query: Mikä on Britannian asukasluku?

title: Yhdistynyt kuningaskunta

text: Yhdistyneen kuningaskunnan pinta-ala on 243610 neliökilometriä.[2] Maan asukasluku on noin 64,3 miljoonaa, joten se on väkiluvultaan Euroopan unionin kolmanneksi suurin jäsenvaltio.[3]

title: Sheerness

text: Sheerness on kaupunki Kentin kreivikunnassa Britanniassa. Asukasluku oli vuonna 2011 noin 12 000 henkeä. Kaupunki sijaitsee Medwayjoen suulla Isle of Sheppey-saaren luoteiskulmassa.

title: Carson City

text: Carson City kasvoi nopeasti. Vuonna 1862 sen asukasluku oli kaksinkertaistunut ja siitä tuli yksi Pony Expressin asemista. Nevadasta tuli osavaltio vuonna 1864 ja Carson Citystä tuli sen pääkaupunki. Vuonna 1880 kaupungin asukasluku oli 8 000, mutta sen asukasluku laski sittemmin lähialueen kaivostoiminnan tyrehtyessä. Vuonna 1900 kaupungin asukasluku oli enää 2 000 ja 1930-luvun laman aikana vain 1 500. Laskusuhdanne hellitti Nevadan tehdessä uhkapelaamisen, nopeat avioerot ja helpon avioitumisen mahdolliseksi. Kaupunki alkoi houkutella turisteja ja se lähti uuteen kasvuun. Vuonna 1960 sen asukasluku oli 5 163 ja vuonna 1970 15 468. Ormsbyn piirikunta liitettiin Carson Cityyn vuonna 1969. Nykyisin kaupungissa toimii useita osavaltion virastoja, osavaltion vankila ja Nevada Gaming Commission.

title: New London (Connecticut)

text: New London on kaupunki Yhdysvaltain itärannikolla sijaitsevassa Connecticutin osavaltiossa Thames-joen suulla. Sen pinta-ala on 27,9 km² (vettä 13,5 km²) ja asukasluku 25 671 (). Asukkaista 63,5 % on valkoisia ja 18,5 % mustia, lisäksi 20 %:lla on latinotausta. Kaupunki on perustettu vuonna 1646 ja nimetty Ison-Britannian pääkaupungin Lontoon mukaan. Potenssilääke Viagrasta tunnetun lääkejätti Pfizerin päämaja sijaitsee kaupungissa.

title: Smithfield (Rhode Island)

text: Smithfield on kaupunki Providencen piirikunnassa, Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli 20 613 vuoden 2000 väestönlaskennassa. Sen pinta-ala on 71,9 neliökilometriä, josta 68,9 neliökilometriä on maa-alaa ja 3,1 neliökilometriä vesialaa. Kaupungin asukastiheys on 299,4 as./km². Kaupungin alueelle saapuivat ensimmäiset pysyvät asukkaat 1600-luvulla ja siitä muodostui maanviljelysyhteisö. Se nimettiin Ison-Britannian pääkaupungissa Lontoossa sijaitsevan Smithfieldin alueen mukaan. Kaupungissa sijaitsee yliopisto Bryant University.

title: Salomonsaaret

text: Salomonsaaret on saaristovaltio Tyynellämerellä. Maantieteellisesti se on osa Melanesiaa ja sijaitsee Papua-Uuden-Guinean itäpuolella. Salomonsaaret koostuu yli 990 saaresta, joiden yhteispinta-ala on yli 28000 neliökilometriä ja asukasluku vuoden 2011 arvion mukaan 571890.[1] Maan pääkaupunki on yli 60000 asukkaan Honiara, joka sijaitsee Guadalcanalin saarella. Valtaosa maan väestöstä on melanesialaisia ja uskonnoltaan kristittyjä. Salomonsaaret joutui Ison-Britannian siirtomaaksi 1800-luvun lopulla ja itsenäistyi 7. heinäkuuta 1978. Toisen maailmansodan aikana saarilla käytiin merkittäviä taisteluita Japanin ja Yhdysvaltojen välillä. Salomonsaaret kuuluu nykyään Kansainyhteisöön.

title: Ylämaat

text: Ylämaiden ja saarten asukasluku on 373 000. Ne ovat Britannian harvimmin asutettu alue ja eräs EU:n harvimmin asutetuista alueista. Väestötiheys on 9 asukasta/km².

title: Munster

text: Munster irrottautui muusta Irlannista 30 päivän ajaksi Irlannin sisällissodan aikana ja perusti Munsterin tasavallan (Munster Republic) vastustaessaan Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta. Munsterin tasavalta oli lyhytikäinen ja Michael Collinsin johtamat joukot valtasivat sen helposti.Cork on suurin kaupunki provinssissa ja sen asukasluku on 186 239 (2002), Suur-Corkin alueella asuu 380 000 ihmistä. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat mm. Limerick jolla on 86 998 asukasta (2002) ja Waterford jolla on 46 736 (2002) asukasta.

title: Brighton/Worthing/Littlehampton

text: Brighton/Worthing/Littlehampton-alue sijaitsee Englannissa ja sen asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 461 181. Sussexin asukkaista noin kolmasosa asuu Brighton/Worthing/Littlehampton -alueella ja asukasluvultaan se onkin Ison-Britannian 12. suurin ja Englannin 10. suurin konurbaatio. Alue on tiheään asutettua (4901.5 as/km²) ja se onkin tiheimmin asutettu alue Isossa-Britanniassa Lontoon konurbaatioita lukuun ottamatta. Tämä johtuu pääasiassa Brighton/Worthing/Littlehampton-alueen pinta-alaa rajoittavista South Downsista ja Englannin kanaalista.* Osa Brighton & Hoven -kaupunkia

title: Saksan Itä-Afrikka

text: Saksan Itä-Afrikka () oli Saksan keisarikunnan siirtomaa Itä-Afrikassa. Se käsitti nykyisten Burundin ja Ruandan sekä Tansanian mantereenpuoleisen osan alueet. Saksa valloitti siirtomaan 1880-luvulla ja menetti ne ensimmäisessä maailmansodassa Britannialle ja Belgialle. Sodan päätyttyä siirtomaa luovutettiin Kansainliiton haltuun. Siirtomaan pinta-ala oli 994 996 km². Vuonna 1913 sen asukasluku oli noin 7,7 miljoonaa.

title: Guernsey

text: Vuonna 2014 Guernseyn asukasluku oli 62 711. Viime vuosina väkiluku on pienentynyt muutamilla sadoilla vuosittain. Kun muualla Britanniassa väestönlaskenta tehdään kymmenen vuoden välein, Guernsey aloitti ensimmäisenä alueena väestömäärän sähköisen seurannan, mikä mahdollistaa uusien lukujen tuottamisen joka vuosi.

title: Pax Britannica

text: Britannian voitto Napoleonista tarkoitti myös sitä, että Ranskan kärsimän tappion jälkeen Britannialla ei ollut tosiasiassa varteenotettavaa haastajaa kansainvälisellä areenalla, lukuun ottamatta Venäjän valtaa Keski-Aasiassa. Mainittuna aikakautena Britannian valtakunnan suoraan hallitsema alue kasvoi 26 miljoonalla neliökilometrillä ja sen asukasluku noin 400 miljoonalla. Britannia hallitsi kaikkia kauppareittejä, eikä sen merimahdilla ollut haastajaa. Varsinaisen valtansa lisäksi maailmankaupan johtavana valtiona Britannia hallitsi epäsuorasti myös useiden itsenäisten valtioiden, kuten Kiinan, Argentiinan ja Siamin taloutta.

title: Auckland

text: Uuden-Seellannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Aucklandin asukasluku oli 1415550. Vuoden 2006 väestönlaskennasta asukasluku oli kasvanut 110592. Aucklandin asukasluku vastasi 33,4% koko Uuden-Seelannin väestöstä.[10]

title: Napoleon I

text: Napoleonin kouluttautuessa upseeriksi ja aateliseksi, käsitti Eurooppa suunnilleen kolmesataa itsenäistä valtiota.[10] Pinta-alaltaan Venäjä oli maanosan suurin valtio, seuraavalla sijalla oli Ruotsi.[10] Ranskassa asui 28 miljoonaa ihmistä, Britanniassa vain kymmenen miljoonaa.[10] Pariisin asukasluku oli lähemmäs puolta miljoonaa Napoleonin opiskellessa siellä. Napoleonin noustessa johtamaan Ranskan Italiassa olevaa armeijaa, oli Eurooppa jakautunut kahteen leiriin, joista toisen muodosti Ranska liittolaisineen ja toinen käsitti sen vastustajat.

title: Skotlannin kuningaskunta

text: Skotlannin kuningaskunta oli Ison-Britannian saaren pohjoisosassa Länsi-Euroopassa sijainnut valtio vuosina 843–1707. Englannin kuningaskunta esitti sille usein vaatimuksia, joilla Englanti pyrki saamaan alueella ylivallan. Lopulta vuonna 1707 Skotlanti solmi Englannin kanssa unionisopimuksen, jolla alueet liitettiin yhteen ja perustettiin Ison-Britannian kuningaskunta. Vuonna 1700 Skotlannin kuningaskunnan asukasluku oli noin 1,1 miljoonaa.

title: Kypros

text: Kypros (, ) on saari Välimeren itäosassa. Sen pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Nykyisin saaren eteläosa on kreikkalaisten asuttaman Kyproksen tasavallan hallinnassa. Saaren turkkilaisväestö asuu Turkin miehittämässä pohjoisosassa, Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa (usein Pohjois-Kypros), jonka itsenäisyyttä ei ole tunnustanut Turkin lisäksi mikään muu maa. Kyproksella sijaitsevat myös Ison-Britannian tukikohdat Akrotíri ja Dekéleia.

title: Nottingham

text: Nottingham on kaupunki Nottinghamshiren kreivikunnan alueella Keski-Englannissa Isossa-Britanniassa. Kaupunki on ollut hallinnoltaan yhden tason hallintoyksikkö vuodesta 1998. Varsinaisen kaupungin asukasluku on noin 288 700, mutta Nottinghamin metropolialueen asukasluku on noin 1,5 miljoonaa ihmistä.

title: Colchester

text: Colchesterin asukasluku on 104 390 (2001). Britteinsaarten vanhimpana tunnettuna roomalaisena kaupunkina Colchester katsoo olevansa Britannian vanhin kaupunki.

title: Debaltseve

text: Kaupunkipiirin asukasluku on pudonnut runsaasti Neuvostoliiton ajoista. Vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli 35 700. Piirin asukasluku oli 57 400 vuonna 1989 ja 52 200 vuonna 2001.

title: Colwyn Bay

text: Colwyn Bay () on pikkukaupunki Walesin pohjoisrannikolla Conwyn kreivikunnassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku vuonna 2016 oli 28 247. Kaupunki on ollut perinteinen lomanviettopaikka Britanniassa jo vuosisadan alussa.

title: Hyrynsalmi

text: Hyrynsalmen väkiluku pysyi pitkään alhaisena. Vielä 1770 alueella oli vain 24 taloa. Seuraavalla vuosisadalla asukasluku alkoi kuitenkin kasvaa nopeasti. Vuonna 1920 asukkaita oli jo 2408. Asukasluku kasvoi tasaisesti 1960-luvulle saakka, jolloin poismuutto käänsi väkiluvun nopeaan laskuun. Vuonna 1960 asukkaita oli 6098, 1970 5016 ja 1985 4257. Asukasluku on ollut tästä asti jatkuvassa laskussa ja vuonna 2011 asukasluku oli enää vain 2722.

title: Sandakan

text: Sandakan on kaupunki Sabahin osavaltiossa, Malesiassa ja on osavaltion toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Borneon saaren itärannikolla. Kaupungin asukasluku on noin 347 300 (2000). Väestöstä noin 18% on kiinalaisia, loput väestöstä ovat pääasiassa bumiputeroita (ei-kiinalaisia eli malaijeja, bajaujeja, dusuneja jne.) ja pääasiassa filippiiniläisiä ja indonesialaisia laittomia siirtolaisia. Sandakan oli aiemmin Britannian Pohjois-Borneon pääkaupunki oltuaan sitä ennen Sulun sulttaanin hallinnassa. Kaupunki tuhoutui lähes täysin Toisessa maailmansodassa. Vain harvoja rakennuksia sitä edeltäneeltä ajalta on säilynyt.

title: Jenin

text: Palestiinan tilastokeskuksen mukaan Jeninin asukasluku oli vuonna 2016 yhteensä 48 479. Vuonna 2007 asukasluku oli 38 539. Jeninin pakolaisleirin asukasluku oli vuonna 2016 12 890 ja vuonna 2007 10 247.

title: Kanada

text: Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan maan asukasluku oli 35151728. Kanadan asukasluku on kymmenkertaistunut sitten vuoden 1871, jolloin maan asukasluku oli vain 3,5 miljoonaa. Vuosien 2011 ja 2016 välillä maan asukasluku kasvoi keskimäärin noin 1% vuodessa. Noin kaksi kolmasosaa väestönkasvusta oli seurausta maahanmuutosta. Kasvavasta väestöstä huolimatta Kanada on edelleen hyvin harvaan asuttu maa. Vuonna 2016 väestöntiheys oli vain 3,9 per km². Esimerkiksi etelänaapuri Yhdysvaltojen vastaava lukema oli 35,3 per km².[71]

title: Skotlannin väestö

text: Skotlannin asukasluku on pysynyt melko vakaana 1960-luvulta lähtien. Vuonna 1974 asukasluku oli ennätyksellinen 5,24 miljoonaa, mutta sitten määrä rupesi laskemaan. Asukasluku oli vuonna 2002 laskenut 5,05 miljoonaan ja lähti sen jälkeen taas nousemaan. 2000-luvulla tapahtunut asukasluvun kasvu johtuu erityisesti positiivisesta nettomuutosta; lisäksi syntyneitä on ollut kuolleita enemmän. Skotlantiin muutti heinäkuun 2011 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana 12 700 ihmistä enemmän kuin sieltä muutti pois. Muista Britannian osista Skotlanti sai muuton ansiosta 3 000 uutta asukasta ja muualta maailmasta 9 700. Samassa ajassa syntyneitä oli 4 223 enemmän kuin kuolleita.

title: Nui

text: Vuosina 1973–2012 Nuin väkiluku on ollut suurimmillaan vuonna 1983, jolloin atollin asukasluku oli 650. Pienimmillään Nuin asukasluku oli vuonna 2002, kun siellä asui 523 ihmistä. Vuoden 2012 väestönlaskennassa atollin asukasluku oli 542 eli suurempi kuin kymmenen vuotta aiemmin. Väestontiheys oli arviolta 190 as./km². Suurin osa asutuksesta on Fenua Tapulla, mutta myös Meangin saari on asutettu. Fenua Tapulla sijaitsevat myös atollin kaksi suurinta asutuskeskusta, Alamoni - Maiaki, jonka asukasluku oli vuonna 2012 yli 300, sekä Manutalake - Meang, jonka asukasluku oli samana vuonna yli 200.

title: Bermuda

text: Bermuda on Britannian merentakainen alue, jolla on sisäinen itsehallinto. Atlantin valtamerellä sijaitsevan Bermudan pinta-ala 54 km² ja asukasluku vajaat 70 000. Bermudan virallinen kieli on englanti ja pääkaupunki on Hamilton. Virallinen valuutta, Bermudan dollari, vastaa arvoltaan Yhdysvaltain dollaria.

title: Skotlannin historia

text: Skotlannin talous alkoi hiipua 1900-luvun alussa: inflaatio kiihtyi, mutta asukasluku jatkoi kasvuaan. Ensimmäinen maailmansota sysäsi talouden jälleen kasvuun ja antoi monille skotlantilaisille mahdollisuuden ansaita palkkansa armeijassa. Brittiläisen siirtoarmeijan 157 pataljoonasta 22 oli skotlantilaisia, ja Royal Scots -joukkoihin kuului 35 pataljoonaa.[67] Skotlannista tulikin asukaslukuun nähden enemmän sotilaita kuin mistään muusta Yhdistyneen kuningaskunnan osasta. Skotlantia enemmän asukaslukuun nähden miehiä menetti vain Turkki ja Serbia.[68] Skotlannin teollisuus kukoisti sodan aikana: Clydejoen alueella rakennettiin sota-aluksia ja Clydeside oli Britannian merkittävin ammusten tuottaja. Pian sodan jälkeen kuitenkin raskas teollisuus romahti ja koko Britannia ajautui lamaan, joka kohdistui pahiten juuri Skotlantiin.[4]

title: Skotlanti

text: Skotlannin talous oli 1900-luvun alussa hiipumassa, mutta ensimmäinen maailmansota elvytti raskasta teollisuutta: Clydejoen varrella rakennettiin monia sota-aluksia ja Clydeside oli Britannian merkittävin ammusten tuottaja. Skotlannista tuli myös enemmän sotilaita asukaslukuun nähden kuin mistään muusta Britannian osasta. Se myös menetti enemmän asukkaistaan kuin suurin osa sotaa käyneistä maista.

title: Cardiff

text: Walesin tilastokekuksen mukaan Cardiffin asukasluku vuoden 2017 puolessa välissä oli 362 756. Cardiffin väestö kasvoi 11 prosenttia vuodesta 2005 vuoteen 2015. Britannian keskeisimmistä kaupungeista vain Manchester ja Nottingham kasvoi nopeammin.

title: Forewick Holm

text: Forewick Holm tai Forvik on saari Shetlandinsaarilla, Britanniassa. Saaren pinta-ala on yksi hehtaari ja sen asukasluku on yksi. Forewick Holm sijaitsee Papa Stourin saaren ja Sandnessin niemimaan välillä.


query: Milloin Intel julkaisi ensimmäisen Xeon prosessorin?

title: Intel Xeon

text: Ensimmäinen Xeon-suoritin oli vuonna 1998 julkaistu Intel Pentium II:een perustunut Pentium II Xeon. Se oli tarkoitettu Intel Pentium Pro:n korvaajaksi. Suoritin sisälsi saman suoritinpiirin kuin Pentium II, mutta käytti kalliimpia täydellä nopeudella toimivia L2-välimuistipiirejä, joiden koko oli 512 kilotavua, 1 megatavu tai 2 megatavua. Suoritin käytti 100 megahertsin väylää. Väyläprotokolla oli sama kuin Pentium Pro:ssa ja Pentium II:ssa, mutta fyysinen kanta oli eri tyyppiä kuin kummassakaan, Slot 2.

title: Intel Xeon

text: Vuonna 2002 Intel julkaisi 130 nanometrin prosessilla valmistetun Xeonin, Prestonian. Prestoniassa oli 512 kilotavun L2-välimuisti ja se tuki Hyper-Threading-tekniikkaa. Kun hieman myöhemmin suorittimen käyttämä väylänopeus nostettiin 533 megahertsiin, Prestonia nousi nopeasti suosituimmaksi palvelinsuorittimeksi, sillä sen suorituskyky oli tällä kertaa paljon parempi kuin edeltäjillään tai Athlon MP:llä. Prestonian MP-malli, Gallatin, sisälsi joko yhden tai kahden megatavun L3-välimuistin. Myöhemmin Intel julkaisi myös neljän megatavun L3-välimuistilla varustetun Gallatin-suorittimen.

title: Intel Pentium Pro

text: Intel Pentium Pro on Intelin valmistama kuudennen sukupolven x86-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Se julkaistiin marraskuussa 1995. Intelin oli tarkoitus korvata Intel Pentium Pentium Pro:lla, mutta lopulta suoritin sai jalansijaa vain palvelinkäytössä. Suorittimen korvasi Intel Xeon.

title: Intel Xeon

text: Xeon Luokka:Tietotekniikan tuotemerkit

title: Intel Atom

text: Intel Atom on Intelin vuonna 2008 esittelemä x86-suoritinarkkitehtuuriin perustuva vähävirtainen prosessoriperhe. Se on suunnattu käytettäväksi sekä ultrakevyissä- että minikannettavissa, älypuhelimissa ja sulautetuissa järjestelmissä. Toistaiseksi Atomin tuoteperheeseen kuuluvat Silverthorne- ja Diamondville-koodinimellä tunnetut prosessorit. Kummatkin prosessorit perustuvat 45 nanometrin valmistustekniikkaan.

title: Intel 4004

text: 15. marraskuuta 2006 Intel julkaisi suorittimen 35. juhlavuoden kunniaksi prosessoria koskevaa teknistä materiaalia, kuten valmistuskaaviot.

title: Paint.NET

text: Paint.net on optimoitu järjestelmille, joissa on monia prosessoreita tai monia ytimiä. Näihin järjestelmiin sisältyy (mutta ei ole rajoitettu) Intel Core 2, Intel Xeon, Intel Pentium D, AMD Opteron, AMD Athlon 64 X2 ja AMD Phenom -suorittimet.

title: Moniytimellisyys (tietotekniikka)

text: AMD markkinoi moniytimellisiä prosessoreita Phenom-nimellä, jossa esimerkiksi X2-loppu kertoo prosessorin olevan kaksoisytiminen. AMD on kehittänyt myös harvinaisempia triplaydin (X3) prosessoreita, jotka kuitenkin vastaavat hinnaltaan kaksoisydinprosesseita. Intel valmistaa kaksiydinprosessoreita E-alkuisella suoritinnimellä, ja suosittuja Intelin nykypäivän kaksoisydinsuorittimia ovat muun muassa E7400, E8400 ja E8500. Neliydinmalleja ovat Q-alkuiset prosessorit, kuten Q8400 (2,66 GHz), Q9550, ja Q9650 (2,83 GHz ja 3,00 GHz).

title: Intel Pentium II

text:
Halvempi versio Pentium II:sta julkaistiin nimellä Intel Celeron. Sen ensimmäinen malli oli käytännössä Pentium II, josta oli poistettu L2-välimuisti,
mutta myöhemmissä malleissa L2-välimuisti oli palautettu, pienempikokoisena ja integroituna prosessorin kanssa samalle piirille. Intel julkaisi myös version palvelinkäyttöön nimellä Pentium II Xeon. Vuoden 1999 alussa Intel Pentium III korvasi Pentium II:n.

title: Intel Xeon

text: Nehalem-EX:t ovat Nehalem suoritinarkkitehtuuriin perustuvia palvelinprosessoreita. Nehalem-EX:n koodinimi on Beckton.[1] Nehalen-EX:t tullaan valmistamaan 45 nanometrin prosessilla[1] ja siinä on 2,3 miljardia transistoria.[1] Suorittimessa on neljä QuickPath linkkiä [1] joiden välityksellä prosessori keskustelee muiden suorittimien ja laitteiston kanssa.[1] Prosessorissa on myös integroitu nelikanavainen muistiohjain [1] ja sen suoritinkanta on Socket 1567.[1]

title: Intel

text: Intel 8086 / Intel 8088 Intel 80186 / Intel 80188 Intel 80286 Intel 80386 Intel i486 Intel Atom Intel Pentium Intel Pentium Pro Intel Pentium II Intel Pentium III Intel Celeron Intel Pentium 4 / Intel Pentium D Intel Pentium M Intel Core Intel Core 2 Intel Xeon Intel Core i9 Intel Core i7 Intel Core i5 Intel Core i3

title: CSC – Tieteen tietotekniikan keskus

text: "Sisu" sai lopullisen kokoonpanonsa, kun koneen prosessorit vaihdettiin syyskuussa 2014 uusiin Intelin Xeon E5 Haswell -palvelinprosessoreihin. Teoreettinen huipputeho on 1,7 petaflopsia eli 1,7 · 10 liukulukulaskutoimitusta sekunnissa, mikä teki siitä tuolloin Pohjoismaiden nopeimman supertietokoneen.

title: Intel Itanium

text: Intel markkinoi prosessoria yritysten palvelinkoneisiin. Ensimmäinen Itanium-prosessori, koodinimeltään Merced, ilmestyi vuonna 2001.

title: Intel Core 2

text: Intel Core 2 -arkkitehtuuriin pohjautuvia suorittimia ovat Intel Core 2 Duo ja Intel Core 2 Solo sekä palvelinkäyttöön tarkoitettu Xeon. Duo viittaa kaksiytimiseen ja Solo yksiytimiseen suorittimeen. Uusimmat versiot näistä ovat vastaavasti Extreme ja Quad (neliytiminen) -suorittimet. Core-arkkitehtuuriin perustuvat suorittimet ovat syrjäyttäneet aiemmat Pentium-suorittimet.

title: Intel Xeon

text: Kesällä 2006 Intel julkaisi uudet Woodcrest-ytimeen pohjautuvat Xeon-suorittimet. Woodcrest-ydin pohjautuu Intelin uuteen Core-nimellä kulkevaan suoritinarkkitehtuuriin, ja se tarjoaa selvästi paremman suorituskyvyn sekä huomattavasti paremman suorituskyky-virrankulutus-suhteen kuin aiemmat Pentium 4 -pohjaiset Xeonit.

title: Intel Ivy Bridge

text: Intel Ivy Bridge on Intelin kehittämä suoritinarkkitehtuuri, jonka tuotanto aloitettiin vuoden 2011 kolmannella neljänneksellä. Ivy Bridge -prosessorit tuotetaan 22 nanometrin valmistustekniikalla, ja ne on kehitetty Sandy Bridge -suorittimien korvaajiksi. Ivy Bridge -prosessorit ovat kuitenkin takaperin yhteensopivia Sandy Bridge -emolevyjen kanssa, mutta niiden järjestelmät voivat vaatia BIOSin ohjelmistopäivityksen valmistajasta riippuen.

title: SpeedStep

text: SpeedStep on kauppanimi Intelin kehittämille virransäästöteknologioille (speedstep 1, 2, ja 3). Niitä käytetään tietyissä Intelin prosessoreissa vaikuttamaan prosessorin kellotaajuuteen, virrankulutukseen ja sitä kautta lämmöntuottoon.

title: Intel 8086

text: Säästääkseen kustannuksia Intel kehitti prosessorista 8-bittisellä ulkoisella väylällä varustetun version, jolle annettiin nimeksi Intel 8088. IBM valitsi 8088-prosessorin IBM PC -tietokoneensa suorittimeksi, josta juontaa suorittimen yleisyys.

title: Intel Pentium 4

text: "Pentium 4 Extreme Edition" on Intel Xeon -suoritin laitettuna Pentium 4:lle sopivaan kantaan. Se siis eroaa tavallisesta Pentium 4:stä siten, että siinä on suurempi L2-välimuisti ja joissain malleissa on myös nopeampi väyläkellotaajuus. Pentium 4 Extreme Edition -malleja tehtiin sekä Northwoodia että Prescottia vastaavien Xeonien pohjalta.

title: Intel Xeon

text: Woodcrest-pohjaiset Xeonit ovat aluksi saatavilla vain kahden suorittimen (eli neljän ytimen) kokoonpanoihin. Neljän suorittimen (kahdeksan ytimen) ja sitä suuremman suoritinmäärän mahdollistavat Xeon MP:t pohjaavat edelleen Pentium 4:ään.

title: Xserve

text: Intel-pohjaiset Xserverit julkaistiin 7. elokuuta 2006. Ne käyttävät 2 GHz, 2,66 GHz tai 3 GHz -nopeuksisia Intel Xeon "Woodcrest" -suorittimia, FB-DIMM DDR2 -tyyppistä keskusmuistia, ATI Radeon X1300 -näytönohjaimia ja sisältävät kiintolevytilaa enintään 2,25 Tt.

title: X86

text: Intelin mallisarja palvelimiin tunnetaan nimellä Xeon. Xeon-malleissa aiempi suoritinväylä on korvattu QuickPath-väylällä vuonna 2009.

title: Intel Xeon

text: 90 nanometrin prosessilla valmistettu Xeon, Nocona, julkaistiin vuonna 2004. Koska Intel Itanium ei menestynyt markkinoilla hyvin, Intel päätti lisätä Noconaan AMD64-tuen (kutsuen sitä nimellä EM64T), jolloin se tuki 64-bittisiä käskyjä. AMD Opteron oli kuitenkin yleisesti ottaen Noconaa nopeampi, joten Intel julkaisi alkuvuonna 2005 laajennetulla L2-välimuistilla julkistetun suorittimen, Irwindalen. Irwindale osasi myös pudottaa kellotaajuuttaan, jos sen täyttä tehoa ei tarvita.

title: Intel Xeon

text: Intel Xeon on tavaramerkki, jolla Intel myy palvelin- ja työasemakäyttöön tarkoitettuja suorittimia.

title: Intel Xeon

text: Vuonna 2001 Intel julkaisi Intel Pentium 4:ään eli NetBurst-ytimeen pohjautuneen Xeon-suorittimen. Samalla suorittimen nimi muutettiin Pentium Xeonista pelkäksi Xeoniksi. Foster-ydin ei menestynyt markkinoilla kovinkaan hyvin, sillä sen nopeus ei ollut Pentium III Xeonin eikä AMD Athlon MP:n tasolla. Tämän lisäksi suorittimen kanssa oli käytettävä kallista RDRAM-muistia. Foster-suorittimet tukivat vain kahden suorittimen samanaikaista käyttöä. Intel julkaisikin Foster MP -mallin, jota pystyi käyttämään useamman suorittimen tietokoneissa. Foster MP:n yhden megatavun suuruinen L3-välimuisti auttoi suorituskykyä, mutta suorittimen korkean hinnan takia sekään ei menestynyt.

title: Intel Pentium

text: Ensimmäiset Pentiumit toimivat 60 ja 66 megahertsin kellotaajuudella. Keväällä 1994 Intel julkaisi 75, 90 ja 100 megahertsin versiot, jotka oli valmistettu 0,6 mikrometrin valmistustekniikalla ja joiden käyttöjännite oli aiempaa alempi 3,3 volttia. 0,35 mikrometrin tekniikalla valmistettu 120 megahertsin versio julkaistiin 27.3.1995. Kesällä 1995 julkaistiin 133 megahertsin versio, tammikuussa 1996 150 ja 166 megahertsin versiot sekä 10.6.1996 200 megahertsin versio. Vuoden 1997 tammikuussa Pentium-prosessoreihin lisättiin MMX-käskyt ja niiden välimuistin koko kaksinkertaistettiin 32 kilotavuun. i486-koneiden päivitykseen tarjottiin 63 ja 83 megahertsin taajuudella toimineita Pentium OverDrive -suorittimia.

title: Gary Kildall

text: Gary kävi University of Washingtonia aikomuksenaan valmistua matematiikan opettajaksi, mutta hän kiinnostui yhä enemmän tietojenkäsittelytieteestä. Valmistuttuaan hän suoritti asevelvollisuuden Yhdysvaltain laivastossa opettamalla Naval Postgraduate Schoolissa (NPS) Montereyssä Kaliforniassa. Asuessaan muutaman tunnin ajomatkan päässä Piilaaksosta Kildall kuuli ensimmäisestä kaupallisesta mikroprosessorista, Intel 4004:stä. Hän osti yhden prosessorin ja ryhtyi kirjoittamaan sille kokeellisia tietokone-ohjelmia. Oppiakseen enemmän prosessorista hän työskenteli osa-aikaisena konsulttina Intelillä.

title: Intel Xeon

text: Intel Pentium III:een perustunut Pentium III Xeon julkaistiin vuonna 1999. Ensimmäinen versio, Tanner, erosi Pentium II Xeonista vain siten, että SSE-käskyt (SSE2) oli lisätty ja välimuistiohjainta oli parannettu. Myöhemmin julkaistiin toinen versio, Cascades, joka oli käytännössä aivan sama suoritin kuin Coppermine-pohjainen Pentium III, mutta vain Xeon-tyyppisellä liitännällä. Tämä Cascades-malli oli valmistettu uudemmalla 0,18 um:n valmistustekniikalla, se käytti 133 megahertsin väylää, sisälsi 256 kilotavua L2-välimuistia itse prosessoripiirillä ja toimi maksimissaan kahden suorittimen kokoonpanoissa. Myöhemmin tuotiin markkinoille myös "oikeat" isommalla 1 tai 2 mebitavun välimuistilla varustetut ja useamman suorittimen kokoonpanoissa toimivat versiot Cascadeksesta. Väylän nopeus oli näissä vain 100 MHz.

title: QuickPath

text: Intel QuickPath Interconnect (QPI) on Intelin väyläteknologia, joka korvaa vanhemman suoritinväyläteknologian. Väylä on julkaistu vuonna 2007 ja se on otettu käyttöön Intel Xeon -malleissa vuonna 2009.

title: NetBurst

text: NetBurst mikroarkkitehtuuri oli P6-pohjaisten prosessorien suunnittelufilosofia Inteliltä. Ensimmäisen kerran filosofiaa käytettiin Willamette-koodinimellisissä suorittimissa, joka julkaistiin vuonna 2000. Lähes kaikissa Pentium 4 -suorittimissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria. Suoritinperheitä olivat muun muassa Pentium D, ja Xeon. Myös Pentium 4 -pohjaisissa Celeroneissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria.


query: Mikä oli Ilja Bryzgalov ensimmäinen NHL joukkue?

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalovin erinomaiset otteet Toljattin maalilla herättivät useiden seurojen mielenkiinnon NHL:ää myöten. Lopulta Bryzgalovin varasi NHL:ään, NHL:n vuoden 2000 varaustilaisuudessa Mighty Ducks of Anaheim. Anaheim varasi Bryzgalovin varaustilaisuuden toisella kierroksella varausnumerolla 44.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov liittyi Philadelphia Flyersin joukkueeseen vuoden 2011 Philadelphian harjoitusleirille. Philadelphia oli tullut kuuluisaksi "maalivahtien hautausmaana" 1990-luvulta lähtien, sillä kun Ron Hextall lopetti uransa, joukkueessa on ollut lukuisia maalivahteja, jotka ovat epäonnistuneet seurassa eivätkä ole onnistuneet lunastamaan heihin kohdistettuja odotuksia. 2000-luvulla mm. Robert Esche, Roman Cechmanek, Ray Emery ja Brian Boucher olivat epäonnistuneet joukkueen maalilla, ja viimeisin esimerkki oli Iljan maanmies, Sergei Bobrovski, joka oli hyytynyt 2011 pudotuspeleissä. Mediassa spekuloitiin olisiko Bryzgalov seuraava alisuorittaja, johon viittasivat hänen valtava palkkansa ja hyytyminen pudotuspeleissä edelliskaudella.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2005–2006 Bryzgalov teki viimein läpimurtonsa NHL:ssä, pelattuaan ensin AHL:ssä neljä kautta. Bryzgalov sai tilaisuuden Mighty Ducksin kakkosmaalivahtina, kun Anaheimin seurajohto osoitti luottamustaan Bryzgaloviin kauppaamalla Martin Gerberin Carolina Hurricanesiin. Bryzgalov pelasi kaudella 2005–2006 Mighty Ducksin maalilla 31 NHL:n runkosarjan ottelua, hyvällä torjuntaprosentilla 91,0. Bryzgalov pelasi Mighty Ducksin maalilla kaudella 2005–2006, myös yhdeksän pudotuspeliottelua, kun joukkueen ykkösmaalivahti Jean-Sebastien Gigueren olli loukkaantuneena. Pudotuspeleissä Bryzgalovin torjuntaprosentti oli erinomainen 94,4. Pudotuspeleissä Mighty Ducks eteni aina Läntisen konferenssin finaaliin asti, jossa se kuitenkin hävisi Edmonton Oilersille voiton 4–1 ja putosi Stanley Cupin finaalista.

title: Ilja Bryzgalov

text: Toisella kierroksella Philadelphia kohtasi New Jersey Devilsin. Bryzgalovin epävarmuus maalinsuulla jatkui, eikä hän lopulta pystynyt auttamaan joukkuettaan jatkoon ottelusarjasta. Devils voitti sarjan voitoin 4–1, ja eteni Itäisen konferenssin finaaliin. Bryzgalovin torjuntaprosentti pudotuspeleistä oli 88,7 %.

title: Ilja Bryzgalov

text: NHL-kautta 2012–2013 uhkasi jälleen työsulku, ja hieman ennen kauden määrättyä alkamispäivämäärää, ilmoitettiin että NHL ja pelaajayhdistys eivät olleet päässeet sopuun uuden sopimuksen ehdoista, ja niinpä NHL-kaudeksi 2012–2013 julistettiin työsulku.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov pelasi ensin Oilersin farmijoukkueessa, Oklahoma City Baronsissa AHL:ssä, jossa hän keräsi pelituntumaa kahden ottelun verran. Bryzgalov antautui otteluissa yhteensä kuudesti, ja kirjautti torjuntaprosentin 88,0 %. Pelattuaan kaksi ottelua Baronsin maalilla, Bryzgalov nostettiin Oilersin NHL-kokoonpanoon 22. marraskuuta 2013. Maaliskuussa 2014 Oilers myi Bryzgalovin Minnesota Wildiin.

title: Ilja Bryzgalov

text: Wayne Gretzky ilmoitti Bryzgaloville heti, tämän saavuttua Phoenix Coyotesin joukkueeseen, että Bryzgalov on joukkueen ykkösmaalivahti ja Gretzky luottaisi häneen kuin kallioon. Bryzgalov on myöhemmin kuvaillut, että noiden sanojen kuuleminen Gretzkyn suusta oli "upeaa". Gretzky osoittikin luottoa Bryzgaloviin, sillä venäläismaalivahti pelasi Phoenixin kauden kaikki jäljellä olevat ottelut. Bryzgalov kiitti luottamuksesta torjumalla uransa kolmannen nollapelin, Coyotes-debyytissään ja yhteensä Bryzgalov pelasi kauden 2007–2008 55 ottelua Phoenixille, erinomaisella torjuntaprosentilla 92,1 %. Bryzgalovin hyvät otteet maalinsuulla eivät kuitenkaan olleet tarpeeksi, nostamaan Phoenixia pudotuspeleihin.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2011–2012 alku oliki Bryzgaloville vaikea, kuten myös kakkosvahti Bobrovskille. Philadelphian verkkoon tehtiin paljon maaleja, mutta joukkue teki myös itse paljon maaleja, uusien tähtiensä Claude Giroux'n ja Jaromir Jagrin johdolla. Näin ollen Philadelphia menestyi Bryzgalovin epävarmuudesta huolimatta hyvin. Bryzgalov sanoi karmean 9–8 tappio-ottelun Winnipeg Jetsiä vastaan, että "minulla ei ole tällä hetkellä lainkaan itseluottamusta". Bryzgalov vaihdettiin läpi 2011–2012 kauden useasti pois maalilta. Loppukaudesta Bryzgalov kuitenkin paransi peliään Flyersin maalilla, hän pelasi neljä nollapeliä vain 11 päivässä, teki uuden Flyersin seuraennätyksen minuuteissa ilman päästettyä maalia ja nosti kauden torjuntaprosenttinsa 90,9:een. 56 pelaamastaan ottelusta Bryzgalov voitti 33.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on tunnettu tokaisuistaan, piikikkäistä ja humoristisista lausunnoistaan medialle, sekä venäläistyylisestä tavastaan puhua englantia. Bryzgalov on lausunnoissaan medialle mm. haukkunut toimittajat, vitsaillut, luennehtinut Winnipegin säätä hirvittäväksi ja ihmetellyt miten joku voi elää siellä, sekä pohtinut syvällisiä. Tästä syystä Bryzgalov onkin median suosikki, ja yksi seuratuimmista NHL-pelaajista mediassa.

title: Ilja Bryzgalov

text: Ilja Bryzgalovilla on vaimo Jevgeni ja kaksi lasta, tytär Valery sekä poika Vladislav. Perhe asuu Yorba Lindassa. Bryzgalov vietti viisi kesää Venäjällä collegessa, jossa suoritti opintonsa voiden nyt opettaa ja valmentaa venäläisissä kouluissa. Hän nauttii kirjojen lukemisesta ja filosofian opiskelusta. Bryzgalov ei yritä erityisesti jäljitellä ketään toista maalivahtia, vaan yrittää keskittyä tekemään parhaansa.

title: Ilja Bryzgalov

text: NHL-uransa aikana Bryzgalovista tuli yksi NHL:n seuratuimmista mediapersoonista, mikä johtui hänen toimittajille antamistaan värikkäistä ja joskus myös pisteliäistä lausunnoista ja hänen venäläistyyppisestä englannin kielestään.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov tuli vuonna 2001 Pohjois-Amerikkaan Anaheimin harjoitusleirille. Hän ei onnistunut leirillä vakuuttamaan tarpeeksi Anaheimin valmennusjohtoa, jotta olisi syrjäyttänyt Mighty Ducksin maalivahdeista Jean-Sebastien Gigueren tai Martin Gerberin ja saanut aloittaa kauden NHL:ssä Mighty Ducks of Anaheimissa. Niinpä Bryzgalov aloitti ensimmäisen Pohjois-Amerikan kautensa Mighty Ducksin farmijoukkueessa AHL-liigassa Cincinnati Mighty Ducksissa. Hän pelasi lähes koko kauden 2001–2002 Cincinnatissa. Kesken kauden 2001–2002 Bryzgalov kuitenkin nostettiin NHL:ään Mighty Ducks of Anaheimin joukkueeseen, ja hän pelasi lyhyellä NHL-komennuksellaan myös ensimmäisen NHL-pelinsä Bryan Murrayn ollessa Ducksin päävalmentajana. Ensimmäisessä NHL-pelissään Bryzgalov pelasi hyvän ottelun, jossa hänen torjuntaprosenttinsa oli 91,7. Cincinnati Mighty Ducksissa Bryzgalov pelasi kaudella 2001–2002 kaikkiaan 45 AHL-ottelua.

title: Ilja Bryzgalov

text: Heinäkuun 2013 lopussa, uutisoitiin, että Bryzgalov oli liittynyt harjoittelemaan Ruotsin Elitserienin joukkueeseen, Färjestads BKiin. Tämän jälkeen huhumylly Bryzgalovin mahdollisesta siirrosta Ruotsiin, pyörähti käyntiin mediassa. Ainakaan toistaiseksi Bryzgalov ei kuitenkaan ole tehnyt sopimusta Färjestadiin.

title: Ilja Bryzgalov

text: Vuoden 2006 Torinon olympiaturnauksen Ilja Bryzgalov aloitti Venäjän ykkösmaalivahtina. Alun perin Bryzgalovin oli tarkoitus olla kakkosmaalivahti, mutta koska Nikolai Habibulin kieltäytyi tulemasta Olympialaisiin, Bryzgalov nousi ykkösmaalivahdin rooliin. Bryzgalov kuitenkin pelasi heikon ottelun 5–3 tappiossa Slovakialle, ja niinpä hänet penkitettiin lopputurnauksen ajaksi, ja Jevgeni Nabokov nousi ykkösmaalivahdiksi. Venäjä sijoittui turnauksessa neljänneksi. Seuraavan kerran Ilja Bryzgalov edusti Venäjää vuoden 2009 Sveitsin MM-kisoissa. Venäjän päävalmentaja Vjatsešlav Bykov valitsi Bryzgalovin kisoihin Venäjän ykkösmaalivahdiksi. Bryzgalov pelasi loistavan turnauksen ja oli tärkeässä roolissa Venäjän edetessä aina MM-finaaliin asti. Finaalissa Venäjä kohtasi Kanadan, jonka se voitti tasaisessa ja jännittävässä finaalissa 2–1. Bryzgalovin torjuntaprosentti turnauksesta oli komea 92,9 % ja hän palasi kotiinsa Phoenixiin mukanaan arvostettu MM-kultamitali. Bykov valitsi Bryzgalovin Venäjän joukkueen kakkosvahdiksi 2010 Vancouverin olympiakisoihin, San Jose Sharksin Jevgeni Nabokovin taakse. Bryzgalov pelasi kisoissa yhden voitokkaan alkulohko-ottelun, ja lisäksi hän vartio Venäjän maalia myös osan puolivälieräottelussa Kanadaa vastaan. Kanada oli ottelussa ylivoimainen ja 7–3 Kanadan johtaessa Bykov vaihtoi Nabokovin pois maalilta ja Bryzgalovin tilalle. Kanada teki vielä yhden maalin Bryzgalovinkin taakse, ja voitti ottelun murskaavasti 8–3. Bryzgalov oli halukas tulemaan myös vuoden 2011 MM-kisoihin edustamaan maataan, mutta päävalmentaja Bykov ei valinnut häntä kisoihin, koska pelkäsi Bryzgalovin saapumisen joukkueeseen kesken kisojen häiritsevän ykkösmaalivahtina kisat aloittanutta Jevgeni Nabokovia. Bryzgalov liittyi Venäjän joukkueeseen myös vuoden 2013 MM-kisoihin, Ruotsissa. Kisoissa Bryzgalov tasasi vastuun Venäjän maalilla toisen NHL-maalivahdin, Colorado Avalanchen Semjon Varlamovin kanssa. Ratkaisevan pudotuspeliottelun Yhdysvaltoja vastaan aloitti kuitenkin Bryzgalov, mikä vankisti hänen asemaansa ykkösmaalivahtina. Ottelu oli kuitenkin Venäjältä katastrofaalinen, USA voitti ottelun 8–3, ja Bryzgalov vaihdettiin Varlamoviin kesken ottelun Venäjän maalilla.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2003–2004 Bryzgalov pelasi huippukauden Cincinnati Mighty Ducksin riveissä AHL:ssä. Hän pelasi 64 ottelua, torjuntaprosentilla 91,9 ja torjui Cincinnatin myös AHL:n pudotuspeleihin, jossa joukkue eteni aina toiselle kierrokselle asti. Hyvät otteet Cincinnatissa alkukaudella toivat myös tilaisuuden NHL:ssä ja Bryzgalov pelasikin yhden NHL-ottelun kaudella 2003–2004.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2009–2010, Tippettin valmennuksessa, Phoenixin peli parani ja myös Ilja Bryzgalov paransi joukkueen maalinsuulla peliään edelliskaudesta. Bryzgalov pelasi peräti 68 runkosarja-ottelua Phoenix Coyotesin maalilla erinomaisella torjuntaprosentilla 92,0 % ja torjui joukkueen myös NHL:n pudotuspeleihin. Runkosarjassa Bryzgalov kirjautti peräti 42 voittoa. Pudotuspeleissä Bryzgalov ei kuitenkaan onnistunut säilyttämään tasoaan yhtä korkeana, ja Phoenix putosikin jo ensimmäisellä kierroksella. Bryzgalov oli loistavan runkosarjakautensa ansiosta ehdokkaana sekä NHL:n arvokkaimmalle pelaajalle jaettavaan Hart Trophyn- että NHL:n parhaalle maalivahdille myönnettävään Vezina Trophyn voittajaksi. Lopulta Bryzgalov ei voittanut kumpaakaan palkintoa, kun Hart Trophy meni Vancouver Canucksin ruotsalais-hyökkääjä Henrik Sedinille ja Vezina Trophy puolestaan Buffalo Sabresin maalivahdille Ryan Millerille.

title: Ilja Bryzgalov

text: Flyers käynnisti neuvottelut Bryzgalovin kanssa ja lopulta osapuolet solmivat peräti yhdeksän vuoden sopimuksen, jonka aikana Bryzgalov tienaisi yhteensä 51 miljoonaa dollaria. Ensimmäisestä Flyers-kaudestaan Bryzgalov tienasi 10 miljoonaa dollaria. Tehdäkseen tilaa Bryzgalovin valtavalle sopimukselle, Flyers myi kapteeninsa Mike Richardsin ja huippumaalintekijänsä Jeff Carterin. Joukkueeseen liittyivät pelaajakaupoissa Jakub Voracek, Wayne Simmonds ja Brayden Schenn.

title: Ilja Bryzgalov

text: Vuonna 2006 Mighty Ducks of Anaheim muutti nimensä Anaheim Ducksiksi. Bryzgalovin asema joukkueessa pysyi yhä edelliskauden tapaan kakkosmaalivahtina. NHL:n runkosarjassa kaudella 2006–2007, Bryzgalov pelasi Ducksin maalilla 27:ssä ottelussa, torjuntaprosentilla 90,7 ja torjui joukkueelleen 10 voittoa. Giguere kuitenkin kantoi päävastuun Ducksin maalilla ja oli ykkösmaalivahti myös pudotuspeleissä. Pudotuspeleissä Ducks oli voitokas aina Lännen konferenssifinaaleihin asti. Tuolloin Giguere kuitenkin joutui jäämään pois joukkueen vahvuudesta henkilökohtaisten syiden vuoksi. Tuolloin päävalmentaja Randy Carlyle nosti Bryzgalovin Ducksin ykkösvahdiksi konferenssifinaali-sarjan ajaksi. Bryzgalov pelasi Ducksin maalilla konferenssifinaali-sarjan erinomaisesti ja takasi torjunnoillaan Ducksin voiton ottelusarjasta Detroit Red Wingsiä vastaan voitoin 4–2. Bryzgalov torjui ottelusarjassa Ducksille joukkueen neljästä voitosta kolme ja Bryzgalovin torjuntaprosentti ottelusarjasta oli 92,2. Voitettuaan konferenssifinaali-sarjan Ducks eteni Stanley Cupin finaaleihin, joissa Ducksin maalille palasi Giguere. Ducks voitti Stanley Cupin finaaleissa Ottawa Senatorsin voitoin 4–1 ja voitti NHL:n mestaruuden, Stanley Cupin ensi kertaa historiassaan, Bryzgalovin ollessa tärkeä osa Cupin voittanutta joukkuetta. Bryzgalov oli Nikolai Habibulinin jälkeen vasta toinen venäläismaalivahti, joka voitti Stanley Cupin ja on saanut omakseen Stanley Cup- sormuksen.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalovin asema Anaheim Ducksin joukkueessa kävi hankalaksi, sillä Giguere sai joukkueeseen uuden pitkän jatkosopimuksen ja Ducksiin hankittiin myös uusi maalivahti, sveitsiläinen Jonas Hiller. Brian Burke yritti kaupata Bryzgalovia ennen kauden 2007–2008 alkua, mutta siirto kuitenkin estyi. Bryzgalov aloitti kauden 2007–2008 Ducksissa ja pelasi yhdeksän ottelua Ducksille NHL:n runkosarjassa, kunnes siirtyi kesken kauden Wayne Gretzkyn valmentamaan Phoenix Coyotesiin. Coyotes poimi Bryzgalovin siirtolistalta 17. marraskuuta 2007, jonka jälkeen venäläismaalivahti siirtyi välittömästi Phoenixiin.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2013–2014 alkaessa Bryzgalovilla ei ollut sopimusta minkään NHL-seuran kanssa. Lopulta Bryzgalov solmi lokakuussa 2013 sopimuksen ECHL-liigan Las Vegas Wranglersin kanssa. ECHL on Pohjois-Amerikan kolmanneksi korkein sarjataso, NHL:n ja AHL:n jälkeen. Liigaa kutsutaankin usein NHL:n "farmiliigan farmiliigaksi". Bryzgalov kertoi siirron jälkeen, että hän aikoo tehdä kovasti töitä ja olla valmiina, kun NHL-mahdollisuus jälleen tulee. Lopulta Bryzgalov ei kuitenkaan edustanut Wranglersia yhdessäkään ottelussa, sillä hän alkoi neuvottelemaan NHL-seura Edmonton Oilersin kanssa.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov aloitti jääkiekkouransa HK Lada Toljattin organisaatiossa, ja siten Toljatti on Bryzgalovin kasvattajaseura. Bryzgalov pelasi Lada Toljattin reservijoukkueessa 16-vuotiaasta asti, vuodet 1996–1998 eli yhteensä kolmen kautta. Kun Toljattin reservijoukkue putosi kauden 1998–1999 jälkeen Venäjän toiseksi korkeimmalta sarjatasolta Vysšaja Ligasta maan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle, Bryzgalov jätti joukkueen. Hän siirtyi alkukaudeksi 1999–2000 pelaamaan Vysšaja Ligan HK Spartak Moskovan reservijoukkueeseen. Bryzgalov kuitenkin edusti uutta seuraansa vain 10 ottelussa, kunnes hän siirtyi Spartakin organisaatiosta takaisin Lada Toljattin organisaatioon. Bryzgalov pelasi vielä kaksi ottelua Toljattin reservijoukkueessa, ennen kuin hänet nostettiin kesken kauden 1999–2000, reserveistä HK Lada Toljattin joukkueeseen Venäjän pääsarjatasolle Superligaan. Näin alkoi Bryzgalovin pääsarjaura 19-vuotiaana. Bryzgalov sai mahdollisuuden Toljattin maalilla ja otti melkein saman tien joukkueen ykkösmaalivahdin paikan itselleen.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kaudella 2010–2011 Bryzgalov säilytti edelleen kiistattoman ykkösmaalivahdin paikkansa Phoenixissa Dave Tippettin valmennuksessa, Jason LaBarberan ollessa edelliskauden tapaan joukkueen kakkosmaalivahti. Ilja Bryzgalov pelasi jälleen erinomaisen runkosarjakauden, torjuntaprosentilla 92,1 %, mutta pudotuspeleissä Bryzgalov pelasi heikosti, Phoenix hävisi kaikki neljä pudotuspeliotteluaan, ja Bryzgalovin maalikeskiarvo oli surkea 4,36 maalia/ottelu ja torjuntaprosenttikin oli heikko 87,9 %.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2000–2001 Bryzgalov aloitti Toljattin ykkösmaalivahtina ja säilytti asemansa kauden loppuun asti. Hän Superligan runkosarjassa 34 ottelua ja torjui joukkueensa pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä Toljattin taival katkesi kuitenkin jo ensimmäisellä kierroksella, vaikka Bryzgalovin oli maalilla erinomainen. Hänen torjuntaprosenttinsa pudotuspeleistä oli 92,5. Kauden jälkeen 21-vuotias Bryzgalov siirtyi Pohjois-Amerikkaan hänet varanneeseen Mighty Ducks of Anaheimin joukkueeseen.

title: Ilja Bryzgalov

text: Heikon kauden jälkeen Bryzgalov ripitti toimittajat ja heidän "ala-arvoiset arvionsa, joista voi päätellä etteivät he (toimittajat) tajua jääkiekosta mitään". Lisäksi Bryzgalovin huhuttiin nukkuneen Philadelphia Flyersin kokouksessa, kauden jälkeen, minkä joukkuetoveri Kimmo Timonen kuitenkin myöhemmin kiisti Jääkiekkolehdessä. Bryzgalovin ainoaksi valopilkuksi kaudessa 2012–2013 jäi lopulta hänen NHL-uransa 200. voitto. Pian kauden jälkeen Philadelphia Flyersin toimitusjohtaja Paul Holmgren ilmoitti, että Philadelphia oli päättänyt ostaa loput Bryzgalovin sopimuksesta ulos, ja Ilja oli vapautettu seuran palveluksesta. Näin ollen Bryzgalov pelasi pitkästä sopimuksestaan Flyersissä vain kaksi vuotta.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov teki debyyttinsä Venäjän jääkiekkomaajoukkueessa myös vuonna 2000, jolloin hän oli mukana Venäjän MM-kisajoukkueessa vuonna 2000. Tuolloin vasta 20-vuotias Bryzgalov oli maansa ykkösvahti Venäjällä järjestetyissä MM-kotikisoissa. Paineet olivat kovat, sillä Venäjältä odotettiin kisoista MM-kultamitalia. Bryzgalov pelasi kisoissa neljä ottelua, torjuntaprosentilla 88,0 %, kisoissa joissa NHL-tähtiä täynnä ollut Venäjän joukkue jäi katastrofaalisesti yhdenneksitoista. Bryzgalov valittiin Venäjän joukkueeseen myös vuoden 2002 Salt Lake Cityn Olympialaisiin. Bryzgalov oli kisoissa varamaalivahti, Nikolai Habibulinin ollessa Venäjän ykkösmaalivahti. Venäjän joukkue saavutti kisoista pronssimitalin, mikä oli Bryzgalovin uran ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa olympiamitali. Pronssiottelussa Venäjä voitti kisojen suuryllättäjä Valko-Venäjän 7–2. Bryzgalov valittiin Venäjän kakkosmaalivahdiksi joukkueeseen 2004 maailmancupiin. Alun perin Nikolai Habibulinin piti olla Venäjän ykkösmaalivahti, mutta hän loukkaantui ennen turnausta, ja Bryzgalov nousi Venäjän ykkösmaalivahdiksi. Alkulohkossa Venäjä sijoittui toiseksi, voitettuaan Slovakian ja Yhdysvallat. Joukkue kuitenkin hävisi Kanadalle. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Venäjä pelasi Yhdysvaltoja vastaan, hävisi ottelun 5–3 ja putosi jatkosta. Bryzgalov torjui Venäjän maalilla ottelussa vain 16 kertaa. Turnauksen torjuntaprosentti Bryzgalovilla oli 89,7 %.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden jälkeen Ilja Bryzgalov kieltäytyi allekirjoittamasta uutta sopimusta Phoenixiin. Phoenixin johto yritti epätoivoisesti saada Bryzgalovia jäämään ja lopulta Bryzgalov asetti ehdot joilla hän jäisi Coyotesiin. Bryzgalovin palkkavaatimus oli kuitenkin 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mihin Phoenixilla ei ollut varaa. Niinpä Phoenix päätti myydä Bryzgalovin. Useat seurat olivat kiinnostuneita kokeneesta venäläisestä, mutta lopulta Bryzgalov siirtyi Philadelphia Flyersiin, joka sai vaihdossa Bryzgalovin neuvottelu-oikeuksista Matt Clarcksonin, kolmannen kierroksen varausvuoron 2012 varaustilaisuuteen, sekä ehdollisen varausvuoron.

title: Ilja Bryzgalov

text: Kauden 2002–2003 Bryzgalov pelasi kokonaan Cincinnati Mighty Ducksissa AHL:ssä, sillä Anaheimin uusi päävalmentaja Mike Babcock luotti Bryzgalovin sijasta Gerberiin ja Giguereen eikä nostanut Bryzgalovia kertaakaan Mighty Ducks of Anaheimin NHL-joukkueeseen. Bryzgalov pelasi Cincinnatin maalilla 54 ottelua, mutta ei onnistunut auttamaan joukkuetta AHL:n pudotuspeleihin.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalovilla ei ollut sopimusta yhdenkään joukkueen kanssa kaudelle . Joulukuussa 2014 Bryzgalov palasi try-out -sopimuksella Anaheimiin, joka solmi lopulta yhden kauden mittaisen ja 2.88 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen hänen kanssaan.[1]

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on pelannut urallaan 463 NHL-ottelua, joista 425 runkosarjassa ja 38 pudotuspeleissä.

title: Ilja Bryzgalov

text: Toisella kaudellaan joukkueessa Bryzgalov oli jälleen selvä ykkösmaalivahti. Hän pelasi NHL:n runkosarjassa kaudella 2008–2009 65 ottelua, torjuntaprosentilla 90,6 % ja torjui joukkueelleen 26 voittoa. Phoenix Coyotes ei kuitenkaan selvinnyt myöskään kaudella 2008–2009 pudotuspeleihin, ja kauden jälkeen joukkueen päävalmentaja Wayne Gretzky jätti joukkueen, ja joukkueen uudeksi päävalmentajaksi tuli ensi kaudeksi, 2009–2010, Dave Tippett.

title: Ilja Bryzgalov

text: Bryzgalov on sittemmin yhdistettiin myös NHL-joukkue Florida Panthersiin, joka metsästää uutta ykkösmaalivahtia ennen NHL-kauden 2013–2014 alkua, aiemman ykkösmaalivahdin José Theodoren jätettyä seuran. Bryzgalovin siirto kuitenkin muuttui melko epätodennäköiseksi, Panthersin tehtyä sopimuksen kokeneen, kaksinkertaisen Vezina Trophy-voittajan Tim Thomasin kanssa.


query: Milloin Suomenhevonen rotu syntyi?

title: Suomenhevonen

text: Hautalöytöjen perusteella hevosia on ollut Suomen alueella jo keskirautakaudella, mutta näiden hevosten alkuperää ei tunneta. Suomenhevonen ja sitä edeltänyt suomalainen maatiaishevoskanta oli kuitenkin Suomen ainoa hevosrotu vuosisatojen ajan, joten Suomen hevoshistoria on ylipäätään miltei sama kuin suomenhevosen historia. Ensimmäiset asiakirjamerkinnät suomalaisesta hevosesta ovat 1300-luvun vaihteesta. 1500-luvulta alkaen on tietoja monien ulkomaisten lämmin- ja puoliverirotujen vaikutuksesta, jonka tuloksena oli kookkaampi ja paremmin ratsuksi soveltuva suomenhevonen. Rodun kantakirja perustettiin vuonna 1907. Suomen maatalouden koneellistuttua ja suomalaisen ratsuväen jalkauduttua 1900-luvun jälkipuoliskolla suomenhevoskanta romahti yli 400000 hevosesta alle 20000:een. Rotu kuitenkin säilyi perinteisen raviurheilukäytön ja myöhemmin myös monipuolisten ratsunominaisuuksiensa ansiosta.

title: Suomenhevonen

text: Armeijan tarpeiden lisäksi risteyttämistä käytettiin myös tavallisen työhevosen parantamiseen: parannetut teiden ja maanviljelyksen edistysaskeleiden myötä hevoset olivat korvanneet aiemmin käytetyt härät, ja tavarankuljetuksen ja maatalouden tarpeisiin tarvittiin nyt enemmän ja parempia hevosia.[83] Yrityksissä luoda parempi työhevonen käytettiin monia eri rotuja, mukaan lukien percheron ja norjalainen kylmäverinen; Etelä-Pohjanmaalla ja Etelä-Suomessa suosittiin ardennienhevosia. Etelä-Savossa käytettiin lukuisia eri rotuja.[60][83] Risteytysten määrä ja sekalainen risteytysaines johtivat hevostyypin epäyhtenäisyyteen 1900-luvun alulle asti, jolloin suomenhevosen kantakirja perustettiin: joitakin ensimmäisistä kantakirjatuista oreista moitittiin ”norjalaisesta” leimasta.[87]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen on lämminveriravurirotuja hitaampi kypsymään ja aloittaa kilpauransa yleensä neljän vuoden iässä.[39] Rodun rakenne kestää kuitenkin kilpailurasitusta lämminverisiä paremmin, ja suomenhevosen aktiivinen kilpaura voi olla hyvin pitkä.[37] Suomen raviurheilun sääntöjen mukaan suomenhevonen saa osallistua ravikilpailuihin 3–16-vuotiaana.[40]

title: Suomenhevonen

text: Savo-karjalainen hevonen on oma rotunsa ja polveutuu tartarialaisista hevosista. Se on harvoin yhdeksää korttelia [133cm] korkeampi, ja se on hyvärakenteinen sekä hyvä vetäjä, väriltään rautias tai ruunikko. [Samaa rotua tavataan myös Länsi-Suomessa, missä se on] sekoittunut ja kookkaampi skånelaisten hevosten vaikutuksesta.[60]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosen askellajit ovat säännölliset ja joustavat[2] sekä suhteellisen matalat ja vakaat.[3] Rotu on kylmäveriseksi nopea.[5][4] Se tunnetaan hyvänä ravaajana, ja sitä käytetään Suomessa raviurheilussa.[8]

title: Balgarski barak

text: Balgarski barak on hyvin vanha rotu, eikä tiedetä tarkkaan, milloin se jalostettiin. Jotkut uskovat, että bulgaarit saapuivat maahan koirien kanssa, jotka muistuttivat nykyistä rotua. Ottomaanit toivat myös mukanaan metsästyskoiria, jotka auttoivat nykyisen rodun luomisessa.

title: Suomenhevonen

text: 1980-luvun vaihto-ohjelman lisäksi suomenhevosia ei juurikaan ole viety ulkomaille.[105] Vuonna 2008 julkaistussa tutkimuksessa suositeltiin rodun kansainvälisen tuntemuksen ja kysynnän parantamista sen säilymisen turvaamiseksi.[104] Vuodesta 2008 suomenhevosen kansallinen jalostusohjelma onkin sisältänyt kohdan rodun kansainvälisen tuntemuksen parantamiseksi, kansainvälisen kysynnän luomiseksi sen harrastus- ja opetuskäyttöön, sen aseman vahvistamiseksi ensisijaisena hevosturismin käyttämänä rotuna Suomessa, ja suomenhevosravureiden osallistumismahdollisuuksien lisäämiseksi Ruotsin ja Norjan kilpailuissa.[105]

title: Suomenhevonen

text: Myös venäläiset orlovravuri ja doninhevonen vaikuttivat suomalaiseen hevoseen 1800-luvun alkupuoliskolla ja tekivät siitä kookkaamman, jalomman ja paremmin ratsastukseen sopivan.[60][87] ”Fürstenbergiläisenä rotuna” tunnettu pohjoissavolainen kanta oli sekoitus suomalaista hevosta ja orlovravuria. Sitä kasvatti insinööri Fürstenberg 1800-luvun alussa.[60][87] Doninhevosen vaikutus oli nähtävissä vielä 1920- ja 1930-luvuilla Suomen ratsuväen ruunikoissa ja mustissa hevosissa - Uudenmaan rakuunoilla oli täyden eskadroonan verran kumpaakin väriä.[60]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosen kantakirja jakautuu neljään jalostussuuntaan, jotka pyrkivät kehittämään rotua eri tyyppeinä: raskaanpuoleisena työhevosena, kevyenä ravurina, monipuolisena ratsuhevosena sekä sopusuhtaisen pienenä pienhevosena. Jalostussuunnille yhteinen rotumääritelmä määrittelee suomenhevosen voimakkaaksi, monipuoliseksi ja miellyttäväluonteiseksi. Rodun keskikorkeus on 155 senttimetriä ja tyypillisin väritys on rautias, usein liinakko valkoisin merkein.

title: Yleishevonen

text: Suomessa yleishevosrotuna tunnetaan erityisesti sekä ammattimaisessa raviurheilussa että monipuolisena harraste- ja opetusratsuna käytettävä, alun perin työhevosena jalostettu suomenhevonen. Toinen usein yleishevoseksi laskettava rotu on vuonohevonen. Suuressa osassa maailmaa yleishevostyyppiä ei käytetä rotujen luokittelussa, ja muualla yleishevosiksi katsutut rodut määritellään raskaiksi lämminverisiksi, kevyiksi kylmäverisiksi tai pienen koon perusteella poneiksi mahdollisesta hevosmaisesta rakenteesta riippumatta.

title: Suomenhevonen

text: Joillakin tiloilla erityisesti eteläisessä Suomessa käytettiin tiettävästi usean eri lämmin- ja täysverisen rodun oriita: esimerkiksi eräs pernajalainen upseeri kasvatti arabianhevosia.[60][87] Nämä risteytykset olivat todennäköisesti yrityksiä saada näyttäviä ajohevosia.[60] Eräs merkittävä epäonnistuminen risteyttämisessä tapahtui vuonna 1875, jolloin Porvooseen perustettiin siittola tuomaan ja kasvattamaan norfolkinravureita – rotua, jolla on ollut merkittävä vaikutus useisiin ajohevosrotuihin mukaan lukien amerikanravuri. Risteytysjälkeläisten ulkonäköä ylistettiin, mutta niiden luonne ja juoksulahjat paljastuivat kehnoiksi. Suomen suuren, yli 200000 eläimen vahvuisen hevoskannan sekä myöhemmän puhdasjalostusinnostuksen vuoksi maatiloilla harrastetulla risteytystoiminnalla ei lopulta ollut merkittävää vaikutusta suomalaiseen hevoseen.[89]

title: Suomenhevonen

text: Kylmäveriseksi suomenhevonen on varsin nopea. Virallinen suomenhevosennätys kilometrille on viisinkertaisen ravikuningas Vieskerin vuonna 2002 juoksema 1:19,9aly.[41][42][43] Kylmäveristen maailmanennätys pysyi pitkään suomenhevosten nimissä, kunnes ennätyksen rikkoi ruotsalaisori Järvsöfaks vuonna 2005.[4][44] Tammojen virallinen suomenennätys ja kylmäveristen tammojen maailmanennätys on kaksinkertaisen ravikuningatar I.P. Vipotiinan vuonna 2009 juoksema 1:20,2aly.[42][45] Suomenhevosten absoluuttinen nopeusennätys 1:19,4aly on ori Siporin nimissä. Sipori ei kuitenkaan voittanut kyseistä lähtöä, joten voimassa olevien sääntöjen mukaan tulosta ei voida laskea viralliseksi suomenennätykseksi.[42][46] Suomenhevoset ovat olleet raveissa muita pohjoismaisia rotuja vastaan niin ylivoimaisia, että 2000-luvulla suomenhevoset ovat saaneet osallistua Ruotsin ja Norjan ravilähtöihin vain erikseen kutsuttuina.[47]

title: Raviurheilu Suomessa

text: Suomenhevonen on ainoa Suomessa kasvatettava kylmäveriravurirotu. Johtuen sen nopeudesta rotu ei yleensä saa osallistua muiden maiden kylmäverilähtöihin. Suomen raviurheilusääntöjen suomenhevosia koskevat kohdat kattavat kuitenkin myös muut kylmäverirodut, ja ruotsalaiset ja norjalaiset kylmäveriset saavatkin osallistua suomalaisiin kylmäverilähtöihin, jos niitä ei ole erityisesti rajattu vain suomenhevosille.

title: Suomenhevonen

text: Rotumääritelmän mukaan suomenhevonen on monipuolinen ja -käyttöinen, keskikokoinen ja tukevarakenteinen hevonen. Ihanteellinen suomenhevonen on monipuolinen, helposti käsiteltävä hevonen, jossa yhdistyvät voima, ketteryys, nopeus ja kestävyys.[2][3] Suomenhevonen on eloisa, luotettava, valpas ja helppo käsitellä. Rotumääritelmän mukaan luonteessa on tavoiteltavaa ”rehellisyys”; yhteistyöhalukkuus, tottelevaisuus ja into työskennellä.[2] Suomenhevonen on kestävä, terveydeltään hyvä ja yleensä pitkäikäinen. Rotumääritelmän mukaan suomenhevosen pää on kuiva ja profiililtaan suora, ei pitkä tai kupera; korvat ovat sopivan etäällä toisistaan ja lyhyet. Kaulan tulisi olla hyvänmuotoinen, ei joutsenkaulamainen.[2] Rungon tulisi olla pitkänpuoleinen, mutta pyöreämuotoinen ja sopusuhtainen. Lanteen ei tulisi olla tasainen tai hännän kiinnittyä liian ylös.[2] Suomenhevoset ovat lihaksikkaita, ja niillä on hyvä luusto, vankat kuivat jalat sekä vahvat kaviot.[2]

title: Kantakirja

text: Lista Suomessa olevissa hevos- ja poni rotujen kantakirjoista ja rodun jälkeen tieto on missä jäsenvaltiosta, jossa pidetään rodun alkuperää koskevaa kantakirjaa, Suomenhevonen / FI, Suomalainen lämminverinen ravihevonen / FI, Angloarabialainen täysiverihevonen, Arabialainen täysiverihevonen, Englantilainen täysiverihevonen / UK, Suomalainen puoliverihevonen FWB / FI, Connemara / IE, Newforest / UK, Gotlannin Russ / SE, Shetlannin poni / UK, Suomalainen ratsuponi / FI, Welshponi / UK, Islanninhevonen / IS, Vuonohevonen / NO, Irlannincob / IE ja Eestin raskas vetohevonen / EE. Aasi roduilla ei ole erikiseen suomessa kantakirjaa.

title: Suomenhevonen

text: Kouluratsastuksessa suomenhevonen haastaa puoliveriset urheiluhevoset kansalliselle tasolle asti. Alemmilla tasoilla rodulla on etulyöntiasema, koska se pystyy helposti suorittamaan vaadittavat liikkeet ja sen tasaiset liikkeet helpottavat ratsastajan osuutta.[118] Vuonna 2010 suomenhevonen saavutti mitalisijan kansainvälisessä vammaiskouluratsastuskilpailussa.[119][120] Huipputason kouluratsastuksessa suomenhevosen haittana ovat verrattain pystyjen lapojen rajoittamat vaatimattomat liikkeet.[55] Muutama suomenhevonen on silti pystynyt ansaitsemaan ylläpitonsa kouluratsastuskilpailuvoitoillaan, mikä korkeiden osallistumismaksujen ja vaatimattomien palkintosummien maassa on suoranainen saavutus.[118][121][122] Useimmat suomenhevoskouluratsut kilpailevat kansallisella helppo A -tasolla.[9] Jotkut yksilöt ovat kilpailleet vaativaa A:ta vastaavalla Prix de St. George -tasolla.[103]

title: Maastoratsastus

text: Asiakastoimintana maastoretkiä järjestävien suomalaistallien tavallisin hevosrotu on islanninhevonen, jonka varmajalkaisuus, mukavat liikkeet ja pieni koko tekevät siitä hyvän maastohevosen monenlaisille, myös kokemattomille ratsastajille. Myös suomenhevonen on Suomessa suosittu maastoretkihevonen. Maastossa kuitenkin ratsastetaan hyvin monenrotuisilla ja -tyyppisillä hevosilla, ja rotua tai tyyppiä enemmän maastoratsastukseen soveltumiseen vaikuttavat hevosyksilön luonne, koulutus ja rakenteellinen kestävyys sekä maastoreittien vaativuus.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Suomenhevonen

text: Melkein kaikki Suomessa vuoden 1971 jälkeen syntyneet hevoset on rekisteröity. 2000-luvun ajan suomenhevosten määräksi on Suomessa vakiintunut noin 20000,[102] ja vuotuinen varsamäärä on noin tuhat.[9] Rotu käsittää Suomen hevoskannasta noin kolmanneksen. Rodun säilyvyyden varmistamiseksi tavoitteena on, että vuosittain jalostuskäytössä olisi vähintään kaksisataa oritta ja kaksituhatta tammaa, raviurheilukäytössä kolmetuhatta hevosta ja ratsu- ja muussa käytössä kuusituhatta hevosta.[101] Nykyään useimmat suomenhevoset kasvatetaan ja opetetaan ravureiksi, joskin rotu on myös suosittu opetus- ja harrasteratsu.[9][103]

title: Hevonen Suomessa

text: Suomenhevonen polveutuu Suomeen ihmisten mukana kulkeutuneista hevosista, joihin aikojen saatossa on sekoittunut ja tarkoituksellisesti risteytetty monenlaisia rotuja ja hevostyyppejä. 1500-luvulta alkaen alkuperäisistä pienikokoisista suomalaismaatiaiskannoista ja sekalaisista risteytysvaikutteista alettiin jalostaa kookkaampaa ja voimakkaampaa hevosta. 1800-luvulla suomalaisesta hevosesta tunnettiin neljä erilaista tyyppiä, jotka myöhemmin sulautuivat toisiinsa. Risteytystoiminta jatkui hiipuen 1800-luvun lopulle asti, jolloin suomalaisen kansallistunteen kehityksen myötä myös Suomen symboliksi koettu suomalainen hevostyyppi haluttiin jalostaa roduksi ja vieraat piirteet karsia pois. Vuonna 1894 tehtävään perustettiin Suomen ensimmäinen hevosjalostusyhdistys "Hevoskasvatusyhdistys Hippos", nyttemmin valtakunnallinen alan keskusjärjestö Suomen Hippos. Jalostustyön tuloksena syntyi suomenhevonen, jonka kantakirja perustettiin vuonna 1907 ja joka julistettiin vuonna 2011 Suomen viralliseksi kansallissymboliksi.

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen soveltuu rauhallisuutensa, työteliäisyytensä, tottelevaisuutensa, terveytensä ja kestävyytensä ansiosta hyvin ratsastusterapiakäyttöön. Suomenhevonen ei ole niin kookas, että ratsastajan avustaminen maasta käsin olisi hankalaa, mutta sillä on kuitenkin melko laajat liikkeet, jotka stimuloivat potilaan lihaksistoa, aisteja ja tasapainoa. Lisäksi monet suomenhevoset on opetettu ajolle ja ovat näin tottuneet erilaisiin ääniin ja käsittelyyn takaa päin; entiset ravurit eivät myöskään maksa paljon. Suomenhevonen on myös olemukseltaan monille suomalaisille rauhoittava näky.[126][127]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosta pidetään yhtenä maailman nopeimmista ja monipuolisimmista kylmäveriroduista, vaikka rodun luokittelu aidoksi kylmäveriseksi on kiistanalaista. Eri lähteiden mukaan suomenhevonen voidaan luokitella kevyeksi kylmäveriseksi, raskaaksi lämminveriseksi tai yleishevoseksi. Suomessa rotua ei kuitenkaan koskaan pidetä lämminverisenä.

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen on hyvä yleisratsu ja soveltuu erityisesti harraste-, vaellus-, terapia- ja opetushevoseksi.[9][56] Helsingin ratsupoliisin käyttämistä kymmenestä hevosesta kaksi on nykyisin suomenhevosia, tosin rotua pidetään käyttöön pienehkönä.[116] Suomenhevosia kilpailee monissa ratsastuksen lajeissa, ja vuodesta 1970 lähtien Suomessa on järjestetty ratsastuskilpailuihin erillisiä suomenhevosluokkia, mikä on parantanut rodun suosiota.[56] Vaikka suomenhevonen onkin liian hidas kilpaillakseen kenttäratsastuksessa ja laukkaurheilussa englannintäysiveristen ja muiden urheiluhevosrotujen kanssa, se on kuitenkin hyvin luotettava ratsu maastoratsastuksessa, erityisesti vaikeassa maastossa. Esimerkiksi jatkosodan aikaan armeijan suomenhevosratsut ylittivät kaikki reitillään olleet suot.[55] Rotu soveltuu hyvin myös ratsastusvaellukseen ja matkaratsastukseen: Ritva Lampisen ratsastama tamma Uusi-Helinä pääsi hyväksytysti maaliin ja sijoittui 28:nneksi vuoden 1990 matkaratsastuksen maailmanmestaruuskilpailussa Tukholmassa.[9][117]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevosen kantakirja on ollut alusta alkaen suljettu, ja rotua on jalostettu puhtaana. Suomenhevosristeytyksiä on syntynyt vahingossa ja tarkoituksellakin, mutta sekarotuisia yksilöitä ei rekisteröidä suomenhevosiksi. Suomenhevosristeytyksistä ei myöskään ole kehitetty uusia rotuja.[9] Suomenhevoskantakirjaa on hallinnoinut nykypäivään saakka Suomen Hippos.[92]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen on hevosrotu, jolla on sekä ratsu- että työhevosominaisuuksia ja vaikutusta. Se on ainoa täysin Suomessa kehitetty hevosrotu, jota kutsutaan englanniksi joskus nimityksellä Finnish Universal (suomalainen yleishevonen), sillä sen katsotaan sopivan liki kaikkiin hevosen käyttötarkoituksiin Suomessa: maatalous- ja metsätöihin, raviurheiluun, ratsastukseen ja vikellykseen. Suomenhevonen valittiin vuonna 2007 Suomen viralliseksi kansallishevosroduksi.[1]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevonen voidaan hyväksyä useammalle kuin yhdelle jalostussuunnalle.

title: Suomenhevonen

text: Muita tarkoituksellisia risteytyskokeiluita olivat muiden muassa pohjoiskarjalaisten Halin ja Sarkkilan tilojen hevoset, joiden suvuissa oli venäläisiä armeijahevosia. Sarkkilan jalostusohjelma edellytti käytettävistä oreista yhden olevan ”fürstenbergiläistä rotua” ja yhden tammoista ”itämaista” sukua.[60][87] Sarkkilan oreista polveutuvalla ”Halin rodulla” on ollut merkittävä vaikutus muutamien tärkeiden suomenhevosravuri-isäoriitten kuten Einon 680 ja Eino-Vakaan 25 suvuissa.[60][88]

title: Suomenhevonen

text: Vaikka suomenhevosta pidettiinkin pitkään lähinnä maatalouseläimenä, rotu oli 1600-luvulta aina toisen maailmansodan loppuun Suomen ratsuväen käytössä ratsuna.[55][56][58][60][61] Suomen maatalouden koneellistuttua 1960- ja 1970-luvuilla ei ollut varmaa, että suomenhevonen siirtyisi ratsastuskäyttöön, vaikka sen vuosisatainen käyttö ratsuväessä olikin todistanut sen ratsuksi soveltuvan. Suomenhevosella oli vahva imago valjastettuna työhevosena, ja se yhdistyi mielikuvissa entisaikaiseen maalaiselämään. Ratsastusharrastuksen suosion kasvaessa 1960-luvulla käytettiin ratsuina mieluiten ulkomailta tuotuja hevosia ja poneja;[56][61] kevytrakenteiset hevoset edustivat nykyaikaisuutta, vapaa-aikaa ja vaurautta, suomenhevonen puolestaan nähtiin karkeana ja epähienona.[61] Ratsusuunnan kantakirja erotettiin yleishevossuunnasta vuonna 1971. Ensimmäisen vuosikymmenen ajan sen kasvu oli hidasta,[62] nähtiinhän suomenhevosen käyttö ratsuhevosena tuolloin suorastaan naurettavana.[58]

title: Suomenhevonen

text: Suomessa suomenhevosella katsotaan olevan arvoa kulttuuriin vahvasti liittyvänä kansallisrotuna, jolla on suomenhevosyhdistyksien tuki. Rodun kansainvälistämistä kuitenkin hankaloittavat sen alhainen hevosmäärä ja vähäinen maine ulkomailla.[106] Rodun parhaiksi puoliksi katsotaan sen hyvä terveys ja käyttöominaisuudet, monipuolisuus ja uutuusarvo Suomen ulkopuolella.[106] Rodun monipuolisuus ja yleishevostyyppisyys on haastava markkinoitava, koska yleishevonen tyyppinä on Pohjoismaiden ulkopuolella käytännössä tuntematon ja sovinnaisten hevostyyppien ulkopuolella, eikä sillä ole erityistä käyttötarkoitusta, jossa sillä olisi selvä etulyöntiasema muita rotuja vastaan. Toisaalta monipuolisuus on myös etu: erikoistuneempien rotujen käyttö voi olla rajoittuneempaa.[105][106]

title: Suomenhevonen

text: Suomenhevoset ovat kilpailleet menestyksekkäästi myös valjakkoajossa. Suomenhevonen on Suomen käytetyin valjakkohevosrotu erityisesti alueellisella ja kansallisella tasolla.[113] Heidi Sindan ajama tamma Jehun Viima[114] kuului Suomen hopeaa saaneeseen yksivaljakkojoukkueeseen vuoden 2002 yksivaljakkoajon maailmanmestaruuksissa Ranskassa.[115] Sindan mukaan rotu hyvätapaisena, keskittymiskykyisenä, työteliäänä, tottelevaisena ja kylmähermoisena soveltuu valjakkoajoon ihanteellisesti.[113]


query: Mitä tarkoittaa historillinen materialismi?

title: Materialistinen historiankäsitys

text: Materialistinen historiankäsitys eli historiallinen materialismi[1] on dialektisen materialismin mukainen yhteiskuntatieteellinen ja filosofinen teoria. Materialistisessa historiankäsityksessä eli historiallisessa materialismissa filosofinen materialismi ulotetaan luonnon tiedostamisesta ihmisyhteiskunnan tiedostamiseen. Historiallisen materialismin tutkimuskohde on yhteiskunta. Historiallisen materialismin mukaan tuotanto viime kädessä määrää muut yhteiskunnassa tapahtuvat ilmiöt. Yhteiskunnalliset suhteet jaetaan materiaalisiin ja ideologisiin, joista jälkimmäiset muodostavat edellisten yläpuolella olevan päällysrakenteen (synonyymi ylärakenteelle). Materiaaliset suhteet ovat yhteiskunnallisten suhteiden perusta. [2]

title: Metafysiikka

text: Viimeisen sadan vuoden ajan ontologiaa on hallinnut materialistinen monismi tai fysikalismi, jonka mukaan todellisuus on oleellisesti aineellinen. Mielenfilosofiassa tämä tarkoittaa sitä, että mielen tilat ovat luonnonkehityksen kautta kehittyneen eliön tiloja, kuten aivotiloja.[46] Tyyppi-identiteettiteoria, esiintymäidentiteettiteoria (token-identiteettiteoria), funktionalismi, anomaalinen monismi, ominaisuusdualismi, epifenomenalismi ja emergentti materialismi ovat ainoastaan joitakin mielenfilosofisia selitysmalleja. Kaikki näistä kannoista eivät ole toisensa poissulkevia. Kantoja voidaan jaotella reduktiiviseen eli palauttavaan ja ei-reduktiiviseen fysikalismiin. Lisäksi eliminatiivinen materialismi pyrkii palauttamisen sijasta poistamaan arkipsykologiset käsitteet kokonaan tieteellisestä keskustelusta.[45][46]

title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Toinen saksalainen filosofi, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, hylkäsi Le Sagen mallin, koska sen mekanistinen materialismi oli vastoin Shellingin hyvin idealistista ja materialismin vastaista filosofiaa.

title: Eliminatiivinen materialismi

text: Varhaiset eliminativistit, kuten Rorty ja Feyerabend, sekoittivat usein termin eliminatiivinen materialismi sisältämän eliminoinnin kaksi eri merkitystä. Toisaalta he katsoivat, ettei tulevaisuuden kognitiotiede, joka tulee lopulta antamaan oikean kuvan mielen toiminnasta, tule käyttämään arkijärjen mukaisia mielen toimintaa kuvaavia käsitteitä kuten käsitykset ja halut; tällaiset tilat eivät tule olemaan osa kypsän kognitiotieteen ontologiaa eli olemassaoloa kuvaavaa käsitteistöä. Arvostelijat huomauttivat kuitenkin heti, ettei tällaista näkemystä voitu erottaa identiteettiteoriasta. Muun muassa Quine kysyi itsekin, mikä eliminatiivisessa materialismissa on loppujen lopuksi niin eliminoivaa.

title: Materialismi

text: Materialismi eli aineellinen todellisuuskäsitys on ontologinen käsitys, jonka mukaan todellisuus on aineellinen, ja kaikki tosiasiat, mukaan lukien tietoisuutta ja mielentiloja koskevat, voidaan selittää yksinomaan materiaalisista tosiasioista lähtien.[1] Materialismin mukaan kaikki olemassa oleva koostuu tai on palautettavissa aineeseen, aineellisiin voimiin tai fysikaalisiin tapahtumiin.[2]

title: Dialektinen materialismi

text: Kieltämisen kieltämisen laki määrää kehityksen suunnan dialektisessa materialismissa. Kieltäminen tarkoittaa siinä olion vanhan olotilan kieltämistä, joka liittyy sen laadulliseen muutokseen. Ensimmäistä tällaista kieltämistä seuraavaa toista kieltämistä nimitetään "kieltämisen kieltämiseksi". Kieltämisen kieltäminen on synteesi olion alkumuodosta ja ensimmäisen kieltämisen aikaansaamasta sille vastakkaisesta muodosta. Kaksinkertainen kieltäminen johtaa alkumuodon joidenkin piirteiden palauttamiseen. Teesin, antiteesin ja synteesin kokonaisuus on yksi esimerkki kieltämisen kieltämisestä (teesi on alkumuoto, antiteesi seuraa ensimmäistä kieltämistä ja kieltämisen kieltäminen synnyttää synteesin). Dialektiikan mukaan kieltämisen kieltäminen määrää kehitysprosessien suunnan siten, että kehitys etenee yksinkertaisesta monimutkaiseen ja alemmasta korkeampaan. Tämän kehityksen luonteenomainen piirre on peruuttamattomuus, eli kehityksen yleisenä taipumuksena ei voi olla liike taaksepäin (korkeammista muodoista alempiin, monimutkaisista yksinkertaisiin).

title: Dialektinen materialismi

text: Materialismi kiistää aineesta riippumattoman hengen olemassaolon. Sen mukaan aineellinen todellisuus on ainoa olemassaoleva todellisuus. Dialektisen materialismin mukaan todellisuus on objektiivinen eli havaitsijasta riippumaton. Muissa filosofisissa suuntauksissa tätä ei yleensä sanota materialismiksi vaan realismiksi.

title: Emergentti materialismi

text: Emergentti materialismi voidaan jakaa kahtia näkemykseen, joka kieltää mentaalisen kausaation, sekä näkemykseen, joka sallii kausaaliset vaikutukset. Jälkimmäistä näkemystä, josta on käytetty myös nimitystä biologinen naturalismi, on kannattanut muun muassa John Searle. Suomessa emergenttia materialismia on kannattanut muun muassa Ilkka Niiniluoto (1990).

title: Richard Avenarius

text: Avenarius katsoi, että filosofian tulee perustua puhtaasti kuvaileviin ja kokemukseen perustuviin määritelmiin, joiden tulee olla vapaita sekä metafysiikasta että materialismista. Se, että Avenarius vastusti Karl Vogtin materialismia, johti siihen, että Vladimir Lenin hyökkäsi voimakkaasti häntä vastaan teoksessaan "Materialismi ja empiriokritisismi". Lenin näki Avenariuksen ajatukset idealismin puolustuksena materialismia vastaan.

title: Popperin kolme maailmaa

text: Popper jakoi todellisuuden kolmeen toisensa kanssa vuorovaikutuksessa olevaan maailmaan:Erilaisia ontologisia kantoja voidaan analysoida näiden maailmojen avulla. Materialismi pitää maailmaa 1 ensisijaisena. Eliminatiivinen materialismi katsoo, että vain maailma 1 on olemassa. Reduktiivinen materialismi palauttaa maailmat 2 ja 3 maailmaan 1. Idealismi pitää maailmaa 2 ensisijaisena.

title: Australialainen materialismi

text: Koulukunnan jäseniä luonnehti skeptinen suhtautuminen abstrakteihin asioihin (tästä nimen materialismi tai realismi). Australialaiset materialistit kehittivät muun muassa mielenfilosofisen tyyppi-identiteettiteorian sekä funktionalistisen esiintymäidentiteettiteorian.

title: Maailma, minä ja kulttuuri

text: Maailma, minä ja kulttuuri: Emergentin materialismin näkökulma on Ilkka Niiniluodon artikkelikokoelma, joka on ilmestynyt Otavan kustantamana vuonna 1990. Kirjoitukset ovat emergenttiä materialismia edustavaa kulttuurifilosofiaa.

title: Materialismi (täsmennyssivu)

text: Materialismi on aineeseen liittyvä käsite, joka voidaan nähdä usealta kannalta:

title: Materialismi

text: Samalla materialismi on yhdistetty fysikalismin mukana usein myös reduktionismiin,[11] jonka mukaan yhdellä kuvaustasolla yksilöityjen olioiden tai ilmiöiden, jos ne ovat aitoja, on oltava selitettävissä toisella tasolla – tyypillisesti paljon perustavammalla tasolla, kuten fysiikan tutkimalla aineen tasolla – olevien olioiden ja ilmiöiden avulla. Joskus, kuten Demokritoksen atomismissa,[13] Thomas Hobbesilla[14] ja valistusajan materialismissa (La Mettrien Ihmiskone[15], Laplacen materialismi),[16] materialismi on yhdistynyt myös mekanismiin.

title: Materialistinen historiankäsitys

text: Historiallisen materialismin mukaan yhteiskunnallinen vallankumous on sellainen laadullinen harppaus yhteiskunnan kehityksessä, minkä tuloksena toinen yhteiskuntataloudellinen muodostuma vaihtuu toiseen. Historiallisen materialismin mukaan yhteiskunnallisten vallankumousten syvin syy on uusien tuotantovoimien ja aikansa eläneiden tuotantosuhteiden välisessä ristiriidassa. Tuotantovoimien ja tuotantosuhteiden välinen ristiriita ilmenee luokkien yhteentörmäyksenä. Taloudellisella alalla yhteiskunnallisen vallankumouksen päätarkoituksena on ratkaista kehittyvien tuotantovoimien ja aikansa eläneiden tuotantosuhteiden välinen ristiriita ja poliittisella alalla vallankumous ratkaisee aikansa eläneen poliittisen päällysrakenteen ja muovautuvien uusien taloudellisten suhteiden eli taloudellisen kehityksen kypsyneiden tarpeiden välisen ristiriidan. Vallankumouksen perustunnusmerkkinä on valtiovallan siirtyminen yhden luokan käsistä toisen luokan käsiin. Vastavallankumous tarkoittaa vallan palauttamista entiselle hallitsevalle luokalle.[2]

title: Fysikalismi

text: Myöhemmin fysikalismilla on tarkoitettu erilaisia materialistisia ontologioita, jotka eivät välttämättä sitoudu reduktionismiin.[3] Fysikalismista puhutaan esimerkiksi käsityksenä, jonka mukaan varsinaisesti ovat olemassa vain fysiikan keinoin havaittavat ja niiden kaltaiset asiat. Näiden katsotaan muodostavan ainoan perustan todellisuutta koskevalle tiedolle.[4] ”Fysikalismi” ja ”materialismi” ovat termeinä suurelta osin yhteneviä.[2][5] Termiä ”fysikalismi” käytetään ”materialismin” sijasta toisaalta siksi, että perinteinen materialismi on usein nähty liian rajoittavana muun muassa aineen käsitteensä vuoksi, ja toisaalta siksi, että termi korostaa yhteyttä fysiikkaan ja fysikaalisiin luonnontieteisiin.[2]

title: Dialektinen materialismi

text: Tiedostuksessa on kaksi osapuolta, subjekti (ihminen) ja objekti, jonka kanssa hän on vuorovaikutuksessa. Ihmisten esineellistä materiaalista toimintaa sanotaan dialektisessa materialismissa käytännöksi. Tieto on inhimillisen toiminnan tulos. Objektiivinen totuus tarkoittaa tietoa, jonka sisältö ei riipu subjektista (ihmisestä). Dialektisen materialismin tieto-oppi tunnustaa sekä absoluuttisen että suhteellisen totuuden olemassaolon. Dialektisen materialismin mukaan tiedon totuuden arviointiperuste on viime kädessä tiedon perustana olevassa toiminnassa eli yhteiskuntahistoriallisessa käytännössä. Tiedon sisältö on objektiivinen todellisuus ja tiedon perusominaisuus on kohteen heijastaminen sellaisena kuin se on.

title: Materialismi

text: Filosofian käsiteluokittelussa ontologinen materialismi on monistinen ontologinen käsitys. Näin se eroaa dualistisista eli kaksijakoisista ja pluralistisista eli monijakoisista ontologioista. Monismin sisällä materialismi muodostaa jyrkän vastakohdan ontologiselle idealismille, jonka mukaan todellisuus on perimmäiseltä luonteeltaan henkinen.

title: Emergentti materialismi

text: Ei-emergenttiä materialismia ja siten emergentille materialismille vastakkaista materialismia edustavat muun muassa filosofinen behaviorismi, reduktiivinen materialismi (kuten tyyppi-identiteettiteoria), funktionalismi ja eliminatiivinen materialismi.

title: Australialainen materialismi

text: Australialaisen materialismin edustajiin voidaan lukea:

title: Eliminatiivinen materialismi

text: Eliminatiivinen materialismi ("eliminativismi", "eliminoiva materialismi", "karsiva materialismi") on materialistinen mielenfilosofinen suuntaus, jonka mukaan mielen tiloja kuvaavilla käsitteillä ei ole hermostollisia vastineita. Eliminatiivinen materialismi karttaa mielen toimintaa koskevien arkikäsitysten eli niin kutsutun arkipsykologian käyttöä tutkimuksen lähtökohtana, ja pyrkii eliminoimaan eli karsimaan sen käsitteet mieltä koskevasta selittämisestä.

title: Marxilainen uskontokritiikki

text: Keskiajan materialismi liikkui feodaalisen yhteiskunnan yleisten ajattelumuotojen rajoissa. Marx ja Engels sanoivat, että englantilainen skolastikko Duns Scotus ”pakotti teologian itsensä saarnaamaan materialismia”.

title: Materialismi

text: Aine Dualismi Eliminatiivinen materialismi Fysikalismi Idealismi Naturalismi (ontologia) Naturalismi (tietoteoria)

title: Dialektinen materialismi

text: Dialektinen materialismi on Karl Marxin, Friedrich Engelsin ja Moses Hessin luoma filosofinen teoria, joka yhdisti G. W. F. Hegelin luoman idealistisen dialektiikan materialismiin, siten että Hegelin dialektiikasta poistettiin objektiivinen idealismi ja se siirrettiin materialistiselle pohjalle. Marxista ja Engelsistä riippumatta Josef Dietzgen omassa filosofiassaan yhdisteli Feuerbachin materialismia ja Hegelin dialektiikkaa. Marx antoi tunnustuksen Dietzgenin työlle dialektisen materialismin teorian hyväksi "Pääoman" ensimmäisen osan toisessa painoksessa.

title: Materialismi

text: Ihmistutkimuksessa ontologisen materialismin mukaan ihmismielen tiloja ja tapahtumia ei voi esiintyä itsenäisinä, aineellisista aivotoiminnoista irrallisina. Radikaalia materialismin muotoa edustavat eliminativistit, joiden mukaan arkipsykologian olettamia ajatuksia, uskomuksia ja tunteita ei ole olemassa. Reduktionistien mukaan mielentilat ovat olemassa, mutta ne ovat palautettavissa aivojen tai ruumiin tiloiksi samaan tapaan kuin esimerkiksi lämpö voidaan määritellä molekyylien liike-energiaksi. Emergentin materialismin mukaan ihmismieli on evoluution tuottama ominaisuuksien taso, jonka mahdollistaa ihmisen keskushermoston rakenne ja sosiaalinen vuorovaikutus kulttuuriympäristön kanssa. Vaikka ihminen rakentuu aineesta ja energiasta, hänellä on hallussaan lisäksi kulttuurievoluution tuottama henkinen perintö.[21].

title: Materialismi

text: Materialismi käsitetään usein identtiseksi fysikalismin kanssa, jonka mukaan kaikki olemassa oleva on fysikaalista tai päältää fysikaalista.[11] Toisin kuin sana ”materialismi”, ”fysikalismi” kehittyi tietyssä teknisessä ja hyvin rajatussa, paremminkin kieli- ja tietoteoreettisessa kuin ontologisessa keskustelussa Wienin piirin sisällä 1930-luvulla. Fysikialismin kehittäjiä olivat Otto Neurath ja Rudolf Carnap, joiden katsotaan pyrkineen illmaisemaan termillä kannattamaansa näkemystä, että jokainen propositio olisi viime kädessä eriteltävissä merkityksensä suhteen ekvivalentiksi fysikaalisen proposition kanssa. Tämän määritelmän voi myös katsoa sallivan panpsykismin pitämisen fysikalistisena kantana – näkemys, jota esimerkiksi Galen Strawson on puolustanut.[12] Sanalla materialismi on sitä vastoin ollut ontologiassa perinteisesti suppeampi merkitys; kyseessä on käsitys todellisuuden perimmäisestä luonteesta.

title: Materialismi

text: Koska materialismi kieltää henkiset olennot ja voimat, se yhdistetään usein ateismiin tai agnostismiin.[2]

title: Emergentti materialismi

text: Emergentti materialismi on mielenfilosofinen kanta, jonka mukaan mieli ja tietoisuus ovat emergenttejä ilmiöitä. Emergentissä materialismissa mieltä ja tietoisuutta ei pyritä redusoimaan eli palauttamaan fyysisiksi tai fysiologisiksi ominaisuuksiksi, eikä myöskään eliminoimaan kokonaan. Samoin mielen ja tietoisuuden tutkimus nähdään itsenäisenä fysikaalisiin tieteisiin nähden. Vaikka tietoisuutta ei kyetäkään havaitsemaan tutkimalla pelkkiä aivoja, tietoisuus kehkeytyy aivojen, ihmisolennon ja ympäristön vuorovaikutuksessa.

title: Materialismi

text: Nykyaikana materialismin käsite on lähellä naturalismin käsitettä, koska fysiikassa aine käsitetään usein samaksi kuin luonnontieteellisten menetelmien tutkimuskohde yleensä.[3][4]

title: Materialismi

text: Palauttavasta eli reduktiivisesta materialismista poikkeaa emergentti materialismi.[18][19] Emergentti materialismi katsoo, että fysiikan tutkimien fyysisten ominaisuuksien lisäksi voi olla olemassa korkeamman tason ”emergenttejä” eli esiinnousevia ominaisuuksia.[20]


query: Missä Harkova sijaitsee?

title: Harkovan alue

text: Harkovan alue () on hallinnollinen alue Ukrainan itäosassa.[1] Alue on 2,7 miljoonalla asukkaallaan Ukrainan neljänneksi väkirikkain alue. Siellä asui 6,0 prosenttia Ukrainan väestöstä (2013).[2] Pinta-alansa (31418 km2, eli 5,2% Ukrainan pinta-alasta) puolesta se on maansa 4. suurin alue.

title: Harkovan alue

text: Itä-Ukrainaan kuuluvan Harkovan alueen naapurina on pohjoisessa Venäjän Belgorodin alue, idässä Ukrainan Luhanskin alue, etelässä Donetskin ja Dnipropetrovskin alueet, lännessä Pultavan alue ja luoteessa Sumyn alue. Alueen keskus Harkova sijaitsee linnuntietä noin 410 kilometrin maan pääkaupunki Kiovasta itään. [1]

title: Harkovan kuvernementti

text: Harkovan kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joita vuonna 1897 oli 11 kappaletta. Kuvernementin keskuskaupunki oli Harkova, jossa asui 173 989 henkeä (vuonna 1897).

title: Luhanskin alue

text:
Luhanskin aluetta rajaavat pohjoisessa Venäjän Belgorodin ja Voronežin alueet, idässä ja etelässä Venäjän Rostovin alue. Lännessä naapureina ovat Ukrainan Donetskin ja Harkovan alueet. Aluekeskus Luhansk sijaitsee linnuntietä noin 27 kilometrin päässä Venäjän rajasta. Venäjän eteläisen federaatiopiirin keskuskaupunki Rostov-na-Donu sijaitsee noin 155 kilometrin päässä etelässä, Itä-Ukrainan Donetsk 130 kilometrin päässä länsilounaassa ja Harkova 270 kilometriä luoteessa. Pääkaupunki Kiova on puolestaan 670 kilometrin päässä länsiluoteessa.
Luhanskin alueen pinta-ala on 26 700 km², mikä on noin 4,4 prosenttia koko Ukrainan pinta-alasta. Alueen pituus pohjois–etelä-suunnassa on noin 190 kilometriä ja leveys itä–länsi-suunnassa noin 250 kilometriä.

title: Harkova

text:
Harkova perustettiin vuonna 1654 ukrainalaisten linnoitukseksi, ja siellä on ollut yliopisto vuodesta 1804. Kaupunki kasvoi 1800-luvun lopulla Donetskin hiilikenttien ja Krivoi Rogin rautamalmin ansiosta raskaan teollisuuden keskukseksi.
Harkovan traktoritehdas perustettiin 1930.

title: Harkovan piiri

text:
Harkovan piiri (; ) on aluehallinnollinen piiri Ukrainan Harkovan alueella. Piirin hallintokeskuksena toimii Harkovan suurkaupunki (1 439 036 as., 2017), joka ei kuitenkaan kuulu Harkovan piiriin.
Harkovan piirin väkiluvuksi arvioitiin 179 858 henkeä (1.1.2017). Heistä kaupunkilaisiksi luokiteltiin runsas kaksi kolmasosaa (121 066 as.), eli Merefan (Мерефа, 22 197 as.) ja Pivdennen (Південне, 7 705 as.) kaupunkien, sekä 14 kaupunkityyppinen taajaman väestö, Kaupunkityyppisiä taajamia piirissä ovat: Babaji (Бабаї, 6 794 as.), Bezljudivka (Безлюдівка, 9 594 as.), Berezivka (Березівка, 1 634 as.), Budy (Буди, 6 071 as.), Vasyštševe (Васищеве, 5 915 as.), Vysokyi (Високий, 10 314 as.), Korotytš (Коротич, 5 127 as.), Kulynytši (Кулиничі, 3 000 as.), Mantšenky (Манченки, 703 as.), Pisotšyn (Пісочин, 23 375 as.), Pokotylivka (Покотилівка, 9 693 as.), Pohan (Рогань, 3 549 as.), Utkivka (Утківка, 1 235 as.) ja H’oroševe (Хорошеве, 4 160 as.).

title: Fritz Witt

text: Maaliskuussa SS-panssariarmeijakunta aloitti jälleen hyökkäyksen, tavoitteenaan Harkovan valtaaminen. Wittin rykmentille alistettiin panssarivaunu, rynnäkkötykki- ja kenttätykistöyksiköitä; muodostui Osasto Witt (Kampfgruppe Witt). Osasto Witt oli yksi kolmesta Leibstandarten taisteluosastosta, jonka tehtävänä oli edetä Harkovan keskustaan. Hyökkäys alkoi 2. maaliskuuta 1943. Witt hyökkäsi pohjoisesta Belgorodin tien suunnasta Harkovaan ja onnistui murtautumaan kaupunkialueelle 10. maaliskuuta. Kahden päivän taistelujen jälkeen Osasto Witt saavutti Dzeržinskin aukion Harkovan keskustassa ja jatkoi etenemistään kohti kaupungin eteläosia. Maaliskuun 15. päivän tienoilla taistelu Harkovasta alkoi hiipua ja 21. päivänä kaupunki oli kokonaan saksalaisten hallussa. Leibstandarte taisteli Harkovassa raivokkaasti, kärsien yhteensä 4500 miehen tappiot kaatuneina ja haavoittuneina. Divisioonan kaatuneiden kunniaksi Dzeržinskin aukio nimettiin Leibstandarten aukioksi (Platz der Leibstandarte).

title: Harkovan traktoritehdas

text: Harkovan traktoritehdas eli HTZ () on neuvostoliittolainen ja nykyisin ukrainalainen traktorinvalmistaja, joka valmisti Harkovassa Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa traktoreita ja toisen maailmansodan aikana panssarivaunuja.

title: Tšuhujiv

text: Tšuhujiv (, ) on kaupunki ja kaupunkipiiri Itä-Ukrainassa Harkovan alueella. Tšuhujiv sijaitsee valtatien M03 (osa eurooppatietä ) ja Donetsin varrella, 38 kilometriä Harkovasta kaakkoon. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 32 279; myös maaseutukylien asukkaita sisältävän kaupunkipiirin väkiluku oli 33 120 (2013).

title: Harkovan kansallinen yliopisto

text: Lev Landau, joka sai vuoden 1962 Nobelin fysiikanpalkinnon kehittämästään kondensoidun aineen teoriasta, teki keskeisen osan tutkimustyöstään Harkovan polyteknisessä instituutissa ja Harkovan yliopistossa.

title: Harkovan kolmas taistelu

text: Harkovan kolmas taistelu oli Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Ukrainassa sijaitsevan Harkovan kaupungin hallinnasta helmi-maaliskuussa 1943. Saksalaiset olivat joutuneet vetäytymään vuoden 1943 alun aikana, mutta Erich von Mansteinin joukkojen vastahyökkäyksessä heidän onnistui vallata takaisin hieman aikaisemmin menetetty Harkova ja suuria alueita Etelä-Venäjällä. Taistelua seurasi hyökkäystoiminnan pysäyttänyt kelirikko ja kesällä saksalaisten tappioon päättynyt Kurskin taistelu. Voitto Harkovassa oli kuitenkin lykännyt saksalaisten kokonaistappiota ehkä puolella tai jopa kokonaisella vuodella.

title: Harkovan kansallinen yliopisto

text: Harkovan kansallinen yliopisto () on Ukrainan Harkovassa sijaitseva kansallinen yliopisto. Se on nimetty Sloboda-Ukrainassa syntyneen valtiomiehen, kansan kouluttamista edistäneen Vasili N. Karazinin (1773-1842) mukaan. Yliopiston päärakennus sijaitsee Harkovan vapaudenaukion (maidan Svobody) laidalla.

text: Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto (, aiemmin ) on Ukrainan Harkovassa sijaitseva kansallinen, lääketieteeseen keskittynyt yliopisto.

title: Ensimmäinen Harkovan taistelu

text:
Ensimmäinen Harkovan taistelu oli osa operaatio Barbarossaa ja siinä Saksan joukot valtasivat Harkovan ja Belgorodin kaupungit lokakuussa 1941.
Saksan 6. armeijan etujoukot saapuivat Harkovaan 20. lokakuuta ja kohtasivat kaupunkia puolustaneen Neuvostoliiton 28. armeijan voimakasta vastarintaa. Raskaiden taisteluiden jälkeen puna-armeija vetäytyi kaupungista 24. lokakuuta. Saksalaiset eivät tällä seudulla edenneet idemmäksi ennen talvea.

title: Harkova

text: Kaupunki on Itä-Ukrainan liikenteellisiä keskuksia. Junayhteydet Harkovan rautatieasemalta Kiovaan ja muualle Ukrainaan, läntiseen Eurooppaan ja Venäjälle ovat hyvät. Kaupungin kautta kulkee Kiovasta Venäjän Rostovin alueen rajalle jatkuva valtatie M03 (osa eurooppatietä E40). Pohjoisesta Venäjän rajalta saapuu puolestaan valtatie M18 ja tämä eurooppatie E105 jatkaa etelään Dnepropetrovskin kautta Krimin niemimaan Sevastopoliin valtatienä M18. Kaupunkia ja Harkovan aluetta palvelee myös kansainvälinen Harkovan lentoasema.

title: Harkovan kansainvälinen lentoasema

text: Harkovan kansainvälinen lentoasema (, ) on kansainvälinen lentoasema itäisessä Ukrainassa, Harkovan alueella, noin 12 kilometriä Harkovan keskustasta etelään. Lentoasema tunnetaan sijaintinsa johdosta myös Osnovan (tai Harkova-Osnovan) kansainvälisenä lentoasemana.

title: Harkovan rautatieasema

text: Harkovan rautatieasema eli Harkovan matkustaja-asema tai Harkovan matkustajaliikenteen rautatieasema () on Ukrainan toiseksi suurimman kaupungin Harkovan keskusrautatieasema.

title: Harkovan kolmas taistelu

text: Taistelu Harkovasta alkoi 12. maaliskuuta. Manstein oli määrännyt Hauserin piirittämään Harkova pohjoisesta, jotta saksalaiset välttyisivät Stalingradin kaltaiselta kaupunkitaistelulta. Hauser jätti kuitenkin ohjeistuksensa huomiotta ja komensi SS-divisioonansa suoraan Harkovaan. Puna-armeijan joukot tekivät kiivasta vastarintaa Harkovan rautatieaseman ja teollisuusalueiden suunnalla, mutta he joutuivat kuitenkin lopulta vetäytymään kaupungista saksalaisten tieltä. Koko kaupunki oli vallattu 14. maaliskuuta. Raskaita tappioita kärsineet saksalaiset jatkoivat hyökkäystään kohti itää, jossa murskattiin lannistuneet ja sekaannuksissa olleet kaksi kaartin panssariarmeijaa ja neljä jalkaväkidivisioonaa. Pisimpään neuvostojoukot tekivät vastarintaa traktoritehtaalla Harkovan ulkopuolella, mutta tehtaan kukistuttua koko Harkovan alue oli saksalaisten käsissä. Saksalaiset raivasivat vielä neuvostojoukot pois lähialueelta, minkä jälkeen he olivat vakauttaneet asemansa ennen tulevaa kelirikkoa, joka esti molempien osapuolien hyökkäykset.

text: Harkovan lääketieteellinen yliopisto pohjautuu Harkovan yliopiston lääketieteelliseen tiedekuntaan ja lukee aloitusvuodekseen 1805, jolloin lääketieteellinen opetus alkoi Harkovan yliopistossa. Harkovan yliopiston lääketieteellinen tiedekunta rakensi vuonna 1887 opetustilat anatomialle ja 1896 seurasi neljä uutta yliopiston klinikkaa. Nämä rakennukset ovat nykyisin Harkovan kansallisen lääketieteellisen yliopiston käytössä. Vuonna 1910 perustettiin naisille ylempää opetusta antanut Naisten lääketieteellinen instutuutti. Tämä yhdistettiin vuonna 1920 lääketietellisen tiedekunnan kanssa Harkovan lääketieteelliseksi akatemiaksi, joka uudelleennimettiin 1921 Harkovan lääketieteelliseksi instituutiksi. Vuonna 1994 Ukrainan hallitus päätti perustaa Harkovan lääketieteellisen valtionyliopiston aiemman lääketieteellisen instituutin pohjalta. Vuonna 2007 tälle myönnettiin kansallisen yliopiston asema ja yliopisto sai nykynimensä.

title: Harkovan rautatieasema

text: Aseman lähistöllä sijaitsee käynti Harkovan metron asemalle ().

title: Harkova

text: Tunnettuja Harkovassa sijaitsevia kansallisia yliopistoja ovat muun muassa Harkovan kansallinen yliopisto (Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна), Harkovan polytekninen instituutti (Національний технічний університет "Харківський політехнічний інститут"), Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto (Ха́рківський націона́льний меди́чний університе́т), Harkovan kansallinen radioelektroniikan yliopisto (Харківський національний університет радіоелектроніки), kansallinen ilmailuyliopisto (Национальный аэрокосмический университет Н Е Жуковского) ja kansallinen yliopisto "Jaroslav Viisaan oikeustieteellinen akatemia" (Національний університет «Юридична академія України імені Ярослава Мудрого» (НУЮАУ)).

title: Pervomaiskyi

text: Pervomaiskyi (, , vuoteen 1952 saakka Lyhatšove ) on kaupunki Itä-Ukrainassa Harkovan alueella. Pervomaiskyi perustettiin rautatien rakentamisen yhteydessä vuonna 1869 ja se sijaitsee Harkovasta etelään Krimin niemimaalle johtavan Ukrainan rautateiden pääradan varrella, rautateitse noin 88 kilometriä Harkovasta etelään. Tämän suoraan aluehallinnon alaisen kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 31 061 (2013).

title: Harkovan polytekninen instituutti

text: Harkovan polyteknisellä instituutilla on autonomisen tiedeyliopiston asema Ukrainssa. Vuonna 2013 suoritetussa ukrainalaisten yliopistojen vertailussa Harkovan polytekninen instituutti pisteytettiin Ukrainan kuudenneksi parhaaksi yliopistoksi.

title: Harkova

text: Harkova (, ) on Ukrainan toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Koillis-Ukrainassa ja on Harkovan alueen pääkaupunki. Asukkaita noin 1,4 miljoonaa. Kaupungissa on merkittävää puolustusvälineteollisuutta, panssarivaunujen ja lentokoneiden valmistusta. Se on myös yksi Ukrainan kulttuurin, koulutuksen ja liikenteen keskuksista.

title: Berezan

text: Kaupuni sijaitsee Kiovasta itään kohti Harkovaa johtavan valtatien M03 varrella (osa eurooppatietä ).

title: Harkovan polytekninen instituutti

text: Harkovan polytekninen instituutti () on Ukrainan Harkovassa sijaitseva kansallinen tekninen yliopisto.

title: Harkova

text: Toisessa maailmansodassa natsi-Saksa valloitti kaupungin ensimmäisessä Harkovan taistelussa lokakuussa 1941. Toinen Harkovan taistelu oli Puna-armeijan yritys valloittaa se takaisin helmikuussa 1943, mutta saksalaiset ottivat sen jälleen itselleen keväällä (kolmas Harkovan taistelu), kunnes puna-armeija valloitti kaupungin lopullisesti neljännessä Harkovan taistelussa 23. elokuuta 1943. Yhteenotoissa 70 prosenttia kaupungista tuhoutui ja kymmenet tuhannet kuolivat.

title: Harkovan kuvernementti

text: Harkovan kuvernementti (, ) oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1835—1918. Harkovan kuvernementtia edelsi Sloboda-Ukrainan kuvernementti vuosina 1765-1780 ja 1796—1835 () ja Harkovan käskynhaltijakunta vuosina 1780—1796 (Харьковское наместничество).

title: Harkovan metro

text: Harkovan metro on metrojärjestelmä Harkovassa, Ukrainassa. Se avattiin vuonna 1975, jolloin se oli Ukrainan toinen ja Neuvostoliiton viides metro. Metron rakentaminen aloitettiin vuonna 1968.

title: Izjum

text: Izjum () on kaupunki Harkovan alueella Ukrainassa. Se sijaitsee Donets-joen varrella 120 km Harkovasta kaakkoon. Vuonna 2013 kaupungissa oli 51 500 asukasta. Kaupunki mainitaan ensimmäista kertaa lähteissä vuonna 1571 ja kaupunkioikeudet sillä on ollut vuodesta 1639. Kaupungissa on tiilitehdas, panimo ja optiikan alan tuotantolaitoksia.

title: Harkovan polytekninen instituutti

text: Lev Landau, joka sai vuoden 1962 Nobelin fysiikanpalkinnon kehittämästään kondensoidun aineen (kuten nestemäisen heliumin) teoriasta, teki keskeisen osan tutkimustyöstään Harkovassa, Harkovan polyteknisessä instituutissa ja Harkovan yliopistossa.