query: Mikä on maastopyörän paino?

title: Maastopolkupyörä

text: Trailipyörän runko on peruspyörään verrattuna jykevämpi. Yleisimmät runkomateriaalit ovat alumiini ja hiilikuitu. Trailipyörissä suositaan yleensä riser-tankoa mukavamman ajoasennon ja teknisessä ajossa helpomman hallittavuuden saavuttamiseksi. Edessä ja takana on joustomatkaa 10–15 cm. Jousituksen keinumista ovat estämässä järjestelmät takaiskareissa ja joustohaarukoissa. Pyörän paino on noin 12–15 kg. Levyjarrut ovat suositeltavat. Renkaat ovat hieman leveämmät kuin xc-pyörissä.

title: Maastopyöräily

text: 26" pyörien rinnalle yleistyi ensin 2000-luvun loppupuolella 29-tuumaiset maastopyörät (29er, vannekoko sama kuin 28" maantiepyörissä, 622 mm). 29" renkailla varustettu maastopyörä ei ollut aivan yhtä ketterä kuin pienempirenkainen, mutta sen suurempi rengaskoko rullaa paremmin, tarjoa paremman pidon ja ylittää pienet esteet helpommin. Myöhemmin 2010-luvulla tulivat markkinoille välikokoiset 27,5" maastopyörät (650b, vanne 584 mm), joissa on pyritty hakemaan sopivaa kompromissia isomman 29er-rengaskoon tuomien etujen ja pienimmän 26" rengaskoon näppärän käsiteltävyyden välillä. Rengaskoko on yleistynyt varsinkin keskipitkällä (~ 120–160 mm) joustomatkalla varustetuissa pyörissä.

title: Maastopyöräily

text: Maastopyöräily nykymuodossaan on amerikkalaislähtöinen urheilulaji. 1970-luvun Kaliforniassa, Marinin maakunnassa paikalliset nuoret keksivät aikansa kuluksi erilaisia korvikelajeja surffaamiselle, ja pyörillä vuoripolkuja alas ajeleminen oli yksi niistä (ja rullalautailu toinen). Sen aikaisiin cruiser-tyylisiin polkupyöriin keksittiin asentaa moottoripyörien osia, kuten jarrukahvoja ja nappularenkaita. Maastopyörä kaupallistui hyvin nopeasti, ja 1990-luvulle saavuttaessa oli Suomessakin saavutettu eräänlainen buumi maastopyörissä. 1990- ja 2000-lukujen vaihteessa oli maastopyörien jousitustekniikka kehittynyt jo niin pitkälle, että voitiin puhua jo varsinaisesta edusta verrattuna täysjäykkiin maastopyöriin. 2000-luvulla eletään maastopyöräilyssä erilaistumisen aikaa, kun maastopyöräilyyn kehitetään jatkuvasti uusia tyylisuuntauksia, joita varten löydetään myös kaupallista potentiaalia pyörien kehittelyssä.

title: Hybridipolkupyörä

text: Hybridipolkupyörä on polkupyörä, jossa yhdistyvät maantiepolkupyörän ja maastopolkupyörän ominaisuudet . Yleensä hybrideissä on 622 mm (28") vanteet maastopyörissä yleisesti käytettävien 559 mm (26") vanteiden sijasta. Muu tekniikka on samankaltaista maastopyörien kanssa, joskin pelkästään hybrideihin tarkoitettuja osiakin on olemassa. Rungon mitoitus hybrideissä vaihtelee melko paljon, jotkut mallit ovat pitkähköjä, maantieretkiin sopivia, jotkut taas hyvinkin pystyssä ajettavia parhaiten lyhyille matkoille ja kaupunkiin sopivia. Pyörätyyppi on varsin suosittu koska se soveltuu monenlaiseen ajoon.

title: Marin

text: Marin on yhdysvaltalainen polkupyörävalmistaja. Yritys perustettiin vuonna 1986 ja sen pääkonttori sijaitsee Marin Countyssa, Kaliforniassa. Marin on erikoistunut maastopyöriin. Kaikki yrityksen valmistamat pyörämallit on nimetty Marin Countyssa olevien paikannimien mukaan.

title: SCOTT Sports

text: Ensimmäisen hiilikuidusta valmistetun maastopyörän Scott toi markkinoille vuonna 1995 nimellä Endorphin. Malli oli menestys ja pyörällä voitettiin useita maailmancupin osakilpailuja. Tästä eteenpäin Scott on pyrkinyt valmistamaan yhä kevyempiä runkoja.

title: Yksipyöräinen

text: Mallin englanninkielinen lyhenne MUni tulee sanoista mountain unicycle, ja sitä käytetään normaalin maastopyörän tapaan poluilla. Maastoyksipyörissä on pitkät kammet ja paksu 24–26 tuuman rengas. Lisäksi malli on yleensä suunniteltu kestämään suurempaa rasitusta.

title: SCOTT Sports

text: Scott USA on sveitsiläinen yritys, joka valmistaa muun muassa polkupyöriä, motocross-tarvikkeita, lumilautoja ja vaatteita. Insinööri ja entinen alppihiihtäjä Ed Scott perusti yrityksen vuonna 1958 ja ensimmäinen tuote oli alumiinista valmistettu hiihtosauva, joka korvasi aiemmin käytössä olleet bambusta ja teräksestä valmistetut sauvat. Vuonna 1970 yritys laajensi toimintaansa motocross-tarvikkeisiin ja valmisti ensimmäiset suojalasinsa. 1978 yritys perusti toimiston Eurooppaan laajentaakseen markkinoitaan. Ensimmäisen maastopyörän Scott valmisti vuonna 1986. Ensimmäisen etujousitetun maastopyörän Scott toi markkinoille vuonna 1991 ja heti seuraavana vuonna yritys valmisti myös täysjousitetun maastopyörän.

title: Ellsworth

text: Ellsworth Handcrafted Bicycles on yhdysvaltalainen polkupyörävalmistaja. Yritys on erikoistunut maastopyörien valmistukseen hyvin pienelle kuluttajaryhmälle. Yrityksen tuotantolaitokset sijaitsevat Vancouverissa Washingtonin osavaltiossa.

title: Maastopolkupyörä

text: Trailipyörä-nimitystä käytetään täysjousitetuista maastopyöristä, joissa joustomatka on hieman pidempi kuin tavallisissa maastopyörissä.[3] Trailipyörä on tarkoitettu monipuoliseen maastoon.

title: Kona (yritys)

text: Kona on polkupyörävalmistaja, joka on erikoistunut maastopyöriin. Konan valikoimaan kuuluu myös maantiepyöriä, kuten 'Zing Zing', cyclocrosspyöriä, 'Jake the Snake' ja retkeilypyöriä, kuten 'Kona Sutra'.

title: Line Rider

text: Pelistä on olemassa mukaelmia, kuten "Free Rider 2", jossa ohjataan pelaajan valinnan mukaan helikopteria, neliöä, autoa, BMX-pyörää, maastopyörää, yksipyöräistä, potkulautaa, kuumailmapalloa, pyörätuolia tai skeittilautaa. "Canvas Riderissa" Flash on korvattu HTML5:llä ja JavaScriptillä.

title: Dirt-pyöräily

text: Dirt-pyöräily on maastopyöräilyn alalaji, jossa polkupyörällä hypitään hyppyreistä ja tehdään temppuja ilmassa sekä maassa. Dirt-pyörät poikkeavat muista pyöristä erityisesti siinä, että ne ovat muita pyöriä matalampia ja kestävämpiä. Alalla on kilpailuja, mutta harrastaminen on oma-aloitteista. Tavallisella maastopyörälläkin dirttiä voi harrastaa. Lajin temppuja ovat esimerkiksi linkku, no-footer, one-hander, table, one-footer, 180 ja 360. Dirt-pyörät ovat samankaltaisia kuin BMX-pyörät, mutta dirt-pyörissä ovat yleensä etujousitus ja pyörän tanko on samankaltainen, vaikkakin joskus lyhyempi kuin tavallisissa maastopyörissä temppujen tekemisen helpottamiseksi. Dirt-pyörä on myös kooltaan isompi kuin BMX-pyörä.

title: SRAM (yritys)

text: SRAM on yhdysvaltalainen vuonna 1987 perustettu polkupyörien osasarjojen valmistaja. SRAM on tehnyt osia maastopyöriin, mutta viime vuosina on yritys on tullut mukaan myös maantiepyörien osien valmistukseen. SRAMin osia käytetään muun muassa Astana-tallin pyörissä.

title: Maastopyöräily

text: Omin ajoalusta maastopyörälle on ihmisen muokkaama maasto, jota ei ole kuitenkaan tarkoitettu moottoriajoneuvoille, eli Suomessa esimerkiksi jokamiehenoikeuden alaiset metsäpolut ja vaellusreitit.

title: Campagnolo

text: Campagnolo on italialainen yritys, jonka Tullio Campagnolo perusti vuonna 1933 Vicenzassa. Yritys valmistaa polkupyörien osia ja keskittyy erityisesti rata- ja maantiepyöräilyyn, kun taas sen kilpailijat Shimano ja SRAM valmistavat myös osia maastopyöriin. Campagnoloa pidetään historiallisesti kaikista merkittävimpänä osien valmistajana.

title: Yksipyöräinen

text: Maastoyksipyörällä ajetaan polkuja kuten tavallisella maastopyörällä. Kilpailulajina maastoyksipyöräily yhdistää crosscountryn ja trialin haasteet. Tavoitteena on ajaa teknisesti vaikeassa maastossa lyhyitä matkoja. Maastoyksipyöräilyssä ajetaan esimerkiksi mäkisessä maastossa, hypitään ja pudottaudutaan kuten trialissa ja ajetaan puun runkoja pitkin.

title: Laajavuori

text: Kesäisin Laajavuoressa voi ulkoilla lenkkeilypoluilla ja ajaa maastopyörillä. Vuodesta 2014 alueella on ollut köysiseikkailupuisto. Seikkailupuistoon on rakennettu sen jälkeen vielä lisää ratoja, joista viimeisin avautui vuonna 2018. Laajavuoressa järjestetään myös maastopyörä- sekä alamäkiajokisoja. Tarjolla on myös maksullinen 18-väyläinen frisbeegolfrata, ja läheisellä Vuorilammella pienempi ilmainen rata.

title: Polkupyörä

text: Yleensä hybrideissä on 622 mm (28 tuuman) vanteet maastopyörissä yleisesti käytettävien 559 mm (26 tuuman) vanteiden sijaan. Muu tekniikka on samankaltaista maastopyörien kanssa, joskin pelkästään hybrideihinkin tarkoitettuja osia on olemassa. Rungon mitoitus hybrideissä vaihtelee melko paljon, jotkut mallit ovat pitkähköjä, maantieretkiin sopivia, jotkut taas hyvinkin pystyssä ajettavia parhaiten lyhyille matkoille ja kaupunkiin sopivia. Pyörätyyppi on varsin suosittu, koska se soveltuu monenlaiseen ajoon.

title: Orbea

text: Orbea on Mallabiassa Baskimaassa, Espanjassa toimiva polkupyörävalmistaja. Yritys valmisti alun perin kiväärejä ja käsiaseita, mutta Espanjan sisällissodan jälkeen yritys vaihtoi toimialaansa. Nykyään Orbea valmistaa sekä maantiepyöriä että maastopyöriä. Orbea on Espanjan suurin polkupyörävalmistaja.

title: GT Bicycles

text: GT:n maastopyörät tunnistaa ainutlaatuisesta rakenteestaan. GT:n rungoissa takahaarukan yläputket kiinnittyvät rungon vaakaputkeen, eivätkä normaaliin tapaan vaakaputken ja pystyputken risteyskohtaan.

title: Focus Bikes

text: Vuonna 1994 esiteltyyn ensimmäiseen mallistoon kuuluu 6 erilaista maastopyörää. Seuraavana vuonna mallistoon lisättiin retkipyöriä ja vuonna maantiepyöriä. Vuonna 2006 yritys valmisti ensimmäiset hiilikuiturunkoiset pyöränsä.

title: Polkupyörä

text: Hybridipolkupyörät ovat maantiepyörän ja maastopyörän yhdistelmiä.

title: Maastopyöräily

text: Trial on polkupyörillä ajettava versio moottoripyörätrialista, eli laji jossa mahdollisimman vähin kosketuksin on selvittävä radasta, jota eivät useimmat edes kävellen selvitä. Trialia ajetaan maastopyörien lisäksi myös 20-tuumaisilla mod-polkupyörillä.

title: Polkupyörä

text: Maastopyörä on vaikeakulkuisille poluille ja maastoon suunniteltu polkupyörä. Maastopyörän rakenteessa on pyritty huomioimaan ennalta arvaamattoman maaston epätasaisuudet vankentamalla runkoa, leventämällä renkaita ja tehostamalla jarruja. Ajoasento on pystympi kuin maantiepyörässä, jotta kuljettajan olisi mahdollista vastata raajoillaan paremmin vastaantuleviin töyssyihin ja kuoppiin. Ajomukavuutta lisää myös useimpiin maastopyöriin kuuluva jousitus. Maastopyörästä on muokattu vaativaan harraste- ja kilpailukäyttöön useita sitä enemmän tai vähemmän muistuttavia pyörätyyppejä, kuten kilpamaastopyörä, alamäkipyörä, freeridepyörä, trail-pyörä, dual-slalompyörä, dirt/street-pyörä ja trial-pyörä. Vaihteita maastopyörissä on pyörätyypistä riippuen 1-30.

title: Giant

text: Giant toi maantiepyörien runkogeometriaksi maastopyöristä tutun laskeutuvan vaakaputken ja huomattavasti totuttua pienemmän koon. Kansainvälinen pyöräilyliitto muutti sääntöjään ja salli tämän uuden runkogeometrian.

title: Polkupyörä

text: Fatbike (tai läskirengaspyörä tai paksupyörä) on huomattavasti tavallista maastopyörää leveämmillä, tyypillisesti 3,8 - 5 tuuman renkailla varustettu pehmeiden alustojen erikoispyörä, joka on suunniteltu erityisesti esimerkiksi hiekalle ja lumelle. Pyörätyyppi on saavuttanut suosiota erityisesti talvipyöränä, mutta yleistynyt myös muun muassa maastopyörävaeltajien ympärivuotisessa käytössä.

title: Talviurheilukeskus

text: Muun muassa Alpeilla on talviurheilukeskuksia, jotka ovat ympärivuotisessa käytössä. Yleisimmät aktiviteetit ovat talvisin hiihto, laskettelu, lumilautailu ja luistelu, kun taas kesällä voi esimerkiksi patikoida, maastopyöräillä, golfata ja pelata tennistä.

title: Polkupyörä

text: Useimmissa maastopyörissä on jousitus etuhaarukassa. Myös hybridipyörissä, joka on maasto- ja kaupunkipyörän risteytys, saatetaan käyttää lyhytjoustoista etuhaarukkaa.

title: Maastopyöräily

text: Maastopyöräilyssä () ajetaan polkupyörillä, joiden ajo-ominaisuudet mahdollistavat monenlaisessa maastossa ajamisen. Perinteisestä maantiepyörästä maastopyörän erotti alun perin halkaisijaltaan pienemmät, 26-tuumaiset (vannehalkaisija 559 mm) pyörät, tukevampi runkorakenne, ilmatilavuudeltaan isommat nappularenkaat, tehokkaammat jarrut sekä ajoasento, joka mahdollistaa pyörän vaivattomamman käsittelyn.

title: Trek

text: Yritys valmistaa Madone-sarjaan kuuluvat maantiepyörät ja Fuel-sarjan maastopyörät Yhdysvalloissa sijaitsevalla tehtaallaan, muut mallit sen sijaan joko Kiinassa tai Taiwanissa.


query: Mikä on Afganistanin pinta-ala?

title: Afganistan

text: Afganistan (, ), virallisesti Afganistanin islamilainen tasavalta (, ) on islamilainen sisämaavaltio Aasiassa. Maan pinta-ala on noin 650000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Afganistan on vuoristoinen sisämaavaltio. Sen noin 31 miljoonasta asukkaasta 80 prosenttia on sunnimuslimeita. Maassa puhutaan yli 30 kieltä, joista suurimmat ovat dari ja paštu, ja suurimmat etniset ryhmät ovat pataanit ja tadžikit.

title: Sar-e Polin maakunta

text:
Sar-e Polin maakunta (myös: Sari Pul; ) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa.
Maakunnan pinta-ala on 15 999 neliökilometriä, ja vuonna 2012 tehdyn väestönlaskennan mukaan asukasluku oli 529 807. Maakunnan hallinnollinen keskus on Sar-e Pol

title: Samanganin maakunta

text: Samanganin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosissa. Maakunnan pinta-ala on 11 261 neliökilometriä ja asukasluku noin 367 658, ja sen hallinnollinen keskus on Samangan (ent. Aybak)

title: Raitapyrstökiipijä

text: Raitapyrstökiipijää tavataan Afganistanissa, Kiinassa, Intiassa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Tadžikistanissa, Turkmenistanissa ja Uzbekistanissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 691 000 km². Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, mutta sen ei uskota toistaiseksi olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Balochistan

text: Balochistan () on Pakistanin läntisin provinssi. Sen pinta-ala on 347 190 km², joten se on Pakistanin provinsseista laajin. Asukkaita siellä on vajaat kymmenen miljoonaa. Balochistanin pääkaupunki on Quetta. Balochistan on osa historiallista Belutšistania, jonka aluetta on myös Iranin ja Afganistanin puolella.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Laghmanin maakunta

text: Laghman (myös: Lagman, pastuksi/ ), on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Laghmanin asukasluku oli vuonna 2006 noin 386 400, ja arvio vuodeksi 2010 oli 391 148. Maakunnan pinta-ala on 3 842,58.

title: Qunduzin maakunta

text: Qunduzin maakunta (myös: "Kunduzin maakunta") on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Qunduzin kaupungin ympärillä. Qunduzin maakunnan pinta-ala on 8 039 neliökilometriä ja asukasluku noin 863 474.

title: Chitral

text: Chitral on Khyber-Pakhtunkhwan pohjoisin ja pinta-alaltaan suurin piirikunta. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Afganistaniin, idässä Pakistanin hallitsemaan Kashmiriin ja etelässä Pakistanin Ylä-Dirin ja Swatin piirikuntiin.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Vuoristo-Badahšanin autonominen alue

text:
Vuoristo-Badahšanin autonominen alue (Gorno-Badahšan) on hallinnollinen alue Tadžikistanin itäosassa Pamirin vuoristossa Keski-Aasiassa. Se kattaa koko valtion itäosan ja rajoittuu pohjoisessa Kirgisiaan, idässä Kiinaan ja etelässä Afganistaniin. Alueen pääkaupunki on Horog. Laajempi Badahšanin alue jatkuu Afganistanin puolelle Badahšanin maakuntana.
Vuoristo-Badahšanin alueen pinta-ala on 63 700 km² ja se käsittää noin 40 % Tadžikistanin maa-alasta. Alueella sijaitsevat Pamirin ja Keski-Aasian korkeimmat vuoret Pik Lenina (entinen "Kaufmann") (7 134 m), Qullai Ismoili Somonī (entinen "Pik Kommunizma", ennen sitä "Pik Stalina", 7 495 m) ja Džengiš Tšokusu ("Pobeda") (7 439 m).

title: Badghisin maakunta

text: Badghisin maakunta on yksi Afganistanin maakunnista. Se sijaitsee maan luoteisosassa Turkmenistanin rajalla. Maakunnassa on arviolta 504 200 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20 794 neliökilometriä. Sen tärkein kaupunki on Qal'eh-ye Naw.

title: Maryn maakunta

text: Maryn maakunta () on hallinnollinen alue Turkmenistanin kaakkoisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu koillisessa Lebapin maakuntaan, etelässä Afganistaniin ja lännessä Ahalin maakuntaan. Alueen pääkaupunki on Mary. Maakunnan pinta-ala on 87 150 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 480 400 (vuonna 2005).

title: Afganistanin sota (2001–)

text: Afganistan on käynyt sisällissotaa vuodesta 1978 lähtien. Afganistanilaisen islamilaisen valtion ajauduttua Talibanin hallintoon, se perusti Afganistanin islamilaisen emiraatin vuonna 1996. Emiraatti tuki mujahideenia ja salli muun muassa Al-Qaida-verkoston toiminnan maassa. Talibania vastustanut Pohjoinen liitto säilytti hallussaan 10 prosenttia Afganistanin pinta-alasta.

title: Badahšan (maakunta)

text: Badahšanin maakunta on yksi Afganistanin maakunnista. Se kuuluu Badahšanin alueeseen, joka jatkuu Tadžikistanin puolelle. Maakunnassa on arviolta 966 800 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 44 836 neliökilometriä.

title: Gilgit-Baltistan

text: Gilgit-Baltistan (), aiemmin "Pohjoisalueet" () on Pakistanin pohjoisin hallintoalue. Alueen länsipuolella on Khyber Pakhtunkhwan provinssi, pohjoispuolella Afganistanin Wakhanin käytävä, koillisessa Kiina, etelässä Azad Kashmirin alue, kaakossa Intian osavaltio Jammu ja Kashmir. Alueen pinta-ala on 72 971 km² ja asukasluku noin miljoona. Alueen hallinnollinen keskus on Gilgit.

title: Sīstān ja Balūchestān

text: Sistan ja Balutšistan () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa rajautuen idässä Pakistaniin, koillisessa Afganistaniin, pohjoisessa Etelä-Khorasanin provinssiin, lännessä Kermānin sekä Hormozgānin provinsseihin ja etelässä Omaninlahteen. Sistan ja Balutšistan on pinta-alaltaan Iranin suurin provinssi (181 785 km, 11,16 % Iranin pinta-alasta)

title: Afganistanin islamilainen emiraatti

text: Afganistan islamilainen emiraatin ei ollut kansainvälisesti tunnustettu Yhdistyneissä kansakunnissa joka piti Pohjoisen liiton hallitsemaa Afganistanin islamilaista valtiota virallisena Afganistanin edustajana kansanvälisessä yhteisössä vaikka sen hallitsema alue koostui vain 10 prosenttia koko maan pinta-alasta.

title: Surxondaryon alue

text: Surxondaryon alue () on hallinnollinen alue Uzbekistanin eteläosassa. Alueen pinta-ala on 20 099 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 2 054 400 asukasta. Alueen pääkaupunki on Termiz. Surxondaryon alue rajoittuu etelässä Afganistaniin ja Turkmenistaniin, idässä Tadžikistaniin ja lännessä Qashqadaryon alueeseen.

title: Nimruzin maakunta

text: Nimruz on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan lounaisosassa ja rajautuu Iraniin ja Pakistaniin. Maakunnassa on arviolta 167 900 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 42 410 neliökilometriä. Se on siten pinta-alaltaan yksi maan suurimmista maakunnista.

title: Lebapin maakunta

text: Lebapin maakunta () on hallinnollinen alue Turkmenistanin itäosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Uzbekistaniin, kaakossa Afganistaniin, lounaassa Maryn maakuntaan sekä lännessä Ahalin maakuntaan ja Dašhowuzin maakuntaan. Sen pääkaupunki on Türkmenabat (entinen Chärjew). Maakunnan pinta-ala on 93 730 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 334 500 (vuonna 2005).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Kapisan maakunta

text: Kapisa (persiaksi: کاپيسا) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta ("velayat"). Se sijaitsee maan koillisosassa. Sen keskuspaikka on Mahmud-i-Raqi. Maakunnan väkiluku on 397 160 (2010) ja sen pinta-ala on 1 842 km².

title: Araljärvi

text: Entisen Araljärven valuma-alue on pinta-alaltaan noin 2,7 miljoonaa neliökilometriä. Alueeseen kuuluvat Uzbekistan, Tadžikistan, osia Kazakstanista, Kirgisian länsiosa, Turkmenistanin itäosa, Afganistanin pohjoisosa ja Iranin koilliskulma.

title: Balkhin maakunta

text: Balkh on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja rajautuu Turkmenistaniin, Uzbekistaniin ja Tadžikistaniin. Maakunnassa on arviolta 1 353 600 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16 186 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunki on Mazar-e Sharif. Muihin merkittäviin kaupunkeihin kuuluu muun muassa Balkh.

title: Ahalin maakunta

text: Ahalin maakunta (welayaty) on hallinnollinen alue Turkmenistanin eteläosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Dašhowuzin maakuntaan, koillisessa Lebapin maakuntaan, idässä Maryn maakuntaan, etelässä Afganistaniin ja Iraniin sekä lännessä Balkanin maakuntaan. Maakunnan pääkaupunki on Ašgabat. Sen pinta-ala on 97 160 neliökilometriä ja asukasluku noin 939 700 (vuonna 2005).

title: Uruzganin maakunta

text: Uruzganin maakunta on Afganistanin maakunta. Sen päähallintopaikka on Tarin Kowt. Maakunnan väkiluku vuonna 2012 oli 332 414 ja pinta-ala on 22 696 km².

title: Kiinan maantiede

text: Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa.


query: Mitä lyhenne LTE tarkoittaa?

title: LTE

text: LTE (Long Term Evolution) on laajakaistaisen internet-yhteyden käyttöön suunniteltu niin sanottu neljännen sukupolven (4G) langaton tiedonsiirtotekniikka, joka toimii myös 900:n ja 1800:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä suurienergisemmällä 2600 megahertsin mikroaaltosäteilyllä. Tiedonsiirtolaitteena käytetään tällöin nettikkua tai älypuhelinta, jota kutsutaan myös 4G-puhelimeksi, vaikka se käyttää puheluihin 2- tai 3G-verkkoa.[1] LTE-verkko otettiin kaupalliseen käyttöön vuonna 2010.

title: Maksimi

text: Maksimi (lyhenne maks. tai formula_1) tarkoittaa yleiskielessä ja tekniikassa korkeinta arvoa tai enimmäisarvoa. Matematiikassa maksimi tarkoittaa usein lukujoukon tai funktion suurinta arvoa tarkasteluvälillä.

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Korkeimman oikeuden lyhenne KKO on muodostettu epätavallisesti. Yleensä isokirjainlyhenne muodostetaan kunkin sanan alkukirjaimista. Näin lyhenne voisi tarkoittaa kihlakunnanoikeutta, jollaisia Suomessa aiemmin toimi. Merkityksessä korkein oikeus lyhenne on huonosti avautuva. Selitys lyhenteelle löytyy historiasta. Vuonna 1915 Lakimies-lehdessä julkaistiin kirjoitus "Oikeuslähteiden ja lähdeteosten merkitsemisestä".[3] Siinä olevassa oikeuslähteiden lyhenneluettelossa KO merkitsi kihlakunnanoikeutta. Siihen aikaan korkeinta oikeutta ei vielä ollut perustettu, vaan ylin oikeusaste oli senaatin oikeusosasto (SOO). Korkein oikeus perustettiin 1918. Vuonna 1920 Lakimies-lehdessä julkaistiin laajennettu ja paikoin uudistettu versio kirjoituksesta. Artikkelissa "Oikeuslähteiden, lähdeteosten ja oikeustapausten merkitseminen"[4] KO tarkoitti edelleen kihlakunnanoikeutta ja vastaperustettu korkein oikeus lyhennettiin KKO. Koska lyhenteen KO merkitys oli vakiintunut ja levinnyt yleiseen käyttöön, jouduttiin korkeimmalle oikeudelle etsimään toinen lyhenne. Lyhenneluettelon täydennystyön suoritti kolmejäseninen komitea, jonka ehdotuksen Suomalainen Lakimiesten Yhdistys hyväksyi kokouksessaan 26. toukokuuta 1920.[5][6]

title: Noasaurus

text: "Noasaurus" tarkoittaa ”luoteis-Argentiinan liskoa”. "Noa" on lyhenne espanjan kielen sanasta ”noroeste Argentina”, joka tarkoittaa luoteis-Argentiinaa. "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta ”sauros”, joka tarkoittaa liskoa. Nimi annettiin Saltan maakunnassa, luoteis-Argentiinassa sijaitsevan alueen mukaan, josta "Noasauruksen" jäänteet löydettiin.

title: Sabot

text: Yhtyeen nimi on lyhenne englannin kielen sanasta "sabotage" mikä tarkoittaa sabotaasia. Sabot tarkoittaa ranskaksi myös puukenkää sekä on termi panssariammustyypille.

title: TeX

text: TeX tulisi lausua ”teh”. X tarkoittaa tässä kreikkalaista kirjainta χ (khi). TeX on lyhenne sanasta τέχνη (technē), joka on kreikkaa ja tarkoittaa taidetta tai taitoa, ja on siis myös sanan ”tekniikka” kantasana.

title: BP (ajanlasku)

text:
BP tarkoittaa paleontologiassa ja geologiassa esineen ikää radiohiilivuosina. BP on lyhenne sanoista , ”ennen nykyhetkeä”. Nykyhetkeksi on valittu vuosi 1950 AD, koska radiohiiliajoitus tuli laajemmin käyttöön 1950-luvulla, ja koska ilmakehässä
tehtyjen ydinkokeiden jäänteet häiritsevät maaperän radioisotooppien määrien mittaamista tämän jälkeen.
BP-ajoitukset ovat oletuksena kalibroimattomia. BP-merkintää voidaan täydentää maininnalla ovatko luvut kalibroituja (engl. lyhenne "cal.") tai kalibroimattomia (engl. lyhenne "uncal."). Kalibroitu ikä yrittää olla tarkempi kuin kalibroimaton. BP cal. ovat siis kalibroitua vuotta sitten, BP ja BP uncal. kalibroimatonta vuotta sitten.

title: Chick lit

text: "Chick" on amerikkalainen slangisana joka tarkoittaa nuorta naishenkilöä. "Lit" puolestaan on lyhenne sanasta "literature", kirjallisuus. Termi on vastaava kuin "chick flick" elokuvista puhuttaessa eli se tarkoittaa lähinnä naisiin vetoavaa kirjallisuutta. Vastakohtana termille voidaan pitää erityisesti Englannissa käytettävää termiä "lad lit", joka tarkoittaa miehille suunnattua kirjallisuutta.

title: HLBT

text: Noin vuonna 2013 on otettu käyttöön lyhenne LGBTQIA, jossa I tarkoittaa interseksuaalista ja A tarkoittaa aseksuaalista

title: COCOM

text: Lyhenne COCOM tarkoittaa:

title: Rekisteritonni

text: Bruttorekisteritonni (lyhenne brt) tarkoittaa aluksen kokonaiskapasiteettia. Nettorekisteritonni (lyhenne nrt) puolestaan tarkoittaa kykyä ottaa lastia.

title: Sri Lanka

text: Loppuvuodesta 2005 presidentiksi valittu kovan linjan kannattaja Mahinda Rajapaksa ilmoitti pyrkivänsä lain ja järjestyksen palauttamiseen koko maahan. Maaliskuussa 2007 LTTE teki ensimmäiset ilmaiskut, joita tehtiin helmikuuhun 2009 mennessä ainakin yhdeksän. Tammikuussa 2008 hallitus ilmoitti purkavansa tulitauon, mutta LTTE ilmoitti pysyvänsä sopimuksessa.

title: Samsung Galaxy S II

text: Galaxy S 2:sta on markkinoilla HD- ja LTE-versiot. Molemmista varianteista löytyy tuki LTE-yhteyksille ja ensimmäisessä on lisäksi aiempaa tarkempi 1280×720 pikselin HD-näyttö. Puhelimien näyttöjen koko on kasvanut hieman ja ovat saaneet samalla NFC-tuen. Myynnissä on myös Galaxy Z, jossa käytetään Nvidian Tegra 2 -alustaa.

title: Et al.

text: et al. () on latinankielinen lyhenne, joka tarkoittaa suomeksi ”ja muut” tai ”ynnä muut” ja jota vastaa lyhenne ”ym.”

title: LTE

text: Standardoinniltaan LTE on 3GPP-järjestön Release 8 -määrityksiin sisältyvä laajennus[2].

title: EIA

text: EIA on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia asioita:Eia voi myös tarkoittaa seuraavaa henkilöä:

title: LLVM

text: Lyhenne LLVM tarkoitti alun pitäen ”Low Level Virtual Machine”, mutta projektin kasvaessa nimestä luovuttiin ja lyhenne ei nykyisin tarkoita mitään. LLVM on ”kattoprojekti”, jota käytetään keskeisistä komponenteista: välikielestä (LLVM IF) ja sen käsittelystä, debuggerista (LLDB) ja LLVM:n omasta C++-kirjastosta (libc++).

title: 4G

text: Vuonna 2013 myytyjen 4g–palvelupakettien nopeuksissa oli vielä suuria eroja. LTE-tekniikkaan pohjautuva mikroaaltoverkko tarjosi parhaimmillaan 100 mbps:n siirtonopeuden, kun 3g-teknologian päälle toteutettu dc-hspa+- päivitys (dual carrier) nosti nopeuden maksimissaankin vain 42 mbps:iin[12]. TeliaSoneran LTE-verkko kattoi vuonna 2016 lähes koko Suomen lukuun ottamatta Lapin erämaa-alueita, harvaan asuttuja seutuja ja vyöhykettä Venäjän vastaisella rajalla.[13] Elisan LTE-verkko kattoi Suomen Oulun korkeudelle saakka harvaan asuttuja seutuja lukuun ottamatta. Lapissa ja Kainuussa Elisan verkko kattaa lähinnä asutuskeskukset ja pääteiden varret.[14] Vuonna 2014 TeliaSonera ja DNA solmivat yhteistyösopimuksen, jonka mukaan niiden yhdessä perustama Suomen Yhteisverkko Oy rakentaa jatkossa näiden käyttämät Pohjois- ja Itä-Suomen 2G-, 3G- ja 4G-verkot. Näin ollen sekä TeliaSoneran että DNA:n peittoalueet tulevat olemaan näillä alueilla yhtenevät.[15][16]

title: LTE

text: LTE on ensimmäinen 3G-tekniikka, jossa radioliikenteen suunta tukiasemasta päätelaitteeseen on toteutettu erilaisella radiotekniikalla kuin päätelaitteesta tukiasemaan. Datan siirto tukiasemasta päätelaitteeseen tapahtuu OFDM-tekniikalla ja päätelaitteesta tukiasemaan SC-FDMA-tekniikalla.

title: Kia Venga

text: Turbodieselien yhteydessä lyhenne WGT tulee sanoista "Waste Gate Turbocharger" joka tarkoittaa, että ahtimen yhteydessä on elektronisesti ohjattu hukkaportti. VGT on puolestaan lyhenne sanoista "Variable Geometry Turbocharger" joka tarkoittaa, että turboahtimen siivet ovat muuttuvageometriset. Turbodieselit kuuluvat Kian vähäpäästöiseen U2 dieselmoottoriperheeseen. Dieseleissä on moderni Boschin valmistama yhteispainesuoraruiskutus, Garret Honeywellin turboahdin, välijäähdytin, sekä 16 venttiilinen sylinterinkansi kahdella nokka-akselilla. Myös moottorinohjausjärjestelmä on Vengan kaikissa moottoreissa Boschin käsialaa.

title: 4G

text: Oli pitkään epäselvää, mitä tekniikkaa voidaan virallisesti kutsua 4G:ksi. Vielä syksyllä 2010 ITU:n näkemys oli, että vain kaksi tekniikkaa, LTE-Advanced ja WirelessMAN-Advanced (IEEE P802.16m), täyttävät 4G:n määritelmän. Teleoperaattoreiden painostuksessa ITU kuitenkin höllensi määritelmää. Joulukuussa 2010 se ilmoitti, että myös LTE, WiMax ja 3G-verkkoon perustuva dual carrier UMTS (= kaksi rinnakkain käytössä olevaa 3G-yhteyttä) luetaan 4G määritelmän piiriin.[7]

title: Matkapuhelin

text: Nykyään käytetyin matkapuhelinteknologia on GSM. Se tunnetaan niin sanottuna toisen sukupolven (2G) teknologiana. Sitä ennen Suomessa oli käytössä ensimmäisen sukupolven analoginen NMT-tekniikka. Matkapuhelimilla toimivassa tiedonsiirrossa nykyään yleisin tekniikka on GPRS, joka mahdollistaa huomattavasti aiempaa nopeamman ja halvemman tiedonsiirron matkapuhelimiin. GPRS on niin sanottua 2,5. sukupolvea, eli 2,5G. Seuraavasta sukupolvesta, eli 3G, on olemassa useampia kilpailevia standardeja, joista yleisimmät ovat Euroopassa suosittu UMTS ja Pohjois-Amerikassa, Japanissa ja Korean tasavallassa suosittu CDMA2000. Neljännen sukupolven standardeja (4G) tulee olemaan mm. LTE ja erityisesti sen kehittyneempi versio LTE-Advanced.

title: PPP

text: Lyhenne PPP tarkoittaa:

title: Tasavirta

text: Tasavirtapiireissä yleisimmin esiin tulevia suureita ovat muun muassa sähkövirta, jännite, resistanssi eli vastus ja teho. Sähkövirta tarkoittaa johtimessa liikkuvan virran suuruutta ja sitä mitataan ampeereissa (lyhenne A). Jännite on napojen sähkövarauksien aiheuttama potentiaaliero, ja sitä mitataan voltteina (lyhenne V), eli plus- ja miinuspotentiaalien erona (esimerkiksi jos miinus navan potentiaali on 0V ja plus navan potentiaali on +12 V, tällöin näiden välillä vaikuttaa +12 V:n jännite). Resistanssi eli vastus taas tarkoittaa, kuinka paljon johdin vastustaa virran kulkua. Jokaisella johtimella on vastusarvo; suprajohteiden ominaisvastus kuitenkin saadaan tietyissä olosuhteissa käytännössä nollaan. Teho tarkoittaa sähkövirran aikayksikköä kohti tekemää työtä, ja sitä mitataan watteina (lyhenne W).

title: Graždanskaja Oborona

text: Yhtyeen nimi tarkoittaa "väestönsuojelua". Yhtye tunnetaan myös lyhenteellä GrOb (ven. ГрОб), joka tarkoittaa "ruumisarkkua". Myös lyhenne GO (ven. ГО) on käytössä.

title: Yolo

text: Yolo tai YOLO on lyhenne, joka tarkoittaa You only live once. (suom. "elät vain kerran"). Lyhenne on erityisesti suosiossa nuorten keskuudessa. Kanadalainen räppäri Drake käyttää lyhennettä useasti kappaleessaan "The Motto".

title: Suomalaiset NHL-kaudella 2012–2013

text: "Kenttäpelaajat ovat järjestyksessä runkosarjassa tehtyjen pisteiden mukaan. Pelipaikoissa lyhenne "p" tarkoittaa puolustajaa, "kh" keskushyökkääjää ja "lh" laitahyökääjää. Joukkueen perässä oleva "(C)" tarkoittaa kapteenia ja "(A)" varakapteenia."

title: UNOVIS

text: Nimi UNOVIS on lyhenne venäjän kielen sanoista "Utverditeli Novogo Iskusstva", "Uuden taiteen mestarit". POSNOVIS oli lyhenne sanoista "Posledovateli Novogo Iskusstva", "Uuden taiteen seuraajat". MOLPOSNOVIS tarkoitti "Uuden taiteen nuoret seuraajat"

title: Konesuunta

text: Konesuunta (, lyhenne MD) tarkoittaa paperinvalmistuksessa paperiradan tai paperikonetekstiilin kulkusuuntaa paperikoneessa. Poikkisuunta tarkoittaa kulkisuunnalle 90 asteen kulmassa olevaa poikittaista suuntaa (, lyhenne CMD).

title: Mademoiselle

text: Mademoiselle (IPA:; lyhenne M) on ranskaa ja tarkoittaa neitiä. Sana muodostuu etuliitteestä "ma" ’minun’ ja sanasta "demoiselle" ’pikku rouva, tyttönen’. Monikko on Mesdemoiselles (; lyhenne M). Monikkomuotoa voidaan käyttää englanninkielisessä keskustelussa tai kirjeenvaihdossa "Miss"-sanan monikon "Misses" tilalla.


query: Missä Carl Johan Adlercreutz kuoli?

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Carl Johan Adlercreutz (suomeksi joskus Kaarle Juhana) (27. huhtikuuta 1757 Pernaja – 21. elokuuta 1815 Tukholma) oli Suomessa syntynyt Ruotsin armeijan kenraali, joka muistetaan parhaiten Suomen sodassa voittamistaan taisteluista. Hän kuului Adlercreutzin aatelissukuun ja kasvoi Porvoossa.[1]

title: Carl Johan Cederberg

text:
Penttilän sahaa palvelleista tervahöyryistä S/S Suomi on nykyisin Lappeenrannan satamassa kahvilana nimellä Prinsessa Armaada.
Carl Johan Cederberg kuoli työmatkalla Pariisissa 1908
. Carl Johan Cederberg, Hanna Cederberg ja useita muita Cederberg-suvun henkilöitä on haudattu Joensuun hautausmaalle. Hautamuistomerkin on suunnitellut Eliel Saarinen.

title: Carl Johan Stjernvall

text: Carl Johan Stjernvall syntyi Stjernvallien sotilassukuun. Hänen isänsä oli eversti Erik Johan Stjernvall, joka oli kapteenina osallistunut Pommerin sotaan ja mennyt silloin naimisiin 18-vuotiaan stralsundilaisen kauppiaantyttären Catharina Elisabet Nonnemanin kanssa. Vaimon isä oli Stralsundin raatikellarimestari ja viinikauppias, joka kuitenkin muutti tyttärensä perässä Suomeen ja kuoli 1791 Kirkkonummella.

title: Olkijoen aselepo

text: Olkijoen aseleposopimus päätti Suomen sodan sotatoimet Suomen alueella. Sopimus allekirjoitettiin Olkijoen kylässä, nykyisen Raahen kaupungin alueella, 19. marraskuuta 1808. Sopimuksen allekirjoittivat Ruotsin armeijan puolesta yliadjutantti Carl Johan Adlercreutz ja Venäjän armeijan puolesta kenraaliluutnantti Nikolai Mihailovitš Kamenski.

title: Suomen sota

text: Sodan alkuvaiheessa Ruotsilla oli Suomessa kolme prikaatia. Eversti August Fredrik Palmfeltin komentama 1. prikaati, joka oli sijoitettuna Loviisan seudulle ja vahvuudeltaan oli noin 3000 sotilasta, eversti Carl Johan Adlercreutzin komentama 2. prikaati, joka oli sijoitettuna nykyiselle Lahden seudulle ja oli vahvuudeltaan noin 4000 sotilasta sekä eversti Johan Adam Cronstedtin komentama 3. prikaati, joka oli sijoitettuna Savoon ja vahvuudeltaan 3800 sotilasta. Venäläisten hyökätessä ainoastaan 3. prikaati Savossa oli täysivahvuisena liikekannalle pantuna.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Adlercreutz osallistui jo 15-vuotiaana varakorpaalina Kustaa III:n vallankaappaukseen Jakob Magnus Sprengtportenin johtamien rakuunoiden joukossa.[1] Adlercreutz taisteli Kustaa III:n sodassa vuosina 1788–1790. Hän toimi myös Suomen sodassa toisen prikaatin päällikkönä ja ylipäällikkö Klingsporin yliadjutanttina.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Adlercreutzin ansioksi on laskettu se, että armeija ryhtyi tekemään vastarintaa Siikajoella ja Revonlahdella ja saavutti voitot Lapuan ja Alavuden taisteluissa.[1] Adlercreutz kuitenkin jätti armeijan Olkijoen sopimuksen jälkeen ja siirtyi Ruotsiin.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Sodan aikana Adlercreutz osallistui henkilökohtaisesti vallankaappaukseen, jossa hän vangitsi kuningas Kustaa IV Aadolfin Tukholmassa 13. maaliskuuta 1809. Palkkioksi hän sai kenraaliadjutantin arvon ja käytännössä koko armeijan johdon.[1] Adlercreutz toimi Ruotsin armeijan esikuntapäällikkönä taisteluissa Napoleonia vastaan vuosina 1813–1814. [1]

title: Johan Fredrik Eek

text: Eekillä oli vaikeuksia saada uutta työtä Ruotsiin saavuttuaan. Syynä tähän oli se, että häntä syytettiin kenraali Carl Johan Adlercreutzin vastaisen kirjasen tekijäksi. Vuonna 1813 Eek sai everstinarvon. Hän otti osaa Norjaa vastaan käytyyn sotaan Jämtlandin rykmentin päällikkönä. Eek köyhtyi koko ajan ja joutui luopumaan kodistaankin. Syy tähän oli se, että hän oli ollut viratta vuosia Ruotsiin tultuaan. Myös everstinviran myyjälle piti maksaa suuri korvaus. Eek erosi valtion palveluksesta ja ajautui konkurssiin, sillä Ruotsin kuningas ei ollut suostunut laina- tai palkankorotusvaatimuksiin. Perimätiedon mukaan Eek toimi tämän jälkeen Tukholmassa kantajana tai halonhakkaajana.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lappalainen, Wolke, Pylkkänen| title = Suomen sodan historia 1808–1809| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura / Karttakeskus| year = 2008 (suom.kiel.)| id = ISBN 978-951-593-197-9}}

title: Tanskanpystykorva

text: Adlercreutz, Carl-Johan: Koirarotujen maailma

title: Adlercreutz

text: Suku on lähtöisin Lohjan pitäjän Ison-Teutarin (Stortötar) kylästä. Vanhin tunnettu kantaisä on vuonna 1654 kuollut talollinen Erik Maununpoika. Hänen poikansa Thomas loi komean virkamiesuran kruunun palveluksessa Tukholmassa ja otti aluksi käyttöön kotikyläänsä viittaavan sukunimen Teuterström kunnes hänet aateloitiin Karlshamnissa vuonna 1700 nimellä "Adlercreutz". Seitsemän vuotta myöhemmin hänen sukunsa merkittiin Ruotsin aateliin aatelisena sukuna numero 1382, mikä vaihdettiin myöhemmin numeroon 1386. Tomas Adlercreutzin kahden pojan jälkeläiset asuivat kartanonomistajina Suomessa: vanhemman pojan, hovioikeudenneuvos Erik Adlercreutzin sukuhaaran omistuksiin kuuluivat muun muassa Boen kartano Porvoossa, Sjundbyn kartano Siuntiossa ja Raalan kartano Nurmijärvellä; nuoremman pojan, Carl Adlercreutzin sukuhaara omisti Kiialan kartanon Porvoon lähellä.

title: Eric Adlercreutz

text: Carl Eric Alfred Adlercreutz (s. 14. joulukuuta 1935 Helsinki) on suomalainen arkkitehti.

title: Lapuan taistelu

text:
Toinen, ”varsinainen” Lapuan taistelu käytiin 14. heinäkuuta, jolloin eversti Carl Johan Adlercreutzin johtamat suomalaiset joukot lähtivät aamulla Kauhavalta Lapuaa kohti. Koko matkan ajan käydyt taistelut venäläisten etujoukkoja vastaan hidastivat kulkua niin paljon, että vasta n. klo 16 aikaan suomalaiset seisoivat Lapuaa pohjoispuolelta reunustavalla Ritamäen harjanteella.
Koska venäläiset odottivat Kuortaneen suunnasta muonakuormastoja ja vahvistusjoukkoja, Rajevski halusi suojella sekä Kuortaneen että Vaasan teitä. Niinpä hän oli asettanut miehensä Lapuanjoen pohjoisrannalle 3½ km leveäksi rintamaksi. Venäläisten puolustukselle asetelma oli hankala, mutta suomalaisten silmissä se näytti uhkaavalta. Niinpä Adlercreutz luuli (tai ainakin raportissaan mainitsi) joutuneensa taistelemaan ylivoimaa vastaan, vaikka itse asiassa suomalaisia oli 600 miestä enemmän.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Adlercreutzin sankarimainetta on luonut J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoiden toiseen osaan sisältyvä runo "Adlercreutz".

title: Pyhäjoen taistelu

text: Löwenhjelm ja hänen adjutanttinsa kapteeni Clairfelt jäivät pahoin haavoittuneina venäläisten vangeiksi. Taistelun jälleen uudeksi esikuntapäälliköksi tuli eversti Carl Johan Adlercreutz ja von Döbelnistä tehtiin 2. Prikaatin uusi komentaja.

title: Oravaisten taistelu

text: Oravaisten taistelu käytiin 14. syyskuuta 1808 Oravaisissa Pohjanmaalla. Sitä pidetään yleisesti yhtenä Suomen sodan ratkaisutaisteluista.[1] Taistelussa kreivi Nikolai Kamenskin komentamat 7000 venäläistä voittivat kenraali Carl Johan Adlercreutzin 5000 suomalaista ja ruotsalaista sotilasta.

title: Carl Johan Holm

text: Holm laati 1837 kirjasen Ruotsin valtiopäivine uudistamisesta. 1830-luvulla hän kirjoitti myös Suomen sodan aikaisista kokemuksistaan muistelmakäsikirjoituksen "Anteckningar öfver fälttågen emot Ryssland åren 1808 och 1809", joka julkaistiin Adolf Ivar Arwidssonin muokkaamana 1836. Hän arvosteli muistelmissaan silloista sodanjohtoa, etenkin Wilhelm Mauritz Klingsporia ja Carl Johan Adlercreutzia, mutta korosti samalla kuitenkin tavallisten sotilaiden ansioita. Johan Ludvig Runeberg vieraili Holmin luona 1851 Örnsköldsvikissä.

title: Adlercreutz

text: Suvun tunnetuin edustaja oli Carl Adlercreutzin pojanpoika, kenraali Carl Johan Adlercreutz, joka ansioitui Suomen sodassa, mutta joutui Ruotsin tappion myötä jättämään Suomen. Hänet korotettiin ansioistaan Ruotsissa kesäkuussa 1808 ritaristoon ja saman vuoden elokuussa edelleen vapaaherraksi, joten hänen jälkeläisensä muodostavat siellä vapaaherrallisen aatelissuvun numero 331. Vuonna 1814 hänet korotettiin uuden hallitusmuodon mukaisesti edelleen kreiviksi, minkä jälkeen vapaaherrallisen sukuhaaran päämiehellä on ollut kreivin arvo. Kaksi muuta sukuhaaraa liitettiin Suomen aateliin ja ne saivat Suomen ritarihuoneen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 numeron 97. Toinen näistä haaroista sammui vuonna 1838, toinen on yhä elossa. Eräs sukuhaara on vuodesta 1917 asunut Argentiinassa.Avioliitossa nimen Adlercreutz on saanut myös:Lisäksi sitkeän huhun mukaan Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kiven isä, pitäjänräätäli Eric Johan Stenvall olisi ollut kartanonherra Carl Henrik Adlercreutzin avioton poika.

title: Raalan kartano

text: Aleksis Kiven elinaikana kartanon isäntänä oli Engelbert Sten Svante Gustaf Adlercreutz (1829–1881). Kiven isä Erik Johan Stenvall ja veljet Emanuel ja Alpertti tekivät kartanossa säännöllisesti räätälintöitä usein viikkojen ajan. On myös väitetty, että Kiven isä olisi ollut kartanoa 1700-luvun lopulla isännöineen Carl Henrik Adlercreutzin avioton poika.

title: Lapua

text: Vuonna 1808 Lapua joutui Suomen sodan (1808–1809) yhdeksi taistelunäyttämöksi. Carl Johan Adlercreutz ja Georg Carl von Döbeln saivat Lapualla arvokkaan voiton venäläisistä, joka tunnetaan nykyisin Lapuan taisteluna (14. heinäkuuta 1808). Suomen kenttäarmeija ei kyennyt kuitenkaan käyttämään voittoa hyväksi.[3]

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Luokka:Ruotsalaiset kenraalit Luokka:Ruotsalaiset aateliset Luokka:Suomen sota Luokka:Vänrikki Stoolin tarinoiden esikuvat Luokka:Vuonna 1757 syntyneet Luokka:Vuonna 1815 kuolleet

title: Karl Henrik von Knorring

text: Karl Henrik von Knorring ja Eva Charlotta Beck-Friis saivat kuusi lasta, joista kolme kuoli jo alle vuoden ikäisenä. Muista lapsista Carl Gustaf Joakim (s. 1826) oli Ruotsin armeijan luutnantti, Desideria Elisabet Vilhelmina Desirée (1834–1917) oli naimisissa majuri Carl Tomas Adlercreutzin kanssa ja Frans Egenolf Eugen (1827–1887) puolestaan tuli isänsä jälkeen Kokemäenkartanon hoitajaksi.

title: Carl Johan Adlercreutz

text: Adlercreutz korotettiin Ruotsissa 1808 vapaaherraksi ja 1814 kreiviksi.[1] Hän avioitui 1792 vapaaherratar Henrietta Amalia Stackelbergin (1771–1796) kanssa. Tämä oli kenraaliluutnantti Bernt Fredrik Johan Stackelbergin tytär. Toisen kerran hän oli naimisissa vuodesta 1798. Vaimo oli vuorineuvoksen tytär Margareta von Engeström. Hänet haudattiin Riddarholmin kirkkoon Siikajoen taistelun muistopäivänä 18.4.1816.[1]

title: Suomen sota

text: Georg Carl von Döbeln, Uudenmaan rykmentin komentaja Carl Johan Adlercreutz Carl Olof Cronstedt Johan Adam Cronstedt Joachim Zachris Duncker Johan Reinhold von Törne Carl von Otter Carl Nathanael af Klercker, ylipäällikön sijainen Wilhelm Mauritz Klingspor, ylipäällikkö Johan August Sandels, 5. prikaatin komentaja Gustaf Adolf Montgomery Gustaf Wachtmeister Karl Gustav Baggovut Pjotr Bagration Mihail Petrovitš Dolgorukov Michael Andreas Barclay de Tolly Friedrich Wilhelm von Buxhoevden, ylipäällikkö Jacob Petrovitš Kulnev Nikolai Mihailovitš Kamenski Gustaf Wilhelm Ladau

title: Kiialan kartano

text: Kiialan kartanon historia ulottuu keskiajalle ja se oli Stålarm-suvun kantatilana 1300-luvulta 1600-luvulle. Kartanon vuodelta 1796 peräisin olevan kaksikerroksisen puisen päärakennuksen rakennutti kenraali Carl Johan Adlercreutz. Alun perin rokokootyylinen päärakennus muutettiin 1830-luvulla empiretyyliseksi ja sen nykyinen ulkoasu on peräisin 1880-luvulta. Carl Axel Lewin perusti 1880-luvulla kartanoon viinatehtaan, jonka rakennukset toimivat nykyisin juhla- ja kokoustiloina. Kartanoon johtaa Porvoon suunnalta pitkä puukujanne.

title: Alavus

text: Suomen sodassa Alavudella käytiin tärkeä taistelu, joka tunnetaan nykyisin Alavuden taisteluna. Suomen kenttäarmeija oli saanut perääntymisvaiheen aikana 14. heinäkuuta 1808 voiton Lapualla, mutta venäläiset uhkasivat tehdä sen tyhjäksi valloittamalla Alavuden tärkeän tienristeyksen. Carl Johan Adlercreutz päätti tällöin vallata Alavuden takaisin ja hyökkäsi 17. elokuuta 1808 noin 4 000 miehen voimin lähes puolta pienemmän venäläisjoukon kimppuun. Suomalaiset ryhmittyivät hyökkäykseen Alavuden kirkon vaiheille ja etenivät hyökkäykseen Alavudenjärven länsirantaa etelään. Röyskön tilan mailla Adlercreutz itse johti hyökkäystä venäläisten vasenta sivustaa vasten. Alipäällikköinään hänellä olivat muun muassa Vänrikki Stoolin tarinoista tutut Karl Leonhard Lode ja Johan Reinhold von Törne. Kun nykyisen Harrin kesäteatterin tienoilla sijainnut Härkönen oli vallattu rynnäköllä, venäläisiä ajettiin takaa puolitoista peninkulmaa pitkin Kuortaneen-Ruoveden harjua. Alavuden voittoa Suomen armeija ei kuitenkaan osannut käyttää hyväkseen.

title: Fredrik Adlercreutz

text: Adlercreutz oli Carl Johan Adlercreutzin poika.

title: Myrskylä Suomen sodassa

text: Ruotsalaisten joukkojen viivyttäessä eteneviä venäläisiä joukkoja joutui Myrskylän Muttila tapahtumien kohteeksi 1808. Eversti Carl Johan Adlercreutzin komentama 2. prikaati joutui kosketukseen venäläisten kanssa Koskenkylässä, Kuuskoskella ja Orimattilassa.

title: Olkijoki

text: Olkijoen kylässä 19. marraskuuta 1808 tekivät suomalaiset ja venäläiset aselevon, joka lopetti Suomen sodan sotatoimet Suomen alueella. Carl Johan Adlercreutzin ja Nikolai Kamenskin välillä käytyjen neuvottelujen pohjalta solmittiin aseleposopimus, jossa sovittiin, että Ruotsin armeija suomalaisine joukkoineen vetäytyy Kemijoen taakse. Oulu tuli jättää venäläisille 29. marraskuuta mennessä ja Kemi 13. joulukuuta mennessä.


query: Mikä on Islannin asukasluku?

title: Islanti

text: Islannissa asui vuoden 2017 tammikuussa 338 349 asukasta,[56] ja niistä 216 878 Suur-Reykjavíkin alueella.[57] Maassa on 103 kuntaa, 23 historiallista maakuntaa (sýslur) ja 14 kaupunkia (kaupstaðir). Maa on jaettu kuuteen vaalipiiriin.[58] Vuoden 2018 alussa väestöstä noin 67,2 prosenttia kuului Islannin luterilaiseen kirkkoon.[59]

title: Islannin historia

text: Enimmillään Islannissa oli 25 000 brittiläistä sotilasta. Heinäkuussa 1941 Islannin puolustus siirrettiin sopimuksella Yhdysvaltojen vastuulle. Iso-Britannia tarvitsi kaikkia sotajoukkojaan lähempänä kotimaataan, ja niinpä allting hyväksyi Yhdysvaltojen kanssa tehdyn sopimuksen. Maahan tuli 40 000 amerikkalaista sotilasta, mikä oli enemmän kuin islantilaisten aikuisten miesten lukumäärä. Islannin asukasluku oli tuolloin noin 120 000.

title: Islannin kieli

text: Islannin kieli on skandinaavinen kieli, jota puhutaan etupäässä Islannissa. Islannin kielen kielioppi on hyvin samantyyppinen kuin saksan. Esimerkiksi alkuperäiset sijamuodot (nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi ja datiivi) ovat säilyneet kummassakin kielessä. Islannin kirjoitusjärjeslmä on jokseenkin monimutkainen mutta melko säännöllinen.

title: Njörður P. Njarðvík

text: Njarðvík on toiminut muun muassa islannin kielen lehtorina Göteborgin ja Lundin yliopistoissa ja sen jälkeen Islannin yliopistossa dosenttina. Njarðvík on osallistunut aktiivisesti sekä Islannin kulttuuri- että yhteiskunnalliseen elämään. Hän on ollut Islannin radion hallintoneuvoston puheenjohtaja ja pohjoismaisen kirjallisuuspalkintolautakunnan jäsen. Islannin kirjailijaliiton puheenjohtajana hän aloitti vuonna 1978.

title: Islannin kulttuuri

text: Islannin kulttuurilla tarkoitetaan islannin kielistä kulttuuria nykyisessä Islannissa.

title: Grenivík

text: Grenivík on kylä Islannissa. Se on osa Grítubakkahreppur-aluetta, itäistä Eyjafjörður-vuonoa. Asukasluku on noin 377, joista lähes 300 asuu kylässä ja lähes 100 maaseudulla kylästä etelään. Kylä sijaitsee 1 167 metriä korkean Kaldbakur-vuoren vieressä. Ylös vuorelle johtaa mielenkiintoisia vaellusreittejä, ja niille, jotka haluavat helpompia reittejä, Þengilshöfði on hyvä vaihtoehto. Þengilshöfði-vuori on 260 metriä korkea ja sijaitsee Grenivíkistä etelään. Alueen muut vuoret, kuten Blámannshattur ja Laufáshnjúkur, ovat vaikeampia kiivetä.

title: Akranes

text: Akranes on Islannin länsirannikolla sijaitseva satamakaupunki. Sen asukasluku oli 6 630 vuonna 2008. Akranesin naapurikunta on Hvalfjarðarsveit.

title: Hveragerði

text: Hveragerði on kunta Islannin eteläosassa, 45 kilometriä Reykjavíkistä itään, maan päätien Hringvegurin varrella. Kunnan asukasluku on 2 316 (1. tammikuuta 2011). Sen läpi virtaa Varmá-joki.

title: Gimli (Manitoba)

text: Gimli ("Rural Municipality of Gimli") on pikkukaupunki ja maalaiskunta Manitoban provinssissa Kanadassa, Winnipegjärven länsirannalla noin 75 kilometriä pohjoiseen Winnipegistä. Kunnan asukasluku on 5 845 (2011), ja se on asukasmäärällä mitattuna maailman suurin islantilaissukuisten ihmisten keskittymä Islannin ulkopuolella.

title: Dalvík

text: Dalvíkin on kunnan keskustaajama ja sen asukasluku on 1 420. Paikallinen elinkeino perustuu kalastuksen ja kalanjalostuksen lisäksi erilaisiin teollisuus- ja ruokayrityksiin, palveluihin sekä kasvavaan huipputekniikan teollisuuteen. Dalvíkin satama on alueellinen kauppasatama maahantuonnille ja kalastukselle. Sieltä on myös lauttayhteys Islannin pohjoisimmalle asutetulle alueelle Grímseyn saarelle.

title: Árborg

text: Árborg on etelä-Islannin suurin kunta ja koko Islannin kahdeksanneksi suurin kunta. Vuonna 2008 kunnan asukasluku oli 7 928. Vuonna 1998 neljä kuntaa etelä-Islannissa yhdistyivät. Alueen suurin kaupunki on Selfoss, jossa on 6 300 asukasta.

title: Mosfellsbær

text: Mosfellsbær on kaupunki Islannin länsiosassa. Se sijaitsee noin 17 kilometriä maan pääkaupungista, Reykjavíkista, pohjoiseen. Mosfellsbærin pinta-ala on 197 km², ja joulukuussa 2007 kaupungin asukasluku oli 8 147.

title: Islannin kansalliskirkko

text: Islannin kansalliskirkon pää on Islannin piispa, jona vuodesta 2012 lähtien on toiminut Agnes M. Sigurðardóttir. Kansalliskirkkoon kuuluu 69,9 % Islannin väestöstä tammikuun ensimmäisenä päivänä (2017) eli 236 481 Islannin asukasta.

title: Norðurland vestra

text: Norðurland vestra on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja on pinta-alaltaan 12 737 neliökilometriä. Sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 7 000, ja se onkin Islannin harvimmin asutuimpia alueita. Alueen suurin kaupunki on noin 2 000 asukkaan Sauðárkrókur, joka on Pohjois-Islannin toiseksi suurin kaupunki.

title: Islanti

text: Yksityisautoilu on Islannissa suosittua, ja maassa oli vuonna 2009 auto jokaista 1,6 asukasta kohti. Maan ympäri kiertää 1339 kilometriä pitkä kehätie Hringvegur, joka valmistui vuonna 1974.[55] Kaikkiaan maanteitä on yhteensä 12869 kilometriä, ja niistä vajaat 4500 kilometriä on päällystetty. Maassa on 99 lentokenttää, joista kuusi on asfalttipäällysteisiä. Suurimmat lentokentät ovat Keflavík, Reykjavík ja Akureyri. Lentoliikenne on asukaslukuun nähden tiheää, osin siksi, että moottoriteitä ei Islannissa ole kuten ei myöskään rautateitä. Tärkeimmät satamat ovat Grundartangi, Hafnarfjörður ja Reykjavík.[41]

title: Jälkiäänitys

text: Islannissa ja Norjassa dubataan suurin piirtein yhtä paljon kuin Suomessa. Islantiin dubbaaminen rantautui vuoden 1998 alussa, ja Disney-animaatio Mulan oli ensimmäinen islanniksi dubattu elokuva. Islannin kielelle dubattu Harry Potter ei saanut kovin suopeaa vastaanottoa maassa, ja Harry Pottereiden dubbaamista islanniksi ei jatkettu enää Liekehtivästä pikarista eteenpäin. Islantilaiset ovat maan pieneen asukaslukuun suhteutettuna maailman ahkerimpia elokuvissakävijöitä, minkä vuoksi myös dubbaus on kannattavaa.

title: Súðavík

text: Súðavík (Súðavíkurhreppur) on kunta ja kalastajakylä Pohjois–Islannissa Länsivuonoilla. Kunnan asukasluku on 192 (1. tammikuuta 2011).

text: Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto (; , NULI) on 1. joulukuuta 1994 perustettu Islannin yhdistetty kansalliskirjasto ja yliopistollinen kirjasto. Se muodostettiin liittämällä vuonna 1818 perustettu Islannin kansalliskirjasto (Landsbókasafn Íslands) ja vuonna 1940 perustettu Islannin yliopiston kirjasto yhteen.

title: Garður

text: Garður on kunta Islannin länsiosassa, Reykjanesin niemimaalla. Sen asukasluku on 1 451 (1. joulukuuta 2007) ja pinta-ala 21 km².

title: Knattspyrnudeild Keflavíkur

text: Knattspyrnudeild Keflavíkur (monesti Keflavík) on jalkapalloseura Reykjanesbærin kunnasta Länsi-Islannista. Se on osa urheiluseura Keflavík ÍF:ää. Se pelasi vuonna 2015 Islannin korkeimmalla sarjatasolla Úrvalsdeildissa, mutta putosi kauden päätteeksi sarjatasoa alemmas Islannin 1. divisioonaan. Islannin mestaruuden Keflavík on voittanut neljästi 1973, 1971, 1969 ja 1964. Islannin cupin seura on voittanut neljästi 2006, 2004, 1997 ja 1975.

title: Islannin pörssi

text: Islannin pörssi (islanniksi "Kauphöll Íslands") tai ICEX perustettiin vuonna 1985 useiden pankkien ja välitysliikkeiden liityttyä yhteen Islannin keskuspankin aloitteesta. Vaihto pörssissä alkoi 1986 Islannin valtion velkakirjoilla, osakevaihto käynnistyi vuonna 1990. Osakekauppa kasvoi sen jälkeen hyvin nopeasti. Islannin verrattain pienen talouden vuoksi pörssiin listatut yhtiöt ovat pieniä. Pörssi kuuluu OMX-yhtiölle, jonka taas omistaa NASDAQ OMX Group.

title: Islannin pörssi

text: OMX kirjoitti aiesopimuksen Islannin pörssin ostosta syyskuussa 2006. Sopimuksessa sovittiin Islannin pörssin ja Islannin arvopaperikeskuksen omistavan Eignarhaldsfelagid Verdbrefathingin myymisestä OMX:lle.

title: Islannin historia

text: Vuonna 1874, jolloin Islannin asuttamisesta tuli kuluneeksi tuhat vuotta, Tanska myönsi Islannille itsehallinnon, jota laajennettiin vuonna 1904. Vuonna 1874 vahvistettiin Islannin perustuslaki, jota uudistettiin vuonna 1903. Sen mukaan oli Reykjavíkissa erityinen Islannin asioiden ministeri, joka oli vastuussa alltingille. Ensimmäisenä tähän vikraan nimitettiin Hannes Hafstein. 1. joulukuuta 1918 Tanskassa vahvistettiin "unionilaki", jolla Islanti tunnustettiin itsenäiseksi kuningaskunnaksi, jolla oli vain yhteinen kuningas Tanskan kanssa. Kyseessä oli siis personaaliunioni. Islanti otti käyttöön myös oman lipun. Sopimuksen mukaan Tanska kuitenkin huolehti myös Islannin ulkopolitiikasta ja maanpuolustuksesta.

title: Höfn

text: Höfn í Hornafirði on kalastajakylä Islannin kaakkoisosassa Hornafjörðurin kunnassa. Sen asukasluku on 1 635 (2009). Höfnistä lähtee retkiä läheiselle Vatnajökull-jäätikölle.

title: Fjarðabyggð

text: Fjarðabyggð on kunta Islannin itäosassa. Kunnan pinta-ala on 1 163 km² ja asukasluku vajaa 5 000 asukasta (1.4.2008).

title: Suðurland

text: Suðurland on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin eteläosassa ja on pinta-alaltaan maan suurin alue (24 526 km). Sen asukasluku oli vuonna 2010 noin 23 000, ja se on väkiluvultaan Islannin kolmanneksi suurin alue. Alueen suurin kaupunki on noin 6 400 asukkaan Selfoss.

title: Islannin hallitsija

text: Islannin monarkia päättyi 17. kesäkuuta 1944 kun Islannissa järjestettiin perustuslaillinen kansanäänestys jonka tuloksena Islannin tasavalta perustettiin. Samalla otettiin käyttöön uusi Islannin perustuslaki.

title: Húsavík

text: Húsavík on pieni kaupunki ja entinen kunta Pohjois-Islannissa Skjálfandin lahden rannalla. Asukasluku oli noin 2 864 vuonna 2013. Húsavík kuuluu nykyisin Norðurþingin kuntaan.

title: Luettelo Islannin kuntamuutoksista

text: Luettelo Islannin kuntamuutoksista kattaa Islannin kuntamuutokset vuodesta 1950 eteenpäin. Vuonna 1950 Islannin kuntamäärä oli suurimmillaan, mikä tarkoitti 229 kuntaa. Siitä lähtien kuntien lukumäärä on hiljalleen laskenut.

title: Islannin supercup

text: Islannin supercup on vuosittain Islannissa yleensä toukokuussa järjestettävä kansallinen jalkapallokilpailu, jossa edellisvuoden Islannin jalkapalloliigan (Úrvalsdeild) mestari ja Islannin cupin voittaja kohtaavat. Islannin supercupista on pelattu vuodesta 2003 lähtien.

title: Islannin keskuspankki

text: Islannin keskuspankki () vastaa Islannin rahapolitiikasta tärkeimpänä päämääränään hintavakauden säilyttäminen. Keskuspankki on velvoitettu myös myötäilemään Islannin valtion harjoittamaa talouspolitiikkaa, mikäli se ei ole ristiriidassa hintavakauden säilyttämisen kanssa. Keskuspankki toimii itsenäisesti, mutta on Islannin valtion omistuksessa.


query: Kuinka leveä Honkobackharjun jätinkirkko on?

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko on puolisuunnikkaan muotoisen kivivallin erottama raivattu alue muinaisjäännösalueen eteläpäässä. Se on 25 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja 50–70 senttimetriä korkeat. Ne on rakennettu 20–80 senttimetrin kokoisista kivistä. Pohjoisvallissa on kivien joukossa myös maata ja soraa. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 3° pohjoissuunnasta vastapäivään eli lähes pohjoiseen. Eteläinen sivu on hieman viisto muihin sivuihin nähden, koska länsivalli on noin viisi metriä itäistä vallia pitempi. Itävallin sisäpuoli oli paikoin huolellisesti rakennettu kulmikkaita kiviä pinoamalla. Sen koillispäässä sijaitsevasta portista etelään päävallia seuraa toinen pienempi valli. Kaksoisvallin sisävalli on mahdollisesti rakennettu itävallin kivistä, koska se on rakenteeltaan epämääräisempi ja hajonneempi kuin muut vallit. Jätinkirkon suurin sisämitta on 18 metriä ja sen kohtisuora leveys on 9–12 metriä. Jätinkirkon sisäpiha on raivattu puhtaaksi kivistä kun taas sen ulkopuolinen alue on hyvin kivistä.[2][4][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan alue on alun perin ollut 16–20 metriä pitkä ja 12 metriä leveä (pinta-ala 210 m²). Kun itävallista siirrettiin kiviä toista rinnakkaista vallia varten, kapeni sisäpiha sen eteläpäässä 9 metriin (noin 185 m²). Sisäpiha on pinnaltaan kivetön ja sen keskikohdan pinnankorkeus on noin 15 senttimetriä reunojen pintaa alempana. Kaivauksissa meren huuhtoman maa-aineksen alta paljastui ruskeaksi värjäytynyttä likamaata, jollainen syntyy ihmistoiminnan jätteiden värjätessä hiekkaa. Monissa kohdissa kaivausaluetta huomattiin, että sisäpihan kenttää olisi täytetty ja tasattu erityyppisillä täytemailla. Likamaata esiintyi myös puoli metriä pohjoisvallin alla. Valli on joko rakennettu uudelleen tai myöhemmin sortunut sisäpihan pinnan päälle. Erityisiä sisäpihan löytöjä oli muutama. Pohjoisosassa sijaitsee metrin pituinen soikea kuoppa, jonka molemmissa päissä on isot kivet. Toinen kuoppa liittyy kivettyyn lieteen, joka sijaitsi sisäpihan koillispäässä. Se oli 2,0 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 25 senttimetriä syvä. Se oli täynnä palaneita kiviä ja nokimaata. Lieden ja vallin läheltä löytyi tasaiseksi rakennettu kivetty alue, jossa 20–70 senttimetrin kokoiset kivet oli kaivettu maahan niin, että kivien suorat sivut muodostivat yhdessä tasaisen pinnan. Pohjoisvallin sisäreunassa on vallin suuntainen nokimaa-alue, joka on voinut syntyä puurakenteen palamisesta.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivivallissa on ainakin 4–5 matalaksi raivattua kohtaa, joita kutsutaan portiksi. Ne sijaitsevat kukin omalla sivullansa. Lähes keskellä eteläsivua sijaitseva portti aukeaa jätinkirkon keskipisteestä katsoen 177° pohjoissuunnasta myötäpäivään eli lähes etelään. Se on metsä-äestyksessä vaurioitunut, mutta sen paikka erottuu selvästi. Siitä kolme metriä itään on sijainnut mahdollisesti toinenkin portti. Lähes keskellä pohjoissivua sijaitsee kolmas portti, joka aukeaa suuntaan 357° eli lähes pohjoiseen. Se on metrin leveä ja portin molemmat sisäreunat on reunustettu isoilla kivillä. Reunuskivet ovat voimakkaasti palaneet. Länsisivun portti sijaitsee lähellä lounaisnurkkaa ja se on metrin leveä. Se on tuhoutunut osittain äestyksessä. Itäsivun portti sijaitsee lähellä koillisnurkkaa ja se on alle metrin levyinen. Itäsivun portin pohjalla on isoja kiviä.[2][4][3]

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Eteläisin jätinkirkko sijaitsee 300 metriä maantiestä pohjoiseen. Tallbackan harju on itäpuoleltaan jyrkkä ja jätinkirkko sijaitsee sen korkeimman kohdan eteläpuolella. Rinteen alapuolella idässä on suota ja länsipuolella jatkuu harju. Jätinkirkko on 27 metriä pitkä ja 10 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 4° pohjoisesta myötäpäivään eli pohjoiseen. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja melko matalat, mutta erottuvat hyvin sen eteläpäässä. Pohjoispäässä vallit ovat lähes huomaamattomia. Eteläpäässä on vallissa matalampi kohta, jota kutsutaan portiksi. Se suuntautuu jätinkirkon keskikohdasta suoraan etelään. Heti portin takana jätinkirkon sisäpihalla on kaksi kuoppaa ja muualla muutama kuoppa lisää.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko vaurioitui syksyllä 2006 tehdyissä metsänhoitotöissä, jolloin koko jätinkirkon eteläosa tuhoutui metsäalueen äestyksessä. Äestys rikkoi eteläosan kivivallit ja kivivallien sisäpihan kulttuurikerros rikkoontui.[2]

title: Storbackenin jätinkirkot

text: Mäen laella on melko kivikkoista ja sieltä on löydetty monia kivivalleja. Osa valleista muodostavat suorakulmaisen muotoisia rakenteita, jotka on tulkittu jätinkirkoiksi. Suurempi niistä on 35–40 metriä pitkä ja 15–20 metriä leveä. Sen pituusakseli osoittaa 65° pohjoisesta myötäpäivään . Toinen jätinkirkoksi ajateltu vierekkäinen rakenne on suurin piirtein saman kokoinen, mutta kolmas, ja samalla viimeinen, on vain 25 metriä pitkä ja 15 metriä leveä. Paikan tarkastaja Tryggve Gestrin otaksui silloin, että rakenne olisi hahmotettavissa niin, että suuren kivivallin sisälle on raivattu kolme vierekkäistä kivivallia. Silloin ne tulkittiin kivivalliasumukseksi , joita oli kolme rinnakkain.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivien halkeamisen aiheuttaman kuumuuden on täytynyt olla korkeaa. Sen Schulz tulkitsi niin, että kuumuuden aiheuttivat hirren paksuisten puurakenteiden palaminen. Siitä, että jätinkirkoissa olisi ollut puisia rakenteita, on Schulzin mukaan täällä löytynyt ensimmäiset viitteet. Kaikki havaitut yksityiskohdat tukevat hänen olettamustaan, että jätinkirkko rakennettiin palamisen jälkeen uudelleen.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Hans-Peter Schulz mukaan portit oli raivattu maanpinnan tasalle ja hänen vaikutelmaksi jäi, että ne olisivat toimineet jätinkirkon kulkuaukkoina. Hän huomasi kaivausten aikana myös, että pohjoisvallin portin reunuskivet olivat voimakkaasti palaneet. Kivissä oli syvät halkeamat, jotka alkoivat pinnasta ja loppuivat kiven sisälle. Samanlaisia halkeamia oli myös maan alta pinnalle kaivetuissa kivissä, joten syy ei ilmeisesti ole metsäpalossa. Hän päätteli, että kivivallit olivat perustus hirsirakenteelle ja joka olisi palanut erittäin kuumana halkaisten hirsiä reunustavat kivet. Portin edusta ja osin kivivallin altakin maa oli muuttunut punaiseksi. Palanut maa on usein punaista johtuen raudan kuumuuden vaikutuksesta tapahtuvasta hapettumisesta. Palanutta maata oli monissa muissakin paikoissa. Palaneen maan päällä oli kuitenkin kerros puhdasta rantahiekkaa tai soraa. Schultz päätyi olettamaan, että sekä kivivalleja oli rakennettu ainakin kahteen kertaan ja että jätinkirkon sisäpihan maanpintaa olisi korotettu rantahiekkalla noin 10–15 senttimetriä.[3]

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on pitkänomainen ja suorakulmaisen muotoinen. Sen sammaloituneet kivivallit ovat 22 metriä pitkät ja 10 metriä leveät. Jätinkirkolle on myös saatu toisenlaiset mitat, jotka ovat 36 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 1–2 metriä leveät ja noin metrin korkuiset. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 5° vastapäivään eli pohjoinen. Vaikka mäen ympäristö on kivikkoista, ei jätinkirkon sisäpiha ole sitä. Sisäosan kivetön leveys on kuusi metriä. Jätinkirkolla on sekä pohjois- että etelävallissa matalammat kulkuaukot eli portit. Porttien kautta kulkee nykyään polku. Portit aukeavat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 5° pohjoisesta länteenpäin ja 5° etelästä itäänpäin.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 25 metriä jätinkirkon eteläisen kivivallin eteläpuolella erottuu mäen rinteessä muinaisrannan törmä. Sen ja jätinkirkon välissä on 170 neliömetrin (m²) laajuinen likamaa-alue, jonka äestysurissa pilkottaa kvartsinkappaleita. Likamaata, joka on muodostunut ihmisen toiminnasta, on 5–10 senttimetrin kerros. Likamaa-alueen koilliskulmassa havaittiin urissa kolme keskittymää rikkipalaneita kiviä ja aivan jätinkirkon kivivallin tuntumassa löytyi metrin levyinen ja 20 senttimetriä korkea palokivikumpu (röykkiö). Urissa olevat palokivet voivat olla palokivikumujen hajonneiden kasojen jäänteitä. Jätinkirkon pohjoisvallin pohjoispuolella sijaitsee kaksi halkaisijaltaan nelimetristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on 50–60 senttimetriä. Kumpikin röykkiö oli rakennettu suuren maakiven viereen. Niitä ei olla tutkittu.[2][3]

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkkoa ympäröi noin 6–8 metriä leveä kivivalli, joka näyttäisi kiertävän koko alueen. Valli erottuu maastossa matalana ja sammalpeitteisenä. Jätinkirkko on 50 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Vallialueen sisäpiha on 45 metriä pitkä ja 8–10 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakselin suunta on 30° pohjoisesta vastapäivään eli lähes luoteeseen. Vallissa on kolme matalempaa kohtaa, joita kutsutaan porteiksi. Niiden suunnat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna ovat 40° pohjoisesta myötäpäivään eli koilliseen, 278° eli länteen ja 329° eli pohjoiskoilliseen.

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jari Okkonen on sijoittanut jätinkirkon samaan rantavaiheeseen Honkobackharjun jätinkirkon kanssa. Ne ovat hänen mukaansa ajalta 1500 eaa. eli pronssikaudelta eli varhaismetallikaudelta. Hans-Peter Schulz on ajoittanut Honkobackharjun jätinkirkon 3600–2400 eaa. eli kivikauden lopulle.

title: Metelinkankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee vaaran pohjoissivulla, johon muinaisen meren aallokko ja mereltä työntyneet jäät ovat muodostaneet vahvan puskuvallin, johon jätinkirkon sisäosa on raivattu. Kivirakka on kiistatta luonnonmuodostuma, mikä ilmenee pohjois- ja eteläpuolen reunoja tarkastelemalla . Itä- ja länsipuolen vallit taas ovat selvästi ihmisen raivaamia. Jätinkirkon sisäosa on suorakaiteen muotoinen, ja itä- ja länsipäässä on raivattu aukot, joita kutsutaan porteiksi. Kivivalli on ulkoa mitattuna 40 metriä pitkä ja 22 metriä leveä. Ulkomitat ovat selvästi suuremmat kuin raivatun sisäalueen mitat, jotka ovat pituus 25 metriä ja leveys 10 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 70 astetta pohjoissuunnasta myötäpäivään eli itäkoilliseen. Keskiosa on hieman kivikkoinen. Viereinen sorakuoppa ulottuu jätinkirkkon reunalle asti, mutta soranotto ei ole sitä vahingoittanut. Sen sijaan jätinkirkossa kiinni ollut kiviröykkiö on tuhoutunut.

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Toinen jätinkirkko sijaitsee harjun pohjoispäässä matalammalla mäellä, jonka kallion eteläpuolella jätinkirkko sijaitsee. Jätinkirkon sisäpiha on tasainen ja sitä ympäröi kolmelta sivulta kivivalli. Länsipuolen valli ei tarkastuksessa hahmottunut selvästi, mutta itäsivun valli on selvä. Jätinkirkko on 45 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen sisäpiha on 37 metriä pitkä ja 25 metriä leveä. Sen pituusakseli suuntautuu 32° pohjoisesta vastapäivään eli luoteeseen. Vaikuttaa siltä, että kivivallissa on kolme matalampaa kohtaa eli portit. Ne sijaitsevat jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 160° pohjoisesta myötäpäivään eli eteläkaakkoon, 193° eli etelään ja 232° eli lounaaseen. Jätinkirkon pohjoispuolella on isoja lohkareita.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkosta 80 metriä pohjoiseen sijaitsee 1,3 hehtaaria suuri röykkiöalue, mistä on löytynyt 10 kiviröykkiötä ja kaksi painannetta. Kolmen painanteen halkaisijat ovat 6–8 metriä ja seitseman vain 2–5 metriä. Painanteet ovat 4–6 metriä pitkät ja ne ovat kivivallien ympäröimät.[2][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 300–400 metriä etelään korkeudella 43–45 metriä (mpy) sijaitsee asuinpaikka, jonka keramiikka ei ole samaa tyyppiä kuin jätinkirkosta löydetty. Tässä keramiikassa ei käytetty asbestikuituja ja se on karkeapintaista. Sen arvellaan olevan kivikauden loppupuolelta. Asuinpaikka sijaitsee sellaisella korkeuskäyrällä, että meri ulottui tänne asti kivikauden loppupuolella.[3][7]

title: Pikku Jakenaron jätinkirkko

text: Jätinkirkko on suorakaiteen muotoinen matala kivivalli, jonka ulkomitat ovat 30 metriä pitkä (Ridderstadin mukaan 33 metriä ) ja 16 metriä leveä. Rakennelman laskennallinen pinta-ala on silloin 480 neliömetriä (m²). Vallin korkeus on vain 30–80 senttimetriä, mutta se on yllättävän leveä. Sisäalueen pituus on 27 metriä ja leveys 4–6 metriä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 2° (astetta) vastapäivään eli pohjoiseen. Kivivallissa on matalampi kohta, jota kutsutaan portiksi. Se sijaitsee jätinkirkon keskikohdasta katsottuna 106° pohjoisesta vastapäivään eli lähes tarkalleen lännessä.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Högryggenin jätinkirkko sijaitsee 12,4 kilometriä länsiluoteeseen.[1] Kåtabackenin jätinkirkko sijaitsee 6,0 kilometriä lounaaseen.[1] Snårbackenin jätinkirkko sijaitsee 15,5 kilometriä etelälounaaseen.[1]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan ja kivivallin kaivauksilta ei löydetty montaakaan esinettä. Suurin osa löydöistä (noin 1000 kappaletta) olivat kivikaudelle tyypillisiä kvartsi-iskoksia. Muutama prosentti löydöistä olivat kiventyöstöstä syntyviä kiven ytimiä. Kiviesineitä löydettiin vain viisi. Ne olivat kaavin, uurrin, kaksi esineen teelmää ja hiotun esineen kappale. Keramiikkaa löytyi neljä sirpaletta. Ne olivat asbestikeramiikkaa ja niiden kuviokoristelu muistutti Pöljän keramiikkaa. Koska löytöaineisto on vähäistä ja esimerkiksi palanutta luuta ei löytynyt, päätteli kaivauksien johtaja Hans-Peter Schulz paikan eroavan tyypillisestä kivikauden asuinpaikasta niin paljon, että varsinainen asuinpaikan täytyy sijaita muualla.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Alavetelin kirkosta noin 7 kilometriä itäkoilliseen. Sinne pääsee Alavetelistä joko yhdystietä 18007 pitkin Jolkkaan tai yhdystietä 17947 pitkin Paasilaan. Jos seuraa ensin mainittua tietä, jatketaan sitten Saarukkaan ja käännytään siellä etelään metsäautotietä pitkin Paasilan suuntaan. Jos tuleekin jälkimmäistä tietä, käännytään Paasilassa Stora Kutusträsketin kohdalla vasemmalle koilliseen johtavaa metsätietä pitkin. Honkobackharju sijaitsee metsätien keskivaiheilla. Harju on kilometrin pitkä ja noin 200–300 metriä leveä. Harjun lakialue on melko tasainen ja se on muodostunut sorasta ja suurista kivistä. Alempana rinteillä on pintamaassa hiekkaa. Laella on kolme muinaisjäännösryhmää. Keskellä on noin 10 röykkiön ryhmittymä, noin 200 metriä koillisessa on suuri ja pyöreä kivivalli ja noin 100 metriä etelässä sijaitsee jätinkirkko.[2][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Alaveteli Luokka:Pohjanmaan historia

title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Selvästi erottuva suorakulmion muotoinen jätinkirkko on 18 metriä pitkä ja 13 metriä leveä. Sen pituusakselin suuta on 83° pohjoisesta katsoen myötäpäivään eli lähes itään. Sillä on vallissa matalampi kohta, jossa kiviä on vähemmän, ja tällaista kohtaa kutsutaan portiksi. Se aukeaa jätinkirkon keskikohdasta katsoen itään. Sisäpihalle on jätetty suurikokoisia kiviä. Jätinkirkon vieressä on toinenkin kivivalli, joka ei erotu yhtä selkeänä rakennelmana. Myös sekin voi olla jätinkirkko. Sen mitat ovat 18×13 metriä ja sen pituusakselin suunta on lähes sama kuin ensimmäiselläkin jätinkirkolla. Tämän kivivallissa ei kuitenkaan ole porttia. Itse jätinkirkkojen sisäalueet ovat olleet tallattua kivikkoa. Siihen ei ole muodostunut paksua kulttuurikerrosta, jollaiset ovat olleet tyypillistä esimerkiksi hiekkapohjaisilla kivikauden asuinpaikoilla. Tästä huolimatta alueen kaivauksissa on tehty paljon löytöjä.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Okkonen, Jari: , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Honkobackharjun jätinkirkko on Pohjanmaalla Kruunupyyn Alavetelissä sijaitseva kahdesti tutkittu ja metsä-äestyksessä osittain tuhoutunut jätinkirkko. Vaikka sen ajoittaminen on kesken, sijoittuu se kivikauden loppupuolelle.[1][2]

title: Ison Mahosaaren jätinkirkko

text: Jätinkirkosta ei ole Museoviraston Muinaisjäännösrekisterissä merkintää. Saarella on kuitenkin jo kaksi muinaisjäännöskohdetta ennestään. Jätinkirkon sisäpihaa reunustaa nelikulmainen kivivalli, joka on noin 2 metriä leveä. Jätinkirkon pituus on 23 metriä ja leveys 18 metriä. Kivivallin sisällä on Marianna Ridderstadin mukaan toinenkin pienempi kivivalli. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 19° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoiskoilliseen.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jari Okkonen sijoittaa jätinkirkon myöhäisemmäksi 1500 eaa. Hän niputtaa kaikki Kruunupyyn kolme jätinkirkkoa samanaikaisiksi.[8]

title: Jäknabackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkko on nelikulmainen mutta pyöreäkulmaisen muotoinen kivivalli, joka on äestyksestä huolimatta edelleen hyväkuntoinen. Se on 65 metriä pitkä ja 35 metriä leveä. Jätinkirkon pituusakseli osoittaa 32° pohjoisesta vastapäivään eli pohjoisluoteeseen. Kivivallissa on yksi kohta, joka on jätetty matalammaksi eli siinä on niin sanottu portti. Portti osoittaa jätinkirkon keskipisteestä 148° myötäpäivään eli eteläkaakkoon ja sijaitsee siten jätinkirkon pituusakselilla.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kaivauksilta otettiin talteen erilaisia näytteitä radiohiili- ja termoluminenssiajoituksia varten. Niiden tuloksia ei ole tässä käytettävissä. Scholz päättelee kohteen ajoituksen epäsuorasti. Maankohoamisen rannansiirtymän kronologian mukaan jätinkirkolle voidaan antaa karkea ajoitus. Jätinkirkko on voitu rakentaa aikaisintaan silloin, kun Litorinameren vedenpinnan keskivedentaso alitti 54 metriä (mpy). Se vastaa ajoitusta 3200 eaa. Alue oli saaristona siihen asti, kun keskivedentaso alitti 42 metriä (mpy). Tämä vastaa ajoitusta 2400 eaa. Molemmat ajoitukset sopivat kiviesinelöytöihin ja Pöljän keramiikkaan.[3]

title: Keskimmäisenkankaan jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Arkalan kylässä, noin 33 kilometriä Oulun keskustasta koilliseen. Se on Keskimmäisenkankaan pohjoisosassa kankaan laella. Jätinkirkko on kooltaan 25×15 metriä. Sen valli on 2,5–3 metriä leveä ja 0,7–1 metriä korkea. Jätinkirkon keskellä on laakea painanne, ja sen länsipuolella on kaksi rakkakuoppaa.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1975 (Mirja Miettinen), 2003 (Pentti Risla) ja 2006 (Kaisa Lehtonen). Siinä on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1950 (Gunnar Rosen) ja 2007 (Hans-Peter Schulz).[2]


query: Mikä on taajama?

title: Taajama

text: Taajama (, , ) on Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa käytössä oleva käsite, jonka avulla voidaan tilastoida väestökeskittymiä hallinnollisista rajoista riippumatta. Taajamaksi määritellään asutuskeskittymä, jossa asuu vähintään 200 asukasta ja asuinrakennusten etäisyys on enintään 200 metriä.[1] Taajaman vastakohta on haja-asutusalue.

title: Luettelo Suomen taajamista 1995

text: Tilastollisia taajamia on määritelty Suomessa vuodesta 1960 lähtien. Vuosina 1960–1985 rajaukset tehtiin manuaalisesti kartalla. Vuodesta 1990 rajaukset on tehty koneellisesti rakennusten koordinaattitietojen perusteella. Vuosina 1990–1995 rajauksia tarkistettiin manuaalisesti, lisäksi kokonaan koneellista menetelmää sovellettiin takautuvasti näiden vuosien tietoihin. Muutoksia taajamiin aiheuttaa toisaalta taajamien yhteenkasvu etenkin suurimpien taajamien liepeillä, toisaalta joidenkin pienempien taajamien väkiluvun aleneminen alle taajaman määritelmää vastaavan alarajan.

title: Ruotsin väestö

text: Vuoden 2010 lopussa taajamien kokonaismäärä oli 1 956 kappaletta. Tuolloin taajamissa oli 8 015 797 asukasta, mikä vastasi 85,1 prosenttia Ruotsin väestöstä. Taajamien ulkopuolella asui 1 399 773 henkilöä. Kaikkien taajamien maapinta-ala oli yhteensä 537 615 hehtaaria eli 1,3 prosenttia Ruotsin maapinta-alasta. Taajamien väestötiheys oli 1 491 asukasta maaneliökilometriä kohti, mutta taajamien ulkopuolella väestötiheys oli vain 3,5 asukasta maaneliökilometriä kohti.[6] Yli 100 000 asukkaan taajamia oli seitsemän:[7]

title: Sotkamo

text: Vuoden 2017 lopussa Sotkamossa oli 10 423 asukasta, joista 6 207 asui taajamissa, 4 094 haja-asutusalueilla ja 122 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sotkamon taajama-aste on 60,3 %. Sotkamon taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Sotkamon keskuspaikka, Sotkamon kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Vuokatin taajaman kanssa. Vuokatin taajamassa oli vuoden 2017 lopussa 6 207 asukasta.

title: Taajama

text: Koska taajamat eivät riipu hallinnollisista rajoista, niitä voi olla niin kaupungeissa kuin maaseutualueillakin. Useimmat taajamat kuuluvat vain yhteen kuntaan, mutta varsinkin suurten kaupunkien tapauksessa taajama voi jatkua useammankin naapurikunnan puolelle. Taajamaväestön osuus kunnan asukkaista eli taajama-aste vaihtelee huomattavasti. Joissakin kunnissa ei välttämättä ole lainkaan taajamia, joissakin esimerkiksi kirkonkylä on ainoa taajama tai sitten taajamia voi olla useita. Vain harvoissa kunnissa kaikki tai lähes kaikki kunnan asukkaat asuvat taajamissa.

title: Jokioinen

text: Vuoden 2017 lopussa Jokioisissa oli 5 286 asukasta, joista 3 208 asui taajamissa, 2 050 haja-asutusalueilla ja 28 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Jokioisten taajama-aste on 61,0 %. Jokioisten taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Jokioisten keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Forssan keskustaajaman kanssa, josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 3 208 asukasta. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Vaulammi lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.

title: Luettelo Østfoldin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Østfoldin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Østfoldin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 53 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Tukholma (taajama)

text: Tukholman taajama () on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti.

title: Luettelo Tanskan taajamista

text: Tanskan taajamat on lueteltu seuraavassa taulukossa, joka on koottu Danmark Statistikin tilaston perusteella. Taajamien nimien perään on lisätty sulkuihin täsmenteitä, joita lähteessä ei ole. Kolmannessa sarakkeessa on ilmoitettu, mihin Tanskan kuntaan taajama kuuluu. Kunnan nimen perässä olevat luvut kertovat, kuinka moni useampaan kuin yhteen kuntaan kuuluvan taajaman asukkaista kyseisessä kunnassa asuu. Lähteessä useampaan kuin yhteen kuntaan kuuluvien taajamien väkiluvut on ilmoitettu vain kunnittain jaoteltuna. Taulukkoa varten nämä luvut on laskettu yhteen taajaman kokonaisväkiluvun saamiseksi.

title: Temmes (taajama)

text: Temmes on Tyrnävän kunnassa sijaitseva kylä ja taajama. Taajama sijaitsee valtatien 4 varrella, noin 15 kilometriä etelään Tyrnävän kirkonkylältä. Aikaisemmin se oli vuoden 2001 alussa lakkautetun Temmeksen kunnan kuntakeskus. Vuoden 2016 lopussa taajaman väkiluku oli 247. Aiemmin tilastollisen taajaman nimenä on ollut "Meijerinkylä", joka on yksi taajaman osa-alueista.

title: Luettelo Suomen taajamista 2000

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 2000 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 taajamien määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä".

title: Luettelo Telemarkin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Telemarkin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Telemarkin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 32 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Luettelo Vestfoldin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Vestfoldin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Vestfoldin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 48 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Taajama

text: Taajamien lukumäärä on vähentynyt selvästi vuodesta 1960, jolloin taajamia oli yli 1100. Sen jälkeen monet pienet taajamat ovat joko lakanneet olemasta taajamia tai kasvaneet yhteen viereisten, suurempien taajamien kanssa. 2000-luvulla taajamien määrä on pysynyt suunnilleen samalla tasolla: vuosien 2000, 2005 ja 2011 taajamarajausten perusteella taajamia on ollut hiukan alle 750.

title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Tilastollisia taajamia on määritelty Suomessa vuodesta 1960 lähtien. Vuosina 1960–1985 rajaukset tehtiin manuaalisesti kartalla. Vuodesta 1990 rajaukset on tehty koneellisesti rakennusten koordinaattitietojen perusteella. Vuosina 1990–1995 rajauksia tarkistettiin manuaalisesti, mutta vuodesta 2000 rajaus on ollut kokonaan koneellinen, ja kokonaan koneellista menetelmää sovellettiin takautuvasti myös vuosien 1990–1995 tietoihin. Vuoteen 2000 tiedot tilastollisista taajamista julkaistiin painettuna julkaisuna. Vuoden 2005 aineisto on saatavissa Tilastokeskukselta tiedostomuodossa. Muutoksia taajamiin aiheuttaa toisaalta taajamien yhteenkasvu etenkin suurimpien taajamien liepeillä, toisaalta joidenkin pienempien taajamien väkiluvun aleneminen alle taajaman määritelmää vastaavan alarajan.

title: Luettelo Suomen taajamista 1995

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 1995 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä".

title: Luettelo Suomen taajamista 2000

title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 2011 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 taajamien määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä". Kun 2000-luvulla on tehty runsaasti kuntaliitoksia, voi nimi kirkonkylä tämän lisäksi nyttemmin esiintyä myös entisten kuntien keskustaajamien nimissä.

title: Kiikka (taajama)

text: Kiikka on taajama ja kylä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Taajama oli entisen Kiikan kunnan keskusta, ja vuoden 2009 kuntaliitokseen asti toinen Äetsän kunnan taajamista. Se sijaitsee Kokemäenjoen rannalla kaupungin keskustan ja Pehulan taajaman välissä. Vuonna 2014 taajaman asukasluku oli 1 252.

title: Luettelo Hedmarkin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Hedmarkin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Hedmarkin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 47 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Luettelo Ruotsin taajamista

text: Luettelossa on ensimmäisenä taajaman nimi, toisena se kunta johon taajama pääosin kuuluu, kolmantena lääni jossa taajama pääosin sijaitsee ja viimeisenä taajaman väkiluku vuoden 2010 lopussa. Taajamat ovat suomenkielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos taajaman nimen perässä on asteriski (*), niin silloin kyseinen taajama kuuluu osittain myös johonkin toiseen kuntaan. Tällöin kuntasarakkeessa on mainittu kaikki ne kunnat, joihin taajamasta kuuluu osia. Kunnat on järjestetty sen mukaan, missä kunnassa asuu suurin osa taajaman väestöstä. Jos taajama kuuluu useampaan kuin yhteen lääniin, niin sekin on mainittu luettelossa.

title: Luettelo Hordalandin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Hordalandin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Hordalandin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 100 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Taajama

text: Moottori- ja moottoriliikennetiet eivät voi kuulua taajama-alueeseen (pääasiassa muutkaan katuverkon ulkopuoliset tiet eivät kuulu taajamaan) Taajamassa koirat on pidettävä kytkettynä Maastopysäköinti taajamassa ei ole sallittua

title: Luettelo Ruotsin taajamista

title: Taajama

text: Vuoden 2010 taajamarajauksen perusteella Ruotsissa oli 1956 taajamaa. 85 % Ruotsin väestöstä asui tuolloin taajamissa. Yli 100 000 asukkaan taajamia oli seitsemän. Seuraavassa on lueteltu Ruotsin 10 väkiluvultaan suurinta taajamaa:[11]

title: Ruba

text:
Ruba ( ja ) on Valko-Venäjän pohjoisosassa, Vitsebskin kaupunkipiirissä () sijaitseva kaupunkityyppinen taajama. Tämä vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 7 134 asukkaan hajanainen taajama sijaitsee Itämereen laskevan Väinäjoen molemmin puolin. Joen etelärannalla sijaitseva taajaman osa on vajaat 15 kilometriä Vitsebskin koillispuolella, ja taajaman toinen osa joen pohjoispuolella taajaman ensimmäisestä osasta lounaaseen.
__notoc__
Maantieyhteyksistä merkittävin on valtatie M8 (), joka ohittaa Ruban itäisen taajaman aivan sen itäpuolitse. Taajaman Väinäjoen molemman rannan osista johtaa myös paikallistieyhteys Vitsebskiin. Vitsebskistä saapuva rautatie ulottuu itäisemmän Ruban taajaman eteläpuolelle, mutta rata on lähinnä kaivosteollisuuden tarpeisiin.

title: Luettelo Rogalandin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Rogalandin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Rogalandin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 65 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Taajama

text: Taajama-liikennemerkki Suomessa. Liikennemerkin numero on 571. Taajama päättyy -liikennemerkki Suomessa. Liikennemerkin numero on 572. Taajama-liikennemerkki Ruotsissa. Taajama päättyy -liikennemerkki Ruotsissa. Taajama-liikennemerkki Tanskassa. Esimerkkinä paikannimi Lyngby. Taajama päättyy -liikennemerkki Tanskassa. Esimerkkinä paikannimi Lyngby.

title: Luettelo Opplandin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Opplandin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Opplandin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 60 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Luettelo Buskerudin läänin taajamista

text: Tämä artikkeli on luettelo Buskerudin läänin taajamista perustuen Statistisk sentralbyrån käyttämään taajaman määritelmään. Buskerudin läänissä oli 1. tammikuuta 2013 yhteensä 55 taajamaa, johon sisältyvät myös lääninrajan ylittävät taajamat.

title: Helsingin keskustaajama

text: Vuoden 1980 ja 1990 väestönlaskennoissa oli edelleen käytössä nimi "Keskustaajama (Helsinki)". Vuonna 1980 taajaman väkiluku oli 680 507 asukasta ja pinta-ala oli 346,6 km². Tällöin taajama oli kasvanut yhteen Espoon Kivenlahden ja Vantaan Hämeenkylä-Vapaalan taajamien kanssa. Vuonna 1990 taajaman väkiluku oli noussut 888 871 asukkaaseen ja sen pinta-ala oli jo 617,5 km². Helsingin keskustaajaman kanssa yhteenkasvaneet taajamat vuonna 1990 olivat Espoon Kauklahti, Niipperi ja Vanhakartano, Järvenpään keskustaajama, Pietilä ja Ristinummi, Keravan keskustaajama ja Ahjo, Kirkkonummen Masala, Sipoon Talma, Tuusulan Hyrylä sekä Vantaan Askisto (jälleen omaksi taajamaksi 1995, mutta Helsingin keskustaajamaa vuodesta 2000), Itä-Hakkila, Kivistö, Korso-Rekola, Seutula, Voutila-Viinikkala ja Ylästö. Vuoden 1995 väestönlaskennasta lähtien taajamasta on käytetty nimeä "Helsingin keskustaajama". Tuolloin taajaman väkiluku oli 949 132 henkeä ja pinta-ala 553,8 km². Taajama ulottui Helsingin lisäksi Espoon, Järvenpään, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen, Nurmijärven, Sipoon, Tuusulan ja Vantaan alueelle. Espoon Nupurila ja Tuusulan Rusutjärvi kasvoivat yhteen taajaman kanssa tuona vuonna. Vuonna 2000 Helsingin keskustaajama kasvoi yhteen Espoon Kalajärven, Järvenpään Haarajoen, Sipoon Nikkilän ja Tuusulan Kellokosken taajamien kanssa, sen sijaan Suomenlinna alettiin laskea nyt omaksi taajamakseen.