query: Onko prostituutio laillista Ruotsissa?

title: Seksin ostokielto

text: Seksin ostokielto tarkoittaa seksipalvelujen ostamisen kieltämistä lailla. Tällä hetkellä seksin ostaminen on kielletty osittain tai kokonaan Englannissa, Islannissa, Ruotsissa, Norjassa ja viimeisimpänä Ranskassa.[1] Useimmissa länsimaissa, joissa prostituutio on kriminalisoitu, on kriminalisoitu myyminen tai myyminen sekä ostaminen. Paritus on useissa maissa kiellettyä mukaan lukien Suomi ja Ruotsi.

title: Lolicon

text: Lolicon (, translitt. "rorikon") on japaninkielinen käsite ja englantilaistettu lyhenne ilmauksesta "Rorīta konpurekkusu" (Lolita-kompleksi). Sana viittaa Vladimir Nabokovin romaaniin "Lolita", jossa aikuinen mies hullaantuu 12-vuotiaaseen tyttöön. Lolicon tarkoittaa sekä viehtymystä murrosikäisiin tyttöihin (efebofilia) että animessa ja mangassa eroottisesti kuvattuja tyttöjä tai lapsenomaisia nuoria naisia. Poikiin kohdistuvasta kiinnostuksesta käytetään vastaavasti nimitystä "shotacon". Lolicon on laillista Suomessa, mutta sen hallussapito ja levittäminen ei ole laillista esimerkiksi Australiassa, Uudessa-Seelannissa ja Irlannissa. Ruotsin laki kieltää lapsipornon mutta hentaita on vaikea tulkita onko se lapsipornoa vai onko ns. lapselliset piirteet luotu vain jotta hahmo näyttäisi söpömmältä.

title: Prostituutio Suomessa

text: Vaikka seksin myynti on Suomessa nykyisin laillista, sisältävät rikoslaki, järjestyslaki ja ulkomaalaislaki useita myyntiä rajoittavia säädöksiä.[5]

title: Jeremy Bentham

text: Jotkut "naiivit utilitaristit" ovat ehdottaneet, että siinä teoreettisessa tilanteessa, jossa yhden yksilön kidutus toisi suunnattomasti enemmän onnea muille kuin kärsimystä tälle, kidutus olisi oikeutettua. Kuten P. J. Kelly on huomauttanut kirjassaan "Utilitarianism and Distributive Justice: Jeremy Bentham and the Civil Law", Bentham kannatti tällaisten yksilönvapauden rikkomusten kieltoa lailla, koska sellaiset lait luovat ihmisille turvallisuuden, joka on suuremman onnen perista. Kellyn mukaan Bentham ei kannattanut muutaman uhrausta monen onneksi (tätä ei pidä tulkita äärimmilleen: hän kannatti perintöveroa ja maltillista sosiaaliturvaa).

title: Tanssilava

text: Yhtä lailla kuin tanssilavoja on Suomessa pidetty suomalaisena ilmiönä, ne on Ruotsissa nähty ruotsalaisuuden ilmentyminä, ja Ruotsissa niitä tiedetään olleen ainakin jo 1910-luvulla. Suomalaisissa sanomalehdissä ensimmäinen maininta tanssilavasta () on Ruotsin kruunuprinsessan syntymäpäivistä kertovassa uutisessa vuodelta 1850. Kristianiassa (nykyisessä Oslossa) Norjassa tanssilava mainitaan vuonna 1876 ja Jeniseiskissä Siperiassa myös vuonna 1876. Erityisen tavallisia tanssilavojen sanotaan olleen Ruotsissa maailmansotien välisenä aikana, jonka jälkeen niiden sanotaan korvautuneen katetuilla rakennuksilla. 2000-luvulla nimitystä "dansbana" käytetään Ruotsissa vähän.

title: Ihmisoikeudet Kiinassa

text: Ruotsin ulkopoliittisen instituutin tutkijan Johan Lagerkvistin mukaan Kiinassa naisten ihmisoikeudet ovat miehiä alempana ja naisten ja miesten välillä on epätasa-arvo. Ihmiskauppaa vastaan on taisteltu vuodesta 2004. Poliisin mukaan vähintään 9000 naista ja 1000 lasta kidnapataan ja myydään laittomasti vuosittain. Kiinan mafia salakuljettaa kiinalaisia myös työntekijöiksi Eurooppaan. Virallisesti Kiinassa on 3 miljoonaa prostituoitua. Ekonomi Yang Fan arvioi määräksi 20 miljoonaa ja prostituution maksuiksi 6 % BKT:stä. Viranomaisten mielestä prostituution suurin ongelma on seksitaudit. Bordellit ovat laittomia, mutta korruptoitunut poliisi voi saada osan tuotosta. Parittajat ja hotellit toimivat usein yhteistyössä.

title: Prostituutio Suomessa

text: Suomessa prostituutio eli seksin myynti sekä seksin ostaminen on laillista. Seksin ostaminen on kuitenkin kiellettyä parittajan avulla toimivalta seksinmyyjältä tai ihmiskaupan uhrilta.[1] Suomessa työskentelee arviolta 8000 seksinmyyjää, joista enemmistö on osa-aikaisia. Noin puolet heistä on suomalaisia, loput pääosin venäläisiä, virolaisia ja thaimaalaisia. Vuositasolla noin kolmannes seksinmyyjistä toimii parittajan kanssa tai alaisuudessa.[2] Suomessa toimii seksityöntekijöiden edunvalvontajärjestö Pro-tukipiste ry, joka muun muassa tarjoaa matalan kynnyksen terveys- ja sosiaalipalveluita, sekä järjestää etsivää työtä ja vertaistapaamisia.[3]

title: Prostituutio

text: Tutkija Anna Kontulan mukaan osuuskuntabordellien salliminen parantaisi seksityöntekijöiden työturvallisuutta, kun taas seksinostokielto saattaisi heikentää seksinmyyjien itsemääräämisoikeutta ja lisätä paritusrikollisuutta, mihin Ruotsinkin kokemukset viittaavat.

title: Prostituutio antiikin Kreikassa

text: Miesprostituution olemassaolo laajassa mittakaavassa todistaa, että kyse ei ollut pederastian rajoittumisesta vain pieneen etuoikeutettujen luokkaan. Jos vähemmän vaurailla kansalaisilla ei ollut aikaa eikä varallisuutta harrastaa aristokraattien rituaaleja (tarkkailla gymnasioneiden katsomoissa, seurustella ja antaa lahjoja), jotka eittämättä liittyivät seurustelurituaaleihin[19], jokaisella oli mahdollisuus tyydyttää mieltymyksensä prostituoitujen parissa. Nuorukaiset oli suojattu lailla kaikenlaista fyysistä väkivaltaa vastaan, toisin kuin naiset. Isäntien ja miesorjien välisistä seksuaalisista suhteista ei ole tietoa, ennen kuin sellainen mainitaan Ksenofonin teoksessa Pidot (390 eaa.)[20]. Toinen syy miesprostituoitujen käyttöön oli se, että kreikkalaisilla oli omat tabunsa ja yksi niistä oli fellaatio, joka oli heidän mielestään nöyryyttävä tapahtuma. Tämän vuoksi pederastisessa suhteessa rakastaja (, erastēs) ei voinut ehdottaa nuorelle rakastetulleen (, eromenos) ja tulevalle kansalaiselle tämän toiveen toteuttamista, vaan hänen oli käännyttävä prostituoidun puoleen.

title: Seksuaalimoraali

text:
Siveellisyyskäsitteitä uudelleen jäsentävän keskustelun yhtenä rakenteellisena taustatekijänä oli Suomen suuriruhtinaskunnassakin voimassa ollut, alkujaan kupan torjumiseksi Napoleonin Ranskassa luotu niin sanottu valtiollinen tarkastusjärjestelmä, joka mahdollisti säännellyn prostituution harjoittamisen. Järjestelmässä poliisin ”tarkastusnaisiksi” rekisteröimät velvoitettiin ohjesääntöisyyslain nojalla tiheästi toistuviin sukupuolitautitarkastuksiin. Naisia alentavan ja välillisesti prostituutiota ylläpitävän järjestelmän lakkauttamista vaativat naisasiajärjestöt kansainvälisesti.
Tarkastusjärjestelmä tuotti tietoa prostituution laajuudesta ja ilmenemismuodoista. Prostituution merkittävyyttä kaupunkielämässä kuvaa, että Häkkisen (1995) mukaan 1800-luvun tilastojen huippuvuosina noin joka sadas helsinkiläinen oli tarkastusnainen eli rekisteröity ilotyttö. Tämä luonnollisesti antoi pontta erityisesti naisjärjestöjen pyrkimyksille nostaa aihetta keskusteluun.

title: Seksin ostokielto

text: Norjassa prostituutio lisääntyi ostokiellon (2009) jälkeen.[9] Ruotsin ostokiellon vaikutuksista on kiistelty.[10][11][12][13][14]

title: Seksin ostokielto

text: Tanskassa ja Suomessa seksin ostaminen on sallittua. Ruotsissa prostituutiota väitetään väkivallaksi naista kohtaan[2] ja seksin ostokielto perustuu tähän. Lisäksi seksin ostokiellolla pyritään estämään erityisesti ihmiskauppaa, tahdonvastaista prostituutiota ja prostituutioon liittyviä sosiaalisia ongelmia. Norja ja Islanti ovat ottaneet lainsäädäntöönsä mallin Ruotsista. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International julkaisi vuonna 2016 tutkimuksen, jonka mukaan ostokiellon toimeenpano ja valvonta aiheuttavat Norjassa jatkuvia ihmisoikeusloukkauksia: ostokielto esimerkiksi altistaa seksin myyjät väkivallalle, häädöille ja uhkaa heidän oikeuttaan terveydenhuoltoon ja lain suojaan.[3] Järjestö asettui kannattamaan ostokiellon sijaan dekriminalisointia eli kaiken aikuisten välisen suostumuksellisen seksikaupan rikosoikeudellisen säätelyn poistamista.[4]

title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 8. heinäkuuta 1709 ukrainalaisen Pultavan kaupungin taistelukentillä makasi noin 15 000 kaatunutta ja haavoittunutta, seassa ruotsalaisia, suomalaisia, saksalaisia, ukrainalaisia, romanialaisia, baltteja, kasakoita, kalmukkeja ja venäläisiä. Heistä noin kahdeksan kymmenestä oli taistellut Ruotsin puolella. 27-vuotias Ruotsin kuningas keräsi joukkojensa rippeitä pohtien, mitä tekisi seuraavaksi. Samaan aikaan voittaja, Pietari Suuri, valmistautui jo juhlimaan viimeisten vastarintapesäkkeiden antaessa periksi. Venäläinen ratsuväki oli hajaantunut liian pieniin osastoihin jatkaakseen tehokkaasti takaa-ajoa, mikä oli Kaarle XII:n onni, sillä hänen noin 1 500 miehen pakeneva marssirivistönsä ei olisi kestänyt suurten yksiköiden hyökkäystä. Monet hänen miehistään olivat sairaita tai kuninkaan lailla haavoittuneita. Kaarle päätyi päivän mittaan jatkamaan etelään, sillä muut ilmansuunnat olivat pääosin tukitut.

title: Onnen-Pekka

text: Aikalaisarvioissa elokuva jäi vähälle huomiolle. Sekä Paula Talaskivi ("Helsingin Sanomat") että Juha Nevalainen ("Ilta-Sanomat") moittivat lähinnä ohjaajaa siitä, että tämä on tehnyt vaimeaa työtä, josta puuttuu ylitsepursuava iloisuus. Kaitala sai kiitosta, keskeiset aikuisnäyttelijät eivät: ”Yksi näyttelee sillä lailla ja toinen tällä lailla ja ohjaaja antaa näytellä” (Nevalainen).

title: Prostituutio antiikin Kreikassa

text: Päinvastoin kuin naisten prostituutio, joka kosketti kaiken ikäisiä naisia, miesten prostituutio oli pääsääntöisesti nuorukaisiässä olevien tehtävä. Pseudo-Lukianos teoksessaan Erōtes eli Amores (25–26) kirjoittaa:

title: Liian kaunis tyttö

text: Mäki kuvaa kirjassa siirtolaisten kohtaloita Ruotsissa: Muun muassa suomalaisia ajautuu prostituutioon, hanttihommiin ja juopoiksi. Italialaiset pitävät yllä rakkautta Inter Milaniin ja ovat saaneet muitakin kansallisuuksia sen kannattajakerhoon. Nuori romaani harkitsee, pyörisikö edelleen jengissä ruotsalaisena vai lähtisikö Suomeen ammattikouluun ”tummille” suunnatulle linjalle. Roivas ei poliisina näe Ruotsin monikulttuuristumista rikkautena. Rikollisia on sekä pikkutekijöitä että pukumiehiä. Roivas katsoo uutisia ja arvioi zulujen joutuvan tappamaan ANC:n kannattajia keittiöveitsin ja nuijin, koska kehitysapu ei ole vielä löytänyt perille.

title: Prostituutio antiikin Kreikassa

text: Sitä vastoin kreikkalaisten esittämissä utopiamaailmoissa tai ihanneyhteiskunnassa ei useinkaan ole sijaa prostituoiduille. Aristofaneen näytelmässä Naishallitus (392 eaa.; säkeet 716–719) sankaritar Praksagora kieltää heidät ihannevaltiossa: ”kaikkien huorien, kuinka paljon heitä onkaan, haluan lopettavan heidän toimintansa – – varatakseni näille naisille nuorten miestemme viriilin voiman”. [16] Prostituoidut koetaan tässä tavallisten naisten epälojaaleina kilpailijoina. Platon puolestaan teoksessaan Valtio (III. 404d) tuomitsee Korintin prostituoidut samasta syystä kuin attikalaiset sokerileivokset, nimittäin siksi, että molemmat tuovat ihanneyhteiskuntaan liiallista ylellisyyttä ja häiriötä. Hellenistisellä kaudella myös Krates Thebalainen (jota Diodoros Sisilialainen siteeraa kohdassa II, 55–60) kuvaa ihannevaltiota, jossa naiset ja lapset ovat Platonin Valtion tapaan yhteistä omaisuutta ja jossa myös prostituutio on julistettu pannaan.

title: Mikael Storsjö

text: Storsjö on joutunut kädenvääntöön viranomaisten ja Venäjän suurlähettilään kanssa myös Ruotsissa. Ruotsissa on todettu tuomioistuimessa ja myös sananvapautta valvova oikeuskansleri on todennut, että sivuston sisältö on täysin laillista eikä perusteita sen sulkemiseksi löydy.

title: Ympärileikkaus

text: Ruotsin Sosiaalihallituksen selvityksessä todettiin, että laki ei toiminut ja ”lailla ei ole ollut tarkoitettua suojavaikutusta sitä vastan, että pojille aiheutuu vahinkoa ympärileikkausten yhteydessä.” Lastensuojelun keskusliiton mukaan lailla haluttiin poistaa poikien komplikaatiot poikien periaatteellisen koskemattomuuden hinnalla, mutta periaatteellisen koskemattomuuden menetys jäikin ainoaksi tulokseksi.

title: Prostituutio antiikin Kreikassa

text: Mitä tulee kysymykseen hinnoista, niin useissa yhteyksissä tuodaan esille yhden obolin hinta, joka oli kaikkein halvimman luokan prostituoitujen maksu, mutta kyse on ilmeisesti kaikkein yksinkertaisimmista palveluista. On hyvin vaikea tietää, onko kyse eräänlaisesta tyylikeinosta kertoa, että kyseessä oli todella ”halpa kauppa” vai todellisesta hinnasta.

title: Prostituutio

text: Suurimmassa osassa maailman maista joko seksinmyynti tai seksin ostaminen on kielletty erikseen lailla. Useimmissa länsimaissa järjestäytymätön seksikauppa on laillista. Paritus eli toisten seksityöllä ansaitseminen on joiltain osin laitonta useimmissa maailman valtioissa mutta bordellit ovat laillisia muun muassa Saksassa, Alankomaissa, Kreikassa, osassa Espanjaa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.

title: Prostituutio antiikin Kreikassa

text: Prostituutio oli antiikin Kreikassa osa ihmisten jokapäiväistä elämää. Kreikan tärkeimmissä kaupunkivaltioissa ja satamakaupungeissa prostituutio oli tärkeä elinkeino. Yhteisö ei juuri paheksunut julkista prostituutiota ja ilotalot toimivat avoimesti. Ateenassa jopa laskettiin lainsäätäjä Solonin ansioksi huokeahintaisten valtiollisten ilotalojen perustaminen. Prostituutio kuitenkin kosketti miehiä ja naisia eri tavoin: kaikenikäiset naiset ja nuoret miehet myivät itseään asiakkaille, jotka olivat pääsääntöisesti miehiä.

title: Kepitys

text: Erityisen järjestelmällistä kepitys on Singaporen ja Malesian lainsäädännöissä. Pakaroiden kepitys määrätään osana vankeusrangaistusta mm. väkivaltarikoksesta, ryöstöstä, murtovarkaudesta, ilkivallasta, raiskauksesta, prostituutiosta, huumausainerikoksesta ja laittomasta maassaolosta. Kepitettäväksi voidaan tuomita vain yli 16- ja alle 50-vuotias lääkärintarkastuksessa terveeksi todettu mies. Naisia, mielenterveyshäiriöisiä ja kuolemaantuomittuja ei kepitetä. Ulkomaalaiset rikoksentekijät voidaan tuomita kepitettäviksi yhtä lailla.

title: Seksirobotti

text: Seksirobotit voivat vähentää prostituutioon liittyvää ihmiskauppaa. Seksirobotit voivat myös vähentää sukupuolitautien leviämistä ja antaa fetisisteille mahdollisuuden toteuttaa äärimmäisiä fetissejään robottien kanssa. Lapsia muistuttavien seksirobottien kieltämistä lailla on ehdotettu. On epäselvää loppuisiko pedofilia seksirobottien avulla vai lisäisikö se pedofiliaa. Seksirobotissa voi olla vastustamisen säätö, jonka avulla voi simuloida raiskaamista. Vastustamisen säätöä on ehdotettu lailla kiellettäväksi. Seksirobotteja on suunniteltu pedofiileille ja raiskaajille, ja pelkona on että seksirobottien käyttö saattaa johtaa seksuaalisen hyväksikäytön yleistymiseen.

title: Geisha

text: Käsitys geishojen prostituutiosta on harhaluuloa. Yoshiwaran huvittelukortteleiden oiran-naiset olivat korkealuokkaisia kurtisaaneja, joiden toimenkuvaan kuului prostituution lisäksi asiakkaiden liehittely ja viihdytys moninaisin taiteenlajein ja juhlin. Ulkoiselta olemukseltaan he olivat erityisen näyttäviä. Yoshiwarassa työskenteli myös geishoja, joille prostituutio oli ehdottoman kiellettyä oiranien aseman suojelemiseksi. Geishat päätyivät omaksumaan oiranien pröystäilystä selkeästi poikkeavan asutyylin, joka oli verrattain varsin vaatimaton ja muistutti enemmän säätyläisnaisten siveää ja hillittyä asua.

title: Järjestäytynyt rikollisuus

text: Euroopan unioni määrittelee termin ”järjestäytynyt rikollisuus” yhdentoista ominaisuuden luettelolla. Luetelluista ominaisuuksista neljän pakollisen (kohdat 1, 3, 5 ja 11) sekä yhteensä kuuden kohdan on toteuduttava, jotta ryhmä täyttäisi järjestäytyneen rikollisuuden vaatimukset.Rikollisjärjestöt pyrkivät pitämään toimintansa salassa, ja jäsenet vaihtavat tietoja yleensä puhelimitse tai kasvokkain. Monet järjestäytyneet rikollisryhmät harjoittavat usein myös laillista liiketoimintaa, kuten laillisia pelikasinoita, rakennusbisnestä, jätehuoltoa, ahtaustoimintaa, joiden ohella tai peitossa harjoitetaan huumebisnestä, rahanpesua, prostituutiota, kiristystä, petoksia, sisäpiiritietojen väärinkäyttöä sekä monia muita rikollisen toiminnan muotoja.

title: Prostituutio Suomessa

text: Suomessa oli bordelleja eli ilotaloja 1880-luvulle saakka, jolloin ne kiellettiin. Tämän jälkeen prostituutiota koski erityinen ohjesääntö, joka lakkautettiin vuonna 1907. Prostituution rangaistavuus lakkautettiin Suomessa kokonaan vuonna 1937.[4]

title: Harry Reid

text: Vuonna 2011 Reid totesi, että Nevadan pitäisi kieltää prostituutio. Nevada on Yhdysvaltojen ainoa osavaltio, jossa prostituutio on laillista.

title: Amsterdam

text:
Kaupunki on kuuluisa monia vuosisatoja vanhasta suvaitsevaisuuden perinteestä ja siitä onkin muodostunut eurooppalaisen vapaamielisyyden vertauskuva. Prostituutio on laillista, ja punaisten lyhtyjen alue (), kannabistuotteita myyvät coffee shopit ja monipuolinen yöelämä (baareja ja kahviloita yhteensä noin 1 500) houkuttelevat runsaasti turisteja. Alankomaat ovat kuitenkin päättäneet rajoittaa kannabiksen käyttöä kahviloiden ottaessa käyttöön niin sanotut klubikortit, joita voidaan myöntää vain täysi-ikäisille hollantilaisille. Provinssit saavat itsenäisesti päättää rajoittavatko myyntiä vain paikallisille, eikä lakia ole otettu käyttöön Amsterdamissa.
Amsterdamin maaperä on huokoista suota. Kovaa hiekkamaata on vasta noin 13 metrin syvyydessä. 1600-luvulta alkaen talot tuettiin paaluttamalla niiden perustukset hiekkamaahan asti. Osa näistä puisista paaluista on mädäntynyt, jolloin talo saattaa vähitellen vajota. Turistikin havaitsee, että vanhat talot voivat olla hiukan vinossa. Vinouden syyksi on esitetty myös tahallista vinoon rakentamista, sillä kanavaan päin kaltevaan taloon voitiin nostaa tavaraa vinssillä helpommin. Tähän viittaa se, että vuonna 1565 määrättiin, että talojen kaltevuus saa olla enintään 1:25.

title: Virginie Despentes

text: Toinen Despentesin vahvoista teemoista on prostituutio, jonka puolestä hän puhuu niin kirjoissaan kuin haastatteluissaan ja esiintymisissään. Despentes harjoitti prostituutiota satunnaisesti kaksi vuotta. Hän aloitti prostituution vuonna 1991 työskennellessään supermarketissa minimipalkalla. Despentes oli aiemmin ollut Minitelin valvojana ja nähnyt, miten miehet tarjosivat naisille suuria summia seksistä. Hän kuvaili tunnettaan, että oli kuin "jokin ympärilläni oli muuttunut eikä mikään ollut ennallaan". Despentesille prostituutio oli "ratkaisevan tärkeä etappi raiskauksen jälkeisessä eheytymisessä. Otin seteli seteliltä vahingonkorvausta siitä mikä minulta oli viety väkivalloin." Kirjailijanuransa aikana Despentes on kuvannut näkyvän kirjailijahenkilön markkinointia todella samanlaiseksi kuin prostituutiota. Despentes pyrkii rikkomaan prostituutioon liittyviä tabuja ja parantaa näin siihen liittyvää lainsäädäntöä, joka - kuten Despentes esittää - toistaiseksi sallii prostituution vain avioliiton varjolla.


query: Mikä oli ohjaaja James Ivoryn ensimmäinen menestyselokuva?

title: James Ivory (ohjaaja)

text: Hotelli Firenzessä (1985) oli Ivoryn ensimmäinen menestyselokuva. Sitä seurasi kaksi muuta Forster-filmatisointia, joista Talo jalavan varjossa on yksi hänen parhaista elokuvistaan.[1]

title: Keenen Ivory Wayans

text: Wayansin ensimmäinen ohjaustyö oli hänen käsikirjoittamansa ja tähdittämänsä "Kosto elää" (1988), joka ei menestynyt erityisen hyvin. Paria vuotta myöhemmin hän sai mainetta "Riiviöt"-televisiosarjan käsikirjoittajana, ohjaajana ja yhtenä näyttelijöistä. Sarjan myötä maineeseen nousi myös Jim Carrey. Sarjassa olivat mukana myös Wayansin sisarukset Kim, Shawn ja Marlon. Keenen Ivory lähti show’sta neljän tuotantokauden jälkeen, koska koki televisiokanavan sensuroivan ohjelman sisältöä. Suosittu sarja toi hänelle yhden Emmy-palkinnon.

title: Ruth Prawer Jhabvala

text: Jhabvala kuoli huhtikuussa 2013 kotonaan Manhattanilla. Ohjaaja James Ivoryn mukaan Jhabvalan kuolinsyynä oli keuhkovaiva.

title: Spiderwickin kronikat

text: Elokuvan musiikin sävelsi James Horner, joka on säveltänyt soundtrackin myös James Cameronin ohjaamaan vuoden 1997 menestyselokuvaan Titanic. Soundtrackin julkaisi Lakeshore Records ja se julkaistiin 5. helmikuuta 2008.

title: Michael Clarke Duncan

text: Duncanin ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli menestyselokuvassa "Armageddon". Hän ystävystyi kuvausten aikana Bruce Willisin kanssa, joka suositteli häntä ohjaaja Frank Darabontille, joka etsi näyttelijöitä elokuvaansa "Vihreä maili". Duncan sai kehuja roolistaan kuolemaantuomittuna John Coffeynä, jonka ystävällinen ja lapsekas olemus oli ristiriidassa hänen tekemäkseen luullun raa’an kaksoismurhan kanssa.Todellisuudessa Coffey oli yrittänyt pelastaa lapset, jotka oli surmannut valkoinen maatyömies. Duncan sai elokuvasta sekä Oscar- että Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta miessivuosasta.

title: Keenen Ivory Wayans

text: Keenen Ivory Wayans (s. 8. kesäkuuta 1958 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -näyttelijä ja -käsikirjoittaja. Wayans tunnetaan parhaiten "Scary Movie" -elokuvien ohjaajana. Hänen perheeseensä kuuluvat mm. sisarukset Shawn Wayans, Marlon Wayans, Damon Wayans sekä Kim Wayans.

title: James Ivory (ohjaaja)

text: Kun Ismail Merchant kuoli vuonna 2005, Ivory ei pelkästään menettänyt pitkäaikaista yhteistyökumppaniaan vaan myös yhtä pitkäaikaisen miesystävänsä.[2]

title: Ruth Prawer Jhabvala

text: Jhabvala omaksui nopeasti intialaisen kulttuurin ja alkoi kirjoittaa näkemästään ja kokemastaan. Hänen neljä ensimmäistä romaaniaan kertoivatkin kaikki kaupunkilaistuneista keskiluokan delhiläisperheistä. Hänen ensimmäinen romaaninsa "To Whom She Will" ilmestyi Britanniassa 1955 ja Yhdysvalloissa seuraavana vuonna nimellä "Amrita". Hän sai sen julkaistua Britanniassa lähetettyään käsikirjoituksen äidilleen, joka jakoi sitä brittiläiskustantajille. Hänen neljäs romaaninsa "The Householder" (1960) herätti tuottaja Ismail Merchantin ja ohjaaja James Ivoryn kiinnostuksen. He olivat niin kiinnostuneita romaanista, että lensivät Delhiin tapaamaan Jhabvalaa. Vaikka Jhabvala olikin alkuun melko haluton tekemään romaanistaan elokuvakäsikirjoitusta, Merchant ja Ivory onnistuivat suostuttelemaan hänet urakkaan. "The Householderista" alkoi Jhabvalan pitkä yhteistyö Merchantin ja Ivoryn kanssa.

title: Talo jalavan varjossa

text: Talo jalavan varjossa () on James Ivoryn ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1992. Se oli Ivoryn kolmas elokuva, joka perustui E. M. Forsterin romaaniin – sitä edelsivät "Hotelli Firenzessä" ja "Maurice". Käsikirjoituksen teki Ivoryn pitkäaikainen yhteistyökumppani Ruth Prawer Jhabvala ja elokuvan tuotti Ismail Merchant. Sitä pidetään yleisesti yhtenä Ivoryn parhaista elokuvista ja parhaana Forsterin teoksiin perustuvista elokuvista.

title: James Ivory (ohjaaja)

text: James Ivory (s. 7. kesäkuuta 1928 Berkeley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja Oscar-palkittu elokuvakäsikirjoittaja. Hän on ohjannut monia niin perienglantilaisia elokuvia, että monet ovat yllättyneitä saadessaan tietää, että Ivory onkin itse asiassa yhdysvaltalainen. Suurimman osan elokuvistaan Ivory on tehnyt yhteistyössä tuottaja Ismail Merchantin ja käsikirjoittaja Ruth Prawer Jhabvalan kanssa. Ivory tunnetaan ennen muuta onnistuneista E. M. Forsterin edvardiaaniseen aikaan sijoittuneiden romaanien filmatisoinneista: Hotelli Firenzessä (1985), Maurice (1987) ja Talo jalavan varjossa (1991). [1]

title: Asin Thottumkal

text: Asin teki näyttelijändebyyttinsä malajalaminkielisessä elokuvassa "Narendra Makan Jayakanthan Vaka" (2001). Hänen ensimmäinen menestyselokuvansa oli telugunkielinen "Amma Nanna O Tamila Ammayi" (2003), mistä hän voitti Filmfare Awards South -palkinnon. Hänen ensimmäinen tamilinkielinen elokuvansa "M. Kumaran S/O Mahalakshmi" (2004) oli uudelleenfilmatisointi edellisestä. Hän voitti toisen Filmfare Awards South -palkintonsa tamilinkielisestä elokuvasta "Ghajini" (2005). Seuraavaksi hän näytteli naispääosia menestyselokuvissa kuten "Pokkiri" (2007) ja "Dasavathaaram" (2008). Asin teki Bollywood-debyyttinsä elokuvassa "Ghajini" (2008), mistä hän voitti parhaan naistulokkaan Filmfare Awards -palkinnon. Hän näytteli menestyselokuvissa "Ready" (2011), "Housefull 2" (2012) ja "Bol Bachchan" (2012).

title: Pitkän päivän ilta

text: Pitkän päivän ilta ("The Remains of the Day") on James Ivoryn ohjaama epookkidraama vuodelta 1993. Se perustuu Kazuo Ishiguron samannimiseen romaaniin.

title: Savages (vuoden 1972 elokuva)

text: Savages on vuoden 1972 elokuva, jonka ohjasi James Ivory ja käsikirjoittivat Ivoryn idean pohjalta George Swift Trow ja Michael O'Donoghue.

title: Spiderwickin kronikat (elokuva)

text: Elokuvan musiikin sävelsi James Horner, joka oli myös säveltänyt soundtrackin James Cameronin ohjaamaan vuoden 1997 menestyselokuvaan Titanic. Soundtrackin julkaisi Lakeshore Records ja se julkaistiin 5. helmikuuta 2008.

title: Madhur Jaffrey

text: Jaffrey voitti vuonna 1965 Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun roolisuorituksestaan James Ivoryn elokuvassa "Shakespeare Wallah" (1965).

title: James Ivory

text: James Ivory on seuraavien henkilöiden nimi:

title: James Ivory (matemaatikko)

text: James Ivory () oli skotlantilainen matemaatikko, joka keksi ellipsoideja kuvaavan Ivoryn lauseen ja tutki taivaankappaleiden ratoja sekä valon heijastumista. Hän kirjoitti aktiivisesti "Philosophical Transactions of the Royal Society of Edinburgh" -julkaisuun, jossa hän vuonna 1809 esitteli kehittämänsä Ivoryn lauseen. Hän kirjoitti elämänsä aikana muutamia artikkeleita Encyclopædia Britannicaan.

title: James Ivory (ohjaaja)

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvakäsikirjoittajat Luokka:Parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saajat Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1928 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Neljä kohtaloa

text: Neljä kohtaloa (suomeksi myös Kvartetti; ) on vuonna 1981 julkaistu James Ivoryn ohjaama brittiläis-ranskalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Alan Bates, Maggie Smith, Isabelle Adjani ja Anthony Higgins. Elokuva sijoittuu vuoden 1927 Pariisiin. Merchant Ivory Productions -yhtiö tuotti elokuvan.

title: James Ivory (ohjaaja)

text: Ivory voitti vuonna 2018 siihen mennessä vanhimpana ihmisenä Oscar-palkinnon parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta elokuvasta Call Me by Your Name.[3]

title: Fennada-Filmi

text: Vuonna 1961 tapahtui parannusta edellisiin vuosiin verrattuna. Fennadassa valmistui kaksi menestyselokuvaa, Ritva Arvelon "Kultainen vasikka" ja Matti Kassilan "Kaasua, komisario Palmu". "Kultainen vasikka" pohjautui Maria Jotunin näytelmään, jonka Arvelo oli ohjannut edellisenä syksynä Intimiteatteriin. Filmi oli hänen ensimmäinen elokuvaohjauksensa, ja se sai valtion elokuvapalkinnon. Palmu puolestaan oli jatko-osa edellisen vuoden menestyselokuvalle "Komisario Palmun erehdys". Se oli tehty SF:n puolella, mutta Fennadan Mauno Mäkelä onnistui nappaamaan SF:ltä jatko-osan oikeudet ja ohjaaja Kassilan. Palmu oli vuoden yleisömagneetti, ja seuraavana vuonna syntyi sarjan kolmas osa "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962).

title: Valkoinen kreivitär

text: Valkoinen kreivitär ("The White Countess") on James Ivoryn ohjaama draamaelokuva vuodelta 2005.

title: Bostonilaiset

text:
"Bostonilaiset" sijoittuu sisällisodasta toipuvaan 1870-luvun Bostoniin. Yläluokkaan kuuluva lakimies Basil Ransom (Christopher Reeve) on tottunut etuoikeutettuun elämään ja korrekteihin ystäviin. Kyllästyneenä elämäntilanteeseensa Basilia kiehtoo räväkkä ja vahvaluonteinen Olive Chancellor (Vanessa Redgrave), joka on naisten äänioikeuden näkyvä puolestapuhuja. Kun kuvioihin tulee seurallinen ja kaikkien pitämä Verena Tennant (Madeleine Potter), Basil ja Olive iskevät häneen heti silmänsä. Basil syvän ihastumisensa vuoksi, Olive taas nähtyään Verenassa ja tämän kontakteissa mahdollisuuden ajaa läpi omaa poliittista sanomaansa.
Vanessa Redgrave oli ohjaaja James Ivoryn ensimmäinen valinta Olive Chancellorin rooliin. Ivory olisi halunnut Redgraven myös elokuvan "Eurooppalaiset" (1979) pääosaan, mutta Redgrave ei ollut tavoitettavissa muiden sitoumusten takia. Ivory oli ensimmäisenä tarjonnut "Bostonilaisten" pääosaa Redgravelle, joka oli kuitenkin kieltäytynyt roolista. Olive Chancellorin rooliin kiinnitettiin Glenn Close, joka vetäytyi elokuvasta, kun hänelle tarjottiin roolia elokuvasta "Voittajan paluu" (1984). Glenn Closen vetäydyttyä Olive Chancellorin roolia tarjottiin uudelleen Redgravelle, joka muutti mieltään ja otti roolin vastaan. Verena Tarrantin rooliin harkittiin Jodie Fosteria ja Mary Elizabeth Mastrantoniota ennen kuin Madeleine Potter palkattiin rooliin. "Bostonilaiset" on Potterin ensimmäinen elokuva.

title: Hotelli Firenzessä

text: Hotelli Firenzessä ("A Room with a View") on James Ivoryn ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1985. Monien muiden Ivoryn elokuvien tapaan sen käsikirjoitti Ruth Prawer Jhabvala (E. M. Forsterin romaanista) ja tuotti Ismail Merchant. He olivat tehneet elokuvia yhdessä jo 1960-luvun alusta lähtien, mutta ilman suurempaa menestystä. "Hotelli Firenzessä" muodostui käännekohdaksi: se oli niin yleisö- kuin arvostelumenestyskin. Elokuva oli myös sekä Helena Bonham Carterin että Julian Sandsin läpimurto.

title: Ginger Rogers

text: Vuonna 1941 ensi-iltaan tullut komedia Sulhanen joka sormella osoittautui myös menestyselokuvaksi. Siinä Rogers näyttelee naista, joka haluaisi avioitua kolmen eri miehen kanssa. Myös vuonna 1942 ilmestyneet Roxie Hart ja Kadettiheila menestyivät hyvin. Kadettiheila oli ohjaaja Billy Wilderin ensimmäinen ohjaustyö Yhdysvalloissa. Kadettiheilassa Rogersin roolihahmon äitiä näytteli hänen oma äitinsä Lela Rogers.[9] 1940-luvulla Rogers oli Hollywoodin parhaiten palkattu näyttelijä.[8][4][6]

title: Villit juhlat

text: Villit juhlat ("The Wild Party") on James Ivoryn ohjaama ja Ismail Merchantin tuottama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1975. Sen pääosissa ovat James Coco ja Raquel Welch.

title: Pompeijin viimeiset päivät (vuoden 1908 elokuva)

text: Ambrosio Filmin valmistama "Pompeijin viimeiset päivät" oli ensimmäinen italialainen suurtuotanto ja yhtiön ensimmäinen menestyselokuva. Se oli myös ensimmäinen elokuva, jonka mainoskampanjassa mainittiin ohjaajan ja näyttelijöiden nimet. Luigi Maggin ohjaustyö ei kuitenkaan ollut ensimmäinen Edward Bulwer-Lyttonin teoksen filmatisointi: brittiläinen Walter Booth oli tehnyt aihetta käsittelevän lyhytelokuvan "The Last Days of Pompeii" vuonna 1900.

title: Mario Camerini

text:
Camerini aloitti elokuvauransa ensimmäisen maailmansodan jälkeen Augusto Geninan ja veljensä Antonion assistenttina. Hänen ensimmäinen ohjaustyönsä oli "Jolly, clown da circo" (”Sirkusklouni Jolly”) vuonna 1923. Italialaisen elokuvan kriisivuosina Camerini työskenteli Stefano Pittalugan studioilla Torinossa, mutta riitaannuttuaan tämän kanssa hän liittyi riippumattomien ohjaajien tuotantoyhtiöön Autori
Direttori Italiani Associati. Camerinin ensimmäinen menestyselokuva oli itsemurhaa suunnittelevasta pariskunnasta kertova voimakas melodraama "Rotaie" (”Kiskot”, 1929), josta hän teki ääniversion vuonna 1931.

title: Bostonilaiset

text: Bostonilaiset () on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut James Ivoryn ohjaama brittiläis-yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Vanessa Redgrave, Christopher Reeve, Jessica Tandy ja Madeleine Potter. "Bostonilaiset" perustuu Henry Jamesin romaaniin "Bostonin naiset" (1886), jonka pohjalta Ruth Prawer Jhabvala laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajana oli Ismail Merchant.

title: Ruth Prawer Jhabvala

text: Jhabvalan yhteistyö Merchantin ja Ivoryn kanssa alkoi saada 1990-luvulla hieman keskustelua herättäneitä teemoja. Picasson perikunta vastusti elokuvaa "Vuodet Picasson kanssa" (1995), eikä antanut elokuvalle lupaa maalauksien näyttämiseen. Jhabvalan omaa alkuperäistä käsikirjoitusta elokuvaan "Pariisissa kaikki on toisin" puolestaan syytettiin historian vääristelystä ja rasismista. Jhabvalan viimeiset yhteistyöt Merchant Ivory Productionsin kanssa olivat Henry Jamesin romaaniin perustuva "Kultainen malja" (2001) ja Diane Johnsonin romaaniin perustuva "La Divorce – avioero ranskalaisittain". Merchantin kuoleman jälkeen Ivory ja Jhabvala tekivät vielä yhteistyötä elokuvassa "The City of Your Final Destination" (2009).


query: Onko Serbian pohjoisosa hedelmällistä tasankoa?

title: Serbia

text: Serbian pohjoisosa on hedelmällistä tasankoa. Itäosissa on kalkkikiviharjanteita ja jokilaaksoja, etelässä vuoria ja kukkuloita. Pohjoisen ilmasto on mantereinen: kylmät talvet, kuumat kesät ja sadetta tasaisesti ympäri vuoden. Keskiosassa on mannerilmaston lisäksi välimerenilmastoa. Etelän vuorilla talvet ovat kylmiä, lumisateet ajoittan sakeita ja kesät puolestaan kuumia ja kuivia.[2]

title: Ferai

text: Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa. Ferain eteläpuolella sijaitsi Khalkodonion-vuori ja itäpuolella Boibeis-järvi. Ferain satamana toimi Pagasai, joka sijaitsi noin 90 stadioninmitan eli noin 16 kilometrin päässä.

title: Sybaris

text: Sybariin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, jonka pinta-ala on noin 125 neliökilometriä.

title: Portugalin maantiede

text: Pinnanmuodoiltaan Portugali voidaan jakaa kahteen osaan. Tajojoen pohjoispuolella on vuoristoiset alueet ja sen eteläpuolella kumpuilevaa tasankoa.[1] Maan pohjoisosissa on Minhossa on metamorfisiä kiviä sekä syväkivilajeja ja graniitia. Graniittialueilla on kumpuilevia tasankoja ja syviä jokilaaksoja, muun muassa Lima- ja Cávadojoet virtaavat syvien solien läpi. Ohutta rannikkokaistaletta reunustaa 300–600 metriin kohoavat kukkulat.[2]

title: Histiaia

text: Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, jossa virtasi Kallas-joki ja jonka laidalla oli Telethrion-vuori. Kaupungin laajempi ympäristö tunnettiin nimellä "Oria" () ja koko Euboian pohjoisosa nimellä "Histiaiotis" ().

title: Elateia (Fokis)

text: Elateia oli antiikin Fokiin merkittävimpiä kaupunkeja Delfoin jälkeen. Se sijaitsi lähes keskellä laajaa ja hedelmällistä tasankoa, joka ulottui Amfikaiasta eli Amfikleiasta Boiotian rajalle saakka. Elateian etäisyys Amfikaiasta oli noin 180 stadioninmittaa eli noin 32 kilometriä. Kaupungin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi luonnollista reittiä pohjoisesta Kefissos-joen laaksoon, ja sitä pidettiin eteläisen Manner-Kreikan hallinnan avaimena.

title: Indus

text: Indus- ja Gangesjoen alue on hedelmällistä Indo-Gangesin tasankoa.

title: Bosnia ja Hertsegovina

text: Hertsegovina on kolmiomainen alue maan eteläosassa, kolmion yksi kärki koskettaa Adrianmerta niin että maalla on lyhyt rantaviiva. Bosnian pohjoisosa on tasankoa, ja siellä sijaitsee suuri osa viljelymaista. Etelä- ja keskiosat ovat vuoristoisia. 39 % maasta on metsien peitossa. Dinaariset alpit ulottuvat etelään Serbian ja Montenegron puolelle. Vuoristossa on hiihtokeskuksia, kuten Sarajevo.

title: Argos (kaupunki)

text: Argos sijaitsee keskellä hedelmällistä, noin 200 neliökilometrin kokoista Argoksen tasankoa Argoliin niemimaan juuressa, noin seitsemän kilometrin päässä Argoliinlahden rannikosta. Kaupunki oli rakennettu kahden kukkulan juurelle. Matalampi niistä tunnettiin nimellä Aspis (”Kilpi”, 80 m) ja korkeampi nimellä Larissa (289 m). Kukkulat yhdistänyt harjanne tunnettiin nimellä Deiras ja niiden välinen laakso nimellä Koile. Alueen läpi virrannut joki tunnettiin antiikin aikana nimellä Kharadros. Se oli Inakhos-joen sivujoki.

title: Kanada

text: Maantieteellisesti Kanada voidaan jakaa kuuteen alueeseen: Kanadan kilpeen, sisämaan tasankoihin, Suurten järvien–Saint Lawrencen alankoon, Appalakeihin, Kordillieerehin ja arktisiin saariin.[3] Kanadan kilpi on vanha peruskallioalue, joka muodostaa noin puolet Kanadan pinta-alasta. Alue on muinaista kulunutta vuoristoa, joka ympäröi Hudsoninlahtea.[4] Kanadan kilven kaakkoispuolella on Suurien järvien ja Saint Lawrence -joen alue, joka ulottuu Ontarion eteläosista Quebecin lounaisosiin. Quebecin itäpuolella kohoavat Appalakit. Kanadan kilvestä lounaaseen on Kanadaan ulottuva Suurten tasankojen jatke. Länteenpäin mentäessä maa kohoaa.[5] Tasankojen länsipuolella onkin useista vuoristoista muodostunut Kordillieerit. Kalliovuoret kohoavat tasankojen länsipuolella, ja Yukonissa sijaitseva Kanadan korkein vuori Mount Logan (5959m) kuuluu Saint Eliasin vuoriin. Kanadan pohjoisosan muodostavat arktiset saaret, jossa on monia suuria saaria.[6]

title: Stratos (kaupunki)

text: Stratos sijaitsi sisämaassa Agrinionin ja Amfilokhian kaupunkien välisellä alueella. Se oli rakennettu Akheloos-joen varrelle sen länsipuolelle, ja sen ympäristö oli hedelmällistä tasankoa. Kaupunki hallitsi pääsyä tasangolle pohjoisen suunnasta. Stratoksen lähellä Akheloos-jokeen laskivat Anapos- ja Petitauros-joet. Kaupunkia ympäröinyt alue tunnettiin nimellä "Stratikē" ().

title: Lombardia

text: Lombardia jakautuu maantieteellisesti kahteen alueeseen: eteläinen osa on Pojoen hedelmällistä tasankoa ja pohjoinen vuoristoista järvialuetta.

title: Dýstos (järvi)

text: Dýstos-järvi sijaitsee Euboian keskiosissa Kými-Alivérin kunnan alueella kaakkoon Alivérin kaupungista. Se on saaren suurin järvi ja koko Kreikan saariston suurin luonnonjärvi. Saariston kaikista järvistä se on toiseksi suurin Kreetan Potamoín tekojärven jälkeen. Viime vuosina Dýstos on kärsinyt kuivumisesta sekä umpeenkasvamisesta ja pienentynyt. Järvi on paikallisesti merkittävä lintualue. Järven itäpuoli on hedelmällistä tasankoa.

title: Chhattisgarh

text: Chhattisgarhin pohjois- ja eteläosat ovat harvaan asuttuja kukkuloita, kun taas keskiosa on osavaltion vilja-aitta ja hedelmällistä tasankoa. Lähes puolet osavaltion alueesta on metsää. Tärkein joki on Mahanadi sivujokineen.

title: Puola

text: Puolan tasavalta () eli Puola () on valtio Keski-Euroopan itäosassa Itämeren etelärannalla. Sen rajanaapureita ovat lännessä Saksa, lounaassa Tšekki, etelässä Slovakia, kaakossa Ukraina, idässä Valko-Venäjä ja koillisessa Liettua ja Venäjään kuuluva Kaliningradin alue. Puolan pääkaupunki on Varsova. Maan pinta-ala on 312 679 neliökilometriä, ja siellä asuu noin 38 miljoonaa asukasta. Sudeettien ja Karpaattien vuoria lukuun ottamatta Puola on jääkausien muovaamaa hedelmällistä tasankoa, jota halkovat Veiksel ja Oder sivujokineen.

title: Ganges

title: Leontinoi

text: Leontinoin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä. Kaupungin ympäristö oli tasankoa, joka tunnettiin Leontinoin tasankona, roomalaisella ajalla nimillä "Leontinus Campus" ja "Laestrygonii Campi" ja nykyisin Catanian tasankona (Piano di Catania). Sen maaperä oli hyvin hedelmällistä ja koko Sisilian parasta maanviljelyaluetta, ja monet antiikin kirjailijat ylistävät sitä. Tasanko ulottui kaupungista Symaithos-joelle (nyk. Simeto).

title: Vojvodina

text: Vojvodina sijaitsee Serbian pohjoisosassa Pannonian tasangolla. Se rajautuu etelässä muuhun Serbian valtioon ja idässä Romaniaan, pohjoisessa Unkariin, lännessä Kroatiaan ja lounaassa Bosnia ja Hertsegovinaan.

title: Minnesota

text: Minnesotan maisemaa on muokannut jääkausi. Noin puolet on kumpuilevaa, hedelmällistä vijelysmaata. Osavaltion pohjoisosassa korkeuserot ovat suurempia, siellä on kivisiä harjuja ja syviä järviä.[2]

title: Árgos

text: Árgos sijaitsee keskellä hedelmällistä, noin 200 neliökilometrin kokoista Árgoksen tasankoa Argoliin niemimaan juuressa, noin seitsemän kilometrin päässä Argoliinlahden rannikosta ja noin 12 kilometriä luoteeseen Náfpliosta.

title: Kreeta

text: Vuoristojen lomassa sijaitsee myös tasankoja, joista suurikokoisimmat ovat Omalós Lefká Óri -vuoristossa, Lasíthi Lasíthi-vuoristossa sekä Nída Psiloreítis-vuoristossa. Laaksojen maaperä on hedelmällistä vuorilta ajan kuluessa valuneen maan ansiosta. Lisäksi vuorenhuiput suojaavat näitä tasankoja.[6]

title: Mesopotamia

text: Koillisessa Mesopotamia rajoittuu Zagrosvuoriin ja kaakossa Arabian tasankoon. Alueella sijaitsevat nykyisin Irak sekä osia Iranista, Syyriasta ja Turkista. Mesopotamialle nimensä antaneet joet ovat Tigris ja Eufrat, joiden laaksojen muodostamaa viljavaa aluetta kutsutaan hedelmälliseksi puolikuuksi.[3] Mesopotamian eteläosa on hedelmällistä jokien tulvatasankoa, jossa voi elää kasteluviljelyllä suuria väestömääriä.[1]

title: Hyborialainen aika

text: Mantereen luoteisosa Hyboria on pääasiassa hedelmällistä ja leutoa tasankoa, ja sitä hallitsevat hyborivaltakunnat: Akvilonia, Nemedia, Brythunia, Hyperborea, Koth, Ofir, Argos, Corinthia sekä Reunavaltakunta. Näissä maissa puhutut kielet muistuttavat läheisesti toisiaan. Akvilonian läntisimmän maakunnam muodostavat Bossonian rajamaat; sen länsipuolella sijaitsee akvilonialaisten uudisraivaajien asuttama, Westermarckiksi kutsuttu maakaistale, jonka jälkeen alkaa barbaaristen piktien karu erämaa.

title: Agrinion

text: Agrinion oli rakennettu Akheloos-joen itäpuolelle etelään Stratoksen kaupungista. Se sijaitsi Aitolian ja Akarnanian luonnollisella rajaseudulla. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, ja sen pohjoispuolella kohosivat Panaitolikos-vuoret.

title: Spárti

text: Spártin kaupunki sijaitsee Lakonian pohjoisosissa Evrótas-joen tasangolla joen länsirannalla ja Taÿ́getos-vuoren itäpuolella. Kaupungin länsipuolella sijaitsee Párnonas-vuorijono. Kaupunki on noin 210 metrin korkeudella merenpinnasta. Alue on hedelmällistä maanviljelysaluetta. Vuoden keskilämpötila on noin 17,4 °C.

title: Thurioi

text: Thurioi sijaitsi Tarantonlahden länsirannalla eli Italian ”saappaankärjen” itärannikolla lyhyen matkan päässä merenrannasta, suunnilleen Metapontionin ja Krotonin puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu pienen matkan päähän aikaisemmasta Sybariin kaupungin paikasta. Diodoros Sisilialaisen mukaan se sijaitsi Thurioi-nimisen lähteen luona, josta se oli saanut nimensä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, ja se oli merkittävä satamapaikka.

title: Gela (antiikin kaupunki)

text: Gelan kaupunkivaltion pääalueen kooksi on arvioitu 600-luvulla eaa. noin 375 neliökilometriä, mutta laajimillaan kaupungin vaikutus ulottui suuriin osiin Sisiliaa. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa, joka oli maanviljelyskäytössä, eikä sillä ollut juurikaan muita asutuksia. Kaupunkia ympäröivä tasanko tunnettiin kuten nykyisinkin nimellä Gelan tasanko ("Gelōon pedion", latinaksi "Campi Geloi"). Se oli ja on edelleenkin yksi Sisilian hedelmällisimmistä alueista. Alue tunnettiin paitsi viljarikkaana myös linsseistään ja suolantuotannostaan.

title: Patrai

text: Patrai sijaitsi, samoin kuin nykyinen Patraksen kaupunki, Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla hieman länteen Rhionin (nyk. Río) niemestä. Se oli rakennettu Patrainlahden rannikolle lähelle Korintinlahden suuta. Patrain akropolis eli yläkaupunki oli rakennettu kaupungin taustalla kohoavasta Panakhaikos-vuoresta (nyk. Panachaïkó) kaupungin suuntaan ulottuvalle harjanteelle, jonka pituus on noin 1,5 kilometriä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä tasankoa.

title: Gela

text: Gela sijaitsee Sisilian etelärannikolla noin 84 kilometrin päässä Caltanissettan kaupungista. Se on rakennettu samannimisen joen suuhun sen länsipuolelle. Kaupungin ympäristö on hedelmällistä tasankoa, joka tunnetaan Gelan tasankona ("Piana di Gela"). Tasangon pinta-ala on noin 250 neliökilometriä.

title: Texas

text: Texas on pinta-alaltaan iso osavaltio, ja se on sekä itä–länsi- että pohjois–etelä-suunnassa noin 1300 kilometriä pitkä. Osavaltion ympäristö onkin vaihtelevaa. Meksikonlahden rannoilla osavaltion eteläosissa on subtrooppisia hiekkarantoja ja osavaltion länsiosissa korkeita vuoria ja aavikoita. Pääosa Texasista on kuitenkin melko tasaista.[3] Texas voidaan jakaa maantieteellisesti neljään osaan, rannikkotasankoon, keskisten pohjoisosien tasankoon, Suureen tasankoon, joka levittäytyy osavaltion pohjois- ja keskiosiin, ja läntiseen vuoristoalueeseen.[4]


query: Milloin George W. Bush valittiin presidentiksi?

title: George W. Bush

text: Bush sai presidentinvaaleissa marraskuussa 2000 kaikkiaan 271 valitsijamiestä ja Gore 266, vaikka Gore saikin koko maassa noin 500000 ääntä enemmän kuin Bush. Näin Bushista tuli presidentti.[31] Floridan täpärän tuloksen tarkistaminen viivytti lopullisen tuloksen varmistumista. Kun Yhdysvaltain korkein oikeus lopulta määräsi tarkistuslaskennat suoritetuksi, Bush oli voittanut Floridassa 537 äänellä. Koska osavaltion vaalien voittaja saa kaikki osavaltion valitsijamiehet, Floridan voitto ratkaisi vaalit Bushin voitoksi.[29]

title: Unite the Right Rally

text: Kaksi entistä presidenttiä, George H. W. Bush ja George W. Bush, tuomitsi lausunnossaan kaiken antisemitismin ja rotuvihan.

title: Barbara Bush

text: Barbara Pierce Bush (8. kesäkuuta 1925 New York, New York – 17. huhtikuuta 2018 Houston, Texas) oli Yhdysvaltain 41. presidentin George H. W. Bushin vaimo. Yhdysvaltain 43. presidentti George W. Bush ja Floridan kuvernöörinä toiminut Jeb Bush ovat heidän poikiaan. Barbara Bush oli Valkoisen talon emäntänä vuodet 1989–1993.

title: Vladimir Arutinian

text: Yhdysvaltain presidentti George W. Bush oli puhumassa tuhansien ihmisten edessä Georgian pääkaupungin Tbilisin Vapaudenaukiolla 10. toukokuuta 2005. Tilaisuudessa oli myös Georgian presidentti Mikheil Saakašvili, joka oli lähellä Bushia. Bush oli juuri aloittanut puheensa, kun Arutinian heitti kankaaseen käärityn kranaatin kohti puhujan koroketta. Kranaatti putosi laukeamatta noin 30 metrin päähän presidenteistä. Bush ja Saakašvili saivat tietää murhayrityksestä vasta tilaisuuden jälkeen.

text: Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2004 järjestettiin 2. marraskuuta 2004. Ne olivat samana päivänä kuin presidentinvaalit, joissa George W. Bush valittiin uudelleen Yhdysvaltain presidentiksi, senaatinvaalit ja monet kuvernöörinvaaleista.

title: Prescott Bush

text: Prescott Sheldon Bush (15. toukokuuta 1895 Columbus, Ohio – 8. lokakuuta 1972 New York City, New York) oli yhdysvaltalainen senaattori ja pankkiiri. Senaattorina hän edusti Connecticutin osavaltiota vuoden 1952 loppupuolelta vuoden 1963 alkuun. Hän oli Yhdysvaltain 41. presidentin George H. W. Bushin isä ja Yhdysvaltain 43. presidentin George W. Bushin isoisä.

title: George W. Bush

text: Ennen presidentiksi valitsemistaan Bush toimi 1995–2000 Texasin kuvernöörinä. Bush ilmoitti pyrkivänsä Teksasin kuvernööriksi vuoden 1994 vaaleissa. Hän voitti helposti republikaanien esivaalin. Hänen vastaehdokkaansa oli istuva kuvernööri, demokraatti Ann Richards. Bush voitti saaden 53 prosenttia äänistä Richardsin 46 prosenttia vastaan.[25]

title: Yalen yliopisto

text: Yalesta ovat valmistuneet monet Yhdysvaltain presidentit, kuten George H. W. Bush, Bill Clinton (joka opiskeli oikeustiedettä kuten myös hänen puolisonsa Hillary Clinton), ja George W. Bush. Monet vuoden 2004 presidenttiehdokkaista olivat Yalesta: Bush, varapresidentti Dick Cheney, John Kerry, Howard Dean ja Joe Lieberman. Useat Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden jäsenet ovat valmistuneet Yalesta.

title: George W. Bush

text: George Walker Bush (, s. 6. heinäkuuta 1946 New Haven, Connecticut) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi maansa 43. presidenttinä kaksi virkakautta 2001–2009.

title: George W. Bush

text: Bushin lähisuvussa on muitakin menestyneitä poliitikkoja. Bushin isoisä Prescott Sheldon Bush oli pankkiiri ja senaattori Connecticutista. Isä George H. W. Bush nousi öljyalan kautta ensin edustajainhuoneen jäseneksi, Yhdysvaltain Kiinan-suurlähettilääksi, CIA:n johtajaksi, Ronald Reaganin varapresidentiksi ja vuonna 1989 Yhdysvaltain presidentiksi. Bushin pikkuveli Jeb Bush oli Floridan kuvernööri vuosina 1998–2007.[8]

title: George H. W. Bush

text: George Bushin presidentinkirjasto ja -museo sijaitsevat Teksasin A&M-yliopiston kampuksella.[13] Kymmenes Nimitz-luokan lentotukialus nimettiin USS George H. W. Bushiksi, kun se laskettiin vesille 2009.[14] George Bushin kansainvälinen lentokenttä Houstonissa nimettiin entisen presidentin mukaan 1997.[15] Hän jäi leskeksi huhtikuussa 2018.

title: George W. Bush

text: George W. Bush kasvatti liittovaltion budjettia historialliset 700 miljardia dollaria. Hänen Medicare-lakinsa oikeudesta lääkkeisiin aiheuttaa 800 miljardin dollarin lisämenot vuosikymmenessä. Koulutusmenoja Bush lisäsi reaalisesti 58 %. Ensimmäisenä presidenttinä hän käytti 3 % BKT:sta köyhyyden vastaisiin ohjelmiin. Pelkästään vuonna 2008 Bush lisäsi julkista velkaa 2500 miljardilla dollarilla.[43]

title: Barack Obama

text: 4. marraskuuta 2008 Barack Obama valittiin Yhdysvaltain presidentiksi. Hän sai 53 prosenttia äänistä ja 365 valitsijamiestä. Ääniosuus oli suurin sitten George H. W. Bushin voiton 1988 ja valitsijamiesmäärä suurin sitten Bill Clintonin voiton 1996. Obama voitti Coloradon, Nevadan, Virginian, Indianan, Floridan, Ohion ja Pohjois-Carolinan, jotka George W. Bush voitti sekä 2000 että 2004. Hän oli myös vuoden 1956 jälkeen ensimmäinen ehdokas, joka tuli valituksi presidentiksi ilman Missourin osavaltion voittoa.

title: Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1990–2000-luvut)

text:
George H. W. Bush teki presidenttikaudellaan 60 ulkomaanmatkaa.
Bill Clinton teki presidenttikaudellaan 133 ulkomaanmatkaa.
George W. Bush teki presidenttikaudellaan 140 ulkomaanmatkaa.

title: George W. Bush

text: Bush aloitti poliittisen uransa toimimalla Texasin kuvernöörinä vuosina 1995–2000. Bush nousi republikaanien presidenttiehdokkaana Yhdysvaltain presidentiksi täpärällä voitolla vuoden 2000 presidentinvaaleissa. Vuonna 2004 Bush sai jatkokauden voitettuaan demokraattien vastaehdokkaan John Kerryn.

title: USS George H. W. Bush (CVN-77)

text: USS George H. W. Bush (CVN-77) on Yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus, joka on nimetty entisen laivaston lentäjän, Yhdysvaltain 41. presidentin George H. W. Bushin mukaan.

title: George H. W. Bush

text: Hänen vanhin poikansa George Walker Bush oli Yhdysvaltain 43. presidentti ja kolmas lapsi Jeb Bush toimi Floridan kuvernöörinä. Sekaannuksen välttämiseksi George H. W. Bushiin viitattiin usein "vanhempana Bushina".

title: George W. Bush

text: Bush lisäsi julkisia menoja 70 prosenttia, yli tuplasti sen mitä Clinton. Bush oli ensimmäinen presidentti 176 vuoteen, joka ei kaatanut veto-oikeudellaan ainuttakaan esitystä.[53]

title: 2001

text: 1. elokuuta – Varatuomari Juhani Salonius valittiin valtakunnansovittelijaksi uudelle nelivuotiskaudelle. 9. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush ilmoitti rajoitetusta liittovaltion tuesta kantasolututkimuksen rahoitukseen. 18. elokuuta – Yli 70 ihmistä kuoli hotellipalossa Filippiinien pääkaupungissa Manilassa. Hotellin turvajärjestelyissä oli ollut vakavia puutteita. 23. elokuuta – Presidentti George W. Bush ilmoitti Yhdysvaltain vetäytyvän yksipuolisesti ABM-ohjustentorjunta-aserajoitussopimuksesta ”omassa aikataulussaan”. Bushin mukaan ABM-sopimus ”haittaa Yhdysvaltojen pyrkimyksiä rauhan säilyttämiseksi.”[1] 24. elokuuta – Neljä espoolaisnuorta murhasi Heinon pariskunnan Lopella. 27. elokuuta – Digilähetykset alkoivat Suomessa. 28. elokuuta – Slipknotin albumi Iowa julkaistiin.

title: Vincent Bugliosi

text: Bugliosi kirjoitti useita muitakin menestyneitä kirjoja. Teoksessa "Outrage" hän arvosteli kovin sanoin syyttäjien toimintaa O. J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnissä; Bugliosi itse uskoi Simpsonin syyllisyyteen. Kirjassa "The Betrayal of America" hän moitti Yhdysvaltain korkeinta oikeutta ratkaisusta, jonka se teki George W. Bushin eduksi vuoden 2000 presidentinvaalijupakassa. Kirjassaan "Reclaiming History: The Assassination of President John F. Kennedy" (2007) Bugliosi arvosteli kiivaasti John F. Kennedyn salamurhaan liittyviä salaliittoteorioita ja puolusti Warrenin komission kantaa, jonka mukaan Lee Harvey Oswald ampui murhalaukaukset yksin. Kirjassaan "The Prosecution of George W. Bush for Murder" (2008) Bugliosi vaati presidentti George W. Bushin asettamista syytteeseen, koska tämä Bugliosin mukaan antoi harhaanjohtavia tietoja aloittaessaan Irakin sodan. Bugliosin mukaan presidentti Bushia voitaisiin Yhdysvaltain lain nojalla syyttää murhista ja hänelle voitaisiin vaatia kuolemanrangaistusta, koska presidentti aiheutti yli 4 000 Yhdysvaltain kansalaisen ja yli 100 000 irakilaisen kuoleman.

title: Texas

text: Texasilaisia ovat edustaneet liittovaltion johdossa myös presidentit George Bush ja George W. Bush.[15]

title: John Kerry

text: Kerry vastusti myös presidentti George H. W. Bushin hyökkäystä Irakiin 1991. Sen sijaan hän kannatti Yhdysvaltain hyökkäystä Irakiin 2003, mutta kritisoi myöhemmin presidentti George W. Bushia kansan johtamisesta harhaan, kun väitettyjä Irakin joukkotuhoaseita ei löytynytkään.

title: George W. Bush

text: Valtaisa ulkoistustoiminta on saanut osakseen kritiikkiä, sillä Bushin hallinnon varapresidetti Dick Cheney on Halliburton-yhtiön entinen johtaja ja suuri osakkeenomistaja. Myös ESSI-yhtiön omistuksen takana on presidentti George W. Bushin isän nuorempi veli William Henry Trotter Bush, joka omistaa muiden yhtiöidensä kautta myös ison osan Halliburtonista.[99] Yhteensä näissä sota-alihankintayhtiöissä työskentelee yli 180000 ihmistä, eli enemmän kuin Yhdysvaltain sotilaita on Irakissa.[100]

title: Laura Bush

text: Laura Lane Welch Bush (s. 4. marraskuuta 1946, Midland, Texas) on Yhdysvaltain entisen presidentin George W. Bushin vaimo.

title: Skull and Bones

text: Skull and Bones on salaseura, joka toimii Yalen yliopistossa, New Havenissa, Connecticutin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Seuraan kutsutaan vuosittain 15 uutta jäsentä Yalen opiskelijoiden joukosta. Skull and Bonesiin on kuulunut useita merkittäviä henkilöitä: esimerkiksi Yhdysvaltain presidenteistä jäseniä ovat olleet William Howard Taft, George H. W. Bush sekä George W. Bush.

text: Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 1989–2008. Tässä artikkelissa on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista George H. W. Bushista George W. Bushiin.

title: Jeb Bush

text: John Ellis "Jeb" Bush (s. 11. helmikuuta 1953) on Floridan entinen republikaaninen kuvernööri. Jeb Bush on presidentti George H. W. Bushin poika ja George W. Bushin veli.

title: Rick Perry

text: Rick Perry astui Texasin kuvernöörin virkaan 21. joulukuuta 2000, jolloin Yhdysvaltain presidentiksi valittu George W. Bush erosi Texasin kuvernöörin virasta. Hänet valittiin toiselle kaudelle vuonna 2002.

title: George W. Bush

text: Bushin isä George H. W. Bush oli Yhdysvaltain 41. presidentti.

title: Bohemian Grove

text: Bohemian Klubin kokoontumisiin ovat osallistuneet mm. Yhdysvaltain presidentit George W. Bush, George Herbert Walker Bush, Jimmy Carter, Bill Clinton, Dwight D. Eisenhower, Herbert Hoover, Richard Nixon, Ronald Reagan ja William Howard Taft; Dick Cheney (George W. Bushin varapresidentti), Alan Greenspan (Liittovaltion keskuspankin johtaja), John Kerry (Massachusetts senaattori ja entinen presidentin avustaja), Arnold Schwarzenegger (näyttelijä ja Kalifornian kuvernööri) ja Bob Novak (poliittinen kommentaattori).

title: George W. Bush

text: Kesäkuussa 2002 Bush ilmoitti ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä tukevansa palestiinalaiskysymyksessä kahden valtion ratkaisua.[77]


query: Milloin Hernán Cortés kuoli?

title: Hernán Cortés

text: Hernán Cortés (1485 – 2. joulukuuta 1547) oli espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori, joka Espanjan kuningas Kaarle I:n nimessä aloitti vuosina 1519–1521 käydyn Meksikon espanjalaisvalloituksen ja kukisti sotaretkellään asteekkien valtakunnan. Hänen nimensä on toisinaan kirjoitettu myös muodossa Hernándo Cortés tai Fernando Cortés.

title: Hernán Cortésin testamentti

text: Hernan Cortésin testamentti on espanjalaisen konkistadorin Hernán Cortésin (1485–1547) viimeinen tahto. Testamentin transkriptionit perustuivat viime aikoihin saakka testamentin kopioon, jonka Alexander von Humboldt löysi Meksikon Hospital de Jesusissa sijaitsevasta konkistadorin perheen arkistosta. Vuonna 1927 P. Mariano Cuevas löysi Sevillasta alkuperäisen testamentin. Señor G.N.G.Conway julkaisi omalla kustannuksellaan Sevillassa olevasta alkuperäisestä testamentista näköispainoksen, jossa on P. Cuevasin kirjoittama esipuhe.

title: Cuauhtémoc

text: Espanjalaisten johtaja Hernán Cortés antoi kuninkaallisen rahastonhoitajansa Aldreten kiduttaa Cuauhtémocia tulella monen päivän ajan toivoen tämän paljastavan asteekkien uskotut salaiset kultavarastot. Kidutus ei kuitenkaan tuottanut minkäänlaista tulosta ja Cuauhtémoc kiisti itsepintaisesti kultavarastojen olemassaolon. Tajuttuaan miehen järkkymättömyyden Cortés otti hänet muun asteekkiaatelin ohella omiin joukkoihinsa peläten espanjalaisten lähdön jälkeistä atsteekkien kansannousua. Myöhemmin Cortés teloitutti Cuauhtémocin muinaisen mayakaupungin temppeliaukiolla nykypäivän Hondurasissa vuonna 1525.

title: Hernán Cortésin testamentti

text: Laajan testamenttinsa Meksikoon liittyvien määräysten toimeenpanijaksi Cortés oli määrännyt Saarnaajien veljeskunnan prelaatin, Meksikon dominikaanien provinsiaalin, Domingo de Betanzosin, joka ehdottomuudellaan intiaanien heikoista henkisistä kyvyistä, pystyi vaikuttamaan merkittävästi Intioiden Neuvoston kannanottoihin. Betanzos ei kyennyt valvomaan Cortésin testamentin toimeenpanoa Meksikossa, sillä hän kuoli Espanjan Valladolidissa syyskuussa 1549, oltuaan sitä ennen vuoteeseen sidottuna. Kuolinvuoteellaan Betanzos, joka oli tullut kuuluisaksi kovista, intiaanien henkisiä kykyjä arvostelevista lausunnoistaan, perui kuolinvuoteellaan nuo lausuntonsa kirjallisesti. Näin kerrotaan tapahtuneen Bartolomé de las Casasin johtamien dominikaanien painostuksesta.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1510 Cortés osallistui Kuuban valloitukseen. Saaren kuvernööri Diego Velázquez de Cuéllar oli vakuuttunut Cortésin kyvyistä, joten hän nimitti hänet sihteerikseen ja Santiago de Cuban kaupungin pormestariksi. Vaikka Cortésilla oli jo korkea-arvoinen poliittinen asema Espanjan siirtomaissa, hän olisi halunnut lähteä tutkimusmatkalle Keski-Amerikkaan. Velázquez ei kuitenkaan halunnut Cortésin lähtevän, koska hänen mielestään Cortésin kuului osallistua Kuuban siirtokunnan johtamiseen.

title: Kaakao

text: Jo Kristoffer Kolumbus toi kolmannelta Amerikan-matkaltaan 1502 tuliaisena kaakaopapuja, mutta vasta Hernán Cortés ymmärsi todella kaakaon arvon. Cortés huomasi kaakaon olevan asteekkien pyhä juoma, jota he arvostivat niin paljon, että kaakaopapuja käytettiin asteekkien valtakunnassa maksuvälineenä. Vuonna 1521 Cortés valloitti asteekkien pääkaupungin ja lähetti laivalasteittain asteekkien aarteita Espanjaan. Kullan ohella laivoihin lastattiin kaakaota ja vaniljaa.

title: Hernán Cortésin testamentti

text: Cortésin testamentin alkuosassa on määräyksiä siitä, miten hänen oman ruumiinsa ja hänen kuolleiden lähisukulaistensa luiden kanssa on meneteltävä.

title: Hernán Cortésin testamentti

text: Meksikossa vuonna 1990 ilmestynyt José Luis Martínezin Documentos cortesianos sisältää Cortésin testamentin kokonaisuudessaan, mutta sen lisäksi siinä on testamenttiin läheisesti liittyviä asioita, kuten Kaarle V:n vapauttamat orjat, ja pitkä kiista Cortésille luvatuista Hondurasin-retken ja Molukeille lähetetyn laivaston korvauksista.

title: Asteekkien historia

text: Espanjalainen konkistadori Hernán Cortés saapui miehineen asteekkien valtakuntaan 1519. Cortés halusi hankkia Espanjalle lisää siirtomaita. Cortés laski maihin Meksikonlahden rannikolla Cempoalassa nykyisen Veracruzin seudulla. Hän kuuli Veracruzin seudun intiaaneilta suuresta asteekkivaltakunnasta ja päätti valloittaa sen muun muassa saadakseen kultaa. Cortés joutui taisteluihin asteekkien vihollisten tlaxcalteekkien kanssa. Nämä solmivat pian rauhan, kun huomasivat etteivät mahtaneet espanjalaiselle mitään.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1499 14-vuotias Cortés lähetettiin opiskelemaan Salamancan yliopistoon, jossa hänestä oli tarkoitus tulla isoisänsä tavoin lakimies. Hän ei kuitenkaan osoittanut kiinnostusta opiskeluun, joten kahden opiskeluvuoden jälkeen hän palasi takaisin kotiin vuonna 1501. Cortésin vanhemmat olivat pettyneitä lapsensa laiskuuteen, mutta Cortés ei omien sanojensa mukaan ollut kiinnostunut lakimiehen ammatista, vaan hän halusi mieluummin koettaa onneaan Espanjan siirtokunnissa Amerikassa.

title: Uusi-Espanja

text: Ensimmäisinä Uuteen Espanjaan saapuneet lähetyssaarnaajat olivat fransiskaaneja (1524) ja dominikaaneja (1526). Fransiskaaneista muotoutui Hernán Cortésin liittolaisia. Uuden Espanjan valloituksen vaiheissa fransiskaani Toríbio de Benavente (Motolinía) toimi Cortésin hengellisenä miekkana. Dominikaanit olivat fransiskaanien kilpailijoina erileirisiä. Lähtiessään Hondurasin-retkelleen Cortés jätti vallankäytön fransiskaani Toríbio de Benaventelle, jolla ei kuitenkaan ollut esittää asiasta mitään todistetta. Historiateoksessaan Motolinía ylistää Cortésin toimintaa monisanaisesti. Fransiskaani Toríbio de Benaventen ja dominikaani Bartolomé de las Casasin välit kehittyivät hyvin vihamieliseksi. Asiaa selvitetään edelleen.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1541 Cortés palasi Espanjaan, jossa hän sairastui luultavasti Meksikosta saamaan punatautiin. 2. joulukuuta 1547 Cortés kuoli 62 vuoden iässä Castilleja de la Cuestan kaupungissa Espanjassa saatuaan keuhkopussitulehdukseen. Hänen ruumiinsa kuitenkin siirrettiin Hospital de Jesús Nazarenon sairaalan kryptaan Méxicon kaupungissa. Cortésilla oli kuollessaan useita aviottomia jälkeläisiä, ja hänen on myös epäilty sairastaneen kuppaa.

title: Hernán Cortés

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Cortés, Hernán| title = Kirjeitä kuninkaalle| location = Helsinki| publisher = Into| year = 2013| version = (Cartas de relación, 1520–26.) Suomentanut Yrjö Liimatainen| isbn = 978-952-264-235-6}}

title: Hernán Cortés

text: Historiallisesta merkityksestään huolimatta Montezuman kukistaminen lukeutui Cortésin helpoimpiin voittoihin. Asteekit olivat itse valloittajia ja sortivat monia kansoja. Cortésin pieni armeija ei siis yksin voittanut asteekkeja, vaan hän löysi liittolaisia monista asteekkien alistamista kansoista.[1]

title: Hernán Cortés

text: Cortés ja hänen miehensä joutuivat asteekkien piirittämään palatsiin, jossa hän oli pitänyt Montezumaa kotiarestissa. Cortés taivutteli Montezuman pitämään asteekeille puheen ja saamaan heidät lopettamaan kapinan, mutta asteekit eivät suostuneet kuuntelemaan hallitsijaansa, koska he olivat valinneet uudeksi kuninkaaksi Montezuman veljen Cuitláhuacin. Mellakoiva väkijoukko alkoi kivittää Montezumaa, ja pian tapauksen jälkeen Montezuma kuoli joko kivityksen aiheuttamiin vammoihin tai vaihtoehtoisesti Cortésin murhaamana. 1. heinäkuuta 1520 Cortés ja hänen miehensä yrittivät paeta Tenochtitlánista erästä pengertietä pitkin, mutta asteekit huomasivat heidät ja hyökkäsivät konkistadorien kimppuun. Taistelussa kaatui satoja espanjalaisia, mutta Cortés itse selviytyi hengissä ja käynnisti sotaretken asteekkien valtakunnan kukistamiseksi. Hänen joukkonsa alkoivat valloittaa Tenochtitlánin lähiseutujen kaupunkeja, ryövätä asteekkien kulta-aarteita ja alistaa antautuneet intiaanit espanjalaisten orjiksi.

title: Espanjan siirtomaat

text: Espanjasta alkoi virrata "Uuteen maailmaan" seikkailijoita, tutkimusmatkailijoita ja sotilaita. Nämä miehet loivat Espanjan siirtomaaherruuden perustan, joka oli oleellinen pohja Espanjan siirtomaavaltaa rakennettaessa. Heitä kutsutaan nimellä "conquistadores", konkistadorit. Konkistadoreista tunnetuimmat ovat Hernán Cortés ja Francisco Pizarro. Cortés valloitti Meksikon kukistaen asteekkien valtakunnan ja valtasi maat kuninkaansa nimissä Espanjalle. Meksikosta Cortés jatkoi pohjoiseen ja hiljalleen nykyinen Kalifornia ja Uusi-Meksiko liitettiin Espanjan hallintaan.

title: Hernán Cortés

text: Hernán Cortés syntyi Medellínin pikkukaupungissa Espanjassa vuonna 1485. Hänen vanhempansa olivat Espanjan armeijan kapteeni Martin Cortés de Monroy ja hänen puolisonsa Catalina Pizarro Altamirano. Cortés oli äitinsä puolelta inkavaltakunnan kukistaneen löytöretkeilijä ja konkistadori Francisco Pizarron serkku. Ei tiedetä, tapasivatko Cortés ja Pizarro koskaan toisiaan.

title: Hernán Cortés

text: 26. maaliskuuta 1521 Cortés piiritti Tenochtitlánin. Cuitláhuac oli kuollut espanjalaisten mukanaan tuomaan isorokkoon, ja uudeksi asteekkien päälliköksi oli valittu Cuauhtémoc. Cortésin sotajoukkoihin kuului raskasta jalkaväkeä, ratsuväkeä, kanuunoita ja espanjalaisten kanssa liittoutuneita Keski-Amerikan intiaaniheimoja. Taistelun alkuvaiheessa espanjalaiset katkaisivat kaupungin vesijohdon, ja asteekit alkoivat piirityksen aikana kärsiä nälänhädästä. Konkistadorit mursivat asteekkien puolustuksen, minkä jälkeen he ryntäsivät kaupungin muurien sisäpuolelle, tappoivat kaduilla liikkuneita intiaaneja, ryöstivät temppelien aarteita ja sytyttivät kaupungin tuleen. 13. elokuuta 1521 hallitsija Cuauhtémoc antautui espanjalaisille, mutta myöhemmin vuonna 1525 Cortés hirtti hänet ja muita korkea-arvoisia asteekkien päälliköitä. Cortés tyhjensi raunioituneen kaupungin intiaaneista ja perusti paikalle Meksikon nykyisen pääkaupungin Méxicon.

title: Hernán Cortés (1895)

text: Hernán Cortés oli Espanjan laivaston Hernán Cortés -luokan tykkivene.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1502 Cortés päätti purjehtia Atlantin valtameren yli espanjalaisten siirtokuntiin Amerikassa, koska hänen sukulaisensa Nicolás de Ovando oli nimitetty Hispaniolan kuvernööriksi. Nuori Cortés saapui Hispaniolan saarelle vuonna 1503 kapteeni Alonso Quinteron laivalla. Merimatkan aikana Cortés oli tutustunut Quinteroon, ja nykyhistorioitsijoiden mukaan Quintero toimi nuoren Cortésin esikuvana. Hän tapasi Ovandon Santo Domingon kaupungissa, ja Ovando nimitti hänet Azuzan kaupungin notaariksi.

title: Hernán Cortés

text: Kun asteekkien hallitsija Montezuma II kuuli muukalaisten saapumisesta asteekkivaltakunnan alueelle, hän lähetti lähettiläänsä tuomaan espanjalaisille lahjoja. Kertomuksen mukaan Montezuma luuli Cortésia mereltä palanneeksi Quetzalcóatl-jumalaksi, mutta monien historiotsijoiden mukaan tarina on perätön. 8. marraskuuta 1519 espanjalaiset saapuivat asteekkien pääkaupunkiin Tenochtitlániin, jossa Cortés ja Montezuma tapasivat toisensa. Alun perin asteekit suhtautuivat tutkimusmatkailijoihin ystävällisesti, kunnes vuoden 1520 puolella espanjalaiset vangitsivat Montezuman ja vaativat asteekkien kuninkaasta kultalunnaita. Montezuman vangitsemisen jälkeen Cortés lähti Tenochtitlánista, koska Velázquez oli lähettänyt tutkimusmatkailija Pánfilo de Narváezn pidättämään hänet. 24. maaliskuuta 1520 Cortés kukisti Narváezin joukot Cempoalassa, minkä jälkeen hän palasi takaisin Tenochtitlániin. Kaupungissa oli käynnissä asteekkien kapina, koska Cortésin poissa ollessa espanjalaiset olivat tappaneet asteekkien ylimystöä Tenochtitlánin suurimmassa temppelissä.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1519 Cortés lähti vastoin Velázquezin määräyksiä valloitusretkelle Meksikoon, koska hän oli kuullut kertomuksia asteekkien intiaanikansasta ja näiden rikkauksista. Cortés nousi maihin nykyisen Veracruzin kohdalla ja perusti paikalle La Villa Rica de la Vera Cruzin kaupungin. Kuvernööri Velázquez määräsi Cortésin Espanjan kruunun etsintäkuuluttamaksi, joten Cortés julisti toimivansa Espanjan kuningas Kaarle I:n nimessä ja lähti viidentoista ratsuväen sotilaan, viidentoista kanuunan ja 400 jalkaväen sotilaan kanssa valloittamaan asteekkien valtakuntaa. Matkansa alkuvaiheessa hän tapasi fransiskaanimunkki Gerónimo de Aguilarin, joka ymmärsi asteekkien puhekieltä nahuatlia ja toimi Cortésin retkikunnan tulkkina. Cortés myös tapasi totonaakkeja, jotka hän onnistui saamaan espanjalaisten puolelle.

title: Pedro de Alvarado

text: Alvarado liittyi helmikuussa 1519 Hernán Cortésin johtamaan armeijaan, joka lähti valloittamaan Meksikoa. Hänet asetettiin ensimmäisen kerran Tenochtitlánin johtoon 1520, kun Cortés joutui lähtemään rannikolle kohtaamaan espanjalaisia kapinallisia. Kun asteekit kokoontuivat juhlimaan toxcatlia, Alvarado pelkäsi kansannousua. Hän määräsi joukkonsa iskemään ensin, Templo Mayorin verilöylyssä kuoli noin 200 asteekkijohtajaa. Tapahtumaa seurasi asteekkien kapina, ja kaupunkiin palattuaan Cortés suunnitteli yöllisen paon kaupungista. "La Noche Tristenä" tunnettu pako tapahtui 30. kesäkuuta 1520. Asteekit kuitenkin huomasivat pakoyrityksen, ja Alvarado onnistui pakenemaan vain kuuluisaksi muodostuneen hyppynsä yli kanavan. Espanjalaiset valloittivat Tenochtitlán uudestaan 1521, ja Alvaradosta tehtiin seuraavana vuonna kaupungin ensimmäinen johtaja.

title: Veracruz (kaupunki)

text: Hernán Cortésin perustama kaupunki, "La Villa Rica de la Vera Cruz", sijaitsi noin 50 kilometriä nykyisestä Veracruzista luoteeseen. Cortés upotutti Villa Rica de la Veracruzin edustalle lähes koko laivastonsa estääkseen miehiään palaamasta Kuubaan. Perustettu uusi siirtokunta satamineen osoittautui tuulilta suojattomaksi, mistä syystä Cortés päätti etsiä satamalle suojaisemman paikan. Satama siirrettiin, mutta sen nimi pysyi muutosta huolimatta samana.

title: Hernán Cortés

text: Vuonna 1523 Cortés käynnisti sotaretken Hondurasin valloittamiseksi, ja myöhemmin vuonna 1524 hän lähti tutkimusmatkalle Kolumbiaan ja kukisti kapinallisen konkistadori Cristóbal de Olidin. Cortés oli vakuuttunut, että Olid oli työskennellyt hänen vihamiehensä Veláquezin alaisuudessa, joten hän lähetti kuningas Kaarle I:lle kirjeen, jossa hän vaati viranomaisten pidättävän Veláquezin. Vuonna 1528 kuningas kuitenkin kutsui Cortésin palaamaan kotimaahansa, jossa hän vieraili kuninkaan hovissa, esitteli Keski-Amerikan intiaaneilta ryöstettyjä kulta-aarteita ja kertoi hoviväelle tarinoita valloitusretkistään. Vuonna 1530 Cortés palasi Meksikoon ja osallistui tutkimusretkille Kalifornian niemimaalla.

title: Diego Velázquez de Cuéllar

text: Kuuban saaren valloituksen jälkeen Velázquez organisoi onnistuneita retkikuntia muun muassa Yucatanin niemimaan sekä Meksikon lahden tutkimiseksi. Vuonna 1518 hän nimitti Hernán Cortésin johtamaan tutkimusretkikuntaa jonka tavoitteena oli Meksikon valloitus ja kolonialisointi. Myöhemmin Velázquez kuitenkin pettyi Cortésin omavaltaiseen asenteeseen, tämä muun muassa järjesti Velázquezilta lupaa pyytämättä tutkimusretkikunnan Meksikoon vuonna 1519. Velázquez syytti Cortésia valtuuksiensa ylittämisestä ja määräsi tämän pidätettäväksi. Asiaa puitiin jopa Espanjan oikeusistuimia myöten mutta lopulta Espanjan hovi käski hänen jättää Cortés rauhaan.

title: Cortés (departementti)

text: Cortésin departementti lienee saanut nimensä konkistadori Hernán Cortésin mukaan, joka taisteli seudulla Espanjan kruunun puolesta sekä intiaaneja että kapinallista Cristóbal de Olidia vastaan.

title: Hernán Cortés

text: Kun asteekkien valtakunta oli kukistettu ja lakannut olemasta, Espanjan kuningas Kaarle I nimitti Cortésin Meksikon siirtokunnan kuvernööriksi. Hän alisti Keski-Amerikan muut intiaanikansat espanjalaisten orjuuteen, salli katolisten pappien käännyttää intiaaneja kristinuskoon ja ulotti Espanjan vaikutusvallan kaikkialle Uudessa-Espanjassa.

title: Vuoden 1526 säädökset

text: Tilanne Uudessa-Espanjassa oli riistäytynyt täydelliseksi mielivallaksi konkistadori Hernán Cortésin ollessa saamistaan neuvoista huolimatta poissa kuvernöörin virkapaikaltaan Hondurasin-matkansa aikana vuosina 1524–1526. Viranomaiset, joille kuvernööri Cortés oli jättänyt toimeenpanovallan, sotivat keskenään. Uuden Espanjan ensimmäinen audiensia nimitettiin vuonna 1527 ja saapui Uuteen Espanjaan 1528, kahden vuoden kuluttua Cortésin paluusta Hondurasin-retkeltään.

title: Asteekkivaltakunnan valloitus

text: Grijalva-niminen espanjalainen purjehtija oli käynyt asteekkien valtakunnassa jo vuonna 1518. Hernán Cortésin johtamat espanjalaiset rantautuivat vuonna 1519 Keski-Amerikan rannikolle Cempoalaan Veracruzin tienoille. Osan miehistöstä yritettyä paeta ja karata eräällä laivalla Cortés päätti upottaa alukset. Espanjalaisilla oli 11 laivaa, noin 500 sotilasta, 16 hevosta ja hieman tykistöä. Espanjan kruunu oli etsintäkuuluttanut Cortésin, koska hän oli aloittanut retkensä vastoin Kuuban kuvernöörin Velázquezin määräyksiä. Velázquez oletti oikein, että Cortésin vallattua alueen kuvernöörinoikeudet saisi Cortés eikä hän. Cortésin ainoa mahdollisuus pelastaa nahkansa oli hallitsijoiden suosion saavuttaminen valloitusretkellä, missä hän onnistuikin.


query: Ovatko kanarianpeippo koiraat väriltään sinisiä?

title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo (Fringilla teydea) on Kanariansaarilla elävä peippojen suvun varpuslintu. Se elää Teneriffan ja Gran Canarian vuoristojen mäntymetsissä. Koiraat ovat väritykseltään lähinnä sinisiä, naaraat selkäpuolelta ruskeanharmaita, vatsapuolelta harmaanvalkoisia.[1] Kanarianpeipon ravinto koostuu pääosin kanarianmännyn siemenistä.[2]

title: Mustainkakolibri

text: Kooltaan mustainkakolibri kasvaa noin 11 cm pitkäksi ja sen pitkähkö suora nokka voi olla 3 cm pitkä. Koiras mustainkakolibri on yleisväritykseltään musta. Lajin rinnan kummalakin sivulla on valkoiset täplät, kurkussa ja siipien kainolaissa on kiiltävän siniset täplät ja alaselkä on tumman vihreä. Mustainkakolibrin pyrstö on musta ja haarautunut. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta, mutta on sitä hieman harmaampi. Naarasmustainkakolibrin nokka on myös suhteessa pidempi kuin koiraan ja siivissä on vähemmän sinistä väriä.

title: Kanarianpeippo

text: Vuodesta 1980 lähtien kanarianpeippojen pyydystäminen, metsästäminen, kauppaaminen, sekä munien ja poikasten keruu on ollut kiellettyä.[1] Kanarianpeippo kuuluu Euroopan unionin lintudirektiivin liitteeseen I ja Bernin sopimuksen liitteeseen II, jonka mukaan kanarianpeippoa ja sen elinympäristöä pitäisi tiukasti suojella.[3] Gran Canarialla sijaitsevat avainalueet ovat olleet suojeltuja vuodesta 1982. Lisäksi vuonna 1987 El Teiden metsä Tenefiffalla ja kuusi tärkeää aluetta Gran Canarialla suojeltiin kansallispuistona tai muuna suojelualueena.[1]

title: Pikkuviherkaija

text: Kooltaan pikkuviherkaija on noin 23 cm. Ylesväritykseltään laji on vihreä lukuun ottamatta mustia siivenkärkiä, sinisiä siivenreunuksia ja otsan keltaista ja punaista aluetta. Pikkuviherkaija muistuttaa uudenseelanninviherkaijaa ("Cyanoramphus novaezelandiae") ja kruunuviherkaijaa ("Cyanoramphus auriceps"). Uudenseelanninviherkaijalla on kirkkaamman punainen otsakruunu ja kruunuviherkaijalla kruunu on väriltään keltavihreä. Naaraan nokka on hieman koiraan nokkaa pienempi.

title: Pohjanukonkorento

text: Pohjanukonkorennon keskiruumiissa on kapeat sivujuovat, joista etummainen tekee miltei suorakulmaisen mutkan. Aikuisella koiraalla sivujuovat ja takaruumis ovat erityisen heleän siniset, mikä on lajin merkittävä tuntomerkki. Naaraalla puolestaan on kellertävä tai koirasmaisen sininen kuviointi. Korennon takaruumiissa ei ole keltaista tai vihreää väriä kuten muilla ukonkorennoilla. Muutoin pohjanukonkorennon ulkonäkö on paljolti muiden ukonkorentojen kaltainen.

title: Ketosinisiipi

text: Koiraan siivet ovat päältä siniset ja niissä on ohut musta reunus. Naaras on päältä ruskea, mutta yleensä sinistä väriä on havaittavissa melko laajalti siipien tyvestä ulospäin ja takasiiven ulkoreunassa on rivi punaisia, kaarevia täpliä. Molemmilla sukupuolilla siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat vaalean harmahtavan ruskeat ja niissä on useita valkoreunaisia mustia täpliä. Koiraiden siipien alapinnoilla on siiven tyvessä vihertävää väriä. Takasiipien oranssinväriset täplät ovat sulautuneet yhtenäiseksi oranssinpunaiseksi juovaksi, joka etenkin naaraalla jatkuu selvänä myös etusiipeen. Takasiiven ulkoreunan mustissa täplissä on siniset keskustat. Etummaisen raajaparin säärissä ei ole okaa. Pohjoisimmassa Lapissa ja Norjassa tavattavalla pienikokoisella alalajilla "P. i. lapponica" siipien alapintojen täplät ovat pienempiä ja naaraat yläpinnoiltaan ruskeita, korkeintaan sinikehnäisiä. Aivan pohjoisessa naarailta myös puuttuvat myös takasiipien yläpinnan punaiset täplät. Siipiväli 21–28 mm.

title: Väri

text: Ihmisen silmän verkkokalvolla on kolmenlaisia tappisoluja. Youngin ja Helmholtzin teorian mukaan yhdet niistä aistivat sinisen, toiset punaisen ja kolmannet vihreän värin. Teoriaa tukevat monet tosiasiat, ja nämä kolme ovatkin additiivisessa eli valoisuutta lisäävässä värinmuodostuksessa päävärit, joiden värisiä valoja eri suhteissa yhdistämällä voidaan saada aikaan kaikki muut värit, tai myös valkoiselta näyttävää valoa. Tähän perustuu RGB-värijärjestelmä, jolla värit muodostetaan muun muassa väritelevisiosa ja tietokoneen näytöllä.

title: Kultajousipyrstö

text: Kooltaan kultajousipyrstö on noin 19–26 cm. Koiraan selkä ja pää ovat väriltään mustat ja päälaki ruskea. Niskan höyhenet ovat keltaviiruiset ja viuhkamaisessa muodostelmassa, jonka koiras voi nostaa ylös. Kultajousipyrstön rinta on tumman vihreä ja siivet kullankeltaiset. Koiraan pyrstöhöyhenistä kaksi on muita pidemmät ja piiskamaiset ja kiertyvät spiraalimaisesti. Naaras on koirasta pienikokoisempi. Selkä on vaalean oliivinruskea, ja rinnassa on mustia viiruja. Silmien yläpuolella on sinertävä viiru, jonka perusteella naaraan erottaa muista paratiisilintunaaraista. Kultajousipyrstön nokka ja jalat ovat siniset.

title: Vanhaenglanninlammaskoira

text: Vanhaenglanninlammaskoira on suurikokoinen, lihaksikas ja tuuheaturkkinen koira. Koiran takaosa on yksivärinen, väriltään joko siniharmaan, harmaan tai sinisen sävyinen. Pohjaväri on valkoinen ja siinä voi olla edellä mainitun värisiä läikkiä. Koiran tulisi olla sopusuhtaisen näköinen, urosten minimi säkäkorkeus on 61 cm ja narttujen 56 cm. Silmät voivat olla siniset tai ruskeat myös kaksiväriset, eli toinen silmä on ruskea ja toinen sininen.

title: Sinilakkisieppo

text: Kooltaan sinilakkisieppo on noin 18–19 cm. Koiraan pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat väriltään violetin siniset. Vatsa on ruskehtavan oranssi. Naaras on väritykseltään selästään oliivinvihreä ja päälaeltaan harmahtava. Vatsa on kellertävän ruskea ja vaaleampi kuin koiraalla. Poikaset ovat väritykseltään ruskeita ja vaaleapilkullisia.

title: Isokeltasiipi

text: Isokeltasiiven sukupuolet ovat täysin erinäköiset. Koiraan etusiivet ovat pohjaväriltään harmaanruskeat, kärjestään tummemmat tai kellertävät ja laajalti kiiltävät. Siiven tyviosa on keltainen ja etureunasta mustanruskea. Takasiivet ovat kellanharmaat, etureunasta tummemman harmaanruskeat. Naaraan etusiivet ovat kirkkaan keltaiset. Niiden keskivaiheilla siiven etu- ja takareunassa on laajat tummanruskeat, sinisen metallinkiiltoiset laikut ja siiven kärjessä on mustanruskeaa väriä. Lepäävällä perhosella siivet menevät osittain päällekkäin, jolloin täplistä näkyy vain kolme. Takasiivet ovat keltaiset, tyveä kohti harmahtavat. Siipiväli on koiraalla 38–46 mm ja naaraalla 39–56 mm.

title: Keisaritetra

text: Keisaritetra voi kasvaa jopa kuusi senttiä pitkäksi. Se on vartaloltaan selvästi leveämpi kuin vaikkapa neontetra. Keisaritetran kyljessä on leveä musta raita, jonka yläpuolella on selkeärajainen sinertävä alue, joka hohtaa sopivassa valossa violettina tai neonsinisen sävyissä. Koiraan evät ovat pitemmät ja teräväkärkisemmät kuin naaraan ja koiraan keskimmäinen pyrstöruoto ulottuu viirinä pyrstön takapuolelle. Koiraan ja naaraan tunnistaa silmien väristä, sillä naaraan silmät ovat vihreät ja koiraan siniset.

title: Borderterrieri

text: Rodun värit voidaan jakaa kahteen luokkaan: punaisiin ja sinisiin. Punaiset borderit ovat väriltään punaruskeita tai ruskeita. Osa koirista on ns. grizzlejä, joissa jokaisen karvan toinen pää on musta, toinen punainen. Grizzle väritys saa koiran näyttämään hieman tummemmalta ja kirjavalta. Sininen borderterrieri näyttää nopeasti mustalta, mutta todellisuudessa turkki on hieman sinimusta. Sinisen värin parina tulisi olla harmaata karvoitusta, joka tehostaa sinistä vaikutelmaa ja luo oikean ilmeen koiralle. Siniselläkin koiralla jalat, rintakehä, maha ja osa päästä sekä joillain myös häntä ovat punaiset, mutta siihen ei tällöin yhdisty grizzleä väritystä.

title: Sini-irena

text: Kooltaan sini-irena on noin 25 cm. Koiraan päälaki, niska, selkä ja yläperä ovat hohtavan turkoosin siniset. Muuten koiras on väriltään musta.. Naaras on väriltään täysin vaaleansininen mutta siivet ovat hieman muuta lintua tummemmat. Lajin silmät ovat punaiset ja nokka sekä koivet mustat.

title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeipon pituus on 16–18 senttiä.[2] Koiraalla siiven pituus on 9,6–10,7 senttiä, naaraalla 8,9–9,7 senttiä. Se on suhteellisen kookas, pitkäjalkainen ja roteva peippolaji.[3] Nokka on pitkä, vahva[4] ja kartionmuotoinen.[2] Koiraat ovat väritykseltään pääosin sinisiä.[3] Pyrstö sekä siivet ovat kuitenkin mustat lukuun ottamatta siipijuovia.[1] Niiden pää ja selkä ovat tumman siniharmaat. Kurkku, rinta ja kupeet ovat vaaleamman lyijynharmaat. Pyrstön alapeitinhöyhenet ovat valkoiset.[2] Nokka on vaaleansininen. Lisääntymisaikaan nokankärki muuttuu mustaksi.[1]

title: Kanarianpeippo

text: Yksi isoimmista uhista on elinalueiden tuhoutuminen ja sirpaloituminen. Lajin asuinmetsien kaupallinen hyödyntäminen on sirpaloittanut kantoja etenkin Gran Canarialla. Myös metsäpalot ovat suuri ja todennäköinen uhka kanarianpeipolle. Vuonden 2007 kesällä metsäpalot hävittivät monia tärkeitä alueita sen elinympäristöstä. Lisäksi Gran Canarian suojelualueiden runsas virkistyskäyttö saattaa aiheuttaa häiriötä lajille. Myös sisäsiittoisuus saattaa olla iso uhka saaren kanarianpeipoille.[1][3] Kanarianpeippoja pyydystetään yhä laittomasti laittomasti ja pidetään laittomasti häkkilintuina. Niitä on viety tähän tarkoitukseen myös muihin Euroopan maihin kuten Italiaan, Belgiaan ja Saksaan. Saarten alkuperäisten petoeläinten ja tulokaspetojen, kuten kissojen saalistusta ei pidetä uhkana lajille. Kanarianpeippoja jää ainakin käpytikan, suopöllön ja variksen saaliiksi.[3]

title: Match show

text: Tuomari arvostelee koirat kehässä pareittain. Parempi koira saa punaisen nauhan ja toiseksi tullut sinisen. Kun koirat on jaettu punaisen ja sinisen nauhan saaneisiin, ne arvostellaan yhdessä, ensin siniset ja sitten punaiset. Sekä sinisen että punaisen nauhan saaneista tuomari sijoittaa n. 4-5 mielestään parasta koiraa, jotka palkitaan.

title: Sinilakkitanssija

text: Sinilakkitanssija on kooltaan 8–9 cm. Koiraan höyhenpuvusta on kaksi erilaista versioita. Keski-Amerikassa, Andien länsipuolella sekä Amazonian alueen pohjois- ja länsiosissa elävien alalajien väritys on kiiltävän musta lukuun ottamatta kirkkaan sinistä päälakea. Etelämpänä koiraat ovat väriltään selästään vihreitä ja päälaeltaan vaalean sinisiä, vatsa niillä on kellertävä. Sinilakkitanssijanaaras on selästään ruohonvihreä ja vatsastaan keltainen. Naaraan kurkku on harmahtava. Nuori sinilakkitanssijakoiras muistuttaa ulkonäöltään naarasta, mutta eroaa sinisen päälaen perusteella.

title: Sorjahukankorento

text: Sorjahukankorennon koiraalla on sukukypsänä sinihärmäinen takaruumiin selkäpuoli, joka on kärjestään musta. Naaraat ja nuoret koiraat ovat väriltään enimmäkseen keltaisia. Vanhemmiten naaras muuttuu sinisemmäksi tai ruskeaksi. Naaraan takaruumiin selkäpuolella on pitkittäinen musta juova, joka kaventuu keskiruumiiseen päin. Sorjahukankorennon takasiivissäsiivissä on niiden tyviosissa laajat tummat värialueet. Väriä on myös siipien kärjissä, muttei litteähukankorennon tapaan siipisolmuissa.

title: Alopekis

text: Tällä koirarodulla on suuret silmät jotka vaihtelevat pyöreistä mantelinmuotoisiin. Ne ovat kirkkaat ja älykkäät, mutteivät syvälle asettuneet. Väri vaihtelee karvapeitteen värin mukaan, mutta silmät eivät ole koskaan läpikuultavat tai siniset. Molempien pitää olla saman väriset. Jos ne ovat vaaleankeltaiset, se on merkki siitä että koiralla on vakava silmäongelma. Erotuksena puolipystykorvaiseen tai riippukorvaiseen miletoksenkoiraan alopekiksen korvat ovat pystyt.

title: Sininen (koiraväri)

text: Sininen koira on sävyltään viileän tai sinertävän harmaa, sävy vaihtelee tummasta lyijynharmaasta vaaleaan siniharmaaseen. Mustaan verrattuna sininen koira antaa ylivalottuneen tai haamumaisen vaikutelman. Liilasta eli isabellasta sininen eroaa nenän värin perusteella: liila on maksanruskean diluutio, ja liilalla koiralla on siksi aina ruskeansävyinen kirsu. Sinisen koiran kirsu on viileänharmaa. Liilan yleissävy on myös yleensä punertava.

title: Riikinkukko

text: Riikinkukkokoiraat voivat kasvaa 2,3 metriä pitkiksi ja pidentyneiden pyrstösulkien pituus on yli puolet linnun kokonaispituudesta. Koiraan pyrstö voi kasvaa noin 1,5 metrin mittaiseksi. Täysikasvuinen koiras painaa 4–6kg. Naaras kasvaa harvoin yli metrin mittaiseksi ja painaa 2,75–4kg. Koiraan pyrstön pidentyneet sulat ovat väriltään vihreät ja niissä on pronssinväriset ja siniset silmäkuviot. Koiraan pitkä kaula on väriltään kiiltävän sininen ja päälaella on sininen töyhtö. Ulkonäöltään riikinkukkokoiras muistuttaa viherriikinkukkokoirasta (Pavo muticus), joka eroaa siitä esimerkiksi vihreän kaulan ja erilaisen töyhdön perusteella. Koiraasta tunnetaan erilaisia mutaatioita, esimerkiksi valkoisia tai tummasiipisiä yksilöitä. Naaras on väriltään selästään ruskea ja vatsastaan valkoinen. Niskan höyhenet ja päälaen töyhtö ovat naaraalla vihreät.[1][2][3][4][5]

title: Sinisilmät

text: Sinisilmät ovat ruumiinrakenteeltaan solakoita kaloja, jotka kasvavat korkeintaan 5–6,5 cm pitkiksi. Rintaevät sijaitsevat kylkiviivat yläpuolella ja selkäeviä on kaksi. Koiralla selkäevät ovat usein pitkät. Evät muistuttavat revontulikalojen eviä, mutta eivät ole yhtä jäykät. Sinisilmälajien silmien iirikset ovat väriltään kirkkaan siniset. Suu ja hampaat ovat kaloilla pienikokoiset. Erityisesti heimon lajien koiraat ovat usein värikkäitä.

title: Peltoturpiaali

text: Peltoturpiaali on 21–25 cm pituinen. Peltoturpiaalikoiras on yksivärisen musta, mutta höyhenet voivat kiiltää myös sinisen ja vihreän sävyissä. Nuoret koiraat ovat ruskehtavan mustia eivätkä yhtä kiiltäviä kuin aikuiset koiraat. Koiraan silmän iiris on väriltään valkoinen, mikä erottaa sen korpiturpiaalista ("Euphagus carolinus"). Korpiturpiaalin pää on myös vihreämpi kuin peltoturpiaalilla, jolla se on hohteeltaan sinivioletimpi. Naaraslinnut ovat koiraita vaaleampia ja ruskeampia ja tummimmillaan siivistä.

title: Palettitangara

text:
Palettitangara ("Tangara fastuosa") on tangaroihin kuuluva varpuslintu, joka elää endeemisenä Brasiliassa, Etelä-Amerikassa. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
__notoc__
Kooltaan palettitangara on noin 14 cm. Koiraspalettitangara on varsin värikäs lintu. Pää ja niska on väriltään sinivihreät, nokan sekä silmien ympärillä on musta alue. Selkä on musta ja kainalot sinivihreät. Siipisulat ovat tummemman siniset ja siivissä on myös oranssinkeltaisia sulkia. Yläperä on oranssi ja pyrstö tumma ja sinireunainen. Rinta on vaaleansininen ja väri on tummempi vatsassa. Naaras on väriltään koirasta vaaleampi, mutta höyhenpuvun kuviot ovat samanlaiset. Palettitangaran nokka on suurikokoinen ja tukevahko.

title: Kanarianpeippo

text: Gran Canarialla elävät kanarianpeipot ovat noin kymmenen prosenttia pienempiä kuin Teneriffan lajitoverit. Lisäksi niillä on hieman pienempi nokka ja laimeampi väritys.[3] Kanarianpeippo on peippoa selvästi isompi ja etupainoisemman näköinen, koska sen rinta työntyy selvemmin esiin. Sen nokka ja pää ovat voimakkaammat[2] ja pyrstö pidempi. Peipon väritys ei myöskään ole niin yhtenäinen kuin kanarianpeipolla ja sen siipikuvioinnit ovat paremmin erottuvat.[1]

title: Ecuadorinaranen

text: Ecuadorinaranen ("Forpus coelestis") on viherarasiin kuuluva papukaijalaji. Väriltään ecuadorinaranen on kirkkaanvihreä ja pituutta sille kertyy vaivaiset 12 cm. Nokka ja jalat ovat vaaleanpunertavat. Koiraan erottaa naaraasta sinisestä väristä siivissä ja silmän takana. Ecuadorinarasta tavataan Ecuadorissa ja Perussa subtrooppisissa tai kuivissa trooppisissa metsissä. Lintua pidetään yleisesti lemmikkinä. Se käyttää ravinnokseen eri kasvien siemeniä ja marjoja. Ecuadorinaranen on seurallinen ja viihtyy parvissa äännellen tirskuvin huudoin. Se munii vuoraamattomaan puunkoloon.

title: Turkinapollo

text: Turkinapollon etusiipien suomut ovat harvassa ja siipi on suurelta osin läpinäkyvä. Läpinäkyvyys on koirailla ja vanhoilla yksilöillä suomujen irtoamisen vuoksi runsaampaa. Etusiiven etureunassa on kaksi laajaa mustaa laikkua ja siiven keskiosassa tuoreilla yksilöillä lyhyiden, aaltoilevien poikkiviirujen muodostama kuviointi. Takasiipien ulkoreuna on muuta siipeä tummempi, ja siinä on rivi mustareunaisia sinisiä silmätäpliä. Takasiiven keskiosa on kermanvalkoinen. Naaraiden siivissä on selvästi punaista väriä, etenkin takasiivissä. Punaisuus puuttuu koirailta lähes täysin. Siipiväli on 45–55 mm.

title: Merle

text: Merle on useilla koiraroduilla esiintyvä marmorimainen väritys. Merletekijä vaikuttaa läiskittäin vaalentavasti koiran eumelaniinipigmenttiin eli mustaan, maksanruskeaan, siniseen ja liilaan väriin. Feomelaniiniin (punaiset merkit, keltainen väri) merle ei vaikuta ja kokonaan keltaisessa tai punaisessa koirassa merletekijä voi jäädä täysin näkymättömäksi.

title: Hoikkasinikorento

text: Hoikkasinikorento ("Orthetrum coerulescens") on sinikorentoihin kuuluva sudenkorento, jonka aikuiset koiraat ovat väriltään sinisiä.