query: Mitä tarkoitetaan yleisnimityksellä 'punakaarti'?

title: Punakaarti

text: Punakaarti on yleisnimitys, jolla kutsutaan Suomen työväenliikkeen 1900-luvun alun puolisotilaallisia joukkoja. Punakaarteja perustettiin kahdessa vaiheessa, aluksi suurlakon seurauksena vuosina 1905–1906, ja niiden lakkauttamisen jälkeen uudelleen vuosina 1917–1918. Tunnetuin punakaartiksi kutsuttu joukko on vuoden 1918 sisällissodassa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijana taistellut Suomen Punainen Kaarti.

title: Värtsilän taistelu

text: Joensuun punakaartin hajottamisen jälkeen valkoiset päättivät ottaa haltuunsa myös Värtsilän, mikä kuitenkin edellytti paikallisen punakaartin riisumista aseista.[3] Värtsilän punakaartin aseet olivat peräisin Helsingistä saapuneesta lähetyksestä, joka toimitettiin Joensuun työväenkaartin päällikölle August Wesleylle yleislakon jälkeen joulukuun alussa 1917. Joensuun tulli takavarikoi kiväärit sluksi, mutta kaupungin venäläisen sotaväen otettua ne haltuunsa, päätyivät aseet lopulta punaisille.[8] Osansa kivääreistä sai myös Värtsilän punakaarti, joka säilytti niitä Värtsilän Työväen ja Pienviljelijäin Osuusliikkeen varastossa. Punakaartin päällikkö oli osuuskaupan varastonhoitaja Juho Koski, mutta ilmeisesti myös liikkeenjohtaja Ilmari Aura tiesi salaisesta asekätköstä.[3]

title: Helsingin punakaarti

text: Sodan jälkeen valkoisten tiedusteluosasto keräsi tietoja Helsingin punakaartista ja laski siihen kuuluneen divisioonan verran miehiä eli noin 8 000 miestä, mutta siihen saattoi kuulua jopa 10 000 miestä ja naista. Ne muodostivat viisi rykmenttiä, joihin kuului useita pataljoonia, mutta käytännössä suurin toiminut yksikkö oli komppania. Sen riveissä taistelivat muun muassa suutarien, räätälien, putkimiesten, peltiseppien ja kivimiesten komppaniat. Lisäksi oma komppaniansa oli urheiluseura Helsingin Jyryllä, jonka miehet muodostivat yhden punaisten eliittijoukoista. Helsingin punakaartin osana toiminut Helsingin naiskaarti oli sodan suurin naiskaarti, johon kuului 466 naista. Lisäksi satoja naisia oli tavallisten komppanioiden mukana huoltotehtävissä. Muita tunnettuja Helsingin punakaartin komppanioita olivat muun muassa A-komppania sekä niin sanottu Portun pataljoona. Suomen punaisen kaartin sekavaksi luonnehditussa organisaatiossa korkeimmalla oli Helsingin punakaartin yleisesikunta, joille muiden punakaartien yleisesikunnat ja esikunnat sekä piiriesikunnat vastasivat toiminnastaan.

title: Punainen Tampere

text: Punainen Tampere tarkoittaa Tamperetta punaisen vallan aikana keväällä 1918. Tampereella oli ennen sisällissotaa joulukuussa 1917 pidetty punakaartien johdon edustava kokous työväentalossa, johon ottivat osaa muiden muassa Hugo Salmela ja Ali Aaltonen. Kokouksessa määritettiin kaartien toimintasuunnitelmia. Punaisen vallan aika alkoi 28. tammikuuta, samalla kun Helsingin työväentalon torniin nousi kertoman mukaan punainen lyhty merkkinä vallankumouksen alkamisesta. Punakaarti kaappasi vallan myös Tampereella, porvarillisten lehtien ilmestyminen kiellettiin, ja Tampereen punakaartikin sai Eino Rahjan Pietarista tuomasta asejunasta aseita. Tampereella toimi punakaartin piiriesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Juho Tammela, Reino Kiiskinen, Frans Tähtinen ja Kustaa Mikko Evä. Punainen Tampere oli punakaartien koulutuskeskus, johon saapui sodan alettua maaseudulta punakaartilaiskomppanioita saamaan aseita ja koulutusta ja edelleen rintamille lähetettäviksi.

title: Hakaniemen mellakka

text: Hakaniemen mellakan seurauksena senaatti päätti lopettaa punakaartit. Punakaartien toiminta oli muodostunut ongelmalliseksi myös sosiaalidemokraateille ja elokuun puoluekokouksessa puolue julisti punakaartit hajonneeksi. Punakaartit päättivät toimintansa syksyllä 1906, mutta osin paikoin maanalaista toimintaa jatkettiin syksylle 1907.

title: Suojeluskunta

text: Yleislakkokomitea ja punakaarti tahtoivat jatkaa lakkoa ja levittivät sunnuntaina kapteeni Kockin allekirjoittamaa julistusta lakon jatkamisen puolesta. Maanantaina monet kauppiaat aukaisivat liikkeensä. Stockmannin liikkeen edessä, Aleksanterinkadun ja Unioninkadun kulmauksessa punakaartilaiset tappelivat liikkeen työntekijöiden ja heitä auttamaan tulleiden sivullisten kanssa, tämän johdosta 400:sta ylioppilaasta koostuva ylioppilaskaarti komennettiin liikkeelle, kapteeni Gösta Theslöfin johdolla, joka oli saanut lauantaina kaupunginvaltuustolta tehtäväkseen poliisikunnan järjestämisen ja oli maanantaina virallisesti määrätty poliisilaitoksen johtajaksi. Ylioppilaskaartin marssittua pitkin Esplanadia, saatiin ilmoitus punakaartin saapumisesta. Valkokaarti ja punakaarti kohtasivat toisensa Aleksanterinkadulla. Kapteeni Theslöf puhutteli punakaartia ja punakaartin johtaja kapteeni Johan Kock sai punaiset perääntymään ja ylioppilaskaarti vetäytyi takaisin ylioppilastalolle.[12]

title: Sahalahden punakaarti

text: Sahalahden punakaarti syntyi kun marraskuussa 1917 työväki järjesti viikon kestäneen lakon vaatimuksenaan 8 tunnin työpäivä. Lakon aikana Lahdenkulman työväenyhdistys perusti järjestökaartin (eli punakaartin), johon liittyi vuoden loppuun mennessä 19 jäsentä. Punakaarti ei juurikaan toiminut ennen sotaa. Kun järjestö tarttui aseisiin vuonna 1918, siihen liittyi nopeasti useita jäseniä; kaiken kaikkiaan siihen kuului 131 jäsentä, joista noin kymmenen oli naisia.

title: Viljelystila

text: Viljelystila tarkoittaa yleisnimityksenä maatilaa, jolla harjoitetaan pellon, laitumen ja niityn viljelyä ja kasvien hyväksikäyttöä. Tavallisesti se tapahtuu omistajan hoitamana.

title: Sortokausien aktivismi

text: Sortokausien aktivismi tarkoittaa Suomen historiassa suoraa toimintaa kannattanutta poliittista liikettä, joka syntyi 1900-luvun alussa vastustamaan ns. venäläistämistoimia. Myöhemmin se muuntui muun muassa jääkäriliikkeeksi. Oikeistolaisten lisäksi toiminnassa oli mukana myös ensimmäisten punakaartien lakkauttamisen jälkeen syntyneitä sosialidemokraattien sekä anarkistien ryhmiä.

title: Tampereen punakaarti

text: Tampereen punakaartin rykmentti oli Suomen sisällissodan aikana 1918 Tampereella toiminut punakaartien yksikkö. Se kuului Hugo Salmelan pohjoisen rintaman yleisesikunnan ja K. M. Evän piiriesikunnan alaisuuteen. Tampereen punakaartin kokoonpano 1918:

title: Lahden punakaarti

text:
Orimattilan punakaartin esikunta
Orimattilan komppania
Helsinkiläinen (puoli)komppania Orimattilan Pakaalla 15.-16.2.1918
Pukkilan punakaarti

title: Matti Autio (agitaattori)

text: Vielä ennen Aution saapumista paikalliset työväenjärjestöt olivat suhtautuneet punakaartien perustamiseen epäilevästi. Hänen johdollaan Varkaudesta kuitenkin kehittyi nopeasti Leppävirran pitäjän vallankumouksellisen toiminnan keskus, mistä johdettiin kaikkia alueen punakaarteja. Aution oma radikalismi näkyi muun muassa siinä, että hänen antamansa käskyn mukaan kaikki punakaartien määräyksiä tottelemattomat ammutaan välittömästi. Toinen työväen johtomies alueella oli kaupanhoitaja Kaarlo Lähteenmäki, joka organisoi Leppävirran punakaartin toimintaa. Marraskuun 1917 yleislakon aikana Autio ja Lähteenmäki vastasivat muun muassa Ahlströmin tehtaiden johdon kanssa käydyistä neuvotteluista. Sisällissodan käynnistyttyä Autio toimi Varkauden punakaartin esikunnan ylipäällikkönä.

title: Punakaartin sota

text: Punakaartin sota on kaksiosainen Suomen sisällissodan aikaisia punaisten sotatoimia käsittelevä Jussi T. Lappalaisen kirjoittama teossarja, joka ilmestyi vuonna 1981. Kyseessä on ensimmäinen tieteellisesti laadittu kokonaisesitys punaisen Suomen sodankäynnistä. Teoksen kustansi opetusministeriön alainen punakaartin historiakomitea, joka perustettiin kesäkuussa 1967. Punakaartin sotahistoria annettiin Jussi T. Lappalaisen kirjoitettavaksi, ja lisäksi historiakomitea julkaisi kolme muuta projektin tuloksena syntynyttä tutkimusta vuosina 1982–1986.

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Punaisten itäisen rintamana komentajana toimi Helsingin punakaartin 3. rykmentin päällikkö Oskar Rantala, jonka rinnalle sodan viimeisinä päivinä tuli Viipurin puolustusta johtamaan myös Edvard Gylling. Rintamalla taisteli Viipurin läänin alueelta koottujen punakaartien lisäksi Helsingin punakaartin ja Pietarin suomalaisen punakaartin osastoja sekä Suomeen sijoitettuja venäläisiä sotilaita ja Pietarista saapuneita bolševikkivallankumouksellisia. Venäläisten osuus Karjalan rintamalla oli huomattavasti suurempi kuin millään muulla sisällissodan rintamalla.

title: Punakaarti (kulttuurivallankumous)

text: Punakaartit ("Hóngwèibīng") olivat Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana 1966–1969 radikaalin nuorison perustamia militantteja ryhmiä, jotka hyökkäilivät kaikkea vastavallankumoukselliseksi katsomaansa vastaan. Hyökkäykset kohdistuivat ensin koulujen opettajiin ja älymystöön, sitten kommunistisen puolueen kaadereihin ja lopulta lähes mihin tahansa, jopa toisiin punakaarteihin. Puhemies Mao Zedong kannusti punakaartien toimintaa varsinkin kulttuurivallankumouksen alkuvaiheessa ja käytti niitä välineenä kommunistisen puolueen puhdistamiseen vastustajikseen katsomistaan henkilöistä.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: – Venäläisvaruskuntien aseistariisunta alkaa Pohjanmaalla, jossa käytyä Hulmin taistelua pidetään myös sisällissodan alkuna. – Ylipäällikkö Ali Aaltonen julistaa päiväkäskyssään punakaartit tulevan vallankumoushallituksen joukoiksi. Samana päivänä Aaltonen erotetaan ja hänen tilalleen punakaartien ylipäälliköksi valitaan Eero Haapalainen. Työväen toimeenpaneva komitea antaa määräyksen senaattorien ja johtavien porvarillisten poliitikkojen pidätyksestä. Punakaartien liikekannallepano Helsingissä käynnistyy myöhään illalla. Turussa ja Kotkassa punakaartit ottavat vallan jo aiemmin päivällä.

title: Punakaarti

text: Saksan tappio ensimmäisessä maailmansodassa tarkoitti myös Suomen ulkopolitiikan saksalaissuuntauksen päättymistä, mikä lievensi punakaartilaisiin ja muihin punaisiin kohdistunutta yhteiskunnallista hyljeksintää ja jopa suoranaista vainoa. Tämä mahdollisti vuonna 1919 alkaneet punaisten joukkoarmahdukset sekä kansalaisoikeuksien palauttamisen, ja samalla sosialidemokraatit otettiin myös välittömästi mukaan poliittiseen toimintaan.[82] Vaikka SDP nousi suuremmaksi puolueeksi jo vuoden 1919 eduskuntavaaleissa ja pääministeripuolueeksi 1926, säilyi valkoisen ja punaisen Suomen välinen jako yhteiskunnassa pitkään. Eri yhteiskuntaluokkien välisestä ”kansallisesta eheytymisestä” alettiin puhumaan jo 1920-luvun alusta lähtien, mutta käytännössä se alkoi toteutumaan vasta oikeistoradikalistisen vaiheen jälkeen seuraavan vuosikymmenen lopussa sodanuhan kasvamisen ja lopulta talvisodan myötä.[83] Entisistä punakaartilaisista merkittäviksi yhteiskunnallisiksi vaikuttajiksi nousivat ministerit Emil Skog, Valdemar Liljeström ja Viljo Rantala. Lisäksi kansanedustajina toimi lukuisia punakaartin veteraaneja.

title: Laskettelu

text: Laskettelua voidaan pitää yleisnimityksenä kaikille talviurheilulajeille, joissa lasketaan lumen pinnalla rinteitä alaspäin. Laskettelu jakautuu useisiin erilaisiin lajeihin ja tekniikoihin. Yleisimpiä laskettelulajeja ovat:

title: Suomen Sosialidemokraattisen puolueen 5. puoluekokous

text:
Punakaartien lakkauttaminen sai alkunsa, kun Viaporin kapinan yhteydessä tapahtui useita kuolonuhreja vaatinut Hakaniemen mellakka. Välikohtauksen johdosta senaatti päätti kieltää punakaartit ja ylioppilaiden suojeluskaartin, jonka jälkeen asia otettiin käsittelyyn myös Oulun puoluekokouksessa. Punakaarteja puolustettiin muun muassa sillä, että ne olivat poliisia paremmin onnistuneet pitämään järjestystä yllä esimerkiksi levottomassa Kymenlaaksossa. Joidenkin ehdotusten mukaan punakaartit olisi pitänyt muuttaa vapaapalokunniksi tai urheiluseuroiksi. Pelkona oli myös, että lakkauttamisen myötä työväenyhdistysten jäseniä menisi mukaan Suomen Aktiivisen Vastustuspuolueen taistelujärjestön Voimaliiton toimintaan. Jatkamisen ongelmana taas nähtiin, että senaatin päätöksen jälkeen kaartien olisi pitänyt toimia maanalaisesti, joka oli työväenliikkeelle täysin vieras ajatus. Lopulta menettelytapavaliokunta päätti lakkauttaa kaartit ja sai kokoukselta yksimielisen tuen. Myös punakaartien edustajana ollut Jussi Tuominen kannatti lakkauttamista, mutta hän vaati, että niiden myönnettäisiin tehneen suuren palveluksen työväenasialle. Punakaartien lakkauttaminen tarkoitti, että samalla luovuttiin ajatuksesta aseellisesta puolisotilaallisesta järjestöstä yhtenä työväenliikkeen toimintahaarana.
Oulun kokouksessa hyväksyttiin myös vaaliohjelma tulevan kevään eduskuntavaaleja varten. Siinä vaadittiin eduskunnan oikeuksien laajentamisen ohella muun muassa kunnallista äänioikeutta, uutta maanvuokralakia, työsuojelun aloittamista, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutusta, progressiivista verotusta, koulupakkoa sekä sukupuolten välistä tasa-arvoa.

title: Punakaarti

text: Viaporin kapinan epäonnistuminen oli punakaartille raskas isku ja Hakaniemen tapahtumien johdosta se menetti myös porvarillisten aktivistien tuen. SDP:n johdolle tarjoutui nyt mahdollisuus päästä eroon puolueen asemaa uhanneesta kaartista. Tampereella ilmestynyt Kansan Lehti julkaisikin vaatimuksen punakaartin erottamisesta ja lakkauttamisesta. Kun senaatti Hakaniemen mellakan seurauksena määräsi 3. elokuuta sekä punakaartit että ylioppilaiden suojeluskaartit lakkautettavaksi, ratkesi kiusallinen tilanne puoluejohdon kannalta sopivasti.[19]

title: Punakaarti

text: Paikallisten punakaartien kokoaminen sodankäyntiin kykeneväksi kenttäarmeijaksi aloitettiin vasta helmikuun puolivälissä. Suomen Punainen Kaarti organisoitiin muiden armeijoiden tapaan rykmenteiksi ja pataljooniksi, mutta käytännössä suurimmiksi toimiviksi yksiköiksi jäivät komppaniat. Niitä johdettiin työväenliikkeen järjestöperiaatteiden mukaisesti, mikä tarkoitti, että yksiköt valitsivat itse päällikkönsä ja pystyivät myös halutessaan erottamaan heidät. Tehtäviin valikoitui lähinnä työväenjärjestöjen johtohahmoja, joilla ei yleensä ollut minkäänlaista sotilastaustaa. Punainen kaarti oli vapaaehtoisuuteen perustuva palkka-armeija, jonka miehistö ansaitsi noin 450 markkaa kuukaudessa. Sotaa käytiin yleensä normaalin työpäivän tavoin. Sotatoimet aloitettiin aamulla ja illan tultua joukot palasivat jälleen majapaikkoihinsa. Puutteellisten viestiyhteyksien vuoksi rintama- ja yleisesikunnat eivät aina tienneet käytössä olleiden joukkojen vahvuutta tai sijaintia, mikä johti siihen, että komppaniat päättivät usein liikkeistään omien tilannearvioidensa mukaan.[46]

title: Vapaauinti

text: Vapaauimareille tyypillinen vamma on olkapään rasituskipu, jota kutsutaan yleisnimityksellä "uimarin olkapää".

title: Kaarlo O. Iivonen

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana Iivonen toimi aluksi Tamperella vallankumousoikeuden tutkijakomission puheenjohtajana ja oli myöhemmin helmikuun lopussa muodostamassa punakaartin pohjoisesta retkikuntaa. Hän kuului sen päällystöön, mutta kieltäytyi asettumasta ehdolle johtotehtävistä järjestettyyn vaaliin. Myöhemmin joko Kansanvaltuuskunta tai punakaartin yleisesikunta kuitenkin nimesi Iivosen Muurmannin radan komissaariksi, mikä käytännössä tarkoitti pohjoisen rintaman päällikön tehtäviä.

title: Helsingin punakaarti

text: Helmikuun alussa Helsingin punakaartin miehiä saapui Kustaa Salmisen johdolla Porvooseen. Paikallisella Seurahuoneella pidetyssä kokouksessa perustettiin 8. helmikuuta Helsingin punakaartin A-komppania, josta tuli yksi punaisten eliittijoukoista. Se oli erityinen iskujoukko, johon liittyi vapaaehtoisia muista Helsingin punakaartin komppanioista. A-komppanian päälliköksi valittiin Aksel Aarre. Punakaartilaiset majoittuivat August Eklöf Ab:n tehtaaseen, josta käsin se puhdisti Itä-Uudenmaan rannikkoa siellä majailleista valkoisista yhdessä Kymenlaakson alueen punakaartien kanssa. Tunnetuin valkoisten kanssa käyty yhteenotto oli Pellingin taistelu 11. helmikuuta. Helmikuun lopussa Helsingin punakaartin komppanioita osallistui Kirkkonummen taisteluun, jonka aikana paikallista suojeluskuntaa piiritettiin neljän päivän ajan Sigurdsin kylässä, kunnes nämä antautuivat 25. helmikuuta.

title: Jooga

text: Hathajooga yleisnimityksenä Sivanandajooga Iyengarjooga Bikramjooga Pattabhi Joisin astangajooga Kundaliinijooga Sahajajooga

title: Rotametri

text: Rotametri on oikeastaan Elliot Automationin kauppanimi, mutta nimitystä on alettu käyttää yleisnimityksenä kaikista Rotametriä vastaavista virtausnopeutta mittaavista laitteista.

title: Varkauden taistelu

text: Sisällissodan sytyttyä 28. tammikuuta Varkaudesta kehittyi nopeasti Leppävirran ja Joroisten pitäjien vallankumoustoiminnan keskus, josta johdettiin kaikkia seudun punakaarteja. Leppävirran kirkonkylän kaarti oli alistettu Varkauden punakaartille ja muut pitäjän kaartit puolestaan Leppävirran punakaartille. Niiden toimintaedellytykset olivat kuitenkin heikot. Leppävirta oli jäänyt saarekkeeksi valkoisen Suomen keskelle, minkä vuoksi paikallisilla punakaarteilla ei ollut yhteyksiä kansanvaltuuskuntaan tai muihin punakaarteihin. Lisäksi aseistuksena oli vain runsaat sata kivääriä sekä joitakin metsästys- ja käsiaseita. Sisällissodan aikana Varkauden punakaarti hallitsi paikkakuntaa noin kolmen viikon ajan. Kaartilaiset syyllistyivät seitsemääntoista surmaan, joista kaksi oli punakaartin omia jäseniä. Helmikuussa Varkauteen hakeutuivat myös valkoisten haltuun siirtyneiltä alueilta paenneet Savonlinnan, Suonenjoen ja Kuopion punakaartit.

title: Helsingin punakaarti

text:
Helsingin punakaarti oli vuosina 1905–1906 ja 1917–1918 Helsingissä toiminut puolisotilaallinen järjestö, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana oli osa Suomen kansanvaltuuskunnan armeijaa. Helsingin punakaarti sai alkunsa vuoden 1905 suurlakon yhteydessä ja lakkautettiin vajaata vuotta myöhemmin Viaporin kapinan jälkimainingeissa. Vuoden 1917 Venäjän vallankumouksen seurauksena Suomen suuriruhtinaskuntaan perustettiin työväen järjestyskaarteja ja tammikuussa 1918 Helsingin työväen järjestyskaarti orgaisoitiin uudelleen Helsingin punakaartiksi. Sisällissodan alkaessa 26. tammikuuta se yhdistettiin muualla Suomessa toimineiden työväen järjestyskaartien kanssa Suomen punaiseksi kaartiksi. Helsingin punakaarti oli suurin kaikista Suomen punakaarteista. Sillä oli jäseniä noin 8 000–10 000, joka muodosti noin 10% punaisen armeijan kokonaisvahvuudesta. Helsingin punakaartin komppaniat osallistuivat taisteluihin kaikilla sisällissodan rintamilla Pohjanlahdelta
Karjalan kannakselle.

title: Suomen punakaarti

text: Saarinen vastasi punakaartin vankeina olleista vangeista Tampereella ja sai sodan jälkeen vankilatuomion, jota suoritti ensin Tampereen vankileirillä ja sen jälkeen Sörnäisten kuritushuoneella. Saarinen kirjoittaa teoksessaan asiallisesti niin punaisten kuin valkoisten terrorista. Teokseen on lisätty myös muistelmia toisilta punakaartissa toimineilta. Esimerkiksi Lempäälän punakaartin esikuntaan kuulunut Lauri Nyström kertoo teoksessa anonyymisti kokemuksistaan. Kirjan kustantajana toimi lempääläläinen Eino Arvid Täckman, joka jatkosodan aikana ammuttiin käpykaartilaisena.

title: Don (kunnianimitys)

text: Filippiineillä don/dom or doña/dona nimityksiä käytetään varakkaasta ja vaikutusvaltaisesta henkilöstä erotuksena yleisnimityksistä "señor" ja "señora".


query: Mikä oli Paul Newman ensimmäinen elokuva?

title: Paul Newman

text: Warner Bros. palkkasi 1954 Newmanin esiintymään elokuvassa Hopeamalja.[3] Elokuva sai todella huonot arviot kriitikoilta, ja Newman myöhemmin julkaisi itse lehtimainoksen, jossa kehotti katsojia olemaan katsomatta elokuvaa televisiosta. Hollywoodista Newman palasi 1955 Broadwaylle ja esiintyi näytelmässä The Desperate Hours. Lisäksi hän teki muutamia televisiotöitä.[4]

title: Paul Newman

text: Newman piti taukoa näyttelemisestä 1990-luvun alussa, mutta palasi kahteen rooliin vuonna 1994. Hän esiintyi Coenin veljesten Hollywood-satiirissa Valtapeli ja elokuvassa Kukaan ei ole täydellinen.[4] Jälkimmäisessä hän esitti pikkukaupungin remonttimiestä, joka saa uuden mahdollisuuden parantaa suhdettaan poikaansa. Newman sai roolista seitsemännen Oscar-ehdokkuutensa.[5] Newman jätti taas elokuvaroolit hetkeksi, mutta toimi kuitenkin muutamien dokumenttien kertojana.[4]

title: Paul Newman

text: Newman piti lyhyen tauon elokuvista, kun hänen poikansa Scott oli kuollut 1978 huumeiden yliannostukseen. Hän palasi elokuviin 1980-luvun alussa muutamissa tarkkaan valituissa projekteissa.[5] Vuonna 1981 valmistuivat Poliisipiiri Fort Apache, jossa Newman esitti kovaotteista poliisia, ja Ei rikosmielessä, josta hän sai jälleen Oscar-ehdokkuuden. Sidney Lumetin Ratkaisun hetkessä Newman esitti alkoholisoitunutta lakimiestä ja sai siitä myös Oscar-ehdokkuuden.[4] Newman palkittiin 1986 kunnia-Oscarilla ”ihailtavista roolisuorituksistaan”. Samana vuonna hän palasi yhteen tunnetuimmista rooleistaan, kun hän esitti Suurkaupungin haista tunnettua Fast Eddietä Suurissa seteleissä.[5] Newmanille rooli toi ensimmäisen Oscar-voiton ja jo kuudennen ehdokkuuden parhaasta miespääosasta.[4] Hänen seuraavia elokuviaan olivat sotadraama Salaisuuksien varjossa, Blaze ja Herra ja rouva Bridge.[5]

title: Paul Newman

text: Yalesta Newman muutti New Yorkiin, kun kykyjenetsijät löysivät hänet. New Yorkissa hän opiskeli The Actors Studiossa. Newman esiintyi 1950-luvulla useissa televisiosarjoissa, ja hänen ensimmäinen roolinsa oli 1952 tieteissarjassa Tales of Tomorrow. Newman pääsi 1953 Broadwaylle, kun hän esiintyi William Ingen näytelmässä Picnic, johon hänet oli alkujaan valittu varamieheksi.[4]

title: Suuri pakoretki

text: Elokuva perustuu vankileirillä vankina olleen Paul Brickhillin kirjaan, ja elokuvakäsikirjoituksen siitä kirjoittivat W.R. Burnett, Walter Newman ja James Clavell, joka oli itse ollut vankileirillä. Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta leikkauksesta, mutta sen voitti Harold F. Kress elokuvasta "Näin valloitettiin Villi Länsi".

title: Paul Newman

text: Paul Leonard Newman (26. tammikuuta 1925 Shaker Heights, Ohio, Yhdysvallat – 26. syyskuuta 2008 Westport, Connecticut, Yhdysvallat[1]) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä, elokuvaohjaaja, yrittäjä ja kilpa-autoilija. Newman teki yli 50 vuotta kestäneen elokuvauran ja esitti erityisesti hahmoja, joissa yhdistyi tietynlainen ylpeys ja haavoittuvaisuus. Hänen tunnetuimpia hahmojaan on biljardihai Fast Eddie, jota hän esitti elokuvissa Suurkaupungin hait ja Suuret setelit. Hän voitti urallaan muun muassa Oscarin, kaksi Golden Globea ja Emmyn.

title: Paul Newman

text: Ohjaaja Robert Benton houkutteli Newmanin esittämään ikääntyvää ja kyynistä etsivää elokuvaan Twilight. Elokuvaa seurasi jälleen aktiivisempi kausi, ja Newman näytteli romanttisessa draamassa Viesti mereltä ja rikoskomediassa Kavala keikka. Newman palasi isompiin rooleihin Sam Mendesin mafiaelokuvassa Matkalla Perditioniin (2002), jossa hän oli epätyypillisesti raaka mafiajohtaja.[4] Hän sai roolistaan uransa ensimmäisen parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden.[5]

title: Paul Newman

text: Newman palasi 1959 Broadwaylle Williamsin näytelmään Nuoruuden suloinen lintu ja jätti teatterilavat tuon jälkeen 33 vuodeksi. Newman esiintyi 1960 Israelin syntyä käsitelleessä Exoduksessa. Robert Rossenin ohjaamasta Suurkaupungin hait -elokuvasta (1961) tuli Newmanin uran käännekohta, sillä biljardihai Fast Eddien rooli määritti hänen elokuvapersoonansa. Newman esittikin usein hahmoja, jotka olivat haavoittuvaisia mutta kuitenkin ylpeitä. Newman voitti elokuvasta Bafta-palkinnon ja oli jälleen Oscar-ehdokkaana.[4]

title: Paul Newman

text: Newman oli uransa aikana aktiivinen liberaalidemokraatti ja osallistui muun muassa Eugene McCarthyn vuoden 1968 presidentinvaalikampanjaan. Newman päätyi jopa tulevan presidentin Richard Nixonin kuuluisalle 20 pahimman vastustajan listalle sijalle 19.[5][3] Lisäksi Newman vastusti Vietnamin sotaa ja tuki vasemmistolehteä The Nation.[4]

title: Nasta laudassa

text: Nasta laudassa ("Vanishing Point") on yhdysvaltalainen vuonna 1971 ensi-iltansa saanut elokuva. Elokuvan ohjasi Richard C. Sarafian G. Cabrera Infanten käsikirjoituksesta. Elokuvan pääosassa on Barry Newman ja tärkeimmissä sivurooleissa ovat Cleavon Little, Dean Jagger, Gilda Texter, Paul Koslo ja Victoria Medlin.

title: Paul Newman

text: Paul Newman syntyi 1925 Shaker Heightsissa, Ohiossa. Hänen äitinsä oli kristilliseen tieteeseen kääntynyt katolinen Terese Fetzer, jonka sukujuuret olivat Slovakiassa[2], ja hänen isänsä oli juutalainen Arthur Newman. Arthur Newman omisti menestyvän urheiluvälinekaupan, minkä ansiosta perhe pystyi asettumaan varakkaalle Shaker Heightsin alueelle.[3]

title: Paul Newman

text: Newman korvasi vuonna 1955 kuolleen James Deanin nyrkkeilijä Rocky Grazianosta kertovassa elokuvassa Kadun kuningas. Hän sai elokuvasta hyvät arviot ja pystyi saamaan sijan Hollywoodista.[5] Vuonna 1958 ilmestyi kolme elokuvaa, joiden ansiosta Newman nousi tähdeksi.[4] Hehkuvasta kesästä hän sai parhaan näyttelijän palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla, elokuvassa Billy the Kid – henkipatto hän esitti Billy the Kidiä ja Tennessee Williamsin näytelmään perustuneesta elokuvasta Kissa kuumalla katolla hän sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta miespääosasta. Elokuva vankisti myös Newmanin aseman naiskatsojien suosikkina.[5]

title: Paul Newman

text: Newman kiinnostui autourheilusta harjoiteltuaan lajia elokuvaa Kilparatojen voittaja varten. Hän osallistui ensimmäiseen ammattilaiskilpailuunsa 47-vuotiaana vuonna 1972. Newman kilpaili aktiivisesti 30 vuoden ajan ja voitti monia kilpailuja. Le Mansin 24 tunnin ajossa 1979 Newman sijoittui toiseksi [6] ja ajoi kilpailussa saksalaisen Rolf Stommelenin ja Dick Barbourin kanssa. He olivat oman luokkansa nopeimpia.[7] Newman voitti 1995 Daytonan 24 tunnin ajon ja oli 70-vuotiaana kilpailun historian vanhin voittaja. Hän osallistui 2005 kilpailuun uudestaan.[6]

title: Harry & Son

text: Harry & Son on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on ohjannut Paul Newman. Elokuvan pääosia esittävät Paul Newman, Robby Benson, Ellen Barkin ja Joanne Woodward.

title: Paul Newman

text: Newman tutustui elokuviensa kautta autourheiluun ja ajoi sitä ammattilaissarjoissa. Hän muun muassa voitti Daytonan 24 tunnin ajon ja sijoittui Le Mansin 24 tunnin ajossa toiseksi. Newman omisti myös Newman/Haas Racing -tallin, jonka kuskit voittivat useita CART-sarjan mestaruuksia. Newman tunnettiin lisäksi poliittisesta aktiivisuudestaan ja filantropiastaan. Hän omisti elintarvikkeita valmistavan Newman’s Own -yrityksen, jonka koko tuotto menee hyväntekäväisyyteen.

title: Exodus (elokuva)

text: Exodus on vuonna 1960 ensi-iltansa saanut elokuva, joka perustuu Leon Urisin kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Elokuvan ohjasi Otto Preminger, ja sen pääosissa olivat Paul Newman ja Eva Marie Saint. Yli kolmituntinen elokuva on kuuluisa etenkin musiikistaan, josta se palkittiin Oscarilla.

title: Paul Newman

text: Paul Newman esiintyi high schoolissa monissa koulunäytelmissä ja harrasti myös amerikkalaista jalkapalloa. Hän valmistui high schoolista 1943 ja opiskeli hetken Ohion yliopistossa, kunnes listautui Yhdysvaltain laivastoon lentäjäksi. Hänet sijoitettiin värisokeuden takia kuitenkin radistiksi. Toisen maailmansodan jälkeen Newman pääsi urheilijastipendin ansiosta opiskelemaan Kenyon Collegeen, josta valmistui 1949. Seuraavan vuoden toukokuussa hänen isänsä kuoli ja hän muutti Clevelandiin pitämään huolta perheen urheilukaupasta. Newman piti kauppaa 18 kuukautta, pyysi tämän jälkeen veljeään Arthuria huolehtimaan siitä ja lähti opiskelemaan Yalen yliopiston draamakouluun.[3]

title: Paul Newman

text: Newman oli ollut vuosien 1969 ja 1970 tuottoisin elokuvanäyttelijä, minkä ansiosta hän pystyi kokeilemaan 1970-luvulla myös erilaisempia elokuvia. Näihin kuuluvat WUSA (1970), Ei tuumaakaan (1971), Lännen kovanaamat (1972) ja Roy Bean – piru mieheksi (1972), jotka tuotti Newmanin, Barbra Streisandin ja Sidney Poitier’n perustama First Artists. 1970-luvulla ilmestyivät myös kaksi Newmanin taloudellisesti menestyneimmistä elokuvista, Puhallus (1973) ja Liekehtivä torni (1974). Newmanin seuraavia elokuvia olivat kulttiklassikko Lämäri (1976) ja Robert Altmanin ohjaamat Buffalo Bill ja intiaanit (1976) ja postapokalyptinen Kvintetti (1979).[5]

title: Eva Marie Saint

text: Saint opiskeli näyttelemistä Bowling Green State Universityssä ja teki joitakin töitä radiossa ja televisiossa ennen Drama Critics Awardin voittoa roolistaan näytelmässä "A Trip to Bountiful" (1953). Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli "Alastomassa satamassa" (1954) vastanäyttelijänään Marlon Brando. Saintin suoritus palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla. Hän teki tunnetuimmat elokuvansa uransa alkuaikoina: "Kourallinen lunta" (1957) vastanäyttelijänä Don Murray, Alfred Hitchcockin "Vaarallinen romanssi" (1959) vastanäyttelijänä Cary Grant ja "Exodus" (1960) vastanäyttelijänä Paul Newman. Saint näytteli myös vuonna 1966 ilmestyneessä Formula 1:stä kertovassa "Grand Prix" -elokuvassa.

title: Newman/Haas Racing

text: Newman/Haas Racing oli yhdysvaltalainen moottoriurheilutalli. Sen perustivat Carl Haas ja Paul Newman vuonna 1982. Talli kilpaili CART- ja Champ Car -sarjoissa sekä IndyCar-sarjassa ennen lopettamistaan vuonna 2011.

title: Paul Newman

text: Suurkaupungin haiden jälkeen Newman näytteli elokuvassa Hud – Lännen kapinallinen, josta hän sai jo kolmannen Oscar-ehdokkuutensa. Alfred Hitchcockin ohjaama Revitty esirippu valmistui 1966. Vuosikymmenen loppupuolella Newmanin rooleihin kuului muutamia hänen tunnetuimmista hahmoistaan. Hän esitti etsivä Lew Harperia elokuvassa Lew Harper – yksityisetsivä, vankia Lannistumattomassa Lukessa, josta hän oli Oscar-ehdokkaana, ja Butch Cassidyä lännenelokuvassa Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat, jossa hän näytteli yhdessä ystävänsä Robert Redfordin kanssa. Newman näytteli 1960-luvulla 18 elokuvassa ja teki ohjausdebyyttinsä Rachel, Rachel – haluan rakastaa (1968). Hänet palkittiin siitä parhaan ohjauksen Golden Globella.[5] Samana vuonna Newman valittiin Kilparatojen voittajan pääosaan. Hän joutui harjoittelemaan roolia varten kilpa-ajoa, josta lopulta kehittyi Newmanin henkilökohtainen intohimo.[3]

title: Mark Robson

text: Paul Newman ja Ina Balin olivat pääosassa vuonna 1960 valmistuneessa "Rahalla ei rakkautta" -draamassa. Newman näytteli myös "Takaa-ajettuna" elokuvassa vuonna 1963. "Kuoleman juna" (1965) pääosassaan Frank Sinatra sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta efektisuunnittelusta. "Nukkelaakso" on vähän arvostettu hittielokuva vuodelta 1967, joka tuotti maailmanlaajuisesti peräti 50 miljoonaa dollaria. Elokuva sai myös yhden Oscar-ehdokkuuden.

title: Hud – Lännen kapinallinen

text: Hud - Lännen kapinallinen ("Hud") on Martin Rittin ohjaama elokuva vuodelta 1963, pääosaa esitti Paul Newman. Patricia Neal sai elokuvasta parhaan naispääosan Oscarin ja BAFTAn.

title: Paul Newman

text: Paul Newman oli kaksi kertaa naimisissa. Vuonna 1949 hän meni naimisiin Jacqueline Witten kanssa. He saivat kolme lasta, Scottin, Stephanien ja Susanin. Paul ja Jacqueline erosivat 1958, ja Paul Newman meni samana vuonna naimisiin näyttelijä Joanne Woodwardin kanssa. He olivat alkujaan tavanneet Picnic-näytelmän tuotannossa. He tapasivat uudelleen elokuvan Hehkuva kesä kuvauksissa ja rakastuivat.[5] He saivat kolme tytärtä ja kasvattivat heidät 15 eekkerin maatilalla Westportissa, Connecticutissa. Paul Newmanin poika ensimmäisestä avioliitosta, Scott, kuoli huumeiden yliannostukseen 28-vuotiaana.[3]

title: The Actors Studio

text: Ohjelman ensimmäinen vieras oli Paul Newman, joka toimi Actors Studion presidenttinä vuosina 1982-1994.

title: Tennessee Williams

text: Monista Williamsin näytelmistä muokattiin erityisesti 1950-luvulla menestyksekkäitä Hollywood-elokuvia, joissa näytteli aikansa suuria tähtiä, muiden muassa Elizabeth Taylor ja Paul Newman. Elokuvista kuitenkin poistettiin uskallettuina pidettyjä sisältöjä.

title: Roy Bean

text: John Huston ohjasi vuonna 1972 elokuvan "Roy Bean – piru mieheksi", jossa omapäistä lainvalvojaa esitti Paul Newman.

title: Kandidaatti (vuoden 2000 elokuva)

text: Presidentti Jackson Evansin rooliin kaavailtiin ennen Jeff Bridgesin palkkaamista Paul Newmania ja Gregory Peckiä. Newman oli ensimmäinen vaihtoehto presidentin rooliin, mutta hän kieltäytyi siitä. Myös Peck kieltäytyi roolista, sillä hän piti itseään liian vanhana siihen.

title: Roy Bean – piru mieheksi

text: Käsikirjoitus lähetettiin aluksi Lee Marvinille, joka oli tekemässä elokuvaa Paul Newmanin kanssa. Kun Newman luki käsikirjoituksen, hän innostui elokuvan pääosasta. Elokuvan käsikirjoittanut John Milius olisi halunnut ohjata elokuvan, mutta tuottajat eivät vakuuttuneet ideasta. Miliukselle kuitenkin maksettiin suuri summa käsikirjoituksen oikeuksista. Myöhemmin Milius sanoi pitäneensä John Hustonista, mutta hänen mielestään Huston pilasi elokuvan kokonaan ohjauksellaan.

title: Suuret setelit

text: Elokuvan pääosaa, Fast Eddie Felsonia näyttelee Paul Newman, joka näytteli myös "Suurkaupungin hait" -elokuvassa. "Suurissa seteleissä" näyttelevät lisäksi Tom Cruise, Mary Elizabeth Mastrantonio, Helen Shaver ja John Turturro.


query: Ovatko kaikki gasellit onttosarvisia?

title: Gasellit

text: Gasellit[1] (Antilopinae, kreikan sanasta 'kukkasilmäiset') on onttosarvisten (Bovidae) alaheimo, johon kuuluu useita Aasiassa ja Afrikassa eläviä lajeja. Useimmilla lajeilla on kevyt ruumiinrakenne ja erityisen sirot jalat.

title: Impala

text: Impala muodostaa oman Aepycerotinae-alaheimonsa onttosarvisten heimossa. Alaheimon levinneisyys on aina rajoittunut Afrikkaan, ja sen kehityslinja erkani muista onttosarvisista jo mioseenikaudella. Vanhimmat löydetyt fossiilit ovat 6,5 miljoonan vuoden takaa, eikä impala ole muuttunut paljoakaan noista ajoista. Jotkut tutkijat jopa luokittelevat mioseenikautisen impalan samaan A. melampus -lajiin nykyisten impaloiden kanssa. Koska impala erkani muista onttosarvisista niin varhain, sen liittäminen muihin nykyisiin alaheimoihin on hyvin vaikeaa. Se näyttää ulkoisesti tyypilliseltä antiloopilta ja muistuttaa paljon monia muita onttosarvisia. Sillä on kuitenkin lukuisia ominaisuuksia, joita muilla onttosarvisilla ei ole. Jotkin biologit ovatkin kiistelleet sen luokittelusta omaksi ryhmäkseen.[20] Aikaisemmin eräät tutkijat pitivät sitä gasellien lähisukulaisena, jotkut taas uskoivat ruokoantilooppien olevan sitä lähempänä. Alan Gentry on esittänyt tekemiensä hampaiden, kallon ja sarven tohlojen huolellisten mittausten ja tutkimusten perusteella, että gnuut ja lehmäantiloopit olisivat impalan lähimpiä sukulaisia.[3] Nykyään lähimpinä ryhminä voidaan pitää hevosantilooppien, lehmäantilooppien ja vuohieläinten alaheimoja, mutta kaikki tutkijat eivät hyväksy tätä käsitystä.[20]

title: Gasellit (yhtye)

text: Gasellien esikoisjulkaisu "Gasellit EP" julkaistiin omakustanteena huhtikuussa 2010. EP:n kappaleesta "Silmäpussit" julkaistiin musiikkivideo tammikuussa 2010. Yhtyeen debyyttialbumi "Kiittämätön" julkaistiin Monsp Recordsin kautta 4. huhtikuuta 2012, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan 26. sijalle. Albumilta on julkaistu musiikkivideot kappaleista "Ime huiluu", "Pillist kii", "Hiki" ja "Kiittämätön nilkki".

title: Onttosarviset

text: Useita onttosarvislajeja, kuten nauta, vesipuhveli, jakki, lammas ja vuohi, on kesytetty kotieläimiksi.

title: Seis (Gasellien albumi)

text: Seis on rap-yhtye Gasellien kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Johanna Kustannus Oy:n kautta 30. lokakuuta 2015. Albumin ensimmäinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2015 kappaleesta "Älä muista pahalla", ja toinen musiikkivideo kappaleesta "Mahtuuko kyytiin" saman vuoden toukokuussa. Kolmas musiikkivideo julkaistiin syyskuussa 2015 kappaleesta "Vainoharhainen".

title: Sorkkaeläimet

text: Suurimmalla osalla sorkkaeläinlajeista on jonkinlainen ulkoinen puolustusmekanismi. Eittämättä yleisin ja silmiinpistävin ovat niiden yksihaaraiset suorat tai kippurat sarvet tai monihaaraiset, kuten hirvieläimillä. Vain onttosarvisilla on varsinaisiksi sarviksi luokiteltavat sarvet. Varsinaisten sarvilta vaaditaan, että ne eivät ole monihaaraiset ja ne kasvavat suoraan otsaluusta. Kirahvien sarvet kasvavat päälaen luista, joten ne eivät ole varsinaisia sarvia, vaikka ovatkin yksihaaraisia. Sikaeläimistä löytyy myös lajeja, joilla on ylipitkät kulmahampaat. Näitä puolustusvälineitä eläimet eivät käytä suojana petoja vastaan, kuten esimerkiksi Charles Darwin arveli, vaan ainoastaan lajinsisäisissä välienselvityksissä. Urosten sarvet ovat naaraita pidemmät, koska urokset kilpailevat naaraista paritteluaikana puskemalla päitään toisiaan vastaan.

title: Märehtijät

text: Lähes kaikilla "Pecora"-osalahkon märehtijöillä on sarvet. Sarvet eivät kuitenkaan ole ryhmää määrittävä yhteinen ominaisuus, vaan ne ovat kehittyneet itsenäisesti eri heimoissa. Onttosarvisia ("Bovidae") lukuun ottamatta märehtijöiden sarvia ei luokitella todellisiksi sarviksi, koska ne ovat joko haarautuneita (esim. hirvi) tai ne eivät kasva otsaluusta (kirahvit). Sorkkaeläinten ulkopuolella sarvikuonoilla on myös nenäluusta kasvavat sarvet, jotka eivät tosin ole todellisia sarvia. Nisäkkäistä vain onttosarvisilla on todelliset sarvet.

title: Sunit

text: Sunit eli suniantiloopit eli kääpiöantiloopit ("Neotragus") on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinsuku, johon kuuluu 3 lajia. Ne ovat solakoita ja hentoja, ja kaikkein pienimpiä antilooppeja. Kääpiöantiloopit ovat puna-antilooppien läheisiä sukulaisia, mutta ovat pienempiä, eivätkä niiden sarvet osoita ylöspäin, vaan taaksepäin. Sarvet on vain uroksilla. Naamarauhaset ovat silmien etupuolella. Niillä on myös sorkkien välissä rauhanen, joka kuitenkin puna-antiloopilla avautuu pitkänä halkeamana, kääpiöantiloopeilla pieninä huokosina. Polvien karvatupsut puuttuvat, ja sivuvarpaat ovat pienet tai puuttuvat kokonaan.

title: Hellsing

text: OVA sarjasta on julkaistu kaikki 10 osaa, ensimmäinen 10. helmikuuta 2006. OVAn animaatiotyyli on huomattavasti televisiosarjaa uskollisempi Hiranon piirrostyylille (mm. ääriviivanpaksuuden vaihtelun ja hahmojen ilmeiden suhteen), ja lisäksi se pohjautuu televisiosarjaa tiukemmin mangan juoneen.

title: Tall Abu Huraira

text: Tall Abu Huraira (Tell Abu Hureyra) oli epipaleoliittinen ja esikeraaminen neoliittinen maanviljelykylä Pohjois-Eufratin varrella. Noin 13 000-11 000 eaa. vallitsi Lähi-idässä sateinen kausi joka johti väestön asettumiseen paikoilleen muun muassa Hurairaan. Sateisuus mahdollisti runsasravintoiset ympäristöt. Hurairan lähellä kasvoi luultavasti joenuomissa tammea mistä saatiin syötäviä terhoja, villivehnää, kahta villiruislajia sekä läheisellä aavikolla liikkui gaselleja. Gasellit olivat tärkein liharavinnon lähde.

title: Universaalien ongelma

text: Universaalien ongelmaa kutsutaan myös ykseys moneudessa -ongelmaksi. Se nousee yrityksistä selittää ominaisuuksien samankaltaisuus muuten täysin erilaisissa olioissa. Esimerkiksi ruoho, sammakot ja vihreät omenat jakavat vihreyden ominaisuuden. Kuinka tällainen ominaisuuksien ykseys olioiden moneudessa selitetään? Ongelmassa on kyse ennen kaikkea universaalien asemasta ontologiassa. Ovatko ne olemassa itsenäisesti niistä yksilöolioista, joista ne voidaan predikoida? Vai ovatko ne vain käteviä tapoja puhua hyvinkin erilaisista yksittäisistä olioista ja löytää niistä yhtäläisyyksiä? Jos ne ovat olemassa, ovatko ne olemassa jossain erillisessä metafyysisessä todellisuudessa, yksilöolioissa, vai pelkästään ihmisten mielissä?

title: Hunter × Hunter

text: Yleisestä harhaluulosta poiketen animen uudempi versio on paljon väkivaltaisempi kuin vanhempi versio, mutta vanhempi versio saattaa vaikuttaa paljon synkemmältä sen pimeämmän tunnelman takia. Uudemman version juoni jatkuu pidemmälle ja siitä on myös poistettu kaikki niin kutsutut fillerijaksot. Alkuperäisestä animesarjasta on luotu myös kolme pitkää OVAa, mutta myös uudempi animeversio sisältää OVAn sisäiset tapahtumat.

title: Onttosarviset

text: Suurimmat onttosarvisten heimon lajit painavat reilusti yli tonnin ja ovat kaksi metriä korkeita. Pienimmät taas ovat kutakuinkin kissan kokoisia. Suurin osa elää laumoissa, mutta jotkin lajit myös pääasiassa yksin. Kaikki heimon lajit ovat kasvinsyöjiä ja niillä on neliosainen vatsa, minkä ansiosta ne pystyvät käyttämään ravinnoksi muille eläimille kelpaamattomia kasvinosia. Kaikilla uroksilla ja monilla naarailla on sarvet.

title: Gasellit (suku)

text: Gasellit (Gazella) on antilooppisuku johon kuuluu 10 lajia. Gasellit elävät Afrikan savanneilla, mutta niitä on tavattu myös Etu-Intiasta. Monet gasellit ovat uhanalaisia ja joitain lajeja on kuollut sukupuuttoon.

title: Gasellit (yhtye)

text: Yhtye on julkaissut yhden EP:n ja viisi pitkäsoittoa. Gaselleiden levy-yhtiönä toimii Universal Music Finlandin alainen Johanna Kustannus ja sen keikkamyynnistä vastaa All Day Entertainment.

title: Kajakki

text: Tärkeintä on kuitenkin omien taitojen kehittäminen siten, että riskitilanteet voidaan ennalta välttää ja harjoitella myös toimintaa hätätilanteissa kuten pelastautumista ja toveripelastusta. Eskimokäännöksen osaaminen ei ole välttämätöntä retkimelojalle, mutta on hyvä lisätaito. Myös kaikkia turvavälineitä on syytä käyttää harjoitusmielessä ennen kuin lähtee tositoimiin. Ennen vesille lähtöä on syytä tehdä välineille turvatarkastus: onko kaikki tarpeellinen mukana, ovatko luukut kiinnitetty huolella, onko kajakki ehjä ja toimiiko peräsin tai nostoevä ja lopuksi: ovatko olosuhteet sellaiset, että suunnitellulle melonnalle voi lähteä vai onko syytä tarkistaa suunnitelmaa?

title: Hevosantiloopit

text: Hevosantiloopit (Hippotraginae) on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinten alaheimo, johon kuuluu 3 sukua ja 7 lajia. Eri hevosantilooppilajit muistuttavat paljon toisiaan. Ne ovat hyvin kookkaita, suunnilleen hirven tai hevosen kokoisia. Hevosantilooppien selkä kohoaa hieman sään kohdalta, utareet ovat nelinisäiset ja turpapeili on hyvin pieni. Kummallakin sukupuolella on pitkät, pituussuunnassa loivakierteiset sarvet, jotka sojottavat joka pystyssä keihäsmäisesti tai kaartuvat sapelimaisesti taaksepäin. Sarvissa on voimakkaita ja poikittaisia harjanteita. Naaraiden sarvet ovat tavallisesti ohuemmat kuin uroksilla. Sukupuolten koko ja tavallisesti myös väritys ovat molemmilla hyvin samanlaisia. Niskassa on hevosmainen, pysty harja, mistä alaheimon nimi "hevosantiloopit" juontuu. Useimmilla lajeilla on värikkäitä naamakuvioita. Kaikkien hevosantilooppilajien poikaset ovat väritykseltään vaaleanruskeita, joilla on vain heikkoja kuvioita.

title: Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)

text: Gaselli: Pieni ja solakka tyttö, jolla on tuliset silmät, vaaleat pitkät hiukset ja punaiset sukat. Hän saa Gaselli-nimityksen juostessaan leikillään Olavia pakoon − "Gasellin jalat, gasellin silmät", välähtää Olavin mielessä.

title: Onttosarviset

text: Onttosarviset ("Bovidae") on sorkkaeläinten lahkoon kuuluva laaja ja monimuotoinen nisäkäsheimo. Siihen kuuluu noin 140 lajia, joita elää luonnonvaraisena kaikilla muilla mantereilla paitsi Australiassa ja Antarktiksella. Onttosarvisiin kuuluvat muun muassa nautaeläimet, vuohieläimet ja erilaiset antiloopit ja gasellit. Niistä on fossiilijäänteitä varhaiselta mioseenikaudelta alkaen.

title: Lehmäantiloopit

text: Lehmäantiloopit ("Alcelaphinae") on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinten alaheimo, johon nykykäsityksen mukaan kuuluu neljä sukua ja kymmenen suurikokoista lajia. Joidenkin auktorien mukaan lajeja olisi vain viisi. Kaikki lajit elävät Afrikassa. Varhaisimpien tunnettujen lehmäantilooppien fossiilit ovat 4,5—5,0 miljoonan vuoden takaa Afrikasta. Alaheimo moninaistui ilmestymisensä jälkeen epätavallisen nopeasti. Niiden monimuotoisuus oli laajimmillaan kaksi miljoonaa vuotta sitten, jolloin eli vähintään 8 sukua ja 15 lajia.

title: Nisäkkäät

text: Kaikilla märehtijöillä kasvaa päässä luiset sarvet. Märehtijöiden ulkopuolelta (nisäkkäissä) ainoastaan sarvikuonoilla ja kirahveilla on sarvia vastaava rakenne. Sarvikuonon sarvi on muodostunut nenäluista, joten sarvikuonon sarvia ei luokitella todellisiksi sarviksi, joilta vaaditaan kasvu otsaluusta ja haaraton rakenne. Kirahvin pienet tynkäsarvet kasvavat päälaen luista, joten nekään eivät ole todellisia sarvia. Ainoastaan onttosarvisilla eläimillä on todellisiksi sarviksi luokiteltavat sarvet, sillä hirvieläinten sarvet ovat haaroittuneet.

title: Gasellit

text: Laamagasellit (Ammodorcas) Hyppyantiloopit (Antidorcas) Besoaariantiloopit (Antilope) Beirat (Dorcatragus) Eudorcas Gasellit (Gazella) Gerenukit (Litocranius) Dikdikit (Madoqua) Grantingasellit (Nanger) Sunit (Neotragus) Kalliohyppijät (Oreotragus) Oribit (Ourebia) Vuohigasellit (Procapra)[3][4] Puna-antiloopit (Raphicerus) Saigat (Saiga)[4][5]

title: Vuohieläimet

text: Vuohieläimet (Caprinae) on sorkkaeläimiin kuuluvan onttosarvisten (Bovidae) heimon alaheimo. Vuohieläimiä esiintyy sekä kotieläiminä että luonnonvaraisina. Yleisimpiä kotieläiminä pidettäviä vuohieläimiä ovat lammas ja vuohi. Onttosarvisina vuohieläimet kuuluvat märehtijöihin.

title: Aristoteleen psykologia

text: "Sielusta"-teoksen lähestymistapa oli melko epäempiirinen, ja se tutki aistimista, ajattelua sekä sielun ja ruumiin välisiä suhteita korkeammalla ja teoreettisemmalla abstraktiotasolla. Se määritteli tutkimusongelman kysymällä "ovatko kaikki mielenliikutukset yhteisiä sille, joka omistaa sielun, vai onko olemassa mielenliikutuksia, jotka ovat ominaisia sielulle itselleen?". Aristoteles halusi siis tietää, ovatko kaikki psyykkiset ilmiöt samalla myös ruumiin materiaalisia ilmiöitä. "Pieniä tutkielmia" puolestaan sovelsivat empiirisempää lähestymistapaa, tutkien Aristoteleen omin sanoin "sielulle ja ruumiille yhteisiä ilmiöitä".

title: Saharan eläimistö

text:
Saharassa elää monilla alueilla muun muassa gaselleja, keihäsantilooppeja, aavikkokettuja, hyeenoja, sakaaleja, leopardeja, aavikkojäniksiä ja varsinkin jyrsijöitä. Saharan pieniä eläimiä ovat muun muassa aavikkohyppyrotat, kampasormirotat, hiiret ja siilit.
Gaselleista pystyy Saharassa elämään lähinnä valkogaselli ja dorcasgaselli. Enemmän nisäkkäitä elää aavikon reuna-alueilla.

title: Saiga (eläin)

text: Saiga eli saiga-antilooppi ("Saiga tatarica") on onttosarvisiin kuuluva, Euraasian aroilla elävä sorkkaeläinlaji. Lajin kanta on romahtanut viime vuosikymmeninä metsästyksen vuoksi, ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.

title: Gasellit (yhtye)

text: Gasellit on loppuvuodesta 2008 Helsingin Oulunkylässä perustettu rap-yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat räppärit Hätä-Miikka (oik. Miikka Niiranen), Päkä (oik. Pekka Salminen) ja Thube Hefner (oik. Tuomas Pietikäinen) sekä tuottaja/DJ MusaJusa (oik. Jusa Mikkonen). Yhtyeen artistit keikkailevat usein myös eri aliaksilla ja kokoonpanoilla.

title: Gasellit EP

text: Gasellit EP on rap-yhtye Gasellien huhtikuussa 2010 julkaistu omakustanne EP. EP:n kappaleesta "Silmäpussit" julkaistiin musiikkivideo tammikuussa 2010.

title: Beira (eläin)

text: Beira eli beira-antilooppi ("Dorcatragus megalotis") on Koillis-Afrikassa elävä pienikokoinen, onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläin. Se on sukunsa ainoa laji.

title: Gasellit (yhtye)

text: Yhtyeen jäsenet Hätä-Miikka ja Musajusa julkaisivat R'n'B ja Folk -vaikutteisen "Haikeat sävelet" -EP:n kesällä 2011. Albumi on julkaistu aliaksen "Zen-Miikka" alla. EP:n kappaleesta "Menetys" on julkaistu musiikkivideo. Gasellien toinen kokopitkä albumi "Aina" julkaistiin Monsp Recordsin kautta 25. lokakuuta 2013. Albumin kappaleista "Jäniksen vuosi", "Mä meen naimisiin", "2006", "Heimo" ja "Millennium" on julkaistu musiikkivideot. "Aina" nousi Suomen virallisen albumilistan 16. sijalle.


query: Missä maassa Strasbourg sijaitsee?

title: Strasbourg

text: Strasbourg (, elsassiksi Strossburi, ) on Alsacen alueen ja Bas-Rhinin departementin pääkaupunki itäisessä Ranskassa. Se sijaitsee Reinin sivujoen Illin varrella, aivan Saksan rajan tuntumassa. Kaupungin asukasluku on 273394 (2012) ja laajemman Ranskan-puoleisen metropolialueen 764063 (2011). Lisäksi Strasbourg kuuluu vuonna 2005 perustettuun Ranskan ja Saksan yhteishallinnolliseen Strasbourg-Ortenaun hallintoalueeseen, jonka väkiluku on noin 900000.

title: Strasbourg

text: pienoiskuva|Stade de la Meinau -jalkapallostadion, jota käyttää paikallinen RC Strasbourg -jalkapalloseura.[95] Strasbourgissa järjestetään vuosittain naisten Internationaux de Strasbourg -tennisturnaus.[96] Rallye de France Alsace on osa Rallin maailmanmestaruussarjaa.[97] EuroTournoi on Strasbourgissa vuosittain järjestettävä korkean tason kansainvälinen käsipalloturnaus.[98] Vuosittain keväällä järjestetään yleinen urheilutapahtuma, johon kuuluu kävelyä, juoksua ja uintia, ja jonka osallistujamäärä on noin 8000 henkeä.[99] Strasbourg oli yksi Ranskan ympäriajon etapeista muun muassa vuonna 2006.[100]

title: Strasbourg

text: Strasbourgissa tehdään ranskalaiskaupungeista neljänneksi eniten ulkomaisten henkilöiden suorittamia hotellivarauksia Pariisin, Nizzan, ja Avignonin jälkeen.[48] Lonely Planet -matkaopas on sijoittanut Alsacen alueen ensimmäiselle sijalle listauksessa maailman kymmenestä parhaasta alueesta, joissa matkailijan kannattaa vierailla.[48] Strasbourgin ruokakulttuuri on kansainvälisesti tunnettu ja kaupungissa sijaitsee yksi maan suurimmista Michelin-tähdet-luokitettujen ravintoloiden keskittymistä.[48]

title: Strasbourgin katedraali

text: Maasta kellotornin huipulle johtavat 500 porrasaskelmaa ovat kaikki noin 20 senttimetriä korkeita. Näihin portaisiin luetaan maasta näköalatasanteelle johtavat 330 porrasta sekä tasanteelta edelleen kellotorniin johtavat 170 porrasta. Portaisiin ei kuitenkaan lueta mukaan muutamaa porrasta, jotka yhdistävät kirkon edustan ensimmäiseen, 330 askelman portaikkoon, joka johtaa ainoalle yleisölle avoimelle näköalatasanteelle. Kattoratsastajan huipulle johtavat 146 porrasta ovat noin 22 senttimetriä korkeita. Näköalatasanteen lisäksi kellotornin kärkipiikin alaosaa ympäröi pieni tasanne.

title: Euroopan parlamentti

text: Parlamentti on Euroopan komission ja Euroopan unionin neuvoston eli ministerineuvoston ohella EU:n lainsäädäntöön osallistuva toimielin. Parlamentti toimii kolmessa eri paikassa ja maassa: Brysselissä (Belgia), Strasbourgissa (Ranska) ja Luxemburgissa (Luxemburg).

title: Strasbourg

text: Kaupungin historiallinen keskusta Grande Île on kuulunut Unescon ylläpitämään maailmanperintöluetteloon vuodesta 1988.[48] Illjoen saarella sijaitsevan kaupunginosan arkkitehtuurissa on nähtävissä sekä ranskalaisia että saksalaisia vaikutteita, jotka heijastavat kaupungissa keskiajalta lähtien tapahtuneita historiallisia ja uskonnollisia muutoksia. Pienen kaupunginosan arkkitehtuuria edustavat muun muassa Strasbourgin katedraali, Musée de l'Œuvre Notre-Dame -museorakennus, Palais Rohan, sekä vanhat kirkkorakennukset kuten Église Saint-Thomas ja Église protestante Saint-Pierre-le-Jeune. Renessanssityyliä ilmentävät muun muassa Chambre de Commerce et d'Industrie -rakennus sekä Musée historique de Strasbourg -museorakennus. Ainoa merkittävä muutos alkuperäiseen asemakaavaan tapahtui 1900-luvulla, kun Grande-Percée rakennettiin liittämään uusi rautatieasema Neudorfin kaupunginosaan.[49] Place Kléber -aukion pohjoispuolella sijaitsee 1700-luvulla rakennettu Aubette-rakennus.[50]

title: Strasbourg

text: Rohanin palatsissa sijaitsee kolme museota. Musée des Arts décoratifs -taidemuseon toinen puoli koostuu Rohanin kardinaalien ylellisistä asuintiloista ja toisen puolen näyttelyissä on esillä paikallisia taide-esineitä.[60] Musée des Beaux-Arts de Strasbourgin näyttelyissä on esillä eurooppalaistaiteilijoiden taidemaalauksia ennen 1870-lukua.[61] Lisäksi rakennuksessa sijaitsee arkeologia-aiheinen Musée archéologique.[62]

title: Strasbourgin yliopisto

text: Strasbourgin yliopisto () on Ranskan suurin yliopisto, joka sijaitsee Strasbourgin kaupungissa Alsacessa. Yliopistossa on 43 000 opiskelijaa ja yli 4 000 tutkijaa.

title: Strasbourgin katedraali

text: Korkeus maasta näköalatasanteelle: 66 m (330 porrasaskelmaa) Korkeus maasta kellotornin huipulle: 100 m (500 porrasaskelmaa) Korkeus maasta kattoratsastajan huipulle: 132 m (646 porrasaskelmaa) Korkeus maasta korkeimpaan kohtaan: 142 m Kellotornin korkeus: 34 m (170 porrasaskelmaa) Kattoratsastajan korkeus: 32 m (146 porrasaskelmaa) Kellotornin kärkipiikin korkeus: 10 m

title: Strasbourg

text: Strasbourgin sijainti Reinjoen varrella ja historiallinen asema rajakaupunkina ovat olleet kaupungin talouteen myönteisesti vaikuttavia tekijöitä.[20] Strasbourg on osa Alsacen aluetta, joka kuuluu maantieteellisesti arviolta 6 miljoonaa asukasta käsittävään Ylä-Reinin monikansalliseen alueeseen. Lisäksi kaupungista asuu 200 kilometrin säteellä noin 35 miljoonaa ihmistä. Alueen väestö on nuorta, minkä lisäksi sen vientitulot ovat asukasta kohden Ranskan kärjessä, samoin kuin ulkomaisten investointien seurauksena syntyneet työpaikat. Lisäksi alue on tärkeä julkisen tutkimuksen keskus ja siellä sijaitsee useita innovaatioklustereita.[31]

title: Strasbourg

text: Strasbourg on useiden Euroopan unionin instituutioiden kokoontumispaikkana. Euroopan parlamentin virallinen päämaja sijaitsee Strasbourgissa, ja siellä kokoontuvat myös Euroopan neuvosto ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin.[22] Strasbourgia onkin kutsuttu Brysselin ohella Euroopan pääkaupungiksi.[27] Euroopan Unionin instituutioiden jakautumista eri kaupunkeihin on myös kritisoitu. Esimerkiksi Euroopan parlamentin kolmen kaupungin järjestelmää kritisoinut kampanja keräsi 2007 yli miljoona ääntä. Erilaisissa keskusteluissa on myös ehdotettu, että luopuessaan Euroopan parlamentista Strasbourg saisi tilalle muita EU:n instituutioita.[27]

title: Strasbourgin katedraali

text: Vuonna 1987 Karlsruhessa valettu uusi kello, joka sijaitsee kellotornissa, soi puolestaan sävelessä ges3. Vuonna 1993 pieni as4-kello, joka on myös valettu Karlsruhessa, sijoitettiin ristikeskuksessa olevaan torniin. Sen seuraksi tuli vuonna 2004 Karlsruhessa valettu kello, joka soi sävelessä es4. Keväällä 2006 es3-sävelkorkeudella soiva kello säröili, joten se valettiin uudelleen Strasbourgissa samana vuonna.

title: Euroopan parlamentti

text: Euroopan parlamentin virallinen päätoimipaikka on Strasbourg, minkä lisäksi sillä on toimipaikka Brysselissä. Parlamentin sihteeristö puolestaan sijaitsee Luxemburgissa. Käytännössä parlamentti kokoontuu Strasbourgissa vain neljän päivän ajan kuukaudessa suorittamaan äänestyksiä täysistunnoissa. Muut täysistunnot, valiokuntatyöskentely ja erilaiset kuulemistilaisuudet tapahtuvat Brysselissä, missä parlamentilla on käytössään eniten tiloja.

title: Strasbourg

text: pienoiskuva|Jardin botanique de l'Université de Strasbourg ja Strasbourgin observatorio. Strasbourgin yliopiston ylläpitämä kasvitieteellinen puutarha Jardin botanique de l'Université de Strasbourg sijaitsee kaupungin keskustassa.[67] Neustadtin kaupunginosassa sijaitsevan 1800-luvun lopulla rakennetun yliopistoalueen puistossa sijaitsee myös muun muassa Strasbourgin Observatorio.[68]

title: Strasbourg

text: Neustadtin kaupunginosassa sijaitseva Musée Tomi Ungerer esittelee näyttelyissään paikallisen taiteilijan Tomi Ungererin töiden ja kokoelmien lisäksi myös muiden taiteilijoiden töitä.[63] Strasbourgin yliopiston kampuksella sijaitsee kaupungin eläintieteellinen museo Musée zoologique de la ville de Strasbourg.[64]

title: Euroopan tiedesäätiö

text: Euroopan tiedesäätiö ("European Science Foundation", ESF) perustettiin vuonna 1974. Nykyään siihen kuuluu 80 jäsenorganisaatiota 30 maasta. Jäsenorganisaatiot ovat pääasiassa jäsenmaiden tieteellistä perustutkimusta rahoittavia elimiä. ESF:n päämaja sijaitsee Strasbourgissa Ranskassa.

title: Strasbourg

text: Strasbourg on Alsacen hallintoalueeseen kuuluvan Bas-Rhinin departementin pääkaupunki.[1] Strasbourgin kunnan asukasluku oli vuoden 2012 väestöarviossa yhteensä 274394.[6] Laajemman metropolialueen () Ranskan-puoleisen alueen väkiluku oli vuonna 2011 yhteensä 764013.[7] Strasbourg on osa 1. tammikuuta 2015 perustetun 28 kuntaa käsittävästä laajemmasta hallintoalueesta (), jonka kokonaisväkiluku oli 477502 (2011) ja yhteispinta-ala 315,93 neliökilometriä. Sen väestöstä 60% asuu Strasbourgissa.[8] Ranskan ja Saksan muodostaman Strasbourg-Ortenaun yhteishallintoalueen yhdistetty asukasluku on noin 900000.[9]

title: Strasbourg

text: Strasbourg on osa Itä-Ranskassa sijaitsevaa Alsacen aluetta, joka sijaitsee Reinjoen läntisellä puolella ja rajautuu pohjoisessa ja idässä Saksaan, etelässä Sveitsiin ja lännessä Lorrainen ja Franche-Comtén hallintoalueisiin.[1] Strasbourgin historiallinen keskusta sijaitsee alle 1,5 kilometrin päässä Reinistä. Kaupunki sijaitsee Illjoen rannalla laaksoalueella, joka rajautuu lännessä Vogeeseihin ja idässä Saksan puolella sijaitsevaan Schwarzwaldin metsään. Reinin itäpuolella ovat muun muassa saksalaiset kaupungit Kehl ja Offenburg. Lähistöllä sijaitsevia ranskalaisia kaupunkeja ovat muun muassa Colmar ja Mulhouse.[2]

title: Ill (Ranska)

text: Tärkeimmät Illin varrella sijaitsevat paikkakunnat ovat Altkirch, Mulhouse, Colmar, Sélestat ja Strasbourg. Strasbourgin seudulla joki jakaantuu useaksi haaraksi. Strasbourgin vanhakaupunki sijaitsee Illin saarella. Ill laskee Reiniin heti Strasbourgin pohjoispuolella, Offendorfin kunnan alueella.

title: RC Strasbourg

text: RC Strasbourg on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu Strasbourgissa vuonna 1906. Joukkueen koko nimi on "Racing Club de Strasbourg".

title: Strasbourg

text: Strasbourg sijaitsee suurnopeusjunalinjojen solmukohdassa ja kaupungista on junayhteys moniin eurooppalaisiin suurkaupunkeihin.[35] Gare de Strasbourg on Ranskan toiseksi suurin juna-asema ja tarjoaa matkustajille maan sisäisten linjojen lisäksi yhteyksiä Ranskan naapurivaltioihin. Se myös kuuluu TGV-suurnopeusverkostoon.[37]

title: Rein

text: Chur, Vaduz, Schaffhausen, Basel, Strasbourg, Karlsruhe, Mannheim, Ludwigshafen, Wiesbaden, Mainz, Koblenz, Bonn, Köln, Düsseldorf, Neuss, Krefeld, Duisburg, Arnhem (Nederrijn), Nijmegen (Waal), Utrecht (Kromme Rijn), Rotterdam (Nieuwe Maas).

title: Strasbourg

text: Vuonna 1997 kansallisoopperan aseman saanut Opéra national du Rhin järjestää muun muassa konsertteja, baletteja ja lausuntaesityksiä. Se toimii Strasbourgin lisäksi Colmarissa ja Mulhousessa.[82] Vuonna 1855 perustettu Strasbourgin filharmoninen orkesteri () esiintyy Strasbourgin lisäksi myös muualla Alsacessa.[83] Strasbourgin kansallisteatteri () on ainoa Ranskan kansallisteatteri Pariisin ulkopuolella.[84] Bibliothèque nationale et universitaire on Ranskan toiseksi suurin julkinen kirjasto ja sen valikoimiin kuuluu monipuolinen valikoima yhteiskunta- ja ihmistieteisiin liittyviä teoksia.[85] Kirjaston kokoelmiin kuuluu myös runsas määrä inkunaabeleja Strasbourgin ollessa yksi varhaisimmista kirjapainotaidon keskuksista.[86]

title: Strasbourg IG

text: Strasbourg Illkirch-Graffenstaden Basket (lyh. SIG, Strasbourg IG tai Strasbourg) on ranskalainen koripalloseura Strasbourgin kaupungista.

title: Strasbourgin katedraali

text: Strasbourgin katedraali eli Strasbourgin kaupungissa sijaitseva Notre-Damen katedraali on roomalaiskatolinen, tyyliltään goottilaista arkkitehtuuria edustava katedraali. Se oli maailman korkein rakennus vuosina 1647–1874. Nykyään Strasbourgin Notre-Dame on Ranskan katedraaleista toiseksi korkein. Vain vuonna 1884 valmistunut Rouenin katedraali yltää korkeammalle, 151 metriin asti. Tästä huolimatta Strasbourgin katedraalin kellotornin huippu yltää maantasalta 100 metrin korkeuteen, kun taas Rouenin katedraalin korkein torni, la Tour Saint Romain, on vain 82 metriä korkea. Strasbourgin katedraali tunnetaan ainutlaatuisesta kellotornistaan, jonka huipulta kohoaa toinen pienempi torni, kattoratsastaja.

title: Strasbourg

text: Muita Strasbourgissa sijaitsevia korkeakoululaitoksia ovat muun muassa Pariisista 1991 muuttanut Kansallinen hallintokoulu, Institut national des études territoriales, sekä International Space University.[87] IRCAD on Strasbourgissa sijaitseva kansainvälisesti tunnettu lääketieteellinen tukimuskeskus, joka kouluttaa vuosittain tuhansia kirurgeja.[88] Strasbourgin läheisyydessä sijaitsee myös useita innovaatioklustereita, kuten biotieteiden ja terveyden alalla toimiva Alsace Biovalley.[89]

title: Strasbourgin katedraali

text: Maasta katsottuna kellotorni vaikuttaa paljon kattoratsastajaa suuremmalta. Kellotornin kulmiin on nimittäin rakennettu neljä pylvästä, jotka ovat korkeampia kuin torni itse. Alhaalta katsottaessa pylväät peittävät kattoratsastajan alaosan, ja siten syntyy vaikutelma tornin jatkuvuudesta.

title: Strasbourg

text: Strasbourg tunnetaan asemastaan useiden Euroopan unionin instituutioiden sekä kansainvälisten järjestöjen kokoontumispaikkana. Euroopan parlamentin virallisen päämajan lisäksi kaupungissa kokoontuvat muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuin. Strasbourgin yliopisto on Ranskan suurin, minkä lisäksi kaupungissa toimiviin kulttuuri-instituutioihin lukeutuvat muun muassa Opéra national du Rhin -kansallisooppera, Strasbourgin filharmoninen orkesteri ja Strasbourgin kansallisteatteri.

title: Strasbourg

text: Strasbourgin kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin ulkopuolella Entzheimissä,[33] noin 10 kilometriä Strasbourgin keskustasta.[34] Lentoasemalta on alle kymmenen minuutin matka Strasbourgin keskustaan.[35] Aseman läpi kulki vuonna 2014 yli miljoona matkustajaa.[36]

title: Strasbourg

text: Musée alsacien näyttelyt liittyvät muun muassa Alsacen alueen kansanperinteeseen ja taiteeseen ja se on yksi aihepiirin tärkeimpiä museoita alueella.[55] Kaupungin historiasta kertova Musée historique de Strasbourg sijaitsee kaupungin vanhassa Grande Boucherie -nimisessä teurastamorakennuksessa.[56]


query: Miten metafysiikka määritellään?

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Näin etymologisesti ajateltuna termi ’metafysiikka’ syntyi siis tavasta nimittää näitä kirjoja nimellä μεταφυσικά, Metafysiikka, perustuen kirjojen sijaintiin Aristoteleen teosten kaanonissa. Kirjat vastaavat kuitenkin myös sisällöltään, ehkä sattumalta, saamaansa nimitystä, sillä ne käsittelevät fysiikan ”taustalla” tai ”takana” olevia ”suurempia” asioita. Metafysiikka oli jaettu kolmeen pääosaan, joita pidetään länsimaisen metafysiikan perinteisinä osa-alueina. Nämä ovat:

title: Antinomia

text: Kantin mukaan suuri osa perinteistä metafysiikkaa rakentui dialektiselle päättelylle. Samoin kosmologiasta osa oli enemmän spekulatiivista kuin empiiristä. Kummatkin ajautuivat antinomioihin. Kantin kriittisen ohjelman tavoitteena oli määrittää tieteen ja filosofisen tutkimuksen alueet osoittamalla ne rajat, joiden ulkopuolelle järjen ei pidä yrittää soveltaa omia käsitteitään. Samalla metafysiikka voitiin tehdä mahdolliseksi ja antinomiat vaarattomiksi.

title: Identiteetti ja muutos

text: Identiteetin ja muutoksen ongelma on eräs metafysiikan ongelmista. Kysymys kuuluu, missä määrin tai miten olion tai muun entiteetin identiteetti säilyy sen muuttuessa?

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Metafysiikka (; ) on Aristoteleen metafysiikan pääteos. Se käsittelee muun muassa metafysiikan eli "ensimmäisen filosofian" määritelmää ja sisältöä, peruskäsitteitä, syitä, universaaleja, substanssia ja aksidenssia, sekä ensimmäistä liikuttajaa.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Kant väitti, että on olemassa synteettistä apriorista tietoa. Hän järkeili, että esimerkiksi geometrian ja newtonilaisen fysiikan väittämät ovat synteettistä apriorista tietoa, ja halusi selvittää ja määritellä, kuinka tämä saattoi olla mahdollista. Tämä johti hänet kysymään, oliko mahdollista perustaa synteettinen apriorinen tieto niin sanotun metafysiikan tutkimukselle, koska suurin osa metafysiikasta Platonista Kantin välittömiin edeltäjiin oli tehnyt todellisuudesta, jumalasta tai sielusta ennakko-oletuksia, jotka eivät olleet itsestäänselviä, mutta joita ei voitu johtaa kokemusperäisistä havainnoista. Kant hylkäsi pyrkimyksen yrittää tietää jotain todellisuudesta ”sellaisenaan”, aistihavainnoista riippumatta. Hän käytti esimerkkinä ajatuskoetta, jolla hän näytti, että ihmiset eivät voi käsittää mielekkäästi sellaisia asioita, jotka ovat ajan ja paikan ulkopuolella tai jotka eivät ole rakentuneet ymmärryksen kategorioiden eli luokkien, kuten substanssin eli perusaineksen ja kausaliteetin eli syysuhteen, mukaisesti. Vaikka ihmiset eivät voikaan käsittää sellaisia olioita, ei ole mitään tapaa osoittaa, että sellaisia olioita ei ole. Siksi Kant katsoi, että metafysiikan ei pidä yrittää puhua siitä mitä on, vaan siitä, mitä koetaan ja miten se koetaan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Metafysiikan historia

text: Metafysiikan historia alkaa länsimaisessa filosofiassa antiikin Kreikan esisokraattisesta filosofiasta. Koska ontologia luetaan usein metafysiikan osa-alueeksi niin kutsuttuna yleisenä metafysiikkana, metafysiikan historia sisältää myös ontologian historian. Tämän lisäksi metafysiikan historiaan voidaan lukea niin kutsutun erityisen metafysiikan, kuten luonnonfilosofian, mielenfilosofian ja uskonnonfilosofian, historia. Metafysiikan historia liittyy läheisesti yhteen myös muiden filosofian osa-alueiden historian kanssa.

title: Metafysiikka

text: 1950-luvulla nousi käsitys metafysiikan tehtävästä, jonka mukaan se tutkii niitä käsityksiä, joita ihmisillä on todellisuudesta. Tätä kutsutaan deskriptiiviseksi metafysiikaksi.[28] Muun muassa P. F. Strawson on asettanut tällaisen objektiivisuuteen pyrkivän metafysiikan eräiden aiempien filosofien, kuten Descartesin, Gottfried Leibnizin ja George Berkeleyn, harjoittamaa ohjelmallista ja subjektiivista niin sanottua revisionistista tai normatiivista metafysiikkaa vastaan.[29][25]

title: Metafysiikka

text: Metafysiikka on kuitenkin perinteisesti ollut ontologiaa laajempi käsite, ja ontologiset väitteet muodostavat tällöin metafysiikan ytimen, niin sanotun yleisen metafysiikan. Lisäksi on erotettu erityinen metafysiikka, joka tutkii perinteisen metafysiikan erityiskysymyksiä ja eri filosofian aloista nousevia metafyysisiä kysymyksiä, kuten ajan luonnetta; mielen luonnetta ja mielen ja aineen dualismia; tahdonvapautta tai Jumalan olemassaoloa.[3][5] Useita perinteisen erityisen metafysiikan kysymyksiä tutkitaan nykyisin omilla tieteenaloilla – esimerkkinä kosmologia eli tutkimus kaikkeuden kehityksestä ja rakenteesta, josta on tullut osa fysiikkaa.[6]

title: Aristoteles

text: Aristoteleelle viisaus oli juuri tällaista tietämystä asioiden prinsiipeistä ja syistä. Metafysiikan tarkoituksena oli tutkia ontologiaa, olevaa olevana, ja määritellä erilaisia yleisiä prinsiippejä, joita erityistieteet voivat tämän jälkeen käyttää, ilman että niiden tarvitsee varsinaisesti tutkia niitä. Selittäessään maailmaa perusprinsiippien ja syiden kautta metafysiikka oli myös lähimpänä kaikkein suurinta viisautta. Metafysiikassaan Aristoteles halusi ennen kaikkea välttää platonilaista ideaoppia. Aristoteleen metafysiikan keskeisiin käsitteisiin kuuluvat muun muassa substanssi ja aksidenssi, olemus, universaalit, sekä aktuaalisuus ja potentiaalisuus.[27]

title: 1600-luvun filosofia

text: Länsimaisessa filosofiassa nykyajan katsotaan usein alkaneen 1600-luvulla – vielä tarkemmin ilmaistuna René Descartesin töiden myötä. Hän määritti paljolti sekä filosofian kohteena olevat asiat että käytettävät menetelmät kaikille jälkeensä tulleille. Aikakautta voidaan kutsua myös suurten filosofisten järjestelmien rakentajien aikakaudeksi: useat filosofit pyrkivät rakentamaan kokonaisjärjestelmän, joka kattaisi epistemologian, metafysiikan, logiikan ja etiikan, sekä usein myös politiikan ja luonnontieteet.

title: Metafysiikka

text: Mannermaisen filosofian puolella metafysiikka on jatkanut Martin Heideggerin asettamista lähtökohdista. Hän kielsi metafysiikan perinteisen lähtökohdan, jossa se irtautuu konkreettisesta olemisesta, ja keskitti huomionsa niin sanottuun fundamentaaliontologiaan ajallis-avaruudellisessa todellisuudessa. Sen voi kuitenkin nähdä myös perinteisen metafysiikan loppuna.[31] Muun muassa postmodernistit ja dekonstruktionistit ovat julistaneet kaiken filosofian ja erityisesti metafysiikan kuolemaa.[30]

title: Metafysiikan historia

text: Aristoteleelle metafysiikka oli tiedettä ”olevasta olevana”, ennen kuin siihen lisätään minkään erityistieteen alaan kuuluvia yksityiskohtia. Eräs Aristoteleen metafysiikan keskeisimmistä kysymyksistä koski olevan kategorioiden ja havaitun maailman välistä suhdetta. Aristoteles käytti metafysiikasta myös nimityksiä ”ensimmäinen filosofia”, ”oppi ikuisesta ja liikkumattomasta” ja ”teologia”. Samalla jako yleiseen ja erityiseen metafysiikkaan ilmeni jo hänellä; edellinen viittasi ontologiaan, kun jälkimmäinen sisälsi opin ”erillisistä korkeimmista substansseista”, tai jumalasta.

title: Filosofia

text: Tietoteoria tutkii, mitä tieto on, mitä voimme tietää ja miten saamme uutta tietoa.[16][17] Tieteenfilosofia on tietoteorian osa-alue, joka tutkii tieteellisen tiedon luonnetta, yleisiä perusteita ja tieteellistä toimintaa.[18] Metafysiikka tutkii olevan perimmäistä luonnetta. Se pyrkii näin fysiikan ja empiiristen havaintojen ulkopuolelle.[19] Metafysiikka tutkii todellisuutta yleisellä tasolla kokonaisuutena ja ihmistä sen osana. Ontologia eli oppi olevasta tutkii todellisuutta (”sitä mikä on”) käsitteellisesti. Ontologia on metafysiikan osa ja voidaan jakaa substanssiontologiaan, formaaliontologiaan ja fundamentaaliontologiaan. Logiikka tutkii loogisesti pätevän ajattelun lakeja. Se on itsenäinen tieteenala ja filosofian osa-alue, joka pyrkii muodostamaan yhtenäisen ja ristiriidattoman aksiomaattisen järjestelmän matematiikan ja muun ajattelun pohjaksi. Kielifilosofia pyrkii filosofisella (käsitteellisellä) ajattelulla selvittämään kielen olemusta ja ilmiöitä.

title: Ikuisuus

text: Ikuisuuden metafysiikka voidaan supistaa kysymykseen: "”Miten jokin voi kestää pitempään kuin aika?”" Aristoteleen ajasta asti filosofinen näkökulma on ollut hyvin oleellinen ja on sitä yhä esimerkiksi nykyisien, hyvin käytännöllisten protonin hajoamistutkimuksien kannalta. Kaikesta yrityksestä huolimatta protonin oma-aloitteista hajoamista eri hiukkasiksi ei ole koskaan havaittu.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Metafysiikka

text: Metafysiikka on filosofian abstraktein ja yleisluontoisin osa-alue, ja sen todellisesta luonteesta ja alasta on kiistelty Aristoteleesta lähtien.[2] Perinteisesti on ajateltu, että metafysiikka pyrkii pääsemään pelkkien ihmisille ilmenevien seikkojen, havaintojen ja harhojen ”taakse” ja kertomaan perimmäisen totuuden asioista.[8] Jotta metafysiikka olisi lainkaan mahdollista, tämän todellisuuden perimmäisen luonteen olisi ainakin periaatteessa oltava ihmisen ymmärrettävissä, eli todellisuuden olisi oltava rakentunut siten, että se voitaisiin hahmottaa inhimillisellä loogisella ajattelukyvyllä. Tämä on metafysiikan ensimmäinen todistamaton perusoletus.[9]

title: Heksis

text: Aristoteles määrittelee "heksiksen" hieman eri tavalla eri teoksissaan. Teoksessa "Metafysiikka" "heksis" määritellään kolmella tavalla: 1) omistamisen tilana tai toimintana; 2) dispositiona, osien tietynlaisena järjestäytymisenä; sekä 3) tällaisen disposition osana:

title: Analyyttinen filosofia

text: Ajattelussaan Wienin piirin jäsenet omaksuivat Fregen ja Russellin ajatuksia ja näkivät Wittgensteinin "Tractatuksen" ratkaisuna empirismin ydinongelmiin. Wienin piiri pyrki osoittamaan kaiken metafysiikan mielettömäksi. Metafysiikan mielettömyys nähtiin seurauksena havaintokokemusten merkityksettömyydestä metafysiikan kielille. Lause, jota ei voida havainnolla todentaa on mieletön. Metafysiikan väitteitä ei voida todentaa eikä kumota havainnoilla, siis metafysiikan lauseet ovat mielettömiä.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Aurinkovertaus

text: Aurinkovertaus on hyvä esimerkki siitä, kuinka metafysiikan ja tietoteorian kohteet ovat perinteisesti olleet toisiinsa kietoutuneita. Tieto siitä, mitä on hyvin perustavalla tasolla olemassa, antaa usein syvällistä tietoa siitä, mitä ja miten voidaan tietää, ja päinvastoin. Se myös havainnollistaa Platon tunnetuimmat näkökannat: rationalismin ja platonistisen realismin (koskien universaaleja).

title: Kausaliteetti

text: Kausaliteetin käsitettä ovat tunnetut filosofit pohtineet paljon Aristoteleesta lähtien. Aristoteles määrittää teoksessaan Metafysiikka neljä syytä, joihin kaikki eri syyt voidaan luokitella: materiaalinen, formaalinen, aikaansaava ja päämääräsyy. Näistä tieteellisessä keskustelussa kiinnostavin on aikaansaava syy eli se syy, josta muutos saa alkunsa.

title: Metafysiikka

text: Modaliteetteihin liittyen metafysiikkaan kuuluu myös sen tutkiminen, millainen kaikkeus voisi tai olisi voinut olla. Tällöin puhutaan mahdollisten maailmojen tutkimisesta. Modaliteeteista mahdollinen voidaan määritellä sellaiseksi tosiasiaksi, joka on totta ainakin yhdessä mahdollisessa maailmassa, vaikka se ei olisikaan nykyinen maailmamme, ja välttämätön sellaiseksi tosiasiaksi, joka on totta kaikissa mahdollisissa maailmoissa. Modaliteettien tutkimisessa voidaan hyödyntää modaalilogiikkaa.[38]

title: Dualismi (filosofia)

text: Länsimaisen dualismin juuret ovat antiikin Kreikan ajattelussa sekä tiedeyhteisöissä. Tällöin dualistista maailmankatsomusta ei juurikaan kyseenalaistettu. Tämän aikaiset luonnontietelijätkin olettivat lausunnoissaan antimaterian, yleensä jonkinlaisen alkuvoiman tai jumaluuden olemassaolon, mutta ilmoittivat tutkivansa mieluummin materiaa. Filosofian piirissä antimaterian sekä materian suhteesta on käyty keskustelua vuosituhannet; ovatko substanssit rinnakkaiset vai tulisiko toinen olevista olettaa hallitsevaksi, onko toinen substansseista alkuperäisempi kuin toinen ja ovatko ne syntyneet toisistaan vai itsenäisesti. Lisäksi keskustelua on käyty niiden vaikutuksista toisiinsa. Mikäli substanssit toimivat eri tasoilla, vaikuttavatko ne toisiinsa ja miten. Näin saivat alkunsa termit fysiikka ja metafysiikka kuvaamaan materian tutkimuksen ja antimaterian tutkimuksen välistä eroa. Aristoteles käytti pian eriytyvistä tieteenaloista nimityksiä ontologia (eli olemassaolon ja olemassa olevan tutkiminen) sekä teologia (eli jumalan ja jumalallisten asioiden tutkiminen ja jumalalliseen liittyvät kysymykset). Näitä hän käsitteli teoksessaan Metafysiikka.

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja IV käsittelee ensimmäisen filosofian luonteeseen liittyviä ongelmia. Aristoteles vastaa muun muassa luvuissa III.2 ja III.3 esitettyihin kysymyksiin. Vastauksena on, että metafysiikan on tarkoitus tutkia olevaa olevana, ja tutkia ja määritellä erilaisia yleisiä prinsiippejä, joita erityistieteet voivat tämän jälkeen käyttää, ilman että niiden tarvitsee varsinaisesti tutkia niitä.

title: Metafysiikan historia

text: 1950-luvulla nousi käsitys metafysiikan tehtävästä, jonka mukaan se tutkii niitä käsityksiä, joita ihmisillä on todellisuudesta. Tätä kutsutaan "deskriptiiviseksi metafysiikaksi". Muun muassa P. F. Strawson on asettanut tällaisen objektiivisuuteen pyrkivän metafysiikan eräiden aiempien filosofien, kuten Descartesin, Gottfried Leibnizin ja George Berkeleyn, harjoittamaa ohjelmallista ja subjektiivista niin sanottua "revisionistista" tai "normatiivista metafysiikkaa" vastaan.

title: Metafysiikan historia

text: Metafysiikka sai uutta luonnontieteellistä sisältöä vuodesta 1962 alkaen, kun Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria alettiin yhdistää kosmologian, gravitaation ja pimeän aineen tutkimuksiin. Ne antoivat vastauksia pohdintoihin, miten universumi on syntynyt ja miten se kehittyisi tulevaisuudessa.


query: Onko Turajärvellä toiminut kiertokoulu?

title: Turajärvi

text: Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898, joka sijoitettiin Naarjoen kylälle. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua. Yläkoulu sijaitsee myös Eurassa.[4] Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle.[5]

title: Eräjärven kirkko

text: Kirkon tornissa on vuodesta 1974 lähtien toiminut kirkkomuseo, jossa on esineistöä sekä seurakunnasta että kiertokoulusta vuosien varrelta. Nykyisin kirkko normaalissa käytössä kesäisin, mutta talvien ajaksi jumalanpalvelukset ja muu toiminta siirretään pidettäväksi Eräjärven seurakuntakodilla.

title: Kartanolaisuus

text:
Alma Kartano opiskeli vuodesta 1910 alkaen puolentoista vuoden ajan Sortavalan diakonissalaitoksessa valmistumatta kuitenkaan diakonissaksi. Vuonna 1915 hän suoritti Hämeenlinnan opettajaseminaarissa yksivuotisen kiertokoulunopettajan kurssin.
Alma Kartano nimitettiin vuonna 1915 kiertokoulunopettajaksi, tämän jälkeen hän alkoi pitää julkisia hengellisiä kokouksia Huhtamon puolessa, kokoukset olivat suosittuja ja kuulijoita oli runsaasti. Kansalaissodan jälkeen kokouksia järjestettiin usein jokaisena iltapäivänä. Alma Kartano oli vuosina 1915–1921 kiertokoulunopettajana muun muassa Vampulassa Sallilan kylässä, Huittisissa Kalliokorven kulmakunnalla ja Kangasniemellä. Huittisten kirkkoneuvosto puuttui 1918 Alma Kartanon kiertokoulun opettajana toimimiseen, syyttäen Kartanoa siitä, ”että oli hengellisten kokousten muodossa harjoittanut kiihotusta vallankumouksellisten hyväksi ja Hallituksen asettamaa asevelvollisuutta vastaan.” Vaikka Alma Kartano kielsi syytökset, kirkkovaltuusto erotti hänet kiertokoulun opettajan virasta. Kirkkoneuvosto perusteli erottamista näin: ”katsoen siihen vaaraan joka uhkaa koulua ja oppilaita tällaisen henkisesti sairaan ja hengellisesti ylpeän ja kiihkomielisen opettajan kautta.” Alma Kartanon veli kuoli mielisairaassa ja toinen veljistä joka oli toiminut punakaartin plutoonan päällikkönä kaatui Lamminkoskella. Epävarmana pidetyn muistitiedon mukaan Alma Kartano olisi ollut ammuttavien joukossa, mutta Kalliokorven varakkaan isännän sanottiin olleen Alma Kartanon hengen pelastaja. Alma Kartano haki vuoden 1918 lopulla kiertokoulun opettajan virkaa Etelä-Savosta Kangasniemeltä ja sai viran taustastaan huolimatta. Kangasniemellä Alma Kartano tutustui Kalvitsan kylästä Mikkelin maalaiskunnasta kotoisin olleeseen horrossaarnaaja Adam Härköseen. Opiskeltuaan Suistamon seminaarissa hän toimi Kymenlaaksossa alakoulunopettajana 1923–1925. Alma Kartano kutsui Adam Härkösen saarnaamaan Huittisiin ja lähetti hänelle matkarahat. Adam Härkösen kokoukset Huittisissa saivat aikaan jonkinlaisen uskonnollisen innostumisen, jonka johdosta, Härkösen kertoman mukaan, Huittisiin tilattiin 60 Raamattua. Tämä menestys johti siihen, että Alma Kartano luopui kiertokoulun opettajan tehtävistään ja muutti takaisin Huittisiin. Härkönen, jonka vaikutuspiirissä oli myös Tilda Reunanen, kehotti Kartanoa ryhtymään saarnaajaksi.

title: Turajärvi

text: Turajärvi sijaitsee Länsi-Eurassa 10,0 kilometriä länteen Euran kirkolta ja 7,5 kilometriä koilliseen Lapin kirkosta.[1] Turajärven kylä rajautuu luoteessa Eurajoen Sydänmaan ja Kaukomäen kyliin, koillisessa Euran Sorkkisiin ja etelässä Euran Naarjokeen. Turajärven kylän alueen lounaskulmassa on etelään työntyvä pitkä ja kapea kaistale, joka rajautuu idässä kokonaan Naarjokeen ja lännessä Lapin kirkonkylään.[2][3]

title: Turajärvi

text: Ennen isojakoa Turajärvi ja Naarjoki muodostivat yhteisen jakokunnan. Vuonna 1767 piirretyssä kartassa määriteltiin jakokunnan rajat ympäröiviin jakokuntiin nähden. Sen mukaan jakokunnan rajat seurasivat kulmapisteitä Turajärven Kaukonkarin saari, Loukoinen, Salajärven lounaisranta, Neittamojärven luoteisranta, Neittamojärven ojansuu ja sen laskuoja, Isosuon länsilaita (kääntö pohjoiseen), ”Satulan vaha” (eli kivi), ”Petäjästen porras”, Hanhistonjärven (kuivatettu järvi) itäpää (kääntö länteen), Yhdistyssuon mäki, Teerisuon ”vaha” (kääntö lounaaseen) ja uudelleen Kaukonkarin saari. Naapurikylät olivat siten seuraavat: luoteessa Eurajoen Sydänmaan ja Kaukomäen kylät, koillisessa Euran Sorkkisten kylä, kaakossa Euran kirkonkylä ja Isovaheen kylä, etelässä Lapin Kodiksamin kylä, lounaassa Lapin Rohdaisen kylä ja lännessä Lapin kirkonkylä.[14][2][15]

title: Turajärvi

text: Turajärven ensiasuttaminen tapahtui arvioiden mukaan myöhäiskeskiajalla 1300-luvulla. Ensimmäisessä, vuoden 1540, maakirjassa mainitaan seitsemän taloa, joiden isännät ovat Morten (Martti), Michil (Mikko), Philpus (Vilppu Niilonpoika), Simon (Simo Klemetinpoika), Erich (Erkki Markunpoika), Marcus (Markku Pietarinpoika) ja Anders (Antti Laurinpoika). [11][12] Vuonna 1589 oli Turajärvellä 15 ”nokkaa” eli työikäistä ihmistä. Mikkola, Simula, Poutala ja Ollila.Kun 1700-luvulla sai jakaa tilan osiin, tekivät sen Turajärvellä Mikola, Poutala ja Ollila. Seudulla suoritettiin 1780-luvulla isojako, joka koski samanaikaisesti sekä Turajärveä että Naarjokea. Siinä vaiheessa Turajärvi muodostui kahdesta suuresta peltoaukeasta, joiden välissä ensimmäiset maatalot sijaitsivat. Pieniä niittyjä ja peltoja oli raivattu muuallekin suotuisiin paikkoihin. Peltojen läpi virtasi johto-ojana Haajanoja, joka laski lampeen nimeltä ”Lammi jerfwi”.[13]

title: Luja-yhtiöt

text: Yritys sai alkunsa, kun Alahärmästä kotoisin ollut ja sotien jälkeen poliisina toiminut Feliks Isotalo meni osakkaaksi nurmeslaiseen sementtivalimoon. Isotalolla ei ollut rakennusalan kokemusta, vaan oli kiertokoulun käytyään toiminut poliisin työn ohella maanviljelijänä ja maatalouskauppiaana.

title: Turajärvi (järvi)

text: Turajärvi on matala humusjärvi, jonka rantoja reunustavat jokunen pelto ja monet vapaa-ajan asunnot. Järveä kuormittaa myös Pietarjoki. Järven veden kuntoarvio on saanut arvosanan hyvä, aivan viime aikoina ravinnepitoisuudet ovat laskeneet yläjuoksulla olleiden sikatilojen lopettua eläinten kasvatuksen. Lisäksi järven humuspitoisuuden vähentämiseksi Pyhäjärvi-instituutti suunnitteli ja toteutti yläjuoksulla saostusverkoston rakentamisen. Tämä toimenpide paransi huomattavasti järven veden laatua. Vesi kelpaa hyvin arki ja virkistyskäyttöön. Jäven kesäasuntojen omistajat ovat perustaneet Turajärven suojeluyhdistyksen, jonka ensimmäinen aikaansaannos oli kesäasuntojen jätevesijärjestelmien tarkastus ja korjausehdotuksien teko sitä tarvitseville. Tämän jälkeen suojeluyhdistys sai aikaan kesäveden noston laskujokeen rakennetun pohjapadon myötä.

title: Naarjoki

text: Lähes koko kylän alue kuuluu Haajanojan ja Naarjoen valuma-alueeseen. Sen suurin järvi on Loukonen, joka kuuluu Turajärven kylälle, ja jonka laskuoja Naarjoki kulkee kuivatetun Naarjärven kautta. Haajanojan haara virtaa Turajärveen Turajärven kylän läpi, mutta sen latvavedet saavat alkuunsa Isosuolla ja Saarikkojärvestä. Saarikkojärven takana on ollut olemassa kaksi muutakin lampea Sirkkajärvi ja Toramusjärvi , mutta nekin on kuivatettu. Etelässä oleva Neittamojärvi on Ahmasojan valuma-aluetta ja se on ollut yhteistä kalastusaluetta Kodiksamin, Kuolimaan, Mestilän ja Isovaheen kylien kanssa. Se kuuluukin nykyään sekä Raumalle että Euraan.

title: Naarjoki

text: Isosajaossa Turajärvi ja Naarjoki muodostivat yhteisen jakokunnan. Vuonna 1767 piirretyssä kartassa määriteltiin jakokunnan rajat ympäröiviin jakokuntiin nähden. Sen mukaan jakokunnan rajat seurasivat kulmapisteitä Turajärven Kaukonkarin saari, Loukoinen, Salajärven lounaisranta, Neittamojärven luoteisranta, Neittamojärven ojansuu ja sen laskuoja, Isosuon länsilaita (kääntö pohjoiseen), ”Satulan vaha” (eli kivi), ”Petäjästen porras” (Haajanoja silta?), Hanhistonjärven (kuivatettu järvi) itäpää (kääntö länteen), Yhdistyssuon mäki, Teerisuon ”vaha” (kääntö lounaaseen) ja uudelleen Kaukonkarin saari. Vuonna 1767 Turajärven ja Naarjoen kylien naapurikylät olivat seuraavat: luoteessa Eurajoen Sydänmaan ja Kaukomäen kylät, koillisessa Euran Sorkkisten kylä, kaakossa Euran kirkonkylä ja Isovaheen kylä, etelässä Lapin Kodiksamin kylä, lounaassa Lapin Rohdaksen kylä ja lännessä Lapin kirkonkylä.

title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kraatarlan kiinteä pientenlastenkoulu muutettiin 1909 kiertokouluksi. Se antoi opetusta 24 viikkoa vuodessa Kraatarlan Kauhan talon vanhassa päärakennuksessa, kuusi viikkoa Kauhan takamaalla ja kuusi viikkoa Ali-Paltan kulmalla. Amanda Sjöbergin seuraajaksi opettajana tuli 1910 Mimmi Kallankari.[5] Perttelin seurakunnan alaisesta Kuusjoen kappeliseurakunnasta tuli itsenäinen seurakunta vappuna 1913. Uusi kirkkoherrakunta piti yllä kiertokouluja vuoteen 1923. Kraatarlan Kauhan vanhan koulutalon lisäksi kiertokoulua varten rakennettiin uudet koulutalot Kuttilaan 1914 ja Kanungille 1921. Kun kiertokoulutoiminta lopetettiin vuokrattiin kaikki kolme taloa kunnalle käytettäväksi alakansakouluina. Vuonna 1924 seurakunta myi ne kunnalle irtaimistoineen 88000 markasta.[6]

title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoen kiertokoulu oli Kuusjoen saarnahuonekunnan kirkollisen kansanopetuksen merkittävä uudistus. Ensimmäinen kiertokoulu toimi vuodet 1861–1863 ja toinen 1868–1923. Kiertokoulu on kansanopetuslaitos, jolla ei ole vakinaista toimipaikkaa, vaan opettaja siirtyy kylästä toiseen antamaan opetusta jossakin kylän talossa. Ensimmäisenä opettajana toimi kulmakunnan oma mies Juha Kustaa Palander. Muistitiedon mukaan Palanderin kiertokoulussa ei ollut juuri lainkaan opetusvälineitä, vaan kirjoittamistakin harjoiteltiin käyttämällä apuna laatikossa olevan hiekan pintaa, johon oppilas piirsi kirjaimia opettajan kirjoittaman mallin mukaan. Kuusjoen kulmakunnalla Palanderia pidettiin paitsi pätevänä opettajana myös suurena apuna haavain parantamisessa. Vaikka hän osasi auttaa ihmisiä sairauksissaan, varsinaista välskäriä hänestä ei koskaan tullut, vaan hän siirtyi Metsämaalle lukkariksi.[1]

title: Naarjoki

text: Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898, joka sijoitettiin Naarjoen kylälle. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua ja myös yläkoulu sijaitsee Eurassa. Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle.

title: Turajärvi

text: Kylällä ei ole kauppoja, postia eikä pankkeja. Valtatien 12 varressa on pikavuoropysäkki. Turajärven rannassa on kunnallinen yleinen uimaranta ja sauna. Loukosten järven rannassa on myös kunnallinen uimaranta, mutta sillä ei ole edellisen mukavuuksia. Haajanojan rannassa sijaitsee mattojenpesupaikka.[5]

title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Kuusjoen ensimmäinen kiertokoulu jäi lyhytikäiseksi, koska siihen kohdistettiin voimakasta vastustusta. Perttelin kirkonkokouksen pöytäkirjan mukaan 1863 enin osa läsnäolevista seurakuntalaisista vastusti kiertokoulun jatkamista. Kielteisyyttä perusteltiin sillä, ettei kiertokoulusta ollut mitään hyötyä ja opettajalle oli maksettava enemmän kuin papille. Opettajan palkaksi jokainen talollinen antoi vuosittain kapallisen (4,58 litraa) rukiita ja yhden markan rahaa sekä jokainen torppari ja käsityöläinen markan rahaa.[1]

title: Kiertokoulu

text: Kiertokoulu oli koulumuoto, jossa omaa koulurakennusta ei ollut, vaan opettaja liikkui kylästä toiseen opettamassa lapsia siten, että koulurakennuksena toimi yleensä jokin kylän taloista, kievari tai esimerkiksi pappila. Kiertokoulutoiminta alkoi Suomessa 1600-luvulla puhdasoppisuuden aikana. Juhana Gezelius vaati rovasteja hankkimaan seurakuntien kiertokouluihin opettajia. Kiertokoulu oli suosittu varsinkin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Kiertokoulut lakkautettiin asteittain kansakouluasetuksen myötä 1860-luvulla ja oppivelvollisuuden tultua voimaan vuonna 1921, johon asti kiertokoulu oli tärkeä alkuopetuksen järjestäjä.

title: Turajärvi (järvi)

text: Turajärven luusua sijaitsee järven luoteiskärjessä. Siellä vesi laskee pohjapadon säätelemänä "Koponojaan", joka on järven laskujoki. Joen nimi vaihtuu myöhemmin Juvajoeksi. Turajärveen vesi tulee suurelta osin Pietarjoesta, joka alkaa Euran Savikon Isosuolta "Haajanojana" sekä pohjoisesta laskevan "Naarjokena" ja virtaa Turajärven kylän ja umpeutuneen Lamminjärven läpi Turajärveen.

title: Turajärvi

text: Raumalta Euran kautta Huittisiin kulkeva valtatie 12 kulkee kylän eteläosan läpi. Valtatietä risteää Naarjoelle kulkeva yhdystie 12675 (Turajärventie), joka kulkee kylän läpi ja kääntyy tämän jälkeen Turajärven ja Eurajoen Sydänmaan suuntaan. Siihen risteää idästä lyhyt yhdystie 12674 (Kausentie), joka oikasee turajärveläisten matkaa Euran suuntaan. Tästä yhdystiestä pääsee eri tietä myöten Kahalan kylään ja Vaaniin Neittamon kautta (Vaaniintie) Eurakoskelle. Ketosen luona yhdystieltä 12675 erkanee rajan suuntainen kylätie, joka johtaa Turajärven kylän alueita seuraten Salajärvelle asti. Muut Turajärven tiet ovat yksityisiä pikkuteitä tai metsäautoteitä.[1]

title: Juvajoki

text: Turajärvi ja siihen laskevan Pietarjoen eli Haajanojan ja Naarjoen valuma-alue muodostavat suuremman valuma-alueen, jonka pinta-ala on 75,8 km². Turajärven osuus pinta-alasta on vaatimaton, mutta sen takana aukeavat laajat suo- ja metsämaastot keräävät paljon vettä. Pietarjoki syntyy pääasiassa kahden suuren ojan Haajanojan ja Naarjoen tuomista vesistä. Noin 6,3 kilometriä pitkän Haajanojan, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15,72 km², virtaa idässä Isosuon läpi ja sen lähteenä on Saarikonjärvi. Noin 6,4 kilometrinen Naarjoen valuma-alue on noin 17,9 km² ja se kerää vetensä lähinnä Turajärven eteläpuolelta. Naarajoen lähteenä on Loukonen.

title: Kullaa

text: Kullaan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Leineperissä vuonna 1888; kiertokoulu pitäjässä oli toiminut vuodesta 1859. Metsäoppilaitos siirtyi Kullaalle Ahlaisista vuonna 1965. Oppilaitos toimi aluksi lakkautetun kansakoulun tiloissa, kunnes sille valmistui uusi rakennus vuonna 1971.

title: Kuusjoen kiertokoulu

text: Menander toimi opettajana vuoteen 1892, jolloin hänen tilalleen tuli neiti Amanda Sjöberg Kraatarlan kylästä. Vuonna 1896 seurakunta järjesteli kouluoloja siten, että Kraatarlan yökuntaan perustettiin oma kiinteä pienten lasten koulu. Entisestä koko Kuusjoen kulmakunnan kiertokoulusta tuli Ylikulman kiertokoulu, jonka toimintapiirinä oli seurakunnan kolme muuta yökuntaa. Neiti Sjöberg jäi opettajaksi Kraatarlaan ja Ylikulman kiertokoulun opettajina toimivat Anna Vuorinen 1896–1897, Alma Hällström 1897–1898, Hilda Heinonen 1898–1899 sekä Jemina Nyman 1899–1900. Vuonna 1900 Kuusjoen lukkarintoimi ja kiertokoulunopettajantoimi erotettiin toisistaan ja Ylikulman kiertokoulu sai vakinaisen opettajan. Jokaisessa kolmessa yökunnassa opetettiin 12 viikkoa vuodessa. Opetusta antoivat Jemina Nyman 1900–1905 ja Emma Nordman (vuodesta 1906 Suomela) 1905–1913.[5]

title: Koskue

text: Koskuella oli myös kiertokoulutoimintaa, joka alkoi vähentyä, kun kylät saivat omia alakouluja. Koskuen kirkonkylän alueella kiertokoulut loppuivat vuonna 1935. Mustalammilla kiertokoulu loppui vuonna 1933, kun perustettiin Mustalammin kansakoulu. Ala-Koskuen Erkkilänmäellä pidettiin kiertokoulua vielä 1940-luvulla.

title: Turajärvi (järvi)

text: Turajärven aikaisempi nimitys on ollut myös Kaukonjärvi ja Isojärvi.

title: Eurajoen vesistön lasketut järvet

text: Turajärven vedenpintaa on laskettu hieman vuoden 1812 jälkeen. Vuonna 1852 tidusteli Ollilan talon isäntä kirkonkokouksessa olevilta halukkuutta osallistua Melajärven, Niinistenjärven, Vähä-Turajärven ja Lammin kuivatukseen. Vahvimmin hanketta ajoivat lopulta Turajärven kylän asukkaat. Järveen laskeneet kaksi "Mustajärveä" ja "Vähä Turajärvi" ovat nykyään kuivatettuja. Vähä Turajärvi (, vuoden 1859 jälkeen ) ja toinen Mustajärvi eli entinen "Niinistönjärvi" sijaitsivat Turajärven länsipuolella ja toinen Mustajärvi sen itäpuolella. Talollisen (Ollila) Matts Mattsson haki lupaa kuivauttaa Niinistenjärvi ja sai sen vuonna 1859.

title: Turajärvi (järvi)

text: Turajärven rantaniittyjä ja viljelyalaa kasvatettiin 1800-luvulla alentamalla järven pintaa. Vesioikeudella on asiakirjamainitoja ainakin vuosilta 1810, 1812 ja 1859. Järveen laskivat myös kaksi Mustajärveä ja Vähä Turajärvi, jotka ovat kaikki kuivatettuja.

title: Turajärvi

text: Turajärveltä lähtöisin olevia kuuluisia taiteilijoita ovat mm. arkkiveisuntekijä Frans Järvinen, Mestaripelimanni Kustaa Järvinen,kirjailija, näyttelijä ja ohjaaja Kalle Luotonen sekä tangoprinssi Hannu Kause.

title: Kiertokoulu

text: Kiertokouluissa oli ihmisiä lapsista aikuisiinkin. Opettajana toimi usein lukkari. Apupappien ja edistyneempien nuorien johtamia kiertokouluja kutsuttiin maan pohjoisimmissa osissa "katekeettakouluiksi". Kiertokoulujen lakkauttaminen alkoi 1920-luvulla kun kansakoulun käynti tuli pakolliseksi. Viimeinen kiertokoulu lakkautettiin Puumalassa vuonna 1951. Viimeisenä opettajana toimi Anni Hämäläinen, joka oli valmistunut kiertokoulunopettajaksi Raudaskylän kristillisestä opistosta ja oli Puumalan seurakunnan ylläpitämässä kiertokoulussa opettajana 18 vuotta.

title: Turajärvi

text: Turajärvi on kylä Eurassa Satakunnassa. Se muodostaa yhdessä Naarjoen kanssa Länsi-Euran kyläyhteisön. Kylä on saanut nimensä viereisestä Turajärvestä.[1]

title: Turajärvi

text: Turajärvellä rakennuskanta on säilynyt varsin edustavana, sillä se on kulttuurihistoriallisesti valtakunnallisesti merkittävä kylä. Kyläkeskustassa, jota ympäröivät pellot eri suunnista, sijaitsee Mäkitalon, Vainio-Mikkolan ja Ollilan tiloilla merkittäviä päärakennuksia. Kylän vanhin talo on Mäkitalo, joka on entinen ratsutila. Sen päärakennus on maalattu punamullalla ja talon runko lienee 1700-luvulta. Tilalla on myös tiilinen makasiini ja kivinen maitohuone. Vainio-Mikkolan päärakennus on 1860-luvulta, jota korotettiin mansardikattoiseksi vuonna 1928. Tilan toinen asuinrakennus lienee 1800-luvun jälkipuoliskolta ja sen kivinavetta on valmistunut vuonna 1906. Ollilan huvilamainen päärakennus on pienen puiston ympäröimä. Se rakennettiin vuonna 1908 ja sen kivinen vilja-aitta on vuosisadan vaihteesta. Mestaripelimanni Kustaa Järvisen talo Paranarontiellä [6] edustaa Turajärvelle tyypillistä punatupaista asutusta. Turajärven koulu on vuodelta 1926. Haajanojan varrella on sijainnut Turajärven mylly jo 1500-luvulla, vaikka nykyinen vanha mylly on nuorempaa tekoa.[7][8][9][10]

title: Turajärvi

text: Turajärven ja Naarjoen kylien välinen rajankäynti on laadittu vuonna 1788 osana kylissä tuolloin toimitettua isojakoa. Naarjoelle merkittiin melko yhtenäinen alue jakokunnan etelä- ja länsiosista. Turajärvellä oli tämän jälkeen alueen pohjoisosa ja lännessä pitkä ja kapea rajanmyötäinen kaistale Lappia vastaan.[2][15]