query: Mikä on Norjan korkein kohta?

title: Galdhøpiggen

text: Galdhøpiggen on Norjan ja Pohjois-Euroopan korkein vuori. Vuori sijaitsee Jotunheimenin vuoristoalueella Lomin kunnassa Opplandin läänissä. Vuoren huippu on 2469 metriä merenpintaa ylempänä.

title: Imagáisi

text: Imagáisi on Skandien Lyngsalpenen osassa sijaitseva vuori Omasvuonon ja Tromssan kuntien rajalla, Pohjois-Norjassa. Vuoren korkein kohta on 1 416 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Stormheimfjellet

text: Stormheimfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Tepphaugdalenin ja Nakkedalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 222 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Ringvassøya

text: Ringvassøya () on Norjan Karlsøyn ja Tromssan kunnissa sijaitseva saari. Ringvassøya on Norjan pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on 656 km². Saaren korkein kohta on Solltindan (1060 m).

title: Rømskog

text: Rømskog on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat lännessä ja pohjoisessa Aurskog-Høland, kaakossa Ruotsi ja etelässä Marker. Korkein kohta on nimeltään "Slavasshøgda", 336 metriä merenpinnasta, joka on myös Østfoldin läänin korkein kohta. Rømskog on Østlandetin pienin kunta ja eräs maan pienimpiä yleensäkin. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 691 asukasta.

title: Skårasalen

text: Skårasalen on Skandeihin kuuluva vuori Norjassa Ørstan kunnassa. Sen korkein kohta yltää 1 542 metriä merenpinnan tasoa korkeammalle.

title: Halti

text: Suomen korkein kohta (1323,6m)[4] sijaitsee Haltin Haldičohkka-nimisen sivuhuipun rinteellä, Suomen ja Norjan rajapyykillä 303B (). Lähellä Suomen rajaa on Norjan puolella 1328,0metriä korkea kohta[4], jonka korkeutta on väärinkäsityksen vuoksi pidetty useissa teoksissa ja kartoissa Suomen korkeimman kohdan korkeutena vuodesta 1963 lähtien[5]. Tuota vanhemmissa teoksissa Suomen korkeimman paikan korkeus on ollut oikein, muun muassa Lapin opas vuodelta 1939 kertoo Suomen korkeimman huipun, Haltian, olevan 1324 metriä korkea.[6] Haldičohkkan korkein kohta on vähän kauempana Norjan puolella ja sen korkeus on 1331,0metriä[7]. Usein kerrotaan, että Halti on Suomen korkein tunturin huippu, vaikka näin ei tarkasti ottaen ole – Suomen korkein kohta ei näet ole tunturin huipulla. Suomen korkein tunturin huippu on Haltilta vajaa neljä kilometriä kaakkoon päin sijaitseva Ritničohkka (1317,1m).

title: Keskipäivänvaara

text: Keskipäivänvaara () on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee lähellä Skibotnia. Vuoren korkein kohta on 1 429 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Frostisen

text: Frostisen () on yksi Norjan suurimmista lakijäätiköistä. Sen pinta-ala on 25 km² ja korkein kohta noin 1 710 metriä merenpinnan yläpuolella. Frostisen sijaitsee Ofotfjord-vuonoon kuuluvan Skjomen-haaran lähellä, Ofotenin maakunnassa, Pohjois-Norjassa.

title: Himmeltindan

text: Himmeltindan on Skandeihin kuuluva vuori Vestvågøyn kunnassa, Norjan Lofooteilla. Sen korkein kohta on 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä ja on siten Vestvågøyan saaren korkein kohta.

title: Halti

text: Tämän jälkeen norjalainen Kaivuonon kunta tarttui Harssonin ideaan ja esitti lahjoitusta kirjeessä Norjan pääministerille. Kunta perustelee lahjoitusta sillä, että Suomi on ainoa maa, jonka korkein kohta ei ole tunturin tai vuoren huippu, vaan rinne. Samoin tämä näyttäisi maailmalle esimerkkiä maakiistojen suhteen. Lisäksi luovutettavalla alueella ei ole arvokkaita mineraaleja ja sen pinta-ala on merkityksetön suhteessa Norjan koko pinta-alaan. Luovutettavan alueen koko olisi 0,01 neliökilometriä. Kunta kokee kyseessä olevan enemminkin rajan tarkastamisen, joita on tehty myös aiemmin pohjoismaiden välilä.[9] Tämä lahjoitus siirtäisi Suomen ja Norjan välistä rajaa noin 40 metriä.[10]

title: Ráigegáisi

text: Ráigegáisi on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Norddalenin pohjoispuolella. Vuoren korkein kohta on 1 369 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Kinnarodden

text: Kinnarodden on Pohjois-Norjan Finnmarkin läänissä, Nordkinnin niemimaan pohjoiskärjessä sijaitseva 234 metriä korkea kallioniemi. Se on Euroopan mantereen pohjoisin kohta (71° 08′ 02″ pohjoista leveyttä).

title: Ridnitšohkka

text: Ridnitšohkka (, suomennettuna tykkylumihuippu) on Suomen korkein tunturin huippu. Se on samalla Suomen toiseksi korkein paikka, sitä korkeammalle nousee vain Suomen ja Norjan rajalla vajaat neljä kilometriä Ridnitšohkkasta länsiluoteeseen sijaitseva Halti, jossa on Suomen korkein kohta. Ridnitšohkkan huippu on 1 317,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen laelle on rakennettu masto ja pieni mökki Telen ARP-verkkoa varten. Nykyisin tilat on valjastettu Virve-verkon tukiasemaksi. Ridnitšohkkan eteläpuolella sijaitseva Ritnijávri on yksi Suomen korkeimmilla sijaitsevista järvistä, 987 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Tverrbotnfjellet

text: Tverrbotnfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Lavangsdalenin länsipuolella. Vuoren korkein kohta on 1 299 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Hatunvaara

text: Hatunvaara (, ) on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Kitdalenin pohjoispuolella. Vuoren korkein kohta on 1 205 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Ylä-Inarijoen kansallispuisto

text: Ylä-Inarijoen kansallispuisto (norj. "Øvre Anárjohka nasjonalpark") sijaitsee Norjassa Finnmarkin läänissä. Kansallispuisto sijaitsee Kaarasjoen ja Koutokeinon kuntien alueilla. Pinta-alaltaan kansallispuisto on 1409 neliökilometriä. Kansallispuisto rajautuu etelässä Suomeen. Korkein kohta kansallispuistossa on Gurbbeš-tunturi, joka on 589 metriä merenpinnan yläpuolella. Puisto avattiin 1.4.1976.

title: Teno (kunta)

text: Teno (, ) on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa. Asukkaista valtaosa on saamelaisia. Kunnan hallinnollinen keskus on Tenon kylä (pohjoissaameksi "Deanušaldi", norjaksi "Tana bru"). Kunnan korkein kohta on Rastegaissa-tunturi (1 067 m). Tana on kaksikielinen kunta (norja ja pohjoissaame).

title: Kvitlifjellet

text: Kvitlifjellet on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Skibotndalenin eteläpuolella. Vuoren korkein kohta on 1 330 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Skandit

text: Skandien pohjoisosat ovat kuluneet jääkausien vaikutuksesta mataliksi ja pehmeäpiirteisiksi tuntureiksi. Seudulla sijaitsevat Ruotsin korkeimmat huiput Kebnekaise (2117 m) ja Sarektjåkkå (2089 m) sekä Suomen korkein kohta Haltitunturilla (1324 m; tunturin korkein huippu on Norjan puolella kohoava Ráisduattarháldi). Kuitenkin esimerkiksi Norjan Lofoottien ja Tromssan läänin ympäristön, sekä Ruotsin Sarek ja Kebnekaise-alueiden huiput ovat pohjoisesta sijainnistaan huolimatta varsin teräviä. Norjan pohjoisimmassa osassa sijaitseva Ruijan alue on enää vain 300–400 metrin korkuista.

title: Hattefjell

text: Hattefjell on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Bergsdalenin kaakkoispäässä. Vuoren korkein kohta on 1 431 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Nordkinnin niemimaa

text: Niemimaan pohjoisin kohta on Kinnarodden, joka on myös koko Norjan ja Euroopan mantereen pohjoisin piste. Slettnesin majakka Gamvikin pohjoispuolella on maailman pohjoisin mantereella sijaitseva majakka. Niemimaan korkein kohta on Sandfjelletin Storvarden 486 metrissä.

title: Støvla

text: Støvla on Skandeihin kuuluva vuori Moskenesin kunnassa, Norjan Lofooteilla. Se sijaitsee Trolldalsvatnetin, Stuvdalsvatnetin ja Fjerdedalsvatnetin järvien välissä. Sen korkein kohta on 824 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Reppiniemenvaara

text: Reppiniemenvaara (, ) on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Bentsjorddalenin eteläpuolella. Vuoren korkein kohta on 1 349 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Holmenkollen

text: Holmenkollen on mäkimaastoinen osa-alue Vestre Akerin kaupunginosassa Oslossa Norjassa. Holmenkollenin korkein kohta on 371 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Dalsfjellet

text: Dalsfjellet on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Paatsivuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Kjusakdalenin länsipuolella. Vuoren korkein kohta on 1 482 metriä korkea Istinden.

title: Kilpisjärvi

text: Yhteensä 800 kilometrin pituisen Kalottireitin Suomen puoleinen osuus kulkee Kilpisjärven kautta. Reitti kulkee Kolmen valtakunnan rajapyykiltä Mallan luonnonpuiston halki ja Saanan juurta kylän eteläpäässä sijaitsevalle Kilpisjärven luontotalolle. Sieltä reitti jatkuu koilliseen Käsivarren erämaa-alueelle ja edelleen Norjaan. Reitin varrella Suomen puolella ovat Kuohkimajärven, Saarijärven, Kuonjarjoen, Meekonjärven, Pihtsusjärven ja Kopmajoen autiotuvat. Pihtsusjärven tuvalta haarautuu reitti Haltille, jonka rinteellä on Suomen korkein kohta (1 324 m). Halti-tunturin korkein kohta on jonkin matkaa Norjan puolella, jossa tunturi nousee vielä 1 365 metriin. Reitin pituus Kilpisjärveltä kolmen valtakunnan rajalle on noin 11 km ja Kilpisjärveltä Haltille noin 55 km.

title: Čohkkugiettivárri

text: Čohkkugiettivárri on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa Norjassa. Se sijaitsee Bergsdalenin pohjoispuolella. Vuoren korkein kohta on 1 327 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Finnheimfjellet

text: Finnheimfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Breidalenin ja Langdalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 148 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.

title: Tierbmesvarri

text: Pöyrisjärven erämaa-alueen länsireunalta, Norjan vastaiselta rajalta Enontekiöltä löytyy myös toinen Termisvaara/Dierpmesvárri-niminen tunturi. Sen korkein kohta on samalla Suomen ja Norjan välisen rajan kulmapiste ja korkeus 615 metriä (sijainti ).

title: Bálggesvárri (Manndalen)

text: Bálggesvárri on Skandeihin kuuluva vuori Omasvuonon ja Kaivuonon kuntien rajalla Pohjois-Norjassa. Vuoren korkein kohta nousee 1 210 metriä merenpinnan tason yläpuolelle.


query: Onko elinkelpoisia kuita?

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Vahvimmat ehdokkaat kuiden elinkelpoisuudelle ovat tämänhetkisessä tilanteessa jäiset kuut. [4], kuten Jupiterin Europa[5] ja Saturnuksen Enceladus[6], vaikkakin jos elämää on kummassakaan paikassa se olisi rajoittunutta pinnanalaisille alueille. Historiallisesti tarkasteltuna elämän Maalla ajateltiin olevan vain pinnanpäällinen ilmiö, mutta viimeaikaiset tutkimukset ovat näyttäneet, että puolet maapallon elämästä voisi elää pinnan alla.[7] Europa ja Enceladus sijaitsevat elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella, minkä on historiallisesta näkökulmasta katsottuna käsitetty rajaavan elämän rajat Aurinkokunnassa alueeksi, jossa vesi voi olla nestemäisenä pinnalla. Aurinkokunnan elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitsee vain kolme kuuta: Kuu ja Marsin kuut Phobos ja Deimos (kylläkin jotkut arviot laittavat Marsin ja sen kuut hieman elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolelle)[8] – yhdelläkään näistä ei ole ilmakehää tai vettä nestemäisessä muodossa. Vuorovesivaikutus[9][10]on mahdollisesti suurena tekijänä luonnollisten kuiden elinkelpoisuuden suhteen.

title: Dysnomia (kuu)

text: Yleisesti tiedetään, että kolmella neljästä Kuiperin vyöhykkeen kirkkaimmista kohteista on kuita. Vyöhykkeen pienemmistä kohteista niitä on vain noin 10 prosentilla. Uskotaan myös, että suurimmat Kuiperin vyöhykkeen kohteet ovat muodostuneet yli 1000 kilometrin kohteiden törmätessä. Tällaisissa törmäyksissä pois lentäneestä materiaalista syntyy usein yksi tai useampia kuita. Myös Maan Kuu lienee syntynyt samalla tavalla, kun Marsin kokoinen kohde on osunut Maahan aurinkokunnan varhaisessa historiassa.

title: Maan ulkopuolinen elämä

text: Eräiden näkemysten mukaan eliöitä on syntynyt ja elää yhä muun muassa Venuksessa, Marsissa, Jupiterin Europa-kuussa sekä Saturnuksen Titan - ja Enceladus -kuissa. Toukokuussa 2011 NASA ilmoitti, että Enceladus ”vaikuttaisi olevan aurinkokunnan elinkelpoisin paikka heti Maan jälkeen”. Elämää voi myös olla eksoplaneetoilla, kuten Gliese 581 c, g ja d. Äskettäin on havaittu, että niiden massa on lähes sama kuin maapallon massa ja että ne sijaitsevat tähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä.

title: New Horizons

text: Pluton kohdalle luotain saapui 14. heinäkuuta 2015. Saavuttuaan perille luotaimen vauhtia ei hiljennetä kiertoradalle pääsyä varten, sillä polttoaine ei riitä hiljentämiseen. Luotaimella onkin aikaa tutkia Plutoa ja sen kuita vain joitakin tunteja kestävän ohilennon ajan. Lentoa suunnitellessa tunnettiin Pluton kuista vain 1978 löydetty Kharon. Plutolta löydettiin 2005 kaksi muuta kiertolaista, Hydra ja Nix. Vuonna 2011 Plutolta havaittiin pieni kiertolainen, Kerberos ja vuonna 2012 vielä tätäkin pienempi Styx. Mahdollisesti näistäkin saadaan ohilennolla lisätietoja. Uusien pienien kuiden löytyminen aiheutti huolen, että Plutoa kiertäisi suuri joukko pieniä kuita tai muita kappaleita, jotka olisivat voineet vaurioittaa luotainta sen ohittaessa Pluton suurella vauhdilla.

title: Proxima Centauri b

text: Eksoplaneetan ilmoitettiin kiertävän elinkelpoisella vyöhykkeellä. Tällöin Proximalla voisi olla nestemäistä vettä ja elämää, jos se olisi oikeanlainen: pinta, ilmakehä ja pyöriminen olisivat elämälle sopivia. Proxima b kiertää varsin lähellä elinkelpoisen vyöhykkeen sisärajaa, ja sen tasapainolämpötila on −39 °C. Proximan elinkelpoinen vyöhyke on noin 0,0423–0,0816 AU:n päässä keskustähdestä[3].

title: Kepler-186f

text: Paksu hiilidioksidikaasukehä saattaisi lämmittää planeettaa ja tehdä ainakin osan siitä suotuisaksi elämälle. Jos hiilidioksidia olisi kaasukehässä 0,5–5 baaria ja typpeä 0–10 bar, planeetan keskilämpötila olisi joidenkin arvioiden mukaan yli 0 °C. Tämä on vain arvailua, sillä noin 500 valovuoden päässä olevan Kepler 186f:n fysikaaliset ominaisuudet tunnetaan erittäin huonosti. Lähinnä planeetan säde ja etäisyys keskustähdestään sekä joitain näistä johdettavia numerotietoja tunnetaan. Ei osata täsmälleen sanoa, onko planeetan pyöriminen vuorovesilukkiutunut, tähän uskotaan olevan 50 %:n mahdollisuus. Näin, koska emoauringon ikää ei tunneta. Tässäkin tapauksessa paksu hiilidioksidikaasukehä tekisi planeetan pimeän puolenkin elinkelpoiseksi. Planeetta saattaa pyöriä paljon Maata hitaammin, ja yksi pyörähdys saattaisi olla vuorovesijarrutuksen takia hidastunut viikkoihin tai kuukausiin.

title: Alfa Centauri

text: Alfa Centaurin spektristä tehtäviä säteisnopeushavaintoja häiritsee muun muassa se, että spektrissä esiintyy myös itse tähdestä (ei mahdollisesta planeetasta) johtuvia muutoksia. Javiere Guedesin tekemien tietokonemallinnosten mukaan joiden mukaan Alfa Centauri B:lle syntyisi 1–4 noin kahden Maan massaista eksoplaneettaa 0,5–1,5 AU:n etäisyydelle tähdestä (suunnilleen sama kuin sisäplaneettojen etäisyys aurinkokunnassamme). Esimerkiksi kaksi viidestä simulaatiosta sisälsi planeettoja selvästi elinkelpoisella vyöhykkeellä, ja toiset kaksi viidestä elinkelpoisen vyöhykkeen rajoilla.

title: Jupiter

text: Yhteensä kuita on löydetty jo 67 (vuonna 2013).[1] Jupiterilla onkin enemmän kuita kiertolaisinaan kuin millään muulla aurinkokuntamme planeetalla. Tämä ei ole ihme, planeetta pystyy suurella vetovoimallaan vaikuttamaan kauas aurinkokunnassa. Galileo Galilei näki Jupiterin neljä suurinta kuuta ensimmäisenä kaukoputkellaan vuonna 1610 ja oletti aivan oikein niiden olevan Jupiterin kiertolaisia. Seuraava kuu Amalthea löytyi vasta vuonna 1892. Sittemmin paremmilla havaintolaitteilla on havaittu Jupiteria kiertämässä yhä pienempiä kuita ja varsinkin 2000-luvun alussa niitä on löydetty kymmenittäin.

title: Jupiterin kuut

text: Jupiterilta tunnetaan 79 kuuta[1]. Niistä tunnetuimmat ovat neljä suurinta galileilaista kuuta Io, Europa, Ganymedes ja Kallisto. Näiden kuiden sisäpuolella kiertää pienempiä epäsäännöllisen muotoisia kuita, joista tunnetuin on Amalthea. Hyvin kaukana kiertää joukko melko pieniä kuita, joiden arvellaan olevan Jupiterin sieppaamia asteroideja tai komeettoja. Näistä uloimmat kiertävät taannehtivasti eli toiseen suuntaan kuin Jupiterin muut kuut.

title: Mustikka

text: Mustikan sininen väri johtuu vahakerroksesta. Marjat ovat tavallisesti harmaansinisen vahan peittämiä, mutta toisinaan näkee myös tummia vahattomia marjoja, joita mustan värinsä vuoksi kutsutaan terva- tai voimustikoiksi. Vahapeite voidaan myös pyyhkiä pois, jolloin tuloksena on tervamustikkaa vastaava musta marja. Marjoissa voi olla jopa 40 siementä, mutta keskimäärin vain puolet näistä ovat elinkelpoisia. Suuren osan marjoista syövät linnut ja nisäkkäät, joiden ruoansulatuselimistöstä ei selviä elinkelpoisia siemeniä. Mustikka lisääntyykin pääasiassa suvuttomasti maarönsyjen avulla.

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Eksokuiden elinkelpoisuus riippuu tähdestä tulevasta valosta, planeetasta heijastuvasta valosta ja myös pimennysten vaikutuksesta kiertoradan keskimääräiseen pinta-alan valaisuun [37] Tämän jälkeen vuorovesilämmitys voi vaikuttaa kuun asutettavuuteen. Vuonna 2012 tutkijat esittelivät mallinnustapaa, jolla voi määritellä elinkelpoiset kiertoradat kuille; [37] he määrittelivät sisäisen rajan elinkelpoiselle kuulle tietylle planeetalle ja kutsuvat rengasta "elinkelpoiseksi laitamaksi". Kuut jotka kiertävät planeetta lähempänä kuin elinkelpoista laitamaa ovat elinkelvottomia. Kun pimennykset ja kuun kiertoradan vakauden rajoitukset otettiin tässä mallissa huomioon havaittiin – riippuen kuun kiertoradan epäkeskisyydestä – että on olemassa vähimmäismassa karkeasti noin 0,2 auringon massaa, mikä vaaditaan, että emotähti voi pitää asuinkelpoisia kuita elinkelpoisella vyöhykkeellään.[38]

title: Galileo Galilei

text:
Galilei löysi 7. tammikuuta 1610 kolme Jupiterin neljästä suurimmasta kuusta eli Ion, Europan ja Kalliston. Ganymedeksen hän löysi vajaa viikko myöhemmin.
Hän havaitsi, että kuut ilmestyvät ja katoavat näkyvistä jaksollisesti. Tämän hän arveli johtuvan niiden liikkeestä Jupiterin ympäri, mistä hän päätteli niiden olevan Jupiterin kuita. Hän havaitsi niitä kevään 1610. Sitten Jupiter katosi Auringon taakse. Jupiterin tultua uudestaan näkyviin monet muutkin havaitsivat Jupiterin kuita syksyllä 1610.

title: 2 Pallas

text: Vaikka Pallas on kooltaan samaa luokkaa kuin Vesta, sen pinnan koostumus on lähempänä Cereksen pinnan koostumusta. Pallas on kuitenkin Cerestä tiheämpi, ja tästä syystä sen koostumuksessa on vähemmän vesijäätä. Jään osuus Pallaksen koostumuksesta on todennäköisesti noin 20–25 %. Pallaksen tiheys on myös Vestan tiheyttä pienempi, ja se onkin koostumukseltaan jotain kiviplaneettoja muistuttavan Vestan ja kaasujättiläisten kuita muistuttavan Cereksen väliltä. Pienemmän tiheyden vuoksi Pallas on myös Vestaa keveämpi. Pallaksessa on todennäköisesti tapahtunut jonkinasteista aineiden erottumista kiviseksi ytimeksi ja jäiseksi vaipaksi, ja sen pinnanssa on myös havaittu pientä heijastavuuden vaihtelua.

title: Maakotka

text: Suomessa maakotkan pääravintoa ovat haaskojen lisäksi jänikset, kanalinnut ja muut saman kokoluokan saaliseläimet. Pikkunisäkkäiden lisäksi ravinnoksi saattavat Suomessa joutua suuremmatkin, jopa ketun, lampaan ja poronvasan kokoluokan eläimet. Saalislintujen kesken koko vaihtelee rastaan kokoisista kurkeen tai joutseneen. Talvisin haaskat ovat Suomen maakotkille tärkeitä ravinnon lähteitä. Elinkelpoisen poronvasan kotka tappaa vain harvoin, vaikka se onkin välillä aiheuttanut poronhoitajille päänvaivaa. Muun muassa siitä syystä ihmisen ja kotkan välit ovat välillä olleet melko ongelmalliset, ja kotka on riistarosvona ja kotieläinten vihollisena joutunut joskus jopa vainon kohteeksi.

title: Amalthea (kuu)

text: Amalthea on hieman Jupiterin muita sisimpiä kuita kirkkaampi ja sen radalla etenevä puoli on kirkaampi kuin toinen puoli, koska siihen osuu eniten meteoriitteja, jotka kaivavat kuun jäisen sisustan näkyviin. Pinta on hyvin punainen ja se vuotaa pölyä Amalthea Gossamer -renkaaseen. Punainen väri saattaa johtua Ion tulivuorenpurkausten rikistä. Amalthean radalla kiertää Voyager-luotaimen havaintojen mukaan myös joitain hyvin pieniä kuita, joiden tarkkoja kokoja ei voida arvioida kuvien perusteella. Ne voivat olla Amaltheasta meteori-iskuissa irronnutta kuun pintaa.

title: Jättiläisplaneetta

text: Kaikilla aurinkokunnan jättiläisplaneetoilla tiedetään olevan renkaat. Saturnuksen renkaat näkyvät Maahan asti hyvin. Uranukselta löydettiin renkaat vuonna 1977. Jupiterin rengas on hyvin himmeä. Renkaat ovat suunnilleen 2–3 planeetan säteen päässä sen keskustasta. Lähellä renkaita kiertää pieniä, muutaman kilometrin kokoisia kuita, kauempana satojen kilometrien läpimittaisia suuria kuita ekvaattoritasossa. Vain Neptunuksen kuujärjestelmä on tästä poikkeus, mutta silläkin on pieniä kuita ja renkaat. Renkaat ja kuut ovat planeetan päiväntasaajan tasossa. Tämä ja planeettojen kuujärjestelmien samankaltaisuus viittaa yhtenäiseen syntytapaan.

title: Elinkelpoinen planeetta

text: Elinkelpoisena planeettana pidetään planeettaa, jolla voi esiintyä jonkinlaista elämää.[1] Kapeamman määritelmän mukaan elinkelpoinen planeetta tarkoittaa Maata muistuttavaa planeettaa, jossa voisi elää edes osa Maapallon asutuksesta.[1] Muihin yhdisteisiin, kuin hiiliyhdisteisiin ja veteen perustuva vaihtoehtoinen biokemia, saattaisi mahdollistaa elämän monentyyppisillä taivaankappaleilla. Kaikki elinkelpoiset planeetat eivät tällöin olisi suoraan ihmisen asutettavissa. Vaihtoehtoisella biokemialla eläviä eliöitä ei kuitenkaan ole toistaiseksi löydetty.

title: Deimos

text: Deimos on aurinkokuntamme tunnettujen kuiden pienimmästä päästä; vasta äskettäin on ulkoplaneetoilta löydetty sitäkin pienempiä kuita. Se koostuu tummasta pintamateriaalista, samanlaisesta kuin mitä esiintyy uloimmalla asteroidivyöhykkeellä. Deimoksen onkin epäilty olevan Marsin kiertoradalle vangiksi jäänyt Jupiterin radaltaan siirtämä asteroidi. Luultavimmin se koostuu kiven ja jään sekoituksesta.

title: New Horizons

text: New Horizons ohitti Jupiterin 28. helmikuuta 2007 5:43:40 UTC. Luotain otti Jupiterin painovoimakentästä lisävauhtia matkalleen kohti Plutoa. Ohilennon aikana luotaimen mittalaitteita kalibroitiin tutkimalla Jupiterin sisimpiä kuita, kuten Amaltheaa. Luotain myös kuvasi Galilein kuita, erityisesti tuliperäistä Ioa.

title: Gliese 581 c

text: On mahdollista, että Gliese 581 c on elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella. Planeetalla olevasta vedestä ei ole mitään todisteita, ja jos sitä onkin, se ei välttämättä ole nestemäistä. Todisteita voitaisiin saada, jos Gliese 581 c ylikulkisi kiintotähtensä vierestä, mutta näin ei luultavasti tule käymään.

title: Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke

text: Maan tyyppistä elämää ylläpitävää planeettaa kutsutaan elinkelpoiseksi planeetaksi, joskus myös "kultakutriplaneetaksi" (engl. "goldilocks planet"). Luultavasti elinkelpoisen vyöhykkeen sijainti riippuu keskustähden lisäksi myös planeetan pyörimisnopeudesta, merten ja mannerten osuudesta ja jakaumasta, sen kaasukehän arvoista jne. Yleensä kultakutriplaneetan määritelmään sisältyy myös, että sen massan on oltava melko lähellä Maan massaa. Aurinkokunnan ulkopuolelta löydetyistä eksoplaneetoista kultakutriplaneettana pidetään nykyään lähinnä planeettaa Gliese 581 g.

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Olosuhteet, joissa kuut ovat elinkelpoisia ovat samanlaiset kun planeettojen tapauksessa. On kuitenkin monia tekijöitä, jotka eriyttävät kuiden asuttavuutta ja lisäksi laajentavat niiden elinkelposuutta normaalin elinkelpoisen vyöhykkeen yli.[13]

title: Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke

text: Aurinkoa huomattavasti kylmemmillä tähdillä, varsinkin punaisilla kääpiöillä oletetaan vuorovesilukkiutumisen mahdollisesti estävän tai ainakin rajoittavan planeettojen elinkelpoisuutta. Lisäksi oletetaan planeettojen massan olevan verrannollisia keskustähden massaan. Näin alle 0,4 Auringon massaiselta tähdeltä ei ehkä useinkaan löytyisi elinkelpoisia planeettoja. On myös väitetty pienimassaisten tähtien planeettojen jäätyvän helposti yhteyttämisen alkaessa. Kiistely avaruudessa hyvin yleisten punaisten kääpiöiden soveltuvuudesta elinkelpoisille planeetoille jatkuu yhä tutkijoiden parissa.

title: Kaasukääpiö

text: Toisin kuin esimerkiksi supermaapallot, kaasukääpiöt lienevät elinkelvottomia, mutta niillä saattaa olla suuria elinkelpoisia kuita. Kaasukääpiön elinkelvottomuus johtuu hengityskelvottomasta kaasukehästä.

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Yhtään eksokuuta ei ole vielä havaittu. Suurilla planeetoilla Aurinkokunnassa, kuten Jupiterilla ja Saturnuksella tiedetään olevan suuria kuita ja osalla niistä osa elämälle vaadituista olosuhteista. Näin ollen tutkijat arvioivat, että monilla eksoplaneetoilla (ja kaksoisplaneetoilla) voi olla samalla tavalla suuria kuita, mitkä ovat mahdollisesti elinkelpoisia. Kuu jolla on riittävän suuri massa voi tukea ilmakehää Titanin tapaan ja voi myös ylläpitää nestemäistä vettä pinnalla.

title: Draken kaava

text:
Kaava perustuu evoluutioteoriaan, ajatukseen, että tähtienvälistä kaasupilvestä syntyy tietyllä nopeudella tähtiä, joille syntyy tietyllä todennäköisyydellä elinkelpoisia planeettoja, joille tietyllä todennäköisyydellä älyllistä elämää.
Ei tiedetä tarkkaan, miten todennäköistä esimerkiksi älyllisen elämän syntyminen on. Mahdollisesti tätä voidaan arvioida evoluutionopeudesta hyvin karkeasti. Siksi Draken kaavasta ei osata laskea elämän syntymisen todennäköisyyttä. Monia arvailuja yhtälön kertoimille on esitetty. Erittäin aktiivisilla ja kuumilla tähdillä tai liian kylmillä tähdillä ei todennäköisesti ole elinkelpoisia planeettoja. Ns. kuumia jupitereita omistavilla tähdillä ei ehkä ole elinkelpoisia planeettoja. Maan lisäksi Aurinkokunnassa on sopivalla etäisyydellä Auringosta Mars ja Venus, joille voisi kehittyä elämää.

title: Elinkelpoinen vyöhyke

text: Yleensä elinkelpoisella vyöhykkeellä tarkoitetaan Tähteä ympäröivää elämänvyöhykettä, jossa vesi voi esiintyä nestemäisenä planeetan pinnalla. Tämän vyöhykkeen sisäpuolella on liian kuumaa ja ulkopuolella liian kylmää elämälle. Tähteä elinkelpoisella vyöhykkeellä kiertävää planeettaa sanotaan usein "kultakutriplaneetaksi" vanhan kansansadun ”Kultakutri ja kolme karhua” mukaan.

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Tiedetään massiivisia eksoplaneettoja, jotka sijaitsevat elinkelpoisella vyöhykkeellä (kuten Gliese 876 b, 55 Cancri f, Upsilon Andromedae d, 47 Ursae Majoris b, HD 28185 b ja HD 37124 c). Nämä ovat erityisessä huomiossa, koska niiden kiertolaisina voi olla kuita, joilla voi olla nestemäistä vettä pinnalla.

title: Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke

text: Melkoisen optimistisesti on ajateltu elinkelpoisen vyöhykkeen olevan Auringolle noin 0,7–1,6/1,75 AU eli kattavan Venuksen ja Marsin.. Äärirajat vyöhykkeelle ovat eri tutkijoiden mukaan 0,5 – 3 AU. Eräs arvio sijoittaa elinkelpoisen vyöhykkeen etäisyydelle 0,8–1,6 AU. Kolmannen optimistisen arvion mukaan elinkelpoinen vyöhyke HZ olisi Auringolle 0,9–1,4 AU. Pessimististen arvioiden mukaan sen sisäraja olisi karkaavan kasvihuone-ilmiön takia vain 0,93–0,96 ja ulkoraja jäätymisen takia 1,1–1,02 AU.

title: Haumean kuut

text: Legendan mukaan Haumean lapset tulivat hänen ruumiinsa eri osista. Kääpiöplaneetta Haumea vaikuttaa olevan lähes kokonaan kiveä, lukuun ottamatta pinnan jääkerrosta; alkuperäinen jäävaippa irtosi törmäyksessä ja siitä muodostui pieniä Haumean läheisiä kappaleita mukaan lukien sen kuut. On mahdollista että Haumeaa kiertäisi myös Namakaakin pienempiä kuita, joita ei ole vielä löydetty. Kuitenkin, Hubble-avaruusteleskooppi ei havainnut ohittaessaan Haumean läheltä kuita, joiden kirkkaus olisi yli 0,25 % Haumean kirkkaudesta. Tämä tekee siitä, että kuita olisi lisää, epätodennäköistä.


query: Milloin Aistien valtakunta -elokuvan ensiesitys oli Suomen televisiossa Yle TV2-kanavalla?

title: Aistien valtakunta

text: Elokuva jäi sensuurin kynsiin lukuisissa maissa, Japanissa siitä ei vieläkään ole esitetty sensuroimatonta versiota.[2] Suomessa se kiellettiin epäsiveellisenä 1976, 1977 (kaksi kertaa) ja 1978. Suomen elokuva-arkisto sai K-18-esitysluvan 1979 ja 1984. Sen julkinen esitys sallittiin 1992 (K-18) ja 1997 ikärajaksi muuttui K-16.[3] 2016 uudelleenluokittelun jälkeen ikärajaksi tuli jälleen K-18.[4] Elokuvan ensiesitys Suomen televisiossa oli Yle TV2-kanavalla kesäkuussa 2000 ikärajalla K-16.[5][6] Seuraavan kerran elokuva esitettiin Yle Teemalla toukokuussa 2016 ja maaliskuussa 2018 ikärajalla K-18.[7]

title: Yle TV2

text:
TV2:n aloittaessa vuonna 1965 kanava näkyi vain Etelä-Suomessa ja kattoi 34 prosenttia koko Suomen väestöstä. Lahden lähetysasemalta TV2 alkoi näkyä 1966. Jyväskylästä ja Sippolasta lähetykset käynnistyivät vuonna 1970, jolloin TV2 peitti noin puolet Suomen väestöstä. 1970-luvun mittaan TV2:n näkyvyysalue laajeni yhä pohjoisemmaksi. Syksyllä 1981 TV2 alkoi näkyä Taivalkosken uuden lähetysaseman kautta Taivalkoskella, Pudasjärven, Puolangan ja Suomussalmen kunnissa ja kattoi 87 prosenttia maasta. Vuoteen 1987 mennessä saatiin lähetysasemat vielä Rukatunturille, Poriin, Värtsilään, Ähtäriin, Tammisaareen, Tervolaan ja Ylläkselle, jolloin TV2 kattoi lähes koko Suomen väestön.
Yle TV2:n suosio on pudonnut jyrkästi vuoden 2012 kanavauudistuksesta lähtien. Vuonna 2013 kanavan katseluosuus kaikesta televisiokatselusta oli 11,9 prosenttia, kun vuonna 2010 kanavaa katseli noin viidennes suomalaisista. Vuonna 2012 kanavan katseluosuus oli 13,2. Vuoden 2017 katsojaosuus oli 11,3 %.

title: Alueellinen uutislähetys

text: YLE24-kanavan ollessa olemassa ensiesitys oli Yle TV2:lla ja YLE24:llä kello 17.50 (vain alueen oma lähetys), ja ne uusittiin kello 19.20 ja 21.10 välisenä aikana (kaikki lähetykset koko maassa). YLE24-kanavan lopettamisen jälkeen lähetykset uusittiin Yle TV2:ssa aamupäivällä kello 9.15–10.35.

title: Star Wreck: In the Pirkinning

text: Elokuva näytettiin Suomen televisiossa Yle TV2 -kanavalla 28. tammikuuta 2006

title: Vesku

text: Elokuva esitettiin televisiossa Yle TV2 -kanavalla 30. maaliskuuta 2011.

title: Kotikulmilla

text:
Kotikulmilla () on norjalainen television draamasarja. Sarja on Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tuotantoa (NRK Drama). Sarjan ensiesitys oli NRK1-kanavalla 28. lokakuuta 2012. Sarjaa on tehty kaksi kahdeksan jakson tuotantokautta. Sarjan toinen tuotantokausi käynnistyy NRK1-kanavalla 24. helmikuuta 2013.
Suomessa Yle Fem on esittänyt ensimmäistä tuotantokautta tammikuusta 2013 lähtien. Yle Fem esitti ensimmäisen tuotantokauden viimeisen jakson 11. maaliskuuta 2013. Toinen tuotantokausi käynnistyy Yle Femillä syksyllä 2013.

title: Maanpäälliset digitaalitelevisiolähetykset Suomessa

text: Yle TV1 HD, Yle TV2 HD, Yle Fem HD ja Yle Teema HD aloittivat 28.1.2014. Myös muita HD kanavia on antennijakelussa. DVB-T lähetykset loppuvat kokonaan 31.3.2020 jonka jälkeen tarvitsee DVB-T2 virittimellä varustetun television tai digiboksin.

title: Tv-uutiset

text: "Yle Uutisten" päälähetys esitettiin TV1:ssä ja TV2:ssa samanaikaisesti vuodesta 1964 (jolloin kanavien niminä oli vielä "Suomen Televisio" ja "Tesvisio") tammikuun 14. päivään 1990 saakka. TV2 esitti uutisten jälkeen yleensä lyhyen tietoiskun. 15. tammikuuta 1990 alkaen pääuutislähetystä esitettiin vain TV1:ssä, ja samalla TV2 sai oman uutislähetyksensä, joka alkoi kello 18.30. 28. lokakuuta 1996–2. syyskuuta 2007 TV2:n uutislähetys alkoi kello 18.00 ja 3. syyskuuta 2007–8. tammikuuta 2012 kello 18.50. Nykyisin klo 18.00 uutislähetys esitetään TV1:ssä. TV2:n pääsääntöisesti kello 21.50 alkava lähetys, jonka nimi oli vuosina 2001–2012 "Tv-uutiset, sää ja urheilu", aloitettiin vuonna 2001, aluksi vain tiistaista perjantaihin mutta digitaalisten televisiolähetysten alettua 27. elokuuta 2001 lähtien joka päivä, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta.

title: Uranus (elokuva)

text: Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa maaliskuussa 1992. Televisiossa se on ensiesitetty Yle TV2 -kanavalla 1997.

title: Yleisradio

text: Vuonna 1994 voimaan astuneen lain mukaan yhtiön nimi muutettiin Yleisradio Oy:ksi, ruotsiksi Rundradion Ab. Edellisen vuoden alussa tehty television kanavauudistus oli siirtänyt kaupallisen ohjelmiston omalle kanavalleen ja jättänyt TV1:n ja TV2:n pelkästään Ylen käyttöön. Digitalisoitumisen myötä Yle perusti useita uusia tv-ja radiokanavia. Suomen ensimmäinen digitaalinen radiokanava YLE Peili aloitti toimintansa vuonna 1998. Seuraavana vuonna aloittivat digitaaliset radiokanavat Ylen Klassinen ja Radio Aino. Kanavauudistuksen jälkeen vuonna 2003 radiokanavat olivat YLE Radio 1, YleX, YLE Radio Suomi ja YleQ. YleQ lakkautettiin vuonna 2006 ja sen tilalle tuli Yle Puhe. Yleisradion nykyiset digitaaliset televisiokanavat ovat 4. elokuuta 2008 alkaen Yle TV1, Yle TV2, Yle Teema ja Yle Fem. Entisiä kanavia ovat YLE24, YLE Extra ja YLE TV1+. YLE TV1+ -kanava lähetti Yle TV1:n ohjelmaa vanhalla tekstitystekniikalla eli kuvaan poltetulla tekstityksellä, mutta nämä lähetykset lopetettiin 4. elokuuta 2008. 1. elokuuta 2005 alkoi myös Ylen tv-kanavien satelliittijakelu yhteistyössä Canal Digitalin ja Viasatin kanssa. Ulkomaille suunnattu television satelliittijakelu koostekanava TV Finland oli alkanut toimia Euroopassa 1998.

title: Rikosten erämaa

text: Elokuvan ensi-ilta Suomessa oli vuonna 1948 Rexissä Helsingissä. Ensiesitys televisiossa tapahtui Ylen Teema-kanavalla heinäkuussa 2016.

title: Sata lapsuuden jälkeistä päivää

text: Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 3. joulukuuta 1976. Suomen elokuvateattereissa elokuvan näki 739 katsojaa. Elokuva esitettiin Yle TV2 -kanavalla 2. joulukuuta 1977.

title: Tappavat sekunnit

text: Elokuvaa esitettiin vain yhtenä teatterikopiona Helsingissä, jossa se sai 68 katsojaa. Televisiossa se sai 605 000 katsojaa Yle TV1 -kanavalla maaliskuussa 1987 ja 241 000 katsojaa Yle TV2 -kanavalla helmikuussa 1988.

title: Television kanavauudistus 1993

text: Television kanavauudistus 1993 oli Suomen televisiokanavien uudelleenjärjestely vuoden 1993 alussa. Uudistuksessa mainosrahoitteinen televisiotoiminta siirtyi omalle MTV3-kanavalleen, joka muodostettiin yhdistämällä MTV:n siihen asti Yleisradion kanavilla toimineet lähetykset ja MTV:n vuonna 1990 enemmistöomistukseensa saama Kolmoskanava. Yleisradio joutui nyt ensi kertaa todelliseen kilpailutilanteeseen MTV:n kanssa, kun ne siihen asti olivat jakaneet ohjelma-aikaa ja koordinoineet työnjakoa samoilla kanavilla. Ennen kanavauudistusta MTV:n roolina Yleisradion kanavilla oli tarjota viihdettä ja fiktiota Ylen oman tarjonnan painottuessa selvästi tietopuoliseen ohjelmistoon. Tilanne oli sama sekä Yle TV1- että Yle TV2 -kanavilla, jolloin kanavien ohjelmaprofiileissa ei juuri ollut eroa.

title: Kaisa Hela

text: Hela on esiintynyt myös elokuvissa ja televisiossa. Hän on näytellyt muun muassa Yle TV2 -kanavan sketsisarjassa "Kätevä emäntä", lyhytelokuvissa "Epävarmuustekijä", "Kirkkaat kaakelit", "Itsenäisyyspäivä" ja "Juhannusyö" sekä pitkissä elokuvissa "Tyttö sinä olet tähti", "Hyvä poika" ja "Kummeli V". Alkuvuonna 2017 Hela oli näyttelijänä MTV3-kanavan viihdeohjelmassa "Putous".

title: Hyrräpäät

text: Hyrräpäät () on brittiläinen DHX Median ja muun muassa Teletapeista tunnetun Ragdoll Productionsin tuottama pienille lapsille suunnattu animaatio-ohjelma, jonka ensiesitys BBC:n CBeebies-kanavalla Isossa-Britanniassa tapahtui helmikuussa 2015. Suomessa Hyrräpäitä alettiin näyttää tammikuussa 2016 Yle TV2:n toimesta.

title: Päivät kuin unta (elokuva)

text:
Päivät kuin unta on Elias Koskimiehen ohjaama ja käsikirjoittama televisioelokuva vuodelta 2010. Sen ensiesitys oli Yle TV1:ssa 29. maaliskuuta 2010 ja uusinta esitettiin 2. huhtikuuta 2010. Elokuva näytettiin uudestaan Yle TV2:ssa 18. joulukuuta 2013. Elokuva palkittiin
Tampereen lyhytelokuvajuhlilla vuonna 2011.

title: Porttikielto taivaaseen

text: Elokuva nähtiin televisiossa ensi kerran Yle TV1 -kanavalla 17. lokakuuta 1992. Myöhemmin Yle TV2 on esittänyt elokuvan vuosina 1995, 2002 ja 2010. Se on julkaistu DVD-formaatissa (DVD-5).

title: Tapa tuomari!

text: Elokuvan ensiesitys oli 10. elokuuta 2009 Locarnon elokuvajuhlilla. Suomenkielisissä yhteyksissä elokuva on esitetty DocPoint-dokumenttielokuvafestivaalilla 28. tammikuuta 2010 ja televisiossa Yle TV2:n "Dokumenttiprojekti"-ohjelmapaikalla 27. kesäkuuta 2010.

title: Saku Sammakko ja salainen disketti

text: Suomessa elokuva on julkaistu 1990-luvulla VHS-kasettina suomenkielisellä jälkiäänityksellä. Suomessa elokuva on esitetty televisiossa toistaiseksi yhden kerran; Yle TV2-kanavalla joulupäivänä 1996.

title: Näkemiin vaan, muru!

text: Suomen televisiossa sarjaa on esitetty 1980-luvulta alkaen useaan otteeseen Yle TV2 - ja MTV Max -kanavilla.

title: The Way Way Back

text: Independent-elokuvana tehty "The Way Way Back" sai maailmanensi-iltansa Sundancen elokuvajuhlilla tammikuussa 2013, josta Fox Searchlight otti sen levitykseensä. Elokuva tuli Suomessa teatteriensi-iltaan 16. elokuuta 2013. Suomessa televisiossa se ensiesitettiin marraskuussa 2016 Yle TV2 -kanavalla.

title: Kimmo Kuu

text: Sarjan ensiesitys oli Kanadassa 2. tammikuuta 2006. Kukin jakso kestää noin 22 minuuttia, ja jokainen niistä sisältää kaksi erillistä episodia. Suomessa sarjaa on näytetty Yle TV2 -kanavalla arki-iltapäivien Pikku Kinossa. Ensiesitys oli 26. huhtikuuta 2006. Suomessa on näytetty kaksi tuotantokautta.

title: Huba

text: Huba tekee elokuvia harrastusluonteisesti ja pääasiassa omakustanteisesti. Internet on elokuvien pääasiallinen levityskanava, ja kaikki julkaistut elokuvat ovat nähtävissä ilmaiseksi ryhmän Internet-sivustolla. "Huba 4 – naurat vain kolmasti" (2005) ja "Mäx – Miesten kanava" (2007) on lisäksi esitetty televisiossa Ylen kanavilla. Huban uusimmat sketsit esitettiin Yle TV2:n Radio Millennium -sarjassa ja ne ovat nähtävillä Yle:n YouTube-sivustolla .

title: Cyclomania

text: "Cyclomania" on esitetty televisiossa Yle TV1 -kanavalla 29. syyskuuta 2003, 11. huhtikuuta 2005, 3. elokuuta 2009, 5. elokuuta 2009, 10. syyskuuta 2012 ja Yle TV2 -kanavalla 15. heinäkuuta 2016.

title: Yle TV1

text: Yle lähettää viihdettä pääasiassa toisella pääkanavalla Yle TV2:ssa, mutta Ylen katsotuimmat viihdeohjelmat ovat pääasiassa ykköskanavalla. Kanavan katsotuin viihdeohjelma oli vuosina 1998–2018 esitetty Uutisvuoto, joka keräsi lauantai-iltaisin keskimäärin 450 000 - 700 000 katsojaa. Kanavan toiseksi katsotuin ohjelma oli Uutisvuotoa lauantai-illan ohjelmistossa edeltänyt, syyskuusta 2011 alkaen ja vuoden 2016 huhtikuuhun asti esitetty YleLeaks. Ohjelmapaikalla esitettiin vuosina 2001–2008 kotimaista klassikkosatiirisarjaa Itse valtiaat. Tätä ennen poliittista satiiria edusti Iltalypsy vuosina 1993-2001. Näiden lisäksi suosittuja satiirisarjoja ohjelmapaikalla ovat olleet Ihmisten puolue (2008-2010) ja Presidentin kanslia (2008-2011). TV1 lähetti Eurovision laulukilpailut Suomen televisiossa vuosina 1960–2001, jonka jälkeen se siirtyi TV2:lle. Eurovision laulukilpailun 2017 ensimmäinen semifinaali näytettiin kuitenkin ykkösellä jalkapallo-ottelun takia, kuin taas toinen semifinaali ja finaali tulivat TV2:n puolelta.

title: Kari Heiskanen

text: Heiskanen on ohjannut muun muassa Ryhmäteatterille, Helsingin kaupunginteatterille, Suomen Kansallisoopperalle ja televisiolle. Hän on näytellyt useissa näytelmissä, televisio-ohjelmissa ja elokuvissa. Tunnetuksi Heiskanen tuli Yle TV1 -kanavan viihdesarjasta "Velipuolikuu" (1983–1984) ja vakavana näyttelijänä Maria Jotunin teokseen perustuvasta Yle TV2 -kanavan draamasarjasta "Huojuva talo" (1990), jossa hän esitti pääosia vaimonsa Sara Paavolaisen kanssa.

title: Tuntematon sotilas (vuoden 1955 elokuva)

text: "Tuntemattoman sotilaan" televisioensi-ilta oli torstaina 7. joulukuuta 1967 TV-ohjelma 1:ssä. Elokuva keräsi ruutujen ääreen lähes 2,3 miljoonaa katsojaa eli noin puolet Suomen silloisesta väestöstä. Sittemmin se on esitetty televisiossa vuosina 1973 (TV1), 1979 (TV1), 1985 (TV2), 1992 (TV1), 1995 (TV2) ja 1999 (TV2). Vuodesta 2000 lähtien Yleisradio on esittänyt "Tuntemattoman sotilaan" televisiossa joka itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2012 esittämisperinne oli vähällä katketa, mutta lopulta päädyttiin lykkäämään esittämistä myöhempään kellonaikaan. Vuonna 2013 elokuva esitettiin vasta itsenäisyyspäivän vastaanoton jälkeen kello 22.30. Vuonna 2014 esittäminen siirrettiin takaisin iltapäiväksi. Yle TV2 on esittänyt elokuvan vuosina 2000–2011, Yle Teema 2012, 2015 ja 2016, Yle TV1 2013 ja 2014 sekä Yle Teema & Fem 2017 ja 2018.

title: Televisio

text: Televisiokanavaksi sanotaan lähetystaajuutta. Vapaat maanpäälliset kanavat jaetaan kansainvälisillä sopimuksilla. Jaon tarkoitus on olla häiritsemättä lähialueiden lähetyksiä. Kanavia on sekä kaupallisia että julkisia. Kanavilla on tavallisesti yksilöllinen visuaalinen ilme, johon kuuluu oma kanavalogo. Suomessa maksuttomia maanlaajuisia kanavia ovat julkiset Yle TV1, Yle TV2, Yle Teema & Fem ja kaupalliset MTV3, Sub, Nelonen, Liv, FOX, Jim, AVA, Kutonen, TV5, Hero ja TLC ja National Geographic Channel

title: Kulkuri ja joutsen (elokuva)

text: Elokuva on esitetty televisiossa neljä kertaa Yle TV2 -kanavalla.


query: Mitkä olivat Viipurin taistelun Suomalaisten tappiot?

title: Viipurin taistelu (1944)

text: 20. Prikaatin komentajan eversti Kempin 23. kesäkuuta 1944 laatiman yhteenvedon mukaan suomalaisten tappiot olivat "vielä epätäsmällisten tietojen perusteella" 19 kaatunutta, 101 haavoittunutta ja 419 kadonnutta miestä.[10][1] Suomen sodissa 1939–1945 menehtyneiden tiedoston mukaan Viipurissa kuoli 20. kesäkuuta yhteensä 23 suomalaista sotilasta.[11]

title: Ilomantsin taistelu 1944

text: Suomalaisten arvion mukaan neuvostoliittolaisten tappiot olivat 3 200 kaatunutta ja useita tuhansia haavoittuneita. Suomalaisten tappiot olivat haavoittuneina 1 388 ja kaatuneina 277 miestä.

title: Viipurin taistelu (1941)

text: Neuvostojoukkojen suunnitelmana oli ollut vetäytyä rajalta uusiin puolustusasemiin Viipurin edustalle noin 15 kilometrin päähän kaupungin keskustasta linjalle Tervajoki–Vahviala–Torikka–Kilpeenjoki–Kavantsaari–Karisalmi. Suomalaisten nopea eteneminen koko IV armeijakunnan rintamanleveydellä kuitenkin esti suunnitelman toteuttamisen. Vuoksen laitaa edennyt armeijakunnan oikea siipi oli edennyt kauas Viipurin itäpuolelle, jossa se kääntyi kohti lounasta aiheuttaen vakavan saarrostusuhan Viipuria puolustaville joukoille.

title: Kuhmon taistelut

text: 15. helmikuuta suomalaisjoukkojen kaksi päivää kestäneet taistelut Dolinin hiihtoprikaatia vastaan olivat johtaneet jälkimmäisen merkittäviin tappioihin ja suomalaiset olivat käytännössä estäneet hiihtoprikaatin etenemisen tavoitteeseensa. Tämän lisäksi hiihtoprikaatin joukot olivat osin hajallaan pitkin laajaa taistelualuetta ja osin myös saarrettuna. Hiihtoprikaatin vielä toimintakykyisinä olevat joukot olivat hiljalleen vetäytymässä kohti Kesseliä. Suomalaisten JR 27 oli kuitenkin merkittävissä vaikeuksissa neuvostojoukkojen katkaistua rykmentin huoltotien mainitulla alueella. Päivän taisteluiden aikana suomalaisten onnistui kuitenkin motittaa lähes kaikki hiihtoprikaatin jäljellä olleet noin 700–800 sotilasta ja samalla avata JR 27:n huoltotie.

title: Viipurin taistelu (1944)

text: Viipurin taistelu käytiin jatkosodan perääntymisvaiheen aikana 20. kesäkuuta 1944. Se päättyi Viipuria puolustaneiden suomalaisten peräännyttyä lähes kokonaan ilman vastarintaa ja Neuvostoliiton joukkojen vallattua kaupungin. Viipurin puolustustaistelu kesti vain alle viisi tuntia, jonka jälkeen suomalaiset perustivat uuden puolustuslinjan Kivisillansalmen länsirannalle vajaan neljän kilometrin päähän kaupungin keskustasta.

title: Talvisota

text: Uusi yritys tehtiin 15.–17. joulukuuta päättyen suomalaisten torjuntavoittoon. Taistelut puna-armeijan painopistesuunnassa Summan kylässä länsikannaksella alkoivat 17. joulukuuta ja ne kestivät 22. joulukuuta asti. Kamppailu päättyi puna-armeijan raskaisiin tappioihin. Taisteluissa oli tyypillistä, että neuvostopanssarit tunkeutuivat helposti tykistökeskityksen suojassa suomalaisten asemiin, mutta suomalaiset kykenivät tykistötulella ja tehokkaalla jalkaväkitulella pitämään puna-armeijan jalkaväen ja panssarivoimat erillään toisistaan. Kun jalkaväki oli tuhottu piikkilankaesteille, panssarintorjujat tuhosivat tankit polttopulloilla ja kasapanoksilla.[50]

title: Kelkkalan ravirata

text: Jatkosodan aikana suomalaisten viimeinen puolustuslinja VKT-linja, kulki Kelkkalan raviradan kautta Ristimäen hautausmaalle. Viipurin taistelun yhteydessä 20. kesäkuuta 1944 alueella käytiin jonkin verran taisteluja.

title: Somerin taistelu

text: Suomalaisten tappiot olivat 17 kaatunutta ja 45 haavoittunutta.

title: Hangon Rannikkopatteristo

text: Neuvostoliiton verrattain hyvin koulutetut ja varustetut erikoisjoukot tekivät useita hyökkäyksiä. Ne olivat yleensä pienehköjä, komppanian, jopa pienemmänkin vahvuisilla osastoilla tehtyjä, mutta hyvin ankaria ja verisiä. Molemmat osapuolet kärsivät niissä suuria tappioita. Tykistötaisteluja käytiin runsaasti ja jatkosodan aikana tykistöammunnat olivatkin enimmäkseen maa-ammuntoja. Vain Bengtskärin taistelu oli suomalaisille voitokas ja majakkasaari saatiin pidettyä. Muut taistelut päättyivät suomalaisten tappioon. Morgonlandetin taistelu oli pahasti alivoimainen ja päättyi pienen merivalvontaryhmän jäämiseen sotavangiksi. Horsön taistelussa 11. heinäkuuta 1941 neuvostoliittolaiset valtasivat saaren. Horsössä on haudattuna yli 40 heidän sotilastaan. Hankoniemen itäpuolella Hästön saarella käytiin myös ankara taistelu. Suomalaisten taistelumenestyksen parantamiseksi perustettiin salainen koulutuskeskus peitenimellä Pyöriäinen. Se oli Snappertunassa Kopparön kartanon mailla. Syksyllä koulutus alkoi näkyä menestyksenä ja neuvostoliittolaisten hyökkäilyhalun vähenemisenä.[27]

title: Siiranmäen taistelu

text: Suomalaisten tappiot olivat noin 1 000 miestä, sekä venäläisten noin 5 000 kaatunutta.

title: 5. divisioona (talvisota)

text: Taistelut pääasemasta alkoivat jo seuraavana aamuna 6. joulukuuta, jolloin Taaperniemessä olleet JR 14:n etuvartioasemat joutuivat taisteluun neuvostojoukkojen kanssa. Jo puolenpäivän aikaan suomalaisjoukkojen oli vetäydyttävä kasvavan paineen edestä varsinaisen pääaseman suojiin. Muutoinkin puna-armeijan yksiköt lähestyivät melko nopeasti suomalaisten pääpuolustuslinjaa etenkin Viipurin-Leningradin rautatien ja Muolaanjärven länsirannan suunnissa. Päivän iltaan mennessä neuvostojoukot olivat edenneet Kattilaojan lohkolla suomalaisasemien edustalle. Summan lohkolla puna-armeija oli vasta etenemässä kohti suomalaisten pääasemaa, joiden tykistö tulitti päivän aikana useita kertoja havaitsemiaan etenemässä olevia puna-armeijan yksiköitä aiheuttaen niille jonkin verran tappioita. Lampeistenojan lohkolla ei ollut edes havaintoja neuvostojoukoista.

title: Viipurin taistelu (1941)

text: Neuvostojoukot tekivät 24. elokuuta voimakkaan vastahyökkäyksen Viipurin kaakkoispuolella tavoitteenaan työntää etenevät suomalaisjoukot takaisin Vuoksen taakse. Hyökkäykseen osallistui Neuvostoliiton 115. ja 123. divisioona, 43. divisioonan jäädessä puolustamaan pussin perälle jäänyttä Viipuria. Suomalaisten onnistui vaivoin torjua vastahyökkäys.

title: Rajajääkäripataljoona 4

text: Suomalaisjoukot torjuivat lähinnä eversti Antero Svenssonin komentaman 7.D:n voimin neuvostojoukkojen hyökkäykset Goran taisteluissa joulukuusta 1941 tammikuuhun 1942. Vihollisen tappiot olivat noin 2 500 kaatunutta. Suomalaisten tappiot kaatuneina, haavoittuneina, kadonneina ja paleltuneina oli 1007 miestä eli noin 22% alueella olevien joukkojen kokonaisvahvuudesta. Rajajääkäripataljoona 4 tappiot Goran taistelussa oli 319 miestä eli 56% lähtövahvuudesta, joka oli 576 rajajääkäriä. Goran taistelu oli yksi jatkosodan ankarimmista taisteluista.

title: Suomen sisällissota

text: Menestyksellisen suomalais-saksalaisen hyökkäyksen paineen alla Kansanvaltuuskunta siirtyi Helsingistä 8. huhtikuuta Viipuriin, ja eräitä valtuuskunnan jäseniä (esimerkiksi Edvard Gylling) lukuun ottamatta sieltä edelleen Pietariin 25. huhtikuuta 1918. Johtajien pako herätti punaisten joukossa voimakasta katkeruutta. Satakunnasta ja Hämeestä kohti Pietaria taistellen vaeltaneet pitkät punapakolaisten karavaanit antautuivat Lahden ja Kosken (Hl.) välisellä alueella 1.–2. toukokuuta. Punaisten viimeiset, Kymenlaaksossa sijainneet vastarintapesäkkeet luopuivat taistelusta 5. toukokuuta 1918. Sisällissota päättyi venäläisten sotilaiden vetäydyttyä 14. toukokuuta Karjalankannaksella Inon linnoituksesta ja suomalaisten valkoisten miehittäessä sen tuhotut tykkiasemat 15. toukokuuta. Alun perin sodanvastaisen ajattelun omaksunut suomalainen työväenliike oli kärsinyt tappion sisällissodassa. Valkoiset sulkivat punakaartilaiset vankileireille.

title: Laitaatsillan taistelu

text: Venäjän tappiot taistelussa olivat noin 200 miestä. Ruotsalais-suomalaisten tappiot olivat 14 kaatunutta ja 33 haavoittunutta. Lisäksi kolme joutui vangiksi.

title: Suomen VI armeijakunta

text: Hyökkäys tuli Aunuksen kannaksen puolustuksesta vastaavalle suomalaisten sotilasjohdolle yllätyksenä. Suomalaiset eivät uskoneet venäläisten hyökkäykseen kelirikon aikana. Hyökkäys saatiin torjuttua suomalaisten keskitettyä lisää joukkoja puolustuksen tueksi ja maaston muututtua kulkukelvottomaksi. Taistelut käytiin liejun ja mudan täyttämissä taisteluasemissa ja juoksuhaudoissa. Aloite siirtyi suomalaisille ja hyökkäävä neuvostorykmentti motitettiin Pertjärvellä. Sitkeästi taistellut motti antautui 18.4. Venäläisten ylivoimaisin joukoin aloittama keväthyökkäys päättyi suomalaisten merkittävään voittoon Šemenskin-Pertjärven taisteluissa. Vihollisen tappiot Syvärin kelirikkotaisteluissa arvioitiin noin 14 000 mieheksi. Suomalaisten tappiot olivat 2 165 miestä, joista kaatuneita oli 440 miestä. Kevään 1942 torjuntavoittojen jälkeen taistelutoiminta Syvärillä laantui asemasodaksi.

title: Viipurin taistelu (1944)

text: Viipurin naistensairaalan kellarissa oli suomalaisten joukkosidontapaikka, jonne venäläisten saapuessa jäi kaksi lääkintäupseeria sekä useita vaikeasti haavoittuneita sotilaita. Heidän myöhemmästä kohtalostaan ei ole tietoa.[12]

title: Nietjärven taistelu

text: Neuvostoliiton 114. divisioona kärsi pahan tappion Nietjärvellä, jossa se menetti 2 200 kaatunutta ja kadonnutta, sekä 4 000 haavoittunutta. Lisäksi 80:sta divisioonalle alistetusta panssarivaunusta ja rynnäkkötykistä 37 tuhottiin. Tappioiden seurauksena neuvostojoukkojen hyökkäysinto hiipui ja joukot ryhmitettiin puolustukseen. Suomalaisten tappiot olivat pienemmät: 500 kaatunutta ja kadonnutta sekä 700 haavoittunutta.

title: Kämärän taistelu

text: Perjantaina 26. tammikuuta ”venäjänsaarelaisiksi” kutsuttu pataljoona lähti liikkeelle Venäjänsaaresta, tarkoituksenaan edetä noin 30 kilometriä Viipurin pohjoispuolella sijaitsevaan Antreaan, jonne valkoiset aikoivat perustaa tukikohtansa. Ryhmä yritti aluksi ylittää Pietari–Viipuri-radan noin 10 kilometriä Viipurin itäpuolella sijaitsevan Säiniön rautatieaseman kohdalta. Pataljoonan etujoukko onnistui lyhyen kahakan jälkeen myöhään iltapäivällä valtaamaan aseman huonosti aseistautuneilta punakaartilaisilta.[2] Hetken kuluttua paikalle kuitenkin saapui junalla osasto Helsingistä kotiutettuja venäläisiä matruuseja, jotka pakottivat kärkiryhmän perääntymään takaisin pääjoukon luokse. Taistelussa kuoli yksi suojeluskuntalainen, mutta punakaartin tappioista ei ole tietoa.[3]

title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelua tutkineen professori Heikki Ylikankaan mukaan se osoitti valkoisten sodanjohdolle, ettei pelkoa Neuvosto-Venäjän tiiviimmästä puuttumisesta Suomen sisällissodan kulkuun ollut. Sodan jälkeen venäläisten läsnäolo Raudussa antoi valkoisille osaltaan yhden perusteen käyttää sisällissodasta nimitystä "vapaussota". Tämän vuoksi Raudussa käydyistä taisteluista kirjoitettiin paljon 1920- ja 1930-lukujen aikana. Raudussa taistelleiden venäläisten joukossa esiintyi paljon karkaamisia, koska he olivat paikalla lähinnä palkan vuoksi tai sinne komennettuina ilman vallankumousaatteellista pohjaa. Tämän vuoksi joukkojen vaihtuvuus oli suuri, kun poistuneiden tilalle toimitettiin aina uusia miehiä. Joukkojen taistelutahto oli myös heikko, mikä Ylikankaan mukaan oli osaltaan vaikuttamassa myöhemmin tunnetuksi tulleen lausahduksen "yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää" syntyyn. Lisäksi hänen mukaansa Raudun taisteluista saadut käsitykset puna-armeijan iskuvoimasta olivat osaltaan vaikuttamassa suomalaisten periksiantamattomuuteen talvisotaa edeltäneissä neuvotteluissa. Jatkosodan päätyttyä syksyllä 1944 Raudun taistelu unohdettiin Suomessa lähes kokonaan ja sisällissodan suurista taisteluista mainittiin yleisteoksissa ainoastaan Tampereen ja Viipurin taistelut. Neuvostoliittoa ei haluttu muistuttaa puna-armeijan Raudussa kärsimästä tappiosta.

title: Suomen VI armeijakunta

text: Suomalaisjoukot torjuivat lähinnä eversti Antero Svenssonin komentaman 7.D:n voimin neuvostojoukkojen hyökkäykset Goran taisteluissa joulukuusta 1941 tammikuuhun 1942. Vihollisen tappiot olivat noin 2 500 kaatunutta. Suomalaisten tappiot kaatuneina, haavoittuneina, kadonneina ja paleltuneina oli 1007 miestä eli noin 22% alueella olevien joukkojen kokonaisvahvuudesta. Goran taistelu oli yksi jatkosodan ankarimmista taisteluista.

title: Neuvostoliiton 23. armeija

text: Suomalaisten aloitettu 31. heinäkuuta hyökkäyksensä Karjalankannaksella armeija ei kyennyt estämään hyökkääjän etenemistä, vaan elokuun loppuun mennessä Karjalankannaksen alue oli rajajoelle saakka suomalaisten hallussa. Taisteluiden aikana armeija kärsi mittavia tappioita ja sen vahvuus oli syyskuun alussa suomalaisten etenemisen pysähtyessä ainoastaan 80 000–90 000 miestä ja pääosa sen raskaasta kalustosta oli menetetty.

title: Talin–Ihantalan taistelu

text: Kesäkuun lopulla vuonna 1944 alkoivat Talin–Ihantalan taistelut Viipurin koillispuolella. Alueelle oli siirretty suomalaisia joukkoja ja tykistöä muilta rintamanlohkoilta. Kyseessä oli ennennäkemätön suomalaisten joukkojen ja tykistön keskittäminen. Useita vuorokausia kestäneissä taisteluissa vihollisen hyökkäysryhmitykset lamautettiin useita kertoja jo lähtöasemissaan kenttätykistön ja kranaatinheittimistön keskitetyillä iskuilla.

title: Rajajääkäripataljoona 4

text: Hyökkäys tuli Aunuksen kannaksen puolustuksesta vastaavalle suomalaisten sotilasjohdolle yllätyksenä. Suomalaiset eivät uskoneet venäläisten hyökkäykseen kelirikon aikana. Hyökkäys saatiin torjuttua suomalaisten keskitettyä lisää joukkoja puolustuksen tueksi ja maaston muututtua kulkukelvottomaksi. Taistelut käytiin liejun ja mudan täyttämissä taisteluasemissa ja juoksuhaudoissa. Aloite siirtyi suomalaisille ja hyökkäävä neuvostorykmentti motitettiin Pertjärvellä. Sitkeästi taistellut motti antautui 18.4. Venäläisten ylivoimaisin joukoin aloittama keväthyökkäys päättyi suomalaisten merkittävään voittoon Šemenskin-Pertjärven taisteluissa. Vihollisen tappiot Syvärin kelirikkotaisteluissa arvioitiin noin 14 000 mieheksi. Suomalaisten tappiot olivat 2 165 miestä, joista kaatuneita oli 440 miestä. Kevään 1942 torjuntavoittojen jälkeen taistelutoiminta Syvärillä laantui.

title: Viipurin taistelu (1941)

text:
Suomalaisjoukot saapuivat eri suunnista Viipuriin 29. elokuuta. Viipurin torniin vedettiin Suomen lippu klo 17.35. Elokuun 31. Viipurissa järjestettiin suuri voitonparaati taisteluiden yhä jatkuessa kaupungin lähistöllä. Viipurin valtauksesta ja paraatista tehtiin myös erillinen Puolustusvoimain katsaus, jota esitettiin kotirintamalla.
Neuvostoliiton viralliset tappioluvut olivat 10 649 sotilasta, joista 2 176 kaatuneina, 6 014 haavoittuneina ja 2 141 kadonneina. Luvut ovat ristiriidassa suomalaisten omien tietojen kanssa, sillä suomalaiset ottivat noin 9 000 sotavankia, joiden joukossa 43. divisioonan komentaja kenraalimajuri Vladimir Kirpitšnikov. Hän oli ainoa suomalaisten vangitsema kenraali toisessa maailmansodassa. Lisäksi suomalaiset saivat sotasaaliina mm. 306 tykkiä, 246 kranaatinheitintä, 272 konekivääriä, 55 panssarivaunua, 673 autoa, lähes 300 traktoria ja noin 4 500 hevosta. Suomalaisten kokonaistappiot olivat 2 215 miestä, sisältäen kaatuneet, haavoittuneet ja kadonneet.

title: Joutselän taistelu

text: Venäläisten kaatuneiden määräksi arvioidaan noin 300 etujoukon kahakassa ja 600 taistelun jälkimmäisessä vaiheessa. Suomalaisten tappioista ei ole tietoa, mutta ne lienevät olleet pienet. Juhana (Juho) Maununpoika sai sotasaaliiksi taistelussa 2000 miekkaa, 29 lippua, sekä suuren kuormaston, joka sisälsi 500 hevosta ja suuren määrän muonaa sekä aseita 2000 miehen tarpeisiin.

title: Viipurinlahden taistelu (1790)

text: Vihdoin tuulen käännyttyä Ruotsin laivasto murtautui saarrosta väkisin 3. heinäkuuta 1790. Ruotsalaisten tappiot tässä Viipurin kujanjuoksussa olivat suuret. Se menetti kymmenen fregattia tai linjalaivaa ja 41 saaristolaivaston alusta. Myös miestappiot olivat massiiviset. Viipurinlahdella olleista 30 000 ruotsalaisesta 6 000 kuoli. Vaikka Viipurin kujanjuoksua pidettiin Ruotsille voittona, siinä aiheutuneet mies- ja alustappiot olivat selvästi suuremmat kuin esimerkiksi surkeana tappiona pidetyssä Ruotsinsalmen ensimmäisessä meritaistelussa kesällä 1789.

title: Viipurin taistelu (1941)

text: Samoihin aikoihin IV armeijakunnan oikealla siivellä edennyt 8. divisioona saavutti Viipurinlahden ja ylitti sen Lihaniemen kohdalla hyökäten neuvostojoukkojen selustaan. Näin oli muodostunut kaksisuuntainen saarrostus, jonka kärjet etenivät uhkaavasti kohti toisiaan. Suomalaisten onnistui nopeasti katkaista Viipurista tulevat maantiet ja junaradat, mutta joukkojen voimat riittivät sulkemaan syntyneen Porlammin motin vasta 30. elokuuta. Siihen asti Viipurin suunnalta pääsi irtautumaan maaston kautta vielä tuhansia neuvostosotilaita suomalaisten rintamassa olleen muutaman kilometrin levyisen aukon kautta. Kiivaat taistelut jatkoivat motissa aina 1. syyskuuta asti.

title: Karjalankannaksen valtaus 1941

text: 21. elokuuta IV armeijakunta aloitti oman hyökkäyksensä tykistövalmistelun jälkeen. Hyökkäyksen ansiosta joutuivat neuvostojoukot luopumaan Ensosta ja Jääskestä. Samana päivänä valloitettiin Käkisalmi. Läpimurto saatiin nopeasti ja 8. divisioona saavutti Viipurinlahden jo 23. elokuuta. Silloin myös II armeijakunnan joukot saavuttivat Taipaleenjoen ja koko Itä-Kannas oli suomalaisten hallussa. Jalkaväkirykmentti 25 juuttui kiivaisiin taisteluihin Viipurin pohjoispuolella ja 12. divisioona aloitti saarrostuksen pohjoisempana. 8. divisioona ylitti Viipurinlahden ja katkaisi Viipuri–Leningrad-maantien 23. elokuuta. Samana päivänä he kohtasivat 12. divisioonan joukkoja. Viipuria puolustaneet puna-armeijan kolme divisioonaa olivat nyt motissa. Ne aloittivat irtautumisen Viipurista liian myöhään ja joutuivat mottiin Porlammin–Sommeen alueella. Ylivoimansa ansiosta pääosa divisioonien miehistöistä pääsi pakoon Koivistonsaariin 1. syyskuuta mennessä, mutta raskas kalusto jäi suomalaisten sotasaaliiksi.

title: Viipurin taistelu (1940)

text: Taka-aseman puolustuksen kannalta rintamalinjan laajeneminen länteen Viipurinlahdelle oli suomalaisten Kannaksen armeijalle vakava isku. Viipurin ympäristö oli maastollisesti edullisempi alue puolustajalle kuin Etelä- ja Keski-Kannas, mutta osa edusta menetettiin paksussa jäässä olleen Viipurinlahden takia. Suomen puolustusvoimain vakaasti huvenneet voimavarat sekä miehistön että materiaalin suhteen ja joukkojen fyysinen väsyminen vei suomalaisten taistelukyvyn äärirajoille talvisodan viimeiseksi kahdeksi viikoksi.


query: Miten määritellään tulovirta?

title: Kannattavuus

text: Sijoitetun ja oman pääoman tuottolaskelmia sovelletaan toteutuneen toiminnan tarkasteluun. Asetelma on periaatteessa samanlainen, kun tarkastellaan investointisuunnitelman kannattavuutta. Investointilaskelmat ovat tärkeitä kaikessa sellaisessa toiminnassa, jonka halutaan olevan kannattavaa. Investoinnin kannattavuudessa on kyse kyvystä ansaita rahaa uhraamalla rahaa. Kannattava toiminta siis sitoo aluksi rahaa, mutta vapauttaa sitä myöhemmin sitoutunutta määrää enemmän. Alku-uhraus eli investointi on luonteeltaan varantosuure, jonka toteuttamisen jälkeen alkaa syntyä tulovirtaa eli kassavirtaa. Investointilaskelman tarkoitus on tehdä päätelmiä investoinnin kannattavuudesta vertaamalla investoinnin suuruutta sen aikaansaamiin kassavirtoihin.

title: The Secret World

text: Pelissä on erikoista se, ettei pelihahmolla ole hahmoluokkaa tai tasoja, vaan hahmon kokemus määritellään esineistä. Pelaajat voivat itse luoda hierarkkisen järjestyksen liittonsa sisälle, ja päättää yhdessä, miten pahuutta vastaan taistellaan.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Kaupunkitaloustiede

text: Tuotannontekijöistä "maa" ja "luonnonvarat" ovat sellaisia, joita ei voida tuottaa lisää. Lisäksi niille on ominaista paikkasidonnaisuus. Maa tuottaa taloudellisessa käytössä "palveluvirran", jota voidaan myydä. Myyjä saa sitä vastaan "tulovirran". Jos "maanomistaja" vuokraa maan, antaa hän "vuokraajalle" oikeuden palveluvirtaan ja perii korvaukseksi "maanvuokraa".

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Ammattikorkeakoulu Suomessa

text:
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: ProcessWire

text: Mikäli tiettyä sivupohjaa hyödyntävien sivujen halutaan myös olevan selaimen avulla tarkasteltavissa, voidaan niihin liittää mallinetiedosto ("Template file"), joka määrittää, miten kyseisen sivupohjan omaavat sivut loppukäyttäjälle näytetään.

title: Tontti

text: Tuotannontekijöistä "maa" ja "luonnonvarat" ovat sellaisia, joita ei voida tuottaa lisää. Lisäksi niille on ominaista paikkasidonnaisuus. Maa tuottaa taloudellisessa käytössä "palveluvirran", jota voidaan myydä. Myyjä saa sitä vastaan "tulovirran". Jos "maanomistaja" vuokraa maan, antaa hän "vuokralaiselle" oikeuden palveluvirtaan ja perii korvaukseksi "maanvuokraa".

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään se miten ohjelmisto tekee ne asiat mitä sen vaaditaan tekevän. Yleisiä ohjelmiston laadun määritelmiä ovat esimerkiksi oikeellisuus, käytettävyys, suorituskyky, luotettavuus/turvallisuus, siirrettävyys, uudelleenkäytettävyys ja ylläpidettävyys.

title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia vaikuttaa tieteeseen myös sen kautta, miten tiede määritellään ja rajataan. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii muun muassa tieteellisen tiedon luonnetta, tieteellistä selittämistä ja päättelyä, sekä tieteellistä toimintaa.

title: Vahvistin

text: Vahvistimet jaotellaan niiden tulon ja lähdön perusteella. Niillä on vahvistusta, jonka suuruus kertoo lähtösignaalin suhteen tulosignaaliin. Vahvistus voidaan määritellä lähtö- ja tulojännitteen, lähtö- ja tulovirran tai lähtö- ja tulotehon, sekä näiden yhdistelmien välille. Monissa tapauksissa, joissa tulo ja lähtö ovat samassa yksikössä, vahvistuksella ei ole yksikköä (vaikka usein se ilmaistaan desibeleinä (dB)).

title: Nettonykyarvo

text: Nettonykyarvo (NPV, ) on toiminnan kannattavuuden mittari. Se on tulo- ja menovirtojen nykyarvojen erotus:NPV = PV(tulovirta) - PV(menovirta)Kun nettonykyarvo on käytetyllä laskentakorolla positiivinen, tulovirta on korotkin huomioiden menovirtaa arvokkaampi. Investointi on silloin kannattava.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Kansantalous

text: Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Ateismin määritelmä

text: Ateistin määrittelemistä jumalankieltäjäksi on Suomessa vastustanut esimerkiksi Kari Saari[16] Arvostellessaan Vapaa Ajattelija -lehdessä 4/90[17] Ilkka Niiniluodon ja Anssi Kuuselan kirjoittamaa elämänkatsomustiedon oppikirjaa[18] Kari Saari piti tätä määritelmää ”erittäin pahana virheenä” ja sen sijaan ateisti tulisi määritellä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon”, jolloin ateismi on ”näytön puuttumisesta seuraavaa uskon puuttumista”.[6]. Kari Saaren esittämässä ateistin määrittelyssä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon” on kuitenkin se ajatuksellinen ongelma, että siinä ateisti määritellään jumalien uskotellun olemassaolon kautta ja pohjalta, mutta miten se voisi olla mahdollista, kun jumalia ei ole olemassakaan.


query: Minä vuonna Columbinen verilöyly tapahtui?

title: Columbinen verilöyly

text: Columbinen verilöyly oli Eric David Harrisin (9. huhtikuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) ja Dylan Bennet Kleboldin (11. syyskuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999), 20. huhtikuuta 1999 tekemä joukkomurha Columbinen lukiossa Coloradossa Yhdysvalloissa. He ampuivat hengiltä 12 oppilasta ja yhden opettajan sekä haavoittivat 21 muuta. Verilöyly päättyi heidän ammuttuaan lopuksi itsensä.[1]

title: Columbinen verilöyly

text: Luokka:Rikokset Coloradossa Luokka:Vuoden 1999 rikokset Luokka:Koulusurmat Yhdysvalloissa Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Columbinen verilöyly

text: (Missä sinä olet ollut? Meillä oli tärkeä koe.) Harris: ”It doesn't matter anymore."

title: Columbinen verilöyly

text: (Brooks, minä pidän sinusta nyt, lähde pois, mene kotiin.) [1]

title: Logroñon verilöyly

text: Logroñon verilöyly tapahtui Ecuadorissa vuonna 1599. Aluetta asuttaneet shuarit eli jivarot nousivat tällöin kapinaan heitä hallinneita espanjalaisia vastaan Logroñon ja Sevilla de Oron kaupungeissa. Verilöylyssä sai surmansa 1500-luvun historioitsijan mukaan ainakin 15 000 espanjalaista. Nykyaikainen tutkimus pitää uhrien lukumäärää liioiteltuna.

title: Columbinen verilöyly

text: Ammuskelun jatkuttua kymmeniä minuutteja kuultiin Kleboldin sanovan, ettei ammuskelussa enää ollut intoa, vaan hänestä voisi olla hauskempaa viillellä ihmisiä. Tämän jälkeen molemmat etenivät kirjaston pääkassalle ja päättivät sitten lähteä takaisin ruokalaan, Kleboldin vielä pudotettua pöydältä tavaroita maasta ottamallaan tuolilla.[1]

title: Michael Moore

text: Maailman tietoisuuteen Moore nousi vuoden 2002 dokumentillaan "Bowling for Columbine", joka kuvaa yhdysvaltalaista asekulttuuria. Dokumentin tekoon innoitti vuoden 1999 Columbinen verilöyly Columbinen lukiossa Coloradossa. Elokuva palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla sekä Ranskan Cesar-palkinnolla parhaana ulkomaisena elokuvana ja dokumenttielokuvan Oscar-palkinnolla.

title: Columbinen verilöyly

text: Brown: ”What the hell is wrong with you, man? You weren't in third hour, you missed the test."

title: Columbinen verilöyly

text: Nuorisokodissa ollessaan molemmat pojat osallistuivat valtuutuskurssille ja tapasivat uudelleenohjausvirkailijan. Hyvän käytöksen johdosta molemmat vapautettiin lopulta viikkoja suunniteltua aiemmin, vaikka he olivatkin edelleen koeajalla. Harris kirjoitti varastettujen työkalujen omistajalle anteeksipyyntökirjeen, jossa hän pyysi anteeksiantoa ja empatiaa. Samalla hän kehuskeli kotisivuillaan teeskennellyllä katumuksellaan ja onnitteli itseään petoksistaan. Harris jatkoi psykologikäyntejään vielä vain muutamaa kuukautta ennen verilöylyä, samalla kun hän ja Klebold hioivat suunnitelmaansa. Kumppanuksista tuntui, kuin he olisivat sodassa yhteiskuntaa ja vihaamiaan henkilöitä vastaan.

title: Columbinen verilöyly

text: Savage-Springfield-haulikko Hi-Point 995 9mm:n karbiini Harris teki itsemurhan ampumalla haulikolla suuhunsa.

title: Joukkomurha

text: Esimerkkejä nykyajan joukkomurhasta ovat Columbinen verilöyly, jossa kaksi opiskelijaa ampui useita henkilöitä Columbine High Schoolissa Yhdysvalloissa ja Norjan iskut 2011, joissa surmattiin kymmeniä ihmisiä. Joukkomurhaksi saatetaan määritellä myös tuhopoltto, kuten vuonna 1990 New Yorkissa sattunut tapaus, jossa kuubalaissyntyinen Julio González sytytti yökerhon liekkeihin surmaten 87 ihmistä.

title: Flyleaf

text:
Flyleaf nähtiin ensimmäisen kerran Suomessa livenä 9. helmikuuta 2008 Kornin lämmittelijänä Tampereen jäähallissa.
Kappale "Cassie" kertoo "tositarinasta", Cassie Bernallin (6. lokakuuta 1981 - 20. huhtikuuta 1999) marttyyrikuolemasta Columbinen High Schoolin verilöylyssä. Cassielta kysyttiin uskooko hän Jumalaan, ja hän vastasi myöntävästi, joka johti murhaan.
EP-versiossa kappaleessa mainitaan nimi "Rachel" joka kuoli samanlailla kuten Cassie Bernall, Columbinen High Schoolissa. Myöhemmin väite on kuitenkin kumottu ja silminnäkijät ovat kertoneet, että ampuja ei käynyt minkäänlaista keskustelua Cassien tai Rachelin kanssa.

title: Columbinen verilöyly

text: Harris: ”Brooks, I like you now. Get out of here, go home."

title: Alex Frost

text: Alex Frost, koko nimeltään Alexander Melvin Frost (s. 17. helmikuuta 1987 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli kansainvälisesti tunnetuksi roolistaan Gus Van Santin elokuvassa "Elephant" (2003), joka käsittelee vuonna 1999 tapahtunutta Columbinen verilöylyä. Kyseinen elokuva voitti Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2003. Muita Frostin elokuvia ovat "Drillbit Taylor" (2008), "Stop-Loss" (2008), "The Standard" (2006), "Queen of cactus cove" (2005) sekä "The Lost" (2005).

title: Columbinen verilöyly

text: Michael Moore: Bowling for Columbine (2002) Gus Van Sant: Elephant (2003) Ben Coccio: Zero Day – Nuoret tappajat (2003)

title: Columbinen verilöyly

text: Kaksikko ajoi sitten takaisin koululle verilöylyssä käyttämissään asuissa ja valmistelivat autopommit. Ampujien ystävä Brooks Brown tuli tällöin pihalle polttamaan savukkeen ja kohtasi Eric Harrisin. He kävivät seuraavan vuoropuhelun:

title: Columbinen verilöyly

text: Tämän jälkeen Brooks lähti kävellen kotiin ja kuuli laukaukset muttei tajunnut niiden olevan laukauksia.[1]

title: Kertšin koulusurmat

text: Rosljakovilla oli päällään iskun aikana mustat housut, oikeassa kädessä musta hansikas ja valkoinen T-paita, johon oli kirjoitettu mustalla tekstillä venäjäksi ”НЕНАВИСТЬ” (viha). Rosljakovin uskotaan ottaneen mallia Yhdysvalloista kuten vuoden 1999 Columbinen verilöylyn suorittajista, Eric Harrisista ja Dylan Kleboldista. Tätä implikoi vahvasti Rosljakovin ihannointi kyseistä verilöylyä kohtaan ja hänen kiistämätön yhdennäköisyytensä Eric Harrisin asustuksen kanssa verilöylyä suorittaessa. Monet mediat ja uutislähteet ovat kutsuneet iskua ”Venäjän Columbineksi”.

title: Klass

text: Klass () on Ilmar Raagin ohjaama, vuonna 2007 valmistunut virolainen elokuva, joka kertoo kouluväkivallasta. Idea elokuvaan on saatu vuoden 1999 Columbinen verilöylystä. Elokuvalle on tehty 7-osainen jatkosarjaa tv-sarjan muodossa "Klass: elu pärast".

title: Columbinen verilöyly

text: Ammuskelussa kuoli kaiken kaikkiaan 1 koulun opettaja ja 14 oppilasta (13 murhaa, 2 itsemurhaa) sekä 24 haavoittui. Harris ja Klebold tekivät itsemurhan noin 45 minuuttia ammuskelun alkamisen jälkeen, klo 12:08. [1]

title: TEC-9

text: TEC-DC9 kuului aseisiin, joita käytettiin Columbinen verilöylyssä vuonna 1999. Kaksi vuotta Columbinen jälkeen 2001 Intratec lakkautti itsensä ja AB-10 valmistus lopetettiin.

title: Columbinen verilöyly

text: Kello 12.05 kaksikko meni kirjastoon. He ampuivat poliiseja kohti kirjaston ikkunoista, mutta yksikään poliisi ei loukkaantunut. Tämän jälkeen Harris asettautui kirjahyllyä vasten ja ampui itseään haulikolla. Klebold heitti vielä lähellä olleelle pöydälle polttopullon ennen kuin ampui itseään konepistoolilla vasempaan ohimoon.[1]

title: Virginia Techin verilöyly

text: Virginian verilöyly vaati yli kaksinkertaisesti kuolonuhreja verrattuna vuonna 1999 Columbine High Schoolissa sattuneeseen Columbinen verilöylyyn, joka sekin sai runsaasti julkisuutta. Ennen Virginian verilöylyä eniten uhreja vaatinut tapaus sattui 1966 Texasin yliopistossa Austinissa, kun kellotorniin linnoittautunut Charles Whitman tappoi ampumalla 15 ihmistä.

title: Columbinen verilöyly

text: Molemmilla oli mukana lukuisia veitsiä, 9mm:n aseiden lippaita, haulikon panoksia sekä erilaisia räjähteitä. Useimpia aseita ei kuitenkaan käytetty.[1]

title: Columbinen verilöyly

text: (Sillä ei ole enää mitään väliä.)

title: Columbinen verilöyly

text: 9mm TEC-9, itselataava yhden käden ase Stevens 311D, kaksipiippuinen haulikko Klebold teki itsemurhan ampumalla TEC-9 -aseella vasempaan ohimoonsa.

title: Columbine High School

text: Verilöylyn jälkeen Columbinen oppilaat siirrettiin Chatfield Senior High -kouluun lopuiksi kolmeksi kouluviikoksi. Koulun kirjasto ja kahvila, verilöylyn pahimmat paikat, oli remontoitu täysin neljä vuotta ennen verilöylyä. Kirjasto sijaitsi tuolloin suoraan kahvilan yläpuolella. Myöhemmin kirjasto purettiin kokonaan ja sen tilalle tehtiin atriumi. Koulu rakensi uuden, suuremman "Hope Columbine Memorial Library" -nimisen kirjaston mäelle jossa ammuskelu alkoi.

title: Columbinen verilöyly

text: Harris ja Klebold hankkivat hyökkäystä varten kaksi 9mm:n asetta ja kaksi 12-kaliiberista haulikkoa.

title: Jokelan koulusurmat

text: Yhdysvaltalaisissa kouluissa kuolonuhreja vaatineita ampumavälikohtauksia on tapahtunut viime vuosikymmeninä lukuisia. Niistä tunnetuimpia ovat vuonna 1999 tapahtunut Columbinen verilöyly, Virginia Techin verilöyly huhtikuussa 2007 ja viimeisimpänä Marjory Stoneman Douglas High Schoolissa, Floridan Parklandissa tapahtunut kouluammuskelu helmikuussa 2018.

title: Marilyn Manson

text: Vuoden 1999 loppupuoliskon ja suuren osan vuodesta 2000 bändi vietti hiljaiseloa. Bändi vietti yli vuoden hiljaa kirjoittaen ja äänittäen Death Valleyn studiossa. 14. marraskuuta 2000 Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death) julkaistiin. Palatakseen tummempaan, enemmän Antichrist Superstarin kaltaiseen tunnelmaan, paljon albumin sisällöstä oli kirjoitettu vastauksena Columbinen verilöylylle. Albumin kolmas single, "The Nobodies", oli saanut selvän inspiraation Columbinen ammunnasta.


query: Kuka Mortimer Folchart on?

title: Mustesydän

text: Mortimer Folchart , joka kolmanteen kirjaan mennessä tunnetaan useammallakin nimellä: vaimolleen ja tyttärelleen hän on Mo, Velhokieli niille, joille hänen lukemisen lahjansa on tärkein piirre, ja Närri - mustemaailman sankarirosvo. Hän on ammatiltaan kirjansitoja tai kirjanparantaja kuten Meggie tai hän itse joskus sanoo. Hän on Meggien isä ja Resan mies. Molla on ihmeellinen lahja, ja tästä lahjasta lähtee koko tarina alun perinkin. Kun Mo ensimmäistä kertaa luki Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen tietäen Resan pitävän siitä, hänen vaimonsa katosi heidän kahden kissansa kanssa ja tilalle tulivat Capricorn, Basta ja Tomusormi. Elokuvassa Mota näyttelee Brendan Fraser, jolle kirjailija on omistanut Musteloitsu-kirjan ja jota hän on käyttänyt Mon esikuvana.

title: Mortimer Hiiri

text: Mortimer otettiin käyttöön vuonna 1936 Mikki Hiiren kilpailijaksi lyhyessä jaksossa, "Mikin kilpailija". Mortimer Hiirestä on tehty myös kirjoja, McCoyn ansiota. Mortimer ja Mikki kilpailevat yleensä siitä kumpi saa viedä Minni Hiiren ensin treffeille. Nykyään Mortimer Hiiri esiintyy myös opettavaisessa lastenohjelmassa Mikki Hiiren kerhotalo ja on esiintynyt myös Mikin Klubi -televisiosarjassa.

title: Purdue Pharma

text: Sacklerin suku on pyrkinyt pysymään poissa julkisuudesta yrityksen yhteydessä, mutta näkymään laajasti hyväntekeväisyydessä. He ovat lahjoittaneet rahaa etenkin taidemusoihin ja oppilaitoksiin. Arthur ja Mortimer Sackler olivat naimisissa kolme kertaa, Raymond kerran. Heillä on yhteensä 15 lasta ja useita lapsenlapsia. Arthurin poika Richard vetäytyi yhtiön johdosta vuonna 2003, mutta piti hallituspaikkansa. Arthur Sackler kuoli 1987, Mortimer Sackler 2010 ja Raymond Sackler 2017. Kolme Mortimerin lasta, kaksi Raymondin lasta ja hänen lapsenlapsensa ovat purdue Pharman hallituksessa.

title: Angela Mortimer

text: Angela Mortimer Barrett voitti urallaan kolme Grand Slam -kaksinpelimestaruutta. Ne tulivat Ranskan mestaruuskilpailuista 1955, Australian mestaruuskilpailuista 1958 sekä Wimbledonista 1961, jolloin Mortimer oli 29-vuotias ja osittain kuuro. Omien sanojensa mukaan hän ei kyennyt tuolloin kuulemaan juuri muuta kuin yleisön suosionosoitukset.

title: Blake ja Mortimer

text: Joissakin kertomuksissa Blake ja Mortimer asuvat yhdessä Sherlock Holmesin ja tohtori Watsonin (Watson tosin astui myöhemmin aviosäätyyn) tapaan poikamiehinä. Blake muistuttaa ulkonäöltään hivenen myös Flash Gordonia ja Mortimer tohtori Zarkovia. Saksalaisten miehitettyä Belgian Jacobs piirsi muutaman viikon jatkoa Flash Gordonille ennen kuin sotasensuuri ehti sen kieltää.

title: Angela Mortimer

text: Mortimer voitti Anne Shilcockin kanssa nelinpelin Wimbledonissa 1955. Se oli Mortimerin uran ainoa Grand Slam -nelinpelimestaruus. Hän eteni naisten nelinpelifinaaliin myös Australian mestaruuskilpailuissa 1958 Lorraine Coghlanin kanssa. Grand Slam -turnauksen sekanelinpelifinaalissa Mortimer pelasi yhden kerran, Australiassa 1958. Hänen parinaan oli tuolloin Peter Newman.

title: Vain muutaman dollarin tähden

text:
Monco saavuttaa koplan autiomaassa ja kertoo muiden toveriensa kuolleen, kun heidät saarrettiin. Indio tarkastaa Moncon kaulan verijäljet ja uskoo tarinan. Indio aikoo paeta pohjoiseen ja Monco ehdottaa Indiolle pakoa etelään päin. Indio päättääkin jatkaa pakoa itään El Pasosta poispäin eli mennä Aqua Calienten kaupunkiin.
Mortimer aavistaa oikein roistokoplan pakopaikan ja löytyy syömästä samasta tavernasta, johon Indion porukka kerääntyy. Wild tunnistaa piippumiehen ja haastaa heti Mortimerin kaksintaisteluun. Mortimer ampuu Wildin tavernassa. Mortimer pelastaa nahkansa kertomalla Indiolle, että hän saa El Pason kassakaapin auki räjäyttämättä ja hävittämättä yhtään rahoista, ja sen hän tekeekin sovitusta 5 000 dollarin palkkiosta.

title: Emily Mortimer

text: Mortimer opiskeli St. Paul's Girls' School -nimisessä tyttökoulussa ja sen jälkeen Oxfordin yliopistossa, jossa hän opiskeli venäjää. Ennen näyttelijänuraansa Mortimer kirjoitti muun muassa kolumnin "Daily Telegraphiin".

title: Blake ja Mortimer

text: Blake ja Mortimer on sarjakuva, jonka loi belgialainen sarjakuvataiteilija ja -kirjoittaja Edgar P. Jacobs (1904–1987). Belgialainen sarjakuvalehti "Tintin Magazine" julkaisi Blakea ja Mortimeria sarjamuodossa vuodesta 1946, jonka jälkeen se ilmestyi albumeina (kustantaja "Les Editions du Lombard").

title: Blake ja Mortimer

text: Mortimerilla on vastineensa oikeassa maailmassa. Jacobs otti hahmoon mallia ystävästään ja kollegastaan Jacques Von Melkebekestä, tosin Mortimerille lisättiin parta. Blake puolestaan sai hänkin piirteensä Jacobsin ystävältä Jacques Laudylta, tällä kertaa hahmolle lisättiin viikset.

title: Emily Mortimer

text: Mortimerin ura alkoi rooleista televisiosarjoissa ja -elokuvissa, kun tuottaja oli huomannut hänet näytelmässä yliopistoaikoina. Mortimer on myöhemmin saavuttanut menestystä Hollywood-elokuvillaan, joista tunnetuimpia ovat muun muassa "Pojasta mieheksi" (2000), "Ihanat naiset" (2001), "Nuori Adam" (2003), "Vaaleanpunainen pantteri" (2005), "Match Point" (2005), "Lars ja se ainoa oikea" (2007) ja "Hugo" (2011). Television puolelta Mortimer tunnetaan rooleistaan sarjoissa "30 Rock" ja "Newsroom".

title: John Mortimer

text: John Mortimer (21. huhtikuuta, 1923 - 16. tammikuuta 2009) oli brittiläinen asianajaja ja kirjailija. Hän kirjoitti näytelmiä, kuunnelmia ja elokuvakäsikirjoituksia sekä omaelämäkerrallisia teoksia.

title: Mustesydän

text: Kaikki alkaa yhdeksän vuotta ennen itse kirjan tapahtumia. Kirjojen entisöijä Mortimer ”Mo” Folchart istuu mukavasti olohuoneessaan ja lukee Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen vaimolleen Resalle. Heidän kolmivuotias tyttärensä Meggie leikkii lattialla. Äkkiä, kesken lukemisen, Resa katoaa ja Mon olohuoneessa seisoo hänen sijastaan kolme vierasta miestä. Mon onnistuu ajaa miehet ulos talostaan, ja sen jälkeen hän ja Meggie ovat matkustaneet ympäriinsä. Mutta vaimoaan Mo ei saanut takaisin, vaikka yritti lukea kirjaa yhä uudestaan ja uudestaan.´Eräänä sateisena yönä, kun Meggie on kasvanut jo kaksitoistavuotiaaksi, heidän talonsa eteen ilmestyy salaperäinen mies. Mies on tulentanssittaja Tomusormi, jonka Mon taianomainen ääni repi irti omasta tarinastaan yhdeksän vuotta sitten. Tomusormi on tullut varoittamaan Mota Capricornista, joka on päässyt hänen jäljilleen. Capricorn oli yksi Mustesydämen henkilöistä, itse asiassa koko kirja kertoi hänestä; sen nimi on Mustesydän, koska se kertoo miehestä, jonka sydän on musta kuin tummin muste. Capricorn on kiinnostunut Mon erityislaatuisesta lahjasta lukea hahmoja eloon kirjoista. Capricorn on lähettänyt asialle parhaan miehensä Bastan, jonka mukana kulkeva veitsi on pelottavan vikkelä. Mo, Meggie ja Tomusormi hakevat turvapaikkaa Resan tädin, kirjatoukka Elinorin luota, mutta tulevat näin kiskoneeksi hänetkin mukaan vaarojen vyyhtiin. Ja kun Capricornin miehet sieppaavat Mon Tomusormen Meggielle pitämän pikku tulinäytöksen aikana ja samaisen miehen kavalluksen vuoksi, ei Meggiellä ja Elinorilla ole muuta vaihtoehtoa kuin lähteä hakemaan häntä Capricornin kylästä.

title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indio paljastaa koplalleen Moncon ja Mortimerin olevan palkkionmetsästäjiä, ja yllyttää miehiään heidän kimppuunsa. Hänen tarkoituksenaan on, että porukka pienenee ja jäljelle jäävien osuus saaliista kasvaa. Groggy hoksaa tämän suunnitelman ja vaatii nähdä saaliin. Rahojen sijasta lukitussa arkussa on palkkioilmoituskuulutus Indiosta. Roistot etsivät rahoja turhaan. Samaan aikaan Monco ja Mortimer ampuvat kaupungilla muut viisi roistoa. Groggy antaa aseen ja panoksia Indiolle ja pakenee. Mortimer ampuu Groggyä.

title: Edvard II

text: Kuninkaan kuoleman jälkeen Isabellan ja Mortimerin valtakausi ei kestänyt kauan. He tekivät rauhan skottien kanssa Northamptonin rauhassa keväällä 1328. Sopimus oli epäsuosittu. Edvardin veli Edmund Woodstockilainen teloitettiin 19. maaliskuuta 1330 hänen juoniteltuaan Edvardin palauttamiseksi valtaan. Joidenkin mukaan Mortimer oli syöttänyt Edmundille väärää tietoa Edvardin elossaolosta saadakseen hänet ansaan. Heti tultuaan täysi-ikäiseksi vuonna 1330 Edvard III teloitutti Roger Mortimerin syytettynä valtiopetoksesta ja Edvard II:n murhasta. Edvard III säästi Isabellan ja myönsi tälle runsaskätisen määrärahan määräten kuitenkin, että Isabellan on vetäydyttävä julkisuudesta. Isabella kuoli Hertfordissa 23. elokuuta 1358.

title: Tulikannus

text: Harry Hotspur oli naimisissa Lady Elizabeth Mortimerin kanssa. Elizabeth Mortimer oli Marchin kolmannen jaarlin Edmund Mortimerin ja Philippa Plantagenetin tytär. Philippa oli Antwerpenin Lionelin tytär, Lionel taasen oli Edvard III:n poika.

title: Rafi Gavron

text: Gavron oli myös Iain Softleyn ohjaamassa elokuvassa "Mustesydän" ("Inkheart") ja näytteli Farid-nimistä poikaa, jonka Mortimer "Mo" Folchart (Brendan Fraser) luki tarinaan Tuhannen ja yhden yön saduista.

title: Mortimerin ansa

text: Mortimerin ansa () on avausansa espanjalaisessa pelissä. Ansa on nimetty yhdysvaltalaisen James Mortimerin mukaan. Mortimerin ansa on todellinen ansa siinä mielessä, että musta huijaa valkean siihen tarjoamalla ”ilmaista” sotilasta.

title: Mortimer Hiiri

text: Mortimer Hiiri () on Disneyn luoma piirroshahmo, joka on esiintynyt ainakin Mikin klubissa ja Klassisissa piiretyissä.

title: Mortimer Adler

text: Mortimer Jerome Adler (28. joulukuuta 1902 – 28. kesäkuuta 2001) oli yhdysvaltalainen aristoteelinen filosofi ja kirjailija. Hän työskenteli filosofian popularisoimiseksi.

title: Mortimerin ansa

text: Mortimerin puolustus. Tämä siirto on harvinainen ja ei paras mustalle, mutta se asettaa ansan. Valkoisella on monia hyviä vastauksia, mutta sotilaan ottaminen on virhe.

title: Blake ja Mortimer

text: Blakesta ja Mortimerista tehtiin televisioon animaatiosarja (alkoi Suomessa kanavalla TV1 31. tammikuuta 2000).

title: Musteloitsu

text: Mortimer Folchart, Mo eli Velhokieli Ammatiltaan kirjansitoja tai kirjanparantaja kuten Meggie tai hän itse joskus sanoo. Meggien äiti ja Resan mies. Mo'lla on lukemisen lahja, ja tästä lahjasta lähtee koko tarina alun perinkin. Kun Mo ensimmäistä kertaa luki Mustesydän-nimistä kirjaa ääneen tietäen Resan pitävän siitä, hänen vaimonsa katosi ja tilalle tulivat Capricorn, Basta ja Tomusormi. Elokuvassa Mota näyttelee Brendan Fraser, jolle kirjailija on omistanut Musteloitsu-kirjan ja jota hän on käyttänyt Mon esikuvana.

title: Angela Mortimer

text: Mortimer Barrett valittiin International Tennis Hall of Famen jäseneksi 1993.

title: Carl Gustav Mortimer von Kraemer

text: Carl Gustaf Mortimer von Kraemer (16. kesäkuuta 1817 Lammi – 10. huhtikuuta 1898 Tampere) oli suomalainen eversti, kuvernööri ja senaattori.

title: Emily Mortimer

text: Mortimerin isä oli lakimies ja käsikirjoittaja John Mortimer ja äiti Penelope Mortimer (o.s. Gollop). Hänellä on nuorempi sisko Rosie, kaksi vanhempaa sisaruspuolta isänsä ensimmäisestä avioliitosta sekä velipuoli isänsä suhteesta näyttelijä Wendy Craigin kanssa.

title: Arsenikkia ja vanhoja pitsejä

text: Brewsterin sisarukset Abbey ja Martha asuvat Brooklynissä eikä kukaan aavista, että nämä herttaiset vanhat neidit vapaa-aikanaan myrkyttävät vanhoja, yksinäisiä herrasmiehiä, jotta he voisivat kuolla ”hymy huulillaan”. Ruumiit hautaa kellariin heidän sisarenpoikansa Teddy, joka kuvittelee olevansa Theodore Roosevelt ja luulee uhrien olevan Panaman kanavan rakennustöissä kuolleita miehiä. Abbeyn ja Marthan sisarenpoika Mortimer tulee ilmoittamaan, että hän on mennyt naimisiin, mutta löytääkin yllättäen ruumiin ikkunapenkistä. Lisäksi paikalle ilmaantuu Mortimerin kolmas veli Jonathan, pakomatkalla oleva murhaaja, joka on äärimmäisen närkästynyt, kun saa tietää tätiensä murhanneen 12 miestä eli enemmän kuin hän itse. Jonathan jää kuitenkin kiinni ja Teddy toimitetaan parantolaan. Koska tädit eivät halua erota Teddystä, myös he lähtevät parantolaan, mikä päättää heidän ”hyväntekeväisyystoimintansa”. Lopuksi he paljastavat vielä Mortimerille, että tämä on ottolapsi. Mortimer on äärimmäisen helpottunut kuulleessaan, ettei ole sukua murhanhimoisille Brewstereille.

title: Vain muutaman dollarin tähden

text: Indio ampuu Mortimerilta aseen kädestä ja käynnistää soimaan taskukellon, jossa on Mortimerin sisaren kuva. Selviää, että Mortimer on kostamassa Indiolle sisarensa ja tämän miehen kuolemia. Monco pelastaa aseettoman Mortimerin ja tuo oman aseensa hänelle, jolloin kaksintaistelusta tulee tasaisempi. Mortimer ampuu Indion ja ottaa ruumiin kädestä sisaresan kuvan. Mortimer lupaa kaikki palkkiot roistoista ja pankin rahoista Moncolle ja ratsastaa kohti taivaanrantaa. Monco keräilee roistojen ruumiita ja laskee palkkiorahojaan. Yksi puuttuu eli Groggy, joka on elossa ja hiipii ampumaan Moncoa, mutta Monco on nopeampi ja Groggy lastataan hevoskärryille samaan roistokasaan. Nyt palkkiosumma täsmää 27 000 dollaria. Monco lähtee kaupungista kärryineen ja poimii vielä puusta mukaansa satulalaukun eli pankista varastetut puoli miljoonaa dollaria.

title: Mortimer Sackler

text: Mortimer Sackler oli naimisissa kolme kertaa. Kolme hänen seitsemästä lapsestaan on Purdue Pharman hallituksessa.

title: Blake ja Mortimer

text: Vaikka sarjan nimi on Blake ja Mortimer, professori Mortimer on selvästikin sarjan keskushahmo. Alkuperäisessä sarjassa juuri hän, kiivaan ja intoilevan luonteensa takia, tempautuu mukaan seikkailujen pyörteisiin.