query: Miten pitkä on Tornionjoki?

title: Tornionjoki

text: Coordinates: Tornionjoki (, , meänkielellä Tornionväylä) on Tornionjoen vesistön 510 kilometriä pitkä laskujoki Pohjois-Ruotsissa ja -Suomessa. Joki alkaa Ruotsin puolelta, mutta alajuoksu Muonionjoen yhtymäkohdasta etelään on Ruotsin ja Suomen rajajokea.

title: Luettelo televisiosarjan Syke henkilöistä

text: Lenita Pakkala (es. Lena Meriläinen) on Helsingin traumapoliklinikan apulaisosastonhoitaja ja hoitajien esimies. Hän on tehnyt pitkän uran hoitoalalla ja tietää, miten sairaalan sisäinen hierarkia toimii ja miten lääkäreitä käsitellään. Hän ei pidä lääkäreiden ylempiarvoisuudesta, mutta ei näytä vihaansa suoraan vaan tyytyy vastaamaan lääkäreiden ylpeyteen oveluudella ja mustalla huumorilla. Lenita on myös realisti, joka suhtautuu sairaalan tapahtumiin järjellä sekä elämään kuuluvina iloina ja ikävyyksinä.

title: Oulujärvi (Pello)

text: Oulujärvi on järvi Pellon kunnassa Lapissa. Se sijaitsee Tornionjokilaaksossa Suomen ja Ruotsin rajalla ja on yhteydessä Tornionjokeen. Järven lähistöllä sijaitsee muun muassa leirintäalue.

title: Peräpohjalaiset murteet

text: Tornion murretta, jota puhutaan molemmin puolen Tornionjokea kutsutaan Ruotsin puolella yhdessä Jällivaaran murteiden kanssa meänkieleksi ja sillä on Ruotsissa tasaveroinen vähemmistökielen asema suomen kielen kanssa.

title: Orankijoki

text: Orankijoki on pieni joki Pellon kunnassa Lapin maakunnassa. Joki alkaa Orajärven luoteispäästä ja jokea pitkin Orajärven vedet laskevat Naamijokeen ja edelleen Tornionjokeen.

title: Pajalan kunta

text: Kunta sijaitsee Ruotsin itärajalla eli Suomen vastaisella rajalla, molemmin puolin Tornionjokea. Kunnan eteläosassa yhtyvät Tornionjoki sekä Suomen ja Ruotsin rajaa pitkin kulkeva Muonionjoki. Pajala on Ruotsin suomalaisin kunta. 78,1% kunnan asukkaista puhuu äidinkielenään suomea.

title: Naamijoki (joki)

text: Naamijoki on yksi Tornionjokeen laskevista joista.

title: Tornionjoki

text: Tornionjoki alkaa Torniojärvestä, Kiirunan kunnasta Ruotsista ja laskee Perämereen Tornion ja Haaparannan rajalla. Tornionjoen sivujokia ovat Lainiojoki, Muonionjoki, Tengeliönjoki ja Könkämäeno. Yli puolet Tornionjoen yläjuoksun vedestä virtaa Pajalan Junosuvannosta noin 50 kilometriä pitkää Tärännönjokea pitkin Kainuunväylään eli Kalixjokeen. Ilmiötä kutsutaan bifurkaatioksi. Tornion-Kalix-joen bifurkaatio on maailman toiseksi suurin.

title: Teloittajat

text: Hämärän laskeutuessa talojen ylle niiden jäljelle jääneet asukkaat tuntevat siirtyneensä epätoivon ja vaaran maailmaan, missä voi tapahtua mitä tahansa, vaikka kuinka kauheaa... missä teloittajat jatkavat työtään. Mikä voima on heillä takanaan, miten pitkälle he voivat mennä, miten heidät voisi pysäyttää – näihin kysymyksiin on pakko saada vastaus. Ja se on oleva kauhea.

title: Orajärvi (järvi Pellossa)

text: Orajärvi on noin kolme kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Luoteispäästä alkaa Orankijoki, jota pitkin järvi laskee Naamijokeen ja edelleen Tornionjokeen.

title: Suljettu listavaali

text: Suljettu listavaali on listavaalin muoto, jossa voi äänestää vain puolueiden ehdokaslistoja, mutta ei yksittäisiä ehdokkaita. Suljettuja vaalilistoja sanotaan myös pitkiksi listoiksi, koska niitä äänestämällä äänestäjä hyväksyy koko pitkän listan eli sen, missä järjestyksessä ehdokkaat valitaan riippuen siitä, miten suuren kannatuksen puolueen lista saa.

title: Miukki

text: Miukki on Tornion kaupunginosa. Karkeasti ottaen se rajoittuu pohjoisessa valtatiehen 29, idässä Röyttän satamarataan ja Putaan kaupunginosaan, etelässä Kirkkoputaanjokeen ja lännessä Tornionjokeen.

title: Haminan rauha

text: Ruotsi olisi halunnut neuvotella Ahvenanmaasta, mutta Venäjä halusi sen ehdottomasti. Eniten neuvoteltiin siitä, mitä jokia pitkin valtioiden raja kulkisi pohjoisessa. Venäläiset vaativat rauhanneuvotteluissa rajan vetämistä Kalixjokeen ja ruotsalaiset Kemi- ja Ounasjokeen. Lopulta ruotsalaiset ehdottivat, että asiaa kysyttäisiin suoraan keisari Aleksanteri I:ltä. 17. syyskuuta 1809 Venäjän valtuutetut esittivät Ruotsin valtuutetuille keisarilta tulleen kirjeen, jossa hän suostui siihen, että Ruotsi sai Kalix- ja Tornionjokien välisen alueen, mutta vaati, että Venäjän tuli saada Tornio. Keisari lähetti kirjeen mukana kartan, johon hän oli merkinnyt rajan kulkemaan Tornionjokea pitkin. Hän oli näyttänyt samaa karttaa Ranskan lähettiläälle jo huhtikuussa 1808 ja sanonut, että aikoi vetää rajan Tornionjoelle. Lisäksi Aleksanteri ilmoitti kirjeessä, että mikäli rauhaa ei solmittaisi välittömästi kun ruotsalaiset saavat kirjeen, Venäjä lopettaa rauhanneuvottelut. Rauhansopimus allekirjoitettiin samana päivänä.[1]

title: Karunki (Suomi)

text: Karungin naapurikunnat olivat Alatornio ja Ylitornio sekä Ruotsin-puoleinen Karunki eli "Karl Gustav", josta Suomen-puoleinen Karunki erotettiin valtakunnanrajan siirryttyä Tornionjokeen.

title: Miekojärvi

text: Miekojärvi on Ylitornion ja Pellon kunnan alueilla sijaitseva Länsi-Lapin suurin järvi. Se on suosittu kalastuspaikka. Järvellä on Pessalompolossa ja Sirkkakoskella kalasatamat, joista voi lähteä uistelemaan. Myös perhokalastus on suosittua. Järven keskiosat ovat erämaata. Kalastusaluetta on noin 5 000 hehtaaria. Miekojärvi laskee Tengeliönjokea pitkin Tornionjokeen. Alposjokea pitkiin järveen laskevat Alinen ja Ylinen Alposjärvi ja Kaaraneskosken luona Vietonen.

title: Puettava tietokone

text: Suunniteltaessa älyvaatteen yksityisyyden toteutumista tuleekin miettiä, miten tieto käyttäjästä kerätään, kuka tiedon syöttää järjestelmään ja voiko käyttäjä vaikuttaa tiedon keräämiseen. Käyttäjän yksityisyyden kannalta on myös merkitystä miten pitkällä aikavälillä tieto kerätään sekä kuka kerättyä dataa tulee käyttämään ja missä tilanteessa. Suunnitteluun vaikuttavat myös kerätyn tiedon käyttäjien väliset suhteet ja luottamus niiden välillä eli voiko jollakin käyttäjistä olla tavoitteita käyttää saatua tietoa väärin. Tulee myös miettiä, että voivatko järjestelmän ulkopuoliset henkilöt päästä saatuihin tietoihin käsiksi. Vaatimukset käyttäjän yksityisyyden toteuttamiseen riippuvat myös siitä miten kauan ja millä tavalla aiemmin kerättyä tietoa säilytetään ja kuka niihin pääsee käsiksi. Tietoa käyttäjistä tulisikin säilyttää järjestelmässä ainoastaan niin kauan kuin tarvitsee.

title: Tornionjoki

text: Tornionjoki tunnetaan runsaana lohijokena. Se on Euroopan pisin vapaana virtaava, valjastamaton joki. Paikalliset käyttävät siitä nimitystä Väylä. Tornionjoki on merkittävä tekijä Tornionlaakson kulttuurissa. Kahteen valtakuntaan jakautuvassa jokilaaksossa joesta on varsinkin viime aikoina pyritty tekemään yhdistävää, ei erottavaa tekijää. Tornionjoen kuuluisia koskia ovat muun muassa Kukkolankoski, Matkakoski, Vuennonkoski, Kattilakoski, Korpikoski, Valkeakoski.

title: Orajärvi (Pello)

text: Orajärvi on kylä Pellon kunnassa. Kylä sijaitsee vaaramaisemien keskellä noin 16 kilometrin päässä Pellon kirkonkylästä pohjoiseen samannimisen järven rannalla Torniosta Kolariin ja edelleen Kilpisjärvelle johtavan valtatien 21 Kolarintien varrella. Järvi on noin kolme kilometriä pitkä ja noin kilometrin levyinen. Järven luoteispäästä alkaa Orankijoki, jota pitkin vedet laskevat Naamijokeen ja edelleen Tornionjokeen. Kylän asutus on keskittynyt järven lännen puoleiselle sivulle. Etelästä tultaessa kylä alkaa Kiimavaaralta ja kylän asutus sijoittuu pääosin, vanhan valtatien, Orajärventien molemmin puolin sekä Kolarintien varteen. Lisäksi Orajärven kylän asutusta on levittäytynyt pienten yksityisteiden varsille Orajärven läheisyydessä.

title: Tengeliönjoki

text: Tengeliönjoki on Tornionjoen sivujoki, joka laskee Tornionjokeen Aavasaksalla Ylitorniolla. Joki saa alkunsa Miekojärvestä Pellon ja Ylitornion rajoilla.

title: Torppi

text: Torppi on Tornion kaupunginosa. Karkeasti ottaen se rajoittuu pohjoisessa Kivirannan kaupunginosaan, idässä Raumontiehen, etelässä Valtatie 29:ään ja lännessä Tornionjokeen.

title: Halti

text: Haltin alue on ollut saamelaisille pyhää seutua ja sen alueella on ollut useita seitoja. Taustalla on ollut alueen luonnonolosuhteet ja tunturisaamelaisille keskeinen sijainti. Haltin tuntumasta saavat alkunsa monet Käsivarren alueen vesistöistä. Pienistä puroista kasvaa vähitellen välijärvien kautta pikkujokia (johka), jotka muuttuvat vähitellen suuriksi valtavirroiksi (eno). Näistä tärkein ja tunnetuin esimerkki on pitkä vesireitti Haltilta Pohjanlahteen: Háldijávri – Govdajohka – Pitsusjärvi – Bihčosjohka – Vuomakasjärvi (Vuopmegašjávri) – Vuomakasjoki (Vuopmegašjohka) – Meekonjärvi – Skádjajávri – Jogašjávri – Porojärvi – Poroeno – Lätäseno – Muonionjoki – Tornionjoki ja lopulta Perämeri (Pohjanlahti). Vesistöt taas ovat olleet aiemmin tärkeä kulkureitti ja elämänlähde kalasaaliiden muodossa. Vesistöjen lisäksi Haltin alueella on ollut laajan tunturialueen parhaat jäkälämaat. Tämä taas on ollut poronhoidosta elinkeinonsa saaneille tunturisaamelaisille merkittävä seikka. Lisäksi Haltin kautta on kulkenut vanha jutamisreitti (vaellusreitti) eteläisten metsäalueiden ja Jäämeren rannikon (Ruijan) välillä.[11].

title: Pellojärvi

text: Pellojärvi on hyvin matala järvi Tornionjoen ja Pellon kuntakeskuksen tuntumassa. Jolmanpudas yhdistää sen Tornionjokeen. Pellojärven vedenpinta vaihtelee tuntuvasti joen vedenkorkeuden mukaisesti.

title: Norrbotten

text: Norrbottenin vaakuna symboloi neljää suurehkoa Norrbottenin jokea, jotka laskevat Pohjanlahteen: Piitimenjoki, Luulajanjoki, Kainuunjoki ja Tornionjoki.

title: Ennakointi

text: Ennakoinnin menetelmien soveltaminen riippuu pitkälle ennakointiongelmasta, eli mitä tulevaisuudesta halutaan saada selville tai miten tulevaisuutta halutaan muuttaa. Usein menetelmät jaetaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikajänteen menetelmiin. Aikakäsitys vaikuttaa aikajänteen tulkintaa ja käyttöön. Lyhyt aikajänne voi olla vuosi, keskipitkä noin kolme vuotta ja pitkä yli viisi vuotta. Riippuu kuitenkin kohteena olevan ilmiön elinkaaresta, mikä on pitkä ja mikä lyhyt aikajänne. Esimerkiksi kännykkämallin elinkaaressa vuosi voi olla hyvinkin pitkä aikajänne, kun ydinvoimalaitoksen kohdalla kymmenen vuotta on erittäin lyhyt aikajänne. Aika voidaan ymmärtää myös suhteellisena ja vaiheittaisena.

title: Karunki (taajama)

text: Karunki on kylä ja taajama Tornion kaupungissa Tornionjoen itäpuolella. Taajama oli vuoden 1972 loppuun asti entisen Karungin kunnan keskustaajama. Karunki sijaitsee valtatien 21 varrella 25 kilometriä Tornion keskustaajamasta pohjoiseen. Vuoden 2011 lopussa Karungissa asui 520 asukasta. Taajama rajoittuu Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajalle Tornionjokeen, jonka länsirannalla sijaitsee Ruotsin Karungin taajama. Ennen valtakunnan rajan vetämistä Tornionjokeen, Ruotsin ja Suomen Karungit olivat samaa kylää.

title: Tornio

text: Rautatiet Torniosta johtavat kolmeen eri suuntaan: Oulu–Tornio-rata kulkee perämeren rantaa myötäillen Ouluun, Kolarin rata Tornionjokea myötäillen Kolariin ja Tornio–Haaparanta-rata rajan yli Haaparannalle. Lisäksi Röytän satamarata yhdistää Tornion ratapihan Röytän sataman ratapihaan. Tornion ja Haaparannan rautatieasemat yhdistävä neljä kilometriä pitkä neliraiderata mahdollistaa asemien välisen liikennöinnin sekä ruotsalaisella että suomalaisella kalustolla (Suomessa on käytössä suurempi raideleveys kuin Ruotsissa). Henkilöliikenne Torniossa keskeytyi Tornio-Pohjoisen seisakkeen huonon kunnon ja sijainnin vuoksi vuonna 2004. Turvallisemmalle paikalle rakennettiin Tornio-Itäisen seisake vuonna 2008.[30] Nykyään osataan valmistaa junakalustoa, joka pystyy ilman telinvaihtoa vaihtamaan nopeasti raideleveyttään, kun kalusto ajetaan säältä suojatun raideleveysmuuntohallin läpi raideleveydeltä toiselle. Tällaista tekniikkaa Suomen, Ruotsin ja Norjan välisessä junaliikenteessä ei toistaiseksi (2015) ole vielä kokeiltu.

title: Suomen maantiede

text: Pisin Suomen joista on Kemijoki ja lähinnä pisimpiä Iijoki, Ounasjoki, Kitinen, Muonionjoki, Luiro, Kymijoki, Tornionjoki, Simojoki, Ivalojoki ja Kiiminkijoki.[6]

title: Karungin vaakuna

text: Karungin vaakuna oli Peräpohjolassa sijainneen Karungin kunnan tunnus. Vaakunan aiheen aaltokoro ja siiat viittaavat kalastukseen ja läntiseen rajajokeen, Tornionjokeen.

title: Oikeuspositivismi

text: Esimerkkinä, että jos...Tällainen tutkiminen ei kuitenkaan vastaa siihen "miten asioiden pitäisi olla". Tätä kysyviä tieteen aloja ovat mm. etiikka ja oikeustiede. Moraali esittää ihmisille erilaisia käyttäytymissäännöksiä, normeja, joiden mukaan elämme, mutta koska niitä ei voi suoranaisesti tutkia havaintojen kautta, voidaan kyseenalaistaa, kuinka pitkälle niiden tutkiminen on tiedettä. Oikeustiede on monien yhteiskuntajärjestystä rakennelleiden ajattelijoiden mielestä paras esimerkki pitämisestä (miten asioiden "pitäisi" olla).

title: Paamajoki

text: Paamajoki on noin nelisen kilometriä pitkä joki, joka laskee Paamajärvestä Tornionjokeen Pellossa Turtolan kylän pohjoispäässä. Alun perin joki laski Tornionjokeen kylän eteläpäässä vanhan säästöpankin kohdalla, mutta vuonna 1874 Paamajärven kuivausta varten kaivettiin uusi joki, josta Paamajärven vesi virtasi pois Turtolan ylipäässä. Paamajärven laskun yhteydessä alkuperäinen Paamajoki kuivui pieneksi puroksi ja Paamajärven laskuvedet tekivät pääuomaksi vaihtuneesta Petäjäojasta uuden Paamajoen.


query: Missä maassa on eniten valkoposkihanhia?

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhet pesivät Pohjoisen jäämeren ympäristössä, ja niiden tärkeimmät pesimäalueet sijaitsevat rannikkotundralla Vienanmereltä itään Venäjällä, kuten Novaja Zemljan saarella, mutta myös Huippuvuorilla Norjassa ja Grönlannissa. Ne talvehtivat Pohjanmeren rannikoilla Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa ja Tanskassa, mutta myös Norjan eteläosassa, Irlannissa ja Skotlannissa.[1] Valkoposkihanhien määräksi maailmassa arvioitiin vuonna 2009 noin 500000 aikuista lintua ja kannan on arveltu jatkavan kasvuaan.[3]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi pesii edellä mainittujen tundra-alueiden lisäksi myös Islannissa, Ruotsissa, Suomessa, Virossa, Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa sekä manner-Tanskassa ja -Norjassa.[1][3] Itämerellä ensimmäinen pesintä löydettiin 1970-luvun alussa Ruotsin Gotlannista, joka on lajin muuttoaikainen levähdysalue. Eri lähteiden mukaan kyse oli joko villeistä hanhista tai sitten nykytietämyksen mukaan kesyistä hanhista, jotka oli vapautettu paikallisesta hanhitarhasta.[2] Sen jälkeen laji alkoi runsastua Itämerellä aluksi hitaasti, mutta 1980-luvulta lähtien nopeammin. Suomessa ensimmäinen pesintä löydettiin Inkoon saaristosta vuonna 1981 ja kantaa on sen jälkeen lisätty istutuksilla eläintarhoista, kuten Korkeasaaresta 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Suomen pesimäkanta kasvoi voimakkaasti 2000-luvulla[8] ja vuonna 2010 pesimäkannan kooksi arvioitiin 3800 paria.[9] 1990-luvun lopulta lähtien valkoposkihanhia on pesinyt Suomessa Itämeren rannikoiden lisäksi myös yksittäisillä sisämaan järvillä.[10][11]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi on hyvin typäkkä keskikokoinen hanhi. Sen pituus on 58–70 senttimetriä, siipiväli 120–142cm[4] ja paino 1500–3000 grammaa.[5] Keskipaino on 1687 grammaa.[3] Kaula on suhteellisen lyhyt ja voimakas, pää pyöristynyt ja nokka pienikokoinen. Rinta, kaula ja pää ovat mustat, mutta mustan alueen keskellä kurkun, korvanpeitinhöyhenten ja otsan kohdalla on yhtenäinen valkoinen alue. Valkoinen alue voi joskus olla myös kellertävä. Ohjas ja nokka ovat mustat.[4] Sukupuolet ovat samannäköiset, mutta koiras on hieman naarasta suurempi.[6]

title: Valkoposkihanhi

text: The Barnacle Goose Management Scheme -järjestö (BGMS) Skotlannissa suosittelee lannoitteita käyttävien viljelysmaiden rajanaapureita perustamaan suojelualueita valkoposkihanhen talvehtimisparville silloin kun hanhet ovat paikalla, esimerkiksi syksyllä ja talvella, ja silloin kun laitumilta on karja poissa. Järjestö myös maksaa korvauksia viljelijöille, jotka hallinnoivat laidunmaita suojelualueiden ulkopuolella vähentääkseen valkoposkihanhien aiheuttamaa häiriötä ja ajavat parvia pois.[1]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi (Branta leucopsis) on pohjoisella pallonpuoliskolla elävä keskikokoinen hanhilaji. Se muuttaa Pohjoisen jäämeren pesimäalueiltaan talveksi Pohjanmeren alueelle. Valkoposkihanhi on kasvinsyöjä ja käyttää samaa pesimäpaikkaa vuosi toisensa jälkeen.[1] Viime vuosikymmeninä laji on alkanut pesiä myös Itämeren alueella.[2] Valkoposkihanhia on arvion mukaan noin 500000 aikuista lintua ja kannan on arveltu jatkavan kasvuaan. Lajin uhanalaisuusluokitus on elinvoimainen.[3]

title: Pistetaulukko Eurovision laulukilpailussa 2009

text: Jokaisessa osallistuneessa maassa laskettiin sen kullekin muulle maalle antamat puhelinääni- ja raatipisteet yhteen. Yhteistuloksissa eniten pisteitä saanut sai näin täydet 12 pistettä, toiseksi eniten saanut 10 ja loput kahdeksan parasta 8-1 pistettä. Jos kaksi tai useampia maita sai joltakin maalta yhtä paljon yhteen laskettuja pisteitä, niin silloin eniten "puhelinäänestyspisteitä" saanut maa sai näistä maista eniten lopullisia pisteitä.

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi on suojeltu koko sen esiintymisalueella, mutta ennen ihminen metsästi lajia ja keräsi sen munia ja untuvia. Valkoposkihanhi voi myös häiriintyä muiden lintulajien metsästyksestä, vaikka sitä itseä ei metsästettäisikään. Laji kärsii mahdollisesti myös maanviljelijöiden vainosta, koska laji käyttää talvehtimisalueillaan samoja laitumia kuin karja. Huippuvuorilla pesivää kantaa verottavat naalit, jotka käyvät rosvoamassa pesiä.[1] Valkoposkihanhi kärsi 1900-luvun alkupuoliskolla metsästyksen lisäksi talvehtimisympäristöjen heikkenemisestä, mutta 1900-luvun jälkipuoliskolla kanta alkoi suojelutoimien johdosta kasvaa.[2] Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan lajia potentiaalisesti uhkaavia tekijöitä ovat myös ilmastonmuutos, ankarat sääolot ja muuttuvat pesimäympäristöt.[1] IUCN on luokitellut valkoposkihanhen elinvoimaiseksi lajiksi vuodesta 1988 lähtien.[3]

title: Valkoposkihanhi

text: Eräällä valkoposkihanhien talvehtimisalueella Iso-Britanniassa tehtiin tutkimus, jossa selvitettiin, että valkoposkihanhi ruokailee mieluusti niityillä, joissa kasvaa reilusti englanninraiheinää ja valkoapilaa. Laji suosi 4–10 hehtaarin ja vältti alle 2–3 hehtaarin laajuisia ruokailualueita. Optimaaliset ruokailualueet sijaitsivat alle viiden kilometrin päässä yöpymispaikasta, ja pisimmillään lintu lensi ruoan perässä seitsemän kilometrin päähän. Hanhet ruokailivat mieluiten sellaisilla alueilla, jossa kasvillisuus oli alle 10 senttimetriä korkeaa, optimaalisen korkeuden ollessa kaksi senttimetriä. Alueet oli leikattu säiliörehun käyttöön ja sitten laidunnettu. Laji myös suosi huomattavasti enemmän typellä lannoitettuja alueita kuin lannoittamattomia.[1]

title: Reebok

text: Vuonna 2007 Reebok valmisti urheilujalkineita 14 maassa, joista eniten Kiinassa. Muuta kuten muotivaatetusta ja oheistuotteita valmistettiin 45 maassa, enimmäkseen Kaukoidässä.

title: Sudoku

text: Sudokut levisivät vuoden 2005 aikana 30 maahan, ja "Time" nimesi Wayne Gouldin yhdeksi sadasta tuona vuonna eniten maailmaa muuttaneesta henkilöstä. Vuoden 2006 lopussa sudokuja julkaistiin jo 60 maassa ja vuoden 2007 lopussa jo 90 maassa.

title: Valkoposkihanhi

text: Vanhin Euroopasta löydetty valkoposkihanhi oli 28 vuoden ja 2 kuukauden ikäinen, kun se löydettiin kuolleena Britanniasta.[16]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi pesii touko-heinäkuussa ja munii 4–6[5] valkoista munaa. Naaras hautoo munia noin 25 vuorokautta. Lentokyvyn poikaset saavuttavat 7 viikon ikäisinä.[13]

title: Valkoposkihanhi

text: BirdLife Suomen mukaan valkoposkihanhien määrän vähentämiseen Suomessa ei ole tarvetta, koska niiden aiheuttamia haittoja pystytään vähentämään ohjaamalla parvet pois ongelmakohteilta. Myöskään hanhien hätyyttäminen nurmikenttäalueilta ei ole järkevää, koska alueen tarjoama ruoka on hanhille elintärkeää ravintoa ja hätistetyt hanhet vain siirtyvät nurmialueelta toiselle.[2]

title: Ruissalon Kansanpuisto

text: Nykyään Ruissalon kansanpuiston ranta on menettänyt viehätystään uimarantana, koska se on kanadanhanhien ja valkoposkihanhien valloittama. Pikkusaarilla pesivät hanhet valloittavat hiekkarannan heinäkuun loppupuolella. Ne tarvitsevat ruuansulatuksensa ylläpitoon hiekkaa. Kaupunki on yrittänyt häätää lintuja hätistelemällä niitä ja järjestämällä niille korvaavia hiekkarantoja sieltä, missä ihmiset eivät liiku. Vuonna 2005 valkoposkihanhia, jotka ovat rauhoitettuja, oli Ruissalossa noin tuhat ja kanadanhanhia noin 150 kappaletta. Lintuja on yritetty häätää myös metsästämällä kanadanhanhia, toivoen metsästyksen myös pelottavan lintuja pois. Hanhipopulaation johdosta uimaranta on aika ajoin käyttökiellossa.

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi kuuluu Euroopan unionin lintudirektiivin I liitteeseen eikä lajia ole mainittu lintudirektiivin II liitteessä.[17] Tämän vuoksi valkoposkihanhi suojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota kaikissa EU:n jäsenmaissa ja sen metsästykseen vaaditaan maakohtainen poikeama.[17][18] Valkoposkihanhi on rauhoitettu Suomessa luonnonsuojelulailla, ja sen ohjeellinen korvausarvo on 336 euroa.[2] Valkoposkihanhea on ajettu vapaasti metsästettäväksi riistalinnuksi muun muassa Suomen Metsästäjäliiton aloitteesta jo vuosikausia.[19] Virossa valkoposkihanhia on metsästetty vuodesta 2004 pelloilta syksyisin ja Ruotsissa valkoposkihanhia metsästetään viljelmien suojelemiseksi.[19][20] Suomessa ELY-keskus voi myöntää poikkeusluvan.[21]

title: Valkoposkihanhi

text: Kanadanhanhesta valkoposkihanhi eroaa muun muassa pienemmän kokonsa ja värityksen puolesta; kanadanhanhella ei ole mustaa rintaa ja valkoista otsaa. Valkoposkihanhen voi sekoittaa kauempaa myös pikkukanadanhanheen, jonka kanssa se on samaa kokoluokkaa ja omaa samoja piirteitä, kuten lyhyen nokan ja typäkän olemuksen. Läntiseen Eurooppaan harhautuneet pikkukanadanhanhet on lähes aina havaittu Grönlannista saapuneiden valkoposkihanhien seurassa.[4][7]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi voi poikkeustapauksessa lisääntyä kanadanhanhen kanssa. Tuloksena syntyvä risteymä on ulkonäöltään suurin piirtein kantalajiensa välimuoto, mutta väritykseltään niitä ruskeasävyisempi.[14]

title: El Salvador

text: El Salvador on yksi maailman vaarallisimmista maista: vuonna 2015 siellä tehtiin eniten murhia koko maailmassa. Henkirikoksia tehtiin maassa 103 sataa tuhatta henkeä kohti, mikä oli kaksikymmenkertainen määrä Yhdysvaltoihin verrattuna. Maassa on arviolta 60 000 jengien jäsentä, jotka muun muassa kiristävät valtaosaa yrityksistä. Vuonna 2015 jengit pakottivat maan bussit lakkoon ja murhasivat kuljettajia. Jengit myös raiskaavat naisia ja tyttöjä. Väkivallan takia maasta muuttaa pois paljon ihmisiä muun muassa hakemaan turvapaikkaa Meksikosta. Murhatilastoja ja ihmisten pakenemista maasta on verrattu sisällissodan lukuihin.

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi muuttaa korkealla säännöllisinä auroina tai suorina jonoina.[4] Joskus muutto voi tapahtua myös rykelminä, joiden takaosat venyvät auroiksi ja jonoiksi. Talvisin valkoposkihanhet kerääntyvät suurparviksi pelloille ja rantaniityille.[5]

title: Valkoposkihanhi

text: Ravintonaan valkoposkihanhi käyttää myös ruohojen versoja, levää ja viljanoraita.[5] Muuttoaikoina se käyttää ravintonaan pelloilla erityisesti apilaa.[13] Valkoposkihanhet ulostavat runsaasti ja sen suosimilla nurmilla on siten paljon ulostepötkylöitä. Uloste hajoaa kuitenkin nopeasti ja koostuu pääosin hajonneesta ruohosta. Valkoposkihanhen uloste ei aiheuta terveyshaittaa ihmiselle nurmikoiden normaalissa virkistyskäytössä.[2]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi on kasvinsyöjä. Sen ruokavalio koostuu lehdistä, ruohoista, saroista, vesikasveista, sammalista ja etenkin talvella erilaisista ruohokasveista kuten valkoapilasta, ja pensaista, varsinkin tundrapajusta. Se voi myös syödä viljaa ja vihanneksia talvella.[1]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhet pesivät myös Grönlannin sisämaan korkeilla jyrkänteillä, jossa pesät ovat turvassa naaleilta. Poikasten kuoriuduttua vanhemmat lentävät alas jyrkänteen juurelle ja kutsuvat poikasiaan. Poikaset tulevat äänen perässä jyrkänteeltä alas holtittomasti liukuen ja pyörien, mutta kuin ihmeen kaupalla selviävät hengissä alas.[15]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi on äänekäs lintu ja sen nenäsointinen, kimeä, yksitavuinen ”ka”-ääni kuuluu usein erikorkuisina ääntelevästä parvesta.[4] Ääni voi muistuttaa pienen koiran haukahduksia.[5] Valkoposkihanhen ääni on yleensä korkeampi kuin lumihanhen. Myös siivet muodostavat ääntä linnun lentäessä.[6]

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi pesii arktisen alueen puoliaavikkoisilla tundra-alueilla Grönlannissa, kivikoissa, kallioilla, jyrkänteillä, kivikkoisilla mäillä ja Huippuvuorten saarilla lähellä kosteikkoja kuten järviä, jokia ja soita sekä vuonojen yläosissa, rannoilla, kosteilla niityillä ja liejumailla. Toisinaan pesimäalueilla voi olla vielä lunta valkoposkihanhen saapuessa sinne, jolloin se siirtyy ruokailemaan merilintujen ulosteiden ravitsemien reheväkasvuisten vuorenrinteiden eteläseinämille ennen siirtymistä alas pesimäpaikoille. Laji palaa myös sulkasadon jälkeen rinteille ruokailemaan ennen syysmuuttoa. Poikasten kuoriuduttua valkoposkihanhiperheet voivat lähteä kivikkoisilta alueilta kasvipeitteisimmille tundrajärvien ja jokien ympäröimille alueille.[1]

title: Anni Sinnemäki

text: Sinnemäki valittiin toiselle valtuustokaudelle vaaleissa 2008. Hän sai 3 557 ääntä, yhdeksänneksi eniten Helsingissä ja 13. eniten koko maassa. Kaudella 2009–2012 hän toimi kulttuuri- ja kirjastolautakunnan puheenjohtajana.

title: Valkoposkihanhi

text: Eniten valkoposkihanhia tuli aiempien vuosien tapaan pääkaupunkiseudulle, eli Siuntion ja Sipoon väliselle alueelle, missä laskettiin yhteensä 10400 yksilöä. Muualla havaittiin valkoposkihanhia seuraavasti: Mynämäki: 5600 hanhea, Turku: 2800, Pori: 2250, Kotkan–Haminan alue: 1100 ja Vöyri: 800. Sisämaan valkoposkihanhet keskittyivät Hollolan ja Lahden alueelle, jossa havaittiin 820 lintua.[12]

title: Valkoposkihanhi

text: Venäjällä pesivät valkoposkihanhet muuttavat huhtikuun lopulla pohjoiseen Viron kautta, josta ne jatkavat Suomenlahtea[5] ja Itä-[4] ja Kaakkois-Suomea pitkin Jäämerelle runsaslukuisena muutaman päämuuttopäivän ajan toukokuun loppupuolella. Syysmuutto tapahtuu pidemmällä aikavälillä[5] syys-lokakuussa[4], eikä ole yhtä näyttävää kuin kevätmuutto.[5] Valkoposkihanhi esiintyy pesimäalueillaan touko-kesäkuusta elo-syyskuuhun.[1] Laji muuttaa syyskuussa jokavuotisten levähdysaluiden kautta etelään ja saapuu talvehtimisalueelle syyskuun lopussa. Takaisin pesimäalueille valkoposkihanhi muuttaa huhti-toukokuussa, mutta voi jäädä 20–30 päiväksi levähtämään matkan varrelle ennen jatkamista pohjoiseen.[1]

title: Punaviini

text: Eniten punaviiniä vuonna 2013 juotiin Kiinassa, yhteensä 1 865 miljoonaa pulloa. Ranskassa ja Italiassa punaviiniä juotiin seuraavaksi eniten. Punaviini on Kiinassa valkoviiniä suositumpaa sen punaisen värin vuoksi, jota maassa pidetään onnenvärinä.

title: Valkoposkihanhi

text: Valkoposkihanhi pesii pienissä, mutta usein tiivissä koloniassa jossa on 5–50 paria, mutta joskus yksinäänkin tai jopa 150 parin kolonioissa. Se käyttää samaa pesimäpaikkaa vuosi toisensa jälkeen ja saatta joskus pesiä myös merilintujen seassa. Pesä on matala painauma maassa, johon on laitettu kasvillisuutta kivisen maaston päälle. Pesä voi sijaita kallion jyrkänteillä ja kielekkeillä, matalan mäen huipulla tai matalilla kasvillisuuden peittämillä kummuilla ja lumelta vapailla alueilla jokiuomien saarissa.[1] Se voi tehdä pesänsä myös heinikkoon saarelle tai luodolle.[5] Pesimäpaikalle kertyy pesimämateriaalia, koska laji pesii samassa paikassa vuosi toisensa perään.[1]

title: Gerrit de Veer

text: De Veer löysi Huippuvuorilta pesiviä valkoposkihanhia vuonna 1596. Koska lajin muuttoa ei tuolloin vielä tunnettu, Britanniassa oli kuviteltu valkoposkihanhien syntyvän meressä kelluvista havupuiden pölkyistä. Tarinan kirjasi walesilainen Giraldus Cambrensis noin vuonna 1186. Tarinasta tuli ajan mittaan niin uskottava, että se esiintyy 1500-luvun tietokirjailijoiden, kuten William Turnerin, Konrad von Gesnerin ja Aldrovandin, teoksissa. Mainittakoon, että 1200-luvulla elänyt Fredrik II piti tarinaa silkkana hölynpölynä. De Veerin havainnon jälkeen myytti haudattiin nopeasti, mutta hanhenkaulaa tarkoittava "barnacle" esiintyy edelleen valkoposkihanhen englanninkielisessä nimessä "Barnacle Goose".


query: Kuinka pitkä Liesjärvi on?

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Järven pinta-ala on 956 hehtaaria, pituus 7,2 kilometriä ja leveys 7,0 kilometriä. Järvellä on neljä vesiallasta, joita erottavat toisistaan harjujaksot tai kapea salmi. Lännessä on Kyynärä, joka jää Kyynäränharjun taakse. Kyynäränjuovasta pääsee Juovanselälle, joka muodostaa Soukonsalmen länsipuolelle vesialtaan, ja salmen itäpuolella aukeaa Hiiliniemenselän, Juuriniemenselän ja Soukkajärven muodostama suurin vesiallas. Järven luusuassa vedet patoaa Kettumäeltä laskeva harju, josta vesi virtaa Karjusillan ali viimeisen vesialtaan kautta Turpoonjokeen.[2]

title: Liesjärvi (Keuruu)

text: Liesjärvi on Keuruun pohjoisin kyläkunta. Se koostuu Liesjärven, Hirvikylän ja Välkyn kylistä, jotka ovat aiemmin muodostaneet Liesjärven koulupiirin. Alueen kokonaispinta-ala on noin 106 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajalla ja sen rajanaapureita ovat Multia ja Ähtäri. Vuoden 1924 rajamuutoksen seurauksena osa Liesjärven kylästä siirtyi Ähtärin puolelle.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelaan, Lohjaan ja Someroon kuuluva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Liesjärvi on Turpoonjoen valuma-alueen pääjärvi, joka kokoaa suuren osan alueen vesistä laskujokeensa. Järvi ei kuulu Liesjärven kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Järven valuma-alueen suuruus on 128km², ja siihen sisältyy 19 järveä tai lampea.[1][2][3]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvellä on asuttu jo kivikaudella. Liesjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1548. Karu maasto ei houkutellut viljelijöitä samalla tavalla kuin savikot. Metsämaita otettiin kruunun haltuun 1700-luvun loppupuolella isojaon yhteydessä, kun tilojen niin sanottuja liikamaita erotettiin tiloistaan. Näin saatiin vaivatta annettua uudistilallisille viljeltäväksi uusia kohteita. Muun muassa Korteniemen tila on syntynyt näin vuonna 1792.[9]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärven rannalla kansallispuiston alueella sijaitsee Korteniemen perinnetila, joka ennen nykyistä käyttöään toimi pitkään metsänvartijan asuntona. Sitä ympäröi puiston vanhin osa. Puiston uudemmat osat ulottuvat järven länsirannalta myös viereisille Kyynärän- ja Tapolanjärville.[2]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Järveen laskevat Välijoki, Lehesjoki, Taipaleenoja, Mustijoki, Rasinjoki ja Kauhaoja sekä 63 pienempää ojaa. Välijoen kautta pohjoisesta laskevat muun muassa Ruostejärven ja Tapolanjärven vedet Kyynärään. 1800-luvulla tukinuittoa varten kaivettu Taipaleenoja laskee järven lounaiskulmaan ja tuo pääosin Someron puolella sijaitsevan Salkolanjärven valuma-alueen vedet. Salkolanjärven alkuperäinen lasku-uoma ennen Taipaleenojaa on ollut Lehesjoki. Liesjärven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 10 kilometriä pitkä Turpoonjoki.[1][2][3][4]

title: Karkauslammi

text: Karkauslammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Liesjärvellä oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvi on humuspitoinen ja ruskeavetinen järvi, joka on melko matala. Rannoilla kasvaa yleisesti ruovikkoa. Hajakuormituksesta johtuen alkujaan karu järvi on muuttunut keskiravinteiseen suuntaan, mutta sen tila on säilynyt pääosin hyvänä.[3]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärven 49 saaren yhteispinta-ala on 21,98 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus 8,45 kilometriä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on 3 ja yli aarin kokoisia 24. Kyynärässä on viisi saarta. Juovanselän keskellä on Isosaari, joka on yli 600 metriä pitkä. Muita saaria ovat Palosaari, Parisaaret, Savilahdensaari ja Halkeimenkivensaari. Muita saaria on 18, ja kaikki Juovanselän saaret kuuluvat kansallispuistoon. Hiiliniemenselällä sijaitsee saariryhmä, jonka ytimen muodostaa Isotsaaret. Niiden lisäksi siihen kuuluu Latosaari ja Tappurasaari sekä kuusi pientä luotoa. Hiiliniemenselällä on lisäksi Pyrysaar ja viisi pienempää luotoa. Juuriniemenselkä ja Soukkajärvi ovat saarettomia alueita, mutta Karjusillan takana ennen luusuaa on yksi saari.[1][2]

title: Likolammi (Tammelan Liesjärvi)

text: Likolammi eli Liukonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvi ei kuulu kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Kansallispuiston rantoja ovat esimerkiksi lyhyt osuus Taipaleen suulla, pääaltaan länsirannat yhdessä Kyynäränharjun ja Juovanselän pohjoisrantojen kanssa, pääaltaan saaret ja kaikki Kyynärän rannat. Puistoon kuuluu lisäksi lyhyitä rantaosuuksia muuallakin.[5][6]

title: Liesjärvi (Ulvila)

text: Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan sen mittoja arvioida vanhan Kalmbergin kartaston mittakaavan perusteella. Mikäli kartastossa olevat järvet ovat olleet tarkasti piirrettyjä, olisi Liesjärvi ollut noin 1,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven luusua olisi sijainnut sen pohjoispäässä. Järven kaakkoiskulmaan olisi laskenut Sammaljärven laskuoja. Lähtötietona Kalmbergin kartalle on ollut tiluskartta Ahmauksen, Paluksen ja Saarijärven kylistä vuodelta 1802.

title: Liesjärvi (Keuruun järvi)

text: Järvessä on kartan mukaan viisi saarta. Järven luoteispäässä sijaitsee Ranta-ahonsaari, joka on 180 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Muut neljä saarta sijaitsevat yhdessä järven kaakkoisrannan tuntumassa. Suurin niistä on Palosaari, joka on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Nuottasaari on 230 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Nämä saaret sijaitsevat lähekkäin. Härkösaari on pienin saari ja Myyräsaari sijaitsee rannassa.

title: Tapolanjärvi

text: Liesjärven kansallispuiston suoalueita on ennallistettu tukkimalla niiden laskuojia. Näiden suo-ojien pääasiallinen laskujärvi on Tapolanjärvi ja ennallistaminen pitäisi pitkällä tähtäimellä parantaa järven ravinnetilaa, vaikka ensimmäiset vaikutukset ovat päinvastaisia.

title: Liesjärvi (Laitila)

text: Liesjärvi kuivatettiin osittain 1800-luvulla. Nykyään se on keväisin tulviva ja kesäisin matala ja kuivillaan. Liesjärvi on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja yhdessä läheisen "Liesrahkan" ja suuren "Iso-Hölön" kanssa se muodostaa Natura 2000-alueen.

title: Liesjärvi (Ulvila)

text: Nykyään Liesjärven paikalla on ojitettua soistunutta metsää ja luoteiskulmassa peltomaata. Alueelle laskee Liesoja, joka oli Sammaljoen laskuoja, ja joka jatkaa matkaansa Liesjärven alueen halki pohjoiseen, jossa se yhtyy Jylhäjokeen.

title: Liesjärvi (Keuruu)

text: Liesjärven kyläkoulu lopetettiin vuonna 2005, jolloin kyläseura osti sen käyttöönsä. Koulu on kyläläisten käytössä. Sisällä on liikuntasali ja ulkona pallokenttä. Lisäksi koulun vieressä on kahden kilometrin valaistu hiihtolatu. Kyläkeskuksen länsipuolella on Liesjärvi-niminen järvi.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Järven rantaviiva on 56 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat paikoin erämaata, mutta Juuriniemenselän ja Soukkajärven rannoille ulottuu peltomaata. Rannoille on rakennettu maatilojen lisäksi noin 200 loma-asuntoa.[3] Salkolanjärven ja Liesjärven välistä kulkee valtatie 2 ja Liesjärven itäpuolelta sen ohittaa yhdystie 2825, joka on Liesjärven kylälle johtava tie.[1][2]

title: Liesjärvi (Ulvila)

text: Liesjärvi on kuivatettu järvi Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa. Järven kuivatus suoritettiin 1830-luvulta lähtien. Kuivatuksen seurauksena saatiin heinäniittyä laiduntamiseen ja talvirehuksi. Myöhemmin järven reunaa raivattiin myös pelloksi. Nykyisissä kartoissa lukee entisen järven paikalla Liesjärvi, jolla tarkoitetaan suota.

title: Liesjärvi (Keuruun järvi)

text: Järvi saa pääosan vedestään Liesjärven valuma-alueelta, sillä se on Pihlajaveden reitin latvavesiä. Liesjärven alueella on kahdeksan yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Hirvijärvi (91 ha) laskee Liesjärven koillispäähän Pilkonjokea eli Hirvijokea myöten. Polvilammen (10 ha) laskuoja yhtyy Pilkonjokeen sen puolivälissä. Hietalampi (18 ha) laskee metsäojia pitkin Ruokolahteen. Samaa ojaa käyttävät myös Keskinenlampi (7 ha) ja Törsilölampi. Kuolemaiset (6 ha ja 1 ha) laskevat Kuolemaisenpuroa pitkin Majalahteen. Kauempaa laskevat vielä Ahvenlampi (9 ha) ja Kotalampi (2 ha).

title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoki (vanhana rinnakkaisnimenä myös "Pikku-Loimijoki" ) on 10 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärven eteläpäähän ja se kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Liesjärvi, joka sijaitsee Tammelan eteläosassa Liesjärven kansallispuiston yhteydessä. Turpoonjoen valuma-alueen pinta-ala on 238 km², johon sisältyy yli 60 järveä tai lampea.

title: Liesjärven kansallispuisto

text: Kansallispuisto on osa karua ja harvaan asuttua Tammelan ylänköä ja rajoittuu idässä alueen suurimpaan järveen Liesjärveen, jonka vastarannalla on Tammelan Liesjärven kylä. Laajennusten jälkeen puisto ulottuu myös läheisten Kyynäräjärven ja Tapolanjärven rannoille ja siihen kuuluu myös Tartlammi Somerniemen puolelta.

title: Liesjärvi (Keuruu)

text: Liesjärvellä asuu noin 140 henkilöä. Toimivia maatiloja Liesjärven alueella on kymmenen. Muita elinkeinoja ovat muun muassa kone- ja rakennusurakointi.

title: Kaksvetinen

text: Järven rantaviiva on 2,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa, jota ympäröi moreenipohjainen metsämaasto. Järvi sijaitsee Rautasenkorvella ja Erinomaisensuolla. Ainoat rakennukset sijaitsevat pohjoisrannalla ja niille pääsee Liesjärveltä.

title: Tammela

text: Kuivajärveen laskee etelästä Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki. Siihen yhtyy Tammelan Portaan kylän luona Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan, aiemmin Rengon rajalla sijaitsevasta Pääjärvestä alkunsa saava Ilmetynjoki. Liesjärveen laskevat lännestä Liesjärven kansallispuiston alueella Kyynärä, Tapolanjärvi ja Ruostejärvi. Etelästä Someron, aiemmin Somerniemen alueelta Liesjärveen laskee Salkolanjärvi.

title: Liesjärvi (Tammelan Susikas)

text: Liesjärvi eli Pikku-Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Vaihijoen valuma-alueeseen.

title: Herttuanjärvi

text: Herttuanjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Liesjärven Koivusenkulmalla oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.

title: Lieskylä

text: Lieskylässä ei ole omaa koulua saati muita palveluita. Se on kuitenkin varsin lähellä Tuuria ja Ähtäriä, joten luonnon rauha ja Liesjärvi houkuttelee mökkiläisiä kylälle. Liesjärven rannoilla onkin paljon mökkejä ja pitkä uimaranta. Miljoonapilkin myötä istutetut kalat houkuttavat myös lomalaisia järvelle.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Aiemmin Liesjärvestä on nostettu järvimalmia, samoin kuin läheisistä Salkolanjärvestä ja Heinjärvestä Someron puolella.[10] Högforsin ruukki nykyisessä Karkkilassa perustettiin vuonna 1820, ja se valmisti rautaa Liesjärven järvimalmista. Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ja sen pohjana olleen isonjaon kartan 1795 tiedossa näkyy vielä, kuinka Salkolanjärvestä laskee oja Lehesjokeen.[11][12] Turpoon saha kaivatti Liesjärven ja Salkolanjärven välisen Taipaleen ojan tukinuittoa varten ja vaikutti samalla Lehesjokeen niin, ettei siinä pyörinyt enää vesimylly. Taipaleen oja näkyy jo Senaatin kartastossa vuodelta 1884.[9][13][14] Senaatin kartastossa järven nimitykset ovat eri lailla kuin nykyään. Kyynärää ja Soukonsalmen länsipuolta nimitettiin kartassa yhteisellä nimellä ”Kyynäräjärvi”. Loppuosaa nimitettiin ”Liesjärveksi”.[13]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärven suojeluyhdistys: Närhi, Heli & Jutila, Heli: , Hämeenlinna, 2005

title: Kanteluslammi

text: Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven kaakkois- ja lounaisrannat ovat soistuneita. Rannoille on rakennettu yhdeksän loma-asuntoa, joille johtaa tiet Liesjärveltä.


query: Missä kaupungissa Karl Adam Nils Gabriel Hård af Segerstad on syntynyt?

title: Karl Hård af Segerstad

text: Karl Adam Nils Gabriel Hård af Segerstad (28. tammikuuta 1873 Helsinki – 22. lokakuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi Helsingin ensimmäisenä kaupunginarkkitehtina 1907–1921. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös yksityisiä suunnittelutöitä. Ruotsalaista sukua ollut Hård af Segerstad ei kiinnostunut vuosisadan vaihteessa suositusta suomalaisesta kansallisromantiikasta, vaan etsi esikuvansa lähinnä Ruotsista ja sen historiallisesta arkkitehtuurista.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Luettelo perustuu, ellei toisin mainita, Jyri Viljan teoksen Kallion kirjasto ja kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstad (2007) epätäydelliseen luetteloon. Apulaisten osuudesta Hård af Segerstadin kaupunginarkkitehtina suunnittelemien rakennusten kohdalla ei ole varmuutta[15]. Alla olevassa luettelossa ei ole mainittu toteutumattomia tai selvittämättömiä suunnitelmia eikä toisten arkkitehtien suunnittelemiin rakennuksiin tehtyjä muutostöitä.

title: Koskelan vanhustenkeskus

text: Alueelle rakennettiin muun muassa asuin- ja talousrakennuksia sekä kirkko. Sen päärakennuksen suunnittelivat Knut Wasastjerna sekä Karl Hård af Segerstad. Oulunkylän asemalta kunnalliskodin alueelle rakennettiin myös kapearaiteinen Koskelan rata. Vuoteen 1952 saakka siellä harjoitettiin myös maanviljelystä, puutarhanhoitoa vielä muutama vuosi myöhemminkin, ja siellä oli pitkään myös sikala.

title: Runar Eklund

text: Eklund oli Helsingin kaupungin palveluksessa eri tehtävissä 1908–1924 ja toimi apulaiskaupunginarkkitehtina 1911–1924 ja vt. kaupunginarkkitehtina 1919–1924. Eklund suunnitteli useita kunnallisia rakennuksia Helsinkiin toimiessaan kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin apulaisena yhdessä arkkitehti Einar Flinckenbergin kanssa. Eklund suunnitteli lisäksi yksityisesti rakennuksia.

title: Bertel Jung

text: Jung valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1895. Valmistumisensa jälkeen Jung opiskeli jonkin aikaa Berliinissä. Palattuaan Helsinkiin hän työskenteli yhdessä arkkitehti Karl Hård af Segerstadin kanssa vuoteen 1898 asti. Tunnetuin työ tuolta ajalta on Kihlmanin talo Korkeavuorenkadulla Helsingissä. Tämän yhteistyön jälkeen Jung perusti yhdessä arkkitehtien Oscar Bomansonin ja Waldemar Andersinin kanssa arkkitehtitoimiston, jossa Jung toimi aina vuoteen 1913 asti. Waldemar Andersin jätti toimiston muutettuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1903.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstad kuului nuorten suomalaisten arkkitehtien sukupolveen, joka vuosisadan vaihteessa omaksui kansainvälisen jugend-tyylin. Juuriltaan ruotsalaisena hän ei kuitenkaan ollut kiinnostunut suomalaisesta kansallisromantiikasta. Jotain kansallisromanttisena pidetyn tyylin tosiasiallisesta kansainvälisyydestä kertookin se, että Hård af Segerstadin suunnittelema Nylands Nationin talo voidaan silti nähdä piirteiltään kyseisen tyylisuuntauksen lähes puhtaana edustajana.[12] Vuosisadan vaihteessa suomalaiset kansallisromanttista suuntausta tukeneet arkkitehdit valitsivat graniitin ja vuolukiven ensisijaisiksi ”kansallisiksi” rakennusten julkisivumateriaaleiksi – heidän harmikseen nimenomaan kansallisromantiikasta piittaamaton Hård af Segerstad oli kuitenkin vuolukiven käytön pioneeri Suomessa. Hänen 1899 suunnittelemansa asuintalo Falken oli ensimmäinen, jossa käytettiin suomalaista vuolukiveä koristeluissa ja vuotta myöhempi Nylands Nationin talo ensimmäinen, jonka julkisivu vuorattiin sillä. Myöhemmin hän kuitenkin luopui julkisivujen kiviverhoilusta, ja 1910-luvun alusta eteenpäin lähes kaikissa hänen suunnittelemissaan rakennuksissa oli rappaamattomat tiiliseinät.[13]

title: Lappeenrannan Lyseon lukio

text: 1908 valmistui viipurilaisen arkkitehdin Karl Hård af Segerstadin suunnittelema laajennus päärakennukseen. Pohjapiirustukseltaan rakennus oli nyt H-kirjaimen muotoinen. Samalla päärakennuksen läheisyyteen rakennettiin puinen voimistelusali.

title: Eläintarhan kenttä

text: Eläintarhan kenttä () on Helsingin Taka-Töölössä Eläintarhan puistossa sijaitseva urheilukenttä, joka valmistui vuonna 1910. Se oli Helsingin pääurheilukenttä Olympiastadionin valmistumiseen vuoteen 1938 saakka. Jalkapalloilun pääareenana se toimi vuoteen 1915 asti, jolloin Töölön pallokenttä otettiin käyttöön. Eläintarhan kentällä olevan paviljonkirakennuksen on suunnitellut kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstad.

title: Nylands Nation

text: Osakunnan tilat ovat osakunnan omassa talossa Kasarmikadulla. Karl Hård af Segerstadin suunnittelema talo valmistui vuonna 1901. Vuoteen 1905 asti Nylands Nation oli kaksikielinen osakunta, kunnes Eteläsuomalainen osakunta perustettiin Uudenmaan suomenkielisille opiskelijoille.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstad työskenteli opiskeluaikanaan harjoittelijana Kiseleff & Heikelin sekä Grahn, Hedman & Wasastjernan arkkitehtitoimistoissa. Jälkimmäisessä hän työskenteli hetken aikaa myös apulaisena valmistumisensa jälkeen. Jo vuonna 1896 Hård af Segerstad perusti arkkitehtitoimiston yhdessä kurssitoverinsa Bertel Jungin kanssa, ja he työskentelivät yhdessä kaksi vuotta.[4] Sen jälkeen Hård af Segerstad piti toimistoa yksin vuoteen 1901.[1] Tuona vuonna hän muutti Viipuriin erään huomattavan yksityisen työtarjouksen perässä ja otti samalla vastaan toimen Viipurin lääninrakennuskonttorin apulaisarkkitehtina. Hän kuitenkin suunnitteli edelleen rakennuksia myös muualle Suomeen.[4] Vuonna 1907 Helsingin kaupunki perusti kaupunginarkkitehdin viran, ja Hård af Segerstad valittiin siihen.[5] Mahdollisesti vaatimattoman palkan takia virkaan oli vain kaksi hakijaa, joista toisen nimeä ei edes tiedetä.[6] Hård af Segerstad toimi kaupunginarkkitehtina vuoteen 1921 asti sekä Helsingin rahatoimikamarin sihteerinä vuodesta 1919 kuolemaansa saakka.[1]

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstadin ura perustui pätevyyteen ja kykyyn hoitaa asioita. Ilmeisesti hyvin tehty työ oli hänelle ammatillisesti riittävän tyydyttävää, koska hän ei milloinkaan kirjoittanut ajatuksistaan Arkkitehti-lehteen tai muihin alan julkaisuihin.[4] Toisaalta Arkkitehti-lehti ei myöskään noteerannut vuonna 1907 Helsingin kaupunginarkkitehdin viran perustamista tai Hård af Segerstadin valintaa laisinkaan, ilmeisesti siksi koska kaupunginarkkitehdin virka koettiin joko yksityisten arkkitehtien uhkana tai kilpailua vääristävänä tekijänä. Varsinkin lehden päätoimittaja Sigurd Frosterus vahti tiukasti arkkitehtikunnan ammattietuja. Hård af Segerstadin töistä alettiin kirjoittaa Arkkitehti-lehdessä vasta vuonna 1914, kun lehden päätoimittajaksi tuli Birger Brunila.[7]

title: Heroes (Måns Zelmerlöwin kappale)

text: Kappaleen ovat tehneet Anton Malmberg Hård af Segerstad, Joy Deb ja Linnea Deb.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstadin suunnitelmissa korostui tekninen asiantuntevuus, ja hän oli tarkka rahankäyttäjä. Hän laati tarkat kustannusarviot ja kilpailutti materiaalitoimittajat ja aliurakoitsijat. Hän ei kuitenkaan tinkinyt rakennustensa laadusta.[4] Hän esimerkiksi halusi käyttää rakennusten kattomateriaalina lähes aina tiiltä sen kestävyyden vuoksi, vaikka se lisäsikin kustannuksia.[14] Huomattava kokoelma Hård af Segerstadin piirustuksia lahjoitettiin vuonna 2004 Arkkitehtuurimuseolle.[5]

title: Necken (Siltasaari)

text: Necken oli Helsingin Siltasaaressa Sörnäisten rantatie 5:ssä sijainnut jugendtyylinen 4-kerroksinen asuinkerrostalo jonka suunnitteli arkkitehti Karl Hård af Segerstad lähistöllä toimineen Kone- ja Siltarakennus Oy:n insinöörien asuintaloksi. Talo sai nimensä paikalla olleesta Näkinluodosta. Talon asuinhuoneistot olivat valmistumisaikanaan korkeatasoisia ja huoneissa oli muun muassa parkettilattiat.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1873 syntyneet Luokka:Vuonna 1931 kuolleet Luokka:72.9 Arkkitehtuurin historia

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hänen varhaisimpiin töihinsä kuuluivat muun muassa August Ramsaylle suunnitellut, jo kauan sitten puretut kaupunkitalo Helsingin Hietalahdenrannassa ja huvila Kaivopuistossa sekä Alfred Kihlmanin rakennuttama niin sanottu Kihlmanin talo Korkeavuorenkadulla. Kihlmanin taloon Hård af Segerstad suunnitteli pohjakaavan ja hänen yhtiökumppaninsa Bertel Jung koristeelliset julkisivut.[1] Kaksikko osallistui 1897 myös niin sanotun Tallbergin talon suunnittelukilpailuun Helsingin Katajanokalle, mutta ilman menestystä.[4] Hård af Segerstadin suurimpia suunnitelmia 1890-luvulla oli Helsingin Bulevardille rakennettu kiinteistöyhtiö Falken, jonka muotokieli vastasi tuolloin Ruotsissa suosittuja virtauksia. Hänen päätyökseen on kuitenkin mainittu yliopiston uusmaalaisen osakunnan eli Nylands nationin osakuntatalo Kasarmikadulla. Sen toisessa suunnittelukilpailussa 1898 hän voitti sekä ensimmäisen että kolmannen palkinnon. Tyylillisiä esikuvia sille on etsitty niin ranskalaisista linnoista kuin Tukholmastakin.[1] Rakennus valmistui 1901.[5]

title: Einar Flinckenberg

text: Johan Einar Flinckenberg (1. kesäkuuta 1884 Vaasa – 14. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Vuosina 1909–1910 hän työskenteli arkkitehtina rakennushallituksessa ja vuosina 1910–1920 Helsingin kaupungin rakennuskonttorissa. Lisäksi Flinckenberg toimi lyhyen aikaa kaupunginarkkitehtina synnyinkaupungissaan Vaasassa. Hänellä oli myös oma toimisto yhdessä Karl Hård af Segerstadin kanssa.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Karl Hård af Segerstadin henkilökuvaan on vain vähän lähdemateriaalia. Hän ei osallistunut opiskelutovereidensa tavoin rientoihin vaan oli ennemmin syrjäänvetäytyvä. Syynä tähän saattoivat olla taloudelliset vaikeudet sekä krooninen sairastelu, jonka vuoksi hän ilmeisesti myös lopulta jätti kaupunginarkkitehdin viran.[4] Hän oli kuitenkin innokas purjehtija ja Nyländska Jaktklubben -purjehdusseuran aktiivijäsen.[1] Aatteelliselta vakaumukseltaan ruotsalaistaustainen Hård af Segerstad oli skandinavisti ja Ruotsalaisen kansanpuolueen jäsen. Suomen sisällissodan aikana 1918 hän oleskeli Ruotsissa. Hänellä oli monipuolinen kielitaito, ja hän ilmeisesti ymmärsi jonkin verran myös suomea.[4]

title: Viipurin kauppahalli

text: Viipurin kauppahalli sijaitsee Viipurin keskustassa Kauppatorin luoteiskulmassa. Jugendtyyliä edustavan rakennuksen on suunnitellut suomalainen arkkitehti Karl Hård af Segerstad ja se valmistui vuonna 1906.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jyri Vilja| title = Kallion kirjasto ja kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstad| location = Helsinki| publisher = Helsingin kaupunginmuseo| year = 2007| id = ISBN 952-473-791-4}}

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstadin arkkitehtuuri on koristeellista ja jykevää sekä lähinnä ruotsalaisten esikuvien innoittamaa.[5] Hän sai vaikutteita Ruotsin ohella myös Saksasta. Useissa hänen töistään on nähty vaikutteita Ruotsin 1600-luvun barokkiarkkitehtuurista.[1] Hän ei ollut alallaan tyylin mullistaja, mutta hänen töissään on silti omaperäisyyttä.[9]

title: Karl Hård af Segerstad

text: Karl Hård af Segerstadin vanhemmat olivat ruukinpatruuna Adam Hård af Segerstad (1822–1897) ja Anna Gyllenberg (1846–1939), jotka kuuluivat molemmat ruotsalaisiin aatelissukuihin.[1] Hård af Segerstadit ovat vanha keskiaikainen aatelissuku Smålandista,[2] Gyllenbergit suurvalta-ajalla aateloitu suku Länsi-Götanmaalta[3]. Adam Hård af Segerstad oli suomalaisen Åminnefors Ab:n osakas sekä toimitusjohtaja ja hän muutti vaimoineen Ruotsista Suomeen 1870-luvun alussa. Karl Hård af Segerstad syntyi Helsingissä, mutta hankki Suomen kansalaisuuden vasta vuonna 1896.[4][1]

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstadin Viipurin kauden töistä tunnetuin on vuonna 1906 valmistunut kauppahalli. Helsingin kaupunginarkkitehtina hän sai suunniteltavikseen kouluja ja julkisia rakennuksia, ja hänen avustajinaan olivat arkkitehdit Runar Eklund ja Einar Flinckenberg.[5] Tunnetuimpia näistä töistä ovat Cygnaeuksen koulu Ratakadulla (valmistunut 1911), Kallion kirjasto (1912), Hakaniemen kauppahalli (1913), Eläintarhan koulu (1915) sekä Topelius-koulu Taka-Töölössä (1917).[10][1] Lisäksi hän johti ja valvoi muita suuria kunnallisia rakennushankkeita, joihin kuului muun muassa useita sairaaloita. Helsingin kaupungin Hankoniemen läheiseen Bengtsårin saareen 1911–1913 perustamaan pahatapaisten poikien kasvatuslaitokseen Hård af Segerstad suunnitteli alueen vanhojen rakennusten muutostyöt laitoskäyttöön sopiviksi.[11] Virkansa puolesta hän sai paneutua myös sosiaaliseen asuntotuotantoon ja laati 1915 Flinckenbergin kanssa suunnitelmat työväenasunnoiksi tarkoitetusta standardipuutalosta. Hård af Segerstad ei kuitenkaan hyväksynyt Martti Välikankaan Käpylään suunnittelemia puutaloja, joiden piirustuksia hän rahatoimikamarin sihteerinä joutui tarkastamaan.[1] Ainoa Hård af Segerstadin suunnittelema teollisuusrakennus on 1907 valmistunut Pulpin selluloosatehdas Joutsenossa.[1]

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segestad ei jättänyt jälkeensä henkilökohtaisia kirjoituksia, ja häntä tai hänen töitään ei ole sanottavasti käsitelty aikalaisten muistelmissa eikä arkkitehtuurikirjallisuudessa tai -tutkimuksessa. Jääminen pois muistelmakirjallisuudesta on saattanut johtua hänen syrjäänvetäytyvästä luonteestaan tai ennenaikaisesta kuolemastaan. Hård af Segerstad mainittiin Arkkitehti-lehdessä viimeisen kerran hänen kuoltuaan vuonna 1931 Bertel Jungin kirjoittamassa muistokirjoituksessa. Siinä Jung kuvaili ystäväänsä ”ammattimieheksi, jonka epäitsekästä työtä Helsingin hyväksi ei ole osattu riittävästi arvostaa”.[8]

title: Kallion kirjasto

text: Kallion kirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston sivukirjasto, joka toimii Kallion kaupunginosassa osoitteessa Viides linja 11. Se on lainausmääriltään kaupunginkirjaston kolmanneksi suurin toimipiste Itäkeskuksen ja Töölön kirjastojen jälkeen. Kallion kirjasto toimii Suomen neljänneksi vanhimmassa kirjastorakennuksessa, jonka suunnitteli arkkitehti Karl Hård af Segerstad vuonna 1912. Talo on Suomen ensimmäinen kunnan varoilla rakennettu kirjasto. Kirjasto on korttelinsa ainoa rakennus. Muun osan korttelista käsittää Matti Heleniuksen puisto.

title: Helsingin kaupunginkirjasto

text: Kun Rikhardinkadun kirjasto oli saatu valmiiksi, nousi esiin kysymys sivukirjastojen perustamisesta. Kirjaston johtokunta huomautti 1898 että esikaupungit olivat vailla kirjastoja tai puutteellisesti toimivien yksityiskirjastojen varassa. Vuosina 1898–1899 perustettiinkin sivukirjastot Töölöön ja Punavuoreen sekä otettiin kaupungin hallintaan yksityinen Sörnäisten Kansankirjasto, josta tuli Kallion kirjasto. Vuonna 1908 avattiin Vallilan sivukirjasto ja vuonna 1926 Käpylän sivukirjasto. Sivukirjastot toimivat vuokratiloissa, lukuun ottamatta Kallion kirjastoa, joka sai 1912 kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin suunnitteleman komean kirjastorakennuksen.

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstad kävi koulunsa Helsingin Nya svenska läroverketissä ja opiskeli 1891–1895 arkkitehdiksi Suomen polyteknillisessä opistossa. Hän täydensi opintojaan matkalla Alankomaihin, Ranskaan, Italiaan, Itävaltaan ja Saksaan opiston antaman stipendin avulla. Otto-Iivari Meurmanin mukaan erityisesti saksalainen ja skandinaavinen arkkitehtuuri tekivät Hård af Segerstadiin vaikutuksen.[4] Lisäksi Hård af Segerstad työskenteli jonkin aikaa rasvarina Itämerta kiertäneellä laivalla[4] voidakseen taloudellisesti avustaa vararikkoon ajautunutta ja halvaantunutta isäänsä[1].

title: Karl Hård af Segerstad

text: Hård af Segerstad oli vuodesta 1898 naimisissa Maria Landtmanin kanssa. He saivat kolme lasta.[1]

title: Hyvinkään parantola

text: Kaksi arkkitehti Magnus Schjerfbeckin piirtämää puuhuvilaa valmistui 15. syyskuuta 1896, ja niissä oli yhteensä 20 potilashuonetta. Lisäksi rakennettiin arkkitehti Karl Hård af Segerstadin suunnittelema talousrakennus, jossa sijaitsi parantolan ensimmäinen kylpylä. Schjerfbeck ja af Segerstad olivat aikansa tunnetuimpia arkkitehteja.

title: Kallion kirjasto

text: Sörnäisten Kansankirjasto otettiin 1899 kaupungin haltuun ja se muuttui Helsingin kaupunginkirjaston Sörnäisten sivukirjastoksi. Vuonna 1904 kaupunginvaltuusto päätti rakennuttaa uuden talon, jossa olisi tilat sekä Sörnäisten sivukirjastolle että työväenopistolle. Suunnittelijaksi valittiin aluksi arkkitehti Waldemar Aspelin, joka kuitenkin vaihdettiin 1909 kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadiin. Samalla työväenopisto pudotettiin pois suunnitelmista ja talo varattiin pelkälle kirjastolle. Hård af Segerstadin suunnittelema kirjastotalo valmistui 1912 kaupunkikuvallisesti näyttävälle paikalle Porthaninkadun päähän. Rakennus sai viralliseksi nimekseen Kallion kirjasto 1913, kun uudessa kaupunginosajaossa syntyi Kallion kaupunginosa. Oskari Paatela teki kirjastoon lasimaalauksen vuonna 1923.


query: Milloin 4G otettiin käyttöön?

title: 4G

text: Kesäkuussa 2010 Turussa koekäytössä ollut[9] Soneran LTE-tekniikkaan perustuva 4G-mikroaaltoverkko avattiin kuluttajille joulukuussa 2010[10]. Koekäytön aikana saavutettiin noin 47 Mb/s tiedonsiirtonopeuksia, mutta verkon todellinen käyttönopeus jäi ainakin aluksi huomattavasti testiolosuhteissa saavutettua alhaisemmaksi[11].

title: Älypuhelin

text: Suomessa käytettiin vuonna 2016 eniten mobiilidataa maailmassa, seuraavalla sijalla olivat Ruotsi, Etelä-Korea ja Japani. Mobiilidatan käytön huima kasvu Suomessa johtuu muun muassa videopalveluiden yleistymisestä sekä nopean 4G-verkon laajenemisesta. Mobiilidatan käyttö on Suomessa myös poikkeuksellisen edullista.

title: 4G

text: Suomeen rakennettiin vuosien 2010-2016 aikana laaja mikroaaltoja lähettävien 4G-mastojen ja -tukiasemien verkosto[8].

title: VoLTE

text: VoLTE ("Voice over LTE") eli 4G-puhelu on 4G-verkkojen ominaisuus, jossa äänipuhelut kulkevat 4G-verkon välityksellä vanhemman 3G- tai GSM-verkon sijasta. VoLTEn etuja ovat puheluiden parempi äänenlaatu ja nopeampi kytkeytymisaika.

title: Kofeiini

text: Koska kofeiini toimii diureettina, eli sillä on nestettä poistava vaikutus, voi sen käytöstä seurata kaliumin puutetta. Kaliumin puutteen oireita ovat mm. lihasheikkous ja rytmihäiriöt.[34] Diureettien käytön yhteydessä määrätään yleensä myös kaliumia, ehkäisyyn 1–2g/vrk ja hoitoon 2–4g/vrk.[35]

title: Stambanan genom övre Norrland

text: Sähköistys otettiin käyttöön etapeittain etelästä alkaen. Ensimmäisenä sähköistys otettiin käyttöön osuudella Bräcke–Långsele vuonna 1939, ja seuraavana vuonna sähköistys otettiin käyttöön osuudella Långsele–Mellansel. Jörniin saakka sähköistys valmistui 1941 ja Bodeniin saakka 1942.

title: Australialainen jalkapallo

text: Australialaisessa muodossa otettiin käyttöön myös omanlaisensa näköinen maali, joka koostui kahdesta pitemmästä ja niiden ulkopuolella olleista kahdesta pienemmästä maalitolpasta. Poikkeava tapa on myös vuonna 1891 käyttöön otettu myös pelin aloittaminen keskeltä tuomarin pallolla. Ensimmäiset maininnat maalituomarien käytöstä on vuodelta 1874. Tasmaniassa otettiin käyttöön maalituomarin lipunheilutus merkiksi maalista vuonna 1884, ja vuonna 1886 tapa otettiin käyttöön Victorian osavaltiossa.[1]

title: Mitä missä milloin

text: Ensimmäisen kirjan painatus alkoi 25.9.1950 ja päättyi 25.10.1950. Kirjan nimi oli "MITÄ - MISSÄ - MILLOIN Kansalaisen vuosikirja 1951". Esikuvina kirjasarjalle ovat olleet Tanskassa ja Ruotsissa jo aikaisemmin vuosittain ilmestyneet "Hvem Hvad Hvor" ja "När Var Hur". Ensimmäisestä vuosikirjasta otettiin neljä painosta ja sitä painettiin yhteensä 46 000 kappaletta.

title: Matkapuhelin

text: Matkapuhelimen toiminta perustuu korkeataajuuksisten radioaaltojen eli mikroaaltojen lähettämiseen ja vastaanottamiseen. Matkapuhelin lähettää mikroaaltosäteilyä kaikkiin ilmansuuntiin puhelujen aikana ja internettiä käytettäessä sekä internettiä käyttävien sovellusten käytön aikana ja käyttäjälle näkymättömien sijaintitoiminnon (GPS) ja mobiilidatan päälläolon aikana ja päivitysten hakemisen yhteydessä. Pieni osa säteilystä saavuttaa lähimmän 2-, 3-, tai 4G-tukiaseman, joka muuntaa säteilyyn koodatun mobiilidatan valokuidusta rakennettuun runkoverkkoon syötettäviksi valopulsseiksi.

title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Näistä 21 päivitettiin myöhemmin F-4G ”Wild Weasel” -koneiksi ja ainakin kuusi niistä oli taistelukäytössä Operaatio Desert Stormissa Irakissa 20 vuotta niiden Australiaan toimittamisen jälkeen.Israelin ilmavoimat (Heyl Ha’Avir) hankki F-4 Phantomeja vuodesta 1969 alkaen. Ensimmäinen F-4E otettiin palveluskäyttöön 5. syyskuuta 1969 ja israelilaiset saivat niillä ensimmäisen ilmavoiton 11. marraskuuta 1969 Egyptin ilmavoimien MiG-21-koneesta.

title: Saintes-Maries-de-la-Mer

text: Vuonna 513 paavi Symmachus myönsi Césaire d'Arlesille oikeuden käyttää palliumia ja teki hänestä edustajansa Galliassa. Niihin aikoihin Arlesin piispa teki lähetystyötä seudulla, jossa pakanallisilla ja roomalaisilla kulteilla oli yhä vahva asema ja muutti tarvittaessa vanhoja kulttipaikkoja kristillisiksi kirkoiksi. Niinpä hän perusti Saintesiin luostarin tai kirkon, mikä viittaa siihen, että paikalla olisi aikaisemmin ollut pakanallinen temppeli. Ei tiedetä tarkoin, milloin kirkko otettiin käyttöön, mutta tiedetään, että kun Césaire d'Arles vuonna 542 kuoli, hän oli testamentannut luostarilleen paikan, jonka nimenä tuolloin oli "Sancta Maria de Ratis".

title: Nokia 8110 4G

text: Nokia 8110 4G on suomalaisen HMD Globalin helmikuussa 2018 esittelemä matkapuhelin. Se on värinäytöllinen versio alkuperäisestä vuonna 1996 julkaistusta Nokia 8110 -puhelimesta.

title: 4G

text: 4G-nimitystä käytetään Suomessa kahdesta eri tekniikasta: LTE ja DC-HSPA. Ajatus neljännen sukupolven verkoista perustuu osittain siihen, että tietoliikenne voi koostua EDGE-, HSDPA- ja WLAN-tekniikoiden yhdistelmästä.

title: 4G

text: Euroopassa 4G-verkkojen käyttöön varatut taajuusalueet ovat 1800MHz ja 2600MHz. Suunnitelmissa on ottaa käyttöön myös vastikään muusta käytöstä vapautunut 800MHz:n taajuusalue. DC-UMTS/DC-HSPA -tekniikka käyttää tavanomaisten 3G-päätelaitteiden tavoin 3G-verkkojen taajuuksia. Pohjois-Amerikassa on 4G:n käyttöön varattu 700/800MHz:n ja mahdollisesti 1700/1900MHz:n taajuusalueet, Aasiassa 1800 ja 2600MHz, sekä Australiassa 1800MHz.

title: 4G

text: Melkein kaikki suomalaiset olivat 4G-verkon piirissä vuonna 2017.

title: Savon rata

text: Mikkeli–Pieksämäki-osa otettiin käyttöön VR:n ensimmäisenä kauko-ohjattuna rataosana vuonna 1962. Seuraavana vuonna otettiin myös Kouvola–Mikkeli-rataosan kauko-ohjaus käyttöön. Sähköliikenne aloitettiin Kouvola–Pieksämäki-välillä 1. joulukuuta 1980. Pieksämäki–Kuopio-rataosan kauko-ohjaus otettiin käyttöön vuonna 1982, sähköistys vuonna 1983. Kuopio–Iisalmi-rataosan sähköistys otettiin käyttöön vuonna 1984, kauko-ohjaus otettiin käyttöön vuonna 1988. Uusi kauko-ohjaus välille Kouvola–Pieksämäki valmistui vuonna 2001.

title: Metonin jakso

text: Ennen Metonin aikaa Ateenassa ei tiettävästi ollut vahvistettua sääntöä siitä, milloin kolmastoista kuukausi lisättiin kalenteriin, vaan siitä päätettiin joka vuosi erikseen. Kun Metonin jakso oli tullut tunnetuksi, se otettiin vuonna 383 eaa. ajanlaskun perustaksi, jolloin karkauskuukaudet toistuivat säännönmukaisesti. Kaksi vuotta myöhemmin otettiin vastaava jakso käyttöön myös Babyloniassa, jossa aikaisemmin oli käytetty huomattavasti epätarkempaa 8 vuoden jaksoa. Sen aikainen kaldealainen tähtitieteilijä Kidinnu tunsi 19-vuotisen jakson, mutta on mahdollista, että se oli Babyloniassa tunnettu jo aikaisemmin.

title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Ensilentonsa 27. toukokuuta 1958 suorittanut Phantom II oli alun perin suunniteltu Yhdysvaltain laivaston käyttöön. Ensimmäinen "F4H-1" (myöhemmin "F-4B") otettiin käyttöön 1961. Yhdysvaltain ilmavoimat arvioivat sitä (tyyppimerkillä "F-110A Spectre") lähi-ilmatukea, torjuntaa ja vastailmatoimintaa varten ja vuonna 1962 hyväksyttiin käyttöön otettavaksi ilmavoimien versio "F-4C". F-4C suoritti ensilentonsa 27. toukokuuta 1963 ja sarjatuotantotoimitukset alkoivat marraskuussa 1963. Laivaston/merijalkaväen versiot etenivät paranneltuun "F-4J"- versioon saakka ja aikaisemmat F-4B:t päivitettiin "F-4N"- ja myöhemmin "F-4S"-versioihin. Ilmavoimat vaihtoivat F-4C:t optimoituihin "F-4D"-versioihin ja edelleen vuonna 1967 "F-4E":hen, jossa oli 20 mm M61 Vulcan -tykki. 116 F-4E:tä muunnettiin myöhemmin SEAD ”Wild Weasel” -rooliin "F-4G"-versiona. Myös tiedusteluversioita valmistettiin: "RF-4C" ilmavoimille, "RF-4B" merijalkaväelle ja vientiin "RF-4E".

title: 4G

text: Vuonna 2013 myytyjen 4g–palvelupakettien nopeuksissa oli vielä suuria eroja. LTE-tekniikkaan pohjautuva mikroaaltoverkko tarjosi parhaimmillaan 100 mbps:n siirtonopeuden, kun 3g-teknologian päälle toteutettu dc-hspa+- päivitys (dual carrier) nosti nopeuden maksimissaankin vain 42 mbps:iin[12]. TeliaSoneran LTE-verkko kattoi vuonna 2016 lähes koko Suomen lukuun ottamatta Lapin erämaa-alueita, harvaan asuttuja seutuja ja vyöhykettä Venäjän vastaisella rajalla.[13] Elisan LTE-verkko kattoi Suomen Oulun korkeudelle saakka harvaan asuttuja seutuja lukuun ottamatta. Lapissa ja Kainuussa Elisan verkko kattaa lähinnä asutuskeskukset ja pääteiden varret.[14] Vuonna 2014 TeliaSonera ja DNA solmivat yhteistyösopimuksen, jonka mukaan niiden yhdessä perustama Suomen Yhteisverkko Oy rakentaa jatkossa näiden käyttämät Pohjois- ja Itä-Suomen 2G-, 3G- ja 4G-verkot. Näin ollen sekä TeliaSoneran että DNA:n peittoalueet tulevat olemaan näillä alueilla yhtenevät.[15][16]

title: Ruotsin kruunu

text: Setelisarja otettiin käyttöön kaksivaiheisesti. Ensimmäisenä otettiin käyttöön 20, 50, 200 ja 1 000 kruunun setelit lokakuussa 2015. Loput setelit otettiin käyttöön lokakuussa 2016. Vanhat 20, 50, 200 ja 1 000 kruunun setelit eivät ole käytössä kesäkuun 2016 jälkeen.

title: Tekstitys

text: Ruututekstit otettiin käyttöön Suomen televisiossa 1960-luvun alussa. Tekstit kirjoitettiin aluksi kirjoituskoneella, minkä jälkeen ne painettiin kirjapainossa ja filmattiin. Koska lähetykset olivat television alkuaikoina suoria, kääntäjät joutuivat valitsemaan lähetyksen aikana painikkeella, milloin kukin tekstiruutu näytetään ruudulla. Vasta vuonna 1988 Yleisradio otti käyttöön uuden lähetyskeskuksen, joka mahdollisti ohjelmien tekstittämisen elektronisesti etukäteen.

title: McDonnell Douglas F-4 Phantom II

text: Viimeiset yhdysvaltalaiset Phantomit F-4G ja RF-4C poistuivat käytöstä vuonna 1995, mutta koneita on edelleen koulutuskäytössä, kauko-ohjauskäytössä sekä palveluskäytössä muissa maissa. Isossa-Britanniassa Phantomit poistettiin käytöstä vuoden 1993 kululeikkausten myötä.

title: 4G

text: Oli pitkään epäselvää, mitä tekniikkaa voidaan virallisesti kutsua 4G:ksi. Vielä syksyllä 2010 ITU:n näkemys oli, että vain kaksi tekniikkaa, LTE-Advanced ja WirelessMAN-Advanced (IEEE P802.16m), täyttävät 4G:n määritelmän. Teleoperaattoreiden painostuksessa ITU kuitenkin höllensi määritelmää. Joulukuussa 2010 se ilmoitti, että myös LTE, WiMax ja 3G-verkkoon perustuva dual carrier UMTS (= kaksi rinnakkain käytössä olevaa 3G-yhteyttä) luetaan 4G määritelmän piiriin.[7]

title: 4G

text: Mediassa 4G:llä viitataan usein LTE-teknologiaan. Tiukasti määritellen kyseessä on kuitenkin vielä ”3,9G”, sillä vasta LTE-Advanced on varsinaisesti neljännen sukupolven tekniikka.[3] Esimerkiksi lehdissä kerrottiin TeliaSoneran avanneen Suomen ensimmäisen 4G-verkon koekäyttöön Turussa 2.kesäkuuta 2010.[4] Elisa ilmoitti tämän jälkeen avanneensa vastaavanlaisen verkon Helsinkiin seuraavana päivänä.[5] Molempien verkkojen käyttö oli kokeiluluontoista eikä niitä avattu asiakkaiden käyttöön, eikä sitä hyödyntäviä päätelaitteita ollut kuluttajien saatavilla. TeliaSoneralla oli tuolloin oman ilmoituksensa mukaan Tukholmassa kuluttajien käytettävissä oleva 4G-verkko. Marraskuussa 2010 TeliaSonera ilmoitti avaavansa vuoden loppuun mennessä 4G-verkon kaupalliseen käyttöön Turussa ja Helsingissä, tarkoittaen sillä LTE:tä.[6] TeliaSonera ilmoitti yltäneensä 47,5Mbit/s nopeuteen, todeten että kuluttaja ei tule kokemaan tällaista nopeutta. Elisa on oman ilmoituksena mukaan yltänyt 100Mbit/s tiedonsiirtonopeuteen omassa 4G-verkossaan.

title: Japanilainen aikakausinimi

text: Historiallisesti nengōn ensimmäinen päivä alkoi milloin keisari halusi, ja ensimmäinen vuosi jatkui seuraavaan kuukalenterin uuteenvuoteen, joka aloitti aikakauden toisen vuoden. Aikakausien nimiin heijastuu usein niiden aloittamissyy: esimerkiksi nengō nimeltä Wadō (, "japanilainen kupari") otettiin käyttöön Nara-kaudella, kun Chichibusta oli löydetty kuparia.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: 4G

text: 4G on laajakaistaisen internet-yhteyden käyttöön suunniteltu niin sanottu neljännen sukupolven langaton tiedonsiirtoteknologia, joka toimii myös 900:n ja 1800:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä suurienergisemmällä 2600 megahertsin mikroaaltosäteilyllä. Tiedonsiirtolaitteena käytetään tällöin nettikkua tai älypuhelinta, jota kutsutaan myös 4G-puhelimeksi, vaikka se käyttää puheluihin 2- tai 3G-verkkoa.[1].

title: LTE

text: LTE (Long Term Evolution) on laajakaistaisen internet-yhteyden käyttöön suunniteltu niin sanottu neljännen sukupolven (4G) langaton tiedonsiirtotekniikka, joka toimii myös 900:n ja 1800:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä suurienergisemmällä 2600 megahertsin mikroaaltosäteilyllä. Tiedonsiirtolaitteena käytetään tällöin nettikkua tai älypuhelinta, jota kutsutaan myös 4G-puhelimeksi, vaikka se käyttää puheluihin 2- tai 3G-verkkoa.[1] LTE-verkko otettiin kaupalliseen käyttöön vuonna 2010.

title: Juurakon Hulda (vuoden 1937 elokuva)

text: "Juurakon Hulda" sai elokuvateattereissa arviolta miljoona katsojaa. Juurakon torppa ja Sääksmäen asema löytyivät Tuusulan Nuppulinnasta. Sisäkuvat otettiin Haagan Työväentalolla Helsingissä. Tuomari Soratien asunnon ulkokuvat otettiin Kaisaniemenkatu 5:ssä. Kari Uusitalo valitsi "Juurakon Huldan" yhdeksi sadasta merkittävästä suomalaisesta näytelmäelokuvasta Mitä missä milloin 1990 -vuosikirjassa.

title: My, belarusy

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja Valko-Venäjän itsenäistyttyä Sakalouskin sävelmä säilyi kansallislauluna, mutta sanat poistettiin käytöstä. Hymni oli ilman sanoja toistakymmentä vuotta, kunnes Uladzimir Karyznyn vanhaan melodiaan kirjoittamat uudet sanat otettiin virallisesti käyttöön Valko-Venäjän presidentin Aljaksandr Lukašenkan antamalla asetuksella 2. päivänä heinäkuuta 2002, päivää ennen Valko-Venäjän itsenäisyyspäivää. Asetuksen pääasiallinen tehtävä oli määrätä kansallislaulun viralliset sanat ja sävel, mutta se säätää myös, miten, missä ja milloin kansallislaulu tulee esittää.


query: Ovatko kaikki paavit olleet italialaisia?

title: Paavi

text: Jorge Mario Bergoglio, Buenos Airesin arkkipiispa, valittiin konklaavissa 13. maaliskuuta 2013 viiden äänestykierroksen jälkeen Benedictus XVI:n seuraajaksi. Hän otti paavilliseksi nimeksi Franciscus Franciscus Assisilaisen mukaan. Hän on kotoisin Argentiinasta ja ensimmäinen Euroopan ulkopuolelta tuleva paavi vuosisatoihin.

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Leo XIII peri edeltäjältään riitaisat suhteet eri Euroopan valtioihin ja varsinkin Italiaan. Vaikka paavi olikin vanhoillinen ja kannatti useita edeltäjiensä opetuksia, hän esitti ne erilaiseen tyyliin kuin edeltäjänsä. Leo XIII toivoi yhä Kirkkovaltion takaisinsaamista, eikä hänkään poistunut paaviksi tultuaan Vatikaanista. Hän jopa uhkasi katkaista diplomaattisuhteet kaikkiin Euroopan valtioihin, joiden päämiehet ottaisivat vastaan Italian kuninkaan kutsun ja kävisivät valtiovierailulla tämän luona. Paavi Leo XIII aikana Italian ja paavin suhteet eivät parantuneet merkittävästi, mutta tämä riita hyödytti jonkin verran molempia osapuolia. Koska paavin ääntä kuunneltiin yhä maailmalla, oli Italian hallitukselle tärkeää että tämä ääni oli italialainen. Riita kuitenkin osoitti, ettei paavi ole puolueellinen syntyperästään huolimatta. Näin Italian hallitus sai pidettyä paavina puolueettoman, mutta italialaisen paavin, ja paavi saattoi ottaa puolueettoman välittäjän rooliin maailmanpolitiikassa.[14] Paavina Leo XIII myös yritti saada suurimman osan katolisesta papistosta hyväksymään tasavallan, mutta papisto kieltäytyi. Kirkon ja tasavallan välinen kuilu kasvoi entisestään, mutta paavi oli tehnyt voitavansa. Paavina Leo XIII oli ollut sovittelevaisempi ja diplomaattisempi kuin edeltäjänsä ja onnistunut parantaa suhteitaan eri Euroopan valtioihin. Hän oli myös ottanut paaviuden ensimmäisen askeleen modernin maailman uudelleenarviointiin yleiskirjeellään Rerum novarum, jossa modernia yhteiskuntaa ei enää torjuttu.[6]

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV joutui vuonna 1302 riitaan paavi Bonifacius VIII:n kanssa. Paavi vaati bullassaan Unam Sanctum kaikkien elollisten alistumista paavin tahtoon. Saadakseen tukea taistelussa paavia vastaan Filip IV kutsui kokoon valtiosäädyt (États généraux). Bonifaciuksen vaatimukset ja sekaantuminen politiikkaan johtivat lopulta vakavaan välirikkoon. Filip IV:n kansleri, Guillaume de Nogaret, julisti Bonifaciuksen harhaoppiseksi, ja paavi puolestaan julisti Filip IV:n pannaan. Filip antoi vangita Bonifaciuksen 7. syyskuuta vuonna 1303 Anagnin kylässä Italiassa, jossa paavi oli viettämässä kesäänsä. Paavi Bonifacius VIII kuoli pian vapauttamisensa jälkeen.

title: Karakteritanssi

text: Karakteritanssia ja sen opetusohjelmaa on kehitetty erityisesti Venäjällä. Monet pohjana käytetyt kansantanssit ovatkin entisen Neuvostoliiton alueen tai ns. itäblokin maiden tansseja (valko-venäläisiä, moldovalaisia, unkarilaisia jne.). Myös espanjalaisia tansseja tai italialaisia "tarantelloja" kuuluu karakteritansseihin ja esiintyy balettiteoksissa. Karakteritanssin liikkeet ja metodiikka ei kuitenkaan ole maailmanlaajuisesti niin vakiintunutta kuin klassisen baletin. Termiä on alettu käyttää 1700-luvulla.

title: John Peckham

text: Paavi Nikolaus III, joka torjui Edvard I:n suosikin Robert Burnellin valinnan, nimitti Peckhamin Canterburyn arkkipiispaksi vuonna 1279. Hänen vaatimuksensa asettaa Magna Carta nähtäville kaikkiin kirkkoihin ärsytti kuningasta, koska tämä piti sitä tarpeettomana puuttumisena valtion asioihin. Parlamentin kokouksessa Winchesterissä hän perääntyi vaatimuksestaan, ja Magna Cartan kopiot poistettiin. Yksi syy siihen, miksi hän antoi asiassa periksi, saattoi olla se, että hän oli veloissa italialaiselle Riccardin pankkiirisuvulle ja hänet oltaisiin voitu julistaa pannaan, ellei hän olisi maksanut velkojaan takaisin.

title: Kardinaali

text: Toinen epäkohta kardinaalijärjestelmässä oli sen keskittyminen Eurooppaan ja erityisesti Italiaan, minkä vuoksi paavinistuimelle ei noussut satoihin vuosiin ainuttakaan ei-italialaista paavia. Koska suuri enemmistö kardinaaleista oli italialaisia, nostivat he paaviksi toisia italialaisia kardinaaleja, jotka taas paavina ollessaan nimittivät lisää italialaisia kardinaaleja. Esimerkiksi hollantilaisen Hadrianus VI:n (paavina 1522–1523) jälkeen seuraavaa ei-italialaista paavia jouduttiin odottamaan yli 450 vuotta, sillä seuraava Italian ulkopuolelta tullut paavi oli virkaansa vuonna 1978 valittu puolalainen Johannes Paavali II.

title: Pius XI

text: Paavi yritti protestoida asiasta Hitlerille, mutta Saksa ei muuttanut toimintaansa. Myös papisto alkoi protestoida natsihallintoa vastaan, mikä johti kriitikoiden vainoamiseen ja lähettämiseen keskitysleireille. Paavi Pius XI lähettikin salaa Saksaan kiertokirjeensä Mit brennender Sorge, joka luettiin palmusunnuntaina 1937 kaikissa Saksan kirkoissa. Paavi tuomitsi kiertokirjeessä kansallissosialistisen rotuopin,[12] mikä johti useiden saksalaisten pappien toimittamiseen keskitysleireille.[13] Kiertokirjeessä paavi esitti tiukkaa kritiikkiä natsihallintoa kohtaan, kuten tuomitsi kansallissosialismin harhaoppina ja syytti natseja Jumalan sanan pilkkaajiksi ja pintapuolisiksi ihmisiksi.[12] Samoin paavi sanoi natsien kumoavan Jumalan järjestyksen ja palvelevan rotua, valtiota ja kansaa epäjumalanaan.[12]

title: Yhdysvaltain mafia

text: Yhdysvaltain mafia, joka tunnetaan myös italialais-amerikkalaisena mafiana on Yhdysvalloissa toimiva rikollisjärjestö, joka on ollut ja on yhä koko maan järjestäytynein rikollisorganisaatio. Yhdysvaltain mafia ei ole sama asia kuin Italian Cosa Nostra, mutta siitä huolimatta molemmat mafiat ovat olleet paljon yhteyksissä toisiinsa, ja ovathan jotkut mafiapäälliköt tuottaneet jälkeläisiä sekä Italiaan että Yhdysvaltoihin.

title: Henrik II Pyhä

text: Toisin kuin Henrik II:n edeltäjät Otto II ja Otto III, hän keskittyi hallinnossaan enemmän Alppien pohjoispuolisten alueitten asioihin, eikä hän vaikuttanut edeltäjiensä lailla paavin valintaan, mikä oli nyt lähes täysin italialaisen aateliston käsissä. Paavi Benedictus VIII:n valinta 1012 oli hajottanut Italian aateliston rivejä, ja uusi paavi suhtautui Henrik II suopeasti. Henrik II perusti Bambergin hiippakunnan ja Benediktus VIII vahvisti perustamisen ja tarjosi samalla keisarin arvoa Henrikille.

title: Paavi

text: Paavi on Vatikaanivaltion suvereeni valtionpäämies, ja täten hänellä on kaikki tähän liittyvät oikeudet valtansa alueella.

title: Leo XIII

text: Paavi Leo XIII aikana Italian ja paavin suhteet eivät parantuneet merkittävästi, mutta tämä riita hyödytti jonkin verran molempia osapuolia. Koska paavin ääntä kuunneltiin yhä maailmalla, oli Italian hallitukselle tärkeää että tämä ääni oli italialainen. Riita kuitenkin osoitti, ettei paavi ole puolueellinen syntyperästään huolimatta. Näin Italian hallitus sai pidettyä paavin puolueettomana, mutta italialaisen paavin, ja paavi saattoi ottaa puolueettoman välittäjän rooliin maailmanpolitiikassa.[11] Eräs vuosisadan vaihteen aikoihin Italiassa lausuttu julistus totesi asian näin:[10]

title: Mafia

text: Yhdysvaltain mafia on erillinen järjestö Italian mafiaan nähden, vaikka ne ovatkin olleet paljon yhteyksissä toisiinsa. Yhdysvaltain mafia alkoi 1880-luvulla rikollisjärjestönä nimeltä Musta käsi, jonka jäsenet olivat Yhdysvaltoihin muuttaneita italialaisia siirtolaisia. Yhdysvaltain mafia on laajimmillaan New Yorkissa, Chicagossa, Bostonissa, Detroitissa, Buffalossa ja New Jerseyssä.

title: Franciscus (paavi)

text: Franciscus syntyi viisilapsiseen perheeseen, jonka isä oli rautatietyöläinen Mario José Bergoglio () ja äiti Regina María Sivori. He olivat italialaisia lähtöisin Piemontesta, Luoteis-Italiasta. Paavi Franciscuksen perheen Argentiinaan-muuton taustalla oli italialaisen fasismin nousu.

title: Paavit 1800-luvulta nykypäivään

text: Gregorius XVI:n noustessa paavinistuimelle, Kirkkovaltio pysyi pystyssä enää Itävallan sotilaallisen tuen avulla. Uusi paavi perui edeltäjänsä yritykset uudistaa Kirkkovaltion hallintoa. Paavi oli uudistushaluton ja vanhan järjestelmän puolella, hänen aikanaan Kirkkovaltiota pidettiinkin Turkin ohella Euroopan takapajulana.[1] Munkkina ennen paaviksi tuloaan toiminut Gregorius XVI oli syvästi modernia maailmaa vastaan.[11] Hän edusti vielä vanhaa aatesuuntausta, jonka mukaan paavi oli erehtymätön ja kaikkien hallitsija. Maailma oli kuitenkin muuttunut ja paavi oli menettänyt valtansa. Uudistuksia vihaava Gregorius XVI kuoli 1. kesäkuuta 1846, eikä häntä silloin surtu edes Rooman kaupungissa.[1]

title: Vuoden 2005 konklaavi

text: Vuoden 2005 konklaavissa italialaiset eivät kuitenkaan olleet enemmistössä, mikä on suhteellisen uusi ilmiö paavinvaaleissa. Edellinen paavi Johannes Paavali II oli ollut ensimmäinen ei-italialainen paavi satoihin vuosiin, ja ennen vuoden 2005 konklaavia epäiltiin, että tuleva paavi saattaisi jälleen olla kotoisin Italian ulkopuolelta.

title: Kardinaali

text: Vuonna 1378 paaviksi valittu Urbanus VI ei ollut ennen paaviksi tuloaan kardinaali.[6] Tämä tapaus oli poikkeuksellinen, sillä yleensä vain kardinaali saattoi nousta paavinistuimelle. Urbanus VI:n jälkeen kaikki paavit ovatkin olleet kardinaaleja ennen nousemistaan paavinistuimelle. Periaatteessa paavin ei tarvitsisi olla kardinaali, mutta yleensä kardinaalikollegio valitsee uuden paavin kardinaalien joukosta.

title: Rooman valtaus

text: Paavi Pius IX valittiin virkaansa edeltäjänsä Gregorius XVI:n kuoltua vuonna 1846 ja häntä pidettiin aluksi huomattavan liberaalina. Kirkkovaltion vangitut vallankumoukselliset vapautettiin, ja paavi oli puhunut myönteiseen sävyyn italialaisesta kansakunnasta, minkä vuoksi häntä pidettiin Italian yhdistymisen kannattajana. Kirkkovaltion uudistukset tekivät hänestä myös vapaamielisen lehdistön suosikkihahmon. Uudistukset lakkasivat kuitenkin Euroopan hulluun vuoteen 1848. Kansallismielisten pyrkiessä karkottamaan itävaltalaiset Italiasta paavi kehotti uskovia pysymään lojaaleina paikallisille ruhtinailleen. Paavin kannanotosta syntyi mellakoita Roomassa, ja hän joutui pakenemaan Gaetaan. Roomassa Giuseppe Mazzini ja Giuseppe Garibaldi perustivat Rooman tasavallan, jonka Ranskan armeija palautti paavin hallintaan. Paavi palasi vuonna 1850 ja hallitsi Kirkkovaltiotaan vielä kahdenkymmenen vuoden ajan ranskalaisten sotilaiden turvin. Paavin toiminta teki hänestä katkerasti vihatun hahmon Italian katolilaisten parissa, vaikkakin hänellä oli suuri suosio ulkomailla. Italian yhdistymisen kannattajat eivät takaiskuista huolimatta olleet luopuneet tavoitteestaan. Liikkeen uudeksi johtohahmoksi nousi Piemonten kuningas Viktor Emanuel II ja hänen pääministerinsä Camillo Cavour.

title: Klemens X

text: Italialaiseen aatelisperheeseen syntynyt Altieri toimi opintojensa jälkeen paavin edustustossa Puolassa vuodesta 1623. Palattuaan Roomaan Altierista tuli ensin Camerinon piispa sekä myöhemmin Loreton ja tämän jälkeen Umbrian kuvernööri. Paavi Innocentius X:n (1644–55) aikana Altieri toimi paavin lähettiläänä Napolissa ja paavi Aleksanteri VII:n (1655–67) aikana Puolassa.

title: Guillaume de Nogaret

text: Guillaume de Nogaret sai 27. huhtikuuta 1311 paavi Klemens V:lta anteeksiannon paavi Bonifatius VIII:ttä vastaan tehdystä kapinasta ja pidätyksestä. Tätä anteeksiantoa aiempi paavi Benedictus XI ei ollut suostunut antamaan. Vastapalvelukseksi anteeksiannosta paavi vaati osallistumista ristiretkelle ja useissa pyhiinvaelluspaikoissa vierailemista. Mutta näitä riittejä hän ei koskaan suorittanut. Guillaume de Nogaret kuoli maaliskuun lopulla vuonna 1313, näin hän ei ehtinyt kuulemaan temppeliritareiden suurmestarin Jacques de Molayn suorittamaa Filip IV ja kaikkien temppeliherroja vastaan toimineiden kiroamista.

title: Johannes Paavali II

text: Paavin mukaan muslimit ovatkin juuri monoteistisen uskontonsa takia erityisen lähellä kristittyjä. Tosin paavi myös sanoi vastauksessaan Messorille, että islamissa Koraani latistaa jumalallisen ilmoituksen ja että islamissa Jumalan ”koko itsensä ilmoittamisen rikkaus” on jätetty syrjään. Paavi huomauttikin, että islamin teologia on hyvin kaukana kristinuskosta. Huolimatta islamin ja kristinuskon eroista paavi kunnioitti vastauksessaan myös muslimien uskonnollisuutta:

title: Justus (arkkipiispa)

text: Justus (k. 627–631) oli yksi italialaisista munkeista, jotka paavi Gregorius I lähetti käännyttämään anglosakseja. Hänestä tuli vuonna 604 ensimmäinen Rochesterin piispa ja sittemmin neljäs Canterburyn arkkipiispa vuonna 624. Kuolemansa jälkeen häntä pidettiin pyhimyksenä ja hänellä oli oma alttari Pyhän Augustinuksen luostarissa.

title: Paaviuden historia

text: Leo XIII peri edeltäjältään riitaisat suhteet eri Euroopan valtioihin ja varsinkin Italiaan. Vaikka paavi olikin vanhoillinen ja kannatti useita edeltäjiensä opetuksia, hän esitti ne erilaiseen tyyliin kuin edeltäjänsä. Leo XIII toivoi yhä Kirkkovaltion takaisinsaamista, eikä hänkään poistunut paaviksi tultuaan Vatikaanista. Hän jopa uhkasi katkaista diplomaattisuhteet kaikkiin Euroopan valtioihin, joiden päämiehet ottaisivat vastaan Italian kuninkaan kutsun ja kävisivät valtiovierailulla tämän luona. Paavi Leo XIII aikana Italian ja paavin suhteet eivät parantuneet merkittävästi, mutta tämä riita hyödytti jonkin verran molempia osapuolia. Koska paavin ääntä kuunneltiin yhä maailmalla, oli Italian hallitukselle tärkeää että tämä ääni oli italialainen. Riita kuitenkin osoitti, ettei paavi ole puolueellinen syntyperästään huolimatta. Näin Italian hallitus sai pidettyä paavina puolueettoman, mutta italialaisen paavin, ja paavi saattoi ottaa puolueettoman välittäjän rooliin maailmanpolitiikassa. Paavina Leo XIII myös yritti saada suurimman osan katolisesta papistosta hyväksymään tasavallan, mutta papisto kieltäytyi. Kirkon ja tasavallan välinen kuilu kasvoi entisestään, mutta paavi oli tehnyt voitavansa. Paavina Leo XIII oli ollut sovittelevaisempi ja diplomaattisempi kuin edeltäjänsä ja onnistunut parantaa suhteitaan eri Euroopan valtioihin. Hän oli myös ottanut paaviuden ensimmäisen askeleen modernin maailman uudelleenarviointiin yleiskirjeellään "Rerum Novarum", jossa modernia yhteiskuntaa ei enää torjuttu.

title: Long Island

text: Long Islandilla on maine hyvin rikkaana ja turvallisena asuinalueena. Tilastojen mukaan Nassaun ja Suffolkin piirikunnat ovatkin tulotasoltaan Yhdysvaltain korkeimpia, ja rikollisuus on niissä kaikkein vähäisintä. Long Islandin väestö on monikulttuurista, ja neljänneksellä Nassaun ja Suffolkin asukkaista on italialaiset sukujuuret. Saarella toimii myös lukuisia yliopistoja ja korkeakouluja.

title: Italian talous

text: Italia, erityisesti Milano, on tunnettu muodin keskuksena, ja italialaiset asusteet ja kengät ovatkin maailmankuuluja. Tärkeimpiä vientituotteita ovat koneet ja moottoriajoneuvot, tekstiilit, kengät ja kemianteollisuuden tuotteet sekä viinit, oliiviöljy, hedelmät ja vihannekset. Huomattavimmat kauppasatamat ovat Genova, Augusta, Trieste, Venetsia ja Taranto. Kansainvälisiä lentoasemia on 25. Italiassa käy joka vuosi yli 50 miljoonaa turistia.

title: The Young Pope – piru vai pyhimys

text: ""Kiehtova The Young Pope – piru vai pyhimys yhdistelee dramaattista juonittelua, tilannekomediaa, tunnelmointia ja hieman surrealismia. Amerikkalainen Lenny (erinomainen Jude Law) valitaan kompromissiratkaisuna paaviksi. Hän alkaa vetää omapäistä linjaansa, joka ei miellytä kaikkia Vatikaanissa. Paavi on haastava mutta hieno aihe. Paavia ei juuri nähdä kuin edustamassa. Juuri siksi The Young Popen kohtaukset tekevät vaikutuksen. Kun paavi nähdään suihkussa, pyytämässä kolajuomaa, pyjamassa tai aterioimassa, se näyttää erityiseltä. Jopa paavi jakamassa käskyjä virkamiehille tuntuu oudolta. Oikeat paavit näyttävät julkisuudessa niin lempeiltä ja viisailta. Tämä paavi vaikuttaa ajoittain House of Cardsin Frank Underwoodilta. Hän jopa kiroilee.

title: Paavi

text: Ennen puolalaisen Johannes Paavali II:n valintaa kaikki paavit yli 450 vuoden ajalta olivat olleet italialaisia. Sitä edellinen ei-italialainen paavi oli ollut hollantilainen Hadrianus VI, joka oli paavina 1522–1523. Johannes Paavali II:n jälkeen valituista paaveista Benedictus XVI on saksalainen ja nykyinen paavi Franciscus on kotoisin Argentiinasta.

title: Paaviuden historia

text: Kardinaalikollegiossa eli kardinaalien muodostamassa kokonaisuudessa eri maanosat ja valtiot ovat kuitenkin epätasa-arvoisesti edustettuja, mikä lienee osasyynä siihen että paavi valitaan yleensä eurooppalaisesta valtiosta ja useimmiten Italiasta. Syynä lienee paavi-instituution keskittyminen Roomaan ja Italiaan sekä sen läheinen liittyvyys Eurooppaan ja sen historiaan. Vuoden 2004 kardinaalikollegiossa oli yhteensä 99 eurooppalaista kardinaalia, joista 39 oli italialaisia. Pohjoisamerikkalaisia kardinaaleja oli 19 ja eteläamerikkalaisia 33, afrikkalaisia 16, aasialaisia 18 sekä australialaisia ja oseanialaisia 5.

title: Johannes Paavali II

text: Vastatessaan italialaisen toimittajan Vittorio Messorin kysymykseen paavin suhtautumisesta useisiin uskontoihin paavi lainasi hindulaisuuden ja buddhalaisuuden kohdalla kirkolliskokouksessa tehtyä kirjoitusta:

title: Aristoteleen psykologia

text: "Sielusta"-teoksen lähestymistapa oli melko epäempiirinen, ja se tutki aistimista, ajattelua sekä sielun ja ruumiin välisiä suhteita korkeammalla ja teoreettisemmalla abstraktiotasolla. Se määritteli tutkimusongelman kysymällä "ovatko kaikki mielenliikutukset yhteisiä sille, joka omistaa sielun, vai onko olemassa mielenliikutuksia, jotka ovat ominaisia sielulle itselleen?". Aristoteles halusi siis tietää, ovatko kaikki psyykkiset ilmiöt samalla myös ruumiin materiaalisia ilmiöitä. "Pieniä tutkielmia" puolestaan sovelsivat empiirisempää lähestymistapaa, tutkien Aristoteleen omin sanoin "sielulle ja ruumiille yhteisiä ilmiöitä".

title: Italialainen keittiö

text: Eräitä italialaisia tyypillisiä arkiruokia ovat vitello tonnato eli vasikanlihaa tonnikalakastikkeessa, risotto ja munakoisovuoka sekä ennen kaikkea pasta kaikissa eri muodoissaan. Arkiaterialla ruokajuomana tarjotaan viiniä ja vettä. Kuuluisia italialaisia jälkiruokia ovat tiramisu, panna cotta ja jäätelö, jota syödään paljon eteläosissa.

title: Kardinaali

text: Vuonna 1586 paavi Sixtus V antoi määräyksen, jonka mukaan kardinaaleja sai olla kerrallaan nimitettyinä vain enintään seitsemänkymmentä.[8] Paavi Johannes XXIII:n aikana tämä jäsenmäärä ylitettiin ja Paavali VI:n pontifikaatin aikoihin kardinaaleja oli jo lähes kaksinkertainen määrä, kuin mitä Sixtus V:n yläraja salli.[8] Paavali VI:n aikana tapahtuikin tärkeä käänne, sillä italialaiset kardinaalit jäivät vähemmistöön.[8] Paavali VI uudisti muutenkin kardinaalikollegiota kieltämällä yli 80-vuotiaita kardinaaleja äänestämästä paavinvaalissa ja samalla rajoittamalla äänioikeutettujen kardinaalien määrän sataankahteenkymmeneen jäseneen.[8]