissä vuosina 1907–1908 ilmestynyt sanomalehti.


query: Kuka on eugeniikan kehittäjä?

title: Eugeniikka

text: Eugeniikan kehittäjä Sir Francis Galton loi eugeniikka-käsitteen vuonna 1883 kreikan sanasta "εὐγενής", ”hyväsyntyinen". Galton kirjoitti vuonna 1904, että eugeniikan tavoite on kohentaa väestössä sellaisia ominaisuuksia, jotka ovat yksiselitteisesti kaikkien mielestä aina hyviä. Tällaisia ominaisuuksia olivat hänen mukaansa etenkin terveys, tarmokkuus, kyvykkyys, miehekkyys, kohteliaisuus ja sopeutuvaisuus. Galtonin mukaan eugeniikan avulla luotaisiin kansa, joka olisi entistä järkevämpi, syvällisempi, harvemmin kiihtyvä sekä poliittisesti kaukokatseisempi.[2]

title: Eugeniikka

text: Galton oli rahoittanut eugeniikan tutkimusviran, ja hän jätti testamentissaan rahaa Lontoon University Collegen eugeniikan oppituolille, joita alkoi hoitaa myöhemmin Karl Pearson. Pearsonin mukaan köyhien korkea syntyvyys uhkasi sivilisaatiota, ja hän halusi "ylempien" rotujen syrjäyttävän "alemmat".[8]

title: Eugeniikka

text: Galtonin tekemän jaon mukaan positiivinen eugeniikka tarkoittaa haluttujen ominaisuuksien esiintymisen edistämistä jälkeläisissä. Positiiviseen eugeniikkaan ovat kuuluneet erilaiset palkinnot toivotunlaisille vanhemmille, joita siten rohkaistaan tekemään useampia lapsia. Myös avioliittoneuvonnassa oli sen varhaisvaiheissa kytköksiä eugeniikan ajatuksiin.

title: Sterilointi (kirurginen toimenpide)

text: Eugeniikan, sosiaalihuollon kulujen säästämisen ja väestönkasvun rajoittamisen vuoksi on eri maissa harjoitettu ihmisten pakkosterilointia. Vaikka pakkosteriloinnit usein yhdistetäänkin natsi-Saksaan, 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua ympäri läntistä Eurooppaa. Niin ikään 1930-luvulta alkaen pakkosterilointi oli mukana myös muiden maiden käytännöissä. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa 1930-luvulla omaksutusta pakkosterilointilainsäädännöstä luovuttiin (Suomen osalta pääosin) 1970-luvulla. Vuosina 1935–1970 Suomessa steriloitiin noin 43 000 ihmistä lääketieteellisten, yli 7 500 rotuhygieenisten, yli 3 000 sosiaalisten ja parisataa muiden syiden perusteella. Valtaosa sosiaalisin perustein pakkosteriloiduista oli aviottomien lapsien äitejä, koska kunnat eivät halunneet lisää köyhäinhoidon hoidettavia. Lääketieteellisistä syistä pakkosteriloidut olivat esimerkiksi mielenterveyspotilaita, kehitysvammaisia tai "moraalittomina" pidettyjä ihmisiä.

title: Charles Darwin

text: Tulkinnoilla oli tuhoisat seuraukset. Eugeniikalla perustellen useissa maissa aloitettiin järjestelmällinen kehityshäiriöisten sterilisointiohjelma. Eugeniikka saavutti huippunsa toisen maailmansodan aikana, jolloin natsi-Saksa tuhosi eugeniikalla perustellen järjestelmällisesti ihmisiä etnisten ja fyysisten seikkojen vuoksi, vaikka tunnetuimpaan etniseen ryhmään, juutalaisiin, kohdistuvalla vihalla olikin juuret jo ennen Darwinia. Toisen maailmansodan hirveydet vähensivät merkittävästi eugeniikan suosiota, mutta vielä 1960- ja 1980-luvuilla Yhdysvalloissa oli toiminnassa eugeniikkamyönteisiä yhdistyksiä, esimerkiksi Oregon Board of Eugenics lopetti toimintansa vasta vuonna 1983. Suomessa lainsäädännöstä poistettiin pakkosterilointi vuoden 1970 laissa.[147]

title: Eugeniikka

text: Francis Galton ehdotti teoksessaan Perinnöllinen nerous (1869) järjestettyjä avioliittoja erityislaatuisten miesten ja rikkaiden naisten välillä, millä tuotettaisiin lahjakas ihmisrotu.[8] Galtonin mukaan ihmisyhteiskunta murentaa selviytymisen luonnonlait. Yksi yhteiskunnan tehtävistä on jollakin tavalla auttaa vähäosaisia ja heikkoja, ja näin muodostuu ristiriita luonnonvalinnan kanssa, joka saattaa heikot tuhoon. Eugeniikan kannattajien mukaan tämän mekanismin estäminen saattaa johtaa heikkojen määrän räjähdysmäiseen kasvuun. He siis ehdottivat tämän yhteiskunnan aiheuttaman luonnonvalinnan heikkenemisen tasapainottamista eugeniikan keinoin. Tämä perusajatus innoitti lukuisia ja usein hyvin erilaisia näkemyksiä.

title: Richard Lynn

text: Lynn on tunnettu myös eugeniikan vankkana puolestapuhujana. Kirjassaan "Eugenics: A Reassessment" (2001) hän ennustaa, että Kiina ajaa länsimaiden ohi, koska länsimaiden yksilönoikeuksien korostus ei mahdollista tehokasta eugeniikkaa.

title: Eugeniikka

text: Saksan lisäksi laajamittaisin eugeniikkaliike on esiintynyt Yhdysvalloissa. Connecticutia (1896) seuraten monet osavaltiot säätivät negatiiviseen eugeniikkaan perustuvia avioliittolakeja, jotka estivät ”epileptisten, imbesillien ja vähämielisten” avioliitot. Vuonna 1904 Charles B. Davenport, arvostettu yhdysvaltalainen biologi, otti vastaan johtajuuden biologisella tutkimusasemalla Cold Mountain Springissä. Siellä hän aloitti kasvien ja eläinten evoluution tutkimisen.

title: Eugeniikka

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Eugeniikka

text: Monet ovat korostaneet sitä, että Yhdysvaltain 1920-luvulla säädetyt siirtolaislait (jotka uudistettiin kokonaan 1965) olivat eugeenisten tavoitteiden motivoimat.[9] Pyrkimyksenä oli estää ”alempia” rotuja sotkemasta kansallista geenikantaa. 1900-luvun alkupuolella Yhdysvaltoihin ja Kanadaan alkoi saapua entistä enemmän siirtolaisia eteläisestä ja itäisestä Euroopasta. Eugeniikan tuolloin yleisten rotuoppien mukaisesti ajatelleet asiantuntijat, esimerkiksi Lothrop Soddard ja Harry Laughlin esittivät väitteitä, että nämä olivat alempia rotuja, jotka saastuttaisivat kansallisen geenikannan, jos heidän lukumääräänsä ei rajoitettaisi.

title: Eugeniikka

text: Eugeniikan vastustusta alkoi ilmetä 1910-luvulla, ja se kiihtyi 1930-luvulla. Aluksi vastustus kohdistui usein syntyvyyden säännöstelyyn, ja se johtui yleensä uskonnollisista syistä. Yhdysvalloissa heräsi epäilyksiä eugeniikkaa kohtaan, kun natsi-Saksa alkoi toteuttaa rotuhygieniapolitiikkaansa hävittääkseen juutalaisia ja muita epäarjalaisia kansallisuuksia. Sen seurauksena yhdysvaltalainen ERO-eugeniikkavirasto lakkautettiin 1939.[8]

title: Eugeniikka

text: Negatiivinen eugeniikka tarkoittaa epätoivottavien ominaisuuksien kantajien lisääntymisen rajoittamista tai estämistä. Tämä on merkinnyt epätoivottujen vanhempien eristämistä ja steriloimista, joskus jopa suoraa tuhoamista.

title: Hermann Joseph Muller

text: Muller työskenteli Texasin yliopistossa 1920–1932 asti. Pian Texasiin saapumisensa jälkeen hän nai Jesse Marie Jacobsin, joka toimi yliopiston matematiikan professorina. Alkuvuosina "Drosophila"-tutkimus eteni hitaasti, joten vuonna 1923 Muller alkoi käyttää radiumia ja röntgensäteitä mutaatioiden tuottamiseen. Työ oli kuitenkin vaikeaa, koska käytetyt säteilyannokset usein myös steriloivat kärpäset. Samoihin aikoihin Muller kiinnostui myös eugeniikasta ja ihmisgenetiikasta. Hänen tutkiessaan syntymässä erotettuja kaksosia tulokset näyttivät osoittavan älykkyysosamäärän periytyvän voimakkaasti. Muller oli silti kriittinen monia eugeniikan muotoja kohtaan, vaikka hän toivoikin niin sanotun "positiivisen eugeniikan" parantavan ihmiskuntaa.

title: Eugeniikka

text: ERO suljettiin vuonna 1939, kun eugeniikka joutui huonoon valoon kansallissosialistien käytettyä sitä juutalaisia vastaan. Eugeniikan ajatukset jäivät silti kytemään esimerkiksi insestilainsäädännössä ja joissain valtioissa jatkettiin suurimman osan 1900-lukua ”imbesillien” steriloimista. Ennakkopäätöksistä voidaan huomioida esimerkiksi korkeimman oikeuden päätös tapauksessa Buck vastaan Bell (1927), joka päätyi siihen tulokseen, että Virginian osavaltio voi halutessaan steriloida epäsopiviksi katsomansa. Vuosien 1907–1963 välillä Yhdysvalloissa steriloitiin pakolla yli 64000 henkilöä eugeniikkalainsäädännön takia. Kun kansallissosialismin johtajat olivat tuomiolla Nürnbergin oikeudenkäynnissä, he perustelivat massasterilisaatio-operaationsa (yli 450000 vuosikymmenessä) sillä, että he olivat hakeneet innoituksensa Yhdysvalloista.

title: Eugeniikka

text: Eugeniikkaa katsotaan yhä olevan sikiönseulontaohjelmissa sekä suomalaisissa abortin, steriloinnin ja sukupuolen korjaamisen ehdoissa. Abortin saamisen kriteerit ovat löyhemmät tilanteessa, jossa lapsen epäillään olevan vammainen. Yksi kriteereistä, jolla steriloinnin saa Suomessa alle 30-vuotiaana, on epäily lapselle kehittyvästä vakavasta sairaudesta ja ruumiinviasta.[5]

title: Eugeniikka

text: 1900-luvun alussa eugeniikasta tuli vakava tieteenala, jota harjoittivat niin biologit kuin yhteiskuntatieteilijätkin. He pyrkivät selvittämään, missä määrin ihmisten yhteiskunnallisesti merkittävät ominaisuudet periytyvät: etenkin älykkyyttä ja tiettyjä poikkeavia käyttäytymispiirteitä tutkittiin. Eugeniikkakeskustelua käytiin myös paljon tieteen ulkopuolella ympäri maailmaa, ja se vaikutti yhteiskuntapolitiikkaan monessa maassa.[8]

title: Eugeniikka

text: 1900-luvun alkupuolella eugeniikka oli vasemmiston suosiossa. Mm. presidentti Theodore Roosevelt, H. G. Wells, Emma Goldman, George Bernard Shaw, Hardold Laski, John Maynard Keynes sekä marxilaiset biologit J.B.S. Haldane ja Hermann Muller olivat sen puolestapuhujia, kun taas monet kristilliset konservatiivit pitivät eugeniikkaa tieteellisen eliitin yrityksenä "leikkiä Jumalaa." [10]

title: Eugeniikka

text: Adolf Hitlerin hallitsema natsi-Saksa toteutti 1933-1945 laajaa eugeniikkaohjelmaa, jonka tavoitteena oli säilyttää niin sanottu ”arjalainen rotu” ”puhtaana”. Negatiivinen eugeniikka huipentui T4-eugeniikkaohjelmaan, jossa 75000–250000 ihmistä järjestelmällisesti surmattiin rodunjalostuksen nimissä ”elinkelvottomana elämänä” (Lebensunwertiges Leben). Natsihallinto myös pakkosterilisoi kymmeniätuhansia naisia, ja suoritti epäeettisiä ja ihmisoikeuksia rikkovia lääketieteellisiä kokeita ihmisillä testatakseen perinnöllisyysteorioitaan.

title: Eugeniikka

text: Tutkimusohjelmaa laajennettiin myöhemmin kattamaan myös ihmisten evoluutio. Vuonna 1910 perustettiin Eugenics Record Office, jonka tehtävänä oli ajaa eugeniikan asiaa. Seuraavien vuosien aikana ERO keräsi arkiston perhesukupuita, jotka osoittivat ”epäsopivien” olevan taloudellisesti ja sosiaalisesti köyhistä oloista. Tuloksena läpi saatiin viimein 1924 maahanmuuttolaki, joka rajoitti maahanmuuttoa ja karsi joukosta epäsopiviksi katsottuja tulijoita. Laki pyrki myös estämään rotujen sekoittumisen.

title: Ihmisrotu

text: 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua Yhdysvalloissa ja ympäri läntistä Eurooppaa.[22] 1930-luvulta alkaen eugeniikka eli erityisesti natsi-Saksassa, jonka rotuhygieenisten ohjelmien tavoitteena oli säilyttää ”puhdas” saksalainen rotu. Kansallissosialistit suorittivat laajoja, usein julmia kokeiluja ihmisillä koetellakseen perinnöllisyysteorioitaan. Eugeniikka huipentui Saksan T4-eugeniikkaohjelmaan, jossa toistasataatuhatta ihmistä murhattiin ”elinkelvottomana elämänä” ().[23] Yhdysvalloissa rotuhygienian kannatus väheni samalla kun Saksassa toimeenpantiin arviolta 360000–375000 pakkosterilointia ja eugeeninen ohjelma laajeni myös sisältämään niin sanottuja ”armomurhia”. Kannatuksen vähenemisen taustalla oli muun muassa yleinen kansalaismielipide, katolisen kirkon vastustus ja oikeuskäytännön muuttuminen.[24] Ruotsissa perustettiin vuonna 1921 rotuhygienian laitos, jonka tehtävä oli estää ruotsalaisten risteytyminen muun muassa suomalaisten ja lappalaisten kanssa.

title: Eugeniikka

text: Kirjailija Ilkka Remes on käsitellyt eugeniikkaa laajasti romaanissaan Pahan perimä (2007).

title: Eugeniikka

text: Useat negatiiviseen eugeniikkaan liittyvät toimet kuten pakkosterilisointi ovat ihmisoikeussopimusten vastaisia. Toisen maailmansodan jälkeen eugeniikka tuomittiin laajasti ja siitä tuli kielletty puheenaihe.[1]

title: Eugeniikka

text: Jonkin etnisen ryhmän joidenkin mielestä ei-toivottavasta väestönosasta puhdistamiseen tähtäävää negatiivista eugeniikkaa kutsutaan usein rotuhygieniaksi. Sitä on toteutettu muun muassa natsi-Saksassa osana kansallissosialistista ideologiaa.

title: Eugeniikka

text: Vuonna 1865 Gregor Mendel löysi perinnöllisyyttä säätelevät peruslait, minkä myötä opittiin miten fyysiset ominaisuudet periytyivät kahdelta vanhemmalta. Tieto periytyvyydestä yhdessä Charles Darwinin evoluutioteorian synnyttämän sosiaalidarvinismin nousun kanssa tarjosi eugeniikalle tieteelliset perusteet ihmiskunnan kohentamiseen valikoidun pariutumisen keinoin. Eugeenikkojen mukaan luonnolla oli kasvatusta paljon suurempi merkitys ihmiskuntaan.[8]

title: Eugeniikka

text: Toisen maailmansodan jäljiltä eugeniikka sai huonon maineen, ja monet sen entisistä kannattajista tuomitsivat sen epäonnistuneena näennäistieteenä. Sanaa alettiin poistaa järjestöjen ja julkaisujen nimistä: Annals of Eugenicsista tuli vuonna 1954 Annals of Human Genetics, ja Eugenics Quarterly -julkaisusta vuonna 1969 Social Biology. Vuonna 1973 Yhdysvallat alkoi lakkauttaa osavaltioidensa sterilisointilakeja. Toisaalta esimerkiksi Kiinassa kansallisia eugeniikkaohjelmia jatkettiin edelleen avoimesti.[8]

title: 1920-luku

text: Eugeniikka oli suosittua Yhdysvalloissa ja ympäri läntistä Eurooppaa 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Yhdysvalloissa rotuhygieeninen liike oli huipussaan 1924 ja heikkeni sen jälkeen kunnes viisi vuotta myöhemmin kaatui kokonaan. Yhdysvalloissa vuonna 1910 perustettu Eugenics Record Office (ERO) keräsi arkiston perhesukupuita, jotka osoittivat "epäsopivien" olevan taloudellisesti ja sosiaalisesti köyhistä oloista. Tämän tuloksena saatiin vuonna 1924 läpi maahanmuuttolaki, joka rajoitti maahanmuuttoa ja karsi joukosta epäsopiviksi katsottuja tulijoita. Laki pyrki myös estämään rotujen sekoittumisen. Saksassa eugeniikan huippukausi oli vasta 1930-luvulla.

title: Eugeniikka

text: 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua Yhdysvalloissa ja ympäri läntistä Eurooppaa. Yhdysvalloissa rotuhygieeninen liike oli huipussaan 1924, heikkeni sen jälkeen ja viisi vuotta myöhemmin kaatui kokonaan. Pörssiromahdus 1929 nähdään merkittävänä tekijänä kaatumisessa - rahataloudellisen eliitin itsemurhat ja keskiluokkaisten ammattilaisten ja akateemisen väen joutuminen samoihin työttömyysjonoihin heikompaa rotuperimää edustaneiden maahanmuuttajien kanssa teki mahdottomaksi ylläpitää oppia tietynlaisten ihmisten perimän paremmuudesta.[9] 1930-luvulta alkaen eugeniikka oli mukana natsi-Saksan ja monien muiden maiden käytännöissä. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa 1930-luvulla omaksuttiin pakkosterilointilainsäädäntö, josta luovuttiin (Suomen osalta pääosin) 1970-luvulla.

title: William Shockley

text: Biologit ja geneetikot lyttäsivät Shockleyn teoriat ja huomauttivat, että eugeniikka oli rasistinen ajatelma, jota natsit olivat käyttäneet toisessa maailmansodassa. Eugeniikka oli myös vailla tieteellistä pohjaa.[3][9] Shockleytä vastaan hyökättiin lehdistössä, televisiossa ja tieteellisissä julkaisuissa. Lopulta Shockley ei voinut enää esiintyä julkisesti ilman, että mielenosoittajat olisivat tulleet paikalle.[9]

title: Eugeniikka

text: Eugeniikka (eli rodunjalostusoppi) on ihmisten jalostamista väestön parantamiseksi sukupolvien myötä. Positiivinen eugeniikka tarkoittaa parhaimpina pidettyjen yksilöiden lisääntymisen rohkaisemista ja negatiivinen eugeniikka huonoimpina pidettyjen lisääntymisen rajoittamista tai kokonaan estämistä.

title: Psykiatrian vastaisuus

text: Morelin degeneraatioteoria vaikutti eugeniikan syntyyn ja osalle psykiatreista askel degeneraatioteoriasta eugeniikkaan ei ollut suuri. Tieteellisen psykiatrian isänä pidetty saksalainen Emil Kraepelin oli eugeniikan puolestapuhuja. Kraepelinin työ muodostaa nykyisten psykiatristen diagnoosien pohjan. Kraepelin tunsi Morelin degeneraatioteorian ja Kraepelinin poliittisten mielipiteiden on luonnehdittu sisältäneen proto-fasismia. Myös vaikutusvaltainen sveitsiläinen psykiatri Eugen Bleuler kannatti eugeniikkaa. Kraepelin ja Bleuler suhtautuivat mielenterveysongelmista kärsiviin epätoivottuina ja yhteiskunnallisena ongelmana.


query: Milloin kalevalan kulttuuri on alkanut?

title: Kalevala

text: Kalevala on Suomen ja Karjalan tasavallan kansalliseepos. Se perustuu Elias Lönnrotin (1802–1884) vuodesta 1828 alkaen kokoamiin suomalais-karjalaisiin kansanrunoihin. Varsinaisen Kalevalan ensimmäinen painos eli Vanha Kalevala ilmestyi vuonna 1835, ja nykyisin pelkkänä Kalevalana tunnettu Uusi Kalevala vuonna 1849.

title: Viime jääkauden loppuvaihe

text: Eri lähteissä esitetään erilaisia arvioita siitä milloin viime jääkausi olisi päättynyt. Monesti väitetään päättymisen alkaneen silloin kun huippujäätiköityminen LGM päättyi. Tällöin "jääkauden lopun alku" olisi alkanut noin 18000 radiohiilivuotta sitten. Eräät toiset taas pitävät jääkauden lopun alkuna Meiendorf-interstadiaalin (Monesti "Bölling-Alleröd") alkua noin 14700 kalenterivuotta sitten. Joidenkin mukaan taas jääkausi olisi alkanut päättyä joskus 16000 radiohiilivuotta sitten. Eräiden mukaan myöhäisjääkausi alkoi Virossa ja Belgiassa 13500 BP sekä Ranskassa ja Siperiassa[2].

title: Kalevalaseura

text: Kalevalaseura on vuonna 1911 perustettu Kalevalaan ja suomalaiseen kansalliseen kulttuuriperinteeseen liittyvää tieteellistä ja taiteellista toimintaa harjoittava säätiö. Kalevalaseura-säätiön tehtävänä on Kalevalaan ja suomalaiseen kulttuuriperintöön liittyvän tiedon välittäminen, tutkiminen ja julkaiseminen, tieteen ja taiteen yhdistäminen sekä Kalevala-aiheisen taiteen edistäminen. Kalevalaseura järjestää tapahtumia, myöntää tunnustuspalkintoja, antaa lausuntoja ja tekee yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kalevalaseura kutsuu jäsenikseen Kalevalan, kulttuuriperinnön ja suomalaisen kulttuurin asiantuntijoita. Kalevalaseura on tiettävästi ainoa oman maansa kansalliseepokselle omistautunut säätiö maailmassa.

title: Sampo (peli)

text: "Kalevala"-aiheinen taide oli suosittua 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa ja Kalevala-aiheet vaikuttivat koko visuaalisen kulttuurin kenttään. Sammon pelilaudan kuvitusta on pidetty hyvin taidokkaana aiheensa edustajana. Suomen pelimuseon mukaan pelin kansallisromanttinen taide on Samuel von Bellin käsialaa. Von Bell tunnetaan myös muiden "Kalevala"-aiheisista kuvituksistaan, kuten postikorteista ja opetustauluista.

title: Kalevala

text: Kalevalaa on käytetty poliittisiin, ideologisiin ja kulttuurisin tarkoitusperiin jo sen ilmestymisestä lähtien, ja teos on valjastettu eri aikoina ja eri suhdanteista riippuen palvelemaan erilaisia aatteita. Kalevalasta on käyty hegemonista kamppailua siitä, kenelle se ja kalevalainen kulttuuriperintö kuuluvat, ja kuka tai mikä ryhmä sen oikeimmin tulkitsee. 1900-luvun alussa Kalevala pyrittiin sisällyttämään kiinteäksi osaksi työväestön kulttuuritoimintaa. 1930-luvulla eri poliittiset rintamat vahvistivat ideologisia tulkintojaan eepoksesta. Toisen maailmansodan jälkeen alkaneessa poliittisessa kamppailussa suomalaisen kansallisen kulttuurin perinnöstä oli Kalevalan tulkinnoilla keskeinen asema. Kalevalalla on ollut myös osansa Suomen ja Neuvostoliiton yhteistyössä elokuvan muodossa. Aluepoliittisesti kalevalaisen maailman perintö on toisinaan nivelletty alueisiin, niiden identiteetin rakennukseen ja elinkeinoelämään.[33]

title: Seppo Huunonen

text: Huunonen on Kalevalaisen kulttuurin liiton puheenjohtaja. Hän on julkaissut teoksen "Uuden laulun Kalevala : mythologia Fennica epos" (Kalevalaisen kulttuurin liitto, Helsinki 2004).

title: Kalevala

text: Kalevala herätti heti kiinnostusta akateemisissa piireissä, sillä se antoi merkitystä suomenkieliselle kirjallisuudelle ja Suomen kansalle muinaisen kulttuurin. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran puheenjohtajan Johan Gabriel Linsénin mukaan Kalevala antoi suomalaiselle kirjallisuudelle ”miltei eurooppalaisen merkityksen”. Vaikka akateemiset piirit ottivat teoksen hyvin vastaan, myyntimenestys Kalevala ei ollut. Siitä otettiin 500 kappaleen painos, jota riitti myytäväksi 12 vuodeksi.[15]

title: Indonesian historia

text: 500-luvulla jaa. Malaijien saaristoon levisi intialaisen kulttuurin piirteitä, ja Sumatran ja Jaavan asukkaat joutuivat kosketuksiin hindulaisuuden ja buddhalaisuuden kanssa, kun Intian suunnalta tulleet kauppiaat kävivät nykyisen Indonesian alueella. Historiantutkijoiden keskuudessa on kuitenkin erimielisyyttä siitä, milloin intialainen kulttuuri tarkalleen levisi Indonesian alueelle. Kulttuurin leviäminen edisti kuitenkin valtiomuotoisten hallintorakenteiden syntymistä.

title: Indus-kulttuuri

text: Vuonna 2800 eaa. alkanut Kot Diji -vaihe puolestaan johti varhaisharappalaisesta kulttuurista varsinaiseen Indus-kulttuuriin. Kot Diji -vaiheen aikana kaupunkeihin alkoi kehittyä keskushallintoa ja elämisen taso alkoi nousta.. Monet esiharappalaiset keskukset paloivat ennen Indus-kulttuurin nousua. Harappa-kulttuuri alkoi noin vuonna 2600 eaa.

title: Butovon kulttuuri

text: Butovon kulttuuri () oli jääkauden jälkeinen mesoliittinen kulttuuri Venäjällä Ylä-Volgan alueella Volgan ja Okan jokien valuma-alueilla 9600–6000 eaa. Kulttuuri on muodostunut jääkauden jälkeisen ilmaston lämmetessä seudulle etelästä muuttaneesta Swidryn kulttuurista kehittyneistä ryhmistä. Butovon kulttuurin kehitysvaiheita ovat varhainen vaihe (9600–9100 eaa.), keskivaihe (9100–7300 eaa.) ja myöhäinen vaihe (7300–6000 eaa.) . On myös ehdotettu, että Butovon kulttuuri olisi alkanut jo nuoremman Dryaskauden aikana ennen 10300 BP eli kalibroituna 10100 eaa..

title: Pekka Nevalainen

text: Nevalainen aloitti pop-henkisten ja kantaaottavuudestaan tunnettujen maalausten parissa. 1970- ja 1980-luvun vaihteessa hän alkoi tuottaa installaatiotaidetta, eritoten maa-, tila-, ja videotaidetta. Nevalainen tunnetaan erilaisten kulttuurien myyttien tulkitsijana, esimerkkeinä Kalevalan ja muinaisen Egyptin aihepiirit. Myöhemmät teokset 1990-luvun alkupuolelle saakka painottuivat muun muassa perhettä ja suomalaista maaseutua kuvaaviin teemoihin. Tilataide- ja ympäristötaideteoksiin keskittymisen jälkeen Nevalainen on alkanut tuottaa enemmän pienimuotoisempia, marmorista ja pronssista valmistettuja veistoksia, sekä väriä ja pintaa käsitteleviä maalauksia.

title: Kalevalan mailta

text: Kalevalan mailta ("Från Kalevalas nejder") on suomalainen kansatieteellinen dokumenttielokuva vuodelta 1935. Se esittelee karjalaista luontoa ja kulttuuria. Elokuva liittyi Kalevalan 100-vuotisjuhliin. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959. Siitä on säilynyt vain alkuosa ja kahdentoista minuutin verran äänettömiä katkelmia.

title: Zoe

text: Paavo Haavikko on esseessään ”Sampo, Bysantin rahamylly” Mitä-Missä-Milloin 1975 -kirjassa esittänyt, että keisarinna Zoe olisi ollut Kalevalan Pohjan akan esikuva.

title: Kalevalan päivä

text: Kalevalan päivä on suomalaisen kulttuurin päivä, jota vietetään Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan kunniaksi 28. helmikuuta. Päivä on virallinen liputuspäivä.

title: Jussi Makkonen (sellisti)

text: Hämeenlinnan Sibelius-seura myönsi Jussi Makkoselle Sibelius-syntymäkotimitalin vuonna 2014 hänen ansioistaan Sibeliuksen musiikin esittäjänä. Kalevala Korun kulttuurisäätiö myönsi Makkoselle elokuussa 2015 ja Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiö huhtikuussa 2017 tunnustuspalkinnon merkittävästä työstään suomalaisen kulttuurin hyväksi.

title: Kalevalatalo

text: Kalevalan ja kalevalaisen kulttuurin ihailu johti 1900-luvun alkupuolella suoranaiseen Kalevalan palvontaan. Aivan sanan varsinaisessa merkityksessä oltiin luomassa kansallista Kalevala-uskontoa. Se huipentui valtaisan Kalevala-talon, "suomalaisen Pantheonin", rakennushankkeeseen sotienvälisenä aikana. Aloitteen teki jo vuonna 1911 kuvanveistäjä Alpo Sailo (1877-1955). Sen alttarina olisi ollut Akseli Gallen-Kallelalta tilattava Suur-Kalevala, monumentaalinen jättiläiskirja, jonka jokainen sivu olisi ollut suurenmoinen maalaus. Sailo kuvaili:

title: Timo Heikkilä

text: Timo Heikkilä on helsinkiläinen kirjailija ja vapaa tutkija. Hän on käsitellyt muinaissuomalaista ja kalevalaista kulttuuria omaperäisesti, ja on pohtinut suomalaisen mytologian kytkeytymistä Euroopan ja Aasian muiden kulttuureiden mytologioihin. Erityisesti Heikkilä on painottanut suomalaisen muinaiskulttuurin yhteyksiä balttien ja germaanien kulttuureihin. Perinteentutkimuksen professori Seppo Knuuttilan mukaan Heikkilä edustaa ns. fiktiivistä tutkimusta, joka yhdistää mytologiaa omaperäisiin näkemyksiin.[1]

title: Kalevala

text: Suomalaisessa vanhassa kansanrunoudessa on eri-ikäisiä kerrostumia. Vanhimpia ovat myyttirunot, jotka kertovat maailman ja kulttuurin synnystä. Kertovien runojen päähenkilönä on usein mahtava laulaja ja tietäjä, joka tekee tiedonhakumatkoja vainajien maailmaan. Kalevalan laulujen sankarien seikkailut tapahtuvat merentakaisessa Pohjolassa. Runoihin kuului myös lyyrisiä lauluja, jotka tulkitsivat ihmisen omia henkilökohtaisia tunnelmia, rituaalirunoutta häihin ja karhunpeijaisiin, sekä loitsuja.[2]

title: Hamppu

text: Etelä-Savossa hamppu yleistyi siitepölytutkimuksen mukaan 1400–1500-luvulla. Naantalin luostarissa hamppua kasvatettiin ainakin 1550-luvulla ja todennäköisesti jo aiemmin.[5] Sen viljely oli laajimmillaan 1700-luvulla ja 1800-luvun alkupuolella. Hampun viljelykulttuuria ja sen pitkää historiaa arvioitaessa jälkimmäinen huomio on erityisen painava. Se kertoo, milloin hampusta tuli "koko kansan kasvi" ja milloin sen taloudellinen merkitys oli suurimmillaan. Elias Lönnrotin 1800-luvun alkupuoliskolla keräämän Kalevalan kahdeksannessaviidettä runossa mainittu liina on Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1910 julkaiseman Kalevalan selityksiä mukaan hamppu.[6][7] Länsi-Suomessa liinalla on tarkoitettu pellavaa. Kahdeksannenviidettä runon eli Tulen synty -loitsun koiriminen viittaa kuitenkin nimenomaan hamppuun.[1]

title: Sankarit (romaani)

text: Sankarit on Johanna Sinisalon toinen romaani, joka on julkaistu 2003. Se on Kalevala-pastissi, jossa jokainen henkilö edustaa jotakuta Kalevalan henkilöistä, ja osa lukunautintoa onkin arvuuttelu, kenestä on milloinkin kyse. Tapahtumat alkavat päähenkilön lapsuudesta vuodelta 1965 ja jatkuvat siitä nykyaikaan Sinisalon esikoisromaanista tuttuun episodimaiseen tyyliin.

title: Kalevala Koru

text: Kalevala Koru jakaa yhteistyössä Kalevalaisten Naisten Liiton kanssa vuosittain apurahoja suomalaisen kulttuurin edistämiseen oman kulttuurisäätiönsä kautta. Apuraha voidaan myöntää yksityisten henkilöiden ja yhteisöjen kansanperinteeseen liittyvään tutkimus- ja julkaisutoimintaan, esittävään taiteeseen ja kädentaitoihin.

title: Aika

text: Lapsen ajantaju kehittyy vaiheittain. Puolitoistavuotiaana useimmat lapset näyttävät elävän vain nykyisyydessä, ja aluksi lapsi oppiikin lähinnä vain nykyhetkeen liittyviä sanoja. Vähitellen tulevaisuuteen liittyvät lauseet lisääntyvät, mutta menneisyyteen liittyvät lisääntyvät hitaammin. Sittenkin kun pieni lapsi on jo alkanut tajuta ajallisia tapahtumaketjuja, aika jää riippuvaiseksi hänen omista toimistaan. Oppiessaan kieltä lapsi oppii myös aikaan liittyviä abstrakteja käsitteitä, mikä mahdollistaa ajallisten suhteiden tajun kehittymisen. Muistin kehittyminen mahdollistaa sen, että lapsi alkaa oivaltaa, että asiat eivät ole suhteessa vain toisiinsa vaan myös lapseen itseensä. Noin kahdeksan vuoden iässä lapselle muodostuu käsitys yhdestä yhteisestä ajasta, jossa kaikki asiat tapahtuvat. Lapsen älykkyyden kehitysnopeudesta riippuu, milloin hän alkaa pitää aikaa abstraktina, todellisista kelloista riippumattomana käsitteenä; kymmenvuotiaista lapsista näin tekee joka neljäs. Lapsen ollessa 13–14 vuoden ikäinen hän jo useimmiten tajuaa, että kellon ilmaisema aika on pelkästään sopimuksenvarainen. Joidenkin ei-länsimaisten kulttuurien lasten ajantajun kehittymisen on havaittu olevan erilainen kuin länsimaisten; joissain sellaisissa kulttuureissa, joissa ajalla ei ole yhtä suurta merkitystä kuin länsimaissa, kuten Afrikassa tai Australiassa, lapset eivät opi arvioimaan ajan pituutta tai lukemaan kelloa yhtä hyvin kuin länsimaiden lapset.[33]

title: Kalevala kuvataiteissa

text: Kansallisen identiteetin muodostaminen, lujittaminen ja puolustaminen historian eri vaiheissa vaikutti siihen, mitä taiteilijat milloinkin Kalevalasta aiheikseen valitsivat.

title: Kalevala Koru

text: Kalevalan satavuotisjuhlat vuonna 1935 innostivat kirjailija Elsa Heporaudan pohtimaan miten suomalaisen kulttuurin arvo parhaiten tunnistettaisiin. Hän alkoi suunnitella kalevalaisille naisille omistetun patsaan pystyttämistä.

title: Kalevalaisten naisten liitto

text: Ajatus naisista vaalimassa kalevalaista kulttuuria syntyi kirjailija Elsa Heporaudan ajatuksesta Kalevalan 100-vuotisjuhlissa vuonna 1935. Hän ihmetteli, miksi yleisö pukeutui iltapukuihin ja frakkeihin Suomen kansalliseepoksen juhlapäivänä. Juhlassa ainoana kansallispukuun pukeutunut Heporauta pohti mitä voitaisiin tehdä suomalaisen kansankulttuurin ja kansanperinteen hyväksi.

title: Kalevala Koru

text: Kalevala Korun omistaa Kalevalaisten Naisten Liitto. Aikaisemmin Kalevala Koru valmisti rautakautisten muinaiskorujen jäljitelmiä, mutta nyttemmin sen mallit edustavat nykyaikaista korumuotoilua, joka tosin hakee innoitusta Suomen historiasta ja kulttuurista.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Ubaid-kulttuuri

text: Ei osata sanoa tarkkaan mistä ja milloin Etelä-Mesopotamian varhaiset asukkavat ovat saapuneet. Monesti Mesopotamian ensiasuttajien lähtömaaksi veikataan Irania ja Turkkia, toiset arvailevat Pohjois-Iranin Samarra-kulttuurin aluetta, kolmannet Arabian aavikoiden laitamia ja neljännet Persianlahden rantoja.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Kalevala

text: Kalevalasta tuli 1800-luvulla Suomen autonomiselle suuriruhtinaskunnalle kansakunnan menneisyyden, kansallisuuden, kielen ja kulttuurin tunnuskuva. Sen varaan alettiin rakentaa suomalaista identiteettiä, joka oli tuolloin vielä heiveröisellä pohjalla. Teos nosti Suomen pienen ja tuntemattoman kansan muiden eurooppalaisten tietoisuuteen.[31] Nationalistisen merkityksensä Kalevala säilytti pitkälle 1900-luvulle saakka.[32]

title: Vuokkiniemi

text: Seuran toiminta kulttuurin vaalimisessa pohjautuu Vuokkiniemen erityisasemaan Kalevalan synnyn kannalta. Elias Lönnrot kokosi valtaosan Kalevalan runoaineksesta Vienasta ja erityisesti Vuokkiniemen pitäjän alueelta. Kalevalaisen kulttuurin ensimmäiset inkarnaatiot eli suuret runonlaulajat Arhippa Perttunen, Miihkali Perttunen ja Vaassila Kieleväinen elivät Vuokkiniemen pitäjässä yhdessä muiden runontaitajien kanssa. Lönnrot piti tästä syystä Vuokkiniemeä koko Karjalan tärkeimpänä pitäjänä.