query: Minkä kokoiset aikuisen ihmisen munuaiset ovat?

title: Munuainen

text: Aikuisen ihmisen munuaiset ovat pavunmuotoiset, noin 11 cm pitkät, 6 cm leveät, 3 cm paksut.[3] Niiden yhteispaino on noin 300 g.[2] Munuaisia ympäröivän sidekudoskotelon alla on kuorikerros, jonka sisäpuolella on ydinkerros.[2] Ydin jakautuu 10-15 lohkoon, munuaispyramidiin, joiden leveä tyviosa on kuorikerrosta vasten ja kapea kärki (munuaisnysty) ulottuu munuaisaltaaseen. Munuaiset ovat koveria selkärankaan päin. Koverassa kohdassa on munuaisportti, joka liittää virtsajohtimen, munuaisvaltimon ja -laskimon munuaiseen.[4]

title: Rauta

text: Italialainen lääkäri Vincenzo Menghini havaitsi veren sisältävän rautaa vuonna 1745 polttaessaan verta. Rauta on veren punasoluissa esiintyvässä hemoglobiinissa hapen sitoja. Punasolut kuljettavat happea kudoksiin. Tärkeän tehtävänsä takia rauta on ravitsemuksessa tärkeä hivenaine. Aikuisen ihmisen kehossa on rautaa yhteensä 4–5 g. Liika raudan saanti on haitallista, sillä se vaurioittaa maksaa ja munuaisia.

title: Rengastus

text:
Renkaita valmistetaan sekä alumiinista että teräksestä. Teräsrenkaita käytetään linnuille, jotka viettävät elämänsä suolaisessa merivedessä tai louhikkoisessa maastossa. Viime vuosina on siirrytty teräksen käyttöön myös vahvanokkaisilla varislinnuilla. Renkaita on Suomessa nykyisin 36 eri tyyppistä ja läpimittoja on 26 kokoa.
Rengas on avoin, ja se puristetaan pihdeillä linnun jalkaan varpaiden yläpuolelle eli jalkapöydän ympärille. Eri lintulajeille käytetään eri kokoisia renkaita, jolloin rengas istuu hyvin, ei purista jalkaa, mutta pääsee silti vapaasti liikkumaan. Rengas painaa suhteessa linnun ruumiinpainoon suunnilleen saman verran kuin rannekello aikuisen ihmisen ranteessa.

title: Munuaistulehdus

text: Munuaistulehdus eli nefriitti on yhden tai kummankin munuaisen tulehdus. Sen tavallisimmat ensioireet ovat värinmuutokset ja veren esiintyminen virtsassa (hematuria). Muita oireita ovat pahoinvointi ja väsymys. Munuaistulehdus pysyy täysin oireettomana 50 % tapauksista. Kroonista munuaistulehdusta sairastavilla oireiden alkaminen voi kestää vuosia. Munuaistulehdukseen voi johtaa muun muassa hoitamaton virtsaputkentulehdus. Lisäksi se voi esiintyä useiden muiden sairauksien komplikaationa (esimerkiksi myyräkuume). Munuaistulehduksella on eri tyyppejä, ja se voi olla joko krooninen tai akuutti. Tautiin sairastuneista aikuisista 60 % ja lapsista noin 90 % paranee täysin ilman jälkitauteja, mutta pahimmillaan tauti voi johtaa kuolemaan. Yleensä oireet asettuvat itsestään parin viikon kuluessa. Joskus munuaistulehdus johtaa kohonneeseen verenpaineeseen ja pysyvään munuaisvaurioon. Akuutilla munuaistulehduksella on mahdollisuus kehittyä krooniseksi. Näin käy aikuisista 30 %:lle ja lapsista 10 %:lle tapauksista.

title: Ihmisen anatomia

text: Munuaiset - Umpisuoli - Virtsarakko - Aivot - Pohjukaissuoli - Silmät - Sappirakko - Sydän - Maksa - Keuhkot - Ruokatorvi - Vatsalaukku

title: Viiltäjä-Jack

text: "Helvetistä"-kirje oli lähetetty naapurivartioston komitean johtaja George Luskille () 16. lokakuuta 1888. Kirjeen käsiala oli epäselvää ja kirjeessä oli lukemattomia kirjoitusvirheitä. Lisäksi kirjeen tyyli oli erilainen, kuin "Hyvä pomo" -kirjeessä ja "Hävyttömän Jackyn" -postikortissa. Kirje tuli pienessä rasiassa, josta Lusk löysi puolikkaan munuaisen, joka oli säilötty etanoliin. Tappaja oli vienyt Eddowesin vasemman munuaisen. Kirjeen kirjoittaja väitti paistaneensa ja syöneensä toisen munuaisen. Kirjeen mukana lähetetty munuainen vakuutti monet siitä, että Helvetistä -kirje oli nimenomaan Viiltäjä-Jackin kirjoittama. Varmuutta asiaan ei ole kuitenkaan saatu, eikä sen aikaisilla rikostutkintamenetelmillä pystytty varmistamaan oliko munuainen todella Eddowesin. Munuaisen tutki tohtori Thomas Openshaw Lontoon sairaalasta. Openshaw oli sitä mieltä, että munuainen oli ihmisen vasen munuainen, mutta hän ei voinut päätellä munuaisen kantajan sukupuolta tai ikää. Openshaw sai sittemmin kirjeen, jonka oli allekirjoittanut "Viiltäjä-Jack" ja joka tunnetaan Openshaw-kirjeenä.

title: Sotosin oireyhtymä

text: 5–10 prosentilla Sotos-ihmisistä on synnynnäinen sydänvika. Joillakin on myös munuaisissa poikkeavuuksia.

title: Pallopalapeli

text: Myynnissä olevien pallopalapelien koot ja palojen määrät vaihtelevat 24 palasta 960 palaan. Lapsille suunnatuissa palloissa palat ovat suuremman kokoisia kuin aikuisille suunnitelluissa. Suositusiät vaihtelevat neljästä ikävuodesta ylöspäin.

title: Erytropoietiini

text: Aikuisella ihmisellä munuaisen peritubulaariset solut tuottavat erytropoietiinia tavalla, jota säädellään kudoksessa olevan hapen määrän mukaan. Erytropoietiinin tuottoa lisää ns. hypoksian indusoima tekijä HIF, proteiini joka pilkkoutuu hapen läsnä ollessa. Mikäli happea on vain vähän, HIF säilyy ehjänä ja stimuloi EPO:n tuottoa. Munuaisista EPO siirtyy verenkiertoon ja vaikuttaa kohdesoluihinsa erytropoietiinireseptorin välityksellä. EPO:n vaikutukset ilmenevät etenkin luuytimessä, jossa verisolut muodostuvat. Erytropoietiinireseptoreita on kaikissa punasoluihin johtavan kehitysreitin solutyypeissä, mutta erityisen voimakkaasti vaikutus ilmenee varhaisissa kehitysmuodoissa. EPO siis kiihdyttää punasoluja tuottavien CFU-GEMM- ja BFU-E -solujen jakautumista ja hengissä säilymistä, jolloin muodostuvien punasolujen määrä lisääntyy. EPO myös kiihdyttää hemoglobiinin muodostumista.

title: Komodonvaraani

text: Nuoret komodonvaraanit syövät pieniä liskoja, hyönteisiä ja aikuisten ruoantähteitä. Aikuisille koko ei ole ongelma: ne vaanivat kaiken kokoisia eläimiä jyrsijöistä vesipuhveleihin. Hallitseva uros aterioi ensin, sitten on raadon vainunneiden ja paikalle kokoontuneiden pienempien yksilöiden vuoro. Aikuiset ovat aggressiivisia ja saattavat tappaa ja peräti syödä nuoria tielle tulevia lajitovereitaan. Komodonvaraani voi olla ihmisellekin vaarallinen. Laji liikkuu ketterästi koostaan huolimatta. Taaksepäin suuntautuvilla hampaillaan varaani saa lujan otteen saaliistaan. Joskus uhri onnistuu riuhtomaan itsensä vapaaksi, mutta se ei ole silloinkaan turvassa, sillä pedolla on myrkkyä joka estää veren hyytymistä ja näin ollen uhrin vuotaa kuiviin.

title: Munuainen

text: Munuaiset erottavat verestä kuona-aineet sekä elimistölle vieraat aineet ja poistavat ne elimistöstä virtsan mukana. Poistettavia kuona-aineita ovat mm. valkuaisaineiden hajoamistuote urea ja sappiväriaineet, joita syntyy hemoglobiinin pilkkoutuessa. Munuaiset huolehtivat kuona-aineiden poiston yhteydessä siitä, että elimistölle tärkeitä aineita ei pääse virtsan mukana elimistöstä pois. Näitä ovat esimerkiksi glukoosi ja aminohapot, joita terveen ihmisen virtsa ei tavallisesti sisällä.[4]

title: Sähkörauskut

text: Suurin sähkörauskulaji voi kasvaa noin 180 cm mittaiseksi, mutta yleensä kalat jäävät alle metrin kokoisiksi. Rintaevät ovat leveät ja antavat ruumiille kiekkomaisen muodon. Päästä kiekko on yleensä melko suora. Rintaevissä on munuaisen muotoiset sähköelimet, jotka voivat sysisähkörauskulla ("Torpedo nobiliana") tuottaa jopa 220 V jännitteen. "Torpedo"-suvun lajeilla selkäeviä on kaksi, joista etummainen on selvästi takimmaista kookkaampi. Pyrstö on melko paksu ja pyrstöevä kookas. Lautasrauskulla pyrstö on hyvin lyhyt ja selkäevät pienet. Lajien hampaat ovat pienet ja teräväkärkiset. Sähkörauskut lisääntyvät ovovivipaarisesti.

title: Alkalinen fosfataasi

text: Ihmisellä alkalista fosfataasia esiintyy etenkin maksassa, sappiteissä, munuaisissa, luukudoksessa ja istukassa.

title: Kreatiini

text: Tyypillisesti puolet ihmisen elimistössä olevasta kreatiinista tulee ruoasta (enimmäkseen lihasta ja kalasta) ja puolet syntetisoidaan aminohapoista (arginiinista, glysiinista ja metioniinista) maksassa, haimassa ja munuaisissa. Aikuisella on elimistössään noin 120 grammaa kreatiinia, joista 95 % on varastoitunut luurankolihaksiin, loput aivoihin, maksaan, munuaisiin ja miehillä kiveksiin. Elimistön kreatiinista 60 % on fosfokreatiinina eli kreatiinifosfaattina (KP), loput 40 % vapaana kreatiinina.

title: Kolmipyörä

text: Kolmipyörä on kolmella pyörällä varustettu polkupyörä. Kolmipyörän rakenne helpottaa tasapainoilua ja niitä valmistetaankin pienille lapsille, sekä myös aikuisille. Aikuisen kokoiset mallit on usein suunniteltu vanhempia ihmisiä varten, liikkumisen helpoittamiseksi. Kolmipyörä on usein lasten ensimmäinen pyörä. Lasten kolmipyörissä polkimet ovat yleensä kiinni etupyörän navassa.

title: Munuainen

text: Ihmisen kaksi munuaista sijaitsevat molemmin puolin selkärankaa. Oikeanpuoleinen munuainen on ihmisellä ja sialla hieman vasemmanpuoleista alempana. Muilla nisäkkäillä oikea munuainen on yleensä vasemmanpuoleista ylempänä. Munuaiset sijaitsevat maksan ja pernan alapuolella, alimman rinta- ja kahden ylimmän lannenikaman tasolla. Koska munuaiset ovat arkoja elimiä, niiden yläpuoli on osittain alempien kylkiluiden suojaamana ja lisäksi niitä suojaavat selkälihakset, sidekudoksinen munuaiskotelo ja kaksinkertainen rasvakerros.[2]

title: Elinkauppa

text: Toisen munuaisen luovuttamisen riski on hyvin pieni, sama kuin eräiden kauneusleikkausten kuten rasvaimun. Seulottu luovuttaja elää pidempään kuin kahden munuaisen ihmiset keskimäärin. Laillisilla markkinoilla sekä myyjän että vastaanottajan asema olisi parempi kuin pimeillä markkinoilla.

title: Skorpioni-ihminen

text: Skorpioni-ihmiset ovat Mesopotamian mytologiassa esiintyviä taruolentoja. Ne ovat ihmisen kokoisia demoneja, joilla on ihmisen ylä- ja skorpionin alaruumis. Niillä oli aseinaan jouset ja nuolet, jotka ne saivat ammuttua aina maaliinsa, sekä pistin täynnä myrkkyä. Toisinaan ne kuvataan mahtavien jumalten kokoisina hyvinä hahmoina, jotka vahtivat jumalten valtakunnan portteja. Ne aukoivat kiviporttia jumalille ja kivettivät katseellaan kaikki jumalten joukkoon pyrkivät kuolevaiset.

title: Nefroni

text: Nefronien määrä munuaisessa vaihtelee lajeittain. Ihmisen ja sian munuaisessa nefroneita on noin miljoona, koiralla 400 000, kissalla puoli miljoonaa, naudalla neljä miljoonaa ja hevosella 2,7 miljoonaa.

title: Ihmisen anatomia

text: Ihmisen anatomia tunnettiin jo 1600 eaa., josta on viitteitä egyptiläisten papyruskirjoituksista. 1600 eaa. tunnettiin jo sydän, maksa, perna, munuaiset, kohtu ja virtsarakko.

title: Vanheneminen

text: Myöhemmin, neljänkymmenen vuoden iästä eteenpäin perusaineenvaihdunnan ja elintoimintojen selkeästi hidastuessa vähenee myös ravinnon tarve, minkä johdosta vanhentuessaan keski-ikäinen ihminen lihoo helpommin kuin nuori aikuinen. Lisäksi erityisesti miehillä testosteronitasojen laskiessa ihon alainen rasvakudos alkaa lisääntyä rintojen seuduille ja keskivartaloon. Tämä johtaa joillakin keski-ikäisillä miehillä aikuis iän gynekomastiaan. Miehen testosteronitasojen laskiessa vähenee myös miehen seksuaalivietti, ja viidenkymmenenvuoden iästä eteenpäin impotenssi on yleistä. Noin neljäkymmentävuotiaana naisen kuukautiskierrot lyhenevät yleensä parilla vuorokaudella, mikä on ensioire vaihdevuosien lähestymisestä ja viittaa hedelmällisyyden selkeään laskuun. Hedelmällisyys on naisella enää 10 % 45-vuotiaana. Vanhimmat lapsia luonnollisesti saaneet naiset ovat olleet 46-48-vuotiaita. Eräs selkeimmistä vanhenemisen ulkoisista merkeistä nelikymppisellä ihmisellä ovat ihoon tulevat rypyt, mikä seuraa sidekudosten perusaineena toimivan kollageeni-valkuaisaineen menettäessä kimmoisuuttaan. Iho myös muuttuu ohuemmaksi ihosolujen vähentymisen myötä. Ihmisen kaulan iho löystyy 45. ikävuoden jälkeen, aiheuttaen leukalinjan epäselventymistä. Hiukset muuttuvat harmaiksi ja monet myös kaljuuntuvat iän myötä. Virtsaamisen tarve kasvaa vanhetessa, kun virtsarakko menettää kykyään venyä. Myös munuaisissa sijaitsevien virtsan koostumusta ja määrää säätelevien nefronien määrä vähenee.

title: Samettipunkit

text: Samettipunkkien nymfit ovat parasiitteja, kuoriutumisen jälkeen ne kiipeävät ohikulkevaan hämähäkkiin tai hyönteiseen ja imevät tästä verta. Samettipunkit ovat hitaasti liikkuvia, mutta ne syövät kokoonsa nähden paljon. Nuoret punkit metsästävät monta kertaa itsensä kokoisia saaliita, esimerkiksi heinäsirkkoja. Samettipunkit eivät yleensä tapa hyönteistä, vaan pudottautuvat jonkin ajan kuluttua pois. Ne syövät myös hyönteisten munia. Tämän jälkeen ne asettuvat maaperään ja muuntuvat aikuisiksi. Samettipunkit eivät ole minkäänlainen uhka ihmisille.

title: Choristodera

text: Merkilliset pitkäkaulaiset lajit, Japanista löydetty "Shokawa" ja Kiinasta löydetty "Hyphalosaurus", muistuttivat paljon notosaureja. "Hyphalosaurus" oli pieni, täysikasvuisena noin 30 cm pitkä, Suurin osa sen pituudesta oli kaulaa ja häntää, sen ruumis olisi mahtunut aikuisen ihmisen käteen. Eräässä hyvin säilyneessä fossiilissa oli "Hyphalosaurus" jonka ympärillä oli suuren marmorikuulan kokoisia pitkulaisia nahkamaisia munia, ja 15 senttisiä poikasia.

title: Karfentaniili

text: Aikuisen ihmisen tappava annos karfentaniilia on noin 0,03 milligrammaa. Esimerkiksi aikuisen tappava annos heroiinia on 30 milligrammaa. Yliannostuksen vaara on ihmisille siis suuri.

title: Kalastajakissa

text: Yhdeksän kuukauden ikäisinä jälkeläiset ovat kasvaneet aikuisen kokoisiksi, mutta pysyttelevät emonsa luona vielä muutaman viikon. Kymmenen kuukauden ikäisiksi vartuttuaan ne ovat oppineet tarvitsemansa saalistustaidot ja pystyvät selviytymään omin päin.

title: Tetranitrometaani

text: Tetranitrometaani on mahdollisesti ihmiselle karsinogeeninen eli syöpää aiheuttava yhdiste. Se ärsyttää keuhkoja ja on myrkyllinen maksalle ja munuaisille.

title: Munuainen

text: Joillakin ihmisillä munuaiset saattavat kasvaa yhteen, jolloin syntyy hevosenkenkämunuaiseksi kutsuttu häiriö.

title: Polykystinen munuaistauti

text: Kystia voi esiintyä myös maksan, haiman ja munasarjojen alueilla. Tautia sairastavilla aikuisilla voi esiintyä sydänläppien poikkeavuuksia ja aivoverisuonten laajentumia. Sairaus voi johtaa vakavaan munuaisten vajaatoimintaan. Se voidaan kuitenkin parantaa munuaisensiirrolla; tauti ei iske uuteen munuaiseen.

title: Hemoglobiini A

text: Hemoglobiini A (HbA) on aikuisen ihmisen yleisin hemoglobiinityyppi. Sitä on 95% aikuisen hemoglobiinista. Se koostuu neljästä alayksiköstä, kahdesta alfa- ja kahdesta beta-yksiköstä. Hemoglobiini A:n geeni sijaitsee ihmisen kromosomissa 11.

title: Munuainen

text: Ihminen tulee toimeen yhdellä munuaisella. Synnynnäisesti toinen munuainen puuttuu yhdellä ihmisellä noin 750:stä. Yksimunuaisisuus on yleisempää miehillä, ja puuttuva munuainen on useimmiten vasen munuainen. Joskus toinen munuainen joudutaan poistamaan leikkauksella esimerkiksi kasvaimen tai siihen kohdistuneen vakavan vamman vuoksi.[6] Munuaisen poistoa nimitetään nefrektomiaksi.


query: Montako Pyhäjärvi-nimistä järveä Suomessa on?

title: Pyhäjärvi (täsmennyssivu)

text: Pyhäjärvi on yleinen järvennimi Suomessa. Ympäristöhallinnon Hertta-tietopalvelussa Pyhäjärviä on 38 kpl, joukossa useita suuria ja tunnettuja järviä. Nimi on esiintynyt myös kolmen kunnan nimenä Suomessa sekä muiden asuttujen paikkojen nimenä ja sukunimenä.

title: Pyhäjärvi (Kullaa)

text: Pyhäjärvi on Satakunnassa Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella sijaitseva järvi. Pyhäjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Järvi sijaitsee noin 2,5 kilometriä Kullaan kuntakeskuksesta luoteeseen.

title: Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)

text: Pyhäjärvi (v:sta 1948 ) on järvi Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi kuului Suomelle ennen toisen maailmansodan alueluovutuksia. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Pyhäjärven (Vpl) kuntaan, jolle järvi oli antanut nimensä.

title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärvi on vedenjakajaseutua, kuntaa halkoo lounais-koillissuunnassa Suomenselän vedenjakaja. Pääosassa kuntaa vedet virtaavat Pyhäjoen kautta Perämereen. Kunnan itäosista vedet laskevat Saimaan vesistöön, etelästä Päijänteeseen ja lännestä Kalajoen vesistöön. Kunnan keskusjärvi on suuri ja rantaviivaltaan polveileva Pyhäjärvi, johon laskee useita pieniä jokia ja puroja. Järvi jakautuu viiteen altaaseen: Piiponselkään, Kesonselkään, Isoonselkään, Kirkkoselkään ja Junttiselkään. Rautatie ja maantie ylittävät järven Pyhäsalmen taajaman luona. Pyhäjärven vedet virtaavat Junttiselän pohjoispäästä säännöstelypadon kautta Pyhäjokeen. Pyhäjoen koskista on valjastettu Vesikoski ja Kalliokoski. Pyhäjärven jälkeen suurimpia järviä ovat Komujärvi, Parkkimanjärvi ja sekä osittain Haapajärven puolella sijaitseva Kuonanjärvi. Nurmesjärvi on kansainvälisesti merkittävä lintuvesi Pyhäjärven ja Kärsämäen rajalla. Merkittäviä lintuvesiä ovat myös Lohvanjärvi ja Särkijärvi.[4]

title: Eura

text: Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20)[5], sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Koskeljärvi Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen.

title: Pyhäjärvi (Tammela)

text: Pyhäjärvi on vain osa muinoin alueella sijainneesta suuremmasta järvestä. Kun jääkauden jälkeen alueen korkeimmat kohdat kohosivat maankohoamisen seurauksena Yoldiamerestä. Maatumien suuretessa, muuttui Yoldiameri makeaksi ja Itämeren tätä vaihetta nimitetään Ancylusjärveksi. Ancylusjärven luoteesta työntyneestä pitkästä lahdesta kuroutui irti suuri järvi yli 9 800 vuotta sitten. Järvi, joka sijaitsi Pyhäjärven ja Kuivajärven ympäristössä, oli matala ja melko tasapohjainen. Järven savipohjalle alkoi 10 500−9 400 vuotta sitten kertyä liejua, johon levittäytyi rehevä luhtamainen suokasvillisuus. Suot alkoivat tämän jälkeen kasvaa myös turvetta. Alueen vanhin turvekerrostuma on löydetty Torronsuosta ja sen ikä on 10 400 vuotta. Turvesuo laajeni tuhansien vuosien aikana ja samalla järven vedenpinta aleni Pyhäjärven luusuan kulumisen vuoksi. Laaja järvi pieneni mesoliittisella kaudella ja siitä kuroutui erilleen pienempiä järvialtaita kuten esimerkiksi Pyhäjärvi, Kuivajärvi, Talpianjärvi ja Kalliojärvi.

title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Pyhäjärvi (tunnettu myös nimellä Säkylän Pyhäjärvi) on Suomen 29. suurin järvi, joka sijaitsee Säkylän, Euran ja Pöytyän kunnissa. Se on kokonaan yhtä suurta järvenselkää, koska siinä on hyvin vähän saaria ja ne ovat pieniä ja sijaitsevat enimmäkseen lähellä rantaa Säkylän ja Kauttuan edustalla. Tämä antaa järvelle suuremman järven tai jopa hiukan merimäisen luonteen. Järven ekologia on herkkä häiriöille ja siksi sen tilaa seurataan tarkasti. Pyhäjärvi onkin Euroopan tutkituimpia järviä.[1] Pyhäjärvi on merkittävä virkistyskohde ja toisaalta myös tärkeä raakavesilähde lähialueen teollisuudelle ja kunnille. Vuonna 2011 se valittiin sekä Varsinais-Suomen että Satakunnan maakuntajärveksi.[2][3]

title: Pyhäjärvi (täsmennyssivu)

text: Pyhäjärvi, järvi Artjärvellä Pyhäjärvi, järvi Asikkalassa Pyhäjärvi, järvi Enontekiön eteläosassa Pyhäjärvi, järvi Enontekiön pohjoisosassa Pyhäjärvi, järvi Heinolassa Pyhäjärvi, järvi Hämeenkyrössä Pyhäjärvi, järvi Hauholla Hämeenlinnassa Pyhäjärvi, järvi Inarin eteläosassa Pyhäjärvi, järvi Inarin länsiosassa Angelissa Pyhäjärvi, järvi Inarin pohjoisosassa Pyhäjärvi, järvi Inarissa Pyhäjärvi, järvi Juvalla Pyhäjärvi, järvi Karkkilassa Pyhäjärvi, järvi Suomen ja Venäjän rajalla, Suomessa Kiteellä ja Parikkalassa, Venäjällä Karjalan tasavallassa Pyhäjärvi, järvi Kittilässä Pyhäjärvi, järvi Kittilässä Pyhäjärvi, järvi Kittilässä Pyhäjärvi, järvi Konnevedellä ja Äänekoskella Pyhäjärvi, järvi Kouvolassa ja Iitissä Pyhäjärvi, järvi Kuhmoisissa Pyhäjärvi, järvi Kuusamon Rukassa Pyhäjärvi, järvi Kuusamon pohjoisosassa Pyhäjärvi, järvi Pelkosenniemellä Pyhäjärvi, järvi Petäjävedellä Pyhäjärvi, järvi Pieksämäellä Pyhäjärvi, järvi Pyhäjärvellä Pyhäjärvi, järvi Karjalankannaksella Venäjällä, entisessä Pyhäjärven Vpl ja nykyisessä Pyhäjärven kunnassa Pyhäjärvi, järvi Pälkäneellä Pyhäjärvi, järvi Rovaniemellä Pyhäjärvi, järvi Saarijärven reitissä Saarijärven ja Äänekosken kaupungeissa Pyhäjärvi, järvi Sallassa Pyhäjärvi, järvi Savukoskella Pyhäjärvi, järvi Simossa Pyhäjärvi, järvi Sulkavalla, Rantasalmella ja Juvalla Pyhäjärvi, järvi Suomussalmella Pyhäjärvi, järvi Säkylässä, Eurassa ja Pöytyällä Pyhäjärvi, järvi Tammelassa Pyhäjärvi, järvi Tampereella, Pirkkalassa, Nokialla, Vesilahdessa ja Lempäälässä Pyhäjärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa Pyhäjärvi, järvi Utsjoella

title: Pyhäjärvi Ul

text: Pyhäjärvi Ul oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Nykyisin alue on osa Karkkilan kaupunkia. Kunnan nimen lopussa ollut tunnus Ul tarkoittaa Uudenmaan lääniä, sillä Suomessa oli ennen myös kaksi muuta Pyhäjärvi-nimistä kuntaa: Pyhäjärvi Ol. Oulun läänissä sekä Pyhäjärvi Vpl Viipurin läänissä.

title: Pyhäjärvi (Säkylä)

text: Maankohoamisen toinen ilmiö on maanpinnan nopeampi kohoaminen luoteessa kuin kaakossa. Tämän vuoksi Pyhäjärvi on kallistunut olemassaolonsa aikana monta metriä etelään päin ja järven pinta on kohonnut ja järvialtaan tilavuus kasvanut. Järvi elää transgressiivista vaihetta, jossa se tulvii äyräitään vasten. Järven eteläpäässä rantaviiva kulki muinoin pohjoisempana kuin nykyään, jonka seurauksena vanhaa rantaa turpeineen on jäänyt rantahietikon alle ja sen päälle on alkanut kerääntyä pohjasedimenttejä. Tällaisista sedimenteistä kuroutumisikä on Mannilassakin määritetty. Järven eteläpäässä transgressio on voimakkainta.[19]

title: Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)

text: Pyhäjärven rannoilla oli Suomelle kuuluessaan 15 kylää, muun muassa järven pohjoisosaan työntyvällä niemellä sijainneet Pyhäjärven kirkonkylä eli Pyhäkylä, Orola, Sumpula, Lahnavalkama ja Larjala sekä niemen välittömässä läheisyydessä samannimisellä saarella sijainnut Ivaskansaari, järven länsirannalla Pyhäjärven asemakylä, Pölhölä, Kivipaarina ja Suhapaarina, etelärannalla sijainneet Jaama, Tolsterniemi ja Kostermaa sekä itärannalla Matiskala, Salitsanranta ja Inkilä.

text: Vanajaveden–Pyhäjärven alueen lasketut järvet ovat Vanajaveden–Pyhäjärven alueella sijaitsevia niitä järviä, joille on tehty pääasiassa viimeisen kahdensadan vuoden aikana järvenlasku. Laskettu järvi on sellainen, että sen vedenpinnan korkeutta on alennettu. Kuivatetun järven vesiallas on tyhjennetty kokonaan vedestä ja sen tilalla on yleensä kosteikko, suo, metsää tai peltoa.

title: Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)

text: Pyhäjärvi on hevosenkengän muotoinen, kirkasvetinen ja noin 30 metriä syvä. Järven hevosenkengänmuotoisuus johtuu pohjoisrannalta keskelle järveä työntyvästä suuresta niemestä. Pohjoisesta työntyvä niemi ja eteläosan saaret jakavat järven kahteen selkään, josta hieman isompi läntinen selkä on 13 kilometriä pitkä. Pyhäjärven pinta on 19,4 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Vuoksen vesistöön. Pyhäjärveen laskee idästä Yläjärvi. Pyhäjärvi puolestaan laskee vetensä kolme kilometriä pitkää Pikonjokea pitkin Pyhäjärven länsipuolella olevaan Kiimajärveen. Pyhäjärven suurimmat saaret ovat Kiskonsaari ja Heinsaari järven eteläosassa ja Ivaskansaari järven pohjoisosassa.

title: Vanajaveden–Pyhäjärven alue

text: Pyhäjärven alueella on lähes sata järveä tai lampea. Pyhäjärven lähialueen ojat ovat lyhyitä ja niiden kautta laskevat vain pieniä järviä, joita on yli 30. Suurin niistä on Tottijärvi (69 ha). Laajanojan valuma-alue jää Pyhäjärvestä pohjoiseen Ylöjärven järviylängölle, missä siihen kuuluu 16 järveä. Tampereen etelä- ja kaakkoispuolelle jäävät Vihnusjärven valuma-alue, jossa on 7 järveä, Vihiojan valuma-alue, jossa on vain 3 järveä, ja Härmälänojan valuma-alue, jossa on 10 järveä. Pirkkalan luoteispuolelle laskee Sikojoki, jonka valuma-alueella sijaitsee 13 järveä. Vastinjoen valuma-alueella on vain yksi järvi.

title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Lempäälän Säijässä Pyhäjärven itärantaan laskee Säijoki, jonka joensuu on leveä ja pitkä ja sen valuma-alueella on poikkeuksellisen monta järveä. Vaikka alajuoksulla joen vieressä onkin nimetön lampi, voidaan Säijärvi pitää pääuoman alimpana järvenä. Ylempänä jokea sijaitsee Urvantajärvi, joka on osittain laskettu järvi. Perälänkulmalla jokeen yhtyy useita sivuhaaroja. Aivan Urvantajärven yläpuolella oikealta siihen yhtyy Toritunoja, jonka sivuhaaran päässä sijaitsee nimetön lampi Vuortenmäen alla. Saman Toritunojan latva-alueella Pirkkalan lentokentän eteläpuolella sijaitsevat Hahmojärvi, Raiskiojärvi ja Petkelejärvi. Säijoen valuma-aluetta reunustaa täällä Sikojoen valuma-alue. Ylempänä jokea sijaitsee Kaakkolammi. Sen alapuolella jokeen yhtyy vasemmalta Myllyoja eli Latikkaoja. Sen yläjuoksulla sijaitsevat sekä Latikan lampi että Kangasjärvi ja ojan latvajärvinä Pikku Muurajärvi ja Ison Muurajärvi.

title: Pyhäjärvi (Käkisalmen piiri)

text: Nykyinen Pyhäjärven maalaiskunta sijaitsee suurelta osin Suomen entisen Viipurin läänin Pyhäjärven kunnan alueella. Nykykunnan keskustaajama Pyhäjärvi eli Plodovoje sijaitse entisen Pyhäjärven kirkonkylän ja sen naapurikylien Taubilan ja Larjavan aueella järven pohjoisrannalla. Entisen Pyhäjärven asemakylän nimi puolestaan on nykyisin Otradnoje. Keskustaajamasta on Pietariin noin 110 kilometriä, piirikeskus Käkisalmeen 25 km.

title: Vanajaveden–Pyhäjärven alue

text: Jääkauden loppupuolella mannerjäätikön reunan peräännyttyä seudun pohjoispuolelle Itämeren vesi peitti Pyhäjärven ja Vanajanveden altaat sekä niiden ympäristöt. Vesi ulottui noin 80 metriä Pyhäjärven ja 65 metriä Vanajaveden nykypinnan yläpuolelle. Maankohoamisen seurauksena ympäristön pinnanmuodot nousivat ylemmäksi ja korkeimmat kohdat nousivat viimein vedenpinnan yläpuolelle. Sinne, missä oli syvempää kuin muualla, muodostui merenlahti, joka myöhemmin kuroutui järveksi. Vanajaveden osalta tämä tapahtui noin 9 400 vuotta sitten ja Pyhäjärven osalta noin 9 000 vuotta sitten. Kuroutumishetkestä alkaen järvien laskukynnykset ovat sijainneet nykyisillä paikoillaan Nokianvirran ja Hiidenvuolteen uomissa. Maankohoaminen oli järvien luoteispäissä nopeampaa kuin kaakkoispäissä, joten järvialtaat kallistuivat kaakkoon päin. Kallistumiset tapahtuivat poispäin laskukynnyksistä, jolloin vedenpinnat kohosivat lähes järvien koko alueilla. Voimakkainta vedennousu oli järven eteläpäissä, missä vedenpinta nousi useita metrejä. Samalla, kun vedenpinnat nousivat, laajenivat järviallaat etelän suuntaan ja tässä hitaassa tulvassa syntyivät sekä Vesilahden ja Lempäälän matalat selät Pyhäjärveen että Vanajavedenselkä.

title: Pyhäjärvi (järvi Pyhäjärvellä)

text: Pyhäjärvi on suuri järvi Pyhäjärven kaupungin alueella Pohjois-Pohjanmaan etelä-osassa ja se on maakunnan suurin järvi. Pyhäjärvi valittiin vuoden 2011 äänestyksessä Pohjois-Pohjanmaan maakuntajärveksi. Pyhäjärvessä on varsin rikas kalasto järvessä on muun muassa kuhaa, ahventa, särkeä, haukea, muikkua, säynettä, kuoretta, madetta ja lisäksi järveen on istutettu järvilohta ja kirjolohta. Järvi laskee länteen Pohjanlahteen Pyhäjokea pitkin.

title: Pyhäjärvi (Kullaa)

text: Pyhäjärvi kuuluu Kullaanjoen säännöstelyn piiriin. Sen keskeisemmät järvet ovat Tuurujärvi, Joutsijärvi ja Palusjärvi. Pyhäjärven pintaa säädellään järven pohjoisosaan laskevan Palusjoen säänöstelypadon avulla. Pyhäjärvestä vedet laskevat edelleen järven eteläosasta lähtevää Pyhäjärvenjokea pitkin Kullaanjokeen. Palusjärven pohjaa pitkin kulkee raakavesiputki, jossa johdetaan vettä Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle. Sen vaikutukset heijastuvat Palusjoen kautta myös Pyhäjärveen, joten järven veden laatu kuuluu velvoitetarkkailun piiriin ja sitä tarkkaillaan jatkuvasti, vaikka Pyhäjärveä ei käytetä raakaveden lähteenä.

title: Uudenmaan maakunta

text: Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä.

title: Pyhäjärvi Vpl

text: Pyhäjärvi Vpl oli Suomen Viipurin läänin kunta Karjalankannaksella Laatokan rannalla. Asukasluku oli 8 128 (1939) ja pinta-ala ilman vesiä 522 km². Pyhäjärven kunta sijaitsi Käkisalmen eteläpuolella Kiimajärven, Pyhäjärven ja Yläjärven ympärillä. Kunnan nimen lopussa ollut tunnus Vpl tarkoittaa Viipurin lääniä, sillä Suomessa oli tuolloin kaksi muutakin Pyhäjärvi-nimistä kuntaa: Pyhäjärvi Ol eli nykyinen Pyhäjärvi Oulun läänissä sekä nykyään Karkkilaan kuuluva Pyhäjärvi Ul Uudenmaan läänissä.

title: Pyhäjärvi (Tampere)

text: Pyhäjärvi[1][2] on Pirkanmaalla Vesilahdessa, Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä ja Akaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pyhäjärvi kuuluu Pyhäjärven lähialueeseen ja se on 39:nneksi suurin suomalainen järvi.[2][1][3]

title: Kiimajärvi (Pyhäjärvi Vpl)

text: Kiimajärvi (v:sta 1948 ) on järvi Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi kuului Suomelle ennen toisen maailmansodan alueluovutuksia. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Pyhäjärven (Vpl) kuntaan. Vuoksen vesistöön kuuluvan Kiimajärven pinta on 19,4 metriä merenpinnan yläpuolella, toisen tiedon mukaan 14,9 metriä.

title: Pyhäjärvi (Kymenlaakso)

text: Pyhäjärvi on järvi Kymenlaakson maakunnan pohjoisosassa Iitin ja Kouvolan kuntien alueella. Kymijoki virtaa Pyhäjärven kautta, ja järvi on Kymijoen Päijänteestä alkavan järvireitin viimeinen järvi ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella, minkä jälkeen alkaa Kymijoen lähes järvetön osuus Suomenlahteen.

title: Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)

text: Pyhäjärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä sijaitseva järvi. Sen lähellä on Pyhäjärven kylä, jonka mäki kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle kilometrin etäisyydellä järvestä.

title: Pyhäjärvi

text: Pyhäjärven luonnonmaisemat ovat vaihtelevat. Kunnan itä ja eteläosat ovat Järvi-Suomelle tyypillistä mäki- ja harjumaastoa, kun taas pohjoisosat ovat Suomenselän suolakeutta ja länsiosat pohjanmaata. Varsinkin Pyhäjärven ympärillä maisemat ovat vaihtelevammat kuin Keski-Pohjanmaalla yleensä. Maisemaa luonnehtivat vesistöjen elävöittämät laajat metsät ja suot sekä pienet peltoaukeamat.[4]

title: Pyhäjärvi (Kitee)

text: Pyhäjärvi () on Kiteellä ja Parikkalassa sijaitseva Suomen 21. suurin järvi. Sen pinta-ala on 206,79 km². Järvi sijaitsee Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puolella järvi on Kiteen ja Parikkalan kuntien alueilla ja Venäjän puoleinen kuuluu Karjalan tasavaltaan. Entisten Kesälahden ja Uukuniemen kuntien kirkonkylät ovat järven rannalla.

title: Pyhäjärvi (Konnevesi)

text: Pyhäjärven rakenteellisesti monipuolinen ja laaja luhtavyöhyke kiertää koko järven yhtenäisenä, mutta ulkoreunaltaan piisamien aikaansaannosten takia pirstaleisena. Itärannalla on laidunniittyä. Pyhäjärven umpeenkasvua on kiihdyttänyt järven lasku-uoman perkaaminen alueen alavien peltojen ja metsämaiden kuivattamiseksi vuonna 1959. Pyhäjärven veden laskun estämiseksi rakennetulla padolla ei ole saatu estettyä umpeenkasvua. Umpeenkasvua ovat vauhdittaneet myös järven valuma-alueella tehdyt ojitukset, jotka ovat tuoneet järveen lisää kiintoainesta. Järvelle on tehty kunnostussuunnitelma ja kunnostustoimet on käynnistetty .

title: Pyhäjärvi (Artjärvi)

text: Pyhäjärvi on järvi Koskenkylänjoen vesistössä Orimattilan (vuoteen 2010 Artjärven) ja Lapinjärven kuntien alueella. Järvi on keskisyvyydellä mitattuna Suomen toiseksi syvin järvi 20,8 metrillään. Suurin mitattu syvyys on 68 metriä.

title: Pyhäjärven alue (Tampere)

text: Pyhäjärven lähialueella tarkoitetaan sitä valuma-alueen lähiympäristöä, jossa järveen laskee vain lyhyitä ojia tai pienien valuma-alueiden jokia. Ne järvet, jotka sisältyvät lähialueeseen, muodostavat usein vain pienen valuma-alueensa. Joillakin järvillä ei ole edes laskuojaa Pyhäjärveen. Tällaisia järviä ovat esimerkiksi pohjoisessa Likolammi ja Tohloppi, johon tosin laskee Pikku-Tohloppi. Vaakkolammi laskee Tohlopin eteläpuolella omaa laskuojaansa myöten Pyhäjärveen.


query: Mikä on unkarilaisten riimujen alkuperä?

title: Unkarilaiset riimut

text: Unkarilaiset riimut eli székely rovásírás -merkit ovat alkuaan Transilvanian unkarinkielisen székely-heimon parissa käytetty kirjaimisto. Nimityksellä voidaan viitata sekä tähän perinteiseen kirjaimistoon, jonka varhaisimmat todetut esiintymät ovat keskiajalta ja jota käytettiin Transilvaniassa 1800-luvulle saakka, että tästä kirjaimistosta 1900-2000-luvuilla Unkarissa kehitettyihin modernisoituihin versioihin. Unkarilainen riimukirjoitus on aakkoskirjoitusta, ja sen kirjoitus- ja lukusuunta on normaalisti oikealta vasemmalle.

title: Riimu

text: Riimuja on lähinnä kahta eri tyyppiä, joiden nimitykset vaihtelevat. Riimua, jossa on solki sekä niskahihnassa että turpahihnassa, kutsutaan usein raviriimuksi tai jenkkiriimuksi. Tällaisen riimun on tarkoitus helpottaa hevosen valjastamista, koska riimun voi riisua myös vasta suitsimisen jälkeen. Ratsuriimussa ei ole solkea turpahihnassa vaan tämä hihna on umpinainen. Tällöin suitsittaessa joudutaan riimu ottamaan pois ennen suitsimista tai ainakin jättämään pelkästään niska- ja leukahihna hevosen kaulan ympäri. Monissa riimuissa on lisäksi kaulahihnassa avattava lukko, joka helpottaa riimun käyttöä.

title: Unkarilaiset riimut

text: Unkarilaisten riimujen mahdollisesta Unicode-standardista kiisteltiin pitkään harrastajien ja tutkijoiden kesken. Mielipide-erot koskivat sekä nimityksiä (Hungarian Runic, Old Hungarian, Szekler-Hungarian Rovash) että esimerkiksi uusien, alkuperäisessä székelyläisessä kirjoituksessa esiintymättömien merkkien mukaan ottamista.[3] Lopulta vuonna 2015 unkarilainen riimusto sisällytettiin Unicode-standardiin nimikkeellä Old Hungarian.[4]

title: Riimusauva

text: Mahdollisesti varhaiset lähetyssaarnaajat kantoivat riimusauvoja mukanaan pohjoisessa, ja heiltä niiden käyttö siirtyi muillekin. Sauvojen alkuperästä ei kuitenkaan ole varmaa tietoa. Riimusauvoja on ollut myös Suomessa. Riimusauvassa ei ollut riimukirjoitusta, vaan suomen sana "riimu" tarkoitti alun perin viiltoa ja kuviointia. Toinen selitys on, että riimusauvan ”riimu” tulisikin latinan sanasta "primus", joka tarkoittaa uuttakuuta seuraavaa päivää. Vuoden päivien merkit riimusauvoissa ovat joissakin sauvoissa skandinavisia FUTHARK-riimuja, joissakin muita riimukirjainten näköisiä kirjainmerkkejä, joiden alkuperästä ei ole tietoa.

title: Riimu

text: Naruriimu (myös köysiriimu) on paksuhkosta yhtenäisestä narusta solmittu riimu, joka on tarkoitettu lähinnä taluttamiseen ja käsittelykäytöksen opettamiseen ja on koulutusväline esimerkiksi niin kutsutussa luonnollisessa hevostaidossa. Tällaisessa riimussa ei ole avattavia solkia, mutta sen kokoa voi säädellä sitomalla solmut eri kohtiin.

title: Olof Celsius vanhempi

text: Kuuluisaksi Celsius tuli Euroopassa kaksiosaisella Raamatun kasveja käsittelevällä teoksellaan "Hierobotanicon sive de plantis sacræ scripturæ" (1745–1747) sekä sillä, että hän julkaisi isänsä tulkinnan sauvattomista riimuista eli Hälsinglannin riimuista "Oreades Helsingicæ" (1710) sekä postuumisti julkaistun "De runis Helsingicis observationes quædam" (1771). Hänen merkittävimpänä riimuja käsittelevänä teoksenaan pidetään kuitenkin teosta "Monumenta quædam sveo-gothica suis temporibus reddita" (1726–33).

title: Unkarin historia

text: Unkarilaisten eli madjaarien alkuperästä ja Unkariin siirtymistä varhaisemmasta historiasta kertoo artikkeli unkarilaiset.

title: Luettelo Keski-Maan käsitteistä

text: Cirth (riimut, yksikkö "certh") on fiktiivinen haltioiden kirjoitusjärjestelmä J. R. R. Tolkienin mielikuvitusmaailmassa. Cirthin kehittivät "sindar" Beleriandissa. Cirth ovat kulmikkaita, koska niitä piti pystyä kaivertamaan puuhun ja kiveen. Toisella Ajalla monet kansat oppivat tuntemaan sen. Ennen Ensimmäisen Ajan loppua doriathilaisen Daeron laati cirthin uuteen uskoon. Morian kääpiöt omaksuivat nämä uudet riimut, joita kutsuttiin nimellä Angerthas. Sitä vastoin lännen haltiat hylkäsivät riimujen käytön lähes kokonaan.

title: Olof Celsius vanhempi

text: Palattuaan kotiin hänet nimitettiin vuonna Uppsalan yliopiston filosofisen tiedekunnan adjunktiksi. Vuonna 1703 hänestä tuli pääaineensa kreikan kielen professori. Itämaisten kielten professori hänestä tuli 1715, teologian professori 1727 ja tuomiorovasti 1736. Hänen merkittävimpiä panoksiaan oli sammalten kerääminen, ja hän oli Carl von Linnén innoittaja, ajoitti useimmat Ruotsin riimukivistä. Hän vastusti heräävää götisismiä jonka alkuunpanijoita oli Olof Rudbeck vanhempi. Rudbeckiin kohdistuva arvostelu perustui riimujen ikään ja alkuperään. Hänen merkittävin vastustajansa oli Erik Julius Björner, jota hänen esittämänsä arvostelu ei miellyttänyt.

title: Unkarilaiset riimut

text: 1900-luvulla kiinnostus riimukirjoitukseen elpyi myös Transilvanian ulkopuolella. Kirjoitus alettiin nähdä kaikkien unkarilaisten yhteisenä kansallisena kulttuurisymbolina, ja siitä kehitettiin modernisoituja versioita, joissa kutakin unkarin kielen nykyisen kirjoitustavan mukaista kirjainta (joskus jopa sellaisia kirjaimia, joita ei unkarinkielisissä sanoissa esiinny, kuten W tai Q) vastaa oma riimumerkkinsä. Näin esimerkiksi lyhyille ja pitkille vokaaleille on kehitetty erilliset merkit, jollaisia historiallisessa székelyläisessä riimukirjoituksessa ei tunnettu. Modernisoitu riimukirjoitus noudattaa täysin unkarin kirjakielen kirjoitustapaa. Tällä kirjoituksella on viime vuosina julkaistu esimerkiksi transkriptioita monista Unkarin kirjallisuuden klassikoista.[2]

title: Ƿ

text: Ƿ (ƿ) eli wynn oli kirjain muinaisenglannissa, jossa sillä kirjoitettiin äänne /w/. Kirjaimen alkuperä on riimussa , *wunjô "ilo".

title: Þ

text: Kirjaimen alkuperä on riimussa , jonka nimi on "thurs" (jättiläinen), viitaten Thor-jumalaan.

title: Unkarilaiset riimut

text: Historiallisessa székelyläisessä riimukirjoituksessa on muinaisturkkilaisiin kirjoitusjärjestelmiin palautuvien merkkien lisäksi merkkejä, jotka luultavasti ovat peräisin kreikkalaisesta kirjaimistosta tai slaavilaisista (glagoliittinen tai kyrillinen) kirjaimistoista. Kirjaimilla merkittiin vokaaleja ja konsonantteja (ei, toisin kuin joskus näkee väitettävän, tavuja); vokaalit saatettiin tietyissä tapauksissa jättää merkitsemättä. Vanhimmat kirjoitukset raaputettiin tai kaiverrettiin puuhun tai kiveen, sana rovás viittaa juuri tähän veistämiseen. Tämän takia alkuperäisten unkarilaisten riimukirjainten muodot ovat kulmikkaita ja muistuttavat germaanista riimukirjoitusta. Myöhemmin székely rovásírás -kirjoituksia on myös maalattu tai piirretty; tämän takia kirjoitusta tutkinut Klára Sándor käyttää mieluiten termiä székely írás ‘székelyläinen kirjoitus’. Kovin laajoja tekstejä riimukirjoituksella ei koskaan tiedetä syntyneen, säilyneet tekstit ovat useimmiten vain muutaman sanan mittaisia seinäkirjoituksia.[1]

title: World of Warcraft: Wrath of the Lich King

text: Kuolonritari on lisäosan uusi hahmoluokka. Kuolonritarit osaavat käyttää kaksikätisiä aseita ja pitää yhden käden asetta molemmissa käsissä (). Kuolonritari voi olla minkä tahansa rodun edustaja ja on siitä erikoinen että hahmo aloittaa pelaamisen tasolla 55. Luodakseen kuolonritarin pelaaja tarvitsee ainakin yhden vähintään 55 tason hahmon. Kuolonritareiden taidot käyttävät resursseinaan kolmea eri riimua: veri ("Blood"), jää ("Frost") ja epäpyhä ("Unholy"). sekä riimuvoimaa ("Runic power") joka generoituu hahmolle käyttämällä taitoja jotka kuluttavat riimun/riimuja.

title: Ruotsin kieli

text: Ruotsissa puhuttua tuolloista muinaisnorjaa kutsutaan riimuruotsiksi (runsvenska) erotukseksi Tanskan riimutanskasta (rundanska), vaikka ne olivat vielä sama murre 1100-luvulle, lukuun ottamatta Tanskan vokaalimuunnosta. Myös Gotlannissa puhuttiin omaa murrettaan (gutniska). ”Riimu”-nimitys tulee siitä, että suurin osa tekstistä on kirjoitettu riimukirjaimin. Urnordiskan riimuaakkoset, vanhempi fuþark (tai futhark) oli tuolloin jo kehittynyt nuoremmaksi fuþarkiksi, jossa oli vain 16 kirjainta. Kirjainten määrän vähyyden vuoksi joillain riimuilla ilmaistiin useita foneemeja, esimerkiksi u:ta tarkoittavalla riimulla myös vokaaleja o, ø ja y, ja i-riimulla myös e:tä.

title: Kalaverkko

text: Riimuverkossa tavallinen verkko on madallettu kahdella isosilmäisellä riimulla (solmuväli useimmiten 300 mm). Riimuverkolla pyydetään isoa lahnaa ja isoa haukea, jotka jäävät paremmin kiinni riimuverkkoon kuin tavalliseen verkon silmään. Kun kala ui riimun läpi, verkko painuu toisen riimun läpi muodostaen pussin, johon kala jää vangiksi.

title: Wienin toinen välitystuomio

text: Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop ja Italian ulkoministeri Galeazzo Ciano kutsuivat osapuolet Wieniin Belvedereen 30. elokuuta 1940. Neuvotteluissa Unkarin vaatimuksia supistettiin kolmanneksella unkarilaisten alkuperäisiin vaatimuksiin nähden niin, että Unkarille siirtyisi sovintoesityksen mukaan Transilvanian pohjoisosasta 43,492 km², jossa asui lähes 2,7 miljoonaa ihmistä: Heistä runsas miljona oli romanialaisia. Romaniaan jäävään osaan Transsilvaniaa jäi vielä noin 400 000 unkarilaista. Heille jäi vuoden pituinen harkinta-aika siirtyä Unkariin.

title: Unkarilaiset riimut

text: On oletettu, että unkarilaisten esi-isät jo ennen maahantuloa 800-luvun lopulla omaksuivat riimukirjoituksen tai sen esimuodon turkkilaiskansoilta, joiden tiedetään käyttäneen vastaavantapaisia kirjaimistoja. Tähän viittaa myös se, että unkarin kielen sanat ír ‘kirjoittaa’ ja betű ‘kirjain’ ovat vanhoja turkkilaisia lainoja. Mitään kiistatonta arkeologista todistusaineistoa tästä ei ole, eikä myöskään varmuudella tiedetä, että historiallista székely rovásírás -kirjaimistoa olisi koskaan käytetty kaikkialla Unkarissa tai ylipäätään muualla kuin Transilvanian székely-heimon parissa. Mahdollisesti vanhin, kiistelty muistomerkki on vuoden 900 tienoilta ja käsittää vain neljä riimumerkkiä, joiden tulkinta on epävarma.

title: Riimu

text: Suitsien hihnoista riimu poikkeaa pääpiirtein siten, että otsahihna puuttuu kokonaan, leuka- ja turpahihna liittyvät lyhyellä hihnalla toisiinsa hevosen leuan alla ja koska kuolainta ei ole, poskihihnoja on vain yksi. Riimun hihnat myös sovitetaan suitsia löyhemmin hevosen pään ympärille. Riimuja valmistetaan lähinnä nailonista, polyesteristä ja nahasta. Riimun metalliosat (soljet ja renkaat) ovat usein messinkiä.

title: Unkarilaiset riimut

text: Viime vuosikymmeninä modernisoitua unkarilaista riimukirjoitusta on Unkarissa ryhdytty näkyvästi harrastamaan äärikansallismielisissä ja äärioikeistolaisissa piireissä, ja Jobbik-puolue on monin paikoin järjestänyt tai vaatinut esimerkiksi taajamien nimikilvistä pantavaksi näkyville myös riimukirjoitusversioita. Tähän nykyaikaiseen riimukirjoituksen harrastukseen liittyy usein uskomuksia, jotka perustuvat romanttisiin kuvitelmiin unkarilaisten alkuperästä: riimukirjoituksen uskotaan olevan peräisin esimerkiksi Lähi-Idän muinaisten korkeakulttuurien nuolenpääkirjoituksista tai aikoinaan unkarilaisten esi-isinä pidetyiltä hunneilta tai skyyteiltä.

title: Riimukirjoitus

text: Riimukirjainten alkuperästä on erilaisia käsityksiä. Suosituimman teorian mukaan ne perustuivat lähinnä latinalaisiin kirjaimiin, mutta niissä on joitakin viitteitä myös pohjoisitalialaisista ja kreikkalaisista kirjaimista. Esikuvistaan poiketen kaikki riimut olivat kuitenkin suoraviivaisia eikä niissä ollut kaarevia muotoja. Suoria viivoja oli helpompi veistää puuhun tai hakata kiveen. Lisäksi riimukirjaimilla on kokonaan oma, sekä latinalaisesta että kreikkalaisesta aakkostosta täysin poikkeava, aakkosjärjestyksensä. Sen mukaisesti viikinkien käyttämä nimitys riimuille oli "futhark", joka muodostuu kuudesta ensimmäisestä riimuaakkosesta "f-u-þ-a-r-k".

title: Myrskyn aika

text: Magiajärjestelmä ansaitsee myös kehuja, se koostuu 19 eri riimusta, joista yksi on salattu ja tuntematon, ja hyvä niin koska se ilmeisesti tekisi kaikista maageja. Riimu kuluttaa velhon taikavoimia sen perusteella, kuinka voimakas riimu on ja tunteeko velho riimun hyvin vai vain hädin tuskin. Eri riimuja yhdistämällä saadaan aikaan eri loitsuja, jolloin eri yhdistelmiä on varmasti satoja. Pelin mukana seuraa joitakin esimerkkejä, joiden perusteella ja riimujen kuvauksia lukemalla on helppo luoda omia loitsuja.

title: Árpád

text: 1200-luvun paikkeilla kirjoitetun tuntemattoman kirjoittajan unkarilaisen kronikan mukaan Árpádin isä Álmos periytyi hunnien kuningas Attilasta. Kronikoitsijan mukaan unkarilaisilla ei alun perin ollut yhtä kuningasta, vaan unkarilaisten seitsemää heimoa johtivat omat päällikkönsä. Hieman ennen unkarilaisten muuttoliikettä heimojen päälliköt valitsivat Álmosin johtajakseen suorittamalla pakanallisen verivalan. "Chronicon Pictum" mainitsee hieman epämääräisesti, että Árpád ei voinut muuttaa Karpaattien altaalle, vaan hän kuoli Transilvaniassa. Kuolema saattaa viitata "kenden" rituaalimurhaan. Kaikki eri unkarilaiset lähteet esittävät sittemmin Árpádin unkarilaisten johtajana näiden muuttaessa Karpaattien altaalle. Bysantin valtakunnan keisari Leo VI solmi unkarilaisten kanssa vuonna 894 liiton bulgaareja vastaan ja ilmeisesti tähän sotaan liittyen unkarilaiset valtasivat Transilvanian ja Tiszan laakson. Unkarilaisten sotiessa muualla Eteköz joutui petšenegien hyökkäyksen kohteeksi, mikä puolestaan käynnisti Árpádin johtaman muuttoliikkeen Karpaattien solien läpi Karpaattien altaaseen vuosina 895–896. Alueella ei ollut unkarilaisten saapuessa pysyviä valtiomuodostelmia, vaan hajanaista slaavi- ja avaariasutusta. Alueelle siirtyneitä unkarilaisia oli eri arvioiden mukaan 250 000–500 000. Unkarissa muuttoliikkeeseen viitataan termillä "honfoglalás", eli kotimaan haltuunotto. Termin rauhanomaisuudesta huolimatta valloitukseen lienee liittynyt aseellisia yhteenottoja paikallisia vastaan, mutta valloituksen luonteesta kertovia lähteitä on vain vähän. Unkarilaisissa lähteissä tapahtumat kuvataan sarjana loistavia voittoja paikallisia hallitsijoita vastaan, mutta myöhemmillä kronikoitsijoilla on tuskin ollut todenmukaista käsitystä tilanteesta. Unkarilaisten lähteiden mukaan Árpád kuoli vuonna 907 ja hänet haudattiin nykyisen Budapestin kaupungin alueelle. Árpádin seuraajana mainitaan hänen poikansa Zoltan. Todellisuudessa Árpádin lähimpien seuraajien nimistä ei ole varmuutta ja unkarilaisten ruhtinaan valta heikkeni merkittävästi Árpádin kuoleman jälkeen. Árpádista polveutuvien Unkarin hallitsijoiden asema vakiintui Gézan valtakaudella vuosina 972–997 ja Árpádien hallitsijasuku hallitsi Unkarin kuningaskuntaa sittemmin aina vuoteen 1301 saakka.

title: Tylypahka

text: Muinaiset riimut () on Tylypahkan oppiaineista teoreettisin, sen tutkiessa muinaisia riimukirjoituksia (riimut ovat germaanisia runoja tai kirjoituksia). Kolmikosta vain Hermione opiskelee ainetta, joten siitä ei tiedetä paljoa. Ainetta on opettanut Bathsheba Babbling. Riimuja voi käyttää sekä salaviestien lähetykseen että muihin tarkoituksiin.

title: Älvdalska

text: Älvdalskan uskotaan olevan viimeinen kieli, jota on arkikäytössä kirjoitettu riimuilla. Vielä 1500-luvulla kielen aakkosto koostui lähes pelkästään riimuista. Latinalaiset aakkoset kuitenkin ilmeisesti vaikuttivat riimujen kirjoitusasuun vaiheittain. Vasta viimeistään 1900-luvulle tultaessa kieli oli siirtynyt käyttämään kokonaan latinalaista aakkostoa. Vanhin ajoitettu älvdalskankielinen riimu on 1500-luvun lopulta. Se on puumerkkikaiverrus Åsenin kylästä peräisin olevassa kulhossa, ja siinä lukee "Anders on tehnyt (tämän) kulhon vuonna 1596".

title: Salama

text: Saksalaisen sudenhaka-kuvion alkuperä on tuntematon. Se saattaa olla sukua samantapaiselle, myös germaanien tuntemalle kuviolle, sieg-riimulle. Sudenhaka on monessa keskiaikaisessa saksalaisessa vaakunassa. Ajatus ukonvaajasta juuri kaksipäisenä salamana on kuitenkin laajalle levinnyt, se tunnetaan myös Aasiassa.

title: Unkarilaiset riimut

text: Samaan tapaan kuin germaanisiin riimukirjoituksiin myös unkarilaiseen riimukirjoitukseen yhdistetään nykyäänkin toisinaan rajatietoa ja magiaa, ja kirjaimilla selitetään olevan symbolisia merkityksiä. (Esimerkiksi c-äännettä merkitsevä, ylöspäin osoittavan nuolen näköinen merkki symboloisi sanaa cél ‘päämäärä’. Tämä ei voi olla ikivanhaa pakanuudenaikaista symboliikkaa, koska sekä saksan kielestä lainattu cél-sana että ylipäätään koko c-äänne ovat tulleet unkarin kieleen vasta unkarilaisten maahantulon ja kristinuskoon kääntymisen jälkeen.)[1]

title: Riimu

text: Riimu (myös tallipäitset tai joskus pelkästään päitset) on hevosvaruste, jonka avulla hevosta voi taluttaa ja josta se myös sidotaan kiinni. Riimu saatetaan myös jättää hevosen päähän esimerkiksi tarhaan tai laitumelle, jotta se on suhteellisen helppo ottaa kiinni, joskin tähän liittyy riski että riimu tarttuu kiinni esimerkiksi aitaan tai oksaan ja säikähtänyt hevonen loukkaa itsensä riuhtoessaan itseään irti.

title: Natsisymboliikka

text: Natsien kiinnostus riimuja kohtaan juontuu okkulttikirjailija Guido von Listiin, joka 1908 julkaisi kirjan "Das Geheimnis der Runen" (Riimujen salaisuus). Kirjassa esiteltiin 18 riimua, joista useat päätyivät myöhemmin natsien symboliikkaan.

title: Unkarilaiset

text: Unkarilaisten ajateltiin aikoinaan olevan hunnien tai skyyttien jälkeläisiä: keskiaikaisissa eurooppalaisissa kronikoissa heidät oli toisinaan samastettu aiemmin tunnettuihin, heidän laillaan idästä saapuneisiin arokansoihin. 1800-luvulle saakka ajatus hunnilaisesta alkuperästä kuului unkarilaisten kansalliseen historiankirjoitukseen. Sittemminkin näitä ajatuksia – samoin kuin teorioita unkarilaisten sukulaisuudesta muiden muinaisten kulttuurikansojen, esimerkiksi sumerilaisten kanssa – on esitetty tiedeinstituutioiden ulkopuolella.

title: Kuvasz

text: Kuvasz on ikivanha Unkarin alueelle vakiintunut paimenkoira. 1600-luvulta lähtien rotu on pysynyt pääpiirteiltään muuttumattomana. Kuvaszin esivanhemmat tulivat nykyisen Transilvanian alueelle unkarilaisten miehityksen aikana 900-luvulla. Näitä koiria tarvittiin vahtimaan ja vartioimaan karjalaumoja villieläimiltä ja varkailta. Kuvaszia käytettiin jonkin verran apuna metsästyksessä, ja aateliset käyttivät niitä henkivartijoinaan. Karjanpaimennuksen vähennyttyä rotua on käytetty paljon harvemmin alkuperäisiin tarkoituksiinsa, ja se on kotiutunut kyliin ja kaupunkeihin. Nykyään kuvasz toimii lähinnä vartiokoirana.


query: Milloin Helsingfors Simsällskap -seura on perustettu?

title: Helsingfors Simsällskap

text: Helsingfors Simsällskap (HSS, Simmis) on helsinkiläinen uinti- ja vesipalloseura, joka on perustettu vuonna 1887. HSS on Suomen vanhin yhä toimiva uintiseura. HSS on menestynyt hyvin sekä uinti- että vesipalloseurana. Uimareita on seuran lähes 20 ryhmässä noin 500 ja vuosittain uimakoululaisia ja -kurssilaisia on lähes 1.200. Seuran vuosittainen liikevaihto on noin 500.000 € ja tuotot muodostuvat pääosin valmennusmaksuista ja kurssimaksuista. Tämän lisäksi seura saa kaupungin tukea sekä tuottoja kilpailutoiminnasta.

title: Sprinttitalli

text: Tallissa ui vuonna 2018 16 uimaria. Lisäksi talli tekee valmennuksellista yhteistyötä useiden eri paikkakuntien kanssa. Tallissa ui uimareita muiden muassa Kampuksen Plaanista, Swimming Jyväskylästä, Espoon Cetuksesta, Oulun Uinnista ja Helsingfors Simsällskapista. Tallissa on vieraillut uimareita mm. Pieksämäeltä, Jämsästä, Tampereelta ja Turusta.

title: Helsingin Uimarit

text: Helsingin Uimarit perustettiin vuonna 1916, jolloin se erosi silloisen Helsingin ainoasta uimaseurasta, Helsingfors Simsällskapista. Tuolloin Helsingissä ei ollut tarjolla suomenkielistä uintiharrastustoimintaa ja siksi HSS:n suomenkieliset jäsenet päättivät erottautua omaksi seurakseen.

title: Sportklubben Unitas

text: Poliittisesti seura ilmoitti alkuaikoinaan edustavansa perustuslaillisuutta. Sen jäsenistöä kuului vuoden 1905 suurlakon aikana muodostettuun ylioppilaiden suojeluskaartiin, ja osallistui myös elokuussa 1906 Hakaniemen mellakkaan, jolloin yksi Unitaksen jäsen sai surmansa. Elokuun lopussa Helsinkiin kokoontuneet suomenkieliset urheilijat julistivat Unitaksen ja Helsingfors Simsällskapin järjestämät kilpailut boikottiin. Seurojen katsottiin sortavan suomenkielisiä ja harjoittavan urheiluun kuulumatonta politikointia. Jatkosodan jälkeen seuran katsottiin olleen kytköksissä suojeluskuntajärjestöön, ja se lakkautettiin tammikuussa 1945 välirauhan sopimuksen perusteella.

title: Helsingfors Simsällskap

text: Timo Glander Elsi Haverinen (viesti) Henni Hellman Laura Koivusalo (viesti) Elisa Lilja Kristel Loog (viesti) Kati Pesonen (viesti) Matti Rajakylä Jukka Ruokonen (viesti) Teemu Saviola Sampo Sissala (viesti) Mika Varis

title: Vilma Oura

text: Vilma Oura (s. 2001) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia valmentajanaan Matti Mäki.

title: Jarl Forssell

text: Forrssell oli uimaseura Helsingfors Simsällskapin puheenjohtaja 1938–1948.

title: Helsingfors Simsällskap

text: Vesipallossa HSS on voittanut ulkopelin Suomen-mestaruuden vuosina 1908–1913, 1915, 1916, 1919–1921, 1923–1928, 1940, 1945, 1953–1955, 1957–1966 ja hallipelin SM-kultaa vuosina 1958–1965.[1]

title: Vesipallon SM-sarja

text: Mestaruus ratkaistiin cup-muotoisena aina vuoteen 1959 asti, jonka jälkeen siirryttiin nykymuotoiseen sarjaan. Mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa. Eniten mestaruuksia on Helsingfors Simsällskapilla, joka on voittanut 47 kertaa. Helsingin Uimareilla on 23, Uimaseura Kuhilla 12 ja Kuopion Uimaseuralla sekä Turun Uimareilla 10 Suomen mestaruutta.

title: Disa Aspegren

text: Aspegren, uransa aikana Lindberg, oli ensimmäinen Pohjoismaiden mestaruuteen yltänyt suomalainen naisuimari. ”Urheilumme kasvot” -teoksen (1973, s. 818) mukaan hänestä kehittyi jo nuorena tyttönä yksi Suomen kaikkien aikojen kansainvälisesti merkittävimpiä naisuimareita. Hänen seuransa oli Helsingfors Simsällskap (HSS).

title: Helsingfors Segelklubb

text: Helsingfors Segelklubb ry eli HSK (myös Hoski) on vuonna 1899 perustettu helsinkiläinen pursiseura. Seuran kotisatama sijaitsee Lauttasaaressa saaren itäpuolella Vattunokan alueella. Jäseniä seuralla on noin 1600 ja venepaikkoja noin 500. Seuran kommodori on Joni Nuorivaara.

title: Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1909

text: Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap voittamalla Turun Urheilunystävät maalein 6-0 (1-0,5-0).

title: Helsingfors Simsällskap

text: Armin Hummel Miikka Karhu (viesti) Lauri Kavaja (viesti) Sofia Mustelin Matti Rajakylä Jukka Ruokonen (viesti) Teemu Saviola

title: Stig-Olof Grenner

text: "Juffi" Grenner pelasi myös vesipalloa Suomen maajoukkueessa ja voitti lajissa 12 Suomen mestaruutta vuodesta 1954 vuoteen 1966. Hän toimi Suomen Uimaliiton johtokunnassa sekä vuosina 1971–1990 seuransa Helsingfors Simsällskapin puheenjohtajana. Hänen isänsä Uno Grenner voitti Suomen mestaruuksia yleisurheilussa.

title: Helsingfors Simsällskap

text: Luokka:Suomalaiset uintiseurat Luokka:Helsinkiläiset urheiluseurat Luokka:Vuonna 1887 perustetut urheiluseurat

title: Raili Hoviniemi

text: Hoviniemi kilpaili myös uimahyppääjänä edustaen Helsingfors Simsällskapia. Hän osallistui Pohjoismaiden mestaruuskilpailuihin vuonna 1955 ja voitti Suomen mestaruuden ponnahduslautahypyissä vuosina 1955 ja 1957 sekä kerroshypyissä vuosina 1956 ja 1957.

title: Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1910

text: Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap voittamalla Vaasan Uimaseuran maalein 4-1.

title: Laura Kurki

text: Laura Kurki (s. 21. huhtikuuta 1994) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia.

title: Marlene Niemi

text: Marlene Niemi (s. 1992) on suomalainen uimari. Hän edustaa seuratasolla Kampuksen Plaania ja harjoittelee Marko Malvelan valmennuksessa Sprinttitallissa, joka on aloittanut toimintansa vuonna 2013. Aiemmin urallaan hän on edustanut Simmis Wandaa ja Helsingfors Simsällskapia.

title: Andrei Tuomola

text: Andrei Tuomola (s. 4. toukokuuta 1989 Järvenpää) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia.

title: Vesipallon SM-kilpailu 1921

text: Vesipallon SM-kilpailuun 1921 osallistui vain neljä seuraa. Helsinkiläisseurat Helsingfors Simsällskap ja Helsingin Uimarit selvittelivät välinsä 3. elokuuta Humallahden uimalaitoksella Helsingissä. Toinen välierä suoritettiin Tampereella 14. elokuuta. Loppuottelu suoritettiin Helsingissä HSS:n uimavihkiäisten yhteydessä.

title: Vesa-Matti Loiri

text: Vesipallossa Loiri voitti kolme suomenmestaruutta. Hän edusti Helsingfors Simsällskapia. Osaltaan Loiri hankittiin seuraan, jotta yleisöä olisi saatu enemmän katsomoihin. Vesipallopeleihin ei oltu aikaisemmin edes myyty pääsylippuja, mutta Loirin pelatessa Helsingfors Simsällskapin kotiottelut Helsingin urheilutalolla olivat loppuunmyytyjä. Loiri menestyi vesipallomaalivahtina hyvin varsinkin HSS:n kotiotteluissa.[23] Käsipallossa Loiri voitti yhden suomenmestaruuden. Hän edusti Sjundeå Idrottsföreningiä. Käsipalloon hänet houkutteli Totte Nikander, entinen käsipallomaajoukkueen valmentaja. Jääkiekossa Loiri pelasi Helsingin Jokereiden kakkosjoukkueessa Kodin Kynttilöissä kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla sekä Turun vuosinaan Kiekko-67:ssa, joka niihin aikoihin pelasi sekä Suomen Sarjaa (SM-tasosta seuraava), että II- ja III-divisioonaa. Myös näissä lajeissa hän pelasi aina maalivahtina.[23]

title: Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1948

text: Vesipallomestaruuden voitti Helsingin Uimarit, joka voitti Helsingfors Simsällskapin 4-3.

title: Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1908

text: Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka voitti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1.

title: Helsingfors Bobollklubb

text: Helsingfors Bobollklubb oli vuonna 1932 perustettu helsinkiläinen ruotsinkielinen pesäpallon erikoisseura. Bobollklubb toimi vuodesta 1908 vuoteen 1931 Kiffenin nimellä, jonka aikana se osallistui kahdesti pesäpallon SM-kilpailuihin vuosina 1929 ja 1930. Bobollklubb jatkoi seuran perinteitä ruotsinkielisenä seurana ja pelasi parhaimmillaan valtakunnansarjassa.

title: Kuopion Uimaseura

text:
Kuopion ensimmäinen vesipallo-ottelu pelattiin vuonna 1913. Mestaruussarjapaikkansa se vakiinnutti kuitenkin vasta 1970-luvulla. Vesipallossa Kuopion Uimaseura on saavuttanut mestaruussarjahistoriansa aikana (1976–2008) 10 mestaruutta, 11 hopeaa ja 11 pronssia (Vesipallon suomenmestaruuksia ajanjaksolla 1908–2008 eniten Helsingfors Simsällskapin ja Helsingin Uimarien jälkeen). Lisäksi seuralla on neljä Suomen Cupin mestaruutta ja kaksi hopeaa. Kuopion Uimaseuran miesten vesipallojoukkueella on hallussaan yksi Suomen pisimmistä mitaliputkista Suomessa kaikki lajit mukaan luettuina: 1976-2006 31 pääsarjamitalia. Seurassa on naisten ja miesten edustusjoukkueet, sekä junioritoimintaa E-, D-, C-, B- ja A-juniori-ikäluokissa. Vuosittain seuran pelaajia valitaan liiton maajoukkueisiin. Tunnettuja kuopiolaisia vesipalloilijoita ovat muun muassa Leo Soininen , Paavo Lipponen ja Allan Tuppurainen joka paremmin tunnetaan Rölli-Peikkona.
Ulkomaalaisia pelaajia seurassa on ollut vähän. Niistä nimekkäin on ollut Zsolt SzilagyiUnkari joka pelasi kaudella 1996-1997 joukkueessa. Ja valmentajana 2011 toiminut Gaetano Santangelo Italia jolla oli pelaajana kokemusta Posillipo Napoli ja valmentajataustaa Italian juniorimaajoukkueesta.

title: Gunnar Ahlblad

text: Gunnar Gustaf Ahlblad (9. tammikuuta 1888 Helsinki – 13. maaliskuuta 1918 Terijoki) oli suomalainen uimahyppääjä ja uimari. Hän edusti Helsingfors Simsällskap -seuraa, jossa pelasi myös vesipalloa ja toimi seuran uimakoulun opettajana.

title: Vesipallo

text: Suomessa vesipallon pelaaminen alkoi vuonna 1901, ja Suomen mestaruudesta alettiin otella vuonna 1908. Ensimmäisen mestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka kukisti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1. Suomen kautta aikain menestynein seura on Helsingfors Simsällskap, joka on voittanut 46 mestaruutta. Kuopion Uimaseuralla oli pitkä mitaliputki, jolloin seura voitti mitalin joka vuosi vuosina 1976–2006. Joukkue saavutti 10 kultaa, 11 hopeaa ja 10 pronssia, viimeisimmät neljä mestaruutta vuosina 2001–2004. Vuoden 2013 miesten Suomen mestari oli Uintiseura Kuhat Helsingistä, mestaruus vuonna 2013 oli seuralle jo yhdestoista ja kahdeksas 2000-luvulla. Vuosina 2014-2016 Turun Uimarit voitti kolme mestaruutta peräkkäin, kunnes vuonna 2017 oli taas Kuhien vuoro ottaa mestaruus. Vuoden 2018 Suomen mestari oli Cetus, jolle mestaruus oli seurahistorian ensimmäinen miesten sarjassa.

title: Matti Mäki

text: Uinnin lisäksi Mäki on harrastanut muun muassa seiväshyppyä ja balettitanssia. Seuratasolla Mäki edustaa Helsingfors simsällskapia.

title: Erkki Marttinen

text: Seuratasolla "Eki" Marttinen edusti Helsingin Uimareita ja Helsingfors Simsällskapia. Hän voitti Suomen-mestaruuden 100 metrin selkäuinnissa vuosina 1947–1949 ja 1952 sekä 3 × 100 metrin sekauintiviestissä 1947.


query: Miten romantiikka vaikutti Suomessa?

title: Romantiikka

text: Suomessa romantiikka on tavattu perinteisesti jakaa mm. Adolf Ivar Arwidssonin edustamaan Turun romantiikkaan ja myöhemmin Helsingissä toimineeseen lauantaiseuraan. Jälkimmäistä edustivat muun muassa Johan Ludvig Runebergin runot. Muita romantiikan kirjailijoita olivat esimerkiksi Zacharias Topelius ja Elias Lönnrot. Kalevala ja Kanteletar voidaan tavallaan myös laskea romantiikan aikaansaannoksiksi, vaikka tätä käsitystä on tutkimuksessa myös kritisoitu ja Lönnrot on pikemminkin yhdistetty valistukseen ja uushumanismiin[5]. Romantiikka valoi uskoa yhteen, voimakkaaseen suomalaiseen kansaan. Syntyi nationalismi ja kansallisromantiikka.

title: Romantiikan musiikki

text: Kuuluisimmat varhaiset romantiikan aikakauteen luettavat säveltäjät olivat Weber, joka toi tyylin oopperoihinsa, ja Schubert, jonka lauluteokset ja sinfoniat vasta vähitellen tulivat tunnetuiksi. Seuraavaan säveltäjien aaltoon kuuluivat pianon mestarit Liszt ja Chopin, soitinnusta kehittänyt Hector Berlioz sekä klassismin romantiikassa säilyttänyt Felix Mendelssohn ja romantiikan säveltäjän perikuva Robert Schumann. He kaikki syntyivät 1800-luvun alussa ja olivat ensimmäisiä täysin romanttisen musiikin edustajia. Vielä 1840-luvulla romantiikan ohella vaikutti voimakkaana postklassismi ja hovimusiikki, mutta myöhemmin ne alkoivat väistyä lopullisesti vallitsevan tyylisuunnan tieltä.

title: Suomalainen muinaisusko

text: Romantiikan aikana myös Suomessa alettiin kokea kiinnostusta omaan tarumaiseen menneisyyteen ja Kalevala-romantiikka sekä karelianismi näkivät myös suomalaisen pakanallisuuden uudelleensyntymisen. Oppineet ja sivistyneistö kiinnostuivat suomalaisista muinaisista uskomuksista 1800-luvun alkupuoliskolla, kun Suomen ja lähialueiden maaseudulla perinne oli paikoin vielä elävää kansanperinnettä. Suullinen perinne katosi hiljalleen 1900-luvun kuluessa.

title: Uusklassinen musiikki

text: Uusklassinen musiikki eli neoklassinen musiikki on 1900-luvun alussa syntynyt länsimaisen taidemusiikin tyylisuunta, jonka perustajana pidetään Igor Stravinskia. Uusklassisessa musiikissa pyrittiin eroon 1800-luvun saksalaisesta romantiikasta, erityisesti Wagnerin vaikutuksesta, ja haettiin vaikutteita klassismin ja erityisesti barokin musiikista. Stravinski kuvasi suhdettaan wagnerilaiseen romantiikkaan toteamalla: "Emme pääse mihinkään siitä, että wagnerilainen draama on pelkkää pöyhkeilyä." Uusklassiselle musiikille tyypillistä on pyrkimys objektiivisuuteen ja asiallisuuteen. Musiikki on usein tanssinomaista, ja siinä on barokkimusiikin innoittama selkeä rytmiikka.

title: Romantiikan musiikki

text: Huolimatta 1900-luvun alun kriisistä romantiikka jatkoi elämistään useiden säveltäjien, kuten Straussin, Sergei Rahmaninovin ja Ralph Vaughan Williamsin tuotannoissa. Heidän kuoltuaan myös romantiikan katsotaan aikakautena viimeistään loppuneen. Romantiikka vaikutti suuresti useiden modernistien, kuten Igor Stravinskin, Béla Bartókin, Gustav Holstin ja Dmitri Šostakovitšin tuotantoon. Monissa heidän teoksissaan on puhtaasti romanttisia piirteitä. Tyylilaji on säilynyt musiikissa myös 1960-luvun neoromantiikan myötä ja nykyään erityisesti elokuvamusiikissa. Nykymusiikkia olisi vaikea kuvitella ilman romantiikan valtavaa vaikutusta.

title: Symbolismi kirjallisuudessa

text: Tyypillisiä symbolismin tyylipiirteitä olivat uusien sanojen, lausemuotojen ja hämmentävien mielikuvien käyttö sekä ajan, juonen ja runoilijan häivyttäminen kokonaan pois. Runot olivat musiikinomaisia, ne olivat rytmitettyjä ja soinnillisia, taukoineen ja pysähdyksineen. Etenkin Mallarmé pyrki mukailemaan runoissaan eri instrumentteja, ja Verlaine kuvasi ihmismielen liikkeittä kielen musiikillisten keinojen avulla. Vaikka symbolismi oli kovin uudistushaluinen tyylikausi, se sai paljon vaikutteita myös romantiikasta, ja sitä kutsutaankin usein romantiikan perilliseksi. Eroja oli kuitenkin muun muassa symbolismin tavassa välttää paisuttelevaa liioittelua ja suosia lievempiä ilmaisuja, samoin siinä, että metaforien lisäksi käytettiin metonymiaa, kielikuvaa, jossa osa edustaa kokonaisuutta.

title: Symbolismi

text: Symbolismi oli 1800-luvun loppupuolen Ranskasta ja Belgiasta alkanut taidesuuntaus, joka vaikutti runoudessa ja muussa taiteessa ja jolle oli ominaista symbolien käyttö. Ranskalainen symbolismi oli toisaalta vastareaktio realismiin ja naturalismiin, jotka vaativat todellisuuden kuvaamista "sellaisena kuin se on", toisaalta jatkoa romantiikan perinteelle. Symbolistit olivat kiinnostuneet ihmisen sielunelämästä, mielikuvituksesta ja unista ja uskoivat, että "suurten totuuksien" lähestyminen vaatii epäsuoria keinoja, kuten voimakkaasti vaikuttavia symboleja ja metaforia. Symbolismi vaikutti huomattavasti modernismin syntyyn.

title: Erillissotateesi

text: Erillissotateesi ja sen uskottavuus vaikutti sodan alusta alkaen Suomen politiikkaan, mutta myös siihen miten muut maat näkivät Suomen aseman. Jatkosodan alkuvaiheessa avulla haluttiinkin nimenomaan säilyttää Suomen yhteydet länsivaltoihin korostamalla Suomen sodan erillisyyttä. Sodan loppuvaiheessa taas haluttiin välttää sitoutumista Saksan odotettavissa olevaan tappioon. Sodan jälkeen teesin avulla haluttiin kiistää Suomen sotasyyllisyys ja myös pitää etäisyyttä natsi-Saksan sotarikoksiin.

title: Goottikulttuuri

text: Goottialakulttuurin selkeää aatemaailmaa on vaikea määritellä. Ensinnäkin suuntauksen edustajille ”haudankolea mieliala” ja ”goottiestetiikka” ovat tärkeitä asioita. Osaksi tähän vaikuttaa romantiikka ja uusromantiikka. Goottien mieltymys pimeään, arvoitukselliseen ja makaaberiin kuvastoon sekä haudankoleaan mielialaan on peräisin romantiikan ajan goottilaisista romaaneista. 1700- ja 1800-luvuilla kauhun tunnelma ja yliluonnollisen pelko olivat suosittuja motiiveja kirjallisuudessa. Nämä aiheet toistuvat nykyaikaisissa kauhuelokuvissa. Kolmas, haudankoleaa mielialaa ja goottiestetiikkaa tasapainottava piirre on camp-henkinen teatraalisuus ja itsensä dramatisoiminen. Tämä piirre näkyy myös goottilaisessa kirjallisuudessa ja goottialakulttuurissa itsessään.

title: Help-eu.com

text: Sivuilla on myös tietoa siitä, miten tupakoinnin lopettaminen vaikuttaa elimistöön ja henkilökohtaisen ohjelman joka antaa ”valmennusta” tupakoinnista eroon haluaville, tukisivustojen linkkejä ja "motivaatiosivun". Sivustolta saa mylös tietoa passiivisesta tupakoinnista ja siitä, miten se vaikuttaa elimistöön ja miten se kasvattaa riskiä altistua erilaisiin tauteihin.

title: Kamarimusiikkia

text: Joyce on saanut vaikutteita monesta suunnasta, arvioi Salomaa, Elisabetin aikaisesta laululyriikasta, englantilaisesta romantiikasta, irlantilaisista kansanlauluista, Verlainelta ja Yeatsilta, ja hän on runoilijana hyvin perinteinen.

title: Betty Elfving

text: Elfvingin tuotanto kuuluu vahvasti romantiikan kirjalliseen suuntaukseen, ja siinä voi nähdä vaikutteita Zacharias Topeliuksen romaaneista ja Runebergin teoksista, myös luonnonkuvauksessa. Toisaalta historiallis-aatteelliselta pohjalta teoksissa on yhtäläisyyksiä Yrjö Koskisen Suomen kansan historian kanssa. Se ei ole ihme, sillä Topelius ja Koskinen kommentoivat Elfvingin teosten käsikirjoituksia. Agathon Meurman toimi Elfvingin ateljeekriitikkona ja toimitti teosten suomennokset. Ulkomaisista esikuvista lienevät Elfvingin tuotantoon vaikuttaneet eniten Walter Scottin romaanit.

title: Jukka-Pekka Mattila

text: Tätä hyvin ristiriitaista Notareal oikeudenkäyntiä on myöhemmin pidetty yhtenä räikeimpänä esimerkkinä ns. Koiviston konklaavista ja siitä miten se konkreettisesti vaikutti ylempien tuomioistuinten ratkaisuihin 90-luvun Suomessa.

title: Ruotsin kirjallisuus

text: Ruotsalainen romantiikka lähti liikkeelle "Auroraförbundet"-kirjallisuusseurasta. Liikkeellepanijoihin kuului P. D. A. Atterbom, johon vaikutti vahvasti Friedrich von Schellingin filosofia. Omana aikanaan vähemmän tunnettuja mutta myöhemmin arvostettuja henkilöitä ovat Stagnelius ja Clas Livijn. Gööttiläinen liitto edusti kansallisromanttisempaa suuntausta, jonka tunnetuimmat edustajat ovat Esaias Tegnér ja Erik Gustaf Geijer. Ruotsin romantiikan keskeisen kirjallisen tuotannon on tehnyt Carl Jonas Love Almqvist. Muun muassa Almqvistin romaani "Det går an" (suom. Käy laatuun) ja muut proosatekstit ovat olleet uraauurtavia kirjalliselle realismille. Suomessa taas vaikutti Johan Ludvig Runeberg.

title: Romantiikka

text: Ranskan romanttiseen aikakauteen vaikutti myös suuresti Euroopassa levinnyt vallankumous 1789. François-René de Chateaubriandin katsotaan usein aloittaneen romanttisen virtauksen Ranskassa, vaikkakin myös saksalaisesta romantiikasta innoittunut Madame de Staël toimi tärkeänä välittäjähahmona. Victor Hugo oli itsevarma nuori ja nousi oman maansa romanttisen ryhmän johtoon. Hänen maailmankuuluja teoksiaan ovat Pariisin Notre-Dame ja Kurjat. Alexandre Dumas vanhempi oli eräs tunnetuista aikakauden kirjailijoista. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Kolme muskettisoturia ja Monte-Criston kreivi.

title: Romantiikan musiikki

text: Myöhäisromantiikan aikana useat sävellysmuodot kehittyivät äärimmilleen. Wagnerin monumentaaliset oopperat olivat uraauurtavia, ja hänen luomansa kokonaistaideteoksen käsite vaikutti pitkälle 1900-lukuun saakka. Klassista tyyliä ei ollut vielä kokonaan unohdettu, ja sen sisällyttivät musiikkiinsa muun muassa Camille Saint-Saëns ja Beethovenin perilliseksi kutsuttu Johannes Brahms. Tonaalisuus ja teosten monimutkaisuus sekä massiivisuus vietiin äärimmilleen: tätä romantiikan huipentumaa edustivat vuosisadan vaihteen aikoihin muun muassa Richard Strauss ja sinfonikot Anton Bruckner ja Gustav Mahler.

title: Palkka

text: Palkkatietämyksellä tarkoitetaan sitä, että yksilö tuntee palkan määräytymisperusteet ja ymmärtää, miten oma työsuoritus vaikuttaa palkkaukseen. Aalto-yliopiston tutkimuksen mukaan harva Suomessa ymmärtää, miten voisi vaikuttaa omaan palkkaansa tai miksi ylipäätään saa sellaista palkkaa kuin saa. Jopa puolet vastaajista ei tutkimuksessa tiennyt, miten heidän suorituksensa vaikuttaa heidän palkkaansa. Joka toisella ei myöskään ollut käsitystä, miten heidän on toimittava, jotta he voisivat saada palkankorotuksen. Palkkatietämys on parempi, jos palkka-asioita ei organisaatiossa salailla, vaan niistä viestitään avoimesti – esim. tiedot palkkatasojen määrittelyistä ovat kirjallisesti saatavilla.

title: Ferdinand de Saussure

text: "Yleisen kielitieteen kurssin" johdanto-osassa omistetaan koko kuudes luku "kielen" ja "kirjoituksen" suhteen käsittelylle. Nykyisestä näkökulmasta katsottuna se vaikuttaa hiukan yllättävältä. Erottelu "kielen" ja "kirjoituksen" välillä ei kuitenkaan ole niin itsestään selvä, kuin helposti ajatellaan. Vaikka tieteellinen kielentutkimus oli periaatteessa jo 1800-luvun alkupuolelta lähtien – epäilemättä ainakin osittain romantiikan vaikutuksesta – korostanut puhutun kielen merkitystä, esimerkiksi kansanrunouteen kohdistetun kiinnostuksen myötä, ei erottelu puheen ja kirjoituksen välillä ollut mitenkään itsestään selvä. Kiinnostus kielten historian rekonstruointiin pakotti usein turvautumaan kirjallisiin lähteisiin, jolloin oli suuri kiusaus tulkita "kirjainten" ja "äänteiden" suhde yksiselitteisenä ja vakaana. Viime kädessä vasta "fonetiikan" synnyn myötä saatiin selkeät teoreettiset välineet äänteiden identifioimiseksi neutraalilla tavalla ja siten myös keinon erottaa ne yksiselitteisesti kirjaimista.

title: Informaatio ja tieto

text: Kolmas informaation taso on informaation tulkinta järjestelmässä, tietämys. Miten neuronin "kokonaistila" vaikuttaa toisiin neuroneihin tai ihmisen muihin elimiin? Miten konekielinen käsky vaikuttaa muualle mikroprosessoriin tai tietokonejärjestelmän muihin osiin? Miten ATGC-valinta vaikuttaa solun toimintaan, aminohapon koodaukseen? Miten sana liittyy kielen muihin sanoihin?

title: Suomen taide

text: Maalaustaiteen nousu alkoi 1880-luvulla Suomen taiteen kultakaudella, jolloin taidetta tehtiin kansallisessa hengessä. Taiteen keskuksena oli Düsseldorfin tilalle noussut Pariisi ja tärkeimmät vaikutteet olivat kotoisin ranskalaisesta ulkoilmamaalauksesta. Albert Edefelt yhdisti lievästi impressionistista valomaalausta kansallisiin aiheisiin. Ohjelmallisemmin suomalaiskansallista linjaa noudatti Akseli Gallen-Kallela. Hän aloitti naturalisilla teoksilla kuten "Poika ja Varis", mutta siirtyi sitten Kalevala-aiheiseen romantiikkaan. Edelfeltin maalaama Louis Pasteurin muotokuva on yleisesti käytetty ulkomaisissa tietokirjoissa.

title: Portugali

text: Ritaritarina Amadís de Gaulan ensimmäinen versio on 1200-luvun lopulta.[104] Portugalilainen kirjallisuus sai alkuun vaikutteita erityisesti Kastiliasta, mutta Francisco de Sá de Miranda toi 1526 renessanssivaikutteita Italiasta. Renessanssin ajan tunnetuimpia kirjailijoita olivat muiden muassa Gil Vicente ja kronikoitsija Fernão Lopes. Ranskalainen tyyli vaikutti 1700-luvulta 1800-luvulle, kunnes romantiikan vaikutteet saapuivat maahan.[101] Realisteista tunnetuimpia on romaanikirjailija José Maria Eça de Queiroz.[102]

title: Elias (oratorio)

text: Teos sävellettiin kunnianosoituksena Mendelssohnin ihailemille barokin jättiläisille, Bachille ja Händelille, joiden musiikkia hän rakasti. Mendelssohn oli jo aiemmin aloittanut työnsä Bachin musiikin tunnetuksi tekemisessä järjestämällä esimerkiksi Matteuspassion ensimmäisen säveltäjän kuoleman jälkeisen esityksen vuonna 1829. Händel, joka oli tuotteliain ja kuuluisin oratorioiden säveltäjä, oli ollut sen sijaan tunnettu kaiken aikaa. Mendelssohnin teoksessa luonnollisesti hyvin vahvana näkyy kuitenkin hänen oma romantiikan ajan sävellystyylinsä. Yksi romantiikan ajan piirre on joidenkin kohtien laulumainen luonne. Bach-vaikutteista kertovat taas neliääniset koraalit ja paikoin fuugamainen sävellysjälki.

title: Väinämöisen soitto

text: Valmistuttuaan teos otettiin Suomessa viileästi vastaan, eikä Ekman saanut sitä vuosiin edes myytyä. Myöskään hänen suuri Kalevala-kuvituksensa ei löytänyt kustantajaa. Ekmanin tyyliä pidettiin 1860-luvun Suomessa vanhentuneena, sillä hän lainasi Kalevalamaalauksissaan ihanteelliseen ja teatraaliseen tyyliinsä vaikutteita antiikin jumalia kuvaavasta taideperinteestä sekä ranskalaisesta ja italialaisesta romantiikasta. Myös "Väinämöisen soiton" esikuvina ovat antiikin jumalten kokouksia ja Orfeuksen soittoa kuvaavat maalaukset. Lisäksi teoksen vastaanottoon vaikutti Suomessa käynnistynyt kielitaistelu, jonka seurauksena ruotsinkielisten kulttuuripiirien kiinnostus Kalevala-aiheisen taiteen tukemiseen väheni.

title: Yleisen kielitieteen kurssi

title: Ruotsin kulttuuri

text:
Ruotsalainen romantiikka (myöhemmin harhaanjohtavasti kutsuttu "uusromantiikaksi") lähti liikkeelle "Auroraförbundet"-kirjallisuusseurasta. Liikkeellepanijoihin kuului P. D. A. Atterbom, johon vaikutti vahvasti Friedrich von Schellingin filosofia. Omana aikanaan vähemmän tunnettuja mutta myöhemmin arvostettuja henkilöitä ovat Stagnelius ja Clas Livijn. Götiska förbundet (Gööttiläinen liitto) edusti kansallisromanttisempaa suuntausta, jonka tunnetuimmat edustajat nykyaikana ovat Esaias Tegnér ja Erik Gustaf Geijer. Ruotsin romantiikan keskeisen kirjallisen tuotannon on tehnyt Carl Jonas Love Almqvist. Muun muassa Almqvistin romaani "Det går an" (suom. Käy laatuun) ja muut proosatekstit ovat olleet uraauurtavia kirjalliselle realismille. Suomessa taas vaikutti Johan Ludvig Runeberg.
August Strindberg hallitsi ruotsinkielistä kirjallista kenttää 1880-luvulta eteenpäin aina kuolemaansa saakka. Hän oli yksi ensimmäisistä, jotka toivat kirjallisen naturalismin Ruotsiin. Häntä pidetään yhtenä Ruotsin tärkeimmistä kirjailijoista muun muassa töillään "Punainen huone" ja "Neiti Julie". Stringberg kirjoitti sekä proosaa että runoutta, mutta on kansainvälisesti parhaiten tunnettu näytelmistään.

title: Twilight (elokuvasarja)

text: Houkutus () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittama, romantiikalla maustettu neliosainen fantasiakirjasarja. Meyer sai idean kirjasarjaan erittäin todentuntuiseksi kuvailemastaan unestaan, jossa tyttö ja vampyyripoika keskustelivat suhteestaan ja siitä, miten vampyyripojan oli taisteltava vastaan haluaan juoda tytön verta, vaikka hän halusi sitä niin kovasti.

title: Norjan kirjallisuus

text:
1800-luvun alku on kirjallisuudessa romantiikan ja vahvistuvan kansallistunteen aikaa. Norja siirtyi Tanskalta Ruotsille 1814, jolloin maa sai myös oman perustuslain. Vuosisadan alun tapahtumat johtivat voimistuneeseen nationalismiin ja kirjallisuudessakin kysymyksiin siitä, miten kansakuntaa tulisi alkaa rakentaa.
Vuosisadan alkupuolen tärkein prosaisti oli Maurits Hansen. Hansen oli Norjan lastenkirjallisuuden uranuurtaja ja uudisti myös aikuisille suunnatun lyhyen ja pitemmän proosan muotoa. Hän kirjoitti pääasiassa kauhuromantiikkaa sekä Norjan ja kenties koko maailman ensimmäisen salapoliisiromaanin, "Mordet paa Maskinbygger Roolfsen" ("Koneenrakentaja Roolfsenin murha", 1840), joka ilmestyi vuotta aiemmin kuin Edgar Allan Poen "Rue Morguen murhat" (1841). Norjan kirjallisuuden historiassa Hansenilla on tärkeä asema kerrontatekniikkojen kehittäjänä: Hansen hyödynsi esimerkiksi eri kertojia ja eri aikatasoja, mikä vaikutti merkittävästi myöhempään norjalaiseen proosaan sekä toimi muun muassa esikuvana Henrik Ibsenin näytelmien retrospektiiviselle tekniikalle.
Norjan romanttista runoutta hallitsevat Henrik Wergeland ja Johan Sebastian Welhaven sekä heidän keskinäinen kamppailunsa. Runoilijoiden Wergelandin ja Welhavenin kiistat olivat luonteeltaan ensisijaisesti kirjallisia eivätkä niinkään poliittisia.

title: Turun romantiikka

text: Turun romantiikka oli Turun akatemian piirissä 1800-luvun alkupuolella syntynyt poliittis-kirjallinen liike, jossa yhtyivät eurooppalaisen romantiikan vaikutteet ja Henrik Gabriel Porthanin aateperintö. Sen ohjelmana oli suomalaisen kansallistunteen herättäminen ja suomenkielisen kulttuurin kehittäminen. Tätä kutsuttiin fennomaniaksi.

title: Tomas Roslin

text: Luonnossa lajit kytkeytyvät toisiinsa elollisten vuorovaikutusten kautta. Näistä kenties tunnetuimmat ovat antagonistiset peto-saalissuhteet, jotka yhdistävät lajeja ravintoverkoiksi. Yhtä lailla lajipareja voi kuitenkin yhdistää molempia hyödyntävät mutualistiset vuorovaikutukset (esim. kasvi-pölyttäjäverkot), kilpailusuhteet yms. Roslin on selvittänyt, miten erilaiset vuorovaikutustyypit yhdistävät lajeja nk. metaverkostoiksi, miten nämä verkostot ovat rakentuneet, miten ne kehittyvät ja miten ympäristönmuutos vaikuttaa niihin. Kohteinaan hän on usein käyttänyt arktisia eliöyhteisöjä, erityisesti Koillis-Grönlannissa. Näillä pohjoisilla alueilla lajien niukkuus tekee niiden vuorovaikutusverkoista suhteellisen helposti lähestyttäviä. Vuorovaikutusten havaistemiseen ja mittaamiseen Roslin on erityisesti kehittänyt ja käyttänyt DNA-pohjaisia menetelmiä. Roslinin tutkimuksella on huomattavaa merkitystä sen ymmärtämisessä, miten ympäristön muuttuminen ja erityisesti ilmastonmuutos vaikuttaa eliöyhteisöjen rakenteeseen ja toimintaan.

title: Uusromantiikka

text: Uusromantiikan ajaksi kutsutaan 1800-luvun ja 1900-luvun vaihdetta, jolloin taiteessa ja kirjallisuudessa nousivat uudelleen esiin romantiikan aiheet. Suomessa uusromantiikka ilmeni etenkin kansallisromantiikkana. Venäläistäminen oli tuona aikana ajankohtaista Suomessa. Tämä synnytti suomalaisissa tarpeen korostaa ja säilyttää oma kieli ja kulttuuri. Uusromantiikka sai vaikutteita symbolismilta, ja suomalaiset kirjailijat ja taiteilijat esittivätkin esimerkiksi venäläistämispolitiikan vastaista kamppailua vertauskuvin.


query: Missä Finalysonin tehdasalue sijaitsee?

title: Finlaysonin tehdasalue

text: Finlaysonin tehdasalue on Tampereen keskustassa sijaitseva historiallinen tehdasalue. Se sijaitsee Tammerkosken yläjuoksun länsirannalla, Satakunnankadun pohjoispuolella. Samalla kohdalla Tammerkosken itäpuolella on Tampellan entinen tehdasalue. Nykyään kumpikaan alue ei ole enää teollisuuskäytössä, mutta suuri osa vanhoista tehdasrakennuksista on yhä paikoillaan.

title: Plevna (elokuvateatteri)

text: Plevna on Finnkinon elokuvateatteri Tampereen keskustassa, Finlaysonin kaupunginosassa. Kymmensalisena se on Tampereen suurin ja eräs Suomen suurimmista elokuvateattereista. Teatteri sijaitsee vanhalla Finlaysonin tehdasalueella Plevna-nimisessä entisessä kutomorakennuksessa. Plevna avattiin vuonna 1999, ja sen saleissa on yhteensä 1 653 asiakaspaikkaa.

title: Ilveslinna

text: Patalankoski, jonka kautta Kankarisveden ja Koskikeskisen vedet virtaavat Jämsänjokeen ja edelleen Päijänteeseen, sijaitsee Ilveslinnan länsipuolella. Patalankosken keskellä on pieni saari, jonne on kävelysiltayhteys Ilveslinnan edustalta. Saaressa sijaitsee kivinen talvi- ja jatkosodan muistomerkki. UPM:n tehdasalue sijaitsee välittömästi Ilveslinnan lounaispuolella.

title: The Sino-Finnish Environmental Research Centre

text: The Sino-Finnish Environmental Centre -tutkimuskeskus yhdistää metsä-, energia- ja ympäristöalan tutkimuksen, koulutuksen ja ympäristöasioihin keskittyvän yritysyhteistyön. Sen on tarkoitus tarjota kaupallisia mahdollisuuksia Kiinassa toimiville suomalaisille ja muille eurooppalaisille yrityksille. Muun muassa UPM:n Changshun tehdasalue sijaitsee lähistöllä.

title: Nokian rautatieasema

text: Nokian rautatieasema kuuluu Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Asemarakennus on valmistunut Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan viimeistään vuonna 1895 – samoin piirustuksin kuin esimerkiksi Siuron, Karkun, Kiikan ja Kauvatsan asemarakennukset – ja sitä on laajennettu vuosina 1900 ja 1906 arkkitehti Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Myöhempinä vuosikymmeninä aseman sisätiloja ja ulkonäköä on muutettu useaan kertaan. Rataosa Tampereelta Nokialle avattiin Nokian tehtaan kuljetuksille jo vuonna 1893 ja asema-alueelta rakennettiin tehdasalueelle kapearaiteinen rata. Asema-alueelle rakennettiin tehtaan varastomakasiinit. Nokian tehtaan radalla oli tehdasalueelta rautatieasemalle alun perin hyvin jyrkkä nousu, jota loivennettiin myöhemmin voimalaitoksen kanavatöiden yhteydessä. Vuonna 1952 rakennettiin leveäraiteinen pistoraide tehdasalueelta Porin radan alitse ratapihalle. Kapearaiteinen rata asemalta tehdasalueelle purettiin vuonna 1961 ja tehdasalueen sisäinen kapearaideliikenne lopetettiin vuonna 1972. Asemalta rakennettiin pistoraiteet myös kumitehtaalle vuonna 1925 ja SOK:n suurmyllylle vuonna 1940 sekä öljyraide valtion varmuusvarastolle vuonna 1971.

title: Wilhelm von Nottbeckin puisto

text: Wilhelm von Nottbeckin puisto sijaitsee Tampereella historiallisella Finlaysonin tehdasalueella. Puisto on saanut nimensä Finlaysonin tehtaanjohtaja Wilhelm von Nottbeckin mukaan. Hän rakennutti puiston vuonna 1848.

title: Tallipiha

text: Tallipiha on entinen ratsuhevosten ja vaunujen toimipaikaksi rakennettu puutalomiljöö, joka sijaitsee Tampereella entisellä Finlaysonin tehdasalueella osoitteessa Kuninkaankatu 4. Nykyisin se toimii ympärivuotisena ostos- ja tapahtumapaikkana.

title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Tehdasalueella toimi vuosina 1918-1960 Kuusankosken ja Voikkaan tehdasalueet yhdistänyt 5,5 km:n mittainen kapearaiteinen rautatie. Radasta on jäljellä suojeltu tallirakennus Voikkaan tehdasalueella, yksi moottoriveturi ja kaksi matkustajavaunua Jokioisten museorautatiellä. Lisäksi säilyneenä ovat radalla liikennöineet kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten oleva raskaskuljetuslavetti.

title: Lasikylä

text: Lasikylän luoteisrajaa sivuaa Kiikalasta Somerniemen Oinasjärvelle johtava paikallistietasoinen kestopäällysteinen yhdystie Oinasjärventie, josta haarautuu Johannislundin suuntaan sorapäällysteinen yksityistie Lasikyläntie. Oinasjärventien varressa sijaitsee Lasikylän alueella nykyisin pääasiassa purjelentoa palveleva Kiikalan lentokenttä. Alun perin lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin. Itse Johannislundin tehdasalue ei sijaitse siitä nimensä saaneessa nykyisessä Lasikylä-nimisessä kylässä vaan vuonna 1963 siihenastisista Hidoisenpyölin ja Säräjärven kylistä omaksi kyläkseen erotetussa, niin ikään lasitehtaan mukaan nimetyssä Johannislund-nimisessä kylässä, johon kuuluu itse tehdasalue lähiympäristöineen.

title: Biomassa

text: Maailman suurin biopolttoainetta käyttävä voimalaitos sijaitsee Suomessa, UPM-Kymmenen tehdasalueella Pietarsaaressa. Laitoksen omistaa Ahlholmens Kraft AB. Laitoksella käynnistyi 550 MWth:n leijukerroskattila syksyllä 2001. Kattilan on valmistanut Kværner Pulping Oy.[3] Kattilassa käytetään 55 % fossiilista turvetta, joten sen pääpolttoaine ei ole biomassaa.[4]

title: Siemensstadt

text: Siemensstadt on Berliinin kaupunginosa, joka kuuluu Spandaun hallintoalueeseen ja sijaitsee kaupungin keskustan luoteispuolella. Koko kaupunginosa on syntynyt Siemensin tehdasalueen ympärille. Vuoden 2011 lopussa alueella oli 11 899 asukasta.

title: Toimintakeskus Mylly

text: Toiminta- ja kulttuurikeskus Mylly sijaitsee Kotkan keskustassa Kotkansaarella. Aivan lähistöllä on myös Kotkan Maretarium ja Kotka Millsin tehdasalue, entisaikojen Gutzeit. Myllyä hallinnoi Kaakonkulman Kulttuurimylly ry. Yhdistys on perustettu vuonna 2006. Kulttuuri- ja toimintakeskus Mylly avasi ovensa syksyllä 2007.

title: Kilon turverata

text: Ratalinja katkaistiin keväällä 1960 Tarvontien linjauksen alta; kiskotus purettiin aina tehdasalueen rajoille asti, vain itse tehdasalueella ja turvesuolla ollut kiskotus sai jäädä niin kauaksi aikaa kuin itse tehdaskin toimi.

title: Ykspihlaja

text: Ykspihlajassa sijaitsee myös merkittävä teollisuusalue, jolla sijaitsee Bolidenin sinkkitehdas ja rikkihappotehdas, Cabb, Yara, Tetra, ja OMG Kokkola Chemicals Oy. Tehdasalueesta suuren osan rakensi aikoinaan valtionyhtiö Kemira (Rikkihappo Oy), mutta tehtaan osia myytiin myöhemmin eri yhtiöille. Sama koski Outokummun metallurgista tehdasta. Nämä yritykset työllistävät yhteensä noin 1000 henkilöä.

title: Finlaysonin tehdasalue

text: Tehdasalue Luokka:Tampereen nähtävyydet Luokka:Tampereen rakennukset ja rakennelmat Luokka:Tampereen kauppa- ja ostoskeskukset Luokka:Suomen teollisuusrakennukset Luokka:Finlayson (kaupunginosa) Luokka:Varma

title: Pilvilampi

text: Järvi rakennettiin raakaveden tekoaltaaksi 1930-luvulla . Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven pohjoispäässä on leveän salmen takana laajeveva lahdenpohjukka. Järven eteläosassa sijaitsee 750 metriä pitkä lahti, jonka koillisranta muodostuu Ormbackenin niemestä. Lahden pohjukassa on yli 150 metriä pitkä patovalli. Toinen patovalli sijaitsee järven länsirannalla tehdasalueen koillisrannassa ja se on 350 metriä pitkä. Kolmas on järven pohjoispäässä sijaitseva 150-metrinen patovalli. Järven kaakkoispäässä sijaitsee usealla padolla rajattu 500 metriä pitkä ja alle 400 metriä pitkä allas, jossa vedenpinta on 0,70 metriä korkeammalla muuhun Pilvilampeen verrattuna.

title: Karihaara

text: Karihaara on Kemin kaupunginosa, joka on kasvanut Kemi Oy:n sahan ja sellutehtaan (nykyisin Metsä-Botnia) ympärille. Suurin osa kaupunginosan pinta-alasta onkin tehdasaluetta. Kaupunginosa sijaitsee Koivuharjun suuralueella pohjoiseen Koivuharjun kaupunginosasta. Lännessä kaupunginosa rajautuu Paattion kaupunginosaan.

title: Kemin satama

text: Veitsiluodon satama (LOCODE: FI VEI) sijaitsee myös Ajoksen kaupunginosassa ja siellä Veitsiluodon pienalueella Stora Enson tehdasalueella. Satama toimii Stora Enson Veitsiluodon tehtaiden tuontisatamana. Sen kautta tuodaan tehtaille raakapuuta ja paperin täyteaineita sekä kemikaaleja konteissa. Sataman syväys on 7,0 metriä.

title: Metsä Board Simpele

text:
Taivekartonki:
Aktiebolaget Simpele / Yhtyneet Paperitehtaat / UPM-Kymmene aikakausiTehtaalla on käytössään oma rautatiekalusto, joka hoitaa sekä tehdasalueen sisäiset että tehdasalueen ja Simpeleen aseman väliset vaihtotyöt:Aiemmin käytössä olleet veturit:

title: Gomelsteklo

text: Gomelsteklo (, ) on Valko-Venäjän kaakkoisosassa Homelin eli Gomelin kaupunkipiirin pohjoisosan Kastsjukoukassa toimiva lasiteollisuusyritys. Tehdasalue sijaitsee Homelista pohjoiseen johtavan maantien ja rautatien väliellä alueella. Yritysmuodoltaan Gomelsteklo on avoin osakeyhtiö (OAO). Yhtiön palveluksessa oli vuonna 2012 lähes 3 100 työntekijää.

title: Kuusaansaaren paperitehdas

text: Kuusaansaari sijaitsee Kymintehtaan tehdasalueella. Tehtaan sisäisesti se tunnettiin pitkään Y-osastona (Yankee) ja Kuu.Pap. Y-lyhenteellä.

title: Tervakosken paperitehdas

text: Tervajoen länsirannalla sijaitsevat yhtiön konttorirakennukset rajaavat tehdasaluetta Tervakosken liikekeskustan suuntaan. Tehdasalueen eteläpuolella sijaitsevat puiset työväen asuinrakennukset, joista valtaosa on 1900-luvun ensi vuosilta. Niiden lähellä sijaitsee Lepolan vanhustentaloryhmä, jossa kolme vanhinta rakennusta vuodelta 1935 ovat arkkitehti Jarl Eklundin ja kaksi rakennusta vuodelta 1945 arkkitehti Heimo Kautosen piirtämiä. Jokirannassa on arkkitehti Ricardo Björnbergin piirtämä työnjohtajien asuintalo Pomola vuodelta 1900. Entinen kansakoulu on vuodelta 1891. Vanhan tehdaskylän kaakkoispuolella sijaitsee yhtenäinen omakotialue, joka on rakentunut 1940-luvulta lähtien. Alasjärven rannalla on uusrenessanssityylinen puuhuvila Suruton 1880-luvulta. Sitä on muutettu myöhemmissä korjauksissa. Tervakosken teollisuusmiljööseen liittyvät lisäksi Tervakosken kartanoalue ja Pikkukirkko.

title: Rautpohjan tehdas

text: Metsolla on Rautpohjassa kaksi koepaperikonetta. Koneiden tarvitsema höyry tuotetaan Jyväskylän Energiantuotannon Savelan voimalaitokselta. Tehtaalla sijaitsee osittain luolatiloissa olevia toimintoja tunneleissa jotka on louhittuna tehtaan viereisen Vasikkavuoreen. Luolasto valmistui vuonna 1938. Vasikkavuoren päällä toimi myös tehtaan ammattikoulu. Tehdasalue rajoittuu Vasikkalampeen tehdasalueen länsipuolella. Alueen koko on 50 ha ja se käsittää valimon, paperikonetehtaan, hallintorakennukset, hammasvaihdetehtaan, levyhallin, koelaitoksen ja ammattikoulun.

title: Voikkaan paperitehdas

text: Tehdasalueella toimi vuosina 1918–1960 Kuusankosken ja Voikkaan tehdasalueet yhdistänyt 5,5 km:n mittainen kapearaiteinen Kuusankosken–Voikan rautatie. Radasta on jäljellä suojeltu tallirakennus Voikkaan tehdasalueella sekä yksi moottoriveturi ja kaksi matkustajavaunua kunnostettuna ja käytössä Jokioisten museorautatiellä. Lisäksi säilyneenä ovat radalla liikennöineet kaksi umpitavaravaunua sekä kaivinkoneen kuljetusta varten oleva raskaskuljetuslavetti.

title: Väritehtaanranta

text: Väritehtaanranta on puisto Vantaalla Tikkurilan suuralueen Kuninkaalan kaupunginosassa Keravanjoen varrella, Tikkurilankosken etelärannalla ja pääradan itäpuolella. Se sijaitsee Tikkurila-osakeyhtiön tehdasalueen ja Keravajoen välissä.

title: Rantasalmi Hirsitalot

text: Rantasalmi Hirsitalot on suomalainen maailman vanhin hirsitalotuotemerkki, jonka omistaa Lameco LHT Oy. Rantasalmi Hirsitalot perusti Osmo Ruotsalainen vuonna 1946, ja sen tehdasalue sijaitsee edelleen alkuperäisellä paikallaan Rantasalmella, Etelä-Savossa. Yhtiön liikevaihto vuonna 2012 oli 9,3 miljoonaa euroa.

title: Finlayson

text: pienoiskuva|Finlaysonin tehdasalue sijaitsee Tammerkosken rannalla Tampereen keskustassa.

title: Tornion terästehdas

text: Tehdasalueella sijaitsee kaikki terästuotannon osastot: terässulatto, kuumavalssaamo ja kylmävalssaamo. Myös ferrokromitehdas ja Tornion satama sijaitevat samalla tehdasalueella. Pinta-alaltaan yli 600 hehtaarin tehdasalueella työskentelee tehtailla 2150 henkilöä ja urakoitsijoilla sekä yhteistyökumppaneilla noin 300 henkilöä. Rakennettuja kerrosneliömetrejä alueella on yli 560000 neliömetriä eli 56 hehtaaria.[1] Tornion terästehtaan merkittävin raaka-aine on kierrätysteräs, jonka osuus on yli 80 prosenttia valmiista tuotteesta.[1] Keminmaalla sijaitsevassa Kemin kaivoksessa louhittua ruostumattoman teräksen valmistuksessa keskeisenä raaka-aineena käytettävää ferrokromia kuljettaa Tornion terästehtaalle yli 30 kuorma-autoa päivässä. Lyhyen kuljetusmatkan takia kaivoksen merkitys terästehtaalle on suuri. Kilpailuetuna pidetään myös sitä, että ferrokromi siirretään sulana teräksen valmistukseen. Tehtaan valmiit tuotteet kuljetetaan meriteitse sekä osa raaka-aineista tuodaan myös laivoilla.[3] Vuonna 2016 kylmävalsaammon tuotantokapasiteetti oli 900000 tonnia vuodessa ja tehdas oli Euroopan suurin ruostumattoman teräksen tuottaja 3-4 prosentin osuudella. Tornion terästehtaan työllistävä vaikutus koko seutukunnalle on arviolta 7500–8000 henkilöä.[4] Terästehtaan kylmävalssaamo oli Suomen suurin rakennus vuonna 2003.[5] Kylmävalssaamo 2 on lähes 800 metriä pitkä ja pituudeltaan Suomen toiseksi pisin rakennus.[6]

title: Ihalaisen kaivos

text: Ihalaisen kalkkikaivos sijaitsee samannimisessä kaupunginosassa Lappeenrannassa ja sen omistaa Nordkalk Oy. Kaivoksen ohella alueella on kalkkitehdas sekä paperipigmentin raaka-aineita ja wollastoniittia valmistavat rikastamot. Ihalaisen kaivoksen tuntumassa on myös Finsementti Oy:n sementtitehdas, sekä Suomen Karbonaatti Oy:n kalsiumkarbonaattipohjaisia päällystyspigmenttejä ja täyteaineita valmistava tehdas. Koko Ihalaisen kaivos- ja tehdasalue on kooltaan noin 400 hehtaaria.

title: Metsämäki

text: Metsämäki on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee E18-tien varrella. Alue on tehdasaluetta, ja siellä sijaitsee Topinojan kaatopaikka ja jätekeskus.