query: Onko Jane Fonda feministi?

title: Feministinen aloite

text: Huhtikuussa 2005 Tukholmassa perustettu FI on osallistunut vaaleihin vuoden 2006 valtiopäivävaaleista lähtien, joissa se oli mukana vielä pelkkänä kansanliikkeenä omalla listallaan saaden 0,7% äänistä.[2] FI:n ensimmäistä vaalikampanjaa tukivat kansainvälisesti tunnetut feministit Jane Fonda ja Eve Ensler.[3] Alkuaikoina ryhmää vaivasivat henkilöriidat ja negatiivinen mediahuomio.[4] Linde ja Witt-Brattström erosivat liikkeestä ristiriitojen takia,[5] Lokakuussa 2005 Rosenberg ilmoitti eroavansa viitaten itseensä ja feministeihin yleensä kohdistuneisiin hyökkäyksiin ja poliittiseen keskusteluilmapiiriin, joka hänen mukaansa oli uhka sukupuolitutkimukselle.[6][7] Puolueeksi FI järjestäytyi talvella 2007.[8] Vuoden 2009 europarlamenttivaaleihin se sai rahoitusta rahoitusta muun muassa Abba-yhtyeen Benny Anderssonilta,[9] keräten yhteensä 2,2% kannatuksen.[10]

title: Roger Vadim

text: Elokuvamaineensa lisäksi hänen elämäänsä lisäsi glamouria hänen suhteensa sellaisiin kaunottariin kuin Brigitte Bardot ja Jane Fonda. Hän myös asui yhdessä Catherine Deneuven kanssa, jonka kanssa hän sai pojan, Christian Vadimin, ennen avioitumistaan Fondan kanssa. Warholin tallin tähti Candy Darling kirjoitti väitetystä suhteesta Vadimin kanssa päiväkirjoissaan nimeltä "My Face for the World to See". Darling väitti, että suhde tapahtui aikana, jolloin Vadim oli naimisissa Jane Fondan kanssa. Myöhemmän teatteri- ja elokuvatyönsä lisäksi Vadim kirjoitti useita kirjoja, mukaan lukien omaelämäkertansa "D’une étoile à l’autre".

title: Jane Fonda

text: 1980-luvulla Fonda esiintyi muun muassa Lily Tomlinin ja Dolly Partonin kanssa elokuvassa Yhdeksästä viiteen. Elokuvasta tuli yksi Fondan parhaiten menestyneimmistä elokuvista. Isänsä Henry Fondan ja Katharine Hepburnin kanssa hän esiintyi elokuvassa Kultalampi (1981). Kaikki kolme saivat Oscar-ehdokkuudet rooleistaan, Jane parhaan naissivuosan ehdokkuuden. Hepburn ja Fonda voittivat, ja Jane vastaanotti palkinnon sairaan isänsä puolesta. Viisi kuukautta myöhemmin vanhempi Fonda kuoli.

title: Jane Fonda

text: Jane Fonda syntyi 21. joulukuuta 1937 New Yorkissa. Lapsena hänen nimensä oli Lady Jayne Seymour Fonda, mutta viralliseksi etunimeksi vaihdettiin Jane tytön ollessa neljännellä luokalla. Hänet oli nimetty äitinsä kaukaisen sukulaisen Lady Jane Seymourin, Henrik VIII:n kolmannen vaimon, mukaan.[1] Ensimmäisen etunimen alkuperäinen kirjoitusmuoto ”Jayne” tulee Fondan isän Henryn toisen nimen ”Jaynes” mukaan.

title: Jane Fonda

text: Vuonna 1965 Jane Fonda meni naimisiin ranskalaisen elokuvaohjaaja Roger Vadimin kanssa. Aviomiehen ohjaamissa elokuvissa hänestä yritettiin tehdä seksisymbolia, uutta Brigitte Bardotia. Tunnetuin näistä yhteistyöelokuvista on sci-fi-elokuva Barbarella (1967), jossa Fonda luonnollisesti esitti nimiroolia.

title: Jane Fonda

text: Ennen näyttelijäuraansa Fonda toimi mallina. Hän pääsi muun muassa kahdesti muotilehti Voguen kanteen. Näyttelemisestä hän kiinnostui isänsä kautta vuonna 1954. Neljä vuotta myöhemmin hän liittyi New Yorkin The Actors Studioon. Viisikymmentäluvun lopulla hän esiintyi paljon teatterin puolella ja vuonna 1960 teki debyyttinsä valkokankaalla elokuvassa Tytöt pitävät pitkistä pojista. Hänen vastanäyttelijänään oli silloin Anthony Perkins. Kolmannesta elokuvastaan A Walk on the Wild Side (1962) Fonda sai parhaan tulokkaan Golden Globe -palkinnon. Kuitenkin vasta vuoden 1965 western-elokuvaa Paukkurauta-Kati pidetään Fondan läpimurtoroolina. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta.

title: Kultalampi

text: 80-vuotias kärttyisä professori (Henry Fonda viimeisessä elokuvaroolissaan) ei suostu vanhenemaan, vaan saapuu Uuden-Englannin syrjäseudun kesämökilleen kuten aina ennenkin vaimonsa (Katherine Hepburn) kanssa. Heitä saapuu tapaamaan neuroottinen tytär (Jane Fonda) mukanaan uusi sulhasensa ja tämän 13-vuotias poika, ja asiat kärjistyvät.

title: The Farmer Takes a Wife

text: "The Farmer Takes a Wife" -näytelmä avattiin Broadwaylla, New Yorkissa 30. lokakuuta vuonna 1934 ja suljettiin tammikuussa 1935 104 näytöksen jälkeen. Ensi-illan näyttelijäkaartissa olivat Henry Fonda, Margaret Hamilton ja Francis Pierlot. Näytelmän pohjalta tehtiin samanniminen elokuva vuonna 1935, jonka pääosissa ovat Janet Gaynor ja Henry Fonda.

title: Kiina-ilmiö (elokuva)

text: Kiina-ilmiö ("The China Syndrome") on James Bridgesin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1979. Elokuvassa Jane Fondan näyttelemä televisiotoimittaja Kimberly Wells kuvausryhmineen todistaa läheltä pitänyttä ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuutta. Elokuvan ensi-ilta oli vain 11 vuorokautta ennen Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuutta. Elokuva oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta miespääosasta (Jack Lemmon), naispääosasta (Jane Fonda), alkuperäiskäsikirjoituksesta (Mike Gray, T. S. Cook ja James Bridges) ja lavastuksesta (Arthur Jeph Parker ja George Jenkins).

title: Jane Fonda

text: Janen äiti Frances teki itsemurhan tyttärensä ollessa 12-vuotias, ja isä meni uusiin naimisiin Susan Blanchardin kanssa. Blanchard oli vain kymmenen vuotta Janea vanhempi. Blanchard ja Fonda erosivat ennen kuin Jane ehti täyttää edes kahtakymmentä. Heillä oli yksi lapsi.

title: Soittorasia (elokuva)

text: Joe Eszterhas käsikirjoitti elokuvan Jane Fonda mielessään naispääosaan. Molemmat Eszterhas ja tuottaja Irwin Winkler olisivat halunneet palkata Fondan, mutta Costa-Gavrasin mielestä Fonda oli liian vanha rooliin ja palkkasi Jessica Langen sen sijaan. Fondalle maksettiin 1,25 miljoonan dollarin korvaukset roolin menettämisestä.

title: Peter Fonda

text: Peter Henry Fonda (s. 23. helmikuuta 1940 New York, Yhdysvallat) on Oscar-ehdokkuuden saanut yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvasta "Easy Rider – matkalla" (1969). Hän on Henry Fondan poika. Hänellä on kaksi sisarusta, joista toinen on näyttelijä Jane Fonda. Hän on myös näyttelijä Bridget Fondan isä.

title: Jane Fonda

text: Viime vuosina Fonda on puhunut avoimesti muun muassa bulimiastaan, alkoholismistaan, seksielämästään, asenteestaan miehiin ja perheeseensä sekä huonosta itsetunnostaan. Hän julkaisi omaelämäkerran Tähänastinen elämäni vuonna 2005. Kirjassa hän mm. kertoo kuinka hän ja hänen miehensä Roger Vadim harrastivat ryhmäseksiä naisten kanssa Vadimin toiveesta.

title: Jane Fonda

text: Uransa aikana Fonda on saanut yhteensä seitsemän Oscar-ehdokkuutta. Hän on voittanut kahdesti. Vuonna 2014 hän sai Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinnon.

title: Aerobic

text:
Aerobic on liikuntasalissa ryhmissä harjoitettavaa, monipuolista aerobista liikuntaa, johon sisältyy askelsarjoja, lihaskunto-osuus ja erilaisia kunto-osioita, jotka tehdään musiikin tahdissa ohjaajan ohjeiden mukaan.
Aerobista harjoittelua hyvänä liikuntamuotona mainosti Yhdysvalloissa astronautteja valmentanut Dr Kenneth H. Cooper, jonka kirja "The New Aerobics" saavutti suuren suosion. Aerobisen tanssin loi jo kauan ennen Jane Fondaa amerikkalainen Jackie Sorensen, jonka "Aerobic Dance" -tunnit ovat edelleen suosittuja ympäri maailmaa. Laajempaa julkisuutta ja suosiota laji sai, kun Jane Fonda 1980-luvulla julkaisi ammattilaisten avustamana aiheesta kirjoja ja aerobic-videoita. Suomessa lajin suosiota edisti Anne Sällylän ja Eeva Luukkosen "Iltajumppa"-ohjelma Yle TV2-kanavalla.

title: Jane Fonda

text: Janen vanhemmat olivat näyttelijä Henry Fonda ja tämän toinen vaimo Frances Ford Seymour. Hänen veljensä Peter syntyi kolme vuotta myöhemmin.[2]

title: Janet Afary

text: Janet Afary on iranilainen kirjailija, feministi ja tieteilijä. Hänen tutkimusalojaan ovat historia, uskontotiede ja naistutkimus. Afary asuu nykyään Yhdysvalloissa.

title: Jane Fonda

text: 1980-luvulla Fonda myös julkaisi joukon erittäin suosituksi tulleita aerobic-kirjoja ja videoita. Myöhemmin Fonda on kertonut videoiden tärkeimpänä motiivina ollen rahankeräys sen aikaisen aviomiehen aktivistipoliitikon Tom Haydenin poliittista toimintaa varten.

title: Oscar-palkinto

text: Kaikkien aikojen vanhin Oscar -voittaja on Christopher Plummer. Hän voitti parhaan miessivuosan palkinnon roolistaan Beginners -elokuvasta ollessaan 82-vuotias.[26] Nuorimpana näyttelijä-Oscarin on voittanut Tatum O’Neal ollessaan kymmenvuotias. Hän sai parhaan naissivuosan palkinnon elokuvasta Paperikuu vuonna 1973.[27] Kathryn Bigelow voitti vuonna 2010 ensimmäisenä naisohjaajana parhaan ohjaajan Oscar-palkinnon elokuvastaan The Hurt Locker.[28] Peter Finch (paras miespääosa elokuvassa Kasvot kuvaruudussa 1977) ja Heath Ledger (paras miessivuosa elokuvassa Yön ritari) ovat ainoat kuolemansa jälkeen palkitut näyttelijät.[29] Isä Henry Fonda voitti ainoan Oscarinsa (miespääosa elokuvassa Kultalampi 1982) kun tytär Jane Fonda oli jo voittanut kaksi Oscaria (1971 ja 1978). Henry ja Jane olivat ensimmäinen isä ja tytär, jotka oli ehdolla samana vuonna (1982).[30]

title: Henry Fonda

text: Fonda oli naimisissa viisi kertaa. Näistä avioliitoista syntyi kolme lasta, joista kaksi on näyttelijöitä: Jane Fonda ja Peter Fonda. Henry Fondan 14-vuotinen avioliitto Jane ja Peter Fondan äidin, Frances Ford Seymourin kanssa päättyi traagisesti kun Frances teki itsemurhan vuonna 1950. Näyttelijä Bridget Fonda on hänen lapsenlapsensa. Fonda kuoli sydänsairauteen 77-vuotiaana, mutta hän sairasti kuollessaan myös eturauhassyöpää.

title: Jane Fonda

text: Elokuvasta Ammutaanhan hevosiakin… (1969) Fonda sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti kyseisen palkinnon elokuvastaan Klute – rikosetsivä. Kluten menestyksen jälkeen Fondan ura kuitenkin hiipui hetkellisesti. Vasta vuonna 1977 hän teki comebackin elokuvalla Mitäs me ryöstäjät!. Vuotta myöhemmin hän voitti toisen Oscarinsa elokuvasta Katkera paluu.

title: Bridget Fonda

text: Bridget Fonda meni naimisiin elokuvasäveltäjä Danny Elfmanin kanssa 29. marraskuuta 2003. Heillä on tammikuussa 2005 syntynyt poika. Bridget Fonda on näyttelijä Peter Fondan tytär ja näyttelijä Jane Fonda on hänen tätinsä.

title: Chace Crawford

text: Kesäkuussa 2010 varmistui, että Crawford osallistuu indie-elokuvaan nimeltä "Peace, Love & Misunderstanding", jossa olivat mukana myös näyttelijät Jane Fonda ja Catherine Keener. Chace näyttelee elokuvassa sodanvastaista poikaa nimeltä Cole, joka on rakastunut Fondan roolihahmon tyttäreen.

title: Jane Fonda

text: Jane Seymour Fonda (s. 21. joulukuuta 1937) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä, kirjailija, tuottaja ja poliittinen aktivisti.

title: Bridget Fonda

text: Bridget Jane Fonda (s. 27. tammikuuta 1964 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan ennen kaikkea roolistaan Yvonne Biasina elokuvassa "Rakkauden arpa" (1994) sekä elokuvasta "Pikku Buddha" (1993). Hän ei ole näytellyt vuoden 2002 jälkeen.

title: Kuvamanipulaatio

text: Yhdysvalloissa Ken Lightin kesäkuussa 1971 ottamaan valokuvaan liitettiin John Kerryn viereen Jane Fondan kuva, jonka Owen Franken oli ottanut elokuussa 1972 osoittamaan, että ehdokkaana toiminut John Kerry oli osoittanut mieltä Vietnamin sotaa vastaan "Hanoi-Janena" tunnetun Jane Fondan kanssa, ja näin vaikuttamaan kielteisesti John Kerryn vaalimenestykseen.

title: Ted Turner

text: Turner asuu Floridassa USA:ssa. Hän on ollut naimisissa Julia Gale Nyen, Jane Shirley Smithin ja Jane Fondan (1991–2001) kanssa. Hänellä on viisi lasta.

title: Jane Fonda

text: Fonda on ollut kolmesti naimisissa. Ohjaaja Roger Vadimin kanssa Jane oli naimisissa vuosina 1965–1973. Heillä on Vanessa-niminen tytär (s. 1968). Pian heidän eronsa jälkeen Fonda avioitui kirjailija/poliitikko Tom Haydenin kanssa. He saivat yhteisen lapsen nimeltä Troy. Heillä oli yksi kasvattitytär. He erosivat vuonna 1990. Vuosina 1990–2001 Fonda oli naimisissa mediamoguli Ted Turnerin kanssa.

title: Jane Fonda

text: Fonda on yksi meikkijätti L’Oréalin pääkasvo.[3]

title: Jane Fonda

text: 1960-luvun lopussa Fonda alkoi vaikuttaa poliittisissa liikkeissä. Hän vastusti kiivaasti Vietnamin sotaa ja tuki mustien kansalaisoikeustaistelua. Hän myös tuki intiaaneja ja Mustia panttereita. 1970-luvulla hänestä tuli feministi. Fonda on Irakin sodan ja presidentti George W. Bushin vastustaja ja kritisoija.

title: Jane Fonda

text: Huhtikuussa vuonna 1991 Fonda jätti viihdeteollisuuden. Hänen viimeiseksi elokuvakseen jäi silloin Stanley ja Iris (1990). Vuonna 2005 hän kuitenkin teki comebackin viidentoista vuoden mittaisen tauon jälkeen esiintymällä Jennifer Lopezin kanssa elokuvassa Anoppi on pahin. Vuonna 2007 ilmestyi Fondan uusin elokuva Georgia Rule, jossa hän näyttelee pääroolia Lindsay Lohanin kanssa.[3]


query: Mistä tulee termi prekessio?

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Tähtitieteessä prekessiolla tarkoitetaan gravitaatiosta aiheutuvaa taivaankappaleen pyörimisakselin suunnan jatkuvaa, hidasta muuttumista, erityisesti Maan pyörimisakselin suunnan muuttumista. Vaappuvan hyrrän tavoin Maan akselin suunta kiertyy sillä tavoin, että sen asennot eri aikoina muodostavat kaksi kartiopintaa, jotka kohtaavat toisensa kärjissään. Täysi kierros kestää noin 26000 vuotta,[1] mitä aikajaksoa sanotaan myös suureksi vuodeksi eli platoniseksi vuodeksi.[2] Usein termillä "prekessio" tarkoitetaan vain tätä liikkeen suurinta komponenttia; muut Maan akselin suuntaa muuttavat tekijät kuten nutaatio ja napaliike ovat paljon vähäisempiä.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: p = 5 028,796195 + 2,2108696·T + korkeamman asteen termit.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Termi prekessio on peräisin latinasta. Etymologisesti prokessio () merkitsee liikettä eteenpäin, prekessio () taas liikettä taaksepäin. Maasta katsottuna tähdet näyttävät Maan pyörimisliikkeen vuoksi liikkuvan vuorokauden kuluessa idästä länteen, ja myös Aurinko näyttää vuoden kuluessa kiertävän tähtitaivaan ympäri idästä länteen. Samaan aikaan tähdillä voidaan kuitenkin havaita myös vähäinen retrogradinen liike päinvastaiseen suuntaan, suunnilleen 50 kaarisekuntia vuodessa, mitä alettiin nimittää "tasauspisteiden prekessioksi".

title: Vega

text: Noin 12 000 vuoden kuluttua Vegasta tulee uusi napatähti Pohjantähden tilalle, kun Maan prekessio eli akselin kiertyminen ajan mukana liikuttaa pohjoisnapaa taivaalla. Vega määriteltiin alussa luokan 0,00 tähdeksi, mutta korjatun magnitudimäärityksen mukaan tähden kirkkaus on 0,03.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: kun taas Kuun aiheuttamalle prekessiolle se on:

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Maan akselin prekessiolla on useita havaittavia vaikutuksia. Ensinnäkin eteläinen ja pohjoinen taivaannapa näyttävät liikkuvan ympyrärataa pitkin tähdistöjen muodostaman taustan suhteen ja tekevän täyden kierroksen noin 26000 vuodessa. Niinpä vaikka Pohjantähti (Polaris) nykyisin on hyvin lähellä pohjoista taivaannapaa, näin ei ole aina ollut eikä tule aina olemaan, vaan useat muut tähdet saavat aikanaan napatähden aseman.[3] Noin 3200 vuoden kuluttua Gamma Cephei Kefeusen tähdistössä on tässä asemassa nykyisen Pohjantähden sijasta. Eteläisen taivaannavan kohdalla ei nykyisin ole kirkasta tähteä osoittamassa sen sijaintia, mutta ajan mittaan useatkin kirkkaat tähdet saavat vuorollaan eteläisen napatähden aseman. Kun taivaannapa siirtyy, samalla muuttuu vähitellen koko tähtitaivaan sellaisena kuin se näkyy tietyltä paikalta Maan päältä.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: On väitetty, että mayat olisivat varhain tunteneet prekession ja että mayakalenterin pitkälasku olisi ollut kalibroitu sen mukaan, mutta useimmat mayakulttuurin tutkijat eivät pidä tätä todennäköisenä. Susan Milbrath on kuitenkin väittänyt, että kalenterin pitkä 30000 vuoden jakso, joka liittyi Plejadeihin olisi ollut yritys laskea tasauspisteiden prekession jakson pituus.[24]

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Tätä ilmiötä kuvaillessaan tähtitieteilijät ovat yleisesti puhuneet lyhemmin "prekessiosta." Selittäessään ilmiön syytä fyysikot alkoivat myös käyttää termiä "prekessio". Tämä saattaa kuitenkin aiheuttaa sekaannusta, kun samaa termiä käytetään sekä havaittavasta ilmiöstä että sen syystä ja tähtitieteessä jotkin prekessioksi nimitetyt liikkeet ovat todellisia, toiset näennäisiä. Sekaannusta lisää vielä se, että monet tähtitieteilijät ovat samalla fyysikoita tai astrofyysikoita.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Suomen kieleen termi lainattiin aikoinaan muodossa presessioni [7], myöhemmin presessio[8], ennen kuin nykyinen muoto vakiintui.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: On esitetty monia olettamuksia, joiden mukaan prekessio olisi useissa kulttuureissa tunnettu jo kauan ennen Hipparkhosta. Esimerkiksi Al-Battanin mukaan babylonialaiset tähtitieteilijät olisivat jo vuoden 330 eaa. aikoihin tehneet eron trooppisen ja sideerisen vuoden välillä ja näin ollen he olisivat periaatteessa tunteneet prekession, vaikkeivät olleetkaan tarkemmin selvillä sen luonteesta. On kuitenkin hyvin kyseenalaista, tunsivatko kaldealaiset todella eron.[18]

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Keskiajalla sekä islamilaiset että latinalaiset kristityt tähtitieteilijät käsittelivät "trepidaatiota" kiintotähtien liikkeenä, joka oli otettava huomioon prekession lisäksi. Tämä teorian esittäjänä on pidetty arabialaista tähtitieteilijä Thabit ibn Qurraa, mutta nykyiset tutkijat eivät pidä sitä hänen keksimänään. Teoksessaan De revolutionibus orbium coelestium (1543) Nikolaus Kopernikus esitti toisenlaisen selityksen trepidaatiolle. Teos on samalla ensimmäinen, jossa prekessio nimenomaisesti selitetään Maan akselin liikkeeksi. Kopernikus nimitti prekessiota Maan kolmanneksi liikkeeksi; kaksi muuta olivat sen vuorokautinen pyöriminen ja vuotuinen kiertoliike.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Myös muinaisten egyptiläisten on väitetty tunteneen prekession jo kauan ennen Hipparkhosta, mutta tällaiset väitteet ovat yhä kiistanalaisia. On väitetty, että jotkin rakennukset, esimerkiksi Karnakin temppelikompleksi, olisi suunnattu kohti sitä kohtaa horisontissa, jossa tietyt tähdet nousivat tärkeinä ajankohtina vuodesta. Heillä kuitenkin oli tarkka kalenteri, ja jos he merkitsivät muistiin, milloin temppelit oli jälleenrakennettu, he olisivat voineet helpostikin määrittää likiarvoja prekession nopeudelle. On väitetty, että nimellä Denderan eläinrata tunnetussa Hathorin temppelistä Denderata löydetyssä tähtikartassa, joka tosin on peräisin vasta Ptolemaiosten ajalta, olisi mainintoja tasauspisteiden prekessiosta. (Tompkins 1971) Ei kuitenkaan ole varma, tunsivatko muinaiset egyptiläiset prekession, sillä siitä ei ole mainintoja missään heiltä säilyneessä tähtitieteellisessä teoksessa.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Michael Rice kuitenkin kirjoitti teoksessaan Egypt's Legacy: "On epävarmaa, tunsivatko muinaiset kansat prekession mekaniikan ennen kuin Hipparkhos Bitynialainen määritteli sen toisella vuosisadalla eaa, mutta öistä taivasta kyllä tarkkailtiin siinä määrin antaumuksella, että ilmiön vaikutukset eivät voineet jäädä heiltä huomaamatta.[19] Ricen mukaan "prekessiolla on perustava merkitys sen ymmärtämiseksi, mikä piti yllä Egyptin kehitystä,[20] jopa siinä äärin, että "tietyssä mielessä Egypti kansallisvaltiona ja Egyptin kuninkaan asema elävänä jumalana olivat seurauksia siitä, kuinka egyptiläiset saivat selville ne tähtitieteelliset muutokset, jotka prekession aikaansaama taivaankappaleiden valtava liike saa aikaan.[21] Ricen mukaan myös se, kuinka tarkoin Gizan pyramidit on suunnattu pääilmansuuntien mukaan, on selvä todistus siitä, kuinka tarkkoja tähtitieteellisiä havaintoja Egyptissä tehtiin jo kolmannella vuosituhannella eaa. tai mahdollisesti jo sitäkin ennen, sillä näin tarkoin ilmansuunnat olisi voitu määrittää vain tähtien suuntien perusteella.[22] Ricen käsityksen mukaan uuden valtakunnan aikana egyptiläiset useita kertoja myös muuttivat temppeliensä suuntaa, kun ne tähdet, joiden aseman mukaisesti ne alkujaan oli rakennettu, olivat prekession vuoksi muuttanut asemaansa.[23]

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Isaac Newton selitti teoksessaan Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (1687) prekession aiheutuvan Kuun ja Auringon gravitaatiovaikutuksesta.[39] Newtonin alkuperäiset prekessiolle esittämät yhtälöt eivät kuitenkaan toimineet, ja niitä ovat huomattavasti muokanneet Jean le Rond d'Alembert ja myöhemmät tiedemiehet.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Jokseenkin kaikki Hipparkhoksen teokset ovat kadonneet, myös hänen tutkielmansa prekessiosta. Ne kuitenkin mainitsee Ptolemaios, joka selitti prekession taivaanpallon pyörimisellä liikkumattoman Maan ympärillä. On todennäköistä että Ptolemaioksen tavoin myös Hipparkhos piti prekessiota maakeskisen maailmankuvan mukaisesti taivaan eikä Maan liikeilmiönä.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Prekession nopeus on tämän derivaatta:

title: Prekessio (tähtitiede)

text: missä i on Kuun ratatason ja ekliptikan tason välinen kulma. Näissä yhtälöissä hakasuluissa olevien lausekkeiden jäljessä olevat alaindeksit osoittavat, ovatko kyseessä Auringon (S), Kuun (L) vai Maan (E) arvot. Termi ( 1 − 1.5 sin 2  i ) {\displaystyle (1-1.5\sin ^{2}i)} ilmoittaa Kuun radan kaltevuutta ekliptikan suhteen. Termi (C-A)/C on Maan dynaaminen napalitistyneisyyden elliptisyys, joka on määritetty havaitun prekession avulla, koska Maan sisuksien rakennetta ei tunneta riittävän tarkasti. Jos Maa olisi homogeeninen, termi olisi yhtä suuri kuin sen kolmannen eksentrisyyden neliö,[44]

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Maan akselin prekessio on hyvin hidas ilmiö, mutta sillä tarkkuudella, millä tähtitieteilijät toimivat, se on otettava huomioon päivittäisissä laskuissa. On huomattava, että vaikka prekessio ja Maan akselin kaltevuuden vaihtelu lasketaan saman teorian avulla ja liittyvät siten toisiinsa, ne vaikuttavat toisistaan riippumatta ja niiden suunnat ovat toisiinsa nähden kohtisuorassa.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Maan prekessiota on historiallisesti nimitetty tasauspisteiden prekessioksi, koska sen vaikutuksesta tasauspisteet siirtyvät kiintotähtien suhteen länteen päin ekliptikaa pitkin, päinvastaiseen suuntaan kuin Aurinko vuosittain näyttää liikkuvan ekliptikaa pitkin. Historiallisesti[3] tasauspisteiden prekession löytäjänä on tavallisesti pidetty hellenistisen ajan tähtitieteilijä Hipparkhosta 100-luvulla eaa, mutta vähemmän varmojen tietojen mukaan se olisi tunnettu jo aikaisemmin. Kun 1800-luvun alkupuolella pystyttiin laskemaan planeettojen välisiä gravitaatiovoimia entistä tarkemmin, vuonna 1863 havaittiin, että myös ekliptika hieman vaihtaa asentoaan. Tätä ilmiötä sanotaan planetaariseksi prekessioksi, kun taas Maan akselin suunnanvaihtelun pääasiallista komponenttia sanotaan lunisolaariseksi prekessioksi.[4] Näiden yhteisvaikutusta, jota aikaisemmin oli sanottu tasauspisteiden prekessioksi, alettiin nimittää yleiseksi prekessioksi.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Useimmat antiikin kirjoittajat eivät mainitse prekessiota eivätkä kenties tienneet siitä mitään. Esimerkiksi Proklus hylkäsi prekession, kun taas Theon Aleksandrialainen, joka 300-luvulla kirjoitti kommentteja Ptolemaioksen teoksiin, hyväksyi hänen selityksensä. Theon kuitenkin esitti myös vaihtoehtoisen teorian:

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Noin 30 miljoonan vuoden kuluttua prekessio tulee 100 miljoonan vuoden ajaksi hieman nykyistä nopeammaksi, mutta ero nykyiseen on vain 0,135052 kaarisekuntia vuosisadassa. Sen vauhti alkaa kiihtyä noin 20 miljoonan vuoden kuluttua, koska prekession pitkäaikainen heikkeneminen lähestyy muiden planeettojen aikaansaamaa Maan radan resonanssia.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Lunisolaarisen prekession aiheuttaa Kuun ja Auringon gravitaatiovoimien vaikutus Maan päiväntasaajan pullistumaan, mikä saa Maan akselin liikkumaan inertiaalisen avaruuden suhteen. Planetaarisen prekession saa aikaan se, etteivät muiden planeettojen gravitaatiovoimat ole ekliptikan eli Maan ratatason suuntaisia vaan niiden välillä on pieni kulma, mikä saa ekliptikan tason hieman kääntymään suhteessa inertiaaliseen avaruuteen. Lunisolaarinen prekessio on noin 500 kertaa suurempi kuin planetaarinen prekessio.[5] Kuun ja Auringon lisäksi myös muut planeetat saavat Maan akselin hieman liikkumaan, minkä vuoksi termit lunisolaarinen ja planetaarinen prekessio ovat hieman harhaanjohtavia. Sen vuoksi Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) suositteli vuonna 2006, että suuremmasta komponentista käytettäisiin nimitystä päiväntasaajan prekessio ja pienemmästä ekliptikan prekessio, mutta niiden yhdistelmää nimitetään yhä yleiseksi prekessioksi.[6] Ennen suositusta käytetyt termit ovat yleisiä vanhemmassa kirjallisuudessa.

title: Larmorin prekessio

text: Larmorin prekessio tarkoittaa hiukkasen magneettisen momentin prekessiota, eli pyörimisakselin kiertymistä ulkoisen magneettikentän suuntaisen akselin ympäri. Prekession voi ymmärtää hyrrämäisenä liikkeenä. Ilmiön löysi englantilainen fyysikko ja matemaatikko Joseph Larmor.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Prekessiovauhti ei ole vakio, vaan nykyisin se on hieman hidastumassa, minkä osoittavat T:n lausekkeen lineaariset ja korkeamman asteen termit. Joka tapauksessa on huomattava, että edellä oleva kaava pätee vain rajoitetun ajan. On selvää, että jos T tulee tarpeeksi suureksi, kaukaisessa menneisyydessä tai tulevaisuudessa, termi T2 alkaa dominoida ja p saa hyvin suuria arvoja. Itse asiassa kehittyneemmät aurinkokunnan numeerisen mallin laskut osoittavat, että prekessio"vakio" vaihtelee 41000 vuoden jaksossa, samoin kuin Maan akselin kaltevuuskin. Edellä mainitut "vakiot" ovat ylä olevan kaavan lineaarinen ja kaikki korkeamman asteen termit, ei prekessio itse. Toisin sanoen

title: Prekessio (tähtitiede)

text: pA = 5 028,796195·T + 1,1054348×T2 + korkeamman asteen termit

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Samoin kuin Aurinko, vaikuttavat Maahan muutkin taivaankappaleet, jotka ovat lähellä ekliptikan tasoa, erityisesti Kuu. Auringon ja Kuun yhteisvaikutusta sanotaan lunisolaariseksi prekessioksi. Jatkuvasti etenevän prekession lisäksi, joka tekee täyden kierroksen noin 25000 vuodessa, Aurinko ja Kuu saavat vaihtuvan asemansa vuoksi aikaan myös pienempiä jaksollisia vaihteluja. Näitä vaihteluja, jotka vaikuttavat sekä prekession nopeuteen että akselin kaltevuuteen, sanotaan nutaatioksi. Nutaation tärkeimmän komponentin jakso on 18,6 vuotta ja amplitudi 9,2 kulmaminuuttia.[41]

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Lunisolaarisen prekession lisäksi Maahan vaikuttavat myös aurinkokunnan muut planeetat, jotka saavat ekliptikan tasonkin hitaasti pyörimään akselin ympäri, jonka ekliptinen pituus on noin 174° mitattuna kulloisellakin ekliptikalla. Tämä niin sanottu planetaarinen prekessio saa ekliptikan tason kiertymään 0,47 kaarisekuntia vuodessa, mikä on alle sadasosa lunisolaarisesta prekessiosta. Näiden kahden prekession summaa sanotaan yleiseksi prekessioksi.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: On huomattava, että tähtitieteessä prekessiolla yleisimmin tarkoitetaan nimenomaan havaittua tasauspisteiden prekessiota eli tähtien näennäistä retrogradista liikettä taivaan poikki, kun taas fysiikassa prekessiolla tarkoitetaan erästä mekaanista ilmiötä.

title: Prekessio (tähtitiede)

text: Maan akselin prekessio on saman tapainen ilmiö kuin pyörivän hyrrän prekessio. Kummassakin tapauksessa vaikuttavat voimat johtuvat gravitaatiosta. Pyörivän hyrrän tapauksessa tämä voima on lähes sen pyörimisakselin suuntainen. Sen sijaan Maan tapauksessa Auringon ja Kuun aikaansaamat voimat ovat likimain kohtisuorassa pyörimisakseliin nähden.

title: Kappa Velorum

text: Uskotaan, että Markabista tulee eteläinen napatähti noin 9 000 vuoden kuluttua, jolloin Maan prekessio on siirtänyt eteläisen taivaannavan Purjeen tähtikuvioon.


query: Kuinka monta kerrosta Kampissa on?

title: Kamppi (kauppakeskus)

text: Kauppakeskuksen ensimmäinen kerros on E-tason yläpuolella, Annankadun pohjoispään ja Urho Kekkosen kadun korkeudella. Siellä on ravintoloita, jotka sijoittuvat pääosin Tennispalatsinaukion puolelle, mihin niille tulee kesäisin terassi. Ensimmäisessä kerroksessa on lisäksi useita muoti- ja vapaa-ajan liikkeitä. Toisessa kerroksessa on lukuisia, erityisesti vaatetukseen erikoistuneita merkkiliikkeitä. Kolmannessa kerroksessa puolestaan on mm. lastentarvikeliikkeitä ja kodin sisustusta myyviä liikkeitä. Neljännessä kerroksessa on nuorison muotiliikkeitä, pelikauppa[5] ja keilahalli. Viidennessä kerroksessa toimii ravintolamaailma Kortteli. Kuudennessa kerroksessa toimii Ravintola Maxine[6].

title: Protolysoitumisaste

text: Protolysoitumisaste on kemiassa matemaattinen käsite, joka kertoo, kuinka monta prosenttia heikosta haposta tai emäksestä on protolysoitunut, kun niitä on liuotettu veteen. Protolysoitumisastetta laskettaessa tulee tuntea heikkojen happojen ja emästen alkukonsentraatio ja niiden vastinemästen ja -happojen tasapainokonsentraatiot, jotka voidaan ratkaista happo- ja emäsvakion lausekkeiden avulla. Heikon hapon tapauksessa protolysoitumisaste lasketaan hapon vastinemäksen tasapainokonsentraation ja hapon alkukonsentraation osamääränä, joka kerrotaan sadalla. Vastaavasti heikon emäksen tapauksessa se lasketaan emäksen vastinhapon tasapainokonsentraation ja emäksen alkukonsentraation osamääränä, joka kerrotaan sadalla. Vahvat hapot ja emäkset protolysoituvat täysin, joten niiden protolysoitumisaste on 100 %.

title: Sharpen luku

text: Sharpen luku tai Sharpen mittari on rahoituksessa käytetty riskin suhdeluku, jolla mitataan salkunhoitajien ja portfolion suorituskykyä. Se vertaa sijoitukselta odotettua ylituottoa sen tuoton volatiliteettiin eli arvonvaihteluun, eli kuinka monta lisätuottoprosenttia on pystytty saavuttamaan kutakin riskiyksikköä kohden. Yksinkertainen sijoituksen onnistumisen arviointi pelkän voiton tai tappion perusteella ei kerro sitä kuinka hyvin salkunhoitaja on onnistunut työssään. Absoluuttisista tuotoista ei voida päätellä sitä miten salkunhoitaja on onnistunut suhteessa muihin sijoittajiin tai vertailuindeksiin, mutta Sharpen luku pyrkii edustamaan sijoitusten tuoton määrää suhteessa sen riskiin. Toisin sanoen, ammattimaiset salkunhoitajat pyrkivätkin hyödyntämään rahoitusmarkkinoiden epätäydellisyydet ja tehottomuudet (ks. markkinoiden tehokkuus) investoimalla alihinnoiteltuihin sijoituskohteisiin. Käytännössä Sharpen luku kuvaa siis sitä, kuinka paljon kyseessä olevan tuoton saamiseksi on jouduttu kantamaan riskiä. Esimerkiksi jos kaksi salkunhoitajaa on onnistunut saamaan 10% tuoton salkulleen, niin alhaisemman riskitason salkku on onnistunut suhteessa vielä paremmin. Mittarissa riskittömän koron ylittävää osuutta eli "ylituottoa" tai "epänormaalia tuottoa" (ks. CAP-malli) verrataan salkun sisältämään kokonaisriskiin, eli mitä suurempi Sharpen luku on, niin sitä suurempi on salkun tuotto suhteessa sen sisältämään riskitasoon.

title: Imetys

text: Vauvan itkuisuus, kuinka usein hän käy rinnalla tai kuinka paljon äiti saa lypsettyä maitoa rinnoista, ei kerro sitä kuinka paljon vauva saa itse imettyä maitoa. Huono imuote heikentää maidon siirtymistä rinnasta vauvaan.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Uljas uusi maailma

text: Kirja alkaa hedelmöityslaitoksessa, jossa lukuisille nuorille oppilaille kerrotaan kuinka ihmisiä luodaan. Kesken oppitunnin paikalle ilmaantuu Mustafa Mond, joka on yksi kahdestatoista maailmanjohtajasta. Mond selittää lapsille kuinka aikaisemmassa ”tyytymättömien maailmassa” ihmiset syntyivät luonnollisesti ja kuinka yhdeksänvuotisen sodan ja yhteiskunnallisten muutosten johdosta päädyttiin nykyiseen maailmaan.

title: Command & Conquer: Red Alert 3: Uprising

text: Kampanja käy läpi Nousevan Auringon Imperiumin psionisen kommandon, Yuriko Omegan, elämänvaiheita. Ensin kerrotaan, kuinka hän syntyi ja miten hänestä tuli tällainen. Sitten kerrotaan, kuinka hänet vangittiin Imperiumin kukistumisen jälkeen ja kuinka hän pakeni vankileiristä tuhottuaan sen täysin. Sitten hän palasi takaisin pelastamaan sisartaan, joka lopulta petti hänet. Voitettuaan hänet Yurikon mieli tuntui olevan helpottunut. Kampanjassa on täysin erilaiset kontrollit tavalliseen pelaamiseen verrattuna. Esim. karttanäyttö puuttuu ja pelaaja hallitsee vain Yurikoa ja hänen kykyjään. Kamera liikkuu myös Yurikon mukana.

title: H. F. Forsell

text: Juho Vuoren johtama Toijalan punakaartin lentävä osasto syyllistyi sisällissodan aikana noin sadan henkilön surmaamiseen, joista suurin osa tapahtui huhtikuun jälkipuoliskolla. Käskyjä Vuorelle toimitti usein juuri Forsell. Molemmat jäivät huhtikuun lopussa kiinni Urjalassa, jossa heidät myös teloitettiin. Tarinana mukaan Forsell luvattiin vapauttaa, mikäli hän kertoisi kuinka monta miestä on tappanut. Forsellin kerrotaan vastanneen ”neljätoista”, minkä jälkeen hänet ammuttiin välittömästi. Vuoren ja Forsellin ruumiita pidettiin esillä useiden päivien ajan Urjalan ruumishuoneen edessä.

title: Kamppi

text: Usein Kampista puhuttaessa kuitenkin tarkoitetaan vain Kampin kaupunginosan pohjoisinta osaa, jossa sijaitsevat muun muassa Kampin kauppakeskus ja linja-autoasema, Kampin metroasema, Tennispalatsi ja Sähkötalo. Kaupunginosan nimi Kamppi taipuu tavallisesti sisäpaikallissijoissa (Kampissa, Kampista, Kamppiin), joskin ainakin jotkin kaupungin viranomaiset käyttävät ulkopaikallissijoja (Kampilla, Kampilta, Kampille).

title: Pronssikauden kampa

text: Pronssikauden kampa seurasi varhaispronssikaudella aluksi täysin sen kivikautista muotoja. Kivikaudella kammat valmistettiin puusta, luusta tai sarvesta sahaamalla ja viilaamalla ne muotoonsa. Pronssikaudella tapa jatkui sellaisenaan, mutta eliitti tilasi kampansa nyt pronssisena. Pronssista valamalla saattoi kuitenkin tehdä kivikautiseen kampaan monia parannuksia. Esimerkiksi piikkien lukumäärä lisääntyi ja piikkejä ohennettiin. Myöhemmin voitiin rakentaa kammoista halvempia valamalla piikkiosa erikseen ja niitaamalla siihen esimerkiksi luinen kahva tai varsi.

title: Kyyros nuorempi

text: Ksenofonin teoksessa Kyyroksen sotaretki kerrotaan, kuinka mukana olleet kreikkalaiset sotilaat hänen johdollaan pääsivät monien vaikeuksien jälkeen palaamaan kotimaahansa.

title: Vieteriukko

text: Vieteriukko on lapsille suunnattu lelu, laatikko jossa on kampi. Kampea käännettäessä laatikon sisällä oleva soittorasia alkaa soida. Kun kampea on käännetty riittävän monta kertaa, kansi avautuu ja sisällä oleva hahmo, yleensä klovni tai hovinarri, ponnahtaa ulos laatikosta jousen avulla. Monet vieteriukot käyttävät melodiana lastenlaulua "Pop Goes the Weasel" ja hahmo ponnahtaa ulos laatikosta sanan "pop" kohdalla.

title: Al-Šu’ara’

text: Suurassa kerrotaan useista profeetoista ja heidän heimoistaan. Myös kerrotaan kuinka epäuskoiset tuhoutuivat uhattuaan profeettoja kuolemalla. Suura kertoo myös Allahin armosta.

title: Adrianopolin taistelu

text: Vain kolmasosa roomalaisesta armeijasta pääsi pakoon. Kaatuneisiin lukeutui monia korkeita upseereita sekä keisari Valens, jonka kerrotaan joko kuolleen taistelukentällä tai piiloutuneen seurueineen läheiseen maataloon, jonka gootit polttivat. Talossa olleista menehtyivät yhtä vaille kaikki, ja eloonjäänyt kertoi gooteille, kuinka lähellä keisarin vangitseminen oli ollut.

title: Pieni mies

text: Kappaleen innoittaja oli Kuoppamäen vajaa kaksivuotias poika Miika. Laulu syntyi, kun Kuoppamäki häntä nukkumaan peitellessään jäi katsomaan, kuinka lapsi nukkui hymyileväisenä pinnasängyssään. Laulussa kerrotaan, kuinka poikaa ensin odotettiin, kuinka hänen tulevaisuuttaan mietitään ja pohditaan sitä, jatkaako hän isänsä työtä. Kappaleessa todetaan myös, että kun pojasta itsestään tulee isä, hän ymmärtää mitä onni on.

title: Kampa

text: Kampa on hiustenhoitoväline, jota käytetään hiusten suoristukseen ja puhdistukseen. Koristekampaa käytetään hiuskoristeena ja hiusten koossa pitämiseen. Se on yksi vanhimmista arkeologien löytämistä työkaluista. Kampoja tehdään monista materiaaleista, yleisimmin kuitenkin muovista, metallista ja puusta. Aiemmin kampoja valmistettiin tulenarasta selluloidista ja vettä huonosti kestävästä galaliitista. Perinteinen ja ylellinen kampojen materiaali on kilpikonnanluu.

title: Todennäköisyysteoria

text:
formula_176,
kun formula_177.
Esimerkiksi rahan heitossa kruunien ja klaavojen suhteelliset frekvenssit lähestyvät todennäköisesti puolikasta ja toisiaan, kun rahan heittämistä jatketaan. Tosin heitettiinpä rahaa kuinka monta kertaa tahansa, aina on mahdollista sekin, että kaikilla kerroilla tulee kruuna tai kaikilla klaava; tällainen sattuma vain käy sitä epätodennäköisemmäksi, mitä useampia kertoja heitto toistetaan. Suurten lukujen laki ei myöskään tarkoita, että kruunien ja klaavojen lukumääräfrekvenssit lähestyisivät toisiaan. Suhteellisten frekvenssien lähestyminen ei edellytä tätä.

title: Huoltosuhde

text: Huoltosuhteen ilmaisu vaihtelee käyttötarkoituksen ja sitä käyttävän tahon mukaan. Usein näkee käytettävän pelkkää suhdelukua, jolloin esimerkiksi luku 1,31 tarkoittaa, että yhtä työllistä kohden on 1,31 ei-työssä käyvää. Tilastokeskus käyttää tapaa, jossa kerrotaan kuinka monta ei-työllistä on sataa työllistä kohden. Kun 1990-luvun alussa Suomi putosi pahaan lamaan, huoltosuhde nousi jopa arvoon 172, mikä tarkoittaa 172 ei-työllistä sataa työllistä kohden. Vaikka tilanne on sen jälkeen parantunut, rakenteellinen työttömyys pitää suhdelukua edelleen melko korkeana, ja se vaihteleekin maan eri osissa Ahvenanmaan vähän yli sadasta Kainuun monien kuntien yli 200:aan.

title: Tieteenfilosofia

text: Tieteilijöille ei kuitenkaan ole mahdollista tehdä kokeita kaikilla kappaleilla kaikkialla ja kaikkina aikoina. Kuinka tällaisen lain voidaan väittää olevan tosi? Kokeita on tietysti tehty hyvin monilla kappaleilla, ja jokaisessa tapauksessa lain on nähty pätevän. Mutta kuinka voidaan tietää, että laki pätee myös tulevilla kerroillakin?

title: Ross Geller

text: Sarja ei koskaan kerro, kuinka monta makuuhuonetta Rossin uudessa asunnossa on. Kuitenkin kausilla 9-10 Rachel muuttaa hänen luokseen, jotta Ross voisi olla lapsensa kanssa.

title: Sähkötalo

text: Sähkötalo on Helsingin Kampissa sijaitseva Helenin pääkonttori. Alvar Aallon suunnittelema rakennus valmistui 1973. Nykyään rakennuksessa toimii pääkonttorin ja neuvontapisteen lisäksi kaukolämmön ja sähköntuotannon keskusvalvomot sekä sähköasema. Rakennuksen alimpiin kerroksiin, jotka Fredrikinkadun alittava jalankulkutunneli yhdistää Kampin keskukseen, on lokakuussa 2007 avattu liiketiloja. Talossa on myös kaksi maanalaista kerrosta, joissa sijaitsevat sähkön- ja kaukolämmöntuotannon keskusvalvomot sekä väestönsuojat.

title: Sirppi

text: Suomalaiset sirppimallit jaetaan itäsuomalaiseen (itäeurooppalaiseen) eli kaarevateräiseen sirppiin ja läntiseen eli lounaissuomalaiseen kamppiin, jota kutsutaan myös pivosirpiksi. Kamppi muistuttaa väärävartista viikatetta, ja sen terä on vain vähän kaareva. Sirpillä leikataan viiltämällä, kampilla työskentely muistuttaa enemmän viikatteella niittämistä. Sirpinmuotoisia työkaluja tehtiin jo kivikaudella. Kivikautiset sirpit olivat hammasteräisiä, ja sama perinne jatkuu monissa metallisissa sirppityypeissä. Kuparisirpit olivat eräitä ensimmäisiä metalliesineitä Suomessa.

title: Afrikan perinteiset uskonnot

text: Afrikkalaisissa myyteissä kerrotaan, kuinka luojajumala vetäytyi syrjään maailman luomisen jälkeen, eikä hän enää juurikaan vaikuta ihmisten elämässä. Monissa afrikkalaisissa uskonnoissa tätä ylijumalaa ei myöskään palvota, vaan rukoukset, pyynnöt ja uhraukset osoitetaan alemmille jumaluuksille, jotka ovat ihmisten maailman ja pyhän maailman välisiä viestinviejiä. Nigeriassa nämä ylijumalan alaiset jumalat ovat nimeltään orishoja. Vasta kun alemmat jumalat eivät auta, voidaan joissain uskonnoissa turvautua itse ylijumalaan.

title: Historiateos

text: Lopuksi Herodotos kertoo, kuinka ateenalaiset voittivat Marathonin taistelun Miltiadeen johtamana, kun taas spartalaiset saapuivat apuun liian myöhään. Samalla kerrotaan Alkmeonidien suvun historia ja kuinka he saivat rikkautensa sekä arvoasemansa; kuinka Miltiades sai surmansa epäonnistuttuaan Paroksen valtauksessa; sekä kuinka Lemnoksen valtaus onnistui.

title: St. Anger

text:
Vaikka levy oli toivonpilkahdus monille vanhoille faneille yhtyeen paluusta vanhoille juurille, se sai hyvin ristiriitaista palautetta. Haukkuja levy sai monilta kriitikoilta ja faneilta viimeistelemättömien soundien, Lars Ulrichin ”kurkkupurkkimaisen” virveliäänen sekä soolojen puutteen takia. Kitarat oli ajan nu-metal buumin mukaisesti viritetty alemmas kuin mitä vielä koskaan Metallican tuotannolla. Se ei monien mielestä istunut luontevasti Metallica-soundiin.
Kritiikistä huolimatta levy oli tietyllä tavalla tärkeä itse bändille. Vaikka Metallican jäsenten välillä oli kitkaa, juuri Some kind of Monster- dokumentissa kerrotaan kuinka välit saatin kuntoon albumin levytyksen aikoina. St.Angeria bändi onkin pitänyt eräänlaisena terapialevynään, joka oli antanut uskoa heille siihen, että Metallicalla on vielä tulevaisuutta.

title: Bitly

text: Jos bit.ly-linkin perään lisää plus-merkin, näkee infosivun, jossa kerrotaan minne linkki johtaa ja kuinka monta kertaa sitä on klikattu ja milloin. Esimerkiksi em. esimerkin (”bit.ly/fneAZI”) infosivu löytyy osoitteesta ”bit.ly/fneAZI+”. Infosivulta käyttäjät voivat katsoa, minne linkki johtaa ennen sen painamista. Tämä parantaa tietoturvaa.

title: Sirkka Keiski

text: Helmikuussa 1966 Keiski levytti seuraavan singlensä "En minäkään kerro kuinka jouduin naimisiin / Enempää en kerro". Levy julkaistiin esikoissinglen lailla Decca-merkillä. Singlen a-puoli oli naisellinen vastine Irwinin hitille En kerro kuinka jouduin naimisiin. Kappaleessa hyödynnettiin samaa Irwinin säveltämää melodiaa kuin alkuperäiskappaleessa En kerro kuinka jouduin naimisiin. Sanojen muokkaamisesta vastasi niin ikään alkuperäissanoittaja eli Vexi Salmi nimimerkillään Emil Retee. Singlen kääntöpuolella oli vihjaileva kappale Enempää en kerro, johon Salmi oli tehnyt sanoituksen niin ikään Emil Retee -nimellä ja jonka oli säveltänyt Toivo Kärki kätkeytyen nimimerkin Kari Aava taakse. Ajankohtainen laulu leikitteli Hannu Salaman Juhannustanssit-romaanin aiheuttamalla skandaalilla ja oikeusjutulla. Tuolloin vielä voimissaan ollut radion sensuuripolitiikka iski hampaansa myös Keiskin singlen a-puoleen, koska tämän katsottiin tahraavan aikansa kohujulkkiksen, Jallussa valloituksiaan esitelleen seurapiirikaunotar Tabe Slioorin mainetta.

title: Warrantti

text: Warranteilla on määrätty kerroin, joka kertoo, kuinka monta warranttia tarvitaan yhden kohde-etuuden ostamiseen tai myymiseen. Jos Nokian ostowarrantilla on kertoimena 5, tarkoittaa se, että tarvitaan 5 yksittäistä warranttia jotta voisi ostaa yhden Nokian osakkeen päättymispäivänä. Liikkeeseenlaskija määrittää jokaiselle warrantille omat kertoimensa, jotka yleisesti riippuvat kohde-etuuden hinnasta. Jos kohde-etuus on kallis, yhteen kohde-etuuteen oikeuttava warrantti on myös vastaavasti kalliimpi, minkä vuoksi oikeus jaetaan kertoimella. Mikäli tätä ei tehtäisi, olisi minimikaupankäyntimäärä korkeampi. Käytännössä kerroin ei kuitenkaan vaikuta warrantin absoluuttiseen hintaan, mutta mahdollistaa sijoittamisen tuotteeseen pienemmällä rahamäärällä. Sitä määrää warrantteja, joka oikeuttaa yhden kohde-etuuden ostamiseen tai myymiseen, kutsutaan warranttieräksi.

title: Kampin keskus

text: Kampin keskus laajeni Helsingin Energian Sähkötaloon. Laajennusosa avautui asiakkaille 11. lokakuuta 2007. Kampin kauppakeskuksen laajennusosaan kuuluvat Sähkötalon kaksi alinta kerrosta sekä vanhan sähköaseman Malminrinteen puoleinen osa.

title: DistroWatch

text:
Distrowatchin suosiolista kertoo sen, kuinka monta kertaa on käyty päivittäin mitäkin jakelupakettia esittelevällä Distrowatchin sivustolla. Viime vuosina suosiolistan kärkipäässä on ollut Linux Mint.
Distrowatchin suosiolista ei suoraan kerro jakelupaketin yleisyydestä, käyttökelpoisuudesta tai markkinaosuuksista.

title: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira

text: Tanskalais-ruotsalainen pihakoira on nimensä mukaisesti kotoisin Tanskasta ja Etelä-Ruotsista. Tällä pienellä koiralla oli monia tehtäviä maalaistalon pihapiirissä. Se piti pihapiirin puhtaana rotista ja muista pikkujyrsijöistä sekä ajoi ketut pois kanaloista. Se oli mukana lasten leikeissä ja aina valmis pieniin kepposiin. Pihakoirista kerrotaan tarinoita, kuinka ne ovat saattaneet lapsen kouluun, odotelleet koulun liepeillä ja kulkeneet sitten yhdessä illalla kotiin.


query: Missä sijaitsee Akseli Gallen-Kallelan museo?

title: Gallen-Kallelan Museo

text: Gallen-Kallelan Museo on Tarvaspäässä Espoossa sijaitseva, Akseli Gallen-Kallelan suunnittelema ja vuosina 1911–1913 rakennuttama ateljee, joka toimii nykyään museona. Rakennus sijaitsee Laajalahden pohjoisrannalla lähellä Turunväylää. Museo välittää Akseli Gallen-Kallelan taiteeseen ja vaikutukseen liittyvää tietoa ja aineistoja, järjestää vaihtuvia näyttelyitä, esittelee Gallen-Kallelan ja hänen aikalaistensa taidetta, elämää sekä nykytaidetta.[1]

title: Madonna (Akseli Gallen-Kallelan maalaus)

text: Gallen-Kallelan Museossa kesällä 2016 järjestetyn Malmin madonna -näyttelyn aiheena on "Madonna"-maalaus. Sen ympärillä on alkuperäisiä, matkoilla kerättyjä ja Malmin kodin sisustukseen 1891-1892 kuuluneita erikoisuuksia. Näyttelyssä on nähtävissä myös muun muassa tuohivirsut, karhunleuka, pettuleipää ja lampetit.

title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Gallen-Kallela teki työn Helsingissä Lallukan taiteilijakodissa sijainneessa ateljeessaan. Maalaukset toteutettiin irtofreskoina, jotta ne saivat kuivua valvotuissa olosuhteissa. Hän tutkitutti kaikki ainesosat laboratorioissa perehtyen niiden kemiallisiin reaktioihin A. I. Virtasen konsultoimana. Freskojen taakse tuli suojaava asbestikerros ja seinän väliin jätettiin ilmarako. Kattofreskojen uudelleenmaalauksen tekivät vuonna 1938 taiteilijat Oskari Niemi ja Paavo Leinonen Gallen-Kallelan vastatessa viimeistelelystä. Työ valmistui kesäkuussa 1939, ja mausoleumi vihittiin uudelleen käyttöön 13. kesäkuuta 1941. Juhlassa puhunut professori Yrjö Hirn korosti erityisesti talvisodassa kaatuneen Jorma Gallen-Kallelan ansioita, jotta hänen isänsä henki oli säilynyt maalauksissa. Akseli Gallen-Kallelan alkuperäistä töistä ovat jäljellä ainoastaan tulipalon jälkeen palasina irrotetut kattofreskot, jotka siirrettiin Satakunnan museon varastoon. Ne olivat ensimmäistä kertaa yleisön nähtävinä vuonna 1989.

title: Juseliuksen mausoleumin freskot

text: Freskot alkoivat nopeasti vaurioitumaan rakennuksen ulkoseinissä käytetyn hiekkakiven sisältämien mineraalien imeydyttyä maalausten pintaan, ja lopullisesti ne tuhoutuivat joulukuussa 1931 raivonneessa tulipalossa. Akseli Gallen-Kallelan kuoltua Jorma Gallen-Kallela maalasi isänsä teokset uudelleen vuosina 1933–1939, mutta Halosen freskoja ei uusittu. Gallen-Kallelan luonnoksia ja esitöitä on nähtävillä Ateneumin taidemuseossa, ja lisäksi niitä on Sigrid Juséliuksen säätiön sekä Satakunnan museon kokoelmissa.

title: Symposion (Akseli Gallen-Kallela)

text: Symposion (alkuperäiseltä nimeltään Probleemi) on Akseli Gallen-Kallelan maalaus vuodelta 1894. Ryhmäkuvassa esiintyvät vasemmalta lukien Akseli Gallen-Kallela eli tuolloin Axel Gallén, Oskar Merikanto, Robert Kajanus ja Jean Sibelius, jotka pohtivat elämän ja taiteen arvoitusta. Maalauksen henkilöhahmoissa on karikatyyrille ominaisia piirteitä ja tausta on mielikuvituksellisen symbolistinen.

title: Mary Gallen-Kallela

text: Mary Helena Gallen-Kallela (o.s. "Slöör", 20. marraskuuta 1868 – 26. elokuuta 1947) oli suomalainen pianisti ja Akseli Gallen-Kallelan vaimo. Mary toimi miehensä mallina ja apulaisena ja hänen musisointinsa auttoi Akselia keskittymään maalaamiseen pitkäjänteisesti.

title: Laajalahti (Espoo)

text: Laajalahdessa on asunut kuvataiteilija Akseli Gallen-Kallela ja kuvanveistäjä Ville Vallgren. Akseli Gallen-Kallelan ateljee toimii nykyisin museona.

title: Tuija Wahlroos

text: Wahlroos on työssään laatinut lukuisia näyttelyluetteloita, muun muassa "22 hetkeä Afrikan taivaan alla: Tero Laaksonen Tarvaspään vieraana" ja "Yhteinen maa: pohjoisten kansojen nykytaide ja taidekäsityö". Hän on kirjoittanut Tarvaspää-museosta esittelyn "Tarvaspää: Akseli Gallen-Kallelan ateljeelinna" sekä ollut kirjoittamassa teosta "Ota sielusi täyteen! tutkimuksellisia polkuja Akseli Gallen-Kallelan taiteeseen".

title: Jorma Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallelan isä oli Akseli Gallen-Kallela ja äiti Mary Gallen-Kallela (o.s. Slöör). Hän aloitti taideopintonsa isänsä johdolla. Ulkomailla Gallen-Kallela opiskeli taidetta Argentiinassa, Tanskassa, Ranskassa ja Itävallassa. Gallen-Kallelan tunnetuin taiteellinen työ liittyy Kansallismuseon freskoihin, joiden maalaamisessa hän avusti isäänsä. Lisäksi Gallen-Kallela avusti isäänsä Suur-Kalevalan kuvittamisessa. Gallen-Kallela myös maalasi uudestaan Juseliuksen mausoleumin tuhoutuneet freskot isänsä luonnosten perusteella. Itsenäisiä Jorma Gallen-Kallelan töitä ovat Rintamamies- ja Kalevala-postimerkit.

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Vuonna 1919 perustettu Kalevalaseura otti tehtäväkseen kuvituksen edistämisen ja tuki Gallen-Kallelan työtä[25].Gallen-Kallela suunnitteli Suur-Kalevalana tunnettua mittavaa kuvitetun Kalevalan toteuttamista useiden vuosikymmenten ajan. Suunnitelman ”Kansallis-Kirjokirjasta” Gallen-Kallela julkaisi vuonna 1909 Valvoja-lehdessä. Suur-Kalevalasta Gallen-Kallela suunnitteli toteutettavan neljä eri versiota: loistopainos, yleispainos, kansanpainos ja koulupainos. 700-sivuiseksi aiotusta Suur-Kalevalasta Gallen-Kallela ehti toteuttaa noin 75 sivua.[28]

title: Serlachius-museo Gösta

text: Kokoelma käsittää pääasiassa kotimaisia teoksia 1700-luvun lopulta 1950-luvulle sekä vanhaa eurooppalaista maalaustaidetta 1400-luvulta 1800-luvulle. Arvokkain osa muodostuu kotimaisen taiteen kultakauden ajan merkkiteoksista, taiteilijaniminä muun muassa Albert Edelfelt, Akseli Gallen-Kallela, Hugo Simberg, Magnus Enckell, Helene Schjerfbeck, Maria Wiik, Emil Wikström ja Ville Vallgren. Kokoelmaan kuuluu muun muassa lukuisia Akseli Gallen-Kallelan maalauksia. Kokoelmiin kuuluu muun muassa Albert Edelfeltin tunnettu maalaus "Porilaisten marssi" ja Gallen-Kallelan "Symposion".

text: Luettelo Akseli Gallen-Kallelan Afrikan-ajan taideteoksista sisältää Akseli Gallen-Kallelan vuosina 1909–1910 Brittiläisessä Itä-Afrikassa toteuttamia taideteoksia. Perhe Gallen-Kallela matkusti Pariisiin vuonna 1909, asui siellä vajaan vuoden ja matkusti edelleen Afrikkaan nykyisen Kenian alueelle. Luettelo auttaa hahmottamaan aikakauden tunnettujen teosten, kuten Hwandoni Hillsin (1910), syntytaustaa.

title: Gallen-Kallelan Museo

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gallen-Kallelan Museo (toim. Tuija Wahlroos ja Kerttu Karvonen-Kannas)| title = Tarvaspää – Akseli Gallen-Kallelan ateljeelinna| publisher = SKS| year = 2008}}

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Luettelo Akseli Gallen-Kallelan Afrikan-ajan taideteoksista Luettelo Akseli Gallen-Kallelan Keuruulla maalaamista taideteoksista Luettelo Akseli Gallen-Kallelan Malmin-ajan taideteoksista

title: Kalela

text: Kalela on taiteilija Akseli Gallen-Kallelan entinen erämaa-ateljee, joka sijaitsee Ruovedellä Näsijärven Isonselän rannalla noin kahdeksan kilometriä Ruoveden keskustasta itään. Gallen-Kallelan itse suunnittelema kelohonkarakennus rakennettiin 13 kirvesmiehen voimin vuosina 1894–1895. Rakennus on ulkomitoiltaan 18 × 18 metriä, ja sen harjakorkeus on 13 metriä. Gallen-Kallela asui Kalelassa perheineen vuosina 1895–1900, sitten kesällä 1905 ja viimeksi vuosina 1915–1921. Gallen-Kallela maalasi Kalelassa tärkeimmät "Kalevala"-aiheiset maalauksensa ja suunnitteli tekstiilit, huonekalut ja freskot vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen paviljonkiin.

title: Gallen-Kallelan Museo

text: Akseli Gallen-Kallela suunnitteli Tarvaspään ateljeelinnan työskentely- ja näyttelytilakseen, josta myöhemmin tulisi museo. Rakennuksen ateljeetila edustaa tyyliltään suomalaista kansallisromantiikkaa, torni keskieurooppalaista linna-arkkitehtuuria ja loggia italialaista renessanssiarkkitehtuuria. Gallen-Kallela suunnitteli maalaavansa rakennuksen valkoiset seinät seinämaalauksilla, mutta hän ei koskaan toteuttanut suunnitelmaansa. Tarvaspään pihapiirissä on 1850-luvulla rakennettu puuhuvila, Villa Linudd, joka toimi aikoinaan Gallen-Kallelan kotina, nykyisin kahvilana ja ravintolana. Tarvaspää rakennettiin Albergan kartanon maille.

title: Suomen kansallismuseo

text: Museon sisääntuloaulan katossa on Akseli Gallen-Kallelan maalaamat Kalevala-aiheiset kattofreskot, joita pääsee katsomaan ilman pääsymaksua. Vuonna 1928 maalattujen freskojen esikuvana olivat Gallen-Kallelan vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen paviljonkiin maalaamat freskot.

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallela suunnitteli ja rakennutti vuosina 1911–1913 Espooseen Tarvaspäähän ateljeekodin. Vuonna 1961 se avattiin yleisölle Gallen-Kallelan Museo -nimisenä. Gallen-Kallelalla oli myös Kalela-niminen erämaa-ateljee Ruovedellä, jonka hän rakennutti 1894–1895 omien piirustustensa mukaan. Gallen-Kallela asui perheineen Kalelassa moneen otteeseen useita vuosia. Myös Kalela on kotimuseona.[19]

title: Akseli Gallen-Kallelan patsas

text: Akseli Gallen-Kallelan patsas on Porin Pohjoispuistossa sijaitseva Akseli Gallen-Kallelan monumentti. Sen on suunnitellut Heikki Nieminen ja se on pystytetty vuonna 1965. Patsaan luonnoksesta järjestettiin kilpailu, jonka osallistujien kesken kaupunginhallitus päätyi Niemisen luonnoksen kannalle.

title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Kirstin maalauksia, grafiikkaa ja taidekäsityötä esiteltiin näyttelyssä Tarvaspäässä, Gallen-Kallelan Museossa 1976 sekä sen jälkeen Tampereella, Lappeenrannassa ja Ruovedellä.Yksi Akseli Gallen-Kallelan Museosäätiön perustajajäsenistä ja merkittävä lahjoittaja.

title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Kirsti Gallen-Kallela oli tärkeä isänsä elämäntyön vaalija. Hän myötävaikutti voimakkaasti Akseli Gallen-Kallelan Museosäätiön ja Gallen-Kallelan Museon syntymiseen. Kaksiosainen muistelmateos "Isäni Akseli Gallen-Kallela" (1964-1965) pohjautuu perheen ja suvun kirjeenvaihtoon ja kertoo Akselin ja hänen perheensä vaiheikkaasta elämästä. Kirsti Gallen-Kallela lahjoitti merkittäviä aineistoja Gallen-Kallelan Museolle, Helsingin kaupunginmuseolle ja Kansallisarkistolle. Kirsti Gallén-Kallela sai Pro Finlandia -mitalin 1965.

text: Luettelo Akseli Gallen-Kallelan taideteoksista, joissa Keuruun ryijy esiintyy sisältää Akseli Gallen-Kallelan vuosina 1887-1888 toteuttamia taideteoksia, jotka on maalattu Pariisissa. Taiteilija asui vuokrahuoneessa rué Ménessierin numerossa 9, nykyisin Rué Aristide Bruant no. 9 ja rue des Abbesses no. 61:n kulmauksessa. Luettelo auttaa hahmottamaan aikakauden tunnettujen teosten kuten "Démasquée" (1887) taustaa, kertoo Gallen-Kallelan keräilyhistoriasta ja näyttää selkeänä muodostuvan teosryhmän .

title: Unkarin historia

text: Akseli Gallen-Kallela matkusteli Unkarissa vuosina 1907–1908.[14] Ketjusillan molemmissa päässä makaavat leijonapatsasparit ihastuttivat suomalaistaidemaalaria niin, että hän kiipesi yhtenä yönä leijonan selkään ja maalasi sillalta avautuvan Linnavuoren kuutamomaiseman. Siltavahti kutsui santarmit, jotka alkoivat kirjoittaa Gallen-Kallelalle sakkoa, kun hän veti povitaskustaan lapun ja ojensi sen vahdille. Lapussa luki unkariksi: "Täten sallin suomalaisen Akseli Gallen-Kallelan harjoittaa vapaasti taidettaan Unkarin Kuningaskunnan pääkaupungin kaikilla mahdollisilla yleisillä paikoilla. Fyysisen estämisen tai muun hänen työtään haittavan seikan sattuessa Gallen-Kallela on oikeutettu pyytämään lähimmän santarmipartion suojelu- tai virka-apua. Budapestin poliisin ylipäällikkö." Gallen-Kallelan suomalaiset sekä Unkariin liittyvät maalaukset olivat unkarilaisten mielestä niin lumoavia, että vuonna 1908 Budapestissa pidettiin Gallen-Kallelan taidenäyttely, jossa oli esillä lähes 500 hänen teostaan. Näyttelyssä kävi noin 100 000 vierailijaa. Ketjusillan leijonapatsaan jalustaan - jonka selässä Gallen-Kallela oli istunut - kaiverrettiin kullanvärisellä tekstillä unkariksi ja suomeksi lyhyesti Gallen-Kallelan tarina. Kyseinen leijona kuitenkin murtui toisen maailmansodan pommitusten aikana, ja se siirrettiin Budapestin historian museoon. Kaiverrusta korvaamaan Budapestiin pystytettiin Gallen-Kallelan muistomerkki Tonavan rantakadun lähellä sijaitsevaan puistoon, Budan puolella (Budapest I. ker. Lánchíd utca 17, .)

title: Orimattilan museot

text: Orimattilan taidemuseo sijaitsee kaupunginkirjaston yläkerrassa. Museossa on Taidesääti Ilmari ja Toini Wall-Hakalan kokoelmat, joissa on Marcus Collinin, Albert Edelfeltin, Akseli Gallen-Kallelan, Pekka Halosen, Eero Järnefeltin, Unto Koitisen, Aleksander Laureuksen, Berndt Lindholmin, Helene Schjerfbeckin, Maria Wiikin, Ferdinand von Wrightin, Magnus von Wrightin, Wäinö Aaltosen, Walter Runebergin, Ville Vallgrenin teoksia. Lisäksi museossa on Pentti Papinahon kokoelma, jossa on eri teoksia 30 vuoden ajalta.

title: Keuruun ryijy

text: Se tunnetaan myös nimellä kukkoryijy, joka on tullut tunnetuksi Akseli Gallen-Kallelan Pariisissa 1880-luvun maalaamien teosten taustalla. Akseli Gallen-Kallela osti ryijyn toisella käynnillään Keuruulla vuonna 1886. Ryijyn omistaa Gallen-Kallelan Museo.

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallela oli myös Unkarissa 1907–1908. Budapestissa pidettiin Gallen-Kallelan taidenäyttely, jossa oli lähes viisisataa teosta. Budapestiin on pystytetty Gallen-Kallelan muistomerkki Tonavan rantakadun lähellä sijaitsevaan puistoon Budan puolella.[24]

text: Luettelo Akseli Gallen-Kallelan Keuruulla maalaamista taideteoksista sisältää Akseli Gallen-Kallelan vuosina 1884-1889 toteuttamia taideteoksia, jotka on maalattu Keuruulla. Taiteilija oleskeli Keuruulle neljään otteeseen, pisimmillään yhdeksän kuukautta. Luettelo auttaa hahmottamaan aikakauden tunnettujen teosten kuten "Ensi opetus" (1887), "Talonpoikaiselämää" (1887), "Saunassa" (1889) ja "Karhunputki" (1889) syntytaustaa.

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gallen-Kallelan Museo (toim.)| title = Ota sielusi täyteen! Tutkimuksellisia polkuja Akseli Gallen-Kallelan taiteeseen| location = Espoo| publisher = Gallen-Kallelan Museo| year = 2011| id = ISBN 978-952-9739-27-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Gallen-Kallela-Sirén, Janne| title = Minä palaan jalanjäljilleni: Akseli Gallen-Kallelan elämä ja taide| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2001| id = ISBN 951-1-17649-8}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kalevala| location = Porvoo Helsinki| publisher = WSOY| year = 2004| version = Kuvittanut ja painatustyön suunnitellut Akseli Gallen-Kallela. 22. painos (1. painos 1922)| id = ISBN 978-951-0-24270-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kämäräinen, Eija| title = Akseli Gallen-Kallela: Katsoin outoja unia| location = Helsinki Porvoo Juva| publisher = WSOY| year = 1994 (3. painos 2005)| id = ISBN 951-0-19217-1}}

title: Kirsti Gallen-Kallela

text: Aino Kirsti Gallen-Kallela (16. elokuuta 1896 Ruovesi – 29. joulukuuta 1980 Helsinki) oli sellotaiteilija ja kuvittaja. Hän oli Akseli Gallén-Kallelan ja Mary (o.s. Slöör) Gallen-Kallelan tytär. Hänellä oli veli Jorma Gallen-Kallela sekä sisko Marjatta, joka kuoli jo ennen Kirstin syntymää.

title: Akseli Gallen-Kallela

text: Vapaasti ladattavia Akseli Gallen-Kallelan e-kirjoja . . . . .


query: Mikä on Nesselsdorfer Wagenbau nykyinen nimi?

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Nesselsdorfer Wagenbau (NW) oli itävaltaunkarilainen, aluksi hevosajoneuvojen valmistukseen erikoistunut yritys, josta kasvoi myöhemmin merkittävä autonvalmistaja. Nykyään yritys tunnetaan nimellä Tatra.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Luokka:Tatra Luokka:Hevosajoneuvovalmistajat Luokka:Automerkit Luokka:Itävaltaunkarilaiset yritykset

title: NW U

text: NW U oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuosina 1915–1925 valmistama henkilöauto. Se oli NW:n suurin henkilöautomalli, ja vastasi teknisesti hyvin pitkälti S6-mallia.

title: NW D

text: NW D oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun vuosina 1904–1905 valmistama henkilöauto. Autoja valmistettiin kaikkiaan 12 kappaletta.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Tatra Ignác Šustala Edmund Rumpler Hans Ledwinka Austro-Tatra

title: Ignác Šustala

text: Vuonna 1882 aloitettiin kuljetuskäyttöön tarkoitetun raideliikennekaluston valmistus. Uudet toimipisteet perustettiin ja Czernowitziin Bukovinaan ja Kiovaan Venäjän keisarikuntaan. Henkilökuljetuskäyttöön tarkoitettujen rautatievankkurien valmistus alkoi 1887. Ignác Šustala perusti hyväntekeväisyysjärjestön köyhien auttamiseksi 1888. Hänen kuoltuaan kolme vuotta myöhemmin yrityksestä tehtiin osakeyhtiö ja Šustalan suku menetti siinä määräysvaltansa. Uudeksi nimeksi tuli "Nesselsdorfer-Wagenbau-Fabriks Gesellschaft - Wien".

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Yrityksen tuotanto kasvoi tasaisesti lukuun ottamatta vuonna 1912 koetellutta viiden kuukauden lakkoa. Vuonna 1914 S-mallin korvasi tämän pohjalta kehitellyt nelisylinterinen NW T ja kuusisylinterinen NW U.

title: Ignác Šustala

text: Ignác Šustala (saksankielisissä yhteyksissä usein "Ignaz Schustala"; 7. joulukuuta 1822 Kopřivnice, Itävalta – 29. tammikuuta 1891) oli teollisuusyrittäjä, jonka perustamasta Nesselsdorfer Wagenbausta kehittyi myöhemmin kuorma-autovalmistajana tunnettu Tatra.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Tšekkoslovakian itsenäistyttyä 28. lokakuuta 1918 maan armeija tilasi heti uusia kulkuneuvoja. Ensimmäiset kolme TL-4-kuorma-autoa toimitettiin jo 12. marraskuuta. Myös joitain TL-2- ja U-yksilöitä toimitettiin.[9]

title: NW C

text: NW C oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuonna 1904 valmistama henkilöautomalli. Autoja valmistettiin tiettävästi vain kaksi kappaletta. Sekaannusta aiheuttaa se, että vaikka malli on tallentunut tehtaan asiakirjoihin mallina C, mutta julkisissa asiakirjoissa se on mainittu tyyppinä D. Mallin tekniset dokumentit eivät ole säilyneet, ja tiedot siitä pohjautuvat pitkälti aikalaiskuvauksiin.

title: NW TL-2

text: Tšekkoslovakian itsenäistyttyä vuonna 1919 Nesselsdorfer Wagenbaun uudeksi nimeksi tuli "Kopřivnická Vozovka" ja TL-2:sta tuli Tatra T51. Tšekkoslovakian asevoimat tilasi yritykseltä ensimmäiset moottoriajoneuvonsa, ja näiden joukossa oli myös T51-malleja.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Seuraavina vuosina maailmansodan aikana yrityksessä keskityttiin kuorma-autojen valmistukseen muun muassa Itävalta-Unkarin armeijalle. Vuosina 1914 - 1917 NW myi armeijalle 663 kappaletta TL-2- ja TL-4-kuorma-autoja ja 100 T- ja U-mallin henkilöautoa. Myöhemmin toimitetuista määristä ei ole tietoa, mutta määrät vähenivät sodan loppua kohti.

title: NW S

text: NW S oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuosina 1906–1915 valmistama henkilöautomalli. Autosta oli kaksi muunnelmaa: nelisylinterinen S4 ja kuusisylinterinen S6. Edistyksellisen mallin suunnitteli Hans Ledwinka salassa yrityksen pääjohtajalta. Seuraajamallit olivat NW T ja NW U.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Šustalan kuoltua vuonna 1891 yrityksestä tehtiin osakeyhtiö vuonna 1897 ja Šustalan suku menetti siinä määräysvaltansa. Uudeksi nimeksi tuli Nesselsdorfer-Wagenbau-Fabriks Gesellschaft - Wien.[4] Yrityksen pääjohtajaksi nimitettiin tällöin Hugo Fischer von Röslerstamm, joka oli aloittanut edellisenä vuonna teknisenä johtajana.[5] Pääkonttori siirrettiin samalla Wieniin.[6]

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Vuonna 1854 yritykseen sulautettiin Adolf Raškan keramiikkatehdas. Kolmanneksi yhtiökumppaniksi tuli Karel Mosler, joka vastasi yrityksen talousasioista. Toiminta kasvoi ja laajeni paria vuotta myöhemmin Lvoviin.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Adolf Raška jätti yrityksen 1878 terveyssyistä ja kuoli pian tämän jälkeen. Šustalan pojat Adolf ja Jan liittyivät osakkaiksi. Yritys joutui lyhyeksi aikaa taloudellisiin vaikeuksiin. Tuotteiden menestys kuitenkin jatkui, sillä se voitti ensimmäisen palkinnon Pariisin maailmannäyttelyssä. Toimintaa laajennettiin jälleen 1880, tällä kertaa Berliiniin. Samana vuonna yritys sai kultamitalin Melbournen maailmannäyttelyssä Australiassa.[1]

title: NW Präsident

text: NW Präsident oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) ensimmäinen auto. Se oli samalla Itävalta-Unkarin ensimmäinen tehdastekoinen auto.

title: NW L

text: NW L oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuosina 1909–1911 valmistama henkilöautomalli. Autoja valmistettiin vain kolme kappaletta.

title: NW TL-4

text: Tšekkoslovakian itsenäistyttyä vuonna 1919 Nesselsdorfer Wagenbaun uudeksi nimeksi tuli Kopřivnická Vozovka ja TL-4:stä tuli Tatra T50; TL-4 oli yrityksen ensimmäinen Tatra-merkkinen auto. Tšekkoslovakian asevoimat tilasi yritykseltä ensimmäiset moottoriajoneuvonsa, ja näiden joukossa oli myös T50-malleja.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Vuonna 1900 valmistettiin ralliauto Rennzweier paroni von Liebegien iloksi.[7] Autossa oli kaksisylinterinen, 4,2-litrainen Benz-tyyppinen bokserimoottori, jonka avulla se saavutti 82 km/h huippunopeuden. Rallimenestys jäi kuitenkin vaatimattomaksi, eikä yrityksellä ollut tässä vaiheessa halua panostaa moottoriurheiluun.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: Yrityksen perusti Ignác Šustala Nesselsdorfin kaupungissa vuonna 1850. Šustala aloitti toiminnan kotitalonsa läheisyydessä kahden palkatun työntekijän voimin. Vuonna 1852 Olomoucin paikallishallinnolta heltisi lupa laajentamiseen ja tuotanto siirtyi väliaikaisesti Šustalan vuokraamaan rakennukseen. Seuraavana vuonna Nesselsdorfissa valmistui sarjatuotannon mahdollistanut uusi tehdasrakennus.

title: NW Rennzweier

text: NW Rennzweier oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuonna 1900 valmistama kilpa-auto. Auton suunnitteli tuolloin vasta 22-vuotias Hans Ledwinka paroni Theodor von Liebiegin toivomuksesta. Auto valmistui vain viidessä viikossa 22. toukokuuta 1900. Liebieg osallistui sillä useisiin kilpailuihin vuosina 1900–1902 ja auto on nykyään tallessa Prahan teknillisessä museossa.

title: NW TL-2

text: NW TL-2 oli itävalta-unkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) ensimmäinen sarjavalmisteinen kuorma-auto, jota valmistettiin vuosina 1915–1924. Auton kantavuus oli kaksi tonnia. Sen moottori ja voimansiirto perustui paljolti NW T -henkilöauton tekniikkaan. Vuonna 1916 malli hyväksyttiin tiettyjen muutosten jälkeen Itävalta-Unkarin asevoimien käyttöön. Tšekkoslovakian itsenäistyttyä auton mallinimeksi muutettiin Tatra T51.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: (in French) [CSCh.{{{ch}}}] Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Nesselsdorfer Wagenbau

text: NW:n ensimmäinen kuorma-auto valmistui 1898. Siinäkin oli käytetty Benzin moottoreita, joita autossa oli kaksi. Kuorma-auton kuljetuskapasiteetti oli 2,5 tonnia.

title: Austro-Tatra

text: Yrityksen juuret ulottuvat vuoteen 1897, jolloin osakeyhtiöksi itsensä muuttanut Nesselsdorfer Wagenbau (NW) siirsi pääkonttorinsa Wieniin. Tuotanto tapahtui edelleen Nesselsdorfissa (tšekiksi Kopřivnice). Itävalta-Unkarin kaaduttua tuotantolaitokset jäivät vuonna 1919 itsenäistyneen Tšekkoslovakian puolelle. NW siirsi pääkonttorinsa Prahaan. Yrityksen nimeksi muuttui "Kopřivnická Vozovka" ja sen valmistamien autojen nimeksi tuli Tatra.

title: NW E

text: NW E oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun vuosina 1904–1906 valmistama henkilöauto. Autoja valmistettiin 8–10 kappaletta.

title: NW 2,5 t

text: NW 2,5 t oli itävalta-unkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) ensimmäinen kuorma-auto. Auton alkuperäinen mallinimi ei ole tiedossa, jos sellaista koskaan on ollutkaan. Tšekiksi autosta käytetään yleisesti nimitystä "Prní nákladní vůz" eli "Ensimmäinen kuorma-auto". Autoa pidetään siksi merkittävänä että sen valmistumisesta 1898 lasketaan alkaneeksi Tatran ura kuorma-autovalmistajana.

title: NW J

text: NW J oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun vuosina 1907–1908 ja 1910–1911 valmistama henkilöauto. Autoja valmistettiin kaikkiaan 11 kappaletta.

title: NW B

text: NW B oli itävaltaunkarilaisen Nesselsdorfer Wagenbaun (NW) vuosina 1902–1904 valmistama henkilöauto.


query: Ketkä kuuluivat Neuvostoliiton armeijan punakaarteihin?

title: Puna-armeija

text: Venäjän hallitus, kansankomissaarien neuvosto antoi määräyksen työläisten ja talonpoikien punaisen armeijan perustamisesta 28. tammikuuta (uutta lukua) 1918. Armeija muodostettiin bolševikkien johtamien sotamiesneuvostojen punakaarteista. Puna-armeijan järjesti Lev Trotski, josta elokuussa tulikin sota- ja meriasiain kansankomissaari eli ministeri (vuoteen 1925 saakka).

title: Punakaarti

text: Punakaarti on yleisnimitys, jolla kutsutaan Suomen työväenliikkeen 1900-luvun alun puolisotilaallisia joukkoja. Punakaarteja perustettiin kahdessa vaiheessa, aluksi suurlakon seurauksena vuosina 1905–1906, ja niiden lakkauttamisen jälkeen uudelleen vuosina 1917–1918. Tunnetuin punakaartiksi kutsuttu joukko on vuoden 1918 sisällissodassa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijana taistellut Suomen Punainen Kaarti.

title: Neuvostoliiton 9. armeija

text: 9. armeijan painopistesuunnan taistelua johti XLVII armeijakunta, johon kuuluivat Suomussalmella hyökänneet 163. ja 44. divisioonat. Tehtävänä oli tuhota Suomen rajaa puolustaneet erillinen pataljoona 15 sekä rajavartio-osasto sekä vallata Suomussalmen tienristeysalue. Toisessa vaiheessa 163. divisioonan tuli edetä Hyrynsalmen ja Ylinäljängän suuntiin tavoitteenaan Puolanka, mistä 44. divisioonan tuli nopeasti edetä Pohjanlahden rannalle ja Ruotsin rajalle.

title: Neuvostoliiton 27. armeija

text: Saksan aloitettua 22. kesäkuuta 1941 operaatio Barbarossan armeijaan kuuluivat XXII ja XXIV kivääriarmeijakunnat, 16. ja 67. kivääridivisioonat, 3. erillinen kivääriprikaati, kaksi tykistörykmenttiä ja kaksi panssarintorjuntarykmenttiä. Se liitettiin sodan alussa Luoteen rintamaan suojaamaan Baltian aluetta. Kesäkuusta lokakuuhun armeijan joukot osallistuivat taisteluihin Väinäjoella, Holmissa ja Demyanskissa. Se osallistui myös Saksan pohjoisen armeijaryhmän pysäyttämiseen, kunnes se joulukuussa 1941 nimettiin 4. iskuarmeijaksi

title: 10. divisioona (talvisota)

text:
Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton pääsotaneuvosto totesi Puna-armeijan kärsineen merkittäviä tappiota ja epäonnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyessä ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). Pääsotaneuvosto arvioi tehdyiltä suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskykyä aliarvioidun merkittävästi. Tästä syystä pääsotaneuvosto päätti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen rintaman, jolle annettiin käytettäväksi merkittävä määrä uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hyökkäsi lisäkeskitysten jälkeen noin 600 000 miestä, 1 200–1 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki lähes 4 000 tykkiä ja kranaatinheitintä. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa.
Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen Rintaman perustamisen yhteydessä. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalankannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. armeija jatkoi länsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja itä-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. armeijan Oikea Ryhmä, jonka komantajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Uuteen Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. jalkaväkidivisioona. Myöhemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhmästä muodostettiin Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 uusi Neuvostoliiton 13. armeija, jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. armeija käsitti 4., 49., 150. ja 142. jalkaväkidivisioonan, 116. haupitsirykmentin, 311. kanuunarykmentin, 39. erillisen panssariprikaatin ja 204. panssaripataljoonan.

title: Punainen Tampere

text: Punainen Tampere tarkoittaa Tamperetta punaisen vallan aikana keväällä 1918. Tampereella oli ennen sisällissotaa joulukuussa 1917 pidetty punakaartien johdon edustava kokous työväentalossa, johon ottivat osaa muiden muassa Hugo Salmela ja Ali Aaltonen. Kokouksessa määritettiin kaartien toimintasuunnitelmia. Punaisen vallan aika alkoi 28. tammikuuta, samalla kun Helsingin työväentalon torniin nousi kertoman mukaan punainen lyhty merkkinä vallankumouksen alkamisesta. Punakaarti kaappasi vallan myös Tampereella, porvarillisten lehtien ilmestyminen kiellettiin, ja Tampereen punakaartikin sai Eino Rahjan Pietarista tuomasta asejunasta aseita. Tampereella toimi punakaartin piiriesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Juho Tammela, Reino Kiiskinen, Frans Tähtinen ja Kustaa Mikko Evä. Punainen Tampere oli punakaartien koulutuskeskus, johon saapui sodan alettua maaseudulta punakaartilaiskomppanioita saamaan aseita ja koulutusta ja edelleen rintamille lähetettäviksi.

title: Punakaarti (kulttuurivallankumous)

text: Keväällä 1967 Maon Shanghain kommuunille antama tuki kannusti punakaartilaisia suorittamaan paikallis- ja aluetasolla ”vallankaappauksia”, joissa paikalliset viranomaiset syrjäytettiin ja punakaartilaiset ottivat heidän virastonsa omaan haltuunsa ja julistivat perustaneensa kommuuneja. Tämän jälkeen Kansan vapautusarmeija otti väliaikaisesti asiat komentoonsa ja punakaartien toimintaa hillittiin väkisin. Mao alkoi kuitenkin pelätä armeijasta lähtöisin olevan ”helmikuun vastavirran” pysäyttävän kulttuurivallankumouksen, ja lietsoi muutamaa kuukautta myöhemmin punakaartit aloittamaan hyökkäyksensä uudelleen. Elokuussa 1967 Kiina ajautui suureen sekasortoon, kun monet armeijan yksiköt hajosivat ja raskaita aseita käsiinsä saaneet kilpailevat kaartit alkoivat taistella toisiaan vastaan eri puolilla maata. Nämä taistelut aiheuttivat enemmän kuolonuhreja kuin kaikki punakaartien siihenastinen toiminta.

title: Laatokan ja Äänisjärven taistelut

text: Kun suomalaiset joukot saavuttivat Äänisjärven vuonna 1941, he saivat haltuunsa useita Neuvostoliiton aluksia ja ne, jotka vetäytyvät puna-armeijan sotilaat olivat upottaneet matalikkoon. Yksi upotetuista partioveneistä nostettiin ja siirrettiin Äänisjärvelle nimellä "VTV 1" tukemaan laivaston toimintaa. Suomen laivastoon Äänisjärvellä kuuluivat tykkiveneet "Karhumäki" ja "Kontupohja", partioveneet "Väinö", "Urho", "Ilmari" ja "Limo" sekä 14 muuta moottoroitua venettä ja miinanraivaajaa. Suurin osa veneistä olivat vanhentuneita ja kyvyttömiä haastamaan edes pieniä Neuvostoliiton veneitä, jotka operoivat järvellä sodan aikana.

title: Neuvostoliiton 13. armeija

text: Puna-armeijan yhtymien komentajia vaihdettiin perustettaessa Luoteen rintama, jonka komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijankomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalankannaksella toiminut 7. armeija jaettiin kahtia joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. armeija jatkoi Länsi-Kannaksella ja Itä-Kannakselle perustettiin 4. joulukuuta 1939 uusi 7. armeijan oikea ryhmä tai Gröndahlin operaatioryhmä, jonka komentajaksi määrättiin suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. jalkaväkidivisioona. Ryhmä oli Taipaleenjoella 4.-25. joulukuuta ja se nimettiin 26. joulukuuta Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 13. armeijaksi, jonka komennossa oli 2. luokan armeijankomentajaksi ylennetty Grendahl. Armeijaan oli liitetty 4., 49., 150. ja 142. jalkaväkidivisioonat, 116. haupitsirykmentti, 311. kanuunarykmentti, 39. erillinen panssariprikaati ja 204. panssaripataljoona. Armeija lakkautettiin 26. maaliskuuta annetun käskyn mukaisesti 5. huhtikuuta 1940.

title: Kiovan taistelu

text: Taistelussa Gerd von Rundstedtin johtamat 2. armeija ja 2. panssaridivisioona yhdessä 6. ja 17. armeijan kanssa onnistuivat lyömään Mihail Kirponosin komentamat Neuvostoliiton joukot, joihin kuuluivat muun muassa Neuvostoliiton 5., 37., 26., 21., ja 40. armeija. Kirponos kaatui taistelussa yrittäessään vetäytyä joukkoineen. Panssariryhmät kohtasivat toisensa 14. syyskuuta ja sulkivat Kiovan mottiin viisi armeijaa.

title: Etelän armeijaryhmä

text: Etelän armeijaryhmä oli yksi kolmesta operaatio Barbarossassa Neuvostoliittoon hyökänneestä armeijaryhmästä. Se aloitti hyökkäyksen Romaniasta, Unkarista ja Puolan eteläosista tehtävänään Ukrainan ja Kiovan valloitus sekä Donbassin teollisuusalueiden haltuunotto. Armeijaryhmään kuuluivat aluksi Saksan 1. panssariryhmä ja 6., 11. ja 17. armeijat sekä Romanian 3. ja 4. armeijat.

title: Punainen Tampere

text: Sodan aikana suojeluskunta pakeni kaupungista, ja jäi kiinni paikalla, jossa tapahtui Suinulan verilöyly ja 17 suojeluskuntalaista kuoli. Loput tuotiin Tampereelle vankilaan. Tampereella toimi punaisena aikana punakaartin vallankumousoikeus, jossa Suinulan retkeläisiä tuomittiin sakkoihin. Lisäksi sodan aikana punakaartin Helsingin yleisesikunnan käskystä Tampereelle muodostettiin ns. Pohjoisen rintaman yleisesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Hugo Salmela, Eino Rahja ja Tuomas Hyrskymurto. Parhaimmillaan esikunnan alaisena taisteli noin 15 000 punakaartin sotilasta.

title: Raseiniain taistelu

text: Marsalkka Wilhelm Ritter von Leebin komentama pohjoinen armeijaryhmä ryhmitettiin Itä-Preussiin hyökkäystä varten. Se oli pohjoisin Saksan kolmesta itärintamalle Neuvostoliittoon hyökkäämistä varten keskitetystä armeijaryhmästä. Ryhmään kuuluivat Saksan 18. ja 16. armeija sekä 4. panssariryhmä, jonka komentajana oli kenraali Erich Hoepner. Yhteensä armeijaryhmään kuului 20 jalkaväki-, kolme panssari- ja motorisoitua jalkaväkidivisioonaa. llmatukena oli 1. ilma-armeija.

title: Suomen sotahistoria

text: Toista maailmansotaa edeltäneet vuosikymmenet olivat kuluneet Suomen ja kommunistisen Neuvostoliiton keskinäisen epäluulon vallitessa maiden välillä. Neuvostoliiton Josif Stalin ja Saksan Adolf Hitler olivat kumpikin tahoillaan käsittäneet, että sota heidän maidensa välillä olisi ennen pitkää väistämättä edessä. Stalin ei ollut vielä saanut armeijansa kehittämistä valmiiksi ja toisaalta Hitler halusi estää joutumisensa kahden rintaman sotaan, olihan hän jo huhtikuussa 1939 suunnitellut hyökkäyksen Puolaan, jonka rajat taas länsivallat olivat taanneet. Tämän vuoksi Saksa ja Neuvostoliitto solmivat Molotov–Ribbentrop-sopimuksen, jolla osapuolet käytännössä jakoivat Itä-Euroopan keskenään. Suomi, Baltian maat ja puolet Puolasta kuuluivat Neuvostoliiton etupiiriin. Tilanne oli ollut Suomelle uhkaava jo tätä ennen mutta nyt Neuvostoliitto sai vapaat kädet toimia Suomen ja Baltian kysymyksissä kuten halusi. Tämä kehitys johti talvisotaan.

title: 6. divisioona (talvisota)

text:
Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton pääsotaneuvosto totesi Puna-armeijan kärsineen merkittäviä tappiota ja epäonnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyessä ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). Pääsotaneuvosto arvioi tehdyiltä suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskykyä aliarvioidun merkittävästi. Tästä syystä pääsotaneuvosto päätti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen rintaman, jolle annettiin käytettäväksi merkittävä määrä uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hyökkäsi lisäkeskitysten jälkeen noin 600 000 miestä, 1 200–1 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki lähes 4 000 tykkiä ja kranaatinheitintä. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa.
Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen rintaman perustamisen yhteydessä. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalankannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. armeija jatkoi länsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja itä-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. armeijan Oikea Ryhmä, jonka komentajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Uuteen Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. jalkaväkidivisioona. Myöhemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhmästä muodostettiin Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 uusi Neuvostoliiton 13. armeija, jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. armeija käsitti 4., 49., 150. ja 142. jalkaväkidivisioonan, 116. haupitsirykmentin, 311. kanuunarykmentin, 39. erillisen panssariprikaatin ja 204. panssaripataljoonan.

title: Punakaarti (kulttuurivallankumous)

text: Vuoden 1967 ”elokuun anarkia” pakotti Maon kääntymään punakaarteja vastaan. Puoluejohto määräsi punakaartit luovuttamaan aseensa pois ja lehdistössä aloitettiin äänekäs kampanja ”anarkiaa” ja ”faktionalismia” vastaan. Punakaartilaiset määrättiin palaamaan oppilaitoksiinsa. Kun punakaartien aseellinen väkivalta ei ottanut loppuakseen, alettiin kaarteja tukahduttaa voimakkaammin kesästä 1968 alkaen. Armeija käynnisti tässä vaiheessa suuren ”luokkarivien puhdistuksen”, jonka yhteydessä suuria määriä taisteluissa hävinneitä teloitettiin. Puhdistus jatkui vuoteen 1969 ja sitä seurasi vielä uusi entisiä kulttuurivallankumouksen radikaaleja vastaan suunnattu kampanja 1970-luvun alussa. Monet entiset punakaartilaiset katkeroituivat ja tunsivat tulleensa petetyiksi. Monet kääntyivät myös Maoa vastaan tajuttuaan, että suuri johtaja oli vain hyväksikäyttänyt heitä. Myöhäisvaiheessa nousi esiin joitain entistä radikaalimpia punakaarteja, jotka kyseenalaistivat koko Kiinan poliittisen järjestelmän. Näistä tunnetuin oli Shengwulian-niminen ryhmä, joka julkaisi ”Minnepäin Kiina?” -nimisen manifestin. Ne kuitenkin vaiennettiin pian.

title: Neuvostoliiton 8. armeija

text:
Armeijankomentajana oli 22. kesäkuuta 1941 kenraalimajuri P. P. Sobennikov ja komissaarina S. I. Shabalov. Esikuntapäällikkönä oli kenraalimajuri G. A. Larionov.
Armeijaan kuuluivat:

title: Talvisota

text: Karjalankannaksella puna-armeijan hyökkäys pysähtyi suojajoukkotaisteluiden päätyttyä 5. joulukuuta Mannerheim-linjalle, jossa Suomen tykistön pitkälle kehitetty taktiikka ja sen yhteistoiminta jalkaväen kanssa pääsi esille – niin kauan kuin tykistön ammuksia oli riittävästi. Karjalankannasta puolusti Kannaksen armeija jaettuna II armeijakuntaan länsikannaksella ja III armeijakuntaan itäkannaksella. Ensin mainittuun kuuluivat 4., 5., ja 11. divisioonat ja jälkimmäiseen 8. ja 10. divisioona. Kannaksen armeijan ja Päämajan reservinä olivat 1. ja 6. divisioonat. Neuvostoliiton 7. armeijan yhtymät aloittivat ensimmäisen läpimurtoyrityksen Itä-Kannaksella Taipaleenjoella 6. joulukuuta, mutta hyökkäys päättyi epäonnistumiseen 8. joulukuuta 1939. 7. armeijaan kuului yhdeksän jalkaväkidivisioonaa, panssariarmeijakunta ja kolme panssariprikaatia.

title: Neuvostoliiton asevoimat

text: Neuvostoliiton asevoimat (lyhyemmin "neuvostoarmeija") oli Neuvostoliiton armeija, joksi vapaaehtoisista punakaarteista lopputalvella 1918 muutettu työläisten ja talonpoikien puna-armeija muutettiin 1946. Samalla Neuvostoliitossa muutettiin myös kansankomissariaattien nimet ministeriö-loppuisiksi.

title: Sirppi ja vasara

text: Kuviossa oli alun perin auran päällä oleva vasara, mutta symbolien merkitys oli samanlainen kuin myöhemminkin. Myös puna-armeija ja punakaarti kuuluivat symbolin varhaisimpiin käyttäjiin. Neuvostoliiton lippuun sirppi ja vasara tuli mukaan 1923, ja Neuvostoliiton perustuslaissa se mainittiin 1924.

title: Suomen sisällissota

text: Heikon taistelukykynsä perusteella suomalaisten armeijoiden nimet, valkokaarti ja punakaarti ovat sotilasperinteen suhteen erehdyttäviä. Nimitys ”kaarti” viittaa yleensä armeijoiden parhaisiin joukko-osastoihin, alun perin hallitsijoiden henkivartiokaarteihin. Venäjällä ja Suomessa punaisia vastaan taistelleita joukkoja kutsuttiin valkokaarteiksi. Punakaarti-nimitystä käytettiin Suomessa jo vuoden 1905 vallankumouksen yhteydessä.[125] Suomen kaartien olisi pitänyt olla vallankumouksen ja kumouksen torjunnan parhaimmistoa, sisällissodan vapaaehtoinen etujoukko.

title: Neuvostoliiton XII mekanisoitu armeijakunta

text: Armeijakunta perustettiin maaliskuussa 1941 vastineena Saksan Länsi-Euroopassa saavuttamille voitoille. Perustettaessa siihen kuuluivat 23. ja 28. panssaridivisioona sekä 202. mekanisoitu divisioona. Armeijakunta liitettiin Neuvostoliiton 8. armeijaan, jonka reservinä se oli Liettuassa Šiauliaissa noin 75 kilometriä luoteeseen Kaunasista. Yhtymän komentajana oli operaatio Barbarossan alkaessa kesäkuussa 1941 kenraalimajuri N. M. Shestopalov.

title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Valkoisen terrorin aikana kevättalvella 1918 Lapissa teloitettiin ainakin 80–100 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Suurin osa kuolemantuomioista jaettiin maallikkojen muodostamissa Rovaniemen ja Kemin kenttäoikeuksissa, jotka olivat toiminnassa toukokuulle saakka. Ensimmäinen teloitusaalto alkoi välittömästi valkoisten saatua haltuunsa Kemin, Tornion ja Rovaniemen. K. M. Walleniuksesta tehtiin Rovaniemelle sijoitetun valkoisen armeijan Pohjois-Suomen esikunnan komentaja, jonka tehtäväksi tuli puhdistaa Lappi punaisista. Hänen johtamansa Rovaniemen sotaoikeus antoi ensimmäisen kuolemantuomion 5. helmikuuta Leo Pekkalalle. Walleniuksen lisäksi sotaoikeuteen kuuluivat ainakin varatuomari Ilmari Jyrhämä ja asianajaja Artturi Moberg. Kun Rovaniemen suojeluskuntalaisista ei löytynyt vapaaehtoisia, paikalle hälytettiin teloittajaksi Kemijärven nimismies Jussi Hagberg. Leo Pekkalan lisäksi hän ampui Kemijoen jäälle hakatun avannon reunalla nimismiehenä toimineen työväenyhdistyksen puheenjohtajan Heikki Marttilan sekä Rovaniemen punakaartin päällikön Antti Rädyn. 16. helmikuuta Hagberg teloitti vielä viisi miestä, joiden syyksi pantiin kaksi syksyn levottomuuksien aikana tehtyä surmaa. Heidän ruumiitaan ei enää upoteta avantoon, vaan kuljetetaan III hautausmaan muurin ulkopuolelle, jossa tehdään myös loput teloitukset. Kemin torilla järjestettiin 8. helmikuuta julkinen teloitus, jossa ammuttiin näytösluonteisesti Rovaniemen punakaartin päällikkö Kaarlo Kurki, sekä viisi muuta punaista, muun muassa Kemin maalaiskunnan punakaartin päällikkö Yrjö Kallinen sekä Simon punakaartin päällikkö Joonas Ahonen.

title: Adolf Taimi

text: Sisällissodan aikana Taimi toimi sisäasiain kansanvaltuutettuna, jonka toimialaan kuuluivat yhteydet punakaarteihin. Kun punakaartien ylipäällikkö Eero Haapalainen syrjäytettiin liiallisen juopottelun seurauksena, tilalle asetettiin 20. maaliskuuta johtokolmikko, johon kuuluivat Taimin lisäksi Eino Rahja ja Evert Eloranta. Sodankäynnin osoittauduttua tappiolliseksi Taimi pakeni muiden tavoin Venäjälle, jossa hän oli mukana perustamassa SKP:ta 1918.

title: 11. divisioona (talvisota)

text:
Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton pääsotaneuvosto totesi puna-armeijan kärsineen merkittäviä tappiota ja epäonnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyessä ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). Pääsotaneuvosto arvioi tehdyiltä suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskykyä aliarvioidun merkittävästi. Tästä syystä pääsotaneuvosto päätti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen Rintaman, jolle annettiin käytettäväksi merkittävä määrä uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hyökkäsi lisäkeskitysten jälkeen noin 600 000 miestä, 1 200–1 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki lähes 4 000 tykkiä ja kranaatinheitintä. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa.
Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen rintaman perustamisen yhteydessä. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timošenko. Samassa yhteydessä Karjalankannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren määrän vuoksi. 7. armeija jatkoi länsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja itä-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. armeijan Oikea Ryhmä, jonka komantajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gröndahl). Uuteen Ryhmään kuuluivat 49. ja 150. jalkaväkidivisioona. Myöhemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhmästä muodostettiin Stavkan (Pääsotaneuvosto) antamalla käskyllä numero 0691 uusi Neuvostoliiton 13. armeija jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. armeija käsitti 4., 49., 150. ja 142. jalkaväkidivisioonan, 116. haupitsirykmentin, 311. kanuunarykmentin, 39. erillisen panssariprikaatin ja 204. panssaripataljoonan.

title: Punakaarti

text: Punakaarteja käsittelevää kirjallisuutta alkoi ilmestymään välittömästi sisällissodan päätyttyä. Ne olivat aluksi paikallisten työväenyhdistysten julkaisemia muistoalbumeja, jotka sisälsivät pääosin sodassa surmansa saaneiden jäsenen henkilötietoja ja valokuvia. Vuonna 1925 ilmestyi Mihail Svetšnikovin teos Vallankumous ja kansalaissota Suomessa, joka oli yleisesitys punaisten sodankäynnistä, mutta ensimmäinen punakaarteja käsittelevä kirja oli Alex Halosen 1928 Pohjois-Amerikassa julkaistu Suomen luokkasota. Se sisälsi punaisten johtoon kuuluneiden henkilöiden kirjoitusten lisäksi runsaasti punakaartilaisten muistelmia. Neuvostoliitossa ilmestyi vuotta myöhemmin Jukka Lehtosaaren toimittama Punakaarti rintamalla. 1930-luvun lopulle saakka nämä teokset edustivat poliittisesti värittynyttä luokkasotakirjallisuutta, kunnes ensimmäiset kriittiset teokset ilmestyivät. Niitä edustivat Emil Saarisen salanimellä ”Arvid Luhtakanta” kirjoittama Suomen punakaarti (1938) sekä Jalmari Parikan muistelmateos Viimeinen taisto (1938).[93]

title: Neuvostoliiton 11. armeija

text: 9. heinäkuuta alkaen armeijaan kuuluivat XLI ja XXII armeijakunnat sekä I mekanisoitu armeijakunta ja edelleen 1. syyskuuta alkaen 180., 182., 202. ja 254. kivääridivisioonat, 21. motorisoitu kivääriprikaati, 614. tykistörykmentti, 87. ja 110. erilliset panssaripataljoonat, 7. sekalentodivisioona sekä erillisyksiköitä. Vuosina 1942 ja 1943 armeija osallistui hyökkäyksiin lähellä Solzyä ja Staraja Russaa sekä Demjanskin motin saartamiseen. Kesällä ja syksyllä 1943 se kuului Lännen rintamaan. Heinäkuun puolivälissä armeijaan kuuluivat LIII armeijakunta sekä 4., 96., 260., 273. ja 323. kivääridivisioonat, 225. panssarirykmentti sekä erillisyksiköitä. Armeija liitettiin 30. heinäkuuta osaksi Bryanskin rintamaa, jonka mukana se osallistui Kurskin taisteluun. Joulukuussa armeija hajotettiin ja sen henkilöstö siirrettiin muihin yhtymiin.

title: Harkovan kolmas taistelu

text: Toisin kuin puna-armeijan johto oletti, von Manstein oli saanut koottua vahvistuksia aikaisemmin tappioita kärsineistä joukko-osastoista, jotka olivat saaneet rintaman takana materiaali- ja henkilöstövahvistuksia. Merkittävimpiä näistä osastoista oli 1. SS-panssariarmeijakunta, johon kuuluivat SS-divisioonat Totenkopf, Leibstandarte ja Das Reich. Niiden keihäänkärkeen kuuluivat uudet 88 mm tykeillä varustetut Tiger-panssarivaunut. Vahvistuksineen von Manstein pysäytti puna-armeijan etenemisen ja uudelleenryhmittyi tämän jälkeen Harkovan puolustamiseksi. Harkovaa ei kuitenkaan voitu pitää pelkällä puolustamisella. Neuvostoliiton joukot lähestyivät kaupunkia pihtihyökkäyksellä, joka onnistuttiin pysäyttämään SS-joukkojen vastahyökkäyksellä. Hyökkäys pysähtyi kuitenkin vain hetkeksi ja alkoi Neuvostoliiton suurista tappioista huolimatta pian uudelleen. Kun saksalaiset olivat jälleen vaarassa jäädä mottiin SS-joukkoja komentanut Paul Hausser pyysi lupaa perääntyä. Hitler ei antanut lupaa, mutta Hauser perääntyi silti 15. helmikuuta, jonka jälkeen Harkova menetettiin puna-armeijalle.

title: Operaatio Barbarossa

text: Saksan keskustan armeijaryhmään kuuluivat 2. ja 9. armeija, 2. ja 3. panssariryhmä sekä muita joukkoja. Niitä vastassa oli neljä Neuvostoliiton armeijaa eli 3., 4., 10. ja 11. armeija. Panssariryhmien tavoitteena oli Minskin valtaus ja samalla estää neuvostojoukkojen vetäytyminen. 3. panssariryhmä murtautui kahden neuvostorintaman saumasta ylittäen Neiman-joen ja saman aikaisesti 2. panssariryhmä ylitti Bug-joen. Ryhmien hyökätessä 2. ja 9. armeija piirittivät Białystokissa puolustukseen asettuneet neuvostojoukot. Panssariryhmät kohtasivat 27. kesäkuuta edettyään 320 kilometriä Minskissä muodostaen suuren motin Minskin ja Puolan rajan väliselle alueelle. Motissa oli kaikkiaan 32 kivääri-, kahdeksan panssari-, motorisoidun-, ratsuväki- ja tykistödivisioonan jäännökset. Kolmen saarretun armeijan jäännökset tuhottiin 3. heinäkuuta mennessä.

title: Helsingin punakaarti

text:
Helsingin punakaarti oli vuosina 1905–1906 ja 1917–1918 Helsingissä toiminut puolisotilaallinen järjestö, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana oli osa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijaa. Helsingin punakaarti sai alkunsa vuoden 1905 suurlakon yhteydessä ja lakkautettiin vajaata vuotta myöhemmin Viaporin kapinan jälkimainingeissa. Vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen seurauksena Suomen suuriruhtinaskuntaan perustettiin työväen järjestyskaarteja ja tammikuussa 1918 Helsingin työväen järjestyskaarti orgaisoitiin uudelleen Helsingin punakaartiksi. Sisällissodan alkaessa 26. tammikuuta se yhdistettiin muualla Suomessa toimineiden työväen järjestyskaartien kanssa Suomen punaiseksi kaartiksi. Helsingin punakaarti oli suurin kaikista Suomen punakaarteista. Sillä oli jäseniä noin 8 000–10 000, joka muodosti noin 10% punaisen armeijan kokonaisvahvuudesta. Helsingin punakaartin komppaniat osallistuivat taisteluihin kaikilla sisällissodan rintamilla Pohjanlahdelta
Karjalan kannakselle.

title: Petsamon taistelu

text: Kuolan niemimaalle sijoitettuun Neuvostoliiton 14. armeijaan kuuluivat 14. ja 52. jalkaväkidivisioonaa sekä 104. vuoristodivisioona. Armeijan tehtävänä oli valtaamalla Petsamo estää liittoutuneiden maihinnousu Kuolan niemimaalle ja hyökkäykset Norjan alueelta. Aluksi oli suunniteltu, että 104. vuoristodivisioona hyökkäisi Jäämeren kautta ja että 52. divisioona hyökkäisi maarajan yli ja etenisi Nautsiin, mutta itse taistelussa 52. divisioona kuljetettiin meritse hyökkäämään Petsamoon samalla, kun 104. vuoristodivisioona hyökkäsi rajan yli. 14. divisioona jäi Kuolan niemimaalle odottamaan mahdollista liittoutuneiden maihinnousua.