query: Mikä on Alankomaiden korkein kohta?

title: Alankomaiden maantiede

text: Suunnilleen puolet maan pinta-alasta on alle metrin korkeudella merenpinnasta, ja suuri osa siitä on merenpinnan alapuolella. Mittavat pengerrakennelmat ja dyynimuodostumat suojaavat näitä alueita tulvilta. Monia vedenpumppausasemia tarvitaan pitämään alueet kuivina. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon.[1] Suuri osa Alankomaista, esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa sijaitsee maailman suurin tekosaari), on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla. Näin kuivattamalla on syntynyt polderi.

title: Kásos

text: Kásos on vuoristoinen ja jyrkkärantainen. Pinta-alaa saarella on 66 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 59 kilometriä.[10] Saaren korkein kohta on 601 metriä merenpinnan yläpuolella oleva Príonas eli Aktí.[5] Toisen lähteen mukaan korkein kohta on 597 metriä merenpinnan yläpuolella.[11] Keskimäärin saari on 205 metriä korkea.[12] Kásos on Dodekanesian eteläisin saari, ja se sijaitsee Kreetan ja Kárpathoksen saarten välissä.[2] Kásoksen läheisyydessä sijaitsee 14 pienempää saarta, kuten saarista suurin Armáthia sekä pienemmät Makronísi, Kariofíla, Porióni, Lýtra, Mikró Pontikonísi ja Megálo Pontikonísi.[11]

title: Klopero

text: Klopero tai Kloperovuori on 193 metriä korkea mäki Koskuella, Kurikan eteläosassa lähellä Parkanon rajaa. Klopero on entisen Jalasjärven kunnan korkein kohta, ja se sijaitsee Ison Madesjärven koillisrannalla. Kloperon korkein kohta on noin 50 metriä Ison Madesjärven ja läheisen Vähän Madesjärven vedenpintaa ylempänä.

title: Halti

text: Suomen korkein kohta (1323,6m)[4] sijaitsee Haltin Haldičohkka-nimisen sivuhuipun rinteellä, Suomen ja Norjan rajapyykillä 303B (). Lähellä Suomen rajaa on Norjan puolella 1328,0metriä korkea kohta[4], jonka korkeutta on väärinkäsityksen vuoksi pidetty useissa teoksissa ja kartoissa Suomen korkeimman kohdan korkeutena vuodesta 1963 lähtien[5]. Tuota vanhemmissa teoksissa Suomen korkeimman paikan korkeus on ollut oikein, muun muassa Lapin opas vuodelta 1939 kertoo Suomen korkeimman huipun, Haltian, olevan 1324 metriä korkea.[6] Haldičohkkan korkein kohta on vähän kauempana Norjan puolella ja sen korkeus on 1331,0metriä[7]. Usein kerrotaan, että Halti on Suomen korkein tunturin huippu, vaikka näin ei tarkasti ottaen ole – Suomen korkein kohta ei näet ole tunturin huipulla. Suomen korkein tunturin huippu on Haltilta vajaa neljä kilometriä kaakkoon päin sijaitseva Ritničohkka (1317,1m).

title: Amsterdam

text: Amsterdam on Alankomaiden pääkaupunki. Amsterdam on väkiluvultaan Alankomaiden suurin kaupunki, huhtikuun alussa 2006 siellä asui 743 905 asukasta eli noin joka 20. hollantilainen asuu Amsterdamissa. Yhteensä Amsterdamissa ja sitä ympäröivällä kaupunkialueella asuu noin 1 450 000 ihmistä eli vajaa kymmenesosa Alankomaiden asukkaista. Amsterdam sijaitsee Amstelin suistossa IJsselmeerin rannalla Alankomaiden Pohjois-Hollannin provinssissa. Vaikka Amsterdam on Alankomaiden perustuslain mukaan maan pääkaupunki, sijaitsevat niin kuningashuone, hallitus, parlamentti kuin korkein oikeuskin Haagissa.

title: Alankomaiden jalkapallo

text: Alankomaiden korkein sarjataso on Eredivisie, jossa pelaa 18 joukkuetta. Toiseksi korkein sarjataso on Eerste Divisie, joka tunnetaan myös sponsorinimellä Jupiler League. Eerste Divisiessä pelaa 20 joukkuetta. Kolmanneksi korkein sarjataso on Hoofdklasse, joka on korkein amatööritaso. Hoofdklassessa on kuusi lohkoa, joissa jokaisessa on 14 joukkuetta. Kaudesta 2010–2011 lähtien sarjajärjestelmä uusiutuu siten, että kolmanneksi korkeimmaksi tasoksi tulee Topklasse, joka koostuu kahdesta 16 joukkueen lohkosta. Eerste Divisie supistuu samalla 18 joukkueeseen ja Hoofdklassesta tulee neljänneksi korkein sarjataso.

title: Appalakit

text: Appalakkien korkein kohta on 2040metrin korkeuteen kohoava Mount Mitchell Pohjois-Carolinassa. Se on samalla Yhdysvaltojen korkein kohta Mississippijoen itäpuolella ja Pohjois-Amerikan itäosan toiseksi korkein kohta. Muita korkeita huippuja

title: Baruch Spinoza

text: Alankomaiden korkein ja arvostetuin tieteellinen palkinto on nimeltään "Spinozapremie" (Spinoza-palkinto). Spinozan kuva oli tuhannen guldenin setelissä, joka oli käytössä Alankomaissa euron käyttöönottoon vuoteen 2002 saakka.

title: Sint Maarten (Alankomaat)

text: Saari on tuliperäistä, kumpuilevaa maastoa. Sen korkein kohta on Mount Flagstaff 386 metrissä. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 500 millimetriä vuodessa. Vain kymmenen prosenttia maa-alasta soveltuu viljelyyn.

title: Veluwezoomin kansallispuisto

text: Veluwezoomin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Alankomaiden keskiosassa, Gelderlandin maakunnassa. Se on Alankomaiden vanhin kansallispuisto. Puistoon kuuluu 90 metriä korkea Posbankin harju, josta on hyvät näköalat.

title: Wales

text: Walesin maasto on melko vaihtelevaa. Eteläosissa on tasaisia rannikkotasankoja, ja maan keski- ja pohjoisosissa on kukkula- ja vuoristoketjuja. Walesin selkärangan muodostaa pohjois–etelä-suuntainen ylätasanko. Siitä työntyy etelään Brecon Beacons, jonka korkein kohta Pen y Fan on 886 metriä korkea, ja luoteeseen Snowdonia, jonka korkein huippu Snowdon (1 085 metriä) on myös koko Walesin korkein kohta.

title: Alankomaat

text: Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon.[8]

title: Portugali

text: Pohjoisessa maa on vuoristoista, sisämaassa on tasankoja. Etelässä maa on kumpuilevaa tasankoa ja alueella sijaitsee laajoja maatiloja.[2] Serra da Estrelan vuoristossa sijaitseva Torre kohoaa 1993 metrin korkeuteen ja on Manner-Portugalin korkein kohta. Portugalin korkein kohta Ponta do Pico sijaitsee kuitenkin Azoreilla ja kohoaa 2351 metrin korkeuteen.[4] Madeiran korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1862 metrin korkeuteen.[5] Portugalissa Lissabonin piirissä sijaitseva Cabo da Roca on Manner-Euroopan läntisin kohta.[6]

title: Luxemburg

text: Luxemburgin korkein kohta on 558 metriä korkea Burgplatz Huldangessa ja matalin kohta on 130 metriä merenpinnasta Wasserbilligissä Moselin laaksossa. Pääkaupunki Luxemburg sijaitsee 304 metrin korkeudessa. Kaupungille ovat tyypillisiä erittäin suuret korkeuserot 230 metristä 408 metriin.

title: Himmeltindan

text: Himmeltindan on Skandeihin kuuluva vuori Vestvågøyn kunnassa, Norjan Lofooteilla. Sen korkein kohta on 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä ja on siten Vestvågøyan saaren korkein kohta.

title: Pátmos

text: Suurimmat vuoret ovat saaren eteläosassa. Saaren korkein kohta on Profítis Ilías, jonka korkeus on 269 metriä merenpinnasta, ja toinen korkea kohta Chóran vuori, 170 metriä merenpinnasta. Tärkein satama on Skálanlahti. Pátmos sijaitsee Pireuksen ja Ródoksen välisen laivaväylän varrella. Sinne pääsee matkustajalautoilla sekä lähisaarilta myös pienemmillä aluksilla.

title: Taka-Keljo

text: Taka-Keljon mäistä korkein on 249 metrin korkuinen Pirttimäki. Sen huippu oli Jyväskylän maalaiskunnan korkein kohta ennen vuotta 1965, jolloin Taka-Keljo liitettiin maalaiskunnasta kaupunkiin. Jyväskylän kaupungin korkein kohta se oli vuodesta 1965 vuodenvaihteeseen 2008–2009. Tällöin Jyväskylän korkeimmaksi kohdaksi tuli siihen liitetyllä Korpilahdella sijaitsevan Uutelanmäen huippu.

title: Utrecht

text: Utrechtissä sijaitsee Alankomaiden suurin yliopisto, vuonna 1636 perustettu Utrechtin yliopisto. Siellä on myös Alankomaiden rautateiden pääkonttori. Utrecht on myös yksi Alankomaiden vanhimmista kaupungeista. Historiallisessa keskustassa sijaitsee Alankomaiden korkein kirkontorni (112,3 m).

title: Dossenheim

text: Valtaosa kunnan väestöstä elää Dossenheimin keskustassa, lisäksi kuntaan kuuluu Schwabenheimin kylä, jossa asuu noin 240 ihmistä. Dossenheimin matalin kohta on Neckarjoki kunnan alueen länsiosassa 96,4 metrin korkeudessa, korkein kohta on 550 metriä korkea Weißer Stein -vuori.

title: Luikkionvuori

text: Luikkionvuoren pohjois- ja itärinne ovat jyrkkäreunaisia. Pohjoisreunassa on ylikalteva, pystysuora jyrkänne. Etelä- ja länsirinteet ovat loivempia. Korkein kohta kalliolla sijaitsee 54,3 metriä merenpinnan yläpuolella. Luikkionvuori on vanhan Naantalin (ennen vuoden 2009 kuntaliitoksia) toiseksi korkein kohta, kun taas korkein on 57,8-metrinen Venkavuori.

title: Eredivisie (jääkiekko)

text: Eredivisie on jääkiekon pääsarjataso Alankomaissa. Liigan järjestämisesti huolehtii Nederlandse IJshockey Bond ("Alankomaiden jääkiekkoliitto"). Kaudesta 2015–2016 lähtien sarjataso on käytännössä ollut Alankomaiden toiseksi korkein sarjataso, sillä maan parhaat joukkueet pelaavat yhdessä belgialaisten kanssa BeNe Leagueta. Kansallisesta mestaruudesta kamppalevatkin lähinnä BeNe Leaguessa pelaavien joukkueiden kakkosjoukkueet. Eredivisien erikoisuus on että siihen osallistuu myös Alankomaiden naisten jääkiekkomaajoukkue.

title: Sussex

text: Wealdissa, lähellä Surreyn rajaa, sijaitsee Sussexin korkein kohta, Blackdown (305 m). Toinen korkea kohta on Forest Ridges (242 m).

title: Disentis/Mustér

text: Disentis sijaitsee läntisessä Graubündenissä, Reinin yhden alkuhaaran, Vorderrheinin varrella, Surselvan laaksossa. Kunnan matalin kohta on vajaan 1 000 metrin korkeudella ja korkein kohta 3 164 metriä korkea Tödivuori.

title: Ranska

text: Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4810 metriä), sijaitsee Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla.[7] Mont Blanc on näkökulmasta riippuen Euroopan korkein kohta[8] tai ainakin kuuluu viiden korkeimman joukkoon[9]. Matalin kohta Ranskassa on kaksi metriä meren pinnan alapuolella oleva kohta Rhônejoen suistossa.[7]

title: Aukštojas

text: Aukštojas on Liettuan korkein kohta. Valko-Venäjän rajan tuntumassa sijaitseva mäki on 294 metriä korkea. Aiemmin oletettiin että Juozapine Kalnas on Liettua korkein kohta. Vilnan Gediminasin teknillisen yliopiston vuonna 2004 tekemissä tarkemmissa tutkimuksissa selvisi että se on vain 292,7 metriä korkea. Noin puolen kilometrin päästä löytyi kukkula jonka korkeus on 293,84 metriä. Loppujen lopuksi Juozapine Kalnas ei ollut edes toiseksi korkein kukkula, vaan noin 10 kilometrin päässä sijaitseva Kruopine on 293,65 metriä korkea.

title: Heyggjurin Mikli

text: Heyggjurin Mikli on Skuvoyn saaren toiseksi korkein kohta Färsaarten keskiosissa. Se sijaitsee saaren eteläosassa ja on korkeudeltaan 391 metriä. Näin se on vain metrin matalampi kuin saaren korkein kohta Knúkur, 392 metriä.

title: Amund Ringnesin saari

text: Saaren pinta-ala on 5 255 km², ja se on Kanadan 25. ja maailman 111. suurin saari. Saaren korkein kohta on Anderseninlahden luoteispuolella oleva nimeämätön selänne, jonka korkein kohta on 265 metriä merenpinnasta.

title: Bergenin rata

text: Asemista korkeimmalla sijaitsee Finse. Se on 1 222 metriä merenpinnan yläpuolella ja Pohjoismaiden korkeimmalla sijaitseva rautatieasema. Radan korkein kohta on käytöstä poistuneella vanhalla osuudella, nykyään korkein kohta on Finsen lähelle rakennetussa uudessa tunnelissa 1 237 metriä merenpinnasta. Radan rakenteisiin kuuluu 182 tunnelia, joiden yhteispituus on 73 kilometriä.

title: Vaalserberg

text: Vaalserberg on kukkula Alankomaiden, Saksan ja Belgian rajalla. Lähistön kaupunkeja ovat Vaals Alankomaissa ja Aachen Saksassa kolmisen kilometriä kukkulasta itään. Kukkulalla on myös Alankomaiden eurooppalaisen alueen korkein kohta (eri lähteissä 321–322 metriä).

title: São Tomén, Príncipen ja Annobónin kosteat alankometsät

text: Ekoalueen saaret ovat vuoristoisia, ja São Tomén korkein kohta Pico de São Tomé on 2 024 metrin korkeudessa merenpinnasta. Príncipen korkein kohta on 948 metrissä ja Annobónin 695 metrissä merenpinnasta. Toisen lähteen mukaan Annobónin korkein kohta on 613-metrinen. Saarten maaperä on suhteellisen hedelmällistä ja sitä onkin hyödynnetty plantaasiviljelyyn.


query: Mikä on tilannekomedia?

title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedia eli sitcom () on televisiossa suosittu koominen ohjelmatyyppi. Tilannekomedian määrittelee lajityyppinä sen tavoite hauskuuttaa ja naurattaa katsojia. Tilannekomedia on tavallisesti puolen tunnin jaksoista koostuva televisiosarja, jossa samat hahmot esiintyvät viikosta toiseen samoin lähtökohdin ja samassa ympäristössä. Jokaisella jaksolla on loppu, jossa tapahtumat saavat onnellisen päätöksen ja tilanne normalisoituu seuraavaa jaksoa varten. Tilannekomediaa esitetään yleensä studioyleisön edessä, ja lähetykseen otetaan yleensä mukaan studioyleisön nauru niin, että televisionkatsojat kokevat seuraavansa näytelmää tai esitystä.[1]

title: IT-porukka

text: IT-porukka () on brittiläinen tilannekomedia. Sarjaa käsikirjoittaa Graham Linehan ja sen pääosissa ovat Chris O’Dowd, Richard Ayoade ja Katherine Parkinson.

title: Tilannekomedia

text: Tilannekomediassa käytetään musiikkia eri tavoin kuin esimerkiksi saippuaoopperassa ja draamassa. Tilannekomediassa käytetään musiikkia usein ilmaisemaan kohtauksen vaihtumista toiseen, mutta harvemmin kuvaamaan tunteita.[14]

title: Growing Up Fisher

text: Growing Up Fisher on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jota esitettiin NBC:n kanavalla vuonna 2014. Sarjan on luonut DJ Nash.

title: Tilannekomedia

text: Yhdysvaltalainen näyttelijäkouluttaja Scott Sedita on määritellyt kahdeksan tilannekomedian perusihmistyyppiä:[5][6]

title: Kaukana kaikesta

text: Kaukana kaikesta () on kanadalainen tilannekomedia, jota on tuotettu vuodesta 2004. Sarja kertoo kuvitteellisen Saskatchewanissa sijaitsevan pikkukaupungin, Dog Riverin, arjesta. Sarjan on luonut Brent Butt. Sarja on palkittu useilla kanadalaisilla "Canadian Comedy Awards" ja "Gemini" -palkinnoilla.

title: Terapian tarpeessa (televisiosarja)

text: Terapian tarpeessa () on yhdysvaltalainen tilannekomedia, joka perustuu vuonna 2003 julkaistuun elokuvaan "Anger Management". Yhdysvalloissa sarjan esittäminen aloitettiin 28. kesäkuuta 2012 FX:n kanavalla. Suomessa sarjaa esittää TV5.

title: Tilannekomedia

text: Ensimmäisiä piirrettyjä tilannekomedioita olivat yhdysvaltalaiset Kiviset ja Soraset (1960–1966) ja Jetsonit (1962–1963). Nykyajan suosituimpia piirrettyjä tilannekomedioita ovat muun muassa Simpsonit (1989 alkaen) ja Family Guy (1999 alkaen)[15]

title: Miesten juttuja

text: Miesten juttuja on yhdysvaltalainen komediasarja, jonka on luonut Breckin Meyer. Sarja on lajiltaan tilannekomedia. Yhdysvalloissa "Miesten juttuja" alkoi TBS-kanavalla 24. toukokuuta 2012. Sarjan pääosaa esittää Danny Masterson (muun muassa tuttu "70’s Show" -televisiosarjasta).

title: Lucy ja minä

text: Lucy ja minä () oli yhdysvaltalainen noin 30-minuuttinen tilannekomedia, jota esitettiin vuosina 1951–1957. Sen pääosissa olivat komedienne Lucille Ball ja hänen aviomiehensä näyttelijä Desi Arnaz. Sarjassa oli yhteensä kuusi tuotantokautta ja 180 jaksoa. "Lucy ja minä" oli aikakautensa suosituin yhdysvaltalainen komedia.

title: Dibleyn kirkkoherra

text: Ajatus "Dibleyn kirkkoherran" yhdysvaltalaisesta versiosta ilmaantui, kun kaksi yhdysvaltalaisen tilannekomedia "Frasierin" näyttelijää, Jane Leeves ja Peri Gilpin perustivat Bristol Cities–tuotantoyhtiön ensimmäisenä projektinaan tehdä yhdysvaltalainen versio "Dibleyn kirkkoherrasta". 6. helmikuuta 2007 Fox ilmoitti suunnitelmista tehdä "Dibleyn kirkkoherrasta" yhdysvaltalainen tilannekomedia nimeltä "The Minister Of Divine". Sarjan päätähtenä nähtäisiin Kirstie Alley entisenä "kauhukakarana", joka palaa kotikaupunkiinsa sen ensimmäisenä naispuolisena pappina. Fox ei ottanut ohjelmaa ohjelmistoonsa kaudelle 2007–2008.

title: Tilannekomedia

text: Tilannekomediassa on yleensä neljä päähahmoa: sankari, antisankari, ihastus ja kaveri.[4]

title: Half & Half

text: Half & Half on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jota esitettiin yhdysvaltalaisella UPN-televisiokanavalla 23. syyskuuta 2002 – 15. toukokuuta 2006.

title: Tilannekomedia

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gitlin, Martin| title = The Greatest Sitcoms of All Time| location = Lanham| publisher = The Scarecrow Press| year = 2014| isbn = 978-0-8108-8724-4}}

title: Kelsey Grammer

text: Allen Kelsey Grammer (s. 21. helmikuuta 1955 Saint Thomas, Yhdysvaltain Neitsytsaaret) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi Suomessa tilannekomedia Frasierin Frasier Cranena ja Simpsoneiden Sideshow Bobin ääninäyttelijänä. Hän on myös työskennellyt kirjoittajana, ohjaajana ja tuottajana.

title: Tilannekomedia

text: Jotkin tilannekomediat ovat päässeet muita laajemman akateemisen tutkimuksen kohteeksi käsittelemiensä aiheiden vuoksi. Näistä ovat esimerkkejä M.A.S.H., joka käsitteli lääketiedettä, The Cosby Show (1984–1992) afroamerikkalaisia, Roseanne (1988–1997) naisia ja Seinfeld (1989–1998) juutalaista komediaa.[24]

title: Spin City

text: Spin City oli yhdysvaltalainen ABC:n tilannekomedia, jota tehtiin vuosina 1996–2002. Se kertoi fiktiivisestä New Yorkin paikallishallinnosta, jossa Michael J. Fox esitti varapormestaria. Sarja lopetettiin vuonna 2002 viimeisen kauden katsojalukujen vuoksi. Jaksoja kuvattiin yhteensä 145.

title: Bernie Mac Show

text: The Bernie Mac Show on yhdysvaltalainen tilannekomedia. Sarjaa näytettiin FOX-kanavalla 14. marraskuuta 2001 lähtien aina 14. huhtikuuta 2006 asti ja sitä kuvattiin yhteensä 104 jakson ajan. Suomessa sarjaa esitti Sub.

title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedia on erityisesti television lajityyppi, mikä vaikuttaa sen muotoon.[8] Tilannekomediaohjelman kameroiden sijoittelu perustuu komediateatterin jäljittelylle, mikä samalla erottaa sen useimmista muista television lajityypeistä. Moni tilannekomedia myös kuvataan teatteriesitystä mukaillen oikean yleisön edessä studiossa. Siksi kamerat on sijoitettu vain yhdelle puolelle tapahtumia ja näyttelijät esiintyvät kuin teatteriesityksessä niin, että koko yleisö kuulee kaikki vuorosanat ja näkee kaikki eleet.[9]

title: Kullannuppu

text: Kullannuppu (engl. "Blossom") on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jota esitettiin NBC-kanavalla vuosina 1990–1995. Sarja kertoo isänsä ja kahden veljensä kanssa asuvasta teinitytöstä Blossom Russo, jota esittää Mayim Bialik. Suomessa sarjaa nähtiin MTV3-kanavalla.

title: Tilannekomedia

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Tilannekomedia

text: Koska tilannekomedian yleisin tapahtumaympäristö on perhe, tilannekomedioiden näyttelijöillä ei ole samankaltaista tähtiasemaa kuin elokuvatähdillä, sillä he esiintyvät sarjoissaan arkisina hahmoina, joihin yleisö samastuu.[22]

title: Joey

text: Joey on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jossa seurataan "Frendien" hahmon Joey Tribbianin (Matt LeBlanc) elämää hänen muutettuaan Los Angelesiin. Sarjan pilottijakso nähtiin Suomessa 24. huhtikuuta 2005.

title: Hei, olen Susan

text: Hei, olen Susan () on yhdysvaltalainen Warner Brosin tuottama ja Clyde Phillipsin luoma tilannekomedia, joka huomioitiin kaksi kertaa Emmy- ja Golden Globe -ehdokkuudella. Sarjaa esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa NBC:llä vuosien 1996–2000 aikana yhteensä 93 jakson verran.

title: Tilannekomedia

text: Tilannekomedian juoni on yleensä tiivis ja saa päätöksensä jakson aikana. Juonen tapahtumaympäristö on yleensä koti tai työpaikka. Pääjuoni kattaa koko jakson, ja sen rinnalla kulkee sivuhahmojen määrästä riippuen yksi tai useampi sivujuoni. Joissakin sarjoissa, kuten Seinfeldissa, on myös erillinen alkukohtaus, joka ei aina liity itse juoneen.[4]

title: Saman katon alla

text: Saman katon alla ("Yes, Dear") on yhdysvaltalainen tilannekomedia, jota esitettiin vuodesta 2000 vuoteen 2006. Sarjan pääosissa olivat Anthony Clark, Jean Louisa Kelly, Mike O'Malley ja Liza Snyder. Nämä näyttelijät ovat viime aikoina näytelleet omissa epäonnistuneissa tilannekomedioissaan.

title: Tilannekomedia

text: Joskus tilannekomedian erikoisjakso lähetetään televisiossa kokonaan suorana, mikä voi tuoda komiikkaan yllätyksellisyyttä.[20]

title: Veljemme on nero

text: Veljemme on nero "(Malcolm in the Middle)" oli vuosina 2000–2006 FOXilla esitetty yhdysvaltalaisen Linwood Boomerin luoma tilannekomedia.

title: Chris Elliott

text: Elliott tuli 1980-luvun alussa televisiosta tutuksi "Late Night with David Letterman" -talk show’sta. Hän perusti vuonna 1990 oman tilannekomediansa, "Get a Lifen", jota näytettiin vuoteen 1992.

title: Simpsonit

text: Simpsonit on Yhdysvalloissa kaikkien aikojen pisimpään yhtäjaksoisesti jatkunut piirrossarja ja tilannekomedia.[1]


query: Kuka murhasi Erik Ståhlin?

title: Erik Ståhl

text: Ståhlin seurassa olut mies oli todellisuudessa Karijoelta kotoisin ollut Arvi Nikolai Joki (s. 6. lokakuuta 1908). Joki oli ostanut helmikuussa 1935 kotitalonsa vanhemmiltaan yhdessä lankonsa Valter Hietasen kanssa niin että vanhemmille oli jäänyt syytinkioikeus taloon. Hän myi kuitenkin jo helmikuussa 1936 osuutensa talosta langolleen 50 000 markan kauppahinnasta. Joki myi sitten käytettyjä autoja ja hankki keväällä 1936 Harju-nimiseltä mieheltä Ortgies-merkkisen pistoolin ja panoksia vaihtokaupassa polkupyörää vastaan. Kesäkuussa 1936 Joki muutti Helsinkiin yhdessä raskaana olleen morsiamensa Anna-Liisa Hiulan ja tämän 1-vuotiaan pojan kanssa. Joki ei hankkinut Helsingissä työpaikkaa vaan käytti aikansa lähinnä juopotteluun. Helsinkiin tullessaan hänellä oli ollut rahaa mukanaan 50 000 markkaa mutta lokakuuhun mennessä rahat olivat kuluneet loppuun. Joki oli Karijoella asuessaan lainannut noin tuhannen markan verran rahaa viidelle karijokelaiselle miehelle ja hän päätti lähteä perimään näitä saataviaan rahaa saadakseen. Hän lainasi asuintalonsa talonmieheltä Sulho Luomalta 150 markkaa matkarahoiksi ja otti myös pistoolinsa mukaan. Hän aikoi mennä Karijoelle junalla mutta sai sitten eräältä tuttavaltaan kyydin Riihimäelle ja jäi siellä tienvarteen linja-autoa odottamaan josta Ståhl hänet otti kyytiinsä.

title: Erik Johan Leivo

text: Leivo ja 15 pataljoonaan kuulunutta miestä asetettiin syytteeseen syyskuussa 1918. Mukana olivat hänen poikansa Yrjö Artturi Leivo (1900–1936) ja veljensä Alfred Lindroos. Ulkotyömies Arvo Nikolai Lahti, levyseppä Johan Salomon Keino ja Enock Erik Räisänen todettiin syylliseksi kolmeen, Uno Pääkkönen kahteen, ja asemamies Hugo Emil Envall sekä viilari Robert Korhonen yhteen murhaan. Muut saivat kuolemantuomion Envall ja Korhosen selvitessä elinkautisella kuritushuonerangaistuksella. Lisäksi Leivo, Lindroos, eteisvahtimestari Karl Ernst Vikström, koneenkäyttäjä Karl Emil Nurmi ja Toivo Mervinen tuomittiin kuolemaan avunannosta murhaan sekä valtiopetoksesta. Muille syytetyille jaettiin pitkiä kuritushuonerangaistuksia.

title: Sture-murhat

text: Sture-murhat eli Sturein murhat tarkoittavat Tukholmassa 24. toukokuuta 1567 toimeenpantuja murhia. Eerik XIV epäili eräiden aatelisten hautovan maanpetoksellisia ajatuksia, ja valtiopäivät langetti heille tuomiot. Eerik kuristi tuomiotta jääneen Nils Svantenpoika Sturen ja surmautti useita muita, Svante Sturen, Abraham Stenbockin, Erik Svantenpoika Sturen ja Ivar Ivarsinpoika Liljeörnin sekä vahingossa vielä oman opettajansa Dionysos Beurreuksen. Tässä yhteydessä paljastui Eerikin mielisairaus. Mahdollisesti Eerik oli suunnitellut myös Klaus Flemingin murhaamista samassa yhteydessä, mutta Fleming oli jäänyt pois valtiopäiviltä, joiden aikana murhat tapahtuivat.

title: Erik Ståhl

text: Vaasan rautatieasemalle oli kokoontunut tuhatpäinen ihmisjoukko kun Joki tuotiin Helsingistä tutkintavankeuteen Vaasaan ja oli liikkeellä huhuja että Joki yritettäisiin lynkata asemalla. Poliisit joutuivat ampumaan varoituslaukauksia ilmaan ennen kuin Joki saatiin siirrettyä junan vankivaunusta vankienkuljetusautoon ja edelleen Vaasan lääninvankilaan. Lynkkaushuhujen vuoksi kihlakunnanoikeuden istunto pidettiin oikeusministeri Urho Kekkosen myöntämällä poikkeusluvalla Vaasan lääninvankilan tiloissa 18. joulukuuta 1936 Alavuden asemesta jotta Joen turvallisuus voitiin taata. Oikeuden istunnossa luettujen kuulustelupöytäkirjojen mukaan Joki ei ollut oman kertomansa mukaan suunnitellut murhaa etukäteen vaan hän riitaantui Ståhlin kanssa kun tämä ei ollut suostunut poikkeamaan Lapualle jossa Joen oli määrä jäädä kyydistä pois voidakseen jatkaa matkaa Kristiinankaupunkiin. Ståhl oli halunnut jatkaa suoraan Alajärvelle ja kun Joki pyysi pysäyttämään auton jäädäkseen pois Ståhl ei ollut suostunut antamaan hänelle 10 markkaa matkarahoiksi vaan haukkui häntä ”saatanan suomalaiseksi”. Joki oli silloin suuttunut ja ampunut Ståhlia useita kertoja.

title: Erik Johan Leivo

text: Erik Johan (Johan Erik) Leivo (vuoteen 1906 Lindroos, 12. toukokuuta 1871 Sysmä – 8. elokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen työmies, joka sisällissodan aikana toimi Helsingin punakaartin I rykmentin 3. pataljoonan eli niin sanotun ”Säätytalon pataljoonan” komentajana. Leivo johtama osasto syyllistyi sodan aikana yhdeksään Helsingissä ja Kirkkonummella tehtyyn murhaan. Sodan jälkeen 16 miestä asetettiin syytteeseen, ja heistä yhdeksän sai kuolemantuomion.

title: Erik Johan Leivo

text: Leivon miehet olivat lehtitietojen mukaan syyllistyneet helmikuun aikana yhdeksään Helsingissä ja Kirkkonummella tehtyyn murhaan. Helsingissä surmattiin entinen poliisikonstaapeli Johan Gref, liikemies Hjalmar Henrik Penttilä, Suomen Pankin vahtimestari Gustaf Herman Peltonen, työnjohtaja Johan Fredrik Salin ja suojeluskuntalainen Urho Jokela. Surmatyöt noudattivat aina samaa kaavaa. Uhrit haettiin kuulusteluihin Säätytalolle, jonka jälkeen heitä lähdettiin saattamaan kotiin ja ammuttiin jossakin rauhallisessa paikassa. Murhista kolme tehtiin Kaisaniemen puistossa, yksi Helsingin yliopiston patologian laitoksen puutarhassa ja yksi kadulla. Kirkkonummella Leivon miehet surmasivat Lohjan kihlakunnantuomari Henrik Bernhard Anthonin, hänen poikansa varatuomari Berndt Arnold Anthonin, kartanonherra Torsten Rivellin ja kartanonhoitaja Ernst Rindellin.

title: Erik Ståhl

text: Erik Ståhl haudattiin 1. marraskuuta 1936 Kokkolaan suuren saattajajoukon ollessa läsnä hautajaisissa. Murhapaikalla Lappakankaalla on myös muistoristi jossa on Ståhlin nimi ja kuolinpäivä.

title: Nils Svantenpoika Sture

text: Nils Svantenpoika Sture (1543–1567) oli ruotsalainen ylimys. Hän oli 1561 tekemässä Eerik XIV:n puolesta avioliittotarjousta Englannin Elisabetille. Hän epäonnistui Tanskan sodassa, ja hänet tuomittiin kuolemaan, mutta joutui kuitenkin kärsimään vain julkisen häväistyksen. Sen jälkeen hän pääsi kuninkaan suosioon, mutta vangittiin pian ja tuomittiin kuolemaan. Tuomion toteutti kuningas Erik itse (Sture-murhat).

title: Erik Ståhl

text: Ståhl pysäytti auton kun he olivat tulleet Lappakankaan eteläosassa olevalle Huhtamäki-nimiselle metsäosuudelle. Täällä Joki ampui pistoolillaan kuusi laukausta joista viisi osui Ståhlin. Hän raahasi Ståhlin ruumiin autosta metsään noin 13 metrin päähän tien reunasta. Hän otti Ståhlin lompakon ja peitti ruumiin paperilla. Ståhlin vereen tahriintunut lakki oli kuitenkin jäänyt Joen huomaamatta maantien ojaan.

title: Erik Ståhl

text: Arvi Joki palasi autolle ja ajoi sitten Alajärven, Lapuan, Ylistaron ja Kurikan kautta Kauhajoelle jossa autosta loppui yöllä bensiini. Joki meni läheiseen taloon ja sai talon isännän Matti Mäntykankaan suostuteltua lähtemään 6 kilometrin päästä kirkonkylästä bensiiniä hakemaan. Bensiiniä odotellessaan Joki löysi auton lattialta Ståhlin kellon ja hän otti myös Ståhlin lompakossa olleet 350 markkaa rahaa haltuunsa ja heitti Ståhlin lompakon metsään.

title: Erik Ståhl

text: Stähl saapui Helsinkiin aamulla 21. lokakuuta. Ensimmäisen päivän hän piti vapaata tavaten muun muassa kaupungissa asuvia sukulaisiaan. Seuraavana päivänä 22. lokakuuta hän haki tilatun Ford 8 -merkkisen kuorma-auton Virtasen koritehtaalta Helsingin Malmilta. Auton kori ei ollut vielä luovutuskunnossa joten Ståhl joutui odottamaan iltapäivään saakka sen valmistumista. Kuormaksi tuleva 15 säkin kahvierä toimitettiin samana päivänä Ståhlin pyynnöstä koritehtaalle ja illalla Ståhl pääsi lähtemään autolla kohti Kokkolaa tankattuaan 55 litraa bensiiniä.

title: Erik Jorpes

text: Tukholmaan saapuessaan Jorpes oli täysin rahaton, eikä hänellä ollut mukanaan kuin Helsingin yliopistosta saadut lääketieteen kandidaatin paperit. Jorpes onnistui kuitenkin hankkimaan asunnon, ja vuonna 1920 hän jatkoi lääketieteen opiskelujaan Tukholman Karoliinisessa instituutissa. Suomesta tulleita poliittisia pakolaisia avustettiin tuolloin Ruotsissa innokkaasti, mutta ilmeisesti Jorpes joutui opiskelupaikan saadakseen lupaamaan valtiovarainministerinä toimineelle sosialidemokraatti Hjalmar Brantingille luopuvansa poliittisesta toiminnasta.[8] Karoliinisessa instituutissa Jorpes tutustui tutkijana toimineeseen Einar Hammarstenin, jonka suosituksesta laitoksen johtaja professori John Sjöqvist nimitti hänet vuonna 1923 ylimääräisen amanuenssin virkaan. Ruotsin kansalainen Jorpesista tuli maaliskuussa 1923. Myöhemmin samana vuonna hän luopui Suomen kansalaisuudestaan Väinö Tannerin avustuksella. Kesällä 1923 hän tapasi Lundissa tulevan puolisonsa Ida Elvira Ståhlin (s. 1896), jonka kanssa Jorpes avioitui lopulta vuonna 1930.[2][5]

title: Erik Ståhl

text: Ståhlin perhe muutti Teerijärveltä Kokkolaan vuonna 1931. Ståhl pääsi 13-vuotiaana kokkolalaisen Granholm & Kåll</i>in tukkuliikkeen palvelukseen aluksi juoksupojaksi ja sittemmin myymäläapulaiseksi ja autonkuljettajaksi. Liike oli tilannut uuden Ford-merkkisen kuorma-auton ja lokakuussa 1936 Ståhl sai tehtäväkseen hakea auto Helsingistä ja tuoda samalla liikkeen tilaama 900 kilon lasti paahdettua kahvia Kokkolaan. Ståhl lähti 20. lokakuuta junalla Helsinkiin ja hänen oli määrä palata Kokkolaan autolla 24. lokakuuta mennessä.

title: Erik Ståhl

text: Poliisit menivät jo samana iltana Iso-Roobertinkadulle Joen asunnolle mutta hän ei ollut paikalla. Joki oli elokuvateatterissa katsomassa elokuvaa Tee työ ja opi pelaamaan. Kun elokuvaesitys päättyi kello 21 aikaan Joki palasi asunnolleen. Asunnon lähellä ollut konstaapeli tunnisti Joen ja yritti ottaa hänet kiinni. Joki yritti paeta mutta hänet saatiin pidätettyä käsikähmän jälkeen kun paikalle tuli vielä kaksi siviilipukuista poliisia. Joen hallusta löytyi myös murha-aseena käytetty pistooli ja panoksia. Kuulustelussa Joki tunnusti ampuneensa Ståhlin.

title: Erik Ståhl

text: Tiistaina 27. lokakuuta löytyivät maantielle pudonneet Ståhlin matkalaukku ja kahvisäkki. Selvisi myös että Ståhl oli ollut Kuortaneella Huhtamäen kahvilassa tuntemattoman miehen seurassa ja että miehet olivat lähteneet Kuortaneelta Alajärven suuntaan. Koska tutkimukset polkivat paikallaan päätettiin pyytää yleisöltä vihjeitä asiasta radiossa luettavalle poliisitiedotuksella. Radiossa luettu tiedotus kuultiin myös Hyypän talossa ja jo samana iltana ilmoitti Jussi Hyyppä poliisille että talon renkipoika oli löytänyt edellisenä päivänä verisen lakin tien varresta. Viljo Haapa-aho vei poliisit lakin löytöpaikalle jo samana iltana ja taskulampuin varustautuneet etsijät löysivät pian Ståhlin ruumiin lähimaastosta. Lakin löytänyt Viljo Haapa-aho sai Ståhlin työnantajalta rahapalkkion ja osti sillä itselleen polkupyörän.

title: Rikos napamerellä

text: Matka etelään sujuu normaalisti, joskin aluksen lääkäri aiheuttaa alkoholistina pahoja ongelmia. Perillä selviää, että pyyntipäällikkö Blandin miniän isä Berndt Nordahl on kadonnut, ja hänen kanssaan hakausväleissä ollutta Blandin poikaa Erikiä epäillään murhasta. Asiaa sotkee lisää se, että Erik Bland oli juuri päättyneen sodan aikana ollut liiankin innokas quisling eli tehnyt yhteistyötä natsimiehittäjien kanssa mutta onnistunut luikertelemaan siitä irti. Valaanpyytäjien enemmistö taas on Norjan vastarintaliikkeen Milorgin miehiä.

title: Magneto

text: Kauhuissaan oleva Magda pakeni Magneton luota saaden kuukausia myöhemmin tietää olevansa raskaana. Synnytettyään mutanttikaksoset, Elohopean ja Purppuranoidan, Magda katosi. Jahdattuna kyläläisten murhasta ja etsiessään Magdaa, Magneto loi itselleen valehenkilöllisyyden ”Erik Lehnsherr the Sinte gypsy”.

title: Erik Ståhl

text: Joen Merikarvialle aamulla hylkäämä kuorma-auto löytyi jo samana lauantaiaamuna. Merikarvian nimismies sai tiedon asiasta sunnuntaina. Aluksi epäiltiin kahvilastissa löytyneen auton kuuluvan salakuljettajille mutta maanantaina 26. lokakuuta selvisi rekisterinumeron perusteella että auto kuului kokkolalaiselle Granholm & Kåll</i>in tukkuliikkeelle. Liikkeen omistaja kertoi että liikkeen autonkuljettaja Erik Ståhl oli ollut jo pari päivää kadoksissa ja hänen olisi pitänyt palata Helsingistä jo pari päivää sitten. Samana maanantaina lumi oli sään lauhduttua sulanut ja jäkälää keräämään lähtenyt 15-vuotias Hyypän talon renkipoika Viljo Haapa-aho löysi Ståhlin lakin tien ojasta Lappakankaalla. Hän ei osannut epäillä että lakkiin liittyisi mitään rikosta ja aikoi ottaa sen omaan käyttöönsä pestyään sen puhtaaksi.

title: Toni Ståhl

text: 14. tammikuuta 2010 järjestetyssä MLS SuperDraft -varaustilaisuudessa Ståhlin joukkueeksi varmistui liigan tulokas Philadelphia Union, joka varasi hänet toisen kierroksen ensimmäisenä, numerolla 17. Hän on ensimmäinen liigaan varattu suomalainen. Ennen häntä liigassa ovat pelanneet Simo Valakari ja Antti Sumiala.

title: Erik Ståhl

text: Keskiviikkona 28. lokakuuta Joelta kahvisäkkejä ostanut kauppias Feliks Peltokoski luki lehdestä että autonkuljettaja Erik Ståhl oli löydetty murhattuna Kuortaneelta. Hän sai samana päivänä myös Joen Helsingistä lähettämän kirjeen jossa tämä pyysi polkupyörästä myyntikuittia voidakseen osoittaa panttilainaamossa että pyörä ei ole varastettu. Joki mainitsi myös kirjeessään tehneensä jotain sellaista mitä hän katuu mutta uhkasi ampua itsensä jos jäisi kiinni. Peltokoski tuli nyt vakuuttuneeksi että Joki oli murhannut Ståhlin ja hän vei kirjeen Karijoen nimismiehellä ja kertoi myös Joen kanssa tekemästään kahvikaupasta. Nimismies lähti Kristiinankaupunkiin ja lähetti sieltä sähkeen Helsinkiin pyytäen pidättämään Arvi Joen.

title: Susanne Lindholmin murha

text: Sarjamurhaajan mahdollisuutta Susanne Lindholmin tapauksessa pohdittiin myös jo vuonna 1979, kun tutkittiin Susanne Lindholmin murhan ja vuonna 1979 tapahtuneen 28-vuotiaan Helena Korlinin murhan yhteyttä toisiinsa. Matkatoimistovirkailija Helena Korlin, jota lehdistö kuvasi Susanne Lindholmin ystävättäreksi, katosi maaliskuun lopulla 1979 Helsingin Etu-Töölöstä. Katoamisen syyksi paljastui henkirikos, ja Helena Korlinin murhasta tuomittiin lempinimillä ”Ceeli" ja ”Punavuoren Pukki” tunnettu, vuonna 1944 syntynyt seksuaalirikollinen, Carl-Erik Björkqvist. Björkqvist oli kuristanut ja paloitellut Korlinin sen jälkeen, kun Korlin oli kieltäytynyt seksistä hänen kanssaan. Sittemmin poliisi luopui epäilyistään Björkqvistin osallisuudesta myös Susanne Lindholmin murhaan.[25][26][27]

title: Henrik Bernhard Anthoni

text: Anthoni surmattiin sisällissodan aikana helmikuussa 1918 yhdessä poikansa varatuomari Berndt Arnold Anthonin (s. 1887) kanssa. Punaiset vangitsivat heidät Bondarbyn maatilalta, jonka jälkeen miehet ammuttiin matkalla punakaartin esikuntaan Kirkkonummelle. Surmaajat kuuluivat Helsingin punakaartin pataljoonankomentajan Johan Erik Leivon johtamaan ryhmään, jonka jäsenet tuomittiin yhdeksästä Helsingissä ja Länsi-Uudellamaalla tehdystä murhasta. Anthonen murhista epäiltiin Hauhosta otoisin ollutta levyseppää Johan Salomon Keinoa (s. 1897) ja Uno Pääkköstä, jota molemmat saivat kuolemantuomion syyskuussa 1918. Keino kuoli myöhemmin Suomenlinnan vankileirillä, mutta Pääkkösen kohtalosta ei ole tietoa.

title: Erik Ståhl

text: Siipyyn Metsälässä auton lavalta putosi maantielle Joen huomaamatta yksi kahvisäkki ja Ståhlin matkalaukku. Siipyystä Joki ajoi Merikarvialle jonne hän saapui noin 7 aikaan aamulla. Hän hylkäsi auton eräälle sivutielle pelätessään bensiinin loppumista ja kiinni joutumista, otti auton lavalta polkupyörän ja jatkoi sillä matkaa Kankaanpäähän. Kankaanpäästä Joki matkusti linja-autolle Tampereelle polkupyörän ollessa mukana ja Tampereelta hän jatkoi matkaa vuoroin polkupyörälle ja linja-autolla takaisin Helsinkiin jonne hän saapui puolenpäivän aikaan sunnuntaina 25. lokakuuta.

title: Toni Ståhl

text: Ståhl teki ensiesiintymisensä MLS:ssä kauden 2010 avauskierroksella 25. maaliskuuta Seattle Soundersia vastaan. Avauskokoonpanossa olleen Ståhlin ottelu päättyi 41. minuutilla kahta varoitusta seuranneeseen ulosajoon. Ottelu jäi hänen ainoakseen MLS:ssä kaudella 2010. Huhtikuussa Ståhl pelasi Unionin kanssa U.S. Open Cupin ottelussa ja yhden USL Second Divisionin ottelun lainalla Unionin yhteistyöjoukkueessa Harrisburg City Islandersissä, mutta muutoin esiintymiset rajoittuivat harjoitusotteluihin. Union suojasi Ståhlin marraskuussa 2010 järjestetyltä MLS Expansion Draftilta, mutta tammikuussa 2011 seura ilmoitti, että se ei käytä hänen sopimusoptiotaan.

title: Daniel Ståhl

text: Ståhlin äiti Taina Laakso voitti kuulantyönnössä pronssia sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa 1977.

title: Richard Helander

text: Helanderin rakennusliike jatkoi vielä muutaman vuoden Tampereella konttoripäällikkö Carl Ståhlin johdolla. Vuonna 1910 liikkeen seuraajaksi perustettiin Tampereen Sementtivalimo ja Rautabetoni Oy jonka johdossa olivat Ståhlin ohella rakennusmestarit Gabriel Karimaa ja Paavo Kyrenius. Uusi yritys jatkoi Helanderin liikkeen betonirakentamisen perinteitä ja rakensi muun muassa betonisia ääntäeristäviä välikattoja Kyreniuksen patentoimalla vakokattomenetelmällä. Uusi yritys toimi 1910-luvulla jonkin aikaa myös Virossa sekä Suomessa Helsingissä ja Vaasassa. Ensimmäisen maailmansodan aikana liike rakensi Tampereelle muun muassa Lokomon ensimmäisen konehallin betonirakenteet ja vuonna 1917 Tampereen kaupungin sähkölaitoksen Ratinan höyryvoima-aseman betonirakenteet. 1920-luvulla liike rakensi useita teollisuusrakennuksia sekä Tampereelle että muualle Suomeen. Liikkeen viimesiä rakennuskohteita olivat 1929 valmistunut Hotelli Tammer ja 1930 valmistuneet Pyynikintorin varren "Tammerkontu"-asuintalon ensimmäinen vaihe ja Tampereen työväentalon laajennus. 1930-luvun alun rakentamisen lama ja liikkeen toimitusjohtajan Carl Ståhlin kuolema helmikuussa 1931 saattoivat liikkeen kuitenkin vararikkoon 1931.

title: Ebba Månsdotter Lilliehöök

text: Ebba meni naimisiin Tukholman kuninkaanlinnassa 7. lokakuuta 1548 kuningas Kustaa Vaasan langon, valtaneuvos ja ritari Sten Eriksson Leijonhufvudin kanssa. Avioliiton aikana hän asui Smoolannissa ja Länsi-Götanmaalla. Hänestä tuli vapaaherratar, kun hänen miehensä sai vapaaherran arvon vuonna 1561. Hänen miehensä joutui Erik XIV vangitsemaksi, ja oli toinen kahdesta vangista, jotka selvisivät hengissä Sture-murhista. Ebba oli tuolloin Uppsalassa yhdessä Kuningas Märtan kanssa yrittäen auttaa puolisoaan. Kuninkaan veljet Juhana ja Kaarle arvostivat Ebbaa, ja hän oli Juhanan puolison Katariina Jagellonican läheinen ystävä. Hän vaikutti osaltaan herttuoiden suostuttelemiseen kapinoimaan kuningas Erik XIV vastaan.

title: Erik Mättö

text: Erik Petter Mättö (k. 19. heinäkuuta 1930 Heinjoki) oli suomalainen rajasuutari, jonka äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen iskujoukko murhasi kesällä 1930. Hänet tunnettiin kotiseudullaan omintakeisena persoonana, joka ilmeisesti oli onnistunut ärsyttämään joitakin järjestön kannattajia jyrkillä puheillaan. Varsinainen työväenliikkeen aktiivi tai poliittinen vaikuttaja Mättö ei kuitenkaan ollut. Hänen lisäkseen Lapuan liikkeen murhaamina kuolivat Onni Happonen ja Yrjö Holm.

title: Erik Ståhl

text: Joki antoi morsiamelleen 500 markkaa rahaa ja maksoi velkansa talonmiehelle. Hän lähti sitten Perämies-nimiseen kantakapakkaansa lompakossaan 800 markkaa rahaa. Hän lähti kapakasta puolenyön maissa vahvasti päihtyneenä ja heräsi aamulla jossain Sörnäisissä josta hän palasi taksilla kotiinsa. Maanantaiaamuna hänellä oli herätessään jäljellä enää 60 markkaa rahaa ja lisää rahaa saadakseen hän myi Ståhlin kellon 100 markalla.

title: Petri Walli

text: Ennen Kingston Wallia Petri Walli muun muassa soitti rumpuja Sekunda-punkyhtyeessä ja toimi soolokitaristina Backline-yhtyeessä, jonka toisena kitaristina toimi Kie von Hertzen. Kingston Wallin hän perusti vuonna 1987 Petteri Ståhlin (rummut) ja Jukka Jyllin (basso) kanssa. Petteri Ståhlin jälkeen rumpuja soitti Timo Joutsimäki, ja ensimmäisen levyn levytysaikoihin 1991 rumpaliksi tuli Sami Kuoppamäki. Heidän kolmea albumiaan ("Kingston Wall" "I", "II" ja "Tri-Logy" eli "III") pidetään merkittävinä saavutuksina suomalaisen progressiivisen rockin historiassa. Yhtye sai vaikutteita Jimi Hendrixin ja Led Zeppelinin tuotannosta. Walli itse tuotti yhtyeen levyjä salanimellä Pedro Cucaracha. Kingston Wall jäi tauolle kolmannen albumin jälkeen jouluna 1994.


query: Mistä lähtien Jämsän alueella on ollut asutusta?

title: Jämsä

text: Jämsän alueelta on löydetty puolisen tusinaa rautakautista asuinpaikkaa.[15] Puttolasta tehtyjen hautalöytöjen perusteella on päätelty, että Jämsä sai ensimmäiset asukkinsa 900-luvulla, jolloin elettiin viikinkikautta. Tuolloin alkoi nykyaikaan johtava katkeamattoman asutuksen aika. Vanhimmat jäljet asutuksesta ovat hämäläisperäisiä. Rautakauden lopussa Jämsä oli Päijänteen Hämeen pohjoisin vakituisen asutuksen keskittymä. Paikkakunnan nimistöön puolestaan on jäänyt lukuisia muistoja muinaisesta lappalaisasutuksesta. Jämsä oli Hämeen takamaata ja legendan mukaan alueelle muutti ihmisiä Sahalahdelta ja Sääksmäeltä. Useissa eteläisen Hämeen pitäjissä on samannimisiä kyliä kuin Jämsässä.[16][17] Rautakautisia muinaislinnoja Jämsässä on kaksi: Pukinvuori ja Linnasenvuori.

title: Thorikos

text: Thorikoksen alue on ollut asuttu neoliittiselta kaudelta noin 4500 eaa. lähtien. Paikalla oli asutusta myös varhais- ja keskihelladisella, mykeneläisellä ja geometrisella kaudella. Alueen malmien työstäminen paikalla sai alkunsa jo noin 3000 eaa.

title: Jämsä

text: Yhteisomistukseen perustuva maatalous väistyi yksityisomistuksen tieltä isossajaossa, joka aloitettiin vuonna 1756. Tuolloin Jämsän alueella oli 38 jakokuntaa ja 189 kylää.[28] Varakkaimmat talot sijaitsivat Jämsänjoen varrella.[29] Jämsän seudun teollistuminen alkoi vuonna 1792, kun Jämsänkoski sai ensimmäisen vesisahansa. Alueen elinkeinoelämä alkoi vilkastua.[30]

title: Löytynjärvi (Jämsä)

text: Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy. Siihen on johdettu Koukkusuolta kuivatusoja sekä omalta suolta kolme lyhyttä ojaa. Sen laskuoja lähtee lammen itärannalta ja se laskee parin kilometrin päässä Hepojärveen.

title: Jämsän reitti

text: Jämsän reitti on vesistöreitti Jämsän, Petäjäveden ja Multian kuntien alueella Keski-Suomessa. Se kuuluu Kymijoen vesistöön, ja sen vedet laskevat Jämsänjokea pitkin Päijänteeseen. Reitin valuma-alueet ovat Multialta alkava Pengerjoen valuma-alue, Petäjävedeltä alkava Ala-Kintauden valuma-alue ja Petäjäveden alue. Pengerjoen ja Ala-Kintauden alueet yhtyvät Jämsänvesi-nimisessä järvessä. Ison Rautaveden valuma-alue on Koskenpäässä ja Jämsänjoen alue sen eteläpuolella.

title: Jämsä

text: Sisä-Suomen reunamuodostuma, joka on Salpausselkien kaltainen mutta niitä nuorempi, kulkee Tampereen luoteispuolelta Hämeenkankaalta Oriveden ja Jämsän kautta Laukaaseen. Sen muodostumiseen ja sulamiseen liittyvät viime jääkauden aikaiset sulamisvedet ovat muotoilleet useita Jämsän laaksoja. Jäätikön sulamisvedet virtasivat nykyisen Jämsän alueen lukuisia murroslaaksoja myöten.[6]

title: Längelmäki

text: Längelmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paistintähteistä keitetty "höystökeitto" sekä "tikkutohlo", joka tarkoittaa siansivusta tehtyä tirripaistia, johon kastetaan tikun nenässä ruisleipäpaloja.Längelmäki lakkautettiin ja sen alue jaettiin naapurikaupunkien Jämsän ja Oriveden kesken vuoden 2007 alussa. Jakaminen tapahtui sen mukaan, miten kuntalaiset olivat asioineet kummassakin kaupungissa. Kuntakeskus Länkipohja ja pääosa kunnan asukkaista liitettiin osaksi Jämsää, kirkko puolestaan siirtyi Oriveden puolelle. Jämsää liitetyllä alueella asui 64 prosenttia ja Oriveteen liitetyillä alueilla 36 prosenttia kunnan asukkaista. Jämsään liitetyt osat tulivat kuulumaan Keski-Suomen maakuntaan, mutta Oriveteen liitetyt osat kunnasta jäivät osaksi Pirkanmaan maakuntaa.

title: Kadıköy

text: Arkeologiset löydöt osoittavat, että nykyisen Kadıköyn alueella oli asutusta jo kalkoliittisena kautena noin 5500-3500 eaa. Kaivauksissa on löydetty tuolta ajalta peräisin olevia kivi-, luu-, keramiikka-, jalokivi- ja pronssiesineitä, jotka osoittavat alueen olleen asuttu yhtäjaksoisesti esihistoriallisesta ajasta lähtien.

title: Jämsä

text: Jämsän väestömäärän kasvu pysähtyi 1970-luvulla. Jämsän ja Jämsänkosken eli Jokilaakson yhteenlaskettu väkimäärä pysytteli 1900-luvun viimeisellä kolmanneksella hieman yli 20000:ssa. Nykyisen Jämsän alueen väestökato kiihtyi 1990-luvun laman jälkeen. Jämsänkosken väkiluku – Koskenpäätä lukuun ottamatta – oli laskenut alle 7000:n ennen vuoden 2009 Jämsä–Jämsänkoski-kuntaliitosta. Koskenpään väkiluku puolestaan oli noin 700.[62] 2010-luvulla Jämsän asukasluvun suhteellisen voimakas väheneminen on jatkunut.

title: Johannes From

text: Ennen sisällissotaa From otti osaa työväenliikkeen toimintaan, käyden luennoilla ja kursseilla sekä myös Jämsän työväentalon iltamissa. Sodan alettua hän kuitenkin liittyi Jämsän suojeluskuntaan. Fromin oli tarkoitus lähteä helmikuussa 1918 rintamalle, mutta hän sairastui ja jäi sen vuoksi Jämsään toimien sotapoliisina.

title: Puukkoinen

text: Puukkoinen on kylä Kuhmoisten kunnassa, lähellä Jämsän rajaa. Kylässä on ollut asutusta jo rautakaudella. Ouninpohjan erikoiskoe kulkee sen kyläteitä pitkin. Nimi Puukkoinen esiintyy asiakirjoissa ensimmäisen kerran 1539. Se on Kuhmoisten pohjoisin kylä Jämsän etelärajan tuntumassa Isojärven rannoilla. Kylän nimi ei juonnu "puukosta" vaan "puusta". "Puukkonen" on tarkoittanut pientä puuta ja tuli kuvaamaan kylää, jossa sijaitsevat myös Puukkosharju, Puukkoslampi ja Puukkoslahti. Alue on maisemallisesti arvokas. Arvajan, Hassin ja Puukkoisten kyliä koskeva maisemanhoitosuunnitelma on tekeillä vuonna 2013. Siihen kootaan kuvaukset alueen arvokkaista maisemakohteista ja kulttuurihistoriallisesti huomattavista rakennuksista.

title: Jämsän reitin valuma-alue

text: Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne.

title: Jämsä

text: Kuoreveden kunta liitettiin Jämsään 2001. Vuoden 2007 alusta liitettiin Pirkanmaan maakuntaan kuuluvan Längelmäen itäiset osat Jämsään ja läntiset osat Oriveden kaupunkiin. Jämsään liitetyllä alueella asui noin 2/3 Längelmäen asukkaista. Liitoksella ei ollut vaikutusta Pirkanmaan ja Keski-Suomen vaalipiireistä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa valittavien kansanedustajien lukumäärään. Kuntaliitokset jatkuivat vuonna 2009, jolloin Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät yhteen. Jämsänkoskeen oli vuoden 1969 alussa liitetty Koskenpään kunta. Uuden kaupungin nimeksi tuli Jämsä ja vaakunaksi Jämsänkosken vaakuna.

title: Jämsä

text: Runsaan tuhannen maaneliökilometrin laajuinen Jämsän maalaiskunta jaettiin kolmeen itsenäiseen maalaiskuntaan vuonna 1926. Koskenpään maalaiskunta käsitti vanhan Jämsän pohjoisen kolmanneksen (pinta-ala 334,8 maa-km² vuonna 1945), ja verraten tiheään asuttu Jämsänkosken maalaiskunta (57,8 maa-km² vuonna 1945) perustettiin vanhan Jämsän keskelle. Jämsän hallinnolliseksi alueeksi määräytyi vanhan Jämsän eteläinen kolmannes ja laajat alueet Jämsänkosken molemmin puolin. Alueen maapinta-ala oli 655,7km² vuonna 1945.[41] Jämsä säilytti karkean u-kirjaimen muotonsa aina seuraavan vuosisadan alkuun, jolloin Kuorevesi liitettiin Jämsään. Jämsän jokivarsi tilastoitiin ennen toista maailmansotaa taajaväkiseksi yhdyskunnaksi eli taajamaksi (perustettu 1923). Vuonna 1940 sen väestömäärä oli noin 1100.[42]

title: Lohkojako

text: Lohkojako on suomalaisessa maanviljelyksessä käytetyn maan historiallisesti vanhin tunnettu maankäyttömenetelmä. Pisimpään se oli käytössä harvaan asutuilla alueilla Itä- ja Pohjois-Suomessa, joissa ei pääsääntöisesti muodostunut kyläyhteisöjä. Maan tiheämmin asutuissa osissa viljelysmaa jaettiin sarkajaolla. Molemmat menetelmät korvautuivat 1700-luvulta lähtien isojaolla.

title: Jämsä

text: Jämsän kunta perustettiin 28. joulukuuta 1866. Paikkana oli Auvilan Rustholli.[33] Kunnan alue käsitti nykyisen Jämsän lukuun ottamatta Kuorevettä ja Längelmäkeä. Alkoi niin sanottu Vanhan Jämsän aikakausi, joka päättyi Jämsänkosken ja Koskenpään itsenäistymiseen vuonna 1926. Jämsän hallinnollinen alue oli pienimmillään vuosina 1926–2001. Vuosituhannen vaihteen jälkeen Jämsään liitettiin Kuorevesi (2001) ja suurin osa Längelmäkeä (2007). Jämsänkosken ja Jämsän kuntaliitos oli paikallinen ikuisuusaihe, kunnes ne vihdoin liitettiin toisiinsa vuonna 2009. Yli 80 vuotta kestänyt hallinnollinen ero tuli tiensä päähän.

title: Kaarlo Isomäki

text: Jalmari Saari ja Johannes From saapuivat Kokkolaan Jämsän suojeluskunnan lähettäminä 13. toukokuuta 1918 ja asettuivat Kokkolan kaupunginhotelliin. Saarella oli mukanaan Jämsän komendantin valtakirja, jonka mukaan hänellä oli valtuudet kuljettaa Isomäki ja toinen jämsäläisvanki August Laine Jämsään kuulusteltaviksi. Hän saikin vangit epäluuloiselta Kokkolan komendantilta, joka vaati kuitenkin, että Jämsästä on lähetettävä todistus siitä, että vangit ovat tulleet hengissä perille. Saari ei kuitenkaan ollut aikeissa lähteä viemään vankeja Jämsään. Hän oli aiemmin päivällä käynyt Kokkolan vankileirillä ja pyytänyt apua leirin vartiopäälliköltä Karl Källströmiltä uskotellen hänelle, että vangit oli jo tuomittu kuolemaan.

title: Jämsä

title: Jämsä

text: Jämsän seudun alkuperäinen murre lienee ollut hämäläistä.[59] Nykyinen Jämsän murre kuuluu savolaismurteiden Päijät-Hämeen ryhmään. Täyttä varmuutta Jämsän murteen savolaistumisen syistä ei ole, eräänä mahdollisuutena pidetään nuijasodan jälkeistä savolaisten muuttoliikettä Hämeeseen. Myös alueen muinainen karjalaisväestö on saattanut vaikuttaa murteen savolaistumiseen. Länsi- ja itämurteiden raja kulkee nykyisin Jämsän hallinnollisen alueen halki siten, että Kuorevedellä ja Längelmäellä puheenparsi on selkeän läntistä, kun taas vanhan Jämsän alueella ihmisten puheesta kuulee itäisen vaikutteen, joka tosin on vähitellen katoamassa.[13]

title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja kylästä onkin löytynyt sen aikaisia esineitä. Pitkään Koskue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä. Pysyvää asutusta alueella on ollut vasta 1500-luvun puolivälistä lähtien.

title: Jämsä

text: Vuonna 1880 Jämsän väkiluku oli 9900. Kunnan hallinnollinen alue vastasi tuolloin nykyistä Jämsän kaupunkia Kuorevettä ja Längelmäkeä lukuun ottamatta. Nykyisen Jämsän alueen väkiluku oli 15800.¹ Jämsä oli tuolloin Hämeen läänin kolmanneksi runsasväkisin kunta. Ruotsinkielisiä Jämsän väestöstä oli 119 eli 1,2%.[61] Vuoteen 1926 mennessä Jämsän väkiluku oli lähes puolitoistakertaistunut vuodesta 1880. Siirtoväki ja suuret ikäluokat paisuttivat Jämsän seudun väkimäärää toisen maailmansodan jälkeen.

title: Jurjevin linnoitus

text: Paikalla oli jo ennen Jurjevin linnoitusta sen rakennuspaikan läheisyydessä muinaislinna ja asutusta. Alue sijaitsi Emajoen ylittämiseen sopivassa kohdassa, ja sieltä kulkeva tie yhdisti Pohjois-Viron Kaakkois-Viroon ja edelleen Pihkovaan ja latgallien alueisiin. Sijaintinsa vuoksi paikka oli maantieteellisesti tärkeä. Nestorin kronikan mukaan Vladimir Pyhän poika Jaroslav Viisas lähti sotaretkelle Viroon, voitti tsuudit ja perusti Jurjevin linnoituksen Toomemäelle. Linnan juurelle syntyi asutusta, jossa asui sotilaita, kauppiaita ja käsityöläisiä. Asuttu alue linnavuoren ja Emajoen välissä oli noin 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lisäksi Toomemäen linnan länsipuoliset osat oli asutettu, ja joitakin taloja oli myös linnan eteläpuolella. Jurjevin linnoituksen loppu tuli keväällä 1061, kun sossoleiksi kutsutut sotajoukot valloittivat linnoituksen ympäristön kylät ja lopulta polttivat linnoituksen ja sen lähiympäristön talot. Sossolit olivat luultavasti Harjumaalta tulleita virolaisia, ja he hyökkäsivät myöhemmin Pihkovaankin.

title: Djurön kansallispuisto

text: Kansallispuiston alueella ei ole enää vakituista asutusta ja myös Djurön majakka on miehittämätön. Asutusta on kuitenkin ollut alueella 1500-luvulta lähtien ja enimmillään saarella asui kolme perhettä.

title: Keski-Suomen maakunta

text: Keski-Suomi sai maataviljelevän asutuksensa pääosin Hämeestä (erityisesti Jyväskylän seutu) ja Savosta käsin. Alue oli pitkään Hämeen ja Savon ydinalueiden välistä hyvin harvaan asuttua metsäseutua. Nykyisistä Keski-Suomen kunnista vain Jämsä on ollut keskiaikainen pitäjä. 1600-luvulla perustettiin Keuruun, Laukaan, Saarijärven ja Viitasaaren pitäjät. Näistä neljästä sekä Jämsästä ja niistä lohkaistuista kunnista on lohkaistu lähes kaikki muut Keski-Suomen nykyiset kunnat. Suomen historiallisista maakunnista Keski-Suomi luetaan Hämeeseen, paitsi Satakunnan historialliseen maakuntaan luettavia Keuruuta ja Multiaa. Lisäksi joidenkin tietojen mukaan Hankasalmi ja Konnevesi kuuluvat Savoon. Tämä voidaan perustella esimerkiksi sillä, että niiden seurakunnat ovat ainoat Keski-Suomessa, jotka kuuluvat Kuopion hiippakuntaan. Jämsän ja Kuhmoisten seurakunnat kuuluvat Tampereen hiippakuntaan, Joutsan seurakunta (johon kuuluu pienuutensa vuoksi myös Luhanka) Mikkelin hiippakuntaan ja loput Lapuan hiippakuntaan.

title: Vuorijärvi (Jämsä)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu metsäojia. Etelästä siihen laskee Lankajärven 250 metriä pitkä Lankaoja. Järvien korkeusero on 0,2 metriä. Pohjoisrantaan laskee Vekurin laskuoja, joka lähtee 1,5 kilometrin päästä. Järvien korkeusero on 15 metriä. Vuorijärven laskuoja on Vuorenjärvenoja, joka lähtee luoteisrannasta ja virtaa Pirttijärven läpi ennen kuin se laskee Eväjärveen 1,3 kilometrin päässä.

title: Jämsä

text: Varhaisin asiakirjamaininta Jämsästä on vuodelta 1442. Jämsän hallintopitäjä lienee perustettu 1410-luvulla, jolloin se oli Hämeen pohjoisin hallintopitäjä.[19] Ensin Jämsä oli osa Hauhon kihlakuntaa, ja vuodesta 1582 lähtien Sääksmäen kihlakuntaa. Jämsän hallintopitäjän verokunnat olivat Kauhkiala ja Moiskala.[18] Keskiaikainen Jämsä käsitti nykyisen Jämsän kaupungin alueen sekä Korpilahden, Petäjäveden, Muuramen ja Säynätsalon, mutta ei Kuorevettä ja Längelmäkeä, jotka kuuluivat alkujaan Kangasalan suurpitäjään.[20][21]

title: Jämsä

text: Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.

title: Jämsän seutukunta

text: Jämsän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa on kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin.

title: Toholammin Puhallinorkesteri

text: Toholammin puhallinorkesteri (ent. Toholammin yhteiskoulun puhallinorkesteri, Toholammin koulusoittokunta) sai alkunsa Keski-Pohjanmaalla Toholammilla syksyllä 1972. Orkesterin perusti ja sitä johti aina vuoteen 2012 saakka "dir. cant." ja "dir. mus." Osmo Jämsä. Vuodesta 2006 lähtien orkesterin kapellimestarina Jämsän rinnalla toimi toholampilaissyntyinen musiikin maisteri Mika Jämsä. Syksystä 2014 saakka orkesteria on yhdessä Mika Jämsän kanssa johtanut kasvatustieteen maisteri Eliisa Eero.

title: Miskolc

text: Arkeologisten löytöjen perusteella Miskolcin alue on ollut asuttu jo muinaisista ajoista lähtien. Yli 70 000 vuoden takaiset löydöt neoliittiselta kaudelta osoittavat, että alue on yksi Euroopan kauimmin asutuista alueista. Ensimmäisiä asukkaita, joista on tietoa, oli kelttiläinen Kotinus-heimo. Paikka sai nimensä Miskóc-heimon nimestä, ja ensimmäinen kirjallinen maininta paikan nimestä löytyy 1200-luvun alusta. Miskóc-heimo menetti alueen vuonna 1312 tuettuaan Máté Csákin vastarintaa kuningas Kaarle I:stä vastaan.


query: Mikä on varjoliitimen kärkiväli?

title: Moottoroitu varjoliito

text: Varjoliidin on aerodynaamisesti jäykistetty kankainen siipiprofiili. Liidin on valmistettu ohuesta ja kestävästä kankaasta. Liitimen etureunassa on tunneliaukot, joista sisään virtaava ilma pullistaa siiven oikeaan muotoon. Liitimen kärkiväli on noin 11–13 metriä ja leveys keskeltä noin 3 metriä. Kankaisen siiven alapintaan kiinnitettyjä punoksia on 30–50 kappaletta, joten lentäjän ja moottorin paino jakautuu useaan kiinnityspisteeseen eikä yksittäiseen punokseen kohdistu suuria voimia.

title: Moottoroitu varjoliito

text: Moottoroitu varjoliidin on yksi keveimmistä itsenäinen moottoroiduista lentolaitteista. Siihen kuuluu siipenä toimiva varjo eli varjoliidin, sekä varjoliitimeen kiinnitettävä moottori valjaineen. Lentäjä istuu valjaissa ja moottori potkureineen on lentäjän selän takana.

title: Jättiläisalbatrossi

text: Jättiläisalbatrossin siipien kärkiväli on maailman suurin, jopa 3,7 metriä. Keskimääräinen siipien kärkiväli on 3,1 metriä. Vartalo on noin 1,35 metriä pitkä naarailla ja hiukan lyhyempi koirailla. Massa on 6-12 kg. Juuri lentämään lähteneen nuoren linnun massa voi olla 16,1 kg.

title: Haastinkotka

text: Haastinkotka ("Harpagornis moorei") oli Uuden-Seelannin Eteläsaarella elänyt, sukupuuttoon kuollut petolintu. Se on tiettävästi suurin koskaan elänyt haukkalintu. Maorit kutsuivat sitä nimellä "pouakai". Kotkien uskotaan kasvaneen 10–15 kilogramman painoisiksi siipien kärkivälin ollessa kolme metriä. Vaikka siipien kärkiväli oli vain vähän suurempi kuin esimerkiksi maakotkalla, haastinkotka oli paljon painavampi – maakotka painaa enintäänkin vain seitsemän kiloa. Lyhyet siivet auttoivat kotkaa lentämään metsiköissä. Haastinkotka metsästi Uuden-Seelannin suurimpia kasvinsyöjiä, moalintuja. Moa-fossiileista on löydetty haastinkotkan hyökkäyksen jälkiä. Niiden perusteella on päätelty, että peto iski toisen jalkansa kynnet moan lonkkaan ja kaadettuaan saaliin painoi sen kaulaa toisella jalallaan, jolloin tämä ei voinut hengittää ja tukehtui kuoliaaksi. Sen arvellaan syöneen myös raatoja.

title: Moottoroitu varjoliito

text: Varjoliitimellä lentämiseen ei ole erityisiä terveysvaatimuksia, normaali terveys ja peruskunto riittää. Lääkärintarkastusta ei vaadita. Omasta terveydentilastaan on kuitenkin annettava vakuutus, jossa kerrotaan, ettei tiedä sairastavansa sellaisia sairauksia, jotka voivat aiheuttaa vaaraa itselle tai muille ilmassa. Lentotoiminta varjoliitimellä on ilmailuviranomaisten valvomaa toimintaa. Ennen lentoja täytyy käydä peruskurssi ja oppilaan on suoritettava vaadittavat tentit. Aluksi lennetään ilman moottoria rinteessä tai hinauksissa.

title: Pilkkupussimittari

text: Pilkkupussimittari on keskikokoinen mittari: sen siipien kärkiväli on keskimäärin noin 27–32 millimetriä. Naaras on koirasta hieman suurempi. Eteläisessä Euroopassa toinen sukupolvi, joka lentää elokuun puolivälistä syyskuun loppupuolelle, on kooltaan pienempi: sen siipien kärkiväli on keskimäärin vain noin 22 millimetriä. Perhosen siivet ovat väriltään kirkkaan vihreät ja siipien ripset ovat valkoiset. Etusiipien etureuna on väriltään kellertävä. Lajin etu- ja takasiipien keskellä sijaitsevat selvät keskipilkut, joiden avulla laji on helppo erottaa laikkupussimittarista. Takasiipien etureuna on tyveltään valkea, ja sen ulkoreuna kaareutuu tasaisesti, toisin kuin esimerkiksi melko samannäköisillä lehvämittarilla ja vihermittarilla. Siipien ulompi poikkiviiru on melko suora ja sisempi poikkiviiru näkyy vain heikosti. Koiraan tuntosarvet ovat kaksoiskampahampaiset.

title: Airbus A330

text: A330 on keskikokoinen laajarunkokone, jonka kaksi moottoria on ripustettu siipien alapuolelle. Siivet ovat hyvin kapeat ja pitkät, ja niissä on tehokas ja taloudellinen ylikriittinen siipiprofiili. Siipien kärkiväli on 60,3 m, mikä on pidempi kuin paljon suuremmassa Boeing 747-300:ssa. Siipien päissä on kulmaan asetetut 2,74 m korkeat siivekkeet (wingletit), jotka vähentävät siiven aiheuttamaa vastusta. A330neo:ssa wingletit muotoillaan uudelleen muodoiltaan pyöreämmiksi ja kärkiväli kasvatetaan 64 metriin. A330:n peräsin ja sivuvakaaja ovat komposiittirakenteisia. Messier-Dowtyn valmistamat päälaskutelineet ovat nelipyöräiset ja nokkapyörä kaksipyöräinen.

title: Hyönteiset

text: Kivihiilikaudella, noin 360 miljoonaa vuotta sitten, hyönteiset kasvoivat suuremmaksi kuin nykyaikana. Aikakauden fossiileista tunnetaan esimerkiksi Meganeura-sudenkorentolaji, jonka siipien kärkiväli oli yli 70 senttimetriä.[5] Pisimpänä nykyisin elävänä hyönteisenä pidettiin aiemmin Borneossa ja Australiassa tavattavaa Acrophylla titan -sauvasirkkalajia. Suurimman mitatun yksilön ruumiin pituus on ollut 32,8 senttimetriä ja jalat mukaan luettuna yksilö oli lähes puolen metrin mittainen. Vuonna 2008 löydettiin kuitenkin sauvasirkkalaji, Phobaeticus chani, jonka ruumis on 35,7 cm pitkä ja jalkojen kärkiväli 56,7 cm. Myös sen sukulaislajit Phobaeticus serratipes ja Phobaeticus kirbyi voivat kasvaa lähes samanpituisiksi.[6][7] Pisin kovakuoriainen on 17 cm, joissakin lähteissä 19 cm:n mittainen herkuleskuoriainen (Dynastes hercules).

title: Harmaahaikara

text: Lintu on noin metrin korkuinen ja sen siipien kärkiväli on 155–195 cm.

title: Varjoliito

text: Lentämisessä tarvittavia nousevia ilmavirtauksia eli termiikkejä syntyy kahdella tavalla: kun ilmavirtaus kohtaa rinteen tai vuoren, syntyy pakotettu nosto. Näiden vuorinostojen hyödyntäminen on helppoa, koska niiden sijainnin voi ennustaa tuulensuunnan avulla. Suomessa rinnetuulipaikkoja on vähän, mutta talvella järvien ollessa jäässä, voi varjoliitimellä lentää järven rannalla olevan jo muutamien kymmenien metrien korkuisen rinteen edessä ja päällä.

title: Boeing 717

text: Alkuvuodesta 1994 MD-95:ttä muokattiin hyvin samanlaiseksi kuin DC-9-30. Lentokoneiden paino, mitat ja polttoainekapasiteetti olivat lähes identtiset. Suurimmat muutokset olivat rungon ”kutistuminen” takaisin 36,37 metriin (DC-9-30:n pituus), ja siiven kärkivälin lyhentäminen 28,47 metriin (DC-9:n alkuperäinen kärkiväli). Tuolloin McDonnell Douglas ilmoitti odottavansa MD-95:n tulevan osaksi suosittua MD-80 -perhettä tarjoten useampia vaihtoehtoja kantomatkan ja matkustajakapasiteetin suhteen.

title: Varjoliito

text: Varjoliitimellä voidaan lentää myös moottorin voimalla.

title: Ottomoottori

text: Ottomoottorissa sylinterin ulkopuolella valmistettu seos sytytetään puristustahdin loppupuolella sytytystulpan kärkiväliin synnytettävällä sähkökipinällä. Ensimmäiset palamisreaktiot tapahtuvat siten sytytystulpan kärkivälissä, josta reaktiot lähtevät etenemään likimain pallomaisena laajenevana liekkirintamana. Tulevaisuudessa on todennäköistä, että varsinkin korkean puristussuhteen moottoreissa turvaudutaan lasersytytykseen perinteisen kipinäsytytyksen sijasta.

title: Varjoliito

text: Varjoliito on ilmailulaji, jossa ihminen lentää laskuvarjoa muistuttavan kankaisen siiven, eli varjoliitimen avulla käyttäen hyväksi lämpimiä nousevia ilmavirtauksia, rinnetuulta tai valjaisiin lentäjän selän taakse kiinnitettyä moottoria. Laji on kehitetty Keski-Euroopan Alpeilla 1970-luvulla, kun laskuvarjoharrastajat halusivat liitää tavallista laskuvarjohyppyä pidempiä matkoja vuoren rinteiltä.

title: Varjoliito

text: Purjelentäjien ja riippuliitäjien tavoin varjoliitäjät käyttävät hyväkseen nousevia ilmavirtauksia, eli termiikkejä, ja voivat pysyä ilmassa tuntien ajan. Varjoliitimellä voidaan lentää myös rinnetuulessa, jolloin rinnettä kohti puhaltava tuuli pitää varjoliitimen ilmassa yleensä muutamien kymmenien metrien korkeudella rinteestä.

title: Scaled Composites Stratolaunch

text: Scaled Composites Model 351 Stratolaunch (tunnettu myös nimillä Stratolaunch Carrier Aircraft ja ”Roc”) on Scaled Compositesin kehitteillä oleva lentokone, jota Stratolaunch Systems suunnittelee käyttävänsä ilmasta laukaistavien rakettien laukaisuihin. Koneen kärkiväliksi on suunniteltu 117 metriä, mikä tekisi siitä suurimman lentokoneen kärkivälillä mitattuna. Ensilentoa ennustetiin elokuun 2015 tietojen mukaan vuodelle 2016, ja ensimmäisen koneen kyydistä laukaistun raketin lennon olisi tarkoitus tapahtua vuonna 2018. Aikataulu oli tosin jossain määrin epäselvä vuoden 2016 kesällä, jolloin koneen rakentaminen oli edelleen merkittävästi kesken. Yhtiön merkittävän vaikuttajan ja rahoittajan Paul Allenin mukaan tavoitteena oli kuitenkin tehdä ensimmäinen Stratolaunch-rakettilaukaisu 2010-luvun loppuun mennessä.

title: Moottoroitu varjoliito

text: Moottorin sammuminen lennon aikana ei ole vaarallista, sillä liidin jatkaa lentämistä normaalisti, kuitenkin vajoten noin 1,2 m/s. Moottoroidulla varjoliitimellä lennetään aina niin, että moottorin häiriötilanteessa on mahdollista liitää lähimmälle laskeutumispaikalle. Yleensä laskeuduttaessa moottori sammutetaan jo ilmassa. Esimerkiksi 300 metrin korkeudesta moottori sammutettuna alas tuleminen kestää yli 4 minuuttia, ja sieltä pääsee noin 1,8 kilometrin päässä olevalle laskeutumisalueelle.

title: Purjelentokone

text: vakioluokka (kärkiväli korkeintaan 15m, ei laippoja) 15 m -luokka (kärkiväli korkeintaan 15m) 18 m -luokka (kärkiväli korkeintaan 18m) 20 m -kaksipaikkaisluokka (kärkiväli korkeintaan 20m, kaksi pilottia) kerholuokka (käytetään IGC-tasoituskertoimia konetyypin mukaan) avoin luokka (lentoonlähtömassa korkeintaan 850kg) maailmanluokka (konetyyppinä PW-5)

title: Airbus A330

text: A330:n kehitystyötä oli tehty pienen suunnittelijaryhmän voimin 1970-luvulta lähtien, ja A330:n ja A340:n alustavat tekniset tiedot julkistettiin 1982 Farnborough’n ilmailunäyttelyssä. Näistä kävi ilmi A330:n erityisen suuri rahtitila. Se kykeni kuljettamaan 30 LD3-rahtikonttia, joka oli lähes kaksinkertainen DC-10:een verrattuna ja 18 % enemmän kuin paljon suuremmassa Boeing 747 -jumbojetissä. Siiven kehitystyötä tehtiin koko 1980-luvun ajan British Aerospacella (BAe) Englannissa Hatfieldissä ja Filtonissa. Kehitetty uusimman aerodynaamisen tietämyksen mukainen ylikriittinen siipi oli paitsi aikaisempia tehokkaampi, myös paksumpi, mikä teki siivestä rakenteellisesti lujemman ja mahdollisti siten pidemmän kärkivälin ilman painon lisäystä. Kärkivälin pidentäminen oli hyödyllistä, koska siipi kuluttaa sitä vähemmän energiaa nostovoiman tuottamiseen, mitä pidempi sen kärkiväli on suhteessa leveyteen.

title: Varjoliito

text: Varjoliitimen siipeen on kiinnitetty 20–50 punosta, jotka yhtyvät kantoliinoihin. Kantoliinat on kiinnitetty pikalukoilla (karabiineilla) lentäjän istuimena toimiviin valjaisiin. Punokset on useimmiten valmistettu dyneemasta tai kevlarista ja valjaat paksusta nylonkudoksesta ja hihnoista.

title: Varjoliito

text: Varjoliidin on tehty ohuesta kankaasta. Rakenne muodostuu vierekkäin ommelluista puoliksi avoimista tunneleista, joihin ilma pääsee etuosasta, mutta jää vastatuulessa loukkuun takaosaan pitäen liitimen muodossaan. Ilmalla täyttyneen varjoliitimen siipiprofiili on samanlainen kuin lentokoneen siiven profiili, ja saa aikaan nostovoiman.

title: Liitäminen

text: Lentolaitteen liitäessä tyynessä säässä, sen korkeus pienenee tasaisesti. Laitteen voi ajatella muuttavan potentiaalienergiaansa liike-energiaksi. Liitosuhde kertoo liitomatkan ja korkeudenmenetyksen välisen suhteen. Esimerkiksi nykyaikaisilla purjekoneilla liitosuhde tavallisesti on 40–50 (kilometrin korkeudesta liitomatka 40–50 km). Riippuliitimien ja varjoliitimien liitosuhteet ovat taas huomattavasti pienempiä, riippuliitimillä noin 15-20 ja varjoliitimillä noin 10.

title: Kärkiväli

text: Kärkiväli tarkoittaa kahden pisteen välistä välimatkaa. Kärkivälillä viitataan yleisimmin lentokoneen, linnun tai jonkin lentävän hyönteisen oikean ja vasemman siivenkärjen väliseen pituuteen, mutta se voi tarkoittaa lisäksi:

title: Kanahaukka

text:
Kanahaukka on roteva ja pitkäpyrstöinen keskikokoinen petolintu. Aikuinen kanahaukka on selkäpuolelta tummanharmaa. Valkealla vatsapuolella sillä on harmaita poikkiraitoja. Silmäkulmajuova on valkoinen ja selkeä. Nuori kanahaukka on päältä tumman harmaanruskea ja vaalealla vatsapuolella ruskeita pitkittäisraitoja. Naaras on selvästi koirasta isompi ja rotevampi. Koiras on 49-56 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 90-105 senttimetriä, naaras on 58-64 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 108-120 senttimetriä.
Kanahaukan ääni on "kja-kja-kja..."-kaklatus. Poikasten kerjuuääni on "piii-lih"-kiljunta. Äänet muistuttavat varpushaukan ääniä, mutta ovat karkeampia, voimakkaampia ja villimpiä.

title: Pilkkupussimittari

text: Pilkkupussimittarin useista alalajeista "T. s. gigantea" kooltaan suurempi kuin nimialalaji, ja sen siipien kärkiväli voi olla jopa 37 millimetriä. Alalaji on myös väritykseltään vaaleampi ja sen siipien poikkiviirut näkyvät heikommin. "T. s. volgaria" on puolestaan nimialalajia pienempi, sillä sen siipien kärkiväli on vain noin 22–29 milliä. Alalajin siipien poikkiviirut ovat leveämmät ja etusiiven keskipilkku useimmiten huomattavasti suurempi kuin nimialalajilla. Myös esimerkiksi takasiiven ulkoreunan viiru on selvempi.

title: Varpushaukka

text:
Naaras on koirasta isompi, 35–41 cm pitkä ja siipien kärkiväli 67–80 cm; sen voi sekoittaa koiraspuoliseen kanahaukkaan, mutta kanahaukka on rotevampi, varpushaukka solakampi.
Koiras on vain 29–34 cm pitkä, siipien kärkiväli 59–64 cm, se on siniharmaa selkäpuolelta ja punaruskearaitainen vatsapuolelta. Koiras painaa n. 150 g, naaras 270 g.

title: Ukkoslintu

text: Harrastelija-tutkijat ovat väittäneet muinaisten kansojen ukkoslintu-myytin pohjautuvan todellisten jättiläislintujen havaintoihin. Näiden eläinten kannat olisivat vähentyneet myöhemmin ehkä kuollen kokonaan pois tai vain muutamiin yksilöihin, jotka olisivat myös 1800-2000-lukujen havaintojen taustalla, kuten myös aikaisempien tarujen lohikäärmeiden. Skeptikoiden mukaan tämän kokoiset linnut eivät kuitenkaan pystyisi lentämään. Aivan mahdotonta tämä ei kuitenkaan olisi. Esihistoriallisella kondorin sukuisilla teratornilla ("Teratornis incredibilis") sekä Argentaviksella oli siipien kärkiväli viidestä seitsemään metriä, ja niiden on uskottu lentäneen. Vielä 1400-luvulla Uudessa-Seelannissa eli haastinkotka, jonka siipien kärkiväli oli yli kolme metriä ja se painoi peräti 15 kilogrammaa.

title: Moottoroitu varjoliito

text: Varjoliitimen hinta on noin 2000–3500 €, valjaiden hinta pelastusvarjon kanssa noin 1000 €, moottori maksaa noin 4500 €. Lentämisen kustannukset aiheutuvat lähinnä polttoaineesta sekä huoltokustannuksista.

title: Räyskä

text: Räyskän ruumiin pituus on 48–55 cm, siipien kärkiväli 96–111 cm ja paino 570–780 grammaa. Joissain lähteissä räyskän ruumiin pituus on 50–57 cm tai 47–54 cm, siipien kärkiväli 125–140 cm tai 130–145 cm ja paino 700–860 grammaa.

title: Metso

text: Naaras on pituudeltaan noin 65,5 cm ja sen siipien kärkiväli on noin 87 cm. Koiras on noin 90 cm pitkä ja siipien kärkiväli noin 125 cm.

title: Lennokki

text: Lennokkien koot vaihtelevat muutamasta kymmenestä sentistä useaan metriin, ja painot muutamasta grammasta jopa useisiin kymmeniin kiloihin. Yleisimmät harrastekäytössa olevat radio-ohjattavat lennokit ovat siipien kärkiväliltään noin 1–3 m ja painoltaan 1–10 kg. Tähän tekevät poikkeuksen liidokit, joiden siiven kärkiväli saattaa olla yli kuusi metriä.


query: Kuka Walter Dornberger oli?

title: Walter Dornberger

text: Walter Dornberger (6. syyskuuta 1895 Gießen, Saksa – 27. kesäkuuta 1980 Baden-Württemberg, Saksa) oli Saksan toisen maailmansodan aikaisen V2-ohjuksen kehitystyötä johtanut tykistön upseeri. Vuonna 1943 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi.

title: Walter Chrysler

text: Walter Chrysler syntyi Keskilännen Kansasissa, Wamegon pikkukaupungissa, Anna Maria (o.s. Breymann) ja Henry Chryslerin jälkeläisenä. Walterin lapsuus- ja nuoruusvuodet perhe asui Ellisin pikkukaupungissa, joka oli kehittynyt Kansas Pacific Railway -yhtiön vesitornin myötä. Nykyisin Walter Chryslerin lapsuusajan kotipaikka toimii hänen elämästään kertovana museona.[1]

title: Boeing X-20 Dyna-Soar

text: Toisen maailmansodan jälkeen Amerikan sotilastiedustelupalvelu OSS toi Amerikkaan operaatio Paperclipissä saksalaisia tiedemiehiä, näiden joukossaan Tohtori Walter Dornbergerin, Saksan sodanajan rakettiohjelman johtajan. Hänellä oli yksityiskohtaisia tietoja Silbervogel-ohjelmasta ja Bellin alaisuudessa hän koetti saada Yhdysvaltojen ilmavoimat, USAF:n ja muut tahot kiinnostumaan työntöliitokoneesta. Tämän tuloksena USAF teetti useita soveltuvuus- ja suunnittelutöitä työntöliitokoneesta Bellillä, Boeingilla, Convairilla, Douglasilla, Martinilla, North Americanilla, Republicilla ja Lockheedilla 1950-luvun alussa.

title: Luettelo Half-Life-pelisarjan henkilöistä

text: Walterin hahmo syntyi fanien luomuksesta, "Walter Bennetistä" fanifiktiossa ""Walter's World"" (suom. Walterin maailma) "Planet Half-Life" -sivustolla. Pian kaikkia tämän hahmomallin edustajia alettiin kutsua pelin tiedostoissa ja moninpeleissä yksinkertaisesti Walteriksi. "Half-Life 2"-pelin hahmon Isaac Kleinerin hahmomalli on myös nimetty Walteriksi kunnianosoituksena alkuperäisille peleille, tämän muistuttaessa hyvin paljon Walterin hahmomallia.

title: Ben Walter

text: Kauden 2008–2009 Walter pelasi aiempien vuosiensa tapaan taas suurimmaksi osaksi farmissa. Hän jakoi 20 osumallaan Sound Tigersin sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Jesse Joensuun kanssa. Walter jakoi myös tehoilla 1+4=5 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton kevään 2009 pudotuspeleissä Jon Simin kanssa. Hän pelasi kauden aikana neljä NHL-ottelua. Kesäkuussa 2009 Islanders kauppasi Walterin pelaajaoikeudet New Jersey Devilsiin vaihdossa Tony Romanoon. Noin kuukautta myöhemmin Walter teki vuoden mittaisen sopimuksen joukkueen kanssa. Myös Devilsissä kausi 2009–2010 kului suurimmaksi osaksi farmissa. Hän voitti Lowell Devilsin sisäisen pistepörssin tehoilla 22+26=58. Walter pelasi kauden aikana kaksi NHL-ottelua New Jerseyssä.

title: Bruno Walter

text: Bruno Walter (15. syyskuuta 1876 Berliini – 17. helmikuuta 1962) saksalaissyntyinen kapellimestari ja säveltäjä. Vuosina 1933–1939 Walter oleskeli useissa maissa asettuen lopuksi Yhdysvaltoihin. Bruno Schlesinger -nimisenä syntynyt muusikko alkoi käyttää sukunimenään Walteria 1896 ja vaihtoi siihen virallisestikin muutettuaan Itävaltaan 1911.

title: Kummersdorf

text: Kummersdorf on maatila noin 25 km Berliinistä etelään. Paikka tuli tunnetuksi Saksan armeijan salaisena rakettitutkimuskeskuksena vuosina 1932 - 1937 ennen keskuksen siirtoa Peenemündeen. Rakettitutkimuksia johtivat Saksan armeijan tykistön insinööriupseeri Walter Dornberger ja Wernher von Braun. Paikalla kehiteltiin V-2:n eli A-4:n edeltäjät A1, A2 ja A3.

title: Walter Rydman

text:
Vapaussodan jälkeen Walter liittyi
Oldboys-pataljoonasta muodostettuun Ikämies-pataljoonaan, jonka 2. komppanian päällikkö Walterista tuli. Walter oli käynyt armeijan vapaaehtoisena kesken yliopisto-opintojensa, joten varsinaista ylempää sotilaskoulutusta hänellä ei ollut, mutta hän oli aktiivinen ja hänellä oli luontaista auktoriteettia. Pelkällä kersantin arvolla Walterista tuli pataljoonan vt. komentaja syksyllä 1921. Walter sai myös aikaan sen, että suojeluskunta ryhtyi järjestämään suomenkielistä upseerikoulutusta. Ensimmäisten joukossa näin kouluttautui myös Walter, josta 1923 tuli myös pataljoonan vakinainen komentaja ja myöhemmin rykmentinkomentaja.Walteria ylistetään laajasti IM-pataljoonan 10-vuotishistoriikissa:

title: Walter Rydman

text:
Walter ei suorittanut asepalvelustaan Suomen suuriruhtinaskunnan armeijassa normaalin kutsuntamenettelyn kautta, vaan ilmoittautui kesken yliopisto-opintojensa vapaaehtoiseen palvelukseen Henkivartiokaartin 3. Suomen tarkk’ampujapataljoonassa. Vapaaehtoisen asepalveluksensa myötä Walter hankki itselleen arvokkaita kontakteja,
sillä lukuisat hänen palvelustovereistaan nousivat myöhemmin korkeisiin asemiin ja toimivat Walterin työtovereina. Henry Bardysta tuli kirurgi ja professori, Aarne
Granfeltista (Kuusi) Salaman toimitusjohtaja, Heimo Helmisestä ministeri ja Antti Tulenheimosta yliopiston rehtori ja kansleri, pääministeri ja Helsingin kaupunginjohtaja
ennen Walterin serkkua Eero Rydmania (1889–1963). Ehkä vieläkin tärkeämpää oli se, että tarkk’ampujapataljoonassa Walter hankki sellaista sotilasosaamista, josta oli hänelle merkittävää hyötyä, kun hän myö hemmin liittyi suojeluskuntaan.

title: Randall Flagg

text: Ensimmäisessä kirjassa, Revolverimiehessä, Roland seuraa Mohainen autiomaan poikki Mustiin puettua miestä. Roland oli välissä ehtinyt poiketa syrjäisellä Tullin kaupungilla, jossa Walter oli ehtinyt käydä yllyttämässä asukkaat tappamaan Rolandin, huonolla menestyksellä. Myöhemmin Roland tapaa autiomaassa sijaitsevalla väliasemalla Jake -nimisen pojan, jonka kanssa he jatkavat Walterin takaa-ajoa, kunnes vuorilla Roland joutuu Jaken kanssa ongelmiin. Walter kehottaa Rolandia valitsemaan joko Jaken tai Mustan tornin, kun Jake on putoamassa kuolemaansa. Roland valitsee Tornin ja jatkaa yksin matkaansa Walterin järjestämälle leirinuotiolle. Siellä Walter ennustaa Rolandille tarok-korteillaan. Kun Roland vajoaa jonkinlaiseen horrokseen, hän herää satoja vuosia myöhemmin vanhentumatta päivääkään. Walterista on jäljellä enää luita.

title: Zathura – avaruusseikkailu

text: Toinen vihollinen on robotti, joka esiintyy ensiksi aivan pikkuisena leluna, mutta siitä kasvaa pian ihmisen kokoinen. Robotin tehtävänä on tuhota Walter. Walter käyttää "Reprogram" ("suom. Uusintaohjelma") - korttia robottiin, joka kääntyykin Zorgoneja vastaan. Yksi Zorgon selviää Robotin hyökkäykseltä ja on juuri hyökkäämässä Walterin ja Dannyn päälle selän takaa, kun veljekset miettivät missä Lisa on. Lisa kuitenkin vierittää Dannyn pianon Zorgonin päälle juuri ajoissa, jonka alle Zorgon sitten liiskautuu. Vanhempi Walter (eli astronautti) vapautuu, kun Walter saa toisen toivomuskortin ja toivoo, että astronautti saisi hänen veljensä takaisin. Toive toteutuu, mutta paikalle ilmestyy "toinen" Danny. Kun tulevaisuuden Walter pyytää anteeksi veljeltään, Danny tulee katsomaan kaksoisolentoaan. Paikalle ilmestynyt "toinen" Danny koskettaa nykyistä Dannya ja katoaa tämän sisään. Myös astronautti koskettaa nuorempaa versiota Walterista ja katoaa tämän sisään.

title: V2-ohjus

text: Vuonna 1932 rakettiyhdistys otti yhteyttä Reichswehriin, sillä se halusi rahoitusta. Armeijalle suunnattu rakettinäytös epäonnistui. Tykistön rakettitekniikasta vastaava kapteeni Walter Dornberger kuitenkin kiinnostui näistä raketeista uskoen, että niitä kyetään kehittämään pitkän kantaman aseiksi. Sopimusta armeijan kanssa ei kuitenkaan syntynyt. Vuonna 1933 rakettiyhdistys hajosi, ja monet raketti-intoilijat siirtyivät maatilalle Kummersdorfiin kehittelemään raketteja. Heitä johti armeijan puolelta tykistön upseeri Walter Dornberger ja insinööriryhmää Wernher von Braun. Vuonna 1934 laukaistiin kaksi hyrrävakautettua A2-rakettia Borkumin saarelta Luoteis-Saksasta 2,2 ja 3,5 kilometrin korkeuteen.

title: Walter Kohn

text: Kohnin yritys takavarikoitiin 1938, kun Itävalta liitettiin Saksaan niin sanotussa Anschlussissa. Walter Kohn joutui jättämään julkisen koulun ja aloitti juutalaisessa koulussa. Kun juutalaisten vainot kiihtyivät, Walterin vanhemmat lähettivät hänet Kindertransport-pelastuskuljetuksen avulla Englantiin. Walterin vanhemmat kuolivat myöhemmin toisen maailmansodan aikana Auschwitzissa.

title: Aggregat-rakettisarja

text: A1 oli sarjan ensimmäinen yksilö. Sen suunnitteli Wernher von Braun vuonna 1933 ollessaan Walter Dornbergerin johtamassa Kummersdorfissa, Wehrmachtin tutkimusryhmässä. Raketti oli 1,4 metriä korkea ja sen lentoonlähtömassa oli 150 kiloa. Moottorina toimi Arthur Rudolphin suunnittelema, alkoholia ja nestemäistä happea käyttävä, 3kN noston antava moottori. Raketin vakauttamiseen suunniteltiin käytettävän nokassa olevaa raskasta pyörivää rengasta, mutta tämän epäiltiin aiheuttavan ongelmia nestemäisten ajoaineiden kanssa. Vaikka moottorin testaus olikin onnistunut, ensimmäisellä testilennolla raketti räjähti laukaisujalustalleen. Kun todettiin että malli oli epäluotettava, luovuttiin myöhemmistä testeistä ja päätettiin siirtyä kehittelemään mallia A2.

title: Aggregat-rakettisarja

text: Tämän edistyksen A3:sta oli mahdollistanut Walther Thielin täysin uudelleensuunnittelema rakettimoottori, joka tunnettiin A5:nä. Kun kävi ilmeiseksi, että Wernher von Braunin kehittämät laitteet alkoivat soveltua sodankäyntiin, siirsi Walter Dornberger tutkijaryhmän Kummersdorfista Peenemündeen, Usedomin saarelle Saksan Itämeren-rannikolle, jotta kokeet saataisiin paremmin salattua ja tutkimuksille riittävät tilat. A4 oli täysin luotettava, ja vuoteen 1941 mennessä tutkijaryhmä oli laukaissut 70 A5-rakettia. Ensimmäinen A4 laukaistiin marraskuussa 1942. Raketti lensi noin 1,6km:n matkan ja tuhoutui osuessaan veteen. Seuraava laukaisu ylsi 11km:n päähän ennen räjähtämistään. Kolmas raketti laukaistiin 3. lokakuuta 1942, ja se toimi edeltäjänsä tavoin. Se lensi 193km:n päähän, ja se saavutti 80 kilometrin lakikorkeuden.

title: Avaruuskilpa

text: Molemmat maat ottivat tekniikan sotilaalliseen käyttöön toisessa maailmansodassa, muun muassa ”Stalinin uruissa” ja V2-ohjuksessa. Sodan lopulla V2-tuotanto oli SS-joukkojen hallinnassa. Tällöin von Braunin ja kenraali Dornbergerin väitetään salaa esisuunnitelleen avaruusaluksia ja avaruussukkulaa.

title: Walter Chrysler

text: Walterin isä toimi Kansas Pacific Railway -yhtiön ja myöhemmin Union Pacific Railroad -yhtiön veturinkuljettajana, joten sekä Walterin kasvuympäristöllä että hänen isänsä ammatilla oli eittämättä vaikutus nuorukaisen uravalintaan. Nuori Walter Chrysler hankki itselleen mekaniikan alan perustutkinnon kirjekurssina ja samalla hän opetteli metallin työstämistä omatoimisesti.[1]

title: Zathura – avaruusseikkailu

text: Elokuvan aikana pojat oppivat, että heidän on tultava toimeen ja tehtävä yhteistyötä, jos he haluavat selviytyä takaisin maan pinnalle. Pelin aikana kortti antaa vihjeen astronautista, joka sitten tulee heidän luokseen ja auttaa heitä selviytymään pelistä. Myöhemmin kyseinen astronautti paljastuu olevan tulevaisuuden Walter. Tämä vanhempi Walter on jäänyt avaruuteen, sillä kun hän oli saanut toivomuskortin, hän oli toivonut, ettei hänen veljensä olisi koskaan syntynytkään. Tämän jälkeen hänellä ei ollut ollut ketään kenen kanssa pelata peli loppuun, joten hän oli jäänyt avaruuteen. Peliä ei voi pelata loppuun yksin, sillä peli ei anna vuoroa väärälle pelaajalle: peli antaa vuoron aina seuraavalle pelaajalle. Noin puolivälissä peliä Walter huomaa, että Danny on huijannut ja siirtänyt omaa avaruusrakettiaan edemmäs kuin missä se oli ollut, ja siirtää sen takaisin siihen missä se oli ollutkin. Peli reagoi Walterin siirtoon ja olettaa Walterin huijaavan. Peli rankaisee Walteria nielaisemalla hänet avaruuteen, mutta astronautti pelastaa hänet.

title: Ben Walter

text: Elokuussa 2005 Walter teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Boston Bruinsin kanssa. Hän siirtyi joukkueen organisaatioon kaudeksi 2005–2006, jonka Walter pelasi suurimmaksi osaksi farmijoukkue Providence Bruinsissa, AHL:ssä. NHL-otteluita hän pelasi kauden aikana kuusi, joista ensimmäisen 12. tammikuuta 2006 Los Angeles Kingsia vastaan. Kaudella 2006–2007 Walter oli tehoilla 24+43=67 Providencen AHL-joukkueen toiseksi paras pistemies David Krejčín jälkeen. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +23 ja valittiin kauden päätteeksi Bruinsin arvokkaimmaksi pelaajaksi. Walter pelasi kauden aikana neljä NHL-ottelua.

title: Walter Dornberger

text: Luokka:Saksalaiset raketti-insinöörit Luokka:Vuonna 1895 syntyneet Luokka:Vuonna 1980 kuolleet

title: Aggregat-rakettisarja

text: Kesällä 1939 Kuet Patt Peenemünden Suunnittelutoimistosta ehdotti siipien lisäämistä, jotta raketin vauhtia ja kantomatkaa saataisiin lisätyksi aerodynaamisen nosteen kantamana. Hänen ehdotukseensa kuului myös Flossengeschoss (). Walter Dornberger hyödynsi näitä kahta suunnitelmassaan ”Amerika Raketesta”, jonka hän esitteli muistiossaan Adolf Hitlerille 31. kesäkuuta 1940.

title: Ben Walter

text: Ben James Walter (s. 11. toukokuuta 1984 Beaconsfield, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EC Salzburgissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Walterin vahvuuksiin kuuluu pelintekeminen, puolustaminen ja maalintekotaidot. Hänellä on varsin vankka koko, mutta Walterin tulisi käyttää sitä enemmän hyödyksi.

title: Mittelbau-Dora

text: Albert Speer vieraili Dorassa 10. joulukuuta 1943. Wernher von Braun kävi puolestaan Nordhausenin tehtaalla tammikuussa 1944. Hän palasi saman vuoden toukokuussa tapaamiseen Walter Dornbergerin ja Arthur Rudolphin kanssa. Albin Sawatzki puhui tuolloin tarpeesta löytää orjatyövoimaksi 1 800 ammattitaitoista ranskalaistyöläistä lisää.

title: Walter Dornberger

text: Maaliskuussa 1945 Dornberger, von Braun ja viisi muuta johtavaa saksalaista rakettimiestä pyöräilivät saksalaisten puolelta amerikkalaisten luokse. Tämän jälkeen Dornberger joutui Isossa-Britanniassa pariksi vuodeksi vankilaan, koska hänen johtamansa V-aseita valmistavat tehtaat olivat käyttäneet orjatyövoimaa. Dornberger joutui Yhdysvaltain armeijan Operaatio Paperclipin mukana Yhdysvaltain ilmavoimien töihin. Vuodesta 1950 vuoteen 1965 hän työskenteli Bell Aircraft Corporationilla konsultoiden muun muassa X-20 Dyna-Soarin suunnittelua. Eläkkelle jäätyään hän muutti takaisin Saksaan.

title: Ben Walter

text: Kaudeksi 2010–2011 Walter siirtyi vapaana agenttina vuoden mittaisella sopimuksella Colorado Avalanchen organisaatioon. Hän pelasi koko kauden farmijoukkue Lake Erie Monstersissa, jossa Walter teki AHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+47=70, joilla hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä. Walter voitti myös Monstersin sisäisen tehotilaston lukemalla +26. Hän jakoi myös joukkueen sisäisen pistepörssin kevään 2010 pudotuspeleissä Justin Mercierin kanssa tehoilla 3+2=5. Kaudeksi 2011–2012 Walter siirtyi kaksivuotisella ja kaksisuuntaisella sopimuksella Calgary Flamesiin. Hän pelasi molemmat sopimuskautensa kokonaan farmijoukkue Abbotsford Heatissa. Kaudella 2011–2012 Walter oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Krystofer Kolanosin jälkeen tehoilla 19+40=59. Kaudella 2012–2013 hän nousi Heatin varakapteeniksi ja voitti tehoilla 15+34=49 joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin.

title: Fritz Walter (jalkapalloilija, 1960)

text: Fritz Walter (21. heinäkuuta 1960 Mannheim) on entinen saksalainen jalkapalloilija. Walter pelasi Saksan Bundesliigassa kaikkiaan 348 ottelua vuosina 1983–1997 ja teki niissä 157 maalia. Walter edusti Bundesliigaurallaan kolmea seuraa: SV Waldhof Mannheimia, VfB Stuttgartia ja Arminia Bielefeldia.

title: Numero 23

text: Rankkuri ja perheenisä Walter Sparrow saa vaimoltaan lahjaksi kirjan nimeltä "Numero 23". Walteria lukeminen ei kiinnosta paljoakaan, mutta hän aloittaa kuitenkin vaimonsa pyynnöstä. Walterin lukiessa kirjaa hän havaitsee sen muistuttavan hänen omaa elämäänsä. Samalla hän ymmärtää luvun 23 merkityksen. Luku 23 alkaa esiintyä joka paikassa, minne Walter meneekin. Luvusta tulee Walterille pakkomielle ja Walter tulee entistä vainoharhaisemmaksi päivä päivältä. Hän alkaa etsiä tietoa kirjan kirjoittaneesta Topsy Krettsistä, jota ei näytä olevan olemassa. Samalla Walter saa selville asioita, jotka mullistavat koko hänen elämänsä.

title: Wernher von Braun

text: Braun oli pitkään rakettitekniikan harrastaja. Toiminta oli rakettitekniikan kehittämistä Weimarin tasavallan maavoimien rahoituksella. Valvojana oli jo tuolloin kapteeni (myöhemmin kenraali) Walter Dornberger. Tällä tavalla Saksa onnistui kehittämään asetta kiertäen rauhansopimuksen ehdot.

title: Kaupallinen avaruustoiminta

text: 1920-luvun alussa Neuvosto-Venäjällä rakettien kehitys tehtiin yhdistysten puitteissa kunnes asevoimat alkoivat rahoittaa tutkimusta. Vastaava kehitys tapahtui Weimarin tasavallassa, jossa tykistön kiinnostus raketteihin muutti toiminnan sotilaalliseksi. Alan avainhenkilöitä oli Walter Dornberger. Yhdysvalloissa professori Robert Goddard teki tutkimusta ensin yksityisessä yliopistossa ja sieltä Uuteen Meksikoon vetäydyttyään Guggenheimin säätiön rahoituksella. Suuret läpimurrot kuitenkin tehtiin asevoimien projekteissa toisen maailmansodan aikana.

title: Walter Dornberger

text: Dornberger osallistui ensimmäiseen maailmansotaan, oli muun muassa ranskalaisten sotavankina[1] ja luki sodan jälkeen konetekniikan diplomi-insinööriksi (valmistui 1930). Hänelle myönnettiin vuonna 1935 tekniikan kunniatohtorin arvo. Vuonna 1930 Dornberger määrättiin tutkimaan sotilaskäyttöön ja massatuotantoon sopivan nestekäyttöisen raketin kehittämistä tykistöön. Keväällä 1932 Dornberger vieraili Saksan avaruuslentoyhdistyksen VfR:n rakettien lennätyspaikalla Raketenflugplatzissa. Saman vuoden joulukuussa yhdistyksen Dornbergerille lupaama rakettikoe epäonnistui, mutta Dornberger uskoi rakettitutkijoiden tulevaisuudessa onnistuvan kokeissaan. Vuonna 1933 VfR:n toiminta lakkasi, ja monet sen jäsenet kuten Wernher von Braun jatkoivat toimintaansa armeijan rakettitutkimuskeskuksessa Kummersdorfissa. Vuonna 1937 tutkimuspaikka siirrettiin Itämeren rannalle Peenemündeen. Syksyllä 1942 Dornberger koordinoi lentävän pommin V1:n ja ohjusraketti V2:n tuotantoa.