query: Mikä Fianna Fáil on?

title: Fianna Fáil

text: Fianna Fáil (lyh. FF, ) on vuonna 1926 perustettu irlantilainen poliittinen puolue. Fianna Fáil on ollut vallassa joitakin jaksoja lukuun ottamatta lähes koko Irlannin tasavallan historian aikana. Alkuaikoinaan puolue oli erittäin kansallismielinen ja yhtenäisen Irlannin tasavallan kannattaja, mutta nykyään Fianna Fáil on lähinnä keskusta-oikeistolainen puolue.

title: Éamon de Valera

text: De Valera säilyi pitkään suosittuna, mutta hajanainen oppositio onnistui yhdistämään voimansa helmikuun 1948 parlamenttivaaleissa, joissa Fianna Fáil menetti enemmistönsä, vaikka säilyikin suurimpana puolueena. Pääministeriksi tuli Fine Gael -puolueen John A. Costello, jonka hallitus julisti Irlannin lopullisesti tasavallaksi myöhemmin samana vuonna. De Valeran johtama Fianna Fáil ja Costellon liittouma vuorottelivat tämän jälkeen vallassa, mutta niiden välillä ei ollut suuria aatteellisia eroja eivätkä ne kyenneet ratkaisemaan maan talouden kasautuvia ongelmia. De Valera oli vähemmistöhallitusten pääministerinä vaalikauden 1951–1954 ja vuodesta 1957, kunnes hänet valittiin Irlannin presidentiksi ("Uachtarán na hÉireann") kesäkuun 1959 vaaleissa. Hän erosi samalla puolueensa johdosta.

title: Brian Cowen

text: Brian Cowen (; s. 10. tammikuuta 1960) on irlantilainen Fianna Fáil -puolueen poliitikko ja entinen Irlannin pääministeri, eli taoiseach. Cowen on toiminut urallaan useissa ministerintehtävissä.

title: Charlie McCreevy

text: Charlie McCreevy (s. 30. syyskuuta 1949) on irlantilainen Fianna Fáil -puolueeseen kuuluva poliitikko. Hän on Euroopan komission jäsen eli komissaari Barroson komissiossa. Hänen vastuulleen kuuluvat sisämarkkinoita ja palveluita koskevat asiat.

title: Éamon de Valera

text: Fianna Fáilin voitettua helmikuun 1932 vaalit de Valera muodosti hallituksen Työväenpuolueen tuella ja otti samalla itselleen ulkoministerin salkun. Huhuista huolimatta sisällissodan häviäjien valtaantulo ei johtanut poliittisiin puhdistuksiin. Tammikuun 1933 hajotusvaaleissa Fianna Fáil sai parlamenttiin yksinkertaisen enemmistön. Pääministerinä de Valera otti ensimmäiseksi tavoitteekseen katkaista alistussuhteen Isoon-Britanniaan. Vihattu uskollisuudenvala kuninkaalle lakkautettiin jo toukokuussa 1933 ja brittiläisen kenraalikuvernöörin vaikutusvaltaa vähennettiin. De Valeran hallitus katkaisi myös vanhoihin maanlunastuslakeihin liittyneen valtionvelan vuosittaisen maksamisen Ison-Britannian valtiolle, mikä johti Irlannin ja Ison-Britannian välillä useita vuosia jatkuneeseen kauppasotaan (ns. taloussota, "economic war"). De Valera pyrki protektionistisella talouspolitiikalla lisäämään Irlannin omavaraisuutta ja tukemaan kotimaisen teollisuuden kehittämistä suojatullien avulla. Omavaraisuuspolitiikan ja tullisodan hintana oli suuren laman aiheuttaman niukkuuden koveneminen. Tämä kuitenkin lisäsi de Valeran hallituksen suosiota, sillä hän saattoi syyttää Isoa-Britanniaa Irlannin taloudellisista vaikeuksista. Myös sosiaalietuuksia lisättiin. De Valeran hallitus kääntyi 1930-luvun aikana tasavaltalaisten äärisiipeä eli Irlannin tasavaltalaisarmeijaa (IRA) vastaan ja alkoi tukahduttaa sitä voimakeinoin.

title: Éamon de Valera

text: Ensimmäisinä sisällissodan jälkeisinä vuosina de Valera johti Sinn Féinin radikaalisiivestä syntynyttä tasavaltalaista oppositiota, joka osallistui vaaleihin mutta ei parlamentin toimintaan, sillä he kieltäytyivät vannomasta vapaavaltion perustuslaissa kansanedustajilta vaadittua uskollisuudenvalaa Englannin kuninkaalle, mikä oli ollut yksi vuoden 1921 sopimuksen kiistellyistä kohdista. Jyrkimmät tasavaltalaiset eivät suostuneet tunnustamaan vapaavaltion parlamenttia lainkaan, mutta de Valera teki vuonna 1926 pesäeron heihin. Kun Sinn Féinin puoluekokous hylkäsi hänen ehdotuksensa parlamenttityöskentelyn aloittamisesta jos uskollisuudenvala lakkautettaisiin, hän erosi puolueesta ja perusti muutamaa kuukautta myöhemmin kannattajineen Fianna Fáil -puolueen. Kun Cosgraven hallitus seuraavana vuonna varapääministeri Kevin O’Higginsin salamurhan jälkeen teki uskollisuudenvalaan sitoutumisesta pakollista kaikille valituille kansanedustajille, de Valera päätti lopettaa parlamentin boikotoinnin ja julisti uskollisuudenvalan olevan vain ”tyhjä poliittinen ele”. Kesäkuun 1927 vaaleissa valitut Fianna Fáilin edustajat allekirjoittivat uskollisuudenvalan, mutta eivät lukeneet sitä ääneen. Puolue muodosti nyt vahvan parlamentaarisen opposition, joka vaati edelleen vuoden 1921 sopimuksella tehtyjen myönnytysten kumoamista, mutta jätti sisällissodan aikaisen aseellisen radikalismin taakseen.

title: Amhrán na bhFiann

text: Kertosäkeen kohta "soldiers are we" on käännetty "sinne Fianna Fáil", "me olemme "Fál"in (Irlannin kohtalon) sotajoukot"; sana "fianna" viittaa ennen kaikkea muinaisirlantilaisen mytologian vaeltaviin sotureihin. Nykyään "Fianna Fáil" on kuitenkin omittu erään poliittisen puolueen nimeksi, joten laulun virallisessa versiossa säe on ruhjottu muotoon "sinne "laochra" Fáil", "me olemme "Fál"in "sankarit""!

title: Tras Honan

text: Tras Honan (s. 4. tammikuuta 1930) on irlantilainen Fianna Fáil -puolueen poliitikko. Hän istui senaatissa vuosina 1977–1993 ja toimi kahteen otteeseen sen puheenjohtajana ("Cathaoirleach"; 1982–1983, 1987–1989).

title: Constance Markievicz

text: Markievicz liittyi Éamon de Valeran vuonna 1926 perustamaan Fianna Fáil -puolueeseen ja hänet valittiin seuraavana vuonna sen edustajana parlamenttiin. Hän kuoli kuukautta vaalien jälkeen ehtimättä ottaa paikkaansa vastaan. Hänet haudattiin Dublinin Glasnevinin hautausmaalle.

title: Éamon Ó Cuív

text: Éamon Ó Cuív, (s. 23. kesäkuuta 1950) on irlantilainen poliitikko. Ó Cuív edustaa Fianna Fáil-puoluetta Dáil Éireannissa, Irlannin parlamentissa vuodesta 1992.

title: Fianna Fáil

text: Jokainen Fianna Fáilin puoluejohtajista Micheál Martinia lukuun ottamatta on jossakin vaiheessa toiminut myös taoiseachina eli Irlannin pääministerinä.

title: Irlanti

text: Irlannin politiikassa on koko maan itsenäisyyden ajan ollut tärkeänä aiheena Pohjois-Irlannin asema. Fianna Fáil muodostui vuosien 1922–1923 sisällissodan jälkeen niistä, jotka vastustivat saaren jakamista. Vaikka jaon vastustajat hävisivätkin sisällissodan, Fianna Fáil oli pitkään maan selvästi suosituin puolue ja se on ollut hallitusvastuussa lähes jatkuvasti 1930-luvulta asti. Toinen suuri puolue Fine Gael syntyi jakamisen kannattajista. Muita merkittäviä puolueita ovat työväenpuolue, vihreät ja Sinn Féin.[21]

title: Vivion de Valera

text: Vivion de Valera (1910–1982) oli irlantilainen poliitikko Fianna Fáil -puolueessa. Hän toimi kansaneduatajana vuosina 1945-1981.

title: Irlannin presidentti

text: Irlannin presidentti (, ) on vuodesta 1938 lähtien ollut Irlannin valtionpäämies. Irlannin presidentiksi on useimmiten valittu Fianna Fáilin ehdokas. Nykyinen presidentti on työväenpuolueen Michael D. Higgins.

title: Irlannin parlamenttivaalit 2016

text: Noin kymmenen viikkoa vaalipäivän jälkeen Fine Gaelin johtaja Enda Kenny sai varmistukseen toiselle kaudelleen pääministerinä, kun Fianna Fáil suostui tukemaan Fine Gaelin vähemmistöhallitusta.

title: Michael D. Higgins

text: Higgins syntyi Limerickissä, mutta vietti nuoruutensa Claren kreivikunnassa. Ennen siirtymistään politiikkaan hän opiskeli Galwayssa, Irlannin kansallisyliopistossa sosiologiaa ja myös toimi luennoitsijana yliopistolla. Ollessaan vielä opiskelija hän liittyi Fianna Fáiliin, mutta siirtyi pian Työväenpuolueeseen.

title: Fianna

text: Nykyinen irlantilainen puolue Fianna Fáil (Kohtalon sotilaat) on omaksunut nimensä Fiannalta.

title: Albert Reynolds

text: Reynolds liittyi Fianna Fáiliin vuoden 1977 vaaleja varten. Hänet valittiinkin Irlannin parlamentin alahuoneeseen "Dáil Éireanniin". Hän liittyi pian vaikutusvaltaiseen ”viiden ryhmään”, joka kannatti Charles Haugheya korvaamaan Jack Lynch Fianna Fáilin johdossa. Haugheystä tuli 1979 Irlannin pääministeri, ja Reynolds nimitettiin samana vuonna posti- ja lennätinministeriksi. Hänen merkittävin saavutuksensa ministerinä oli Irlannin vanhentuneen puhelinjärjestelmän korvaaminen uudella automaattiverkostolla.

title: Albert Reynolds

text: Fianna Fáil menetti valta-asemansa vuonna 1981 mutta sai sen takaisin seuraavana vuonna. Reynolds palasi samalla hallitukseen saatuaan paikan teollisuus- ja energiaministerinä. Valtapuolue vaihtui uudestaan vuoden 1982 lopulla, ja Fianna Fáil nousi pääpuolueeksi uudelleen 1987, jolloin Reynolds nimitettiin teollisuus- ja kauppaministeriksi. Seuraavana vuonna hän sai valtiovarainministerin tehtävät Euroopan komissioon lähteneeltä Ray MacSharryltä. Valtiovarainministerinä Reynolds alensi tuloveroa ensimmäisen kerran 20 vuoteen ja onnistui markkinoimaan International Financial Services Centrea, jonne noin 200 finanssiyritystä perusti toimipisteen.

title: Fianna Fáil

text: Luokka:Irlantilaiset puolueet Luokka:Liberaalikonservatistiset puolueet Luokka:Euroopan liberaalidemokraattinen puolue

title: Liam Aylward

text: Liam Aylward (s. 27. syyskuuta 1952) on irlantilainen Fianna Fáilin poliitikko. Hän toimi vuosina 2004–2014 Euroopan parlamentissa sen Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän jäsenenä. Hän syntyi Kilkennyn kreivikunnassa ja istui vuosina 1977–2007 Dáil Éireannissa.

text: Vuonna 1999 perustetun ryhmän ajavina voimina on pidettiin Irlannin Fianna Fáilia ja Italian Alleanza Nazionalea. Puolan liityttyä Euroopan unioniin puolalaiset nousivat ryhmän suurimmaksi kansallisuudeksi. Ryhmässä oli kuitenkin merkittäviä poliittisia erovaisuuksia. Laajasti ottaen se oli kansalliskonservatiivinen, ja joidenkin jäsenten lausunnot aiheuttivat kotimaassa kritiikkiä Fianna Fáilia kohtaan.

title: Albert Reynolds

text: Reynolds aloitti Fianna Fáilin johtajana ja pääministerinä helmikuussa 1992. Reynolds joutui pääministerinä lähes ensi töikseen kiistaan, kun hänen kovan linjan katolinen oikeuskanslerinsa Harry Whelehan pyrki niin sanotussa X-tapauksessa estämään 14-vuotiaan raiskatun tytön matkustamisen Britanniaan aborttia varten. Reynolds epäonnistui riidan sovittelemisessa, mikä jätti kaunaa konservatiivien ja liberaalien välille. Samaan aikaan oikeus alkoi tutkia liikemies Larry Goodmanin ja entisen pääministerin Charles Haugheyn suhdetta. Tutkimuksissa paljastui, että Reynolds oli teollisuus- ja kauppaministerinä myöntänyt Goodmanin yritykselle valtion tarjoaman konsignaation Irakiin myytävälle naudanlihalle. Luottamuspula aiheutti Fianna Fáilin ja edistyksellisten demokraattien hallituksen kaatumisen. Seuranneissa vaaleissa mikään puolue ei saanut selvää voittoa, mutta Reynolds sai jatkaa pääministerinä ja Fianna Fáilin hallituskumppaniksi tuli tällä kertaa työväenpuolue.

title: Seán Lemass

text: Seán Francis Lemass (15. heinäkuuta 1899 Dublin, Irlanti – 11. toukokuuta 1971 Dublin, Irlanti) oli irlantilainen poliitikko Fianna Fáil -puolueesta. Lemass oli Irlannin pääministeriä vastaavana taoiseachina vuodesta 1959 vuoteen 1966.

title: Brian Cowen

text: Talouskriisin aikana Cowenista tuli erittäin epäsuosittu ja spekulaatiot hänen erostaan alkoivat kiihtyä. Cowen sai Fianna Fáilin parlamenttiryhmän tuen 18. tammikuuta 2011 pidetyssä luottamusäänestyksessä. Vastaehdokkaana oli ulkoministeri Micheál Martin, joka erosi äänestyksen jälkeen hallituksesta. Muutama päivä myöhemmin Cowen ilmoitti kuitenkin vetäytyvänsä puolueen johdosta, mutta pysyvänsä pääministerinä maaliskuun parlamenttivaaleihin asti. Pääministeri Cowen ilmoitti 1. helmikuuta 2011 ennenaikaisten vaalien järjestämisestä. Fianna Fáilin kannatus oli romahtanut talouskriisin seurauksena ja vihreän puolueen ero kymmenen päivää aiemmin oli jättänyt Fianna Fáilin johtamaan vähemmistöhallitusta.

title: Jack Lynch

text: John (Jack) Mary Lynch (15. elokuuta 1917 – 20. lokakuuta 1999) oli irlantilainen poliitikko, joka toimi maan neljäntenä taoiseachina ensin vuosina 1966–1973 ja uudelleen vuonna 1977–1979. Hän edusti Fianna Fáil -puoluetta.

title: Irlanti

text: Irlannin parlamentti (Oireachtas) on kaksikamarinen. Parlamentin ylähuone on nimeltään Seanad Éireann ja alahuone Dáil Éireann. Kummassakin kamarissa enemmistöpuolue oli pitkään keskustaoikeistolainen Fianna Fáil. Vuoden 2011 vaalien jälkeen parlamentin enemmistön kuitenkin muodostivat keskustaoikeistolainen Fine Gael ja keskustavasemmistolainen Työväenpuolue.[5]

title: Brian Cowen

text: Cowen ei asettunut ehdolle 25. helmikuuta 2011 järjestetyissä ennenaikaisissa vaaleissa, missä Fianna Fáil koki murskatappion.

title: Mary Robinson

text: Mary Robinson (s. 21. toukokuuta 1944) on irlantilainen poliitikko ja Irlannin ensimmäinen naispresidentti, joka hallitsi maata 1990–1997. Hän oli myös ensimmäinen Irlannin presidentti, jota ei valittu keskustaoikeistolaisen valtapuolueen Fianna Fáilin riveistä.

title: Patrick Hillery

text: Patrick John Hillery (2. toukokuuta 1923 – 12. huhtikuuta 2008) oli irlantilainen Fianna Fáil -puolueen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1976–1990. Hän oli koulutukseltaan lääkäri.


query: Mikä on maapallon arvioitu ikä?

title: Maa

text: Maa eli maapallo tai Tellus (symboli: ) on aurinkokuntamme kolmas planeetta Auringosta lukien. Se on tunnetun maailmankaikkeuden ainoa planeetta, jolla tiedetään olevan elämää. Maan keskietäisyys Auringosta on noin 149,6 miljoonaa kilometriä eli noin yksi astronominen yksikkö. Maan arvioitu ikä on noin 4,5 miljardia vuotta, ja se on aurinkokuntamme tihein sekä sen viidenneksi suurin planeetta niin läpimitaltaan kuin massaltaankin.

title: Torium

text: Toriumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Luonnossa (lähes 100 %) esiintyvä Th-isotooppi on heikosti radioaktiivinen alfasäteilijä. Sen puoliintumisaika on yli 14 miljardia vuotta, mikä on enemmän kuin maapallon ikä ja hieman suurempi kuin arvioitu maailmankaikkeuden ikä. Muita toriumin isotooppeja esiintyy radioaktiivisissa mineraaleissa vain hivenmääriä, ja ne ovat syntyneet radioaktiivisten hajoamisten seurauksena, yleensä uraanin isotoopeista U ja U, sillä ne ovat näistä alkavien pitkien hajoamissarjojen välijäseniä. Th:sta alkava hajoamissarja tunnetaankin nimellä "toriumsarja". Th alfahajoaa radioaktiiviseksi radium-228:ksi, jonka puoliintumisaika on 5,7 vuotta. Tämä hajoaa välijäsenten kuten toisen toriumisotoopin Th ja huoneilmastakin mahdollisesti löytyvän radon-220:n kautta pysyväksi lyijyn isotoopiksi. Toriumsarjan loppupään hajoaminen on nopeaa, koska kaikkien muiden kuin Ra:n ja Th:n yhteenlasketut puoliintumisajat ovat alle 5 päivää.

title: Planckin aika

text: Arvioitu universumin ikä (4,3 × 10 s) on karkeasti 8 × 10 Planckin aikaa.

title: HD 100546

text: Tähden HD 100546 arvioitu ikä on noin 10 miljoonaa vuotta. Tähteä kiertää kaasu- ja pölykiekko sekä kaksi kaasumaista planeettamaista kohdetta.

title: Charles Darwin

text: Darwinin vastustus ei jäänyt vain sanallisiin väittelyihin, vaan häntä vastaan löydettiin tieteellisiä todisteitakin. Vaikuttavimmasta todisteesta vastasi brittifyysikko lordi Kelvin[106], jonka termodynaamiset tutkimukset osoittivat maapallon olleen jossakin vaiheessa todella kuuma paikka, niin kuuma ettei elämää voisi muodostua. Aiemmin maapallon ikää oli laskettu Raamatusta saatujen tietojen pohjalta, mutta ensi kertaa vuonna 1862 lordi Kelvin päätti laskea sen riippumatta Raamatusta. Hän nojasi edellä mainittuun tulokseen ja siihen, että Maa viilenisi hiljalleen lämmön karatessa avaruuteen. Ratkaisuksi hän sai 24–400 miljoonaa vuotta. Se poikkesi huomattavasti Raamatusta ennustetusta 6000 vuodesta mutta tuotti ongelmia myös Darwinin teorialle, sillä tämän mukaan Maan iän pitäisi olla huomattavasti suurempi. Lordi Kelvinin laskut olivat puutteelliset, sillä hän ei huomioinut maapallon sisällä tapahtuvaa radioaktiivista hajoamista, joka tuottaa jatkuvasti uutta lämpöenergiaa. Tuohon aikaan radioaktiivisuutta ei vielä tunnettu.

title: Ilmastonmuokkaus

text: Yhtenä keinona maapallon lämpötilan säätelemiseksi voidaan harkita myös maapallon siirtämistä kauemmas auringosta, vaikkapa Mars-planeetan etäisyydelle. Tätä vaihtoehtoa on ehdotettu harkittavaksi lähinnä pidemmällä tähtäimellä, kun aurinko kuumenee niin paljon, että elämä maapallolla kävisi muuten mahdottomaksi. Hitaasti toteutettuna siirto-operaatio voisi tutkijoiden mukaan onnistua käyttämällä hyväksi sopivankokoisten maata lähelle tulevien asteroidien vetovoimaa. Kertarysäyksellä siirtämiseen saattaisi riittää myös hyvin voimakas ydinräjäytys, mutta voimakkaan räjäytyksen turvallisuuden takaamista on arvioitu lähes mahdottomaksi.

title: Sugi

text: Sugi on sopivassa kasvuympäristössä nuorena nopeakasvuinen, mutta pitkäikäinen puu. Vanhin tunnettu vuosirenkaista laskettu ikä on 1 400 vuotta, mutta joidenkin puiden on arvioitu olevan huomattavasti vanhempia.

title: Vanguard-luokka (sukellusvene)

text: Alusten päävoimanlähteenä on painevesireaktori PWR2, joka on suunniteltu nimenomaan luokan aluksille. Sen käyttöikä on kaksinkertainen edeltäneeseen versioon verrattuna ja on arvioitu, että luokan alukset voivat kiertää maapallon 40 kertaa ilman tankkausta. Reaktori pyörittää kahta GEC-turbiinia, jotka on kytketty yhteen akseliin. Järjestelmä mahdollistaa sukelluksissa 25 solmun nopeuden.

title: Norjan väestö

text: Arvioitu sukupuolijakauma vuonna 2011:Vastasyntyneen lapsen eliniänodote (2011)Mediaani-ikä vuonna 2013 (arvio):

title: Raamatun luomiskertomus

text: Vanhan Maan kreationismi on oppi, jonka mukaan maapallon tieteellisesti havaittu miljardien vuosien ikä ei ole ristiriidassa Raamatun luomiskertomuksen kanssa, vaan erot voidaan selittää eri tavoilla.

title: Ilmastonmuokkaus

text:
Moniin ilmastonmuokkauksen menetelmiin liittyy merkittäviä ympäristöriskejä. Erityisesti maapallon heijastavuuteen vaikuttavien menetelmien katsotaan tarjoavan korkeintaan väliaikaisen ratkaisun, jolla voidaan saada lisäaikaa maapallon lämpenemisen perussyiden poistamiseen. Lähes riskitön ja myös taloudellisesti edullinen menetelmä on metsittäminen, mutta ilmaston
viilentämiseksi se ei ole kovin tehokas keino. Kustannustehokkuudeltaan lupaavimmaksi ja tehokkaaksi keinoksi on arvioitu aerosolihiukkasten levittäminen stratosfääriin, mutta sen huomattavana riskinä on otsonikerroksen tuhoutuminen. Maahan pääsevän auringon säteilyn rajoittaminen saattaisi myös johtaa voimakkaisiin alueellisiin muutoksiin sadannassa. Monet tutkijat kuitenkin katsovat, että ilmastonmuutoksen hillinnässä on syytä varautua myös hätä- tai väliaikaisratkaisuihin, joita ilmastonmuokkausmenetelmät voivat tarjota – tarkassa kansainvälisessä valvonnassa käytettyinä.

title: Kenraali Sherman

text: Kenraali Sherman () on Sequoian kansallispuistossa Yhdysvalloissa kasvava tilavuudeltaan maapallon suurimmaksi arvioitu puu. Kenraali Sherman on mammuttipetäjä ("Sequoiadendron giganteum"), jonka tilavuuden on laskettu olevan yli 1 486,6 kuutiometriä. Puun pituus on 83,8 metriä ja sen painoksi on arvioitu 2 000 tonnia. Sen ympärysmitta puolentoista metrin korkeudella maasta on 31,3 metriä. Kenraali Sherman ei ole maailman korkein puu. Korkeimman puun titteliä pitää hallussaan 115,55 metrin korkuinen punapuu "Hyperion".

title: Ilmaston lämpeneminen

text: Ilmaston lämpenemisellä tarkoitetaan viime vuosikymmeninä tapahtunutta maapallon alailmakehän ja merien keskilämpötilan nousua ja nousun arvioitua jatkumista. Yleisessä keskustelussa ilmiöstä käytetään myös termiä ilmastonmuutos.

title: Tamu

text: Tamu on Tyynessämeressä sijaitseva kilpitulivuori, jonka on arvioitu olevan suurin maapallolla sijaitseva tulivuori. Tamu sijaitsee noin 1 600 kilometrin päässä Japanista itään. Tamun tulivuoren arvioidaan syntyneen 145 miljoonaa vuotta sitten jura- ja liitukausien vaihteessa. Tamun pinta-ala on arviolta 120 000 neliömailia.

title: Evoluutio

text: Kaikki elämä maapallolla polveutuu universaalista esivanhemmasta joka eli noin sitten. Toistuvat uusien lajien synnyt (lajiutumiset), lajien sisäiset erilaistumiset (anageneesit) ja lajien menetykset (sukupuutot) voidaan päätellä yhteisistä biokemiallisista ja morfologisista piirteistä sekä yhteisten DNA-jaksojen . Nämä homologiset piirteet ja jaksot ovat samankaltaisimpia lajeissa, joiden sukuhaarojen eroamiseen yhteisestä esivanhemmasta on lyhin aika. Tätä tietoa voidaan käyttää rekonstruoimaan evoluution historiaa käyttäen sekä nykyisiä lajeja että fossiileja. Nykyisen biodiversiteetin kuviot ovat muotoutuneet sekä lajiutumisten että sukupuuttojen kautta. On arvioitu, että enemmän kuin 99 % maapallolla eläneistä lajeista on kohdannut sukupuuton. Maapallolla on arvioitu olevan tällä hetkellä eliölajia, joista noin (14 %) on dokumentoitu.

title: Vredefort-kraatteri

text:
Vredefort-kraatteri Etelä-Afrikassa on maailman suurin ja vanhin säilynyt törmäyskraatteri. Sen kooksi arvioidaan 250–300 km, joten sitä pidetään suurempana kuin Sudburyn kraatteria, jonka läpimitta on 250 km ja ikä 1 850 miljoonaa vuotta.
Vredefortin ikä on noin 2 020 miljoonaa vuotta.
Jonkinlaisia vanhempia törmäysjälkiä on säilynyt Etelä-Afrikan Babertonissa ja Pilbarassa Australiassa, mutta ei läheskään niin hyvin kuin Vredefortissa.
Se on paljastunut geologisissa prosesseissa sedimenttikerroksen alta.
Vredefortin kokoluokan suuruisen kraatterin synty aiheuttaisi valtavan katastrofin, joka tuhoaisi 99 % elämästä maapallolla.

title: Tom Clancy’s EndWar

text: Kaikista suurimman sodan on arvioitu alkavan vuonna 2020, jolloin Yhdysvallat asentaa avaruuteen Freedom Star -nimisen avaruusaseman, joista voi käsitellä ohjuksia ympäri maapalloa. Avaruusasemalla on myös kolme Yhdysvaltain merijalkaväkikomppaniaa, jotka voivat saapua minne tahansa päin maapalloa jopa kahden tunnin sisällä. Kansainvälinen mielipide sodasta on ehdottomasti negatiivinen.

title: Karvosen kaava

text:
Karvosen kaava on kaava, jonka avulla voidaan laskea tavoitesyke lyönteinä minuutissa fyysistä harjoittelua varten silloin kun tavoitesyke tunnetaan prosentteina sykereservistä. Karvosen kaava voidaan esittää seuraavasti :
formula_1
formula_2
formula_3formula_4 = Tavoiteltu prosentuaalinen sykereservin käyttö
Kaavassa maksimisyke voidaan arvioida vähentämällä 220:stä ikä. Sykereservi lasketaan vähentämällä laskennallisesta maksimisykkeestä leposyke. Jos esimerkiksi henkilön ikä on 19 vuotta, tällöin kaavan mukaan arvioitu maksimisyke on 201 lyöntiä minuutissa. Jos henkilön leposyke on 50 lyöntiä minuutissa ja tavoiteltu syketaso on 70 % sykereservistä, saadaan harjoituksen tavoitesyke laskettua seuraavasti:

title: GJ 1214 b

text:
Planeetta GJ 1214 b kiertää himmeää punaista kääpiötähteä GJ 1214, jonka sijaitsee Käärmeenkantajan tähdistössä. Tähti on niin himmeä, että se näkyy vain suurella kaukoputkella; näennäinen kirkkaus V on 14,67.
Tähden arvioitu massa on 0,157 aurinkoa, säde 0,211 ± 0,0097 aurinkoa, pintalämpötila 3026 ± 130 K ja luminositeetti 0,00334. Tähti on arvioitu hieman Aurinkoa vanhemmaksi eli 6 miljardin vuoden ikäiseksi, mutta ikä saattaa olla rajoissa 3–10 miljardia vuotta.

title: Biodiversiteetti

text: Maapallon biodiversiteettiä ei vielä tunneta kovin hyvin. Lajien määräksi on arvioitu 10 miljoonaa, mutta niistä vain 1,9 miljoonaa tunnetaan nimeltä. Tunnetuista lajeistakin noin kaksi kolmasosaa tunnetaan vain yhdeltä alueelta ja moni vain yhdestä yksilöstä, joten niiden lajinsisäistä perinnöllistä monimuotoisuutta ei tunneta juuri lainkaan.[1]

title: Tähden ikä

text:
Tähden ikä mitataan monin tavoin.
Yleensä käytetään litiumin Li ja berylliumin Be runsautta.
Nämä heikkenevät iän myötä.
Tähden ikää voidaan karkeasti arvioida sen massan, pintalämpötilan ja kirkkauden perusteella. Näitä on usein vaikea arvioida tarkasti.
Monien tähtien iät on arvioitu eri menetelmillä hyvinkin vaihtelevasti.
Jättiläistähden ikiä ei monestikaan osata tarkoin sanoa, koska ne käyvät samantapaisen kehitysvaiheen, esimerkiksi kefeidivaiheen läpi pari kertaa.
Auringon ikä on 4,6 miljardia vuotta. Auringon tyyppinen pääsarjan tähti kirkastuu ja kasvaa vanhetessaan. Painovoima pinnalla pienenee. Samalla sen pyörimisnopeus pienenee, pyörähdysaika kasvaa, kromosfäärin aktiivisuus heikkenee ja mikroturbulenssi pienenee. Aktiivisuusjakso pitenee ja häviää iän myötä. Ikää voidaan mitata harvinaisten metallien toriumin ja neodyymin suhteesta Th/Nd.

title: Viherinkosken kalliomaalaukset

text: Maalauksien ikää ei ole arvioitu.

title: Alkuräjähdys

text: Hubblen laajenemisen ja kosmisen taustasäteilyn pohjalta arvioitu kaikkeuden ikä vastaa hyvin vanhimpien tähtien ikää ollen niitä vain hivenen suurempi.[46] Tähtien ikiä on määritetty soveltamalla tähdenkehityksen teoriaa pallomaisten tähtijoukkojen kehittymiseen että määrittämällä radiometrisesti yksittäisten populaatio II:n tähtien ikiä.[46]

title: Kimberliitti

text: Kimberliitti on volatiileista rikastunut kaliumpitoinen ultraemäksinen vulkaaninen kivi, joka sisältää runsaasti tiettyjä sopeutumattomia alkuaineita. Kimberliitti on yksi maailman harvinaisimmista kivilajeista. On arvioitu, että kimberliittiä on maapallolla vain 5 000 km. Kimberliitti voi sisältää timantteja.

title: Susiluola

text: Luolan pinta-alaksi on arvioitu 400 neliömetriä, mutta osa siitä on maakerrosten täyttämää. Luola on syntynyt kallion vaakarakoon rapautumisen seurauksena, ja sen iäksi on arvioitu yli 2,6 miljoonaa vuotta.[1] Eri aikakausien merenpinnan korkeusvaihtelut ovat muodostaneet luolaan kuusi eri-ikäistä sorakerrosta. Niistä vanhimmat ovat satoja tuhansia vuosia vanhoja. Turvallisuussyistä yleisöllä ei ole pääsyä Susiluolan sisälle.[2]

title: Maan säteilytasapaino

text: Maapallolle tuottaa energiaa Auringon säteilyn lisäksi myös maalämpö ja vuorovesivoimien aiheuttama kitkakuumennus. Kasvihuonekaasujen eli esimerkiksi hiilidioksidin, metaanin ja halonien lisääntymisen on arvioitu muuttaneen Maan lämpötaloutta 2,4 W/m². Maa lämpenee kasvihuoneilmiön voimistumisen vuoksi, koska yhä enemmän Maan säteilemästä lämpösäteilystä jää ilmakehään.

title: Kastán hauta

text: Luulöytöjä koskevien tutkimustulosten julkaisun jälkeen esitettiin muun muassa teoria, että yksi vainajista saattaisi olla Aleksanteri Suuren äiti Olympias. Tämä kuoli noin 60-vuotiaana vuonna 316 eaa. Näin hänen ikänsä saattaisi täsmätä haudasta löydetyn naisen arvioituun ikään, ja kuolinvuosi täsmää yhteen haudan rakentamisen ajankohdan kanssa. Peristérin mukaan paikalliset ovat kutsuneet hautaa ”Kuningattaren haudaksi”.

title: Aurinkomyrsky

text: Aurinkomyrskyt voivat vaikuttaa myös sähkönsiirtoverkkoihin aiheuttaen vakavissa tapauksissa laajoja sähkökatkoja. Maapalloon osuva hiukkaspilvi saa magnetosfäärissä aikaan nopeita muutoksia, jotka aiheuttavat geomagneettisesti indusoituneita virtoja maanpinnalle, tekniseen infrastruktuuriin ks. Faradayn induktiolaki. Nämä virrat kulkevat erityisesti sähköä johtavissa rakennelmissa, kuten sähköverkoissa sekä kaasuputkissa. Ylimääräinen virta sähkönsiirtoverkossa voi johtaa muuntajien kyllästymiseen tai niihin kytketyn laitteiston virhetoimintoihin. Suomessa käytössä olevat muuntajatyypit kestävät testien mukaan hyvin aurinkomyrskyjen vaikutuksia. Aurinkomyrskyjen voimakkuus ja sijainti vaihtelee maapallolla. On arvioitu, että pahimmassa mahdollisessa tapauksessa aurinkomyrsky pystyisi tuottamaan sähkökenttiä, joiden voimakkuus on jopa 20 V/km.

title: Viimeinen universaali esivanhempi

text: Viimeinen universaali esivanhempi (, LUA, tai "last universal common ancestor", LUCA), alkusolu tai progenootti on viimeisin organismi, josta kaikki maapallolla nykyisin elävät organismit ovat polveutuneet. Se on siten kaiken maapallolla olevan elämän viimeisin yhteinen esivanhempi (, MRCA). Ei pitäisi kuitenkaan olettaa, että se olisi ollut ensimmäinen elävä organismi. On arvioitu, että LUCA eli noin 3,5–3,8 miljardia vuotta sitten (Paleoarkeeisen maailmankauden aikana). Aikaisimmat todisteet elämästä maapallolla ovat biogeeninen grafiitti, joka löytyi 3,7 miljardia vuotta vanhasta metasedimentistä Grönlannissa, ja mikrobien massaesiintymisen fossiili, joka löytyi 3,48 miljardia vuotta vanhasta hiekkakivestä Australiassa. Vuonna 2015 julkaistu tutkimus löysi potentiaalisesti biogeenistä hiiltä 4,1 miljardia vuotta vanhoista kivistä Australiassa. Tämä löytö voisi viitata siihen, että maapallolla oli sinä ajanjaksona erilaiset olosuhteet kuin on yleisesti ajateltu ja viittaisi elämän aikaisempaan ilmenemiseen. Heinäkuussa 2016, tieteilijät raportoivat tunnistaneensa 355 geeniä, jotka ovat peräisin viimeisestä universaalista esivanhemmasta.

title: 2015 TB145

text: Suomalaisen asiantuntijan Mikael Granvikin mukaan kappaleen lentorata on vaikeasti ennakoitavissa, ja siksi sitä ei ollut havaittu aikaisemmin. Vuoden 2015 ohituksesta ei ollut vaaraa Maapallolle, sillä se jäi noin 500 000 kilometrin etäisyydelle. Kappaleen kiertoajaksi on arvioitu noin kolme vuotta, ja seuraavan kerran se tulee Maan läheisyyteen syyskuussa 2018. Sillä kertaa ohituksen on kuitenkin arvioitu tapahtuvan paljon kauempana, 38 miljoonan kilometerin etäisyydellä.


query: Kuka oli Johannes Käbinin seuraaja Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtajana?

title: Johannes Käbin

text: Johannes Käbinin vastaisessa kampanjassa häntä syytettiin nationalististen suuntautusten suosimisesta. Neuvosto-Viron johtoelimiin oli noussut Käbinin tukemana uusia vironvirolaisia. Kamppailu huipentui keväällä 1978, jolloin Käbin syrjäytettiin ja tilalle valittiin venäjänvirolainen keskusvallan luottomies Karl Vaino. Siirtoa perusteltiin sillä, että ”Käbin oli jo ammentanut itsensä tyhjiin eikä pystynyt tehokkaasti taistelemaan Virossa nousevaa nationalismia vastaan”. Käbin siirrettiin Vaderin kuoleman johdosta vapautuneeseen edustukselliseen Neuvosto-Viron presidentin virkaan, jossa hän toimi vuoteen 1983, jolloin hän erosi myös kommunistipuolueen keskuskomiteasta.[8]

title: Johannes Käbin

text: Stalinin kuoltua 1953 tiukka Moskovan keskusvalta alkoi antaa hieman periksi; alkoi ns. suojasään aika. Varsinainen vedenjakaja Stalinin ajan toimiin oli NKP:n 20. puoluekokous helmikuussa 1956, jossa uusi Neuvostoliiton kommunistijohtaja Nikita Hruštšov antoi ankaraa kritiikkiä ennen kaikkea Stalinin henkilökulttiin ja osaksi myös isovenäläiseen nationalismiin. Tämän jälkeen keskustelu Neuvosto-Virossakin käynnistyi. Tällöin Käbin ja silloinen idelogiasihteeri Leonid Lentsman joutuivat pitämään tiukkaa kontrollia käytävässä keskustelussa. Liberalisoitumista virolaiskansalliseen suuntaan osoitti Käbinin nimen muuttuminen lehtikirjoittelussa virolaismuotoiseksi Johannes Käbiniksi.

title: Johannes Käbin

text: Presidentti Kekkosen maaliskuusa 1964 tapahtuneen Viron vierailun yhteydessä selvisi, että Johannes Käbinin inkerinsuomalainen puoliso Toini Käbin vaikutti mieheensä mm. myönteiseen suhtautumiseen Suomen ja Neuvosto-Viron suhteita koskevissa kysymyksissä.[5]

title: Indrek Toome

text: Indrek Toome toimi Neuvosto-Viron ja sittemmin Viron parlamentissa, Korkeimmassa neuvostossa, ns. Vapaa Viro-ryhmän johtajana, joka oli itsenäisyysliikkeen johdossa olleen Kansanrintaman kannalta kilpaileva ryhmä. Vapaa Viro-ryhmä oli lähellä vanhaa kommunistitaustaista valtaeliittiä, ja pyrki tämän kautta pitämään valtaa hallussaan. Toome itse toimi maaliskuussa 1990 valitun Korkeimman neuvoston ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana. Maaliskuussa 1990 valtaan nousseelle Kansanrintamajohtoiselle hallitukselle pääministerinä Edgar Savisaar Vapaa Viro-ryhmä johtajanaan Indrek Toome oli selvä oppositioryhmä, joka vuoden 1990 yritti kaataa Savisaaren hallitusta onnistumatta kuitenkaan siinä. Toomelle itselleen ulkoasianvaliokunnan puheenjohtajana hallituksen ulkoministeri Lennart Meri oli oppositiokauden Toomen ankarasti kritisoima vastapeluri.

title: Johannes Lauristin

text: Neuvostoliiton miehitettyä Viron tasavallan Viron kommunistinen puolue nousi maan alta 4. heinäkuuta 1940 kärjessään Karl Säre ja Johannes Lauristin. Kommunistien vallanottoon kuului liittyminen Neuvostoliittoon, jota varten muodostettu riikivolikogun valtuuskunta kävi 23. heinäkuuta anomassa liittymistä Neuvostoliittoon. Liittymispyynnön Neuvostoliiton korkeimmassa neuvostossa esitti puolueen keskuskomitean ensimmäinen sihteeri Lauristin. Näin syntyneen Neuvosto-Viron toimeenpanovaltaa hoitavaksi paikalliseksi elimeksi luotiin Kansankomissaarien neuvosto eli hallitus, jonka esimieheksi eli pääministeriksi Lauristin valittiin. Neuvostoliittoon liitetyssä Virossa vuoden mittaisella neuvostokaudella 1940–1941 valtaa käyttivät ennen kaikkea Karl Säre, Kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja Lauristin ja paikallisen turvallisuuselimen vastaava Boris Kumm. Vuosina 1998–2006 tehdyn presidentti Lennart Meren asettaman totuuskomission puheenjohtajanaan Max Jakobson tekemät johtopäätökset ajasta todistavat Johannes Lauristinin olleen yksi keskeisimmistä syyllisistä vuosina 1940–1941 Virossa tehtyihin rikoksiin ihmisyyttä vastaan.

title: Eduard Päll

text: Eduard Päll toimi vuoden 1940-1941 neuvostolaistamisjakson aikana Neuvosto-Virossa ilmestyneen aikakauslehti ""Kommunistin"" päätoimittajan sijaisena. Neuvostovallan päättyessä kesällä 1941 hän siirtyi Neuvostoliittoon ja toimi vuodesta 1943 Viron kommunistinen puolueen keskuskomitean sihteerinä. Tässä roolissa hän siirtyi takaisin vallattuun Viroon ja valittiin vuonna 1946 Johannes Varesin seuraajaksi Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston presidiumin puheenjohtajana eli Neuvosto-Viron presidenttinä.

title: Valter Klauson

text: Valter Klauson valittiin lokakuussa 1961 Aleksei Müüriseppin seuraajana Neuvosto-Viron ministerineuvoston puheenjohtajaksi. Tätä tehtävää hän hoiti peräti 23 vuoden ajan. Klauson oli Neuvostoliiton korkeimman neuvoston jäsen vuosina 1958–1974 ja Viron neuvostotasavallan korkeimman neuvoston jäsen vuosina 1955 ja uudelleen 1963–1985. Lisäksi hän oli n ehdokasjäsenenä vuosina 1961–1984.

title: Arnold Rüütel

text: Käytyään maatalousopiston Rüütel työskenteli jaostonjohtajana Saarenmaan maatalousosastossa. Hänestä tuli vuonna 1957 Viron karjanhoito- ja eläinlääketieteen tutkimuslaitoksen koetilan karjatalouden pääasiantuntija ja sen jälkeen koko tutkimuslaitoksen johtaja. Vuosina 1963–1969 hän oli Tarton valtiontilan johtaja. Rüütel valittiin 1969 Viron maatalousakatemian rehtoriksi, mutta samalla hän harjoitti myös aktiivista tieteellistä tutkimustyötä. Vuodesta 1977 alkaen hän oli eri tehtävissä valtion viroissa ja lainsäädäntöelimissä. Rüütel valittiin Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi 1983.

title: August Jakobson

text: Vuodesta 1940 lähtien Jakobson työskenteli lehtimiehenä ja kirjakustantamon päätoimittajana. Vuonna 1942 hän liittyi NKP:n jäseneksi. Hän toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana ja vuosina 1950–1958 Viron SNT:n korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajana sekä Neuvostoliiton korkeimman neuvoston puhemiehistön varapuheenjohtajana.

title: Artur Vader

text: Vuodesta 1963 Vaderin tehtävät olivat Neuvoto-Viron puoluejohdossa. Vuosina 1963-1964 hän toimi puolueen valvontaelimissä ennen kuin siirtyi puolueen keskuskomitean toiseksi sihteeriksi. Näin Vader oli käytännössä Viron kakkosmies heti ensimmäisen sihteerin Johannes Käbinin jälkeen. Vader oli 1960-luvulla NKP:n keskuskomitean ehdokasjäsenenä vuodesta 1966 alkaen. Perinteisesti kakkosmies oli myös sanansaattajana NKP:n johtohenkilöiden suuntaan valvottaessa ensimmäisen sihteerin yleensä hyvin itsenäisiä toimia. Tilanne Vaderin ja Käbinin välillä oli jännittynyt, ja Käbin näki Vaderin uhkana omalle asemalleen. Vuonna 1970 Müüriseppin kuoltua Käbin näki mahdollisuuden siirtää kilpailijansa Vader muodolliseen Neuvosto-Viron valtiopäämiehen eli Korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajan tehtävään. Vader oli sittemmin Virossa hyvin tunnettu alkoholipitoisesta elämästään, joka leimasi hänen päämiehen virkakauttaan.

title: Aleksei Müürisepp

text: Aleksei Müürisepp (17. heinäkuuta 1902 Välta – 7. lokakuuta 1970 Tartto) oli vuosina 1951-1961 Neuvosto-Viron ministerineuvoston puheenjohtajana ja edelleen 1961–1970 Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtajana. Hän kuuli ns. venäjänvirolaisiin, jotka tulivat Viroon neuvostovallan mukana.

title: Bruno Saul

text:
Bruno Saul (s. 8. tammikuuta 1932 Narva) oli vuosina 1984–1988 Neuvosto-Viron ministerineuvoston puheenjohtajana. Poliittisen uransa jälkeen Saul on toiminut liikemiehenä ja pankinjohtajana.
Bruno Saul syntyi Narvassa. Hän opiskeli vuosina 1947-1951 Tallinnan teknisessä opistossa ja sen jälkeen vuosina 1951-1956 Leningradin prof. Bontš-Brujevitšille nimetyssä sähkötekniikan instituutissa valmistuen radiotekniikan insinööriksi. Valmistuttuaan Saul palasi takaisin synnyinmaahansa ja työskenteli Neuvosto-Viron Liikenne- ja viestintäministeriössä Tarton ja Harjumaan alueella mm. Laitsen radioaseman päällikkönä vuosina 1956-1960. Sen jälkeen vuosina 1960-1966 Saul toimi pääinsinöörinä. Saul liittyi kommunistipuolueen jäseneksi 28-vuotiaana vuonna 1960. Saulin ura Johannes Käbinin johtamassa Neuvosto-Virossa oli nousujohteinen. Vuosina 1966-1960 Saul toimi Neuvosto-Viron viestinnän apulaisministerinä ja vuosina 1969-1975 viestintäministerinä. Tämä tehtävä nähtiin niin tärkeäksi, että poliittinen koulutus oli tarpeen. Työuransa ohella hän kävi puoluekoulua ja suoritti puoluetutkinnon vuonna 1973. Hän nousi Viron kommunistipuolueen keskuskomitean ehdokasjäseneksi vuonna 1971. Poliittisten opintojen lisäksi Bruno Saul opiskeli Leningradissa taloustieteitä vuosina 1973-1975 Nikolai Voznesenskille nimetyssä taloustieteen instituutissa. Hän suoritti taloustieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1975.
Vuosina 1975-1984 hän oli Neuvosto-Viron varapääministerinä. Varapääministeriyskauden lopulla huhtikuusta 1983 tammikuuhun 1984 Saul toimi Viron kommunistisen puolueen keskuskomitean teollisuudesta vastaavan komitean sihteerinä. Tammikuussa 1984 pitkäaikainen Neuvosto-Viron pääministeri eli ministerineuvoston puheenjohtaja Valter Klauson luopui tehtävästään ja seuraajaksi nimitettiin Bruno Saul. Saulia oli pidetty aiemman uransa loppuvaiheessa kansallisesti suuntautuneen puoluejohtajan Johannes Käbinin suojattina, mutta Saulin ura jatkui kuitenkin nousujohteisena vuonna 1978 Neuvosto-Viron puoluejohtoon nimetyn keskusjohtoisuutta ja venäläistämistä tukeneen Karl Vainon aikana.

title: Johannes Käbin

text: Johannes Käbin (alk. Ivan Käbin, 24. syyskuuta 1905 Kalvi – 26. lokakuuta 1999 Tallinna) oli Viron kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri 1950–1978 ja sen jälkeen vuosina 1978–1983 Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtaja.

title: Artur Vader

text: Artur Vader (16. helmikuuta 1920 Ljozna, Valko-Venäjä – 25. toukokuuta 1978 Tallinna) oli Viron kommunistisen puolueen toinen sihteeri 1964–1970 ja sen jälkeen vuosina 1970–1978 Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtaja.

title: Johannes Vares

text: Johannes Varesista tuli Viron Neuvostoliittoon yhdistymisen vuoksi 25.8.1940 Viron sosialistisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtaja eli kansanedustuslaitoksen puhemies, joka neuvostojärjestelmässä merkitsi muodollisesti korkeinta valtiollista asemaa. Käytännössä kunkin neuvostotasavallan keskuskomitean pääsihteeri oli tärkein päättävä henkilö.

title: Indrek Toome

text: Indrek Toome toimi Tarton kaupungin puoluejohtajana vuosina 1978–1984. Hänestä tuli vuonna 1981 Neuvosto-Viron puolueen keskuskomitean ehdokasjäsen. Vuonna 1984 Toomesta tuli Neuvosto-Viron hallituksen eli ministerineuvoston varapuheenjohtaja ja puheenjohtaja Bruno Saulin ensimmäinen sijainen. Vuodesta 1988 alkaen Toome kuului Neuvosto-Viron kärkipoliitikkoihin, sillä hänestä tuli keskuskomitean ideologiasihteeri Rein Ristlaanin seuraajana. Silloinen Neuvosto-Viron puoluejohtajan Karl Vainon uskottiin ideologiasihteeriä vaihtamalla pyrkivän rauhoittamaan tilanne, sillä syksyllä 1987 virolaisten talousmiesten julkistama itsenäisempään Viron talouteen pyrkivä IME-talousohjelma sekä käynnistynyt fosforiittikaivosten vastainen liike olivat tuoneet esiin vastarintaa Vainon johtamaa politiikkaa kohtaan, jossa tunnusomaista oli virolaisen yhteiskunnan venäläistäminen sekä Moskova-keskeinen talouspolitiikka.

title: Johannes Käbin

text: Käbinin oman kertoman mukaan silloinen Neuvosto-Viron puoluejohtaja venäjänvirolainen Nikolai Karotamm koki hänet Moskovan lähettämäksi kilpailijaksi siirtäen hänet aluksi vähempiarvoisiin tehtäviin. Ensimmäiset tehtävät olivat Kommunistipuolueen keskuskomitean propagandaosaston 1. varapuheenjohtaja ja sitten Puoluehistorian instituutin johtaja. Käbin nousi 1940-luvun lopulla näköalapaikalle Viron kommunistipuolueen propaganda- ja agitaatiosihteeriksi (myöh. ideologiasihteeri).[3]

title: Aleksei Müürisepp

text: Müüriseppistä tuli edelleen lokakuussa 1949 Neuvosto-Viron ministerineuvoston varapuheenjohtaja, jossa tehtävässä hän oli aina maaliskuuhun 1951, jolloin hänet valittiin Arnold Veimerin seuraajana ministerineuvoston puheenjohtajaksi, jossa tehtävässä hän oli lokakuuhun 1961. Müüriseppin valtaannousu voidaan nähdä osana venäjänvirolaisten valtaannousuna Neuvosto-Virossa, ja samoihin aikoihin valtaannouseen Johannes Käbinin vallanvahvistamisena uutena kommunistipuolueen ensimmäisenä sihteerinä. Tällöin Käbin korkeimpana Neuvosto-Viron vallanpitäjänä syrjäytti aiemmat kärkinimet, kuten Veimerin. Valter Klauson seurasi 1960-luvulla Müüriseppin 10-vuotisen ministerineuvoston puheenjohtajuuden jälkeen tehtävässä. Saman aikaisesti Müürisepp hoiti vähämerkityksellistä Neuvosto-Viron ulkoministerin tehtävää vuosina 1950-1962. Uransa loppuvaiheessa hän toimi lokakuusta 1961 aina kuolemaansa marraskuuhun 1970 asti Neuvosto-Viron Korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajana eli Neuvosto-Viron päämiehenä ja samalla yhtenä Neuvostoliiton Korkeimman neuvoston varapuheenjohtajana.

title: Johannes Käbin

text: Viron kommunistipuolueen 8. täysistunto maaliskuussa 1950 oli käännekohta Käbinille. Silloin sodan jälkeinen Viron kommunistipuolueen ensimmäinen sihteeri Nikolai Karotamm syrjäytettiin, ja tilalle valittiin silloisella nimellään Ivan Käbin. Vallansiirrossa Ivan Käbin oli aktiivissa roolissa saaden taustatukea toimilleen Neuvostoliiton keskusjohdosta. Kriitikin otsikkona oli ”Viron kommunistipuolueen virheet ja puutteet”. Samassa täysistunnossa syrjäytettiin joukko virolaisia kommunistijohtajia, joista huomattava osa oli vuonna 1940 kommunismiin kääntyneitä ns. kesäkuun kommunisteja. Tässä vaiheessa Käbin edusti Neuvosto-Viron tiukkaa stalinistista kommunistivaltaa.[4]

title: Arnold Veimer

text: Neuvostoliiton miehitettyä Viron tasavallan Viron kommunistinen puolue nousi maan alta 4. heinäkuuta 1940 kärjessään Karl Säre ja Johannes Lauristin. Kommunistien vallanottoon kuului liittyminen Neuvostoliittoon, jota varten muodostettu riikivolikogun valtuuskunta kävi 23. heinäkuuta anomassa liittymistä Neuvostoliittoon. Uusi Neuvosto-Viron kansankomissaarien neuvosto esimiehenään Johannes Lauristin muodostettiin 25. elokuuta 1940. Veimer oli aktiivisti mukana kesällä 1940 tapahtuneessa virolaisen teollisuuden kansallistamisessa. Veimer valittiin Lauristinin johtamaan Neuvosto-Viron ensimmäiseen kansankommissaarien neuvostoon kevyestä teollisuudesta vastaavaksi kansankomissaariksi. Hänet valittiin keväällä 1941 Viron kommunistipuolueen keskuskomitean jäseneksi. Hän suoritti vuonna 1941 Tarton yliopiston taloustieteellisessä tiedekunnassa loppuutukinnon keväällä 1941.

title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: Näin oli syntynyt Neuvosto-Viro. Viron kommunistisesta puolueesta tuli ainoa puolue. Presidentti Päts pakotettiin eroamaan 22. heinäkuuta, ja pääministeri Vares ryhtyi hoitamaan hänen tehtäviään. Riikivolikogu sääti Neuvosto-Virolle 25. elokuuta 1940 perustuslain, joka oli Neuvostoliiton vuoden 1936 perustuslain kopio. Samanaikaisesti riikivolikogu muutettiin Neuvosto-Viron väliaikaiseksi korkeimmaksi neuvostoksi. Heinäkuun lopulla alettiin vangita Viron tasavallan poliittisia ja sotilasjohtajia.

title: Leonid Lentsman

text: Neuvostovallan palattua sodan jälkeen Viroon Lentsman siirtyi useiden muiden kaltaistensa eli Neuvostoliitossa kasvaneiden virolaisten jälkeläisenä Neuvosto-Viroon. Hän toimi Viron kommunistisen puolueen osastopäällikkönä vuosina 1947–1950. Vuosina 1950–1951 hän toimi Viron opetusministerinä. Huhtikuusta 1951 alkaen Lentsman vastasi puolueen ideologiasta ideologiasihteerinä, johon liitettin elokuussa 1953 puolueen toisen sihteerin virka., Tässä roolissa hän oli Neuvostoliiton keskusjohdon uskottu ja keskusvallan valvoja Johannes Käbinin toimiessa ensimmäisenä sihteerinä. Ideologiasihteerinä Lentsman aloitti uransa Stalinin ajan lopulla kovan linjan stalinistina ja kävi läpi suojasään ajanjakson.

title: Johan Eichfeld

text: Vuonna 1958–1961 hän toimi Viron SNT:n korkeimman neuvoston presidiumin puheenjohtajana eli Neuvosto-Viron presidenttinä.

title: Johannes Käbin

text: Käbin joutui ensimmäisen kerran sisäiseen valtataisteluun kommunistipuolueen toisena sihteerinä toimineen venäjänvirolaisen Artur Vaderin kanssa. Kilpailijansa valtaannousuhankkeista selvän saanut Käbin sai torjutuksi Vaderin siirrättämällä hänet edustukselliseen Neuvosto-Viron johtajan virkaan vuonna 1970.[6] Käbinin valta oli siihen niin vahva, että sanottiin ”Virossa ei nuppineulakaan pudonnut hänen tietämättään”. Työstään Neuvostoliiton hyväksi hän sai vuonna 1975 Sosialistisen työn sankarin arvonimen.

title: Viron tasavallan korkein neuvosto

text: Viron korkein neuvosto oli Viron sosialistisen neuvostotasavallan päättävä elin. Korkeimman neuvoston XII vaalit pidettiin 18. maaliskuuta 1990. Tuolloin valittiin kansanvaalilla 105 kansanedustajaa. Heistä kaksi kolmannesta piti vaalipuheissaan Viron itsenäisyyden palauttamista edustajantyönsä varsinaisena tavoitteena.

title: Konstantin Lebedev

text: Vuonna 1971 NKP siirsi Lebedevin Neuvosto-Viroon paikallisen Viron kommunistisen puolueen toisen sihteerin eli paikallisen puolueen toiseksi vaikutusvaltaisimpaan virkaan ykköspaikan eli ensimmäisen sihteerin viran ollessa vielä pitkäaikaisella puoluejohtajalla Johannes Käbinillä. Tyypillisesti kakkosvirka oli NKP:n luottomiehen nimissä taaten suoran tiedonkulun NKP:n Moskovassa oleville puoluejohtajille. Lebedev edusti näin puhtaasti venäläistaustaista kommunistia, jolla ei ollut kansallisuus- eikä muitakaan siteitä Viroon, kuten edeltäjillään Leonid Lentsmanilla ja Artur Vaderilla, jotka olivat Venäjällä kasvaneita virolaisia. Lebedevin nimitys oli myös ilmentymä venäläistämisen vahvistumisesta Virossa. Keskusvallan otteen tiukentuessa Neuvosto-Virossa Lebedevin rooli tuli yhä tärkeämmäksi. Vuonna 1977 hän johti yritystä syrjäyttää kansallismieliseksi luokitellut Käbin ja ideologiasihteeri Vaino Väljas. Silloin Käbinin ja Väljasin syrjäyttäminen ei vielä onnistunut, mutta keväällä 1978 keskusvallan kannattajat Lebedevin ja Karl Vainon johdolla onnistuivat syrjäyttää heidät.

title: Viron työväenkommuuni

text: "1. Venäjän Neuvostohallitus tunnustaa Viron Neuvostotasavallan itsenäisyyden. Viron korkeimmaksi valtiovallaksi Neuvostohallitus tunnustaa Viron Neuvostojen vallan ja ennen Neuvostojen edustajakokousta - Viron Kansankomissarien Neuvoston vallan sen puheenjohtajan tov. Anveltin johtamana."

title: Indrek Toome

text: Kommunistipuolueen keskuskomitean ideologiasihteerin tehtävissä Toome oli vain 10 kuukautta marraskuuhun 1988 asti. Kesällä 1988 yhdessä Indrek Toome, Tallinnan kaupungin puoluejohtaja Enn-Arno Sillari ja silloisen Neuvosto-Viron KGB-johtaja Karl Kortelainen saivat NKP:n puoluejohtajan Mihail Gorbatšovin siirtämään Neuvosto-Viron silloinen puoluejohtaja Karl Vaino syrjään ja nimittämään uudistusmielinen Vaino Väljas hänen seuraajakseen. Indrek Toomesta tuli marraskuussa 1988 Neuvosto-Viron pääministerin Bruno Saulin seuraaja. Ajankohdasta muodostui Toomen suosion huipentuma. Hän oli mukana 16. marraskuuta 1988 Korkeimman neuvoston hyväksymässä suvereneisuusjulistuksessa, jossa Viron lait asetettiin Neuvostoliiton lakien edelle. Toome kuului uuden puoluejohtajan Vaino Väljaksen ja Korkeimman neuvoston puhemiston puheenjohtajan Arnold Rüütelin kanssa sen hetkiseen Neuvosto-Viron poliittiseen johtotroikkaan. Muutokset eivät enää kuitenkaan olleet vanhojen vallanpitäjien hallinnassa, joihin myös Toome kuului. Uudeksi valtaryhmäksi nousi Kansanrintama, josta muodostui Neuvosto-Viron kommunistipuolueen edustajien näkökulmasta kilpaileva poliittinen ryhmä.

title: Arnold Rüütel

text: 16. marraskuuta 1988 julkistettu asiakirja pani alulle Neuvostoliiton murenemisen. Rüütel tuli maailmalla tunnetuksi Viron itsenäisyyden puolustajana selkkauksessa Moskovan keskushallinnon kanssa. Maaliskuussa 1990 hänet valittiin taas korkeimman neuvoston jäseneksi ja neuvoston ensimmäisessä istunnossa myös sen puheenjohtajaksi. Viron silloinen korkein valtaelin hyväksyi päätöksen Viron uudesta valtiollisesta asemasta. Toukokuussa 1990 maan uudeksi viralliseksi nimeksi tuli "Viron tasavalta", ja Rüütel oli Viron korkeimman neuvoston puheenjohtaja lokakuuhun 1992 asti.

title: Viron tasavallan korkein neuvosto

text: Viron sosialistisen neuvostotasavallan Korkeimman neuvoston XII kokoonpano aloitti toimintansa 29. maaliskuuta 1990. Puhemiehistön puheenjohtajaksi valittiin Arnold Rüütel. Korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi valittiin Ülo Nugis sekä varapuheenjohtajiksi Marju Lauristin ja Viktor Andrejev.


query: Mitä emolevy tarkoittaa?

title: Emolevy

text: Emolevy on tietokoneen keskeinen piirilevy, johon tietokoneen muut osat kiinnitetään, ja jonka avulla muut osat kommunikoivat.[1] Emolevyä aiempi ja yksinkertaisempi ratkaisu oli backplane kuten Altair 8800 tietokoneessa, jossa useimmat komponentit sijaitsivat erillisillä piirilevyillä. Backplane on vielä nykyisin käytössä esimerkiksi reitittimissä.[2]

title: Emolevy

text: Nykyään emolevylle on usein integroitu myös verkko-ohjain sekä äänikortti. Aiemmin integroitu näytönohjain löytyi vain halvimmista emolevyistä ja ne olivat laadultaan vaatimattomia. Nykyisin integroitu näytönohjain sisältyy moniin sellaisiinkin emolevyihin, jotka on tarkoitettu tehokkaisiin kokoonpanoihin. Integroitujen näytönohjaimien kuvanlaatu on nykyisin useimmiten hyvä, mutta niiden suorituskyky on silti liian vaatimaton esimerkiksi pelikäyttöön. Suorituskykyä vaativa käyttäjä joutuu siis yhä hankkimaan erillisen näytönohjaimen, mutta joissakin kokoonpanoissa integroidun näytönohjaimen laskentatehoa voidaan hyödyntää erillisen näytönohjaimen rinnalla.

title: Emolevy

text: Emolevyllä on prosessorituulettimen vaatimat virtaliittimet, joiden kautta prosessorituulettimen pyörimisnopeutta voidaan säädellä suorittimen käyntilämpötilan mukaan.

title: PCI Express

text: Täysikokoisia PCIe kortteja käytetään etenkin pöytätietokoneissa. Kortit sopivat kantansa kokoiseen tai suurempaan PCIe-paikkaan, mutta eivät useimmissa tapauksissa pienempään ilman modifiointia. On tosin myös saatavilla emolevyjä, joissa PCIe-porttien toinen pää on avoin mahdollistaen pidempien korttien asentamisen pienempään liittimeen. Joissain emolevyissä on jätetty myös osa liitännöistä asentamatta, vaikka liittimen fyysinen koko olisi mahdollistanut niiden käytön. PCI Express -liittimien pituuserot johtuvat niiden vaihtelevasta pinnimäärästä. Lyhemmissä liittimissä on vähemmän pinnejä, ja ne pystyvät tämän takia pienempiin siirtonopeuksiin, mutta vaativat kuitenkin samalla vähemmän tilaa emolevyllä. Pidempien liitinten etuna on niiden tarjoama suurempi siirtonopeus, mutta ne vaativat vastaavasti enemmän tilaa emolevyllä.

title: AMD K10

text: Mikäli emolevy ei tue uudempaa väyläversiota (siis nykyisiä AM2+ -emolevyjä), suoritin kyllä toimii emolevyllä, mutta väylä toimii vanhalla, hitaammalla nopeudella. AM2-suoritinkannasta on käytetty termiä "AM2+"-kanta sellaisilla uusilla emolevyillä, jotka tukevat HyperTransport-tekniikan kolmosversiota.

title: Emolevy

text: ATX-emolevyt (ja sitä uudemmat) sisältävät useita laajennuskortteja, jotka on kiinteästi asennettu emolevylle. Näitä integrointeja hoitaa tavallisesti emolevyn piirisarjaksi kutsutun ohjainryppään eteläsilta. Suorittimen, muistin, näytönohjaimen ja emolevyn välisestä kommunikoinnista huolehtii emolevyn piirisarjan pohjoissilta, eteläosa hoitaa hitaammat datavirrat: kiintolevyohjaimen, sarja- ja rinnakkaisportin sekä PCI-väylän.

title: PowerBook 100

text: 17. syyskuuta 1992 Apple veti markkinoilta 60 000 PowerBook 100 -konetta mahdollisen turvallisuusriskin vuoksi. Oikosulku saattoi sulattaa reiän koneen koteloon, mikä oli tapahtunut kolmessa lokakuun 1990 ja marraskuun 1991 välisenä aikana valmistetusta 60 000:sta kannettavasta. Kyseisenä päivänä Applen osakkeen arvo laski 1,25 dollaria 47 dollariin, mutta kaikki analyytikot eivät pitäneet takaisinvetoa merkittävänä. Ongelmia oli myös alkuperäisissä virtalähteissä, joiden eristeen murtuminen saattoi aiheuttaa oikosulun emolevyn sulakkeessa. Lisäksi emolevyn virtapistoke murtui helposti, ja emolevyn vaihtaminen uuteen maksoi takuun umpeuduttua 400 dollaria.

title: Ylikellottaminen

text: Alkuajan PC-tietokoneita ylikellotettiin vaihtamalla emolevyn kide nopeampaan. 486-aikakaudella yleistyivät emolevyt, joissa jumpperia siirtämällä oli valittavissa suorittimen ulkoinen kellotaajuus, jolloin ylikellotukseen ei enää tarvinnut vaihtaa kidettä. Joillakin 486-emolevyillä pystyi myös vaihtamaan suorittimen jännitettä jumppereilla.

title: Amiga 4000

text: Toisin kuin aikaisemmissa Amiga-koneissa, varhaisissa A4000-koneissa suoritin kytkettiin emolevyyn erillisellä tytärkortilla, jolla sijaitsi suoritinkanta. Emolevyllä ei ollut suoritinta lainkaan. Myöhemmissä koneissa juotettiin suorittimet säästösyistä suoraan emolevylle.

title: Macintosh 128K

text: Smithin ensimmäinen emolevyn prototyyppi mukaili Raskinin linjausta: siinä oli 64 kilotavun keskusmuisti, Motorolan 6809E -suoritin ja se pystyi ohjaamaan 256x256 pikselin kokoista, mustavalkoista grafiikkanäyttöä. Ohjelmistokehittäjänä työskentelevä Bud Tribble ehdotti Lisan käyttämän Motorola 68000 -suorittimen käyttämistä myös Macintoshissa. Vuoden 1980 joulukuuhun mennessä Smithin onnistui liittää 68000 Macintoshin emolevyyn ja jopa ajamaan sitä Lisan 5 MHz sijaan 8 MHz:n nopeudella. Emolevy tuki nyt 384x256 pikselin kokoista näyttöä. Smithin emolevy oli kustannuksiltaan huomattavasti Lisan mallia edullisempi, sillä se käytti Lisan huiman 1 Mt keskusmuistin sijaan vain 64 kt:n muistia[11]. Lopullinen Macintoshin prototyyppi käytti 128 kt:n keskusmuistia, joka toteutettiin kuudellatoista 64 kilobitin keskusmuistipiirillä.

title: Emolevy

text: Emolevy saa tarvitsemansa käyttövirran virtalähteestä.

title: ASRock

text: Edullisen hinnan saavuttamiseksi ASRockin tuotteissa käytettiin yksinkertaisia ja halpoja ratkaisuja, sekä vanhemman mallisia piirisarjoja. ASRockin emolevyissä on ollut myös harvinaisia teknisiä ratkaisuja erikoisiin käyttäjätarpeisiin, kuten AGP- ja PCI-E näytönohjaimien käyttö samalla emolevyllä, sekä mahdollisuus suoritinkannan päivittämiseen lisäkorteilla ja langattoman Wi-Fi-varustelun liittäminen osaksi emolevyjä. Vuonna 2008 ASRock julkaisi omien määritystensä mukaan ensimmäisen high-end emolevynsä (4Core1600P35-WiFi+ Intel P35-piirisarjalla). Samalla ASRock alkoi käyttää emolevyissään laajasti paremmista emolevyistä tuttuja polymeeri-kondensaattoreita. Emolevyjen ylikellotus-ominaisuuksia, sekä liittimiä ja yleistä varustelua on myös viime aikoina paranneltu. Näiden parannusten myötä ASRockin emolevyt eivät ole enää pelkästään halvimmassa hintaluokassa, vaan myös lähes 300 euron hintaisia huippumalleja on tullut markkinoille. Ominaisuuksinsa nähden ASRock on silti yhä edelleen edullinen merkki verrattuna esimerkiksi tunnetumpien ASUS:in tai MSI:n vastaaviin malleihin.

title: Emolevy

text: Osa näistä osista on juotettu emolevyyn kiinni,[3] kun taas esimerkiksi virtajohdot, laajennuskortit, keskusmuistit ja suorittimet voidaan kiinnittää helposti niille varattuihin paikkoihin lukitusmekanismin tai ruuvikiinnityksen avulla. Yleensä myös kotelon sisällä olevat kiintolevyt, optiset levyasemat sekä prosessorin ja kotelon tuulettimet kytketään emolevyllä oleviin liittimiin.

title: Power Macintosh 4400

text: Apple ja Motorola suunnittelivat Tanzania-emolevyn edullisten tietokoneiden tuontantoa varten. Power Macintosh 4400 jäi Applen ainoaksi Tanzaniaa käyttäväksi tietokoneeksi, mutta emolevyä käytettiin myös Motorolan StarMax 3000 ja 4000 sekä Umaxin SuperMac C500 ja C600 -tietokoneissa, muiden, kolmansien osapuolten valmistamien Macintosh-koneiden ohella. Tanzania tuki PowerPC 603e ja PowerPC 604e -suorittimia ja sisälsi 40 MHz:n väylän. Emolevyllä oli kolme PCI-paikkaa.

title: Kokoluokka (tietotekniikka)

text:
Emolevy on tyypillisen pöytätietokoneen, kannettavan ja palvelintietokoneen sisällä sijaitseva piirilevy, jonka päätehtävät ovat seuraavat:
Uusia komponentteja kehitettäessä myös emolevyjen standardit ovat muuttuneet; esimerkiksi AGP- ja PCI Express-väylien käyttöönotossa. Emolevyn standardoitu koko ja sommittelu ovat muuttuneet paljon hitaammin, ja niillä on omat hallitsevat standardinsa. Lista komponenteista joita emolevyn on tuettava muuttuu paljon hitaammin kuin itse komponentit. Esimerkiksi pohjoissillat ovat muuttuneet useita kertoja, sillä monet valmistajat ovat kehitelleet omia versioitaan, mutta pohjoissillan standardi on säilynyt melko samanlaisena vuosien ajan.

title: Emolevy

text: PC/XT: Vanha 286- ja 386-mikrosuorittimien aikainen standardi. AT: Vanha 486- ja Pentium-mikrosuorittimien aikainen standardi. Baby AT: Melko harvinainen, vain joissakin Pentium II -mikroissa tai vanhemmissa. BTX: ATX-emolevyjen seuraaja. Intel ajoi aikanaan vahvasti BTX-standardia eteenpäin. BTX tuo parannuksia muun muassa ilmankiertoon. ATX: Yleisin kokostandardi pöytäkoneissa. ATX-emolevyn mitat ovat: leveys 305 mm, pituus 244 mm. ATX 2.0: Yleistynyt Pentium 4:n myötä. Micro ATX: Pienikokoisten PC-koneiden emolevy, esimerkiksi kauppojen kassoilla. Mini ITX: Pienikokoisten PC-koneiden emolevy, esimerkiksi HP Pavilion Slimline. ITX-virtaliitin on sähköisesti sama kuin ATX, mutta pienempi. Nano ITX: Erittäin pieni (n. 20cm x 20cm) emolevy, joka on yleistymässä. Sopii muun muassa autojen tietokoneisiin ja pieniin pöytätietokoneisiin Shuttle ATX: Ns. shuttle-koteloisten PC-koneiden emolevy. Epävirallinen standardi. E-ATX: Tavallisimmin palvelinemolevyjen (tuplasuoritin) standardi. E-ATX terminä merkitsee yksinkertaisesti laajennettua ATX:ää. Emolevyn ulkomuodosta tämän näkee selvästi: E-ATX on niin sanottu täysemolevy, joka on perus-ATX:ään verrattuna noin 10 cm pidempi. Tällä alueella sijaitsevat usein muistipiirit, joten moniin koteloihin E-ATX-emolevyä ei saa laitettua vaikka ruuveille olisikin paikat. Ei toimi ATX 2.x -virtalähteen kanssa (ei edes nimellisesti EPS:ää tukevien), vaan vaatii erityisen "aidon" EPS12V-virtalähteen. LPX: Pienikokoisten koneiden harvinainen standardi. NLX: Pienikokoisten koneiden harvinainen standardi.

title: DRAM

text: PC-tietokoneiden vanhemmissa emolevyissä oli mahdollista käyttää sekä SDRAM DIMMejä että EDO SIMMejä. Näissä tehonsyöttö oli erikseen DIMMille ja SIMMille, mutta dataväylä oli yhdessä. Jos molempia laittaa samalle emolevylle, SDRAMin 3,3 voltin tulo tuhoutuu hetken jälkeen SIMMin 5 voltin syöttöjännitteen vuoksi.

title: Socket 478

text: Socket 478 -kannalliset emolevyt voivat tukea DDR SDRAM-, RDRAM- ja joissakin tapauksissa myös SDRAM-muistia. Useimmissa emolevyissä on tuki vain DDR SDRAM:lle. Emolevyt, joihin kävi vain RDRAM eivät olleet suosittuja, koska RDRAM oli kalliimpaa kuin vastaavat SDRAM- ja DDR SDRAM -muistit. Myöhemmät versiot piirisarjoista tukivat nopeampaa väylätaajuutta, nopeampia DDR-muisteja ja Dual Channel -muistiominaisuutta.

title: Tietokoneen kotelo

text: PC-tietokoneiden muuttuessa massatuotteiksi kotelot ja virransyöttö on standardoitu, tehontarpeen kasvaessa virransyötön ja lämmönhallinnan merkitys on kasvanut. Varhaisin "standardi" oli ns. AT-kotelo. AT-nimellä nimitettiin aluksi Intel 80286 -suorittimella varustettua IBM AT -tietokonetta, sen klooneja ja varhaisia 386-koneita. AT-standardia ei ilmeisesti ole kirjoitetussa muodossa, ja se lienee syntynyt muiden valmistajien kopioidessa IBM:n ratkaisut. Täysikokoinen AT-emolevy on kooltaan 12" × 13,8". Ns. Baby-AT on kooltaan 8,57" × 13,04", eli samankokoinen kuin IBM PC-XT:n emolevy, mutta sen ruuvinreiät ovat eri paikoissa, jotta emolevyn voi kiinnittää AT-koteloon.

title: Eteläsilta

text: Eteläsilta (), tunnetaan Intelin emolevyissä nimellä I/O controller hub (ICH), on toinen tietokoneen emolevyn sisältämistä piirisarjoista. Eteläsilta huolehtii väylistä ja oheisliitännöistä. Eteläsilta on väylän avulla liitetty pohjoissiltaan, jossa sijaitsevat nopeampaa tiedonsiirtoa vaativat osat, kuten suoritin ja keskusmuisti ja näytönohjaimen PCI-E-portti.

title: Socket AM3

text: Taaksepäin yhteensopivuus AM2+-kannan kanssa tarkoittaa käytännössä sitä, että AM3-suorittimet sopivat joihinkin AM2+-kantaisiin emolevyihin, mutta AM2+-suorittimet eivät sovi AM3-kantaan, koska liitäntäpintoja on 941 kpl, kun AM2+-kantaisissa suorittimissa niitä on 940 kpl. Nykyisissä AM3-prosessoreissa pinnejä on kuitenkin vain 938 kappaletta.

title: Mini-ITX

text: Mini-ITX-emolevyissä on tavallisesti integroituna yleisimmät oheislaitteet ja usein myös suoritin. Tehokkaammissa malleissa käytetään erillistä suoritinta. Emolevyissä on yksi laajennuspaikka, joka on yleensä tavanomainen PCI-väylä, tai joissain malleissa PCI Express x16-väylä.

title: Väylä

text: Väyliä käytetään useisiin eri tarkoituksiin, väylä voi olla tietokoneen sisäinen "laiteväylä" (system bus), jolloin se siirtää tietoa tietokoneen emolevyllä suorittimen, keskusmuistin ja emolevyllä olevien laitteiden välillä. "Laajennusväylä" on tietokoneen emolevyllä oleva väylä, johon voidaan liittää erilaisia laajennuskortteja siinä oleviin korttipaikkoihin. Tämä voi olla tekniikaltaan sama kuin emolevyn laiteväylä (esimerkiksi ISA tai PCI) tai sitten laiteväylä on nopeampi väylä, johon laajennusväylä on liitetty yhtenä laitteena (esimerkiksi ISA-korttipaikat PCI-väyläisillä emolevyillä). Väylä voi myös ulottua tietokoneen ulkopuolelle, jolloin siihen voi liittää erilaisia hitaan tiedonsiirron laitteita (näppäimistöt, hiiret, tulostimet, skannerit) tai jopa massamuisteja (ulkoiset kiintolevyt, DVD- ja CD-kirjoittimet).

title: Xbox 360

text: Xenon oli julkistuksen aikoihin ja noin vuosi sen jälkeen valmistettujen laitteiden emolevy. Tässä emolevyssä on suunnitteluvirhe, joka voi johtaa grafiikkapiirin liiallisesta kuumenemisesta seuraavaan emolevyn vääntymiseen. Tämä vääntyminen taas aiheuttaa konsoliin ns. Red Ring of Death -tilan (RRoD), eli kolme punaista lediä palaa virtakytkimen ympärillä.

title: Henkilökohtainen tietokone

text: Emolevy on tietokoneen tärkein yksittäinen osa, sillä siihen kytketään kiinni kaikki muut osat. Muistikammat, näytönohjain sekä suoritin kiinnitetään suoraan emolevyyn niille kuuluville paikoille. Massamuistit kuten kiintolevyt ja CD/DVD-asemat kytketään asianmukaisilla kaapeleilla kotelon sisällä. Emolevyyn kytketään kotelon ulkopuolelta hiiri ja näppäimistö. Näyttö kytketään emolevyn laajennuspaikkaan asennettuun näytönohjaimeen tai emolevylle integroituun näytönohjaimeen.

title: Power Macintosh 6200

text: 17. lokakuuta 1996 Apple päivitti ongelmia aiheuttaneen emolevyn ja julkaisi mallin nimeltä Power Macintosh 6300/160. Uusi 64-bittisellä väylällä varustettu emolevy korjasi aiempien mallien virheitä.

title: NForce2

text: NForce2-emolevyissä oli aikalaisiinsa verrattuna kehittyneet muistiominaisuudet. Siinä oli kaksi 64-bittistä muistiväylää yhden sijasta, mikä kaksinkertaisti teoreettisen muistisuorituskyvyn. NForce2-emolevyt olivat myös hyviä ylikellottumaan. Niissä PCI- ja AGP-väylät pystyivät toimimaan asynkronisesti suoritinväylään nähden, jolloin niiden nopeus ei noussut liian suureksi suorittimen väylätaajuutta nostettaessa.

title: Ylikellottaminen

text: Pentium-aikakaudella alkoivat yleistyä BIOSit, joista emolevyn kellotaajuutta, prosessorin kerrointa sekä jännitteitä pystyi vaihtamaan koskematta emolevyn jumppereihin. Viime aikoina on tullut markkinoille emolevyjä, joissa väylänopeuksia sekä jännitteitä voi muuttaa ohjelmallisesti koneen ollessa käynnissä.

title: Näytönohjain

text:
Näytönohjain voi olla emolevyyn rakennettu eli yhdysrakenteinen tai erillinen laajennuskortti. Matalan ja keskitason hintaluokkaan sijoittuvissa emolevyissä on usein pohjoissillan kehittäjän grafiikkapiiri emolevyyn rakennettuna (esim. NForce-emolevypiirisarja NVIDIA-näytönohjaimella tai Intel-emolevypiirisarja Intelin näytönohjaimella). Noin vuoden 2010 jälkeen grafiikkapiiri on eräissä suoritinmalleissa integroitu emolevyn sijaan itse suorittimeen (esim. Intel HD Graphics, AMD APU-mallisto).
Tällaisessa grafiikkapiirisarjassa on yleensä pieni määrä sisäistä muistia minkä lisäksi se ottaa osan tietokoneen keskusmuistista käyttöönsä. Integroitu näytönohjain on ei-toivottu vaihtoehto vaativia 3D-sovelluksia ajaville käyttäjille, sillä integroitujen grafiikkapiirien suorituskyky on alhainen. Lähes kaikissa emolevyissä integroitu grafiikkapiiri voidaan kytkeä pois päältä BIOS-asetuksista ja käyttää AGP- tai PCI Express-väylään liitettävää laajennuskorttimuotoista näytönohjainta paremman suorituskyvyn saavuttamiseksi.

title: AC’97

text: AC’97:n tukemat modeemit liitettiin emolevyllä AMR (audio/modem riser) tai CNR (Communications and Networking Riser) -korttipaikkoihin, jotka olivat yleisiä Pentium III/IV ja Athlon-ajan emolevyillä. Modeemeja ei yleensä totetutettu emolevylle integroituna, koska puhelinverkkoon liitettävät laitteet on sertifioitava esim. USA:ssa FCC:llä.


query: Mikä johti talvisotaan?

title: Talvisodan tausta

text: Merkittävä tekijä talvisodan taustalla oli ensimmäisen maailmansota ja sen lopputulos. Sodan seurauksena Saksa ja Neuvostoliiton ytimeksi sittemmin kehittynyt Venäjä menettivät suurvalta-asemansa vuosikymmeneksi. Varhain 1930-luvulla ne alkoivat toipua ensimmäisestä maailmansodasta ja pyrkivät palauttamaan entisen asemansa. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama sisäinen epävakaus ja sodan antama malli edistivät Adolf Hitlerin ja Josif Stalinin kaltaisten sotilaallis-diktatoristen johtajien valtaan nousua näissä valtioissa. Sekä natsi-Saksan että Neuvostoliiton sotilaallinen varustautuminen ja suurvaltapoliittinen aktiivisuus lisääntyivät huomattavasti. Molemmat valtiot tavoittelivat menettämiensä alueiden takaisin valtaamista ja valtapiiriensä edelleen laajentamista. Euroopan läntisten suurvaltojen Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan poliittinen heikkous johti erityisesti Saksan aseman merkittävään vahvistumiseen. Seurauksena oli lopulta toisen maailmansodan syttyminen 1. syyskuuta 1939.[1]

title: Talvisota

text: Maaliskuussa 1939 Neuvostoliitto ilmoitti, että haluaa vuokrata 30 vuodeksi Suursaaren, Lavansaaren, Tytärsaaret ja Seiskarin. Myöhemmin saarten vastineeksi tarjottiin maa-aluetta Itä-Karjalasta.[24] Mannerheim oli valmis luovuttamaan saaret, joita tosiasiassa ei olisi pystytty puolustamaan, sekä rajantarkistuksiin Kannaksella.[25] Näiden neuvottelujen katkeaminen 6. huhtikuuta 1939 johti Moskovan neuvotteluihin syksyllä 1939.

title: Talvisota

text: Antti Tuuri kirjoitti romaanin Talvisota, jonka pohjalta Pekka Parikka ohjasi 1989 samannimisen elokuvan. Yhdysvaltalainen Chuck Pfaffer ilmoitti loppukesästä 2010 aikomuksestaan tehdä elokuva talvisodan pohjalta. Ruotsalaisen power metal -yhtye Sabatonin vuonna 2008 julkaistulla albumilla The Art of War oli Talvisota-niminen kappale.

title: Vilho Korte

text: Korte osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 28:ssa, josta hänet siirrettiin Kenttätäydennyspataljoona 10:n komentajaksi. Hän siirtyi täydennyspataljoonan komentajana pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 23:een, josta hänet siirrettiin edelleen Työpataljoona 11 komentajaksi. Vielä ennen sodan päättymistä hänet siirrettiin yhteysupseeriksi III Armeijakunnan esikuntaan. Hän otti osaa talvisodan taisteluihin Taipaleella. Sotatoimien päätyttyä hänen tehtäväkseen tuli johtaa Käkisalmen alueen evakuointia.

title: Talvisota

text: Talvisota saattoi vaikuttaa toiseen maailmansotaan merkittävästi, koska Hitler arvioi Neuvostoliiton ”savijaloilla seisovaksi jättiläiseksi”, mikä osaltaan vahvisti saksalaisten päätöstä hyökätä Neuvostoliittoon kesällä 1941. Toisaalta neuvostoliittolaiset ottivat opikseen jäykän taktiikan ja heikkojen komentosuhteiden aiheuttamista tappioista sekä jalkaväen koulutuksen puutteista. Myös Suomi-konepistoolein varustettujen iskujoukkojen menestys Raatteentiellä johti konepistoolin sekä suksien merkityksen uudelleenarviointiin Neuvostoliitossa. Neuvostoliitto ryhtyi varustamaan jalkaväkeään automaattikiväärien ohella myös itse valmistamillaan PPŠ-41-konepistooleilla, minkä ansiosta tulivoima kasvoi.

title: Dmitri Kozlov (kenraali)

text: Dmitri Kozlov osallistui talvisotaan ja toimi Neuvostoliiton 8. armeijassa armeijakunnan komentajana. Hänet oli nimitetty 8. armeijan 1. armeijakunnan komentajaksi 23. joulukuuta 1939, ja hän johti sitä sodan loppuun saakka.

title: Mainilan laukaukset

text: Mainilan laukaukset oli Mainilan kylässä tapahtunut, Neuvostoliiton lavastama välikohtaus, joka johti Suomen ja Neuvostoliiton välisen hyökkäämättömyyssopimuksen yksipuoliseen purkamiseen. Neljä päivää myöhemmin alkoi Suomen ja Neuvostoliiton välinen talvisota Neuvostoliiton hyökätessä Suomeen.

title: Sallan taistelut (talvisota)

text: Sallassa oli vain muutamia suomalaisosastoja neuvostojoukkojen hyökätessä. Erillinen 17. pataljoona ("Er.P 17"), ns. ”Sallan pataljoona” oli mukana luomassa edellytyksiä sissitoiminnalle Sallan suunnalla perustamalla maastoon muona- ja ampumatarvikekätköjä. Pääosa sotatarvikkeista saatiin Rajavartiolaitokselta. Suomalaisjoukot olivat osa Lapin Ryhmää, jota johti kenraalimajuri Kurt Martti Wallenius.

title: Emil Hagelberg

text: Talvisotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 22:n komentajana (nimi muutettiin myöhemmin Jalkaväkirykmentti 9:ksi) ja osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän toimi 13. Prikaatin komentajana. Jatkosotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 13:n komentajana. Hän kaatui Varloissa Itä- Karjalassa tarkoituksenaan johtaa vastaiskua vihollisen asemiin, jota hän ei kerinnyt toteuttamaan, koska hän joutui vihollisen lentohyökkäyksen kaatamaksi. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen sankarihautaan.

title: 13. divisioona (talvisota)

text: 6.-17. tammikuuta 1940 välisenä aikana IV armeijakunnan vastahyökkäys johti Puna-armeijan 168. divisioonan, 18. divisioonan sekä 34. kevyen hyökkäysvaunuprikaatin saarrostamiseen useampaan erikokoiseen mottiin.

title: Suomussalmi

text: Suomussalmen kirkonkylä oli talvisotaan asti kunnan keskus. Kirkonkylän tuhouduttua joulukuussa 1939 täysin valtioneuvosto päätti siirtää kunnan hallinnon Ämmänsaareen järven länsirannalle. Sodan jälkeen 5-tien linjaus johti liikennevirrat järven länsipuolelle.

title: Talvisota

text: Puna-armeijan epäonnistuminen Suomen valtausoperaatiossa joulukuussa 1939 johti tilanteen perinpohjaiseen uudelleen arviointiin vuodenvaihteessa 1939–1940. Taistelutoiminta laantui huomattavasti lähes kuukaudeksi ja Suomea vastaan alettiin koota Neuvostoliitonkin resursseihin nähden merkittävää voimaryhmää.

title: Erillinen Pataljoona 10 (talvisota)

text: Joulukuun puolivälistä alkaen pataljoonan 1.Komppania toimi vihollisen sivustoilla ja selustassa sissitoiminnassa. Komppaniaa johti aluksi kapteeni Yrjö Saarelainen. Hänen siirryttyä II/JR16 komentajaksi, komppaniaa johti luutnantti, Juho Pössi, jolle jatkosodan aikana myönnettiin mannerheiristi nro 7. Komppania toimi 6.3.1940 alkaen Erillisenä Sissikomppaniana (ErSissiK)

title: Artjärven historia

text: Maataloudessa vaikutti leipäviljanviljely-valtainen maatalous aina 1800-luvulle asti, minkä jälkeen myös talonpojat omaksuivat uudenaikaisen lypsykarjatalousvaltaisen maatalouden, mitä harjoitettiin voimakkaasti aina 1960-luvulle asti. Viljan viljely alkoi tulla merkittävämmäksi kansalaissodan jälkeen, kun viljan puute johti kansalaissotaan omalta osaltaan. Traktorit tulivat ensin kartanon pelloille 1920-luvulla. Maatalous meni omalla painollaan talvisotaan asti ja Artjärvellä elintaso nousi viljelijäväestön keskuudessa muun väestön joutuessa tyytymään niukempaan elantoon.

title: 1. divisioona (talvisota)

text: 22. helmikuuta päivän valjettua teki divisioonalle alistettu Jääkäripataljoona 2 (JP 2) vastahyökkäyksen Mustalampea kohti edellisenäyönä saamansa käskyn perusteella. Hyökkäys johti nopeasti sille asetetun, rajoitetun tavoitteen saavuttamiseen ja pataljoona asettui asemiin. Puna-armeija aloitti vastatoimensa ja hyökkäili pitkin päivää pataljoonaa vastaan hyökkäysvaunujensa tukemana. Taisteluissa saatiin tuhottua kuusi tai seitsemän neuvostopanssaria. Ranskalaisvalmisteisista 25 mm:n panssarintorjuntatykeistä saatiin taistelussa hyviä kokemuksia. Hyökänneelle pataljoonalle alistettiin vahvistukseksi illalla kaksi komppaniaa. Vastahyökkäys helpotti vaikeuksissa olevaa naapuridivisioonaa siten, että neuvostojoukkojen hyökkäykset naapurin alueella jäivät heikohkoiksi. Vastahyökkäys johti todennäköisesti myös siihen, että divisioonan muiden alueella olevien prikaatien (1. ja 3. Pr) alueilla hyökkäystoiminta oli hiljaisempaa. Divisioonan alueen muilla lohkoilla (Muolaanjärven suunta, 2. prikaatin ja Osasto B:n alueet) torjuttiin myös puna-armeijan hyökkäyksiä.

title: 11. divisioona (talvisota)

text: 11. divisioonan vastuualueen muilla lohkoilla puna-armeija oli pysytellyt suhteellisen passiivisena Oinalan alueen (=Kyyrölän lohko) taisteluiden aikana, jotka eivät johtaneet juuri minkäänlaisiin tuloksiin neuvostojoukkojen näkökulmasta. Divisioonan onnistui siis kokonaisuudessaan torjumaan neuvostojoukkojen ensimmäisen murtoyrityksen joulukuun 22. päivään mennessä. Suomalaisten ennakko-odotusten vastaisesti vastustajan paine ei ollutkaan kohdistunut divisioonan vasempaan sivustaan vaan oikean puoleiseen lohkoon. Tämä johti reservissä olleiden joukkojen siirtämiseen vasemmalta oikealle.

title: I/JR 37 (talvisota)

text: 8. helmikuuta iltapäivällä I/JR 37:n hyökkäys johti Lemetin tienhaaran motin laukeamiseen.

title: Neuvostoliiton laivasto

text: Talvisota vuonna 1939 johti toimintaan Itämerellä, pääosin taisteluihin suomalaisten linnakkeiden ja venäläisten laivojen välillä.

title: Armas Kemppi

text: Kemppi osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 21:n komentajana ja johti rykmenttiään Taipaleen taisteluissa. Välirauhan aikana hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin 7. Prikaatin komentajaksi.

title: I/JR 37 (talvisota)

text: 25. joulukuuta sai 13. divisioonan esikunta käskyn hyökätä Syskyjärven länsipuolitse Mitron suuntaan. Hyökkäystä varten perustettiin kaksi hyökkäysryhmää: Ryhmä Lohikäärmettä johti eversti Autti, jonka tehtävänä oli hyökätä Tuukkajanmäkeen sekä vallata Juttuselkä ja Ruhtinaanmäki ja edetä sen jälkeen Mitron suuntaan. Ryhmä Oinasta komensi everstiluutnantti Järvinen. Ryhmä Oinaan tehtävänä oli hyökätä ensin Ruhtinaanmäkeen idästä ja pohjoisesta sekä jatkaa sen jälkeen hyökkäystä Mitroon. Reserviksi 13 divisioonan esikunta oli varannut I/JR 37.

title: 9. divisioona (talvisota)

text: Haukilan alueella neuvostojoukot yrittivät ennen keskiyötä epätoivoisesti murtautua suomalaisasemien läpi panssarivaunujensa tukemana. Ilman yhtenäistä johtoa tehty hyökkäys johti kuitenkin puna-armeijan suuriin tappioihin ja suomalaisten samanaikaisesti toteuttama sivustahyökkäys lisäsi vielä entuudestaan sekasortoa neuvostojoukoissa. Taistelu laantui vasta seuraavan aamun koittaessa.

title: Talvisota (videopeli)

text: Talvisota on Olli Kainulaisen kehittämä vuoropohjainen strategiapeli, jonka TrioSoft julkaisi MSX:lle vuonna 1987. Peli sijoittuu Suomen ja Neuvostoliiton välillä vuosina 1939–1940 käytyyn talvisotaan.

title: Jukka Seppinen

text: Seppinen arvioi tutkimuksissaan "Paasikiven aikakauteen" ja "Menetetty Karjala" Suomen sotien olleen "erillissotia". Natsi-Saksa oli sopinut elokuussa 1939 etupiirijaosta Neuvostoliiton kanssa, mikä johti talvisotaan. Jatkosota oli nimensä mukaisesti talvisodan jatko.

title: Talvisota (elokuva)

text:
Talvisota on suomalainen elokuva vuodelta 1989. Elokuvan ohjasi Pekka Parikka.
Elokuvan käsikirjoitus perustuu Antti Tuurin romaaniin "Talvisota". Kyseinen teos kertoo talvisotaan osallistuneen 8. divisioonan II/JR 23:n 4. komppanian ensimmäisen joukkueen taisteluista.

title: Flygflottilj 19

text: Flygflottilj 19 (F19) ("Lentolaivue 19", "Lentorykmentti 19") oli ruotsalainen vapaaehtoinen lento-osasto, joka osallistui Suomen talvisotaan. Yksikkö lensi Kemin Veitsiluotoon 10. tammikuuta 1940. Osastoa johti majuri Hugo Beckhammar. Laivueen kokoisen osaston vahvuus oli noin 270 henkilöä, joista kaksi oli naista.

title: Suomen IV armeijakunta (talvisota)

text:
Päämaja oli havainnut IV armeijakunnan taistelualueen merkityksen ja joukkojen riittämättömyyden. Päämaja siirsi IV armeijakunnan alueelle lisäjoukkoja. IV armeijakunnan alueelle saapui tammikuun 1940 loppuun mennessä joidenkin lähteiden mukaan jopa yli 45 000 miestä ja yli sata tykkiä.
Toisenkin hyökkäyksen epäonnistuttua joukkojen annettiin levätä aina joulupäivään asti. Tuolloin aloitettu hyökkäys johti vihollisen huoltotilanteen muuttumiseen lähes katastrofaaliseksi suomalaisten katkaistessa puna-armeijan toisen huoltotien 28. joulukuuta 1939. Lisäksi 2. tammikuuta 1940 raivonnut lumimyrsky johti siihen, että puna-armeijan alueelle edenneen armeijakunnan toinenkin huoltotie muuttui käyttökelvottomaksi usean päivän ajaksi.

title: Jussi Tiitola

text: Tiitola liittyi Suojeluskuntajärjestöön jo nuorena ja suoritti asevelvollisuutensa vuosina 1930–1931 Tampereen rykmentissä, jona aikana hän kävi Reserviupseerikoulun kurssin numero 20. Talvisotaan hän sai kutsun ja hänet sijoitettiin joukkueenjohtajaksi Jalkaväkirykmentti 16:n VI pataljoonaan. Hän johti joukkueensa taisteluihin Tolvajärvellä, Ristisalmella, Ignoinaholla, Jylmäkänsalmella ja viimein Suurselässä, jossa Tiitolan lupaava urheilijan ura katkesi 20. joulukuuta 1939 Suurselän metsätaisteluissa kaatumiseen. Hänet haudattiin sukunsa hautaan Tampereelle.

title: 12. divisioona (talvisota)

text: Saarijärven ja Siiran tienhaaran motit jatkoivat taisteluaan ilmasta toimitetun huollon turvin. 21. helmikuuta aloitettu hyökkäys johti Saarijärven eteläpuolella olleen motin antautumiseen. Aivan helmikuun lopulla myös Siiran tienhaaran motin odotettiin purkautuvan vain parin kilometrin päähän edenneen hiihto-osaston suojiin. Motti ei kuitenkaan purkautunut ja osa avuksi lähetetyistä puna-armeijan yksiköistä joutui jopa vetäytymään motin suojiin. 29. helmikuuta yritti II/JR 36 motin valtausta, mutta menestys jäi vähäiseksi.

title: I/JR 37 (talvisota)

text: 17. helmikuuta aamuyöllä aloitettiin jälleen uusi hyökkäys, joka johti motin eteläosan valtaukseen. Hyökkäystä jatkettiin myöhään iltapäivällä.

title: Suomen IV armeijakunta (talvisota)

text: Operaation menestymisen arvioidaan johtuneen lähinnä siitä, että hyökkäys kohdistui joukkojen määrään nähden kyllin suurin joukoin kyllin lähelle (10-15 kilometriä) silloisesta rintamalinjasta sekä tavoitteiden kannalta riittävän suppealle alueelle (noin 7 kilometriä) tehdystä iskusta. Näin toteutettu isku johti myös rintamassa taistelevien joukkojen operaatiokyvyn merkittävään laskuun (yhdessä samanaikaisten ns. sitomishyökkäysten kanssa).

title: Suomen IV armeijakunta (talvisota)

text: Toinen hyökkäysyritys tehtiin 16. joulukuuta 1939 aamulla. Alkumenestyksestään huolimatta hyökkäys ei johtanut laajempaan menestykseen, koska se oli luonteeltaan ns. rintamahyökkäys ja se kohdistui vastustajan puolustuksen vahvimpiin kohtiin huomattavasti edellistä hyökkäysyritystä lähempänä rintamalinjaa. Hyökkäys johti kuitenkin siihen, että aloite taistelutoimissa alkoi hiljalleen siirtyä suomalaisille.


query: Onko Sorites paradoksiin vastausta?

title: Sorites-paradoksi

text: Yleinen ensimmäinen vastaus paradoksin ratkaisuksi on ehdottaa jonkin kiinteän minimirajan asettamista hiekanjyvien määrälle, jotta niiden kokonaisuus olisi hiekkakasa. Jos kiinteä raja asetettaisiin esimerkiksi 10000 hiekanjyvään, voitaisiin väittää, että alle 10000 hiekanjyvän kokonaisuus ei olisi hiekkakasa ja yli 10000 hiekanjyvän kokonaisuus olisi hiekkakasa.

title: Epäperäiset Platonin teokset

text: "Demodokos" () koostuu neljästä lyhyestä tekstistä, jotka käsittelevät neuvojen antamista ja leikittelevät paradokseilla. Ne on todennäköisesti kirjoittanut joku myöhempi sofisti tai reetori. Ensimmäisessä keskustelevat Sokrates ja Demodokos. On kuitenkin epäselvää, onko kyseessä sama Demodokos joka oli Sokrateen ystävä ja Theageen isä, ja esiintyy myös dialogissa "Theages".

title: Neuroteologia

text: Luonnontieteellisesti suuntautuneet ajattelevat, että uskonnolliset kokemukset johtuvat aivojen toiminnasta. Andrew Newbergin mukaan hänen tutkimuksensa perusteella ei voi kuitenkaan arvioida uskonnollisten kokemusten "objektiivista totuudenmukaisuutta". Tutkimus ei hänen mukaansa pysty myöskään antamaan vastausta kysymykseen, onko ihmisellä kuolematon sielu tai onko Jumala olemassa. Se voidaan kuitenkin hänen mukaansa sanoa, että mikäli Jumala on olemassa, se pitää kokea aivojen välityksellä. Selvää on myös, että hengellinen elämä saa aivoissa aikaan biologisia muutoksia.

title: Kvestio

text: Kvestio (, “kysymys“; mon. "quaestiones") oli keskiajan filosofialle tyypillinen menetelmä, jossa kulloinkin käsittelyn alla oleva teema muotoillaan ensin kysymyksen muotoon (esimerkiksi “onko Jumala olemassa?“). Tämän jälkeen kysymykseen annetaan jokin vastaus (“Jumala on olemassa“). Sitten annettua vastausta kohtaan esitetään vastaväitteitä (“vaikuttaa siltä, että Jumala ei ole olemassa, koska...“). Lopuksi annettua vastausta puolustetaan kumoamalla esitetyt vastaväitteet.

title: Zenonin paradoksit

text: Eräs ratkaisu: Paradoksien yleinen ratkaisu liittyy siihen, että teorian aksioomia (systeemiä) on rajoitettu jollakin tavalla tai aksioomat on muotoiltu väärin. Tästä syystä paradoksin olemassaolo antaa yleensä uutta tietoa systeemistä, teoriasta. Liike-paradoksissa yllä siirrytään koko ajan kohti sitä ajanhetkeä, jolloin liike ei ole vielä alkanut ja niinpä liike ei ala. Koska siis tarkastellaan periaatteessa aikaa, jolloin liike ei ole vielä alkanut (hämärä paradoksin tausta-aksiooma), niin liike ei ole vielä alkanut. Jos tarkastellaan ajanhetkeä, jossa liikettä on tapahtunut, liikettä on tapahtunut.

title: Zenonin paradoksit

text: Zenonin paradokseista tunnetuin lienee nimellä "Akhilleus ja kilpikonna" -tunnettu tarina. Paradoksin mukaan kerkeäjalkainen Akhilleus ei kilpajuoksussa kykene koskaan ohittamaan kilpikonnaa, sillä ohittaakseen Akhilleuksen on ensin juostava siihen missä kilpikonna on. Kun Akhilleus saapuu tähän paikkaan, on kilpikonna liikkunut siitä eteenpäin. Sama toistuu kilpikonnan uuden sijainnin suhteen. Näin Akhilleus ei koskaan saavuta kilpikonnaa. Tämän paradoksin ratkaisu liittyy siihen, että vaikka äärellinen matka jaettaisiin äärettömän moneen osaan, matka on silti äärellinen.

title: Georg Cantor

text: Cantorin ajatukset kohtasivat matemaatikkopiireissä runsaasti vastustusta. Cantorin vastustajista tunnetuimpia oli Leopold Kronecker. Henri Poincarén väitetään sanoneen: "Tulevat sukupolvet toteavat, että joukko-oppi oli sairautta, josta olemme onneksi parantuneet". Osaksi vastustuksen voidaan katsoa johtuneen matemaatikoiden piintyneistä ajatustavoista ja ennakkoluuloista. Joukon käsitteen epämääräisyys antoi kuitenkin pian aihetta myös vakaville vastaväitteille. Merkittävät loogiset paradoksit, joista tunnetuimpia lienee Russellin paradoksi, osoittivat "liian suuriin" joukkoihin liittyvän erittäin vakavia loogisia ongelmia. Russellin paradoksi syntyy, kun ajatellaan muodostettavaksi joukko, jonka alkioina ovat ne joukot, jotka eivät ole itsensä alkioita. Tällöin kyseinen joukko on itsensä alkio, jos ja vain jos se ei ole itsensä alkio. Paradoksien vuoksi matemaatikoiden oli lähdettävä etsimään joukko-opille sellaista aksiomaattista perustaa, jonka avulla paradoksit tai niitä aiheuttavat joukot voitaisiin sulkea teoriasta pois. Aksiomaattista lähestymistapaa kehitti saksalainen Ernst Zermelo (1871–1956). Bertrand Russell ja Alfred North Whitehead ja kehittivät "Principia Mathematica" -teoksessaan (1910–1913) samaan tarkoitukseen joukkoja luokittelevan tyyppiteorian.

title: Sorites-paradoksi

text: Paradoksia kuvataan yleensä hiekkakasalla; paradoksi rakentuu siitä, mikä on hiekkakasa; kun meillä on olemassa hiekkakasa, ja otamme siitä yhden hiekanjyvän pois, se on yhä hiekkakasa, josta voimme ottaa hiekanjyvän ilman että se lakkaa olemasta hiekkakasa. Tätä jatkettaessa loputtomiin törmätään kuitenkin ristiriitaan, koska hiekkakasassa ei ole ääretöntä määrää hiekanjyväsiä. Pinoparadoksin voi rakentaa myös toiseen suuntaan; yksi hiekanjyvä ei ole hiekkakasa. Jos lisätään yhteen toinen jyvä, saadaan kaksi jyvää, mutta tämäkään ei ole vielä kasa. Jossain vaiheessa hiekanjyvät kuitenkin muodostavat kasan.

title: Zenonin paradoksit

text: Vaikka antiikin kreikkalaiset hylkäsivät paradoksit mielettöminä, ne ovat vaivanneet länsimaalaisia ajattelijoita hyvin pitkään. Paradoksien tutkimista vaikeuttaa se, ettei Zenonin ilmeisesti laajasta tuotannosta ole säilynyt kuin kolme fragmenttia. Esimerkiksi Zenonin neljä kuuluisinta paradoksia, jotka on esitetty liikettä vastaan, tunnetaan vain välillisesti. Ongelmallista asian suhteen on myös se, että kaikki tärkeimmät Zenonia koskevat lähteet, Aristoteleen, Platonin ja Simplikioksen teokset, käsittelevät hänen ajatuksiaan negatiivisessa valossa.

title: Rukoilu

text: Newbergin mukaan hänen tutkimuksensa perusteella ei voi kuitenkaan arvioida uskonnollisten kokemusten ”objektiivista totuudenmukaisuutta”. Tutkimus ei hänen mukaansa pysty myöskään antamaan vastausta kysymykseen, onko ihmisellä kuolematon sielu tai onko Jumala olemassa. Se voidaan kuitenkin hänen mukaansa sanoa, että mikäli Jumala on olemassa, se pitää kokea aivojen välityksellä. Selvää on myös, että hengellinen elämä saa aivoissa aikaan biologisia muutoksia.

title: Theseuksen laiva

text: Theseuksen laiva on identiteetin ja muutoksen ongelmaan liittyvä korvausparadoksi, joka tunnetaan myös Theseuksen paradoksina. Se nostaa esiin kysymyksen, onko olio, jonka kaikki osat on vaihdettu, edelleen identiteetiltään sama kuin alkuperäinen olio.

title: Replikantti

text: Sammon lisäksi toteaa Ridley Scottin ajatelleen, että olisi provosoivampaa ehdottaa Deckardin olleen replikantti, mutta olla antamatta siihen tyhjentävää vastausta. Tämä sopii elokuvan keskeiseen teemaan "mitä on olla ihminen?" Tärkeää ei ole se, onko Deckard replikantti vai ei, mutta tuo mahdollisuus ja epävarmuus hämärtää ihmisten ja replikanttien välistä rajaa.

title: 50–50 (visailuohjelma)

text: Vain yksi pelaaja parista näkee kysymyksen ja sen kaksi vastausta, ja hänellä on vain kymmenen sekuntia aikaa valita yksi. Juontaja kääntyy toiseen pelaajaan päin ja esittää hänelle kysymyksen ja vastauksen jonka ensimmäinen pelaaja valitsi. Hän ei esitä vastausta jonka kumppani hylkäsi. Pelaaja 2:n täytyy nyt päättää onko samaa mieltä Pelaaja 1:n kanssa kysymykseen liittyen, vai valitseeko eri vaihtoehdon.

title: Sorites-paradoksi

text: Paradoksin ensimmäinen muotoilu on laitettu Eubulideen nimiin.

title: Zenonin paradoksit

text: Zenonin paradoksit ovat Zenon Elealaisen ja hänen oppilaidensa kehittämiä paradokseja, jotka perustuvat liikkeen, moneuden, jatkuvuuden ja äärettömyyden käsitteisiin. Paradoksien tavoitteena oli paljastaa ristiriitoja, jotka seuraavat oletuksesta, että liike, moneus jne. ovat olemassa. Paradokseja on yhteensä yhdeksän kappaletta.

title: Andrew Newberg

text: Newbergin mukaan hänen tutkimuksensa perusteella ei voi kuitenkaan arvioida uskonnollisten kokemusten ”objektiivista totuudenmukaisuutta”. Tutkimus ei hänen mukaansa pysty myöskään antamaan vastausta kysymykseen, onko ihmisellä kuolematon sielu tai onko Jumala olemassa. Se voidaan kuitenkin hänen mukaansa sanoa, että mikäli Jumala on olemassa, se pitää kokea aivojen välityksellä. Selvää on myös, että hengellinen elämä saa aivoissa aikaan biologisia muutoksia .

title: David Pawson

text: Pawson kannattaa myös kysyvää rukousta ("interrogation prayer"), jossa kysytään Jumalalta asioita käytännön elämässä. Pawsonin mielestä tulee kysyä Jumalalta ja odottaa vastausta. Hän ehdottaa kristityn rukoilijan ensimmäiseksi kysymykseksi Jumalalta: ""Onko elämässäni jotain, josta Sinä (Jumala) et pidä?""

title: Sorites-paradoksi

text: Kun Sorites-paradoksi esitetään joukkona ehtolauseita, joku lauseista on aina epätosi, ja muiden joukossa voi olla lauseita, jotka eivät ole enempää tosia kuin epätosiakaan. Keefen mukaan Sorites-paradoksin tapauksessa supervaluationismi välttää paradoksin, koska sen ei tarvitse hyväksyä kaikkia premissejä.[2]

title: Syllogismi

text: Nämä ongelmat ja paradoksit tulevat vastaan sekä luonnollisen kielen lauseilla että syllogismin muodossa esitetyillä lauseilla, ellei ei ole selvää, edellyttääkö sana "kaikki", että sillä tarkoitettuja kohteita on. Jos joku esimerkiksi väittää, että kaikki hänen kirjoittamansa kirjat ovat saaneet Pulitzerin palkinnon, sisältyykö väitteeseen, että hän on kirjoittanut kirjoja? Ellei, onko lause tosi? Jos taas joku sanoo, että kukaan hänen ystävistään ei ole köyhä, onko lause tosi, jos hänellä ei ole yhtään ystävää?

title: Sorites-paradoksi

text: Sorites-paradoksi ei ole looginen paradoksi, siinä ei ole sisäistä ristiriitaa. Tämä paradoksi ratkeaa kielen tulkitsemisen kautta. Paradoksissa viitataan kielen ilmaisujen "hiekkakasa" eri sisältöihin. Emme voi eksaktisti määrittää missä vaiheessa kasa muuttuu yksittäisten hiekanjyvien joukoksi. Tämän vuoksi jos päättelyketju osoittaa jotain asiaa ristiriitaiseksi ja joutuu pinoparadoksiin, ei asia ole virheellinen, vaan sen sijaan itse päättelyketju on virheellinen.

title: Sorites-paradoksi

text: Eubulides esitti tämän niin päin, että yksihiuksinen mies on kalju, samoin kaksihiuksinen, mutta mihin vedetään raja, kuinka monta hiusta miehellä tulee olla, ettei hän enää ole kalju? Paradoksin nimi oli falakros eli kaljun miehen paradoksi.

title: Luettelo paradokseista

text:
Tämä on luettelo paradokseista.Antinomiat osoittavat vikoja yleisesti hyväksytyissä aksioomissa, määritelmissä tai järkeilyssä. Suurin osa on Russellin paradoksin erityistapauksia tai muunnelmia.
Konditionaaliset paradoksit pätevät vain tiettyjen oletusten vallitessa. Jotkin näistä osoittavat tuon oletuksen vääräksi tai epätäydelliseksi, jotkin ovat muunlaisia paradokseja.

title: Sorites-paradoksi

text: Sorites-paradoksi (< , sōros, kasa, pino; adj. , sōritēs) tai Eubulideen paradoksi on kielellinen paradoksi, joka syntyy monien predikaattien epämääräisyydestä: emme osaa sanoa täsmällisesti missä vaiheessa jokin pienistä eroista kasautuva ominaisuus muuttuu toiseksi tai lakkaa olemasta.

title: Zenonin paradoksit

text: Liikettä vastaan suunnattujen neljän paradoksin lisäksi Aristoteles esitti myös kaksi muuta, vähemmän tunnettua paradoksia: paikan paradoksin ja hirssinjyvän paradoksin.

title: Sorites-paradoksi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Burns, L.| title = Vagueness: An Investigation into Natural Languages and the Sorites Paradox| publisher = Springer| year = 1991| id = ISBN 0-792-314891}}

title: Grellingin–Nelsonin paradoksi

text: Grellingin–Nelsonin paradoksi on semanttinen itseviittaavuuteen liittyvä paradoksi, jonka Kurt Grelling ja Leonard Nelson muotoilivat vuonna 1908. Se yhdistetään välillä virheellisesti saksalaiseen filosofi ja matemaatikko Hermann Weyhin. Paradoksia kutsutaan toisinaan nimillä Weylin paradoksi ja Grellingin paradoksi. Grellingin–Nelsonin paradoksi muistuttaa läheisesti joitakin muita tunnettuja paradokseja, erityisesti parturin paradoksia ja Russellin paradoksia.

title: Zenonin paradoksit

text: Zenonin neljä tunnetuinta paradoksia ovat kaikki suunnattuja liikkeen käsitettä vastaan. Nämä neljä paradoksia ovat dikotomia-paradoksi, Akhilleus (ja kilpikonna) -paradoksi, nuoli-paradoksi ja stadion-paradoksi. Ne tunnetaan pelkästään Aristoteleen esittämässä muodossa ("Fysiikka", kirjat VI ja VIII). Aristoteles antoi kuvausten lisäksi selitykset sille, miksi paradoksit ovat virhepäätelmiä. Aristoteleen käyttämää lähdettä ei tiedetä; hän on saattanut tuntea ne suullisen perimätiedon kautta.

title: Hyvetietoteoria

text: Zagzebski esittää, että hänen tiedonmääritelmänsä on immuuni Edmund Gettierin vastaesimerkeille. Gettier-paradokseja voidaan muodostaa aina kun ominaisuus, jonka oletetaan muuttavan toden käsityksen tiedoksi, määritellään niin, että se on vahvasti sidoksissa totuuteen mutta ei takaa totuutta. Gettierin esimerkeissä hyvä onni peruuttaa aina huonon onnen. Paradoksit voidaan välttää, kun erotetaan toisistaan hyveen osoittaminen ja hyveellinen "teko". Mehän voimme saada aikaan hyveellisen lopputuloksen, vaikka meiltä puuttuisi asianomainen motivaatio. Älyllisesti hyveellinen teko on hyveellisesti motivoitunut, se johtaa käsitykseen, joka hankitaan ja säilytetään niin kuin älyllisesti hyveellinen ihminen saattaisi tehdä, ja kognitiivinen kosketus todellisuuteen saavutetaan menestyksekkäästi tuon motivaation ja menettelyn kautta. Määritelmä ei ole kehämäinen, sillä jos hyveellinen toimija epäonnistuu, tunnistamme yhä hänen hyveellisen motivaationsa emmekä moiti häntä. Toisin sanoen "emme" määrittele, että uskomus on tosi, koska se saavutettiin hyveellisen menettelyn kautta, ja että menettely oli hyveellinen, koska se johti toteen uskomukseen.

title: Analyyttinen filosofia

text: Puolalainen filosofi Alfred Tarski (1901–1983) pyrki luomaan ristiriidattoman totuuden käsitteen. Tarskin pyrkimys oli vastata niin sanottuun valehtelijan paradoksiin, joka kuuluu seuraavalla tavalla: "Tämä lause ei ole tosi". Onko lause tosi vai epätosi? Tätä Tarski piti luonnollisen kielen perustavana ongelmana, johon tuli pyrkiä vastaamaan.

title: Pelillistäminen

text: Paradoksina on, että pelit, jotka ovat tähdänneet hauskanpitoon, ovat epäonnistuneet opettavaisuudessaan ja taas opettavaiset pelit eivät ole olleet tarpeeksi viihdyttäviä. Onkin niin, että alun perin ei-pedagogiseen tarkoitukseen suunnatut pelit ovatkin opettaneet enemmän esimerkiksi historiasta kuin varsinaiset historian opetukseen suunnitellut pelit.