query: Milloin Lännen kone on perustettu?

title: Lännen Tractors

text: Lännen Tractors Oy:n juuret ulottuvat yli 50 vuoden päähän vuoteen 1959, kun teollisuusneuvos Teuvo Syvänen perusti Loimaalle James-maanrakennuskoneita valmistavan yrityksen.[2]

title: Iljušin Il-2

text: Neuvostoarmeija käytti Iljušin Il-2 -konetta myös suomalaisjoukkoja vastaan jatkosodan loppuvaiheissa kesällä 1944 ja se esiintyy Väinö Linnan sotaromaanissa "Tuntematon sotilas". Vaikka kone oli luonteeltaan rynnäkkökone, suomalaiset nimittivät sitä maataistelukoneeksi tai ”maatalouskoneeksi”, koneen lisänimen mukaan myös ”Tormoviikiksi”. Suomalaiset tunsivat Il-2:n myös ”lentävänä tankkina”, koska tavalliset kiväärikaliiperiset aseet olivat sitä vastaan täysin voimattomia. "Tuntemattoman sotilaan" kuvauksista voi päätellä, että koneen teki pelottavaksi venäläisten lentäjien käyttämä taktiikka. Koneet saattoivat ilmestyä ”milloin tahansa tyhjästä” ja ensimmäisten syöksyjen jälkeen ne jäivät kiertelemään alueelle lähellä maanpintaa käyttäen hyväkseen laaksoja, järviä ja muita alavia paikkoja. Sitten ne iskivät yhtäkkiä uudelleen. Suomalaiset sotilasilmailun asiantuntijat eivät kuitenkaan pidä Il-2 -konetta mitenkään erikoisena aseena, koska se oli raskas, hidas ja kömpelö, ampui usein yli ja pudotti pomminsa monesti 50–100 metrin päähän kohteestaan. Tästä huolimatta Il-2 -koneet kävivät ilmiselvästi suomalaisten hermoille, joten niiden psykologinen vaikutus oli suuri. Moni jatkosodan veteraani muisteli myöhemmin ”koko ajan päällä pyörineitä maatalouskoneita”.

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Hävittäjäkoneissa Suomi pääsi muiden maiden tasolle MiG-21-koneen hankinnan kautta. Näissä koneissa siirryttiin ilmasta-ilmaan-ohjusaseistukseen. Konekalusto venäläistyi ilmeisesti vastakauppaan perustuvan kaupankäynnin vuoksi. Länsi-Euroopan noustessa toisen maailmansodan kolhuista, se varustautui vastineena Neuvostoliiton varustautumiselle, jota ei oltu sodan loputtua ajettu alaspäin kuten Länsi-Euroopassa. NATO-maat käyttivät Lockheed F-104 Starfighteria ja McDonnell F-4 Phantomia sekä hävittäjinä että pommittajina. Ruotsi siirtyi Drakenin käyttöön. Varustelukilpa oli selkeämmin nähtävissä kuin 1950-luvulla.

title: Lammainen

text: 1940-luvulla Harjavaltaan perustetun Outokummun kuparisulaton työntekijöiden asuinalueita suunniteltiin arkkitehti Alvar Aallon laatimassa Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelmassa Torttilan lisäksi myös Lammaisiin, mutta suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu.

title: Veikon Kone

text: Veikon Kone Oy oli vuonna 1962 perustettu kodintekniikan myyntiin erikoistunut kauppaketju, joka oli vuodesta 2006 osa TeliaSonera-konsernia. Veikon Kone lopetti liiketoimintansa kannattamattomana vuonna 2012. Nimi Veikon Kone otettiin uudelleen käyttöön syksyllä 2014 itsenäisten Expert Finland -kauppiaiden ja Soneran yhteistyössä luomassa kodintekniikkaketjussa.

title: Veikon Kone

text: Kauppiasosuuskunta Veikon Kone on suomalainen vuonna 2003 nimellä "Kauppiasosuuskunta Expert Finland" perustettu kodintekniikan myyntiin erikoistunut kauppaketju, jonka toimintaa entiset Expert-kauppiaat jatkoivat Veikon Kone -nimellä vuonna 2014.

title: Voronežavia

text: Voronežavia (; IATA: ZT, ICAO: VRN) oli venäläinen lentoyhtiö. Vuonna 1999 perustettu yhtiö oli yksi Keski-Venäjän suurimmista. Se lensi reitti- ja tilauslentoja kotikentältään Voronežin lentoasemalta Venäjän keski-, länsi- ja eteläosiin. Lisäksi se lensi muun muassa maatalous- ja kartoituslentoja, joihin se käytti tarkoitukseen suunniteltuja Tu-134SH-koneita.

title: Stenbergan linna

text: Albrektia seurannut kuningatar Margareeta I takavarikoi linnan, ja vuonna 1438 kruunu lahjoitti kartanon Maskunjokilaaksoon perustetun Armonlaakson (, ) birgittalaisluostarin haltuun. Reformaation myötä kartano peruutettiin jälleen luostarilta kruunulle vuonna 1556. Tarkalleen ei tiedetä, miloin linna on raunioitunut.

title: Boeing 2707

text: Boeing 2707:n oli määrä olla ensimmäinen yhdysvaltalainen ylisooninen matkustajakone. 5. kesäkuuta 1963 Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy muotoili ohjelman, joka sitoi hallituksen kustantamaan 75 % sellaisen kaupallisen yliäänikoneen kehityskustannuksista, joka pystyisi kilpailemaan Concorden kanssa. Koneen oli tarkoitus kantaa 350 matkustajaa, lentää 2,7 Machin eli 2 900 km/h nopeudella ja saavuttaa 6 400 kilometrin kantama. Voitettuaan kilpailun Yhdysvaltain hallituksen rahoittamasta urakasta rakentaa yliäänikone, Boeing aloitti kehitystyön laitoksissaan Seattlessa, Washingtonin osavaltiossa. Kasvavat kustannukset, markkinoiden puute ja kasvava huoli koneen (ja erityisesti äänivallin murtuessa syntyvän shokkiaallon) ympäristövaikutuksista johtivat projektin lakkauttamiseen vuonna 1971: Kaksi prototyyppiä päätettiin rakentaa, mutta ne eivät milloinkaan valmistuneet. Koneesta tehtiin 1:1 ei-lentävä malli (mock-up; suom. "hahmomalli") ja se on nykyisin täysin restaroitu ja on nähtävillä Hillerin lentomuseossa San Carlosissa, Kaliforniassa.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Lännen Tractors

text: Vuonna 1985 Lännen Tehtaat osti loimaalaisen T. Syväsen Konepaja Ky:n, joka oli valmistanut James-kaivurikuormaajia. Lännen jatkoi koneiden valmistusta James-tuotemerkillä muutaman vuoden. 1980-luvulla Lännen hankki itselleen myös Lokomon tiehöylien ja kaivinkoneiden sekä turkulaisen Auran Rautateollisuus Oy:n Ara-kaivinkoneiden valmistuksen. 1990-luvun alussa Lännen osti Vammaskosken Tehtaalta Vammas-kaivureiden tuotannon, ja tämän yhteydessä tehtiin päätös, että Lännen keskittyy pelkästään kaivureihin ja Vammas tiehöyliin.

title: Kone (yritys)

text: Koneen edeltäjä oli 1905 perustettu "Koneliike Tarmo", joka osti, korjasi ja myi käytettyjä koneita. "Ab Gottfr. Strömberg Oy" osti liikkeen vuonna 1910, ja siitä muodostettiin osakeyhtiö "Kone Oy". Tällä ei aluksi ollut mitään tekemistä hissien kanssa. Myöhemmin tarkoituksena oli tuoda maahan Graham Brothersin hissejä. Päämiehen sanottua lisenssisopimuksen irti Kone aloitti oman hissituotannon vuonna 1918. Vuonna 1924 Harald Herlin osti yhtiön, ja Kone on siitä lähtien ollut Herlinin suvun omistuksessa. Koneen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet Harald Herlin vuosina 1924–1941, Heikki H. Herlin vuosina 1941–1987, Pekka Herlin vuosina 1987–2003 sekä Antti Herlin vuodesta 2003 lähtien.

title: Haze (videopeli)

text: Kampanjan voi pelata alusta loppuun neljän ihmispelaajan voimin. Tämä onnistuu sekä internetin kautta että samalla koneella. Pelaajat voivat liittyä mukaan peliin ja lopettaa milloin tahansa. Kehittäjäryhmä kertoo, että vihollistekoäly osaa mukautua suurempaan ihmispelaajamäärään sen sijaan, että ne vain kestäisivät enemmän osumia.

title: Tupolev Tu-95

text: Kone tunnettiin pitkään lännen tiedusteluorganisaatioissa Tu-20:na, joka oli Neuvostoliiton ilmavoimien koneelle antama tyyppinumero. Tu-95 oli Tupolevin suunnittelutoimiston sisäinen tyyppinumero koneelle, joka koneen käyttöönoton aikoihin syrjäytti nopeasti entisen tyyppinumeron.

title: Harald Herlin

text: Vuonna 1924 Herlin osti Strömbergin omistaman hissejä valmistaneen Kone Oy:n. Kone Oy:n edeltäjä "Koneliike Tarmo" oli perustettu 1905 ja se oli harjoittanut käytettyjen koneiden ostoa, myyntiä ja korjausta. Strömberg osti vuonna 1910 liikkeen ja muodosti siitä Kone Oy -nimisen tytäryhtiön. Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti sotatarvikkeita Venäjän armeijalle mutta se kärsi pahoja taloudellisia tappioita Venäjän vallankumouksen jälkeen kun tarviketoimitukset jäivät maksamatta. Sodan jälkeen Kone Oy aloitti pienimuotoisen hissien lisenssivalmistuksen.

title: Lockheed P-38 Lightning

text: Yhdysvaltain armeijan 8. ilmavoimat käytti Lightningeja Euroopassa vuoden 1943 alusta lähtien pitkän matkan saattotehtäviin, mutta konetyyppi ei saavuttanut merkittävää menestystä tässä tehtävässä. Kone oli vaikeampi lentää kuin yksimoottoriset koneet, ja koska moottorit olivat kaukana lentäjästä eikä koneessa ollut lämmityslaitetta, se oli korkealla jäätävän kylmä. 8. ilmavoimat pystyi kuitenkin hyödyntämään Lightning-tiedustelukoneita. Niitä käytti myös Vapaan Ranskan laivue osana USAAF:n 12. ilmavoimia. Ranskan ilmavoimat käytti koneita vuoteen 1952 asti. Koska tiedustelukoneet lensivät yksin, ne saattoivat kadota jälkiä jättämättä, jos niihin tuli jokin vika lennon aikana. Lentäjä ja kirjailija Antoine de Saint-Exupéry katosi F-5-koneessa 31. heinäkuuta 1944 tiedustelulennolla Lyoniin. P-38 ei milloinkaan osoittautunut Euroopassa suosituksi, vaan kaikki sitä käyttäneet 8. ja 9. ilmavoimien yksiköt (pois lukien 474 FG) vaihtoivat kalustonsa sodan kuluessa joko P-51 Mustangiin tai P-47 Thunderboltiin. Eniten ilmavoittoja Euroopassa konetyypillä saavutti eversti Robin Olds, 8 kpl. Olds saavutti lisäksi neljä voittoa P-51 Mustangilla ja neljä McDonnell F-4 Phantom II:lla Vietnamissa.

title: Kiitotie

text: Kiitotien pituus ja leveys vaihtelevat pienimpien kenttien 240 metriä pitkistä ja 8 metriä leveistä aina kansainvälisten kenttien 4 800 metriä pitkiin ja 80 metriä leveisiin. Yhdysvalloissa ja Kanadassa mitat ilmoitetaan jalkoina. Kiitotien pituuteen vaikuttavat liikennöivien koneiden tarpeiden lisäksi merkittävästi paikalliset olosuhteet, sillä lentokoneen ilmassa pysymiseen tarvitsemaan nosteeseen vaikuttaa nopeuden lisäksi myös muun muassa ilmanpaine. Siksi vuoriston ohuessa ilmassa koneet tarvitsevat pidempiä kiitoteitä kuin merenpinnan tasolla. Pisin siviililentokentän kiitotie (5 500 m) on Bamdan kentällä Tiibetissä. USA lentotukikohdassa, Area 51:llä on käytöstä poistettu kuuden mailin (9 656 m) kiitotie, jota tosin ei ole ilmeisesti milloinkaan käytetty kokonaisuudessaan.

title: Hamppu

text: Etelä-Savossa hamppu yleistyi siitepölytutkimuksen mukaan 1400–1500-luvulla. Naantalin luostarissa hamppua kasvatettiin ainakin 1550-luvulla ja todennäköisesti jo aiemmin.[5] Sen viljely oli laajimmillaan 1700-luvulla ja 1800-luvun alkupuolella. Hampun viljelykulttuuria ja sen pitkää historiaa arvioitaessa jälkimmäinen huomio on erityisen painava. Se kertoo, milloin hampusta tuli "koko kansan kasvi" ja milloin sen taloudellinen merkitys oli suurimmillaan. Elias Lönnrotin 1800-luvun alkupuoliskolla keräämän Kalevalan kahdeksannessaviidettä runossa mainittu liina on Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1910 julkaiseman Kalevalan selityksiä mukaan hamppu.[6][7] Länsi-Suomessa liinalla on tarkoitettu pellavaa. Kahdeksannenviidettä runon eli Tulen synty -loitsun koiriminen viittaa kuitenkin nimenomaan hamppuun.[1]

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Flying Tiger Linen lento 183

text: Sumuisessa säässä Burbankia lännestä lähestynyt kone syöksyi maahan noin kahden kilometrin päässä lentokentästä Vose Streetillä noin kello 22:10. Silminnäkijän mukaan kone kallistui äkkiä vasemmalle ja syöksyi nokka edellä maahan. Koneen tankeissa ollut polttoaine sytytti tulipaloja, ja koneen runko liukui maata pitkin 150 metriä törmäyskohdasta eteenpäin. Kaiken kaikkiaan vaurioita syntyi noin 350 metriä pitkälle ja 25 metriä leveälle alueelle. Koneen miehistön muodostivat kapteeni Karl Rader, perämies David Capro ja lentoinsinööri Jack Grey. Heidän lisäkseen lennolla oli kaksi matkustajaa, jotka kaikki menehtyivät turmassa. Monet alueen asukkaista loukkaantuivat koneen syöksyessä maahan, mutta vain kolme kuoli.

title: Kone- ja Siltarakennus

text: Kone ja Siltarakennus Oy osti 1923 lukkoja valmistaneen Abloyn, 1926 Hietalahden Sulkutelakka- ja Konepaja Oy:n (perustettu 1865), 1928 Ab Crichton-Vulcan Oy:n ja 1932 konkurssiin menneen Kotkan Konepaja Oy:n (perustettu 1897). Pääasiassa laivojen korjaustoimintaa harjoittanut Hietalahden Sulkutelakka- ja Konepaja Oy ostettiin lähinnä sen vuoksi, että sillä oli uudenaikainen suuri konepaja, joka oli vajaakäytössä samalla, kun Kone ja Siltarakennus Oy:n oma konepaja oli vanha ja liian ahdas yhtiön saamille uusille tilauksille. Crichton-Vulcan taas kärsi huonosta kannattavuudesta ja oli myös pahoin velkaantunut, mutta se oli saanut huomattavia alustilauksia valtiolta muun muassa kolmen sukellusveneen rakentamisesta. 1930-luvulla Kone ja Siltarakennus Oy erikoistui paperi- ja selluteollisuuden laitteiden valmistukseen ja toimitti vuosina 1932-1935 Neuvostoliittoon 35 alusta niiden joukossa yksi tankkilaiva ja 12 hinaajaa. Myös Suomen laivastolle rakennettiin panssarilaivat "Väinämöinen" ja "Ilmarinen" sekä sukellusvene "Saukko".

title: Länsi-Suomen Herännäislehti

text: Länsi-Suomen Herännäislehti on Länsi-Suomen Rukoilevaisten Yhdistyksen julkaisema 11 kertaa vuodessa ilmestyvä lehti. Se on perustettu vuonna 1911. Vuonna 1976 lehden levikki oli 2700.

title: Kuwait Airways

text: Persianlahden sodassa 1990-luvun alussa Irak miehitti Kuwaitin, mikä vaikeutti huomattavasti lentoyhtiön toimintaa. Toiminta katkesi lopulta kokonaan ja sodan jälkeen yhtiö perustettiin uudelleen. Uudelleen perustetun lentoyhtiön laivasto koostui nyt viidestä Airbus A300-605R-koneesta, kolmesta Airbus A310-308-koneesta, neljästä Airbus A320-200-koneesta, viidestä Aibus A340-313-koneesta ja kahdesta Boeing 777-269ER-koneesta. Reittiverkosto uudistettiin kattamaan yli 47 maahan ympäri maailman ja yhtiön tavoitteiksi valittiin matkustajapalveluiden ja turvallisuuden parantaminen.

title: Länsi-Suomen Osake-Pankki

text: Länsi-Suomen Osake-Pankki oli 1912 perustettu Lounais-Suomessa toiminut liikepankki. Pankilla oli 17 konttoria Lounais-Suomen alueella ja sen talletukset olivat vuonna 1920 72 miljoonaa markkaa. Länsi-Suomen Osake-Pankki omisti yhdessä Tampereen Osake-Pankin kanssa helsinkiläisen 1918 perustetun Maakuntain Keskus-Pankki Oy:n. Vuonna 1929 nämä kolme pankkia yhdistettiin Maakuntain Pankki Oy:ksi.

title: Karjala

text: Karjala on laaja käsite, ja eri yhteyksissä nimellä saatetaan tarkoittaa milloin laajempaa, milloin suppeampaa aluetta. Suomen nykymaakunnista Karjalaan luetaan yleensä Etelä-Karjala ja Pohjois-Karjala. Nämä alueet pääosin muodostavat Suomelle jääneen osan Karjalan historiallisesta maakunnasta, josta suuren osan Suomi kuitenkin joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa vuonna 1940. Luovutettuihin alueisiin kuului Karjalankannas lukuun ottamatta kaakkoisinta, Neuvostoliitolle ennestäänkin kuulunutta osaa, Viipuri ja Viipurinlahden länsi- ja lounaispuolinen alue aina Suomen nykyiseen rajaan saakka sekä Laatokan Karjala.[1][2] Historiallisesti Pohjois-Karjalaan on tosin katsottu kuuluvaksi myös Rautavaaran ja Kaavin kunnat sekä entisen Säyneisen kunnan alue, jotka nykyisin luetaan Pohjois-Savoon.[3] Säyneisen kunta oli osa entistä Juankosken kaupunkia.

title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Herlin oli Koneen toimitusjohtajana vuoteen 1964 saakka jolloin häntä seurasi paikalle hänen poikansa Pekka Herlin. Heikki Herlin toimi myös Koneen hallituksen puheenjohtajana 1941–1987. Kone Oy:n kansainvälistyminen alkoi vasta Pekka Herlinin kaudella vaikka yhtiön ensimmäinen ulkomainen tytäryhtiö olikin perustettu jo 1957.

title: Kone- ja Siltarakennus

text: Kone ja Siltarakennus Oy perustettiin 1892 yhdistämällä Helsingissä toimineet "Osbergin konepaja" (perustettu 1853) ja "Siltarakennus Oy" (perustettu 1889). Siltarakennus Oy oli tehnyt sopimuksen rautasiltojen toimittamisesta Viipuri–Joensuu-radalle ja Tampere–Pori-radalle ja selviytyäkseen tilauksesta se osti Osbergin konepajan ja muutti samalla nimensä. Yhtiön johtaja oli Karl Söderman, joka kasvatti siitä valmistusarvoltaan Suomen suurimman konepajan.

title: Aikataulu

text: Aikataulu on taulukko tai lista, joka ilmaisee eri asioiden, ilmiöiden ja tapahtumien tulevia tapahtuma-aikoja. Aikatauluilla ilmaistaan mm. eri asemilla kulkuvälineiden saapuvia ja lähteviä aikoja. Aikatauluilla ilmoitetaan myös vaikkapa lentokentillä määränpää, mahdollinen myöhästyminen, milloin kone on lähdössä, milloin täytyy siirtyä porteille ja milloin koneeseen.

title: Puolan ilmavoimien historia

text: Venäjän kanssa käydyssä sodassa 1919–1920 Puolaan tuli koneita lännestä. Kesään 1920 mennessä oli perustettu viisitoista tiedustelu ja neljä hävittäjälaivuetta sekä yksi pommituslaivue. Ilmavoimat ottivat aktiivisesti osaa sotatoimiin, kunnes ne päättyivät lokakuussa 1920.

title: Ikkunahätäuloskäynti

text: Suurin riski ikkuhätäuloskäyntien käytössä on se, etteivät matkustajat odota käskyä evakuoinnin aloituskäskyä, vaan tekevät päätöksen itse. Vaikka erityisesti kokeneiden lentomatkustajien luulisi tietävän, milloin lentokoneesta tulee poistua, heitä ei ole koulutettu arvioimaan vaaroja koneen ulkopuolella tai päättämään, milloin lentokone täytyy evakuoida. Matkustajat avaavat myös usein ikkunahätäuloskäyntejä heti evakuoinnin alettua ja saattavat päätyä vaarallisiin olosuhteisiin. Näin tapahtui Stanstedin lentoasemalla vuonna 2002, kun Ryanairin lentokoneen moottori syttyi tuleen. Matkustajat poistuivat ikkunahätäuloskäynnistä palavalle siivelle, vaikka lentokenttäpalomiehet huusivat heille käskien heitä palaamaan takaisin lentokoneeseen ja poistumaan turvallisempaa kautta. Normaaleilla sisäänkäyntiovilla tällaista ei yleensä tapahdu, koska niillä evakuointia ohjaavat koulutetut lentoemännät ja stuertit.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Milloin Helmikuun manifesti oli kielletty Suomessa?

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti on Yrjö Nortan ja Toivo Särkän ohjaama mustavalkoinen[1] suomalainen elokuva vuodelta 1939. Se on Suomen itsenäistymiskehitystä kuvaava paatoksellinen historiallinen draama, jonka käsikirjoituksen laati Särkän aiheen pohjalta kirjailija Mika Waltari. Elokuvan pääosissa ovat Tauno Palo ja Regina Linnanheimo. Helmikuun manifesti oli tuotantoyhtiö Suomen Filmiteollisuuden ensimmäinen varsinainen suurelokuva. Se oli suuri yleisömenestys ja sai aikansa elokuvakriitikoilta valtaosin kiittävät arvostelut. venäläisvastaisuutensa vuoksi se oli Suomessa kielletty ulkopoliittisista syistä vuosina 1944–1987.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvaa mainostettiin etukäteen poikkeuksellisen näkyvästi.[15] Sitä markkinoitiin muun muassa mainoslauseella: ”Kansakunnan tie vapauteen. Pääosassa Suomen kansa.” Mainonnassa siitä käytettiin myös nimitystä ”Suomen cavalcade”.[5] Nimitys viittasi muutamaa vuotta aiemmin valmistuneeseen Hollywood-elokuvaan Cavalcade.[16] Ensi-ilta haluttiin ajoittaa ajankohtaan, jolloin helmikuun manifestin antamisesta tulisi kuluneeksi 40 vuotta. Ensi-iltapäivä oli 19. helmikuuta 1939 samanaikaisesti useissa kaupungeissa. Helmikuun manifesti oli alkuun lapsilta kielletty, mitä moitittiin useissa kolumneissa ja yleisönosastokirjoituksissa. Tuottaja-ohjaaja Särkkä ilmaisi itsekin julkisesti pettymyksensä ja hämmästyksensä siitä, että elokuva oli kielletty lapsilta.[17] Valtion elokuvatarkastamo taipui pian ja muutti 8. maaliskuuta elokuvan sallituksi.[5] Tapauksesta tuli SF-yhtiölle arvovaltavoitto. Lisäksi maaliskuussa 1939 vietetty suuren adressin keräämisen 40-vuotisjuhla huipentui siten, että adressia vieneen lähetystön elossaoleville jäsenille järjestettiin Helmikuun manifestin erikoisnäytös.[17]

title: Marraskuun manifesti

text: Marraskuun manifesti eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistuskirja toimenpiteistä laillisen järjestyksen palauttamiseksi maahan (AsK 49/1905) on tsaari Nikolai II:n 4. marraskuuta 1905 antama säädös, jonka on katsottu päättäneen niin sanotun ensimmäisen sortokauden Suomessa. Manifestilla kumottiin toistaiseksi helmikuun manifestin säännökset ja luvattiin kutsua kokoon Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät säätämään kansanedustuslaitoksen uudistuksesta ja kansalaisvapauksista. Samalla manifesti peruutti myös Suomen kenraalikuvernöörin diktaattorinvaltuudet. Julistuksen sisällön muotoili perustuslaillisten johtaja Leo Mechelin.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: von Bagh, Peter: Suomalaisen elokuvan uusi kultainen kirja. Otava, Helsinki 2005. ISBN 951-1-12705-5 Hirvenoja, Eero J.: Helmikuun manifesti: Elokuvaeepos politiikan pyörteissä, Lähikuva 1/2005, s. 22–40. Laine, Kimmo: "Pääosassa Suomen kansa": Suomi-filmi ja Suomen filmiteollisuus kansallisen elokuvan rakentajina 1933–1939. SKS, Helsinki 1999. ISBN 951-746-096-1 Suomen Kansallisfilmografia 2. Painatuskeskus Oy (Suomen elokuva-arkisto), Helsinki 1995. ISBN 951-37-1582-5

title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti ja sitä seurannut asevelvollisuuslaki saivat aikaan myös muutoksia Senaatissa. Perustuslailliset senaattorit erosivat vastalauseena, ja ne jotka eivät suostuneet toimeenpanemaan vääriksi katsomiaan lakeja tai asetuksia, erotettiin. Kun tilalle otettiin vanhasuomalaisia, sekä senaatti että koko virkakoneisto suomalaistuivat.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Kaikki 1930-luvun lopun isänmaalliset suomalaiselokuvat – ja Helmikuun manifesti erityisesti – korostavat pääteemanaan Suomen itsenäisyyden merkitystä. Ne kuvaavat Suomen historiaa ensisijaisesti lähes väistämättömänä itsenäisyyttä kohti vievänä kehityksenä.[3][35] Helmikuun manifestissa viitataan lisäksi toistuvasti elokuvan tapahtumahetkestä tulevaisuuteen: useat kohtaukset päättyvät siihen, että hahmot katsovat kameran ohi kaukaisuuteen, kuin nähden Suomen tulevan kohtalon.[36] Elokuvassa ihannoitu ajatus itsenäisestä ja itsellisestä – muusta maailmasta riippumattomasta – Suomesta huipentuu loppukohtauksessa näkyvään Suomenlinnan Kuninkaanportin historialliseen kivitauluun, joka kehottaa kansakuntaa seisomaan omalla pohjallaan.[3]

title: Helmikuun manifesti

text: Venäjän pyrkiessä yhtenäistämään Venäjää, erityisesti rajamaakuntia venäläistämällä, esteenä olivat Suomen autonomia ja Suomen perustuslaki, joten ne täytyi joko lakkauttaa ja tai määritellä uudestaan.[40] Helmikuun manifesti tuli erityisen ajankohtaiseksi, kun haluttiin uudistaa vuoden 1878 vanhentunutta asevelvollisuuslakia ja toteuttaa jo vuodesta 1826 suunnitteilla ollut lakien yleinen kodifikaatio eli lakien ja säädösten yhtenäistäminen.[41]

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifestin katsottiin pyrkivän autenttisuuteen todellisten historiallisten tapahtumien kuvaamisessa. Monet kohtaukset, kuten Porvoon valtiopäivät ja helmikuun manifestin allekirjoitus, kuvattiin visuaalisesti tunnettuja maalauksia jäljitellen. Näiden kohtausten kuvaustapa on tarkoituksellisesti hidas ja etäinen, näkökulmaotoksen vastakohta.[39] Toisaalta autenttisuutta heikensi se, että elokuvassa kaikki hahmot puhuvat suomea. Jotkut arvostelijat pitivät esimerkiksi Aleksanteri I:n ja Napoleonin suomenkielistä dialogia lähinnä koomisena.[37] Vain hieman Helmikuun manifestin jälkeen ensi-iltaan tulleeseen Aktivisteihin oli alun perin tarkoitus sisältyä ensimmäisen sortokauden keskeisiä tapahtumia kuvaava prologi, mutta jakso jätettiin viime hetkellä pois. Tämä tehtiin todennäköisesti siksi, että Helmikuun manifesti oli jo ehtinyt kuvittaa täsmälleen samat tapahtumat.[40]

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti kuului niihin elokuviin, jotka toisen maailmansodan jälkeen joutuivat venäläisvastaisuutensa (ja oletetun neuvostovastaisuutensa) vuoksi poliittisen elokuvasensuurin kohteiksi. Jo vuonna 1935 voimaan tulleet elokuvatarkastussäännöt kielsivät hyväksymästä sellaisia elokuvia, joissa ”toisia kansoja tarkoituksellisesti loukataan”. Käytännössä Helmikuun manifestin kaltaisten elokuvien ilmeiseen venäläisvastaisuuteen ei kuitenkaan niiden valmistumisaikana puututtu. Poikkeuksen tosin muodosti Isoviha, joka valmistui huonoon aikaan syksyllä 1939 toisen maailmansodan jo sytyttyä ja kiellettiin siksi. Suomen ja Neuvostoliiton jouduttua keskenään sotaan sekin vapautettiin kiellosta.[7]

title: Helmikuun manifesti

text: Keisari Nikolai II allekirjoitti manifestin helmikuun 15. päivänä 1899. Suomalaisten mielestä kyseessä oli Suomen perustuslakien vastainen teko.[44]

title: Kansallinen Kirjakauppa

text: "Kirja- ja koulutarpeiden kauppaa" harjoittavan liikkeen avaamiseen oli sensuurin takia anottava painoylihallitukselta lupa, joka saatiin helmikuussa 1899 – samassa kuussa, jossa annettiin Suomen autonomista asemaa uhannut helmikuun manifesti. Suomen Kustannusyhdistys myönsi uudelle liikkeelle kirjakauppaoikeudet vuonna 1900.

title: Futuristinen manifesti

text: Futuristinen manifesti on futurismiksi nimetyn modernistisen taidesuuntauksen perustaksi tullut manifesti. Sen kirjoitti italialainen runoilija Filippo Tommaso Marinetti. Manifesti ilmestyi alkujaan italialaisessa lehdessä Gazzetta dell'Emiliassa Bolognassa 5. helmikuuta 1909. Kansainvälistä huomiota se kuitenkin sai, kun se ilmestyi ranskaksi nimellä "Manifeste du futurisme" 20. helmikuuta 1909 Figaro-lehdessä. Futurismi hylkäsi historian, ihannoi nopeutta, koneita, väkivaltaa, nuoruutta ja teollisuutta, ja se pyrki Italian modernisointiin ja kulttuuriseen nuorentamiseen.

title: Maaliskuun manifesti

text: Maaliskuun manifesti eli Julistuskirja Suomen Suuriruhtinaanmaan valtiosäännön vakuuttamisesta sekä jälleen saattamisesta täysin toteutetuksi (AsK 20/1917) oli Venäjän väliaikaisen hallituksen antama säädös, joka päätti Suomen suuriruhtinaskunnassa toisen sortokauden. Manifesti annettiin helmikuun vallankumouksen jälkeen 20. maaliskuuta 1917, ja siinä määrättiin kumottaviksi vuoden 1890 postimanifesti, vuoden 1899 helmikuun manifestin perussäännökset (ei tosin itse manifestia), vuoden 1908 esittelyjärjestys sekä vuoden 1910 laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä ja annettiin Suomen senaatille toimeksianto kumota muitakin vanhoja määräyksiä. Manifestissa myös luvattiin myöntää poliittinen amnestia ja kutsua vuodesta 1914 hajalla ollut eduskunta koolle sekä antaa sille esitys uudeksi hallitusmuodoksi, jolla määriteltäisiin Suomen ja Venäjän suhteet.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti oli elokuvana tarkoitettu kansalliseksi monumentiksi. Suomessa tehtiin samoihin aikoihin muitakin hengeltään isänmaallisia historiallisia melodraamoja, kuten Suomi-Filmi-yhtiön Jääkärin morsian (1938) ja Aktivistit (1939) sekä Jäger-Filmin Isoviha (1939).[3] Kyse oli laajemmasta eurooppalaisesta trendistä: ”elokuvanationalismin vuosikymmeneksi” sanottu 1930-luku oli kansallista historiaa kuvanneiden suurelokuvien aikaa monessa muussakin maassa. Suomessa elokuva-alan taloudellinen elpyminen mahdollisti suurtuotantoihin ryhtymisen juuri vuosikymmenen lopussa.[4]

title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti nostatti Suomessa suuren kohun. Manifesti herätti sekä passiivista että aktiivista vastarintaa, joihin kuuluneet toimet Suuren adressin ohella tekivät ihmiset tietoisiksi perustuslaeista ja Suomen valtio-opista. Suomessa kieli ei voinut toimia kansakuntaa yhdistävänä tekijänä, mutta perustuslait saattoivat. Tämä kansallisuusaate ilmenee myös ajan taiteessa; kuten Edvard Iston tunnetussa maalauksessa Hyökkäys, jota painokuvan muodossa levitettiin ympäri Suomea. Suomalaisten ajatukset kiteytyivät myös ulkomailla, kuten vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyssä, harjoitetussa propagandassa. Erityisesti Leo Mechelin toimi aktiivisena tällaisen propagandan levittämisessä kansainvälisesti.

title: Helmikuu

text: Vuonna 1899 Nikolai II:n helmikuun manifesti aloitti Suomessa sortokauden.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Suomen johtavat tuotantoyhtiöt Suomen Filmiteollisuus ja Suomi-Filmi kävivät eräänlaista kilpailua kansallisesti merkittävien aiheiden filmatisoimisesta. Helmikuun manifesti tehtiin samanaikaisesti Suomi-Filmin Aktivistien kanssa, ja kummassakin ohjaajana toimi yhtiönsä johtohahmo: SF:ssä Särkkä, Suomi-Filmissä Risto Orko. Helmikuun manifesti ehti ensi-iltaan seitsemän viikkoa ennen Aktivisteja.[10]

title: Helmikuun manifesti

text: Tämä hallitsijanvakuutus samoin kuin Suomessa vielä silloin voimassa ollut Ruotsin vuoden 1772 hallitusmuoto ja muut Suomen perustuslait yritettiin kumota helmikuun manifestilla.[4]

title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti oli muodollisesti voimassa marraskuuhun 1905 saakka. Suurlakon jälkeen Nikolai II antoi 15. marraskuuta 1905 senaattori Leo Mechelinin saneleman julistuksen eli marraskuun manifestin, jolla kumottiin helmikuun manifestin säädökset toistaiseksi ja luvattiin kutsua kokoon Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Samalla marraskuun manifesti peruutti Suomen kenraalikuvernöörin diktaattorinvaltuudet. Lopullisesti helmikuun manifestin perussäännökset kumottiin maaliskuun manifestilla vuonna 1917.

title: Helmikuun manifesti

text: Venäjällä oli toimitettu v. 1870 yleinen asevelvollisuus, ja se tahdottiin saada voimaan myös Suomessa. Helmikuussa 1871 sotaministeri Dmitri Miljutin puuttui Suomen asevelvollisuuskysymykseen. Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Adlerberg vastusti Miljutin pyrkimystä rajoittaa Suomen autonomiaa.[15] Suomen asevelvollisuuslaki julkaistiin 27.8.1878.[16] Aleksanteri II vahvisti asevelvollisuuslain, jolla Suomelle perustettiin Venäjän sotavoimista erillinen oma armeija, ja Dmitri Miljutin puolsi sen hyväksymistä.[17]

title: Helmikuun manifesti

text: Koska uutta asevelvollisuuslakia ei hyväksytty Suomen senaatissa, Aleksei Kuropatkin tilasi keisarilta Helmikuun manifestin, joka riisti Suomen autonomisen aseman ja mahdollisti asevelvollisuuslain hyväksymisen ilman Suomen säätyjen hyväksyntää.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvasta tehtiin levitykseen 15 kopiota, mikä oli siihen mennessä suurin määrä Suomessa. Vuonna 1939 valmistuneista suomalaisista elokuvista Helmikuun manifesti oli neljänneksi katsotuin. Vuoden 1945 loppuun mennessä sen kävi katsomassa 706969 henkeä, joista aikuisia oli 609784 ja alennuslippulaisia 97185.[9] Se oli SF-yhtiön historian seitsemänneksi katsotuin elokuva.[18] Suomessa sen ruotsinkielinen levitysnimi oli Februarimanifestet.[5] Elokuva myytiin vuonna 1942 myös Ruotsiin, jossa sitä esitettiin nimellä Under knutpiskan[9] ('solmuruoskan alla').

title: Helmikuun manifesti

text: Torstaina 16. helmikuuta 1899 levisi helsinkiläisten keskuuteen tieto pian julkaistavasta manifestista, joka toteuttaisi salassa valmistellun valtiokaappauksen Suomen perustuslakia vastaan.[48] Manifestin koettiin rikkovan Suomen perustuslakia vastaan.[1]

title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifesti eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistuskirja (AsK 3/1899) oli Venäjän keisarin ja Suomen suuriruhtinaan Nikolai II:n 15. helmikuuta 1899 antama säädös, jonka mukaan sellaisten yleisvaltakunnallisten lakien säätämisessä, jotka säädetään Venäjän lainsäädäntöjärjestyksessä, on Suomen valtiopäivillä vain neuvoa-antava rooli eikä niiden kielteinen lausunto estäisi lain voimaanastumista myös Suomessa. Vaikka helmikuun manifesti kavensi Suomen autonomiaa, on se saanut historiassa merkitystään suuremman maineen. Suomalaiset pelkäsivät koko oman paikallisen lainsäädännön jäämistä yleisvaltakunnallisen lainsäädännön alle, mutta kuitenkin ainoa manifestin pohjalta säädetty laki oli vuoden 1901 asevelvollisuuslaki, jonka mahdollistamiseksi helmikuun manifesti alun perin oli annettukin.

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti kuvaa Suomen itsenäisyyteen johtanutta kehitystä alkaen vuoden 1807 Tilsitin sopimuksesta aina vuoteen 1918 saakka. Erityisesti se keskittyy helsinkiläisen tuomari Kotkan isänmaallisen perheen vaiheisiin ja rooliin itsenäisyysaktivismissa vuodesta 1899 eteenpäin. Elokuvan nimi viittaa Venäjän keisarin Nikolai II:n vuonna 1899 antamaan helmikuun manifestiin.

title: Helmikuun manifesti

text: Helmikuun manifestin tuoman muutoksen vuoksi voitiin Venäjällä säätää Suomea koskevia lakeja, vaikka ne olivat vastoin Suomen perustuslakia. Siten voitiin ohittaa Suomen säädyt, joiden yksimielinen päätös oli edellytyksenä perustuslakien muutoksille.[45][3]

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Jossakin vaiheessa maailmansodan jälkeen tuottaja leikkasi elokuvasta noin 11 minuuttia lyhentämällä lähinnä vuoden 1917 vallankumouksia ja Suomen sisällissotaa koskevia jaksoja.[5] Leikkauspöydän lattialle päätyivät muun muassa vallankumouksellisten venäläisten matruusien mielivaltaisuuksia esittänyt kohtaus ja koko Sihvolan kuoleman sisältänyt jakso, joiden voitiin katsoa kuvanneen nimenomaan bolševikit ja siten epäsuorasti myös Neuvostoliiton kielteisessä valossa.[21] Poistot eivät kuitenkaan hellyttäneet tarkastusviranomaisia.[22] Vuonna 1963 Särkkä vetosi Suomen ulkoministeriöön elokuvan vapauttamiseksi kiellosta ja vakuutti, että hän oli poistanut kiusallisimmat kohtaukset kaikista esityskopioista ja negatiivinauhoista. Särkän toistuvien pyyntöjen jälkeen elokuvatarkastamo oli tuolloin mahdollisesti jo valmis vapauttamaan Helmikuun manifestin, mutta ulkoministeriö esti vapautuksen, sillä noottikriisin jälkeisessä tilanteessa oltiin ulkopoliittisesti varpaillaan.[19] Ministeriön poliittisen osaston päällikkö Max Jakobson totesi vuonna 1964 antamassaan lausunnossa, että vaikka sodan jälkeen kiellettyjen kotimaisten elokuvien sisällössä ei sinällään olisikaan mitään haitallista, ne oli syytä pitää varmuuden vuoksi edelleen kiellettyinä, jottei syntyisi vaikutelmaa ”vanhentuneiden asenteiden” revanssista. Vuonna 1980 saman ministeriön osastopäällikkö Klaus Törnudd oli sitä vastoin jo valmis harkitsemaan esityskiellon kumoamista, mutta päätös jäi vielä silloinkin tekemättä.[22]

title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti on avoimen venäläisvastainen.[35] Venäläiset on elokuvassa kuvattu stereotyyppisinä ja uhkaavina.[3] Korkeissa asemissa olevat ovat häijyjä ”Suomen syöjiä”, rivisotilaat yksinkertaisen oloisia juoppoja risupartoja. Tarinan selkeimmät konnat ovat kaikki venäläisiä.[7] Yksioikoinen ja karrikoitu kuvaus venäläisistä ”rääsyisinä iivanoina” sai aikalaisarvioissakin paikoin moitteita.[37] Useissa vertauskuvallisissa kohtauksissa venäläiset sotilaat tai santarmit häpäisevät Suomen kansallisia symboleja ja instituutioita tai loukkaavat suomalaisten ja heidän omaisuutensa koskemattomuutta. Idän uhkalla pelotteluun ja viholliskuvien alleviivaamiseen tässä, kuten muissakin saman ajan elokuvissa, vaikutti lähestyvän maailmansodan pelko.[3] Tuotantoyhtiön julkaiseman SF-Uutiset-lehden mukaan Helmikuun manifestin ydinajatuksena oli saada koko Suomen kansa ”tuntemaan pahin ulkonainen vaaransa: Venäjä”.[38] Myöhemmin on arveltu elokuvan olleen suunnattu nimenomaan Neuvostoliittoa vastaan, vaikka tätä ei sen mainonnassa tai arvosteluissa suoraan mainittu.[7]

title: Helmikuun manifesti

text: Monet saksalaiset lehdet julkaisivat useita kirjoituksia melko pian helmikuun manifestin julkaisemisen jälkeen. Samoin tapahtui Englannissa, jossa Times ja monet muut lehdet puolustivat Suomen näkemystä asiasta. Samoin asiaan suhtautuivat monet lehdet Ranskassa. Suomeen lähetettiin lehtien kirjeenvaihtajia seuraamaan tilannetta.[63]

title: Helmikuun manifesti

text: Tämän neuvottelukunnan työn tuloksena syntyi helmikuun manifesti, joka nojasi Bungen komitean venäläisen enemmistön mietintöön.


query: Mistä saavutuksesta Ernest Rutherford on tunnetuin?

title: Ernest Rutherford

text: Fysiikan suurista löydöistä hänen nimiinsä luetaan atomin ytimen löytäminen; sen hän teki kokeella, joka nykyään tunnetaan Rutherfordin kokeena.[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] Hän tutki radioaktiivisuutta ja otti ensimmäisenä käyttöön termit alfa-, beta-, ja gammasäteily. Rutherford havaitsi ensimmäisenä, että radioaktiivisesta aineesta puolet hajoaa vakioajassa (puoliintumisaika). Rutherford myös löysi protonin ja teki hypoteesin atomin varauksettomista hiukkasista, neutroneista. Rutherford sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1908 radioaktiivisten alkuaineiden kemiaa koskevista tutkimuksista.

title: Atomi

text: Ernest Rutherford teki kuitenkin kokeen, jossa hän pommitti ohutta kultakalvoa alfahiukkasilla. Suureksi yllätyksekseen hän havaitsi, että pieni osa hiukkasista kimposi kalvosta takaisin muiden mennessä läpi, ikään kuin suurin osa atomista olisi tyhjää täynnä ja vain pieni ydin sisältäisi kaiken massan. Rutherford päätyi aurinkokuntamalliin, jossa elektronit kiertävät positiivista ydintä samaan tapaan kuin planeetat aurinkoa. Rutherfordin atomimallin mukainen atomi ei kuitenkaan klassisen fysiikan mukaan olisi vakaa, sillä ympyräliikkeessä olevat elektronit säteilisivät energiansa pian pois.

title: Ernest Rutherford

text: Ernest Rutherfordin elämäkerta Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Ernest Solvay

text: Ernest Solvay järjesti vuonna 1911 Brysselissä tapaamisen aikakauden merkittävimpien kemistien ja fyysikoiden kesken. Tapaamiseen tulivat muun muassa Marie Curie, Albert Einstein, Max Planck, Ernest Rutherford, Henri Poincaré ja Maurice de Broglie. Tämä oli alkusysäys niin sanotulle Solvay-konferenssille, joka on sittemmin kokoontunut yli 20 kertaa.

title: Joseph John Thomson

text: Thomson valittiin vuonna 1918 Trinity Collegen rehoriksi ("Master of Trinity College"). Seuraavana vuonna hän jäi eläkkeelle Cavendishin professuurista. Thomsonin seuraajaksi valittiin Uudessa-Seelannissa syntynyt ja Isoon-Britanniaan muuttanut Ernest Rutherford. Thomson jatkoi kuitenkin vähän aikaa töitä Rutherfordin rinnalla. Rehtorina Rutherford työskenteli kuolemaansa saakka ja oli muutoinkin aktiivinen tiedepiireissä eläkkeelle jäämisestä huolimatta. Tieteen ulkopuolella hänen lempiharrastuksiinsa kuului puutarhanhoito.

title: Ernest Rutherford

text: Vuonna 1900 Rutherford palasi hetkeksi Uuteen-seelantiin mennäkseen naimisiin rakastettunsa Mary Newtonin kanssa.[1][5] Heidän ainoa lapsensa Eileen syntyi 1901. Pariskunta vieraili Uudessa-Seelannissa vuonna 1905 uudistaakseen siteitään perheisiinsä.

title: Antifasismi

text: Tunnettuja antifasisteja intellektuelleja ovat olleet muun muassa Nobel-fyysikko Albert Einstein, Nobel-kemisti ja fyysikko Ernest Rutherford, fyysikko Robert Oppenheimer, filosofi Jean-Paul Sartre, Nobel-kirjailija Thomas Mann, kirjailija George Orwell, elokuvaohjaajat Charles Chaplin ja Orson Welles sekä taidemaalari Pablo Picasso.

title: Spintariskooppi

text: Koje esiteltiin ensimmäisen kerran Royal Societyn erityisissä iltamissa 15. toukokuuta 1903, jossa se teki yleisöön vaikutuksen. Monet kuljettivat spintariskoppia taskussa tai laukussa esitelläkseen tieteen viimeisimpiä saavutuksia ystävilleen, ja niitä annettiin lapsille lahjoiksi. Tieteellisessä tutkimuksessa laitteen käyttö ei kuitenkaan ollut niin viihdyttävää. Työ oli hankalaa ja sitä saattoi tehdä vain muutaman minuutin kerrallaan, sen jälkeen täytyi pitää taukoa. Silmät täytyi aina totuttaa pimeään ja tuikahdusten laskeminen rasitti silmiä. Tuloksiakin kuitenkin saatiin. Esimerkiksi Ernest Rutherford teki kojeella tutkimuksiinsa vaikuttaneita havaintoja. Tieteellisen tutkimuksen välineenä spintariskooppi sai nopeasti väistyä sitä tarkempien välineiden tieltä.

title: Gammasäteily

text: Ernest Rutherford ja Edward Andrade mittasivat 1914 gammasäteilyn aallonpituuden diffraktion avulla.[4][5] Rutherford nimesi säteilyn gammasäteilyksi kreikkalaisten aakkosten mukaan, kuten oli aiemmin nimennyt alfa- ja beetasäteilynkin.

title: Ernest Rutherford

text: Ernest syntyi Spring Grovessa Uudessa-Seelannissa 30. elokuuta 1871.[1] Ernestin isä, James Rutherford, ja äiti, Martha Thompson, olivat molemmat muuttaneet 1800-luvun puolivälissä vanhempiensa kanssa Uuteen Seelantiin, isä James 4-vuotiaana Skotlannista ja äiti Martha 13-vuotiaana Englannista.[1] [2] [3] Ernest syntyi keskiluokkaiseen perheeseen. Eri lähteiden mukaan hänen isänsä toimi elämänsä aikana maanviljelijänä ja pellavamyllärinä sekä piti omaa sahaa, jossa nuori Ernest myös paljon työskenteli.[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] Ernestin ympärillä pyörikin ahkeria työläisiä joilla oli hyvät tekniset taidot. Lisäksi hänen isänsä korjasi ja huolsi erilaisten myllyjen koneita ja osia. Hänen äitinsä oli opettaja, joka opetti itse kaikki lapsensa lukemaan ja kirjoittamaan. Lapsia Rutherfordin perheeseen syntyi 12, viisi tyttöä ja seitsemän poikaa. Ernest oli neljäs lapsi ja toiseksi vanhin poika. Ernestin veljistä kolme kuoli jo lapsina, yksi syntyessään ja kaksi hukkui surullisesti yhteisellä perheretkellä. Tämä johti Ernestin äidin masentumiseen, josta hän ei elämänsä aikaan koskaan toipunut.

title: Pjotr Kapitsa

text:
Pjotr Leonidovitš Kapitsa (, 9. heinäkuuta 1894 – 8. huhtikuuta 1984) oli neuvostoliittolainen fyysikko. Kapitsa syntyi Kronstadtissa vuonna 1894 ja valmistui Pietarin yliopistosta vuonna 1918. Tämän jälkeen hän työskenteli Ernest Rutherfordin kanssa kymmenen vuotta Cavendishin laboratoriossa. Arvostetun Royal Societyn jäsen hänestä tuli vuonna 1929. Vuosien 1930 ja 1934 välisenä aikana hän työskenteli Mond laboratoriossa. Näiden vuosien aikana hän teki monia tieteellisiä saavutuksia.
Kapitsa sai vuonna 1978 Nobelin fysiikanpalkinnon tutkimuksistaan aineen käyttäytymisestä matalissa lämpötiloissa. Palkinto oli jaettu puoliksi kosmisen taustasäteilyn löytäneiden Arno Penziaksen ja Robert Winsonin kanssa.

title: Rutherfordin atomimalli

text: Rutherfordin atomimalli on Ernest Rutherfordin vuonna 1911 esittämä atomin rakennemalli, jonka mukaan atomilla on pieni ydin, ja sitä ympäröi elektroniverho. Atomin massa on keskittynyt lähes kokonaan atomin ytimeen. Rutherfordin tutkimusten mukaan atomin halkaisija on suuruusluokkaa 10 m ja ydin 10 m, joten suurin osa atomin tilavuudesta onkin "tyhjää" toisin kuin Thomsonin atomimallissa, jossa positiivinen varaus on jakautunut tasaisesti koko atomin tilavuuteen.

title: Rutherfordin koe

text: Rutherfordin koe (myös: kultalevykoe tai Geigerin–Marsdenin koe) oli Hans Geigerin ja Ernest Marsdenin vuonna 1909 Ernest Rutherfordin johdolla Manchesterin yliopiston fysiikan laboratoriossa tekemä koe, joka johti JJ Thomsonin rusinapullamallin hylkäämiseen. Kokeessa ohutta kultaliuskaa pommitettiin alfahiukkasilla. Thomsonin atomimallin mukaan kaikkien alfahiukkasten olisi pitänyt läpäistä liuska, mutta tässä kokeessa huomattiin, että osa hiukkasista heijastuikin takaisinpäin. Rutherford kuvasi vuonna 1936, miltä hänestä tuntui, kun hän kuuli kokeen tuloksista:

title: Ernest Rutherford

text: Vuonna 1887 15-vuotias Ernest sai toisella yrittämällään Marlboroughin opetushallituksen stipendin Nelsonin Collegeen, yksityiseen lukioon.[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] Hän muutti pois kotoaan ja opiskeli lukiossa menestyksekkäästi kaikissa aineissa, erityisesti matematiikassa ja luonnontieteissä. Opiskelujensa ohessa hän pelasi innokkaasti rugbya. Lukion jälkeen vuonna 1890, jälleen toisella yrittämällään, Ernest onnistui saamaan stipendin Canterbury Collegeen Christchurchiin yhteen neljästä Uuden-Seelannin yliopistoista. Canterburyssä Rutherford oli onnekas saadessaan opettajakseen loistavia professoreita, jotka saivat hänet toden teolla kiinnostumaan tieteellisestä tutkimuksesta. Kolmen vuoden tutkinnon aikana hän opiskeli mm. latinaa, ranskaa ja matematiikkaa. Samalla hän teki laboratoriossa niin monia fysiikan kokeita kuin mahdollista. 1892 hän valmistui (Bachelor of Arts) aineinaan matematiikka, sovellettu matematiikka, latina, englanti, ranska ja fysiikka. Huippuarvosanojen ansiosta hänelle myönnettiin stipendi vuoden jatko-opintoihin ("Honours" year). Tämän lisävuoden aikana Rutherford suoritti geologian ja kemian opinnot (Bachelor of Science). Hän opiskeli myös lisää matematiikan ja fysiikan opintoja tehden samalla itsenäistä tutkimusta keskittyen pääasiallisesti sähkö- ja magnetismioppiin. Hän tutki tuolloin pääasiassa korkean taajuuden magneettista induktiota sekä raudan ja teräksen magneettista viskositeettia, joista hän teki myös ensimmäiset kirjalliset julkaisunsa.[2] [5] Tutkimuksiensa aikana hän kehitti myös muutamia fysiikan uusia laitteita mm. nopeiden virtapulssien ilmaisimen. Näihin aikoihin hän tutustui ja rakastui Mary Newtoniin, opiskelujensa aikaisen asuntonsa omistajan tyttäreen.[1]

title: Rutherfordin atomimalli

text: Ernest Rutherford osoitti kuuluisassa sirontakokeessaan vuonna 1911 atomin ytimen olemassaolon. Osan kultakalvosta sironneiden alfahiukkasten liikesuunnat muuttuivat odottamattoman paljon niiden kimpoillessa takaisin tulosuuntaansa. Tämä osoitti edeltävän Thomsonin atomimallin mahdottomaksi.

title: Ernest Rutherford

text: Manchesterin yliopistossa Rutherford painotti tutkimuksiensa suunnan jälleen alfa-, beta- ja gammasäteilyyn ja siihen miten näiden säteilynlajien avulla voitaisiin saada uutta tietoa atomien luonteesta.[2][7] Hän jätti radiokemian muille tutkijoille ja palasi takaisin fysiikkaan. Rutherford onnistuikin fysikaalisissa tutkimuksissaan osoittamaan sen mitä oli jo pitkään epäillyt. Alfa-hiukkanen oli helium-atomi ilman elektroneitaan.[1][2][3][4][5][6][7] Hän halusi kuitenkin saada paremmat todisteet tietonsa tueksi ja tekikin useita uusia kokeita tutkimusryhmänsä kanssa. Yhdessä Hans Geigerin kanssa Rutherford kehitti sähköisen ilmaisimen, "elektrometrin", ionisoituneiden hiukkasten havaitsemiseen. Tämän mittalaitteen avulla hän pystyi kokeellisesti määrittämään tärkeitä fysikaalisia vakioita mm. Avogadron vakion. Myöhemmin Geiger viimeisteli Walther Mϋllerin kanssa mittalaitteen radioaktiivisuuden mittaamiseen, Geiger(Mϋller)putken, mikä on universaali mittalaite nykypäivänkin radioaktiivisuusmittauksissa. Rutherford antoi Geigerin johdolla nuorelle opiskelijalleen Ernest Madsenille tehtäväksi mitata alfapartikkelien suhteellisen määrän suhteessa sirontakulmaan ja selvittää heijastuisiko yhtään alfasäteilyä takaisin metalleista (tunnetaan nykyään Rutherfordin kokeena). Madsen havaitsi, että osa alfa-säteilystä heijastui takaisin metalleista ja jopa suoraan takaisin ohuesta kultakalvosta. Tämä tulos yllätti hieman jopa Rutherfordia. Näistä tuloksista hän päätteli vuonna 1911, että lähes koko atomin massa on keskittynyt sen pieneen ytimeen, mikä on tuhat kertaa pienempi kuin atomi itse ja näin suurin osa atomista olisi tyhjää tilaa. Atomin ydin oli löydetty. Tämä toinen suuri Rutherfordin keksintö antoi hänelle pysyvää mainetta. Vuonna 1912 tanskalainen fyysikko Niels Bohr vieraili Rutherfordin laboratoriossa ja osoitti vuotta myöhemmin Rutherfordin tulosten tärkeyden. Bohr todisti, että radioaktiivisuus oli peräisin atomin ytimestä ja kemialliset ominaisuudet ydintä kiertävistä elektroneista. Hän käytti Rutherfordin kvantti-ideaa ja loi sen avulla atomin elektroneille orbitaalimallin.[1][3][5][7][8] Näin uusi atomimalli oli löydetty. Rutherfordin ja Bohrin atomimallit ovat edelleen nykypäivän kemian ja fysiikan oppikirjoissa. Lisäksi Rutherfordin sirontaa käytetään edelleen avuksi mikroelektroniikan laitteissa, joita käytetään ytimen hiukkasten ja atomiorbitaalien havaitsemiseen.

title: Ernest Rutherford

text: Rutherford sai lapsuudestaan asti mahdollisuuden koulutukseen ja käytti sen hyväkseen menestyen opinnoissaan.[1] [2] [3] [4] [5] Hän teki omia tutkimuksia jo opiskeluaikana ja pääsi ensimmäiseen tutkimusryhmään jatko-opiskelijana Cambridgen yliopistossa, Englannissa. Tästä saivat alkunsa fyysikon tutkimukset radioaktiivisuuden parissa. Ne jatkuivat läpi koko hänen elämänsä eri yliopistoissa ympäri maailmaa tuoden merkittäviä saavutuksia.

title: Ernest Rutherford

text: Rutherford ei halunnut koskaan pysyä kauaa paikoillaan ja hän pyöritteli usein uusia vaihtoehtoisia mahdollisuuksia mielessään.[3] Pohjois-Amerikassa oli hyvä tiedeyhteisö, mutta maapallon fysiikan keskus oli kuitenkin Euroopassa. Englanti veti häntä jälleen puoleensa. Englanti oli lähempänä tieteen pääkeskuksia ja siellä oli enemmän ja parempia jatko-opiskelijoita. Kun vuonna 1907 Rutherfordille tarjottiin Manchesterin yliopiston johtajan paikkaa, hän ottikin sen vastaan.

title: Ernest Rutherford

text: Ernest Rutherford, Nelsonin ensimmäinen paroni Rutherford, OM, PC, FRS, PRS (30. elokuuta 1871 Spring Grove, Uusi-Seelanti – 19. lokakuuta 1937 Cambridge, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) oli Uudessa-Seelannissa syntynyt brittiläinen fyysikko.[1]

title: Ernest Rutherford

text: Nobelin kemian palkinto 1908 Alfahiukkasen identifiointi He2+- ioniksi Ionisoituneiden hiukkasten ilmaisimen kehittäminen Rutherfordin koe Atomin ytimen löytäminen Akustiset menetelmät sukellusveneiden havaitsemiseksi Ensimmäiset ydinreaktiot

title: Rutherford Appleton Laboratory

text: RAL toimii Science and Technology Facilities Council eli STFC-neuvoston alaisuudessa ja rahoituksella. Se on nimetty Ernest Rutherford ja Edward Appletonin mukaan. 2000-luvulla nimi oli hetken DRAL, mutta se ei jäänyt pysyväksi. D tuli Daresbury Laboratorystä.

title: Ernest Rutherford

text: Rutherford kuoli Cambridgessa 66-vuotiaana 19. lokakuuta 1937 tyräleikkauksen aiheuttamiin komplikaatioihin ja haudattiin Lontoon Westminster Abbeyhin.[1][2][3][4][5] Lady Rutherford vetäytyi vanhuuspäivilleen syntymämaahansa Uuteen-seelantiin Christchurchiin, missä hän kuoli vuonna 1954.

title: Ernest Rutherford

text: Rutherfordilla oli muutamia kiinnostuksen kohteita tieteen lisäksi, pääasiassa golf ja autoilu.[1][3][7] Hän oli liberaali, mutta ei poliittisesti aktiivinen, vaikka olikin hallituksen tieteellisen ja teollisen tutkimuslaitoksen neuvottelukunnan jäsen sekä akateemisen apuneuvoston puheenjohtaja.

title: Ernest Rutherford

text: Vuonna 1898 Rutherford otti vastaan McGill yliopiston professuurin Montrealiin Kanadaan (1898–1907).[4][5][6][7][8] Yliopistolla oli hyvin varustellut laboratoriot, minkä vuoksi Rutherford siirtyi valtameren toiselle puolelle.[1][5] Hän otti tutkimuksiinsa avukseen nuoren kemistin Frederick Soddyn sekä assistentiksi jatko-opiskelijan Harriet Brooksin.[1][2][3][4][5][6][7][8] Heidän avullaan hän osoitti radioaktiivisen hajoamisen mysteerin: joidenkin alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti kevyempien alkuaineiden atomeiksi. Tämä oli yksi hänen uransa läpimurroistaan. Selvitettyään, että uraanin lopullinen hajoamistuote on lyijy, Rutherford tajusi, että mittaamalla uraanin ja lyijyn suhteellinen osuus mineraaleissa sekä uraaniatomien hajoamisnopeus voitaisiin selvittää mineraalien ikä. [3][5] Maaperän näytteiden radioaktiivinen iänmääritys on tärkeä osa nykypäivänkin geologista tutkimusta. Raskaiden alkuaineiden hajoamistutkimusten tuloksena syntyi käsite puoliintumisaika.[1][7] Aika, jonka kuluessa puolet radioaktiivisen aineen atomiytimistä on hajonnut toisiksi atomiytimiksi. Vuosina 1902–1903 Rutherford ja Soddy kehittivät hajoamisteorian selityksenä radioaktiivisuudelle, mitä pidetään Rutherfordin suurimpana saavutuksena McGillin yliopistossa. Alkemiassa ja siirtymäalkuaineiden teoriassa atomeja pidettiin pysyvinä, mutta Rutherford ja Soddy väittivät, että radioaktiivinen energia tuli atomin sisältä ja spontaanin alfa- ja betahiukkasten emissio merkitsi atomien kemiallista muutosta alkuaineesta toiseen. Kokeellisten tutkimusten ylivoimainen näyttö tukahdutti epäilijät. Rutherford ajatteli alfahiukkasen olevan suurin tekijä tälle kemialliselle muutokselle alfahiukkasen konkreettisen massan vuoksi. Hän määritti alfahiukkaselle positiivisen varauksen, mutta ei saanut vielä selville oliko se vety- vai heliumioni.[1][2]

title: Ernest Rutherford

text: Rutherfordin lapset saivat kaikki hyvän koulutuksen, koska vanhemmat arvostivat koulutusta.[3] Vanhempien arvostus johtui siitä, että isä Jamesilla ei ollut koskaan mahdollisuutta siihen ja äiti Martha taas oli sen saanut. Hänen äitinsä uskoi että kaikki tieto on valtaa ('all knowledge is power’).[8] Ernest kävi kouluvuotensa kulloisenkin asuinpaikkansa maalaiskouluissa aina vuoteen 1886 asti (Foxhillin ala-aste 1876–81, Havelockin ala-aste 1882–86).[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] Ensimmäisen luonnontieteiden kirjansa hän sai koulusta 10-vuotiaana.[3] Samana vuonna Rutherford rakensikin itse oman pienoistykin, mikä sitten räjähtikin aiheuttamatta onneksi vahinkoa.

title: Ernest Rutherford

text: Rutherfordien ainoa tytär Eileen oli naimisissa Cavendishin laboratorion matemaattisen fyysikon Ralph Fowlerin kanssa. Heillä oli neljä lasta, jotka kaikki kouluttautuivat korkeasti. Suru laskeutui Rutherfordin perheen ylle, kun Eileen kuoli vuonna veritulppaan vain 29 vuoden ikäisenä 9 päivää nuorimman lapsensa syntymän jälkeen ja vain kaksi päivää ennen joulua 1930. Saman vuoden uutena vuotena Rutherford aateloitiin paroniksi, Nelsonin paroni Rutherfordiksi, mutta tämä kunnianosoitus jäi tyttären kuoleman surun varjoon.

title: Frederick Soddy

text: Vuonna 1900 Soddy siirtyi McGill-yliopistoon Kanadaan. Siellä hän teki töitä yhdessä Ernest Rutherfordin kanssa. Soddy ja Rutherford huomasivat, että radioaktiivisten alkuaineiden poikkeava käyttäytyminen johtui siitä, että ne hajosivat toisiksi alkuaineiksi. Hajoaminen tuotti myös alfa-, beeta- ja gammasäteilyä.

title: Friedrich Ernst Dorn

text: Vuonna 1900 Dorn julkaisi tekemiensä kokeiden perusteella artikkelin, jossa hän vahvisti Ernest Rutherfordin aikaisemmat tutkimustulokset ja laajensi niiden soveltuvuutta. Rutherford oli osoittanut, että toriumista lähtee ympäristöön radioaktiivista ainetta, ja nyt Dorn totesi, että samanlaista ainetta lähti myös radiumista. Myöhemmin Rutherford ja Soddy ositti, että toriumista ja radiumista lähti samaa ainetta, joka oli kaasu, ja että se oli uusi alkuaine.

title: Atomiteoria

text: Vuonna 1909 uusiseelantilainen ydinfysiikan pioneeri Ernest Rutherford päätti testata Thomsonin atomimallin erityisellä sirontakokeella. Hän pommitti ohutta kultalevyä alfa-hiukkasilla ja seurasi niiden siroamista kultalevyyn törmäämisen jälkeen. Koska suurin osa positiivisesti varautuneista alfahiukkasista ei muuttanut kulkusuuntaansa mutta osa niistä muutti suuntaansa jopa yli 90 astetta, Rutherford esitti, että atomissa on pieni positiivinen ydin ja sitä ympäröivä negatiivinen elektroniverho. Rutherfordin atomimallia voi verrata aurinkokuntaan, jossa aurinko vastaa atomin ydintä ja planeetat elektroneita. Rutherford myös väitti, että ydintä kiertävien elektronien keskeiskiihtyvyys aiheutti kokeissa havaitun atomin säteilyn.

title: Ernest Rutherford

text: Elämänsä aikana Rutherford sai paljon tiedepalkintoja ja kunniatohtorin arvonimiä monissa maissa sekä apurahoja useilta seuroilta ja järjestöiltä. Useita rakennuksia on nimetty hänen mukaansa ja hän on ollut neljän eri maan postimerkeissä ja Uuden-Seelannin setelissä. Alkuaine rutherfordium on nimetty hänen kunniakseen.


query: Mistä Suomen nimi tulee?

title: Suomi

text: Nimen Suomi etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Se on ollut alun perin Suomenlahden ympäristöä ja sittemmin lähinnä Varsinais-Suomea koskeva nimitys ja laajentunut myöhemmin tarkoittamaan koko maata. Sana on selitetty lainasanaksi ja sen yhdeksi mahdolliseksi lähteeksi on esitetty kantabaltin maata (merkityksessä ’seutu’, ’alue’, ’valtapiiri’) tarkoittavaa sanaa žemē. Toisen selityksen mukaan sana olisi lainattu indoeurooppalaisesta ihmistä tarkoittavasta sanasta (merkityksessä ’väki’, ’kansa’).[3]

title: Tanniinit

text: Tanniineilla on voimakas värjäävä vaikutus, joka tulee esiin niiden käytössä nahkaa parkitessa. Aineen nimi tuleekin keskiaikaisesta latinasta, jossa parkitsemista merkitsevä "tannāre" johdettiin tammen kaarnaa tarkoittavasta sanasta "tannum" joka puolestaan liittyi muinaisgermaanien tammea tarkoittavaan sanaan. Suomen kielessä tanniineista käytetään myös nimitystä parkkihappo.

title: Metta

text: Nimi Metta tulee todennäköisesti nimestä Matilda. Näin ollen nimipäivää vietetään 20. heinäkuuta. Metta on vanha lappalainen nimi. Se kiertää joissain suvuissa äidiltä tytölle. Metta-nimisiä on Suomessa tällä hetkellä noin 20–25, eli se on harvinainen nimi Suomessa. Samankaltaisia nimiä ovat Merita ja Mette.

title: Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwe

text: Lekan etunimi on hänen isänsä mukaan, mutta nimi "Anwar" tulee Egyptin entisen presidentin Anwar Sadatin mukaan, nimi "Reza" tulee Persian entisen shaahin Mohammad Reza Pahlavin mukaan ja nimi "Baudouin" tulee Belgian entisen kuninkaan Baudouin I:n mukaan. "Msiziwe" on zulu-nimi.

title: Tomahawk (yhtye)

text:
Yhtye aikoo julkaista neljännen albuminsa vuoden 2012 syksyllä. Ennen neljättä albumia, tulee kolmen edellisen albumin vinyylikokoelma nimeltään: "Eponymous To Anonymous", ja se tulee 21.4.2012. Bändi esiintyy myös Helsingissä 4.9.2013, joka on heidän ensimmäinen Suomen vierailu.
Uuden albumin nimi on: Oddfellows.

title: Mate (juoma)

text: Maten nimi tulee eteläamerikkalaisen ketšuan kielen sanasta "mati", joka tarkoittaa juoma-astiaa. Juoma tunnetaan suomen kielessä sen espanjankielisellä nimellä "mate", joka äännetään [mate]. Suomessa juomasta voidaan käyttää myös rinnakkaisnimiä "matee" tai "maté". Ne tulevat mahdollisesti juoman englanninkielisestä nimityksestä "maté", jossa e-kirjaimen aksentilla on pyritty erottamaan nimi toveria tarkoittavasta sanasta "mate", joka äännetään [meit].

title: Scarling.

text: Yhtyeen nimi tulee vokalisti Jessickan vuonna 1999 keksimästä kuvitteellisesta sanasta. Nimi loppuu pisteeseen, ja kirjoitetaan myös toisinaan pienellä alkukirjaimella. (Taivutetut muodot yhtyeen nimestä on tässä artikkelissa kirjoitettu ilman pistettä suomen kielen taivutusmuotojen ja helpomman luettavuuden vuoksi.)

title: Aktia Pankki

text: Aktian nimi tulee kreikan sanasta akti, joka tarkoittaa rannikkoa. Kun nimi 1991 otettiin käyttöön, pankin toimialue oli Suomen etelärannikolla. Aktia ja sen edeltäjät toimivat pitkään säästöpankkeina, mutta 2000-luvun alussa Aktia erosi säästöpankkiryhmästä, muuttui liikepankiksi ja listautui pörssiin.

title: Janita

text: Janita on suomalainen naisen etunimi. Nimi tulee espanjankielisestä nimestä "Juanita". Nimi Janita pääsi nimipäiväkalenteriin vuonna 1995. Vuoden 2015 loppuun mennessä nimi Janita on Suomessa annettu noin 2640 henkilölle.

title: Kielo (nimi)

text: Kielo on suomalainen naisen etunimi. Vuoden 2009 loppuun mennessä Kielo on annettu nimeksi 794 henkilölle, joista kuusi on miehiä. Nimi tulee kasvista, Suomen kansalliskukaksikin valitusta valkokelloisesta kielosta ("Convallaria majalis"), joka kukkii Kielon nimipäivän (14. kesäkuuta) aikoihin noin viikon verran.

title: Tuure

text: Nimi Tuure tulee Norjan tarustosta. Alkuperäinen norjalainen kirjoitusasu oli "Tyr", josta on nykynorjaksi muotoutunut "Tor". Tästä on tullut Ruotsiin nimi "Tore", josta puolestaan Suomeen nimi Tuure, Ture. Tyr oli Norjan tarustossa sodan ja oikeuden jumala, aseenaan hänellä oli miekka.

title: Tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito Suomessa

text: Psykiatrisen toimintayksikön tulee toimittaa kahden viikon välein koonti potilaisiin kohdistuneista erityisistä rajoituksista (eristäminen muista potilaista ja sitominen) lääninlääkärille. Koonnista tulee ilmetä potilaan tunnistetietojen ohella toimenpiteen laatu, sen perusteet, sen määränneen lääkärin nimi, toimenpiteen alku- ja loppuaika sekä kokonaiskesto.

title: Zaida

text: Zaida on naisen etunimi. Nimi on arabialaista alkuperää, joka on femiininen muoto nimestä Zayd. Se tulee arabian sanasta "ziyada", joka tarkoittaa "kasvaa". Suomessa marraskuuhuun 2013 mennessä Zaida-nimi on annettu 329 lapselle.

title: Tilli

text: Englantilainen ja muihinkin kieliin tullut nimi dill tai suomen kieleen tullut tilli tulee muinaisnorjalaisesta tai saksilaisesta "dilla"-verbistä, joka tarkoittaa tuudittamista tai unettamista. Nimi juontaa juurensa siitä, että lasta oli tapana sivellä tillivedellä, jotta tämä nukahtaisi helpommin.

title: Karhunvartija

text: Tähdistön latinankielinen nimi tulee kreikan sanasta "Βοώτης" 'kyntäjä', tai tarkemmin 'häränajaja'. Tähdistön kirkkaimman tähden Arcturuksen nimi tulee kreikan sanasta "Ἀρκτοῦρος" 'karhunvartija' ("ἀρκτός" 'karhu', "οὖρος" 'vartija'), ja suomeksi käytetään tätä nimitystä koko tähdistöstä.

title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Kilpailun nykyinen nimi tulee Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n vuonna 2008 käynnistämästä "Respect"-yhdenvertaisuuskampanjasta. Naisille järjestettävä vastaava kilpailu on vuonna 1981 perustettu Naisten Suomen Cup.

title: Alpi (nimi)

text: Nimet Alpi ja Alvi perustuvat roomalaiseen nimeen "Albinus", joka tulee latinan sanasta "albus", "valkoinen", "kirkas". Samaa alkuperää on myös nimi Alpo. Suomen kielessä alpi merkitsee myös kasvisukua alvet ("Lysimachia").

title: Ruusa

text:
Ruusa on suomalainen naisen etunimi. Vuonna 2010 Suomessa on syntynyt 14 Ruusa-nimistä. Ruusa-nimi tulee ruusu-kasvista. Muissa maissa Ruusa-nimi esiintyy muun muassa muodossa Rose, ja Rosa. Ruusa ei ole mikään kovin yleinen nimi. Suomessa on Rosa-nimisiä paljon enemmän kuin Ruusia. Rose-nimisiä ei Suomessa ole kovin paljon, vuonna 2010 heitä on syntynyt 15. Myös Roosa-nimi on yleinen Suomessa. Ruotsin kielessä on myös muunnos Rusa, joka tässä kielessä tarkoittaa vaaleanpunaista. Ruusa-nimi onkin alun perin tullut luultavasti ruotsinkielen "Rusa"-sanasta.
Vuosina 2000-2009 Ruusa-nimisiä syntyi 87.

title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .

title: Heta

text: Heta on suomalainen naisen etunimi. Se tulee alun perin saksalaisesta nimestä Hedwig, joka johtuu taistelua ja sotaa tarkoittavista sanoista.. Suomeen se on tullut ruotsin kautta muuttuen samalla lyhyempään muotoon Heta. Samaa alkuperää on myös nimi Helvi. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Heta on Suomessa annettu 2 218 henkilölle.

title: Joakim

text: Joakim tulee heprealaisperäisestä nimestä "Jehoiakim (יהויקים)", jonka merkitys on ’Jahve herättää’, ’Jahve nostaa’. Heprassa nimi on sama kuin Raamatussa esintyvän Joojakimin, joka oli Juudan kuningas. Nimi oli myös Jaakobin alkuevankeliumin mukaan Neitsyt Marian isän. Suomessakin nimi tunnettiin jo keskiajalla. Sen kirjoitusasut ovat tosin vaihdelleet ("Jachim", "Joachim", "Joachimus", "Joojakim").

title: Penny & Friends

text: Kerho aloitti Ruotsissa vuonna 1990 ja aluksi sen nimi oli Pollux hästbokklubb. Norjassa Pollux aloitti toimintansa nimellä Penny. Suomessa se aloitti toimintansa vuonna 1998 nimellä Pollux – hevoskerho. Kerhon mukaan nimi tulee Pollux-tähdestä, joka on Kaksosten tähdistön kirkkain tähti. Vuonna 2008 Pollux oli Suomen ainoa hevoskirjakerho ja siihen kuului noin 20 000 jäsentä. Vuonna 2012 nimi vaihdettiin lähemmäs norjalaista, PennyGirliksi. Joulukuussa 2015 nimeksi vaihdettiin Penny & Friends, koska kerho katsoi aiemman nimen syrjivän poikia.

title: Eila

text: Suomessa nimi Eila on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 38 943 henkilölle. Yli puolet heistä on syntynyt 1920- tai 1930-luvulla. Viime aikoina Eila on ollut harvinainen nimivalinta, mutta on ennustettu, että 2020-luvulla se tulee olemaan taas suosittu nimi. Eilan nimipäivä on 30. lokakuuta.

title: Menai Bridge

text: Menai Bridge () on kaupunki Pohjois-Walesissä Angleseyn saaressa. Kaupunki sijaitsee Menainsalmen rannalla, ja se on saanut englanninkielisen nimensä vuonna 1826 valmistuneesta Menain riippusillasta. Kaupungin alkuperäinen nimi oli Porthaethwy ja se on yhä kymriä puhuvien käyttämä nimi kaupungista. Nimi Porthaethwy tulee kymrin sanoista "porth" (’satama’) ja "dindaethwy" (paikallisen heimon nimi), suomeksi siis ’Dindaethwyn heimon satama’.

title: Kesäkuu

text: Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta "kesä"-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta "kesä". Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana "suvi". Kesäkuun latinankielinen nimi "Iunius" tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.

title: Saara

text: Saara on naisen etunimi, joka lisättiin Suomen almanakkaan vuonna 1852. Nimi tulee heprean hienoa rouvaa tai ruhtinatarta merkitsevästä sanasta. Nimi on ollut lähes alkuperäisessä muodossaan käytössä yli 4 000 vuotta vanha ja tunnetaan lähes kaikkialla maailmassa, useimmissa maissa kuitenkin muodossa Sara tai Sarah.

title: Jeesus

text: Jeesus-nimi (, "Jeshua") tulee heprealaisesta nimestä Joosua ("Jehoshua", ), joka tarkoittaa "Jahve pelastaa". Suomeen nimi tuli kreikan Ιησους Χρτστος ja latinan "Iesus Christus" kautta.

title: Karitevoi

text: Suomeksi käytetään sekä ranskankielistä käsitettä "karitevoi" että sen englanninkielistä vastinetta "sheavoi". Sana "karite" () tulee wolofin kielisestä sanasta "ghariti". Englanninkielinen nimi "shea" taas tulee bambarankielisestä sanasta "s'í". Molemmat sanat merkitsevät alkuperäiskielessä juuri karitepuuta.

title: Merja (nimi)

text: Merja on suomalainen naisen etunimi. Nimi oli annettu Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä 23 010 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1940 ja 1980 välisenä aikana. Nimi on 1900-luvun heimoaatteen inspiroima ja tulee suomalais-ugrilaista merjan kieltä puhuneesta muinaisesta merjalaisten kansasta.

title: Rahan historia Suomessa

text: Ruotsin rahajärjestelmän perusta oli laskuyksikkö markka (mark), joka jaettiin kahdeksaan äyriin (öre). Suurin leimattu raha oli aurto, joka vastasi äyrin kolmasosaa ja 1520-luvulta alkaen puolta äyriä. Sitä ennen ainoat rahat olivat penninki (1/192 markkaa) ja sen puolikas ropo.[7] Kustaa Vaasaa edeltäneeltä ajalta säilyneistä Turun rahoista valtaosa on aurtoja ja aurron puolikkaita; myös joitain penninkejä valmistettiin.[5] Turussa lyödyn kolikon nimi oli suomeksi kuusinainen, ruotsiksi fyrk ja latinaksi abo. Suomenkielinen nimi tulee sen alkuperäisestä arvosta kuusi penninkiä. Ruotsinkielinen nimi puolestaan tulee sanoista fyra penningar eli neljä penninkiä, mihin kolikon arvo myöhemmin laski.[8][9][10]

text: Päätös, johon muutosta haetaan (ja jonka jäljennös tulee littää mukaan). Perusteet joilla muutosta haetaan. Valittajan nimi ja kotikunta. (Mahdollisen edunvalvojan nimi ja yhteystiedot)


query: Missä sijaitsee Petsamo?

title: Petsamo

text: Petsamo (, , ) oli vuosina 1920-1944 olemassa ollut Suomen kunta. Se liitettiin Venäjästä Suomeen Tarton rauhassa vuonna 1920 ja luovutettiin takaisin pieneltä osin Moskovan rauhassa vuonna 1940, kokonaan Moskovan välirauhassa vuonna 1944. Se sijaitsee nykyään Venäjän luoteisimmassa kolkassa Pohjoisen jäämeren rannalla ja rajoittuu sekä Norjaan että Suomeen. Kunnan pinta-ala oli 10470 neliökilometriä. Sen itäraja alkoi Korvatunturilta, päättyi Jäämeren rantaan Kalastajasaarennon niemimaalla ja kulki yli 200 kilometriä täysin suoraan.

title: Onkitunturi

text: Onkitunturi ( Vuoggoaiv) on tunturi Petsamontunturien itäosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Onkitunturi sijaitsee Zapoljarnyin kaupungin eteläpuolella. Tunturin itäpuolelta virtaa Petsamojoki. Onkitunturi on 411 metriä korkea. Tunturi sijaitsee Suomelle vuosina 1920-1944 kuuluneen entisen Petsamon kunnan alueella.

title: Maattivuono (kylä)

text: Maattivuono oli kylä Kalastajasaarennon eteläosan, Keskisaarennon eteläosassa Maattivuonon pohjoisrannalla Petsamon kunnan koillisosassa, jonka Suomi vuonna 1940 luovutti Neuvostoliitolle. Nykyisin kylä on asumaton ja se sijaitsee Petsamon kaupunkikunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä.

title: Petsamo (Murmanskin alue)

text: Liinahamarissa Petsamonvuonon länsirannalla sijaitsee Petsamon satama, joka on jäätön läpi vuoden. Petsamoon ja Liinahamariin on rautatieyhteys Muurmannin radalta, ja paikkakunnan läpi kulkee M18-valtatie Pietarista Murmanskin kautta Norjaan.

title: Petsamo

text: Jatkosodan 1944 päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan Petsamo oli kokonaan luovutettava Neuvostoliitolle. Lisäksi Petsamon länsipuolella sijaitseva Inarin kuntaan kuulunut Jäniskosken–Niskakosken alue myytiin Neuvostoliitolle vuonna 1947 Pariisin rauhansopimuksessa sovittujen saksalaisten varojen jäädyttämisen vastikkeeksi. Alueella sijaitsee Petsamon nikkelikaivoksille sähköä tuottava Jäniskosken voimalaitos.

title: Parkkinatunturit

text: Parkkinatunturit () on tunturialue Petsamonvuonon länsipuolella lähellä Norjan rajaa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturialueen länsipuolella on Näsykkäjärvi, eteläpuolella Näsykkäjoki ja pohjoispuolella Trifonajärvi. Tunturialueen korkein huippu on 293 metriä korkea Isovuori. Parkkinatunturit sijaitsevat Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Parkkinatunturien ja Petsamonvuonon välistä kulkee tie, jota Suomen aikana kutsuttiin Jäämerentieksi. Suomelle kuuluessaan tunturialueen itäpuolella sijaitsivat Näsykän ja Parkkinan kylät, jotka muodostivat Petsamon kirkonkylän. Nykyisin näiden kylien paikalla sijaitsee Petsamon kaupunkityyppinen taajama.

title: Nikkeli (Murmanskin alue)

text: Nikkeli eli Nikel (; suom. aikaisemmin Kolosjoki) on kaupunkityyppinen taajama ja samannimisen kaupunkikunnan keskus Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Nikkeli on myös Petsamon piirin hallinnollinen keskus. Taajama sijaitse noin seitsemän kilometrin päässä Norjan rajasta. Taajama, jonka rakentaminen aloitettiin 1937 oli vuoteen 1944 Suomelle kuuluneen Petsamon kunnan nuorin asutuskeskus, Kolosjoki. Petsamo ja Kolosjoki sen mukana luovutettiin vuonna 1944 Neuvostoliitolle.

title: Ulkokarvo

text: Ulkokarvo on kylä ja niemi Hailuodon kunnassa Ojakylän itäpuolella. Kylä sijaitsee Perämeren sivulahden, Ojakylänlahden etelärannalla. Kylässä sijaitsee pieni satama, niin kutsuttu Petsamon laituri, joka oli myös yhteysalus HL Hailuodon satamapaikkana vuosina 1920–1968. Petsamon laiturin luona oli autiotupa, mutta se paloi heinäkuussa 2015.

title: Peuravuono

text: Peuravuono () on vuono Barentsinmeren rannikolla Petsamon kaupunkikunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Vuono sijaitsee Petsamonvuonon länsipuolella, suunnilleen Petsamonvuonon ja Norjan rajan puolivälissä.

title: Trifona

text: Trifona (v:sta 1930 myös Petsamo, ) on kylä Petsamon kaupunkikunnan länsiosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Trifona sijaitsee Petsamonvuonon länsirannalla Trifonajoen ja Trifonavaaran välissä olevalla Trifonanniemellä. Trifona sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovuttaman Petsamon kunnan pohjoisosassa. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Trifonasta muodostettiin Petsamon kyläkunta. Trifona sijaitsi noin viisi kilometriä Petsamon kirkonkylän Parkkinan pohjoispuolella. Petsamonvuonon vastarannalla sijaitsi Porovaaran kylä.

title: Kivitunturi

text: Kivitunturi () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee aivan Norjan rajan tuntumassa. Tunturin länsipuolella virtaa Norjan vastaisen rajan muodostava Vuoremijoki ja tunturin itäpuolella on Näsykkäjärvi. Tunturin huippu yltää 257 metrin korkeuteen. Kivitunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa.

title: Selkätunturi

text: Selkätunturi () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee lähellä Norjan rajaa Petsamon taajamasta luoteeseen. Selkätunturin länsipuolella on Pikku Näsykkäjärvi, eteläpuolella Näsykkäjärvi, idässä Saarijärvi ja pohjoispuolella Aittajärventunturi. Tunturin eteläosan korkein huippu on 292 metriä korkea ja pohjoisosan 291 metriä korkea. Selkätunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa.

title: Petsamo (Tampere)

text: Petsamon sekä Kaupin kaupunginosissa sijaitsee vuonna 1922 perustettu Litukan siirtolapuutarha. Litukka-nimi juontuu alueelle Pirkkalasta 1800-luvun lopulla muuttaneista Vilhelmiina ja Erland Litukasta, jotka rakensivat pientilan Tampereen kaupungilta vuokraamalleen maalle. Ennen siirtolapuutarhaa Litukan alueelle perustettiin koululaisten kasvitarha. Vuonna 1989 valmistunut Tampereen itäinen ohitustie, Kekkosentie, halkaisee siirtolapuutarhan ja koko Petsamon kaupunginosan kahtia. Siirtolapuutarhan lisäksi alueella sijaitsee Kaupin tähtitorni, Kaupin vesitorni sekä Kaupin vanha vesitorni

title: Joutsenpää

text: Joutsenpää, myös Iso Joutsenpää () on tunturi Saariselän itäosassa Kuolan piirissä Murmanskin alueen Venäjällä. Se sijaitsee Luttojoen ja Jaurujoen valuma-alueiden välisellä alueella lähellä Suomen rajaa. Tunturin korkein huippu on 716 metriä korkea. Joutsenpää kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan alueeseen ja sijaitsee sen eteläosassa. Joutsenpää oli Petsamon kunnan korkein kohta.

title: Petsamonvuono

text: Vuonon perukassa sijaitsee Petsamon kaupunkityyppinen taajama (entinen Petsamon kirkonkylä "Parkkina"). Petsamonvuonon länsirannalla sijaitsee Liinahamarin kylä, jossa on Petsamon satama. Aikanaan Liinahamari oli Suomen ainoa valtamerisatama ja ympäri vuoden sulana oleva satama. Vuoden keskilämpötila Petsamonvuonon pohjukassa on -0,7 °C; heinäkuun keskilämpötila on +11 °C ja tammi-helmikuun -11 °C. Vuonon perukka on jäässä noin puoli vuotta mutta suuosa on sulana ympäri vuoden.

title: Trifonavaara

text: Trifonavaara (myös Trifonatunturi, , ) on tunturi Petsamonvuonon länsipuolella Petsamon kunnan länsiosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Luoteis-Venäjällä. Tunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Tunturin eteläpuolella sijaitsi Suomen aikana Trifonan kylä. Trifonavaara on 191 metriä korkea. Tunturin länsipuolella on Trifonajärvi.

title: Pasaritunturi

text: Pasaritunturi () on tunturialue Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturi sijaitsee lähellä Jäämeren rantaa ja Norjan rajaa. Tunturin itäpuolella on Peuravuono ja länsipuolella Pasarijärvi. Tunturialueen korkein huippu on 503 metriä korkea. Pasaritunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa.

title: Korzunovo

text: Korzunovo () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Petsamon piirissä Murmanskin alueella. Kunta sijaitsee piirin itäosassa ja rajoittuu lounaassa Nikkelin, lännessä Zapoljarnyin ja pohjoisessa Petsamon kaupunkikuntaan sekä idässä Kuolan piiriin. Kunta sijaitsee Petsamonjoen varrella ja sen vesistöalueella. Kunnan asutuskeskukset ovat Murmanskin ja Nikkelin välisen maantien ja rautatien varrella.

title: Piedsjärvi

text: Piedsjärvi () on Petsamonjoen vesistöön kuuluva järvi Nikkelin kunnassa Petsamon piirin eteläosassa Murmanskin alueella Venäjällä. Järvi sijaitsee Petsamonjoen vesistön latvaosassa. Piedsjärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan eteläosassa.

title: Pikku-Maattivuono

text: Pikku-Maattivuono () on Barentsinmeren vuono Petsamon kunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Vuono sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovuttaman entisen Petsamon kunnan alueella. Pikku-Maattivuono sijaitsee Petsamonvuonon ja Maattivuonon välissä, aivan Petsamonvuonon suun itäpuolella. Vuono on noin kuusi kilometriä pitkä ja sen perukkaan laskee muutama pieni järvi. Pikku-Maattivuonon alueella ei ollut pysyvää asutusta alueen kuuluessa Suomelle, eikä siellä ole asutusta myöskään nykyisin.

title: Salmijärvi (Petsamo)

text: Salmijärvi () on Nikelin kuntaan kuuluva kylä Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Kylä sijaitsee Paatsjoen suvantojärven Salmijärven ja Kuotsjärven välisen salmen rannoilla Norjan rajan tuntumassa. Salmijärvi kuuluu Suomelle vuosina 1920-1944 kuuluneeseen entiseen Petsamon kuntaan. Kuotsjärven itäpuolella sijaitsee Nikelin kaupunki, joka Suomen aikana tunnettiin nimellä Kolosjoki ja luettiin osaksi Salmijärven kylää. Salmijärven naapurikyliä Suomen aikana olivat Valasjärvi pohjoisessa sekä Pitkäjärvi ja Paatsjoen kolttien talvikylä etelässä.

title: Petsamo (Murmanskin alue)

text: Petsamon läpi virtaa Petsamonvuonoon laskeva Petsamonjoki, jonka suulla Petsamon taajama sijaitsee.

title: Vuoremivuono

text: Vuoremivuono () on pienehkö ja matala lahti Vuoremijoen suulla Barentsinmeren rannikolla Venäjän ja Norjan rajalla. Lahden länsirannalla Norjassa sijaitsee Grense Jakobselvin kylä. Lahden itäpuoli sijaitsee Petsamon kaupunkikunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Venäjän Murmanskin alueella. Ennen vuoden 1944 alueluovutuksia tämä itäpuoli kuului Suomelle osana Petsamon kuntaa, ja lahden rannalla sijaitsi Vuoremin kylä, josta käytettiin myös nimeä "Stolbova". Lahden perukkaan laskeva Vuoremijoki on Norjan ja Venäjän rajajoki ja oli aikanaan Suomen ja Norjan raja.

title: Petsamon piiri

text: Petsamon piiri sijaitsee pääosin Suomen 1940 ja 1944 Neuvostoliitolle luovuttamilla Petsamon kunnan alueilla. Kuitenkin piirin läntisin kohta, 1947 liitetty Jäniskosken–Niskakosken alue oli Suomeen kuuluessaan osa Inarin kuntaa. Titovkan rautatieaseman alue siirtyi Poljarnyin piiristä Petsamon piiriin 1959. Kun seuraavana vuonna lakkautettiin Poljarnyin piiri, siihen kuulunut Vaalesjoen länsipuolinen alue (lukuun ottamatta Vanhan Vaalesjoen asutuspaikkaa) mukanaan Keskisaarento ja Kalastajasaarento liitettiin Petsamon piiriin. Linjan Akmenjaur-Kontospää (Suomen raja) eteläpuolinen alue eli Svetlyin asutuspaikka siirrettiin Petsamon piirin Nikkelin kaupunkitaajamasta Kuolan piirin Ylä-Tuuloman kaupunkitaajamaan 1984.

title: Korzunovo

text: Keskustaajama Korzunovo sijaitsee noin 15 km Petsamon piirin piirikeskuksesta Petsamosta etelään. Kuntaan kuuluvat asutuskeskukset

title: Näsykkäjärvi

text: Näsykkäjärvi () on Petsamonjoen vesistöön kuuluva järvi Petsamon kunnan länsiosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Järvi sijaitsee Petsamonvuonon ja Vuoremijoen välisellä alueella Petsamon kaupunkityyppisen taajaman länsipuolella. Järven pinta on 66 metriä merenpinnan yläpuolella. Näsykkäjärveä ympäröivät tunturit; lännessä Kivitunturi, pohjoisessa Selkätunturi ja idässä Parkkinatunturit. Näsykkäjärveen laskee pohjoisesta muutama pieni järvi, joista isoimmat ovat Pieni-Näsykkä ja Saarijärvi. Näsykkäjärvi puolestaan laskee eteläpäästään alkavaa Näsykkäjokea pitkin Petsamonjokeen juuri ennen kuin Petsamonjoki laskee Petsamonvuonoon. Näsykkäjärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Näsykkäjärven laskujoen suulla sijaitsi Suomen aikana Näsykän kylä.

title: Maattivuono

text: Maattivuono () on Barentsinmeren vuono Petsamon kunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Vuono sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttaman Kalastajasaarennon alueella ja oli Suomelle kuuluessaan osa Petsamon kuntaa. Maattivuono sijaitsee Kalastajansaarennon eteläisemmän osan Keskisaarennon ja mantereen välissä. Maattivuonon perukan ja Kalastajasaarennon eteläpuolella olevan Muotkavuonon erottaa toisistaan kapea kannas, joka yhdistää Keskisaarennon mantereeseen. Maattivuonon suulla vuonon etelärannalla mantereen puolella on Hirvasniemi ja pohjoisrannalla Keskisaarennon puolella Valasniemi. Vuonon pituus sen suulla sijaitsevien Valas- ja Hirvaniemien kohdalta vuonon perukkaan on noin kahdeksan kilometriä. Suomelle kuuluessaan vuonon pohjoisrannalla sijaitsi Maattivuonon kylä.

title: Vaitolahti

text: Vaitolahti () on Petsamon kaupunkikuntaan kuuluva kylä Petsamon piirissä, Murmanskin alueella Venäjällä. Kylä sijaitsee Kalastajasaarennon pohjoispäässä Majakkaniemellä. Vuosina 1920-1940 kylän länsiosa kuului Suomelle osana Petsamon kuntaa.

title: Suortitunturi

text: Suortitunturi () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Paatsjokeen laskevien Laukkujärvien pohjoispuolella ja itse Paatsjoki virtaa tunturialueen länsipuolella. Tunturin korkein huippu on 494 m korkea Suortitunturi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan länsiosassa.

title: Kuotsjärvi

text: Kuotsjärvi () on Paatsjoen vesistöön kuuluva järvi Nikkelin kunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Kuotsjärvi on pohjois-eteläsuunnassa pitkämäinen järvi ja se sijaitsee Paatsjoen ja Petsamontunturien välisellä alueella Norjan rajan tuntumassa. Järvi laskee Paatsjokeen hyvin lyhyttä lasku-uomaa myöten. Kuotsjärven itäpuolella sijaitsee Nikkelin taajama ja pohjoispäässä Mirnyin kylä. Kuotsjärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan keskiosassa.

title: Pummanginvuono

text: Pummanginvuono () on Barentsinmeren lahti Kalastajasaarennon niemimaan länsireunalla, Petsamon kunnassa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Vuono sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamalla Kalastajasaarennon kaistaleella, joka tuolloin oli osa Petsamon kuntaa. Pummanginvuono sijaitsee Kalastajansaarennon eteläisemmän osan Keskisaarennon ja varsinaisen Kalastajasaarennon välissä. Pummanginvuonon perukan ja Kalastajasaarennon eteläpuolella olevan Muotkavuonon erottaa toisistaan kapea kannas, joka yhdistää Keskisaarennon ja Kalastajasaarennon toisiinsa. Pummanginvuonon eteläpuolella on Pummanginniemi ja vuonon suun pohjoisrannalla Lunni ja Laasaa -nimiset pikkusaaret. Suomelle kuuluessaan vuonon pohjoisrannalla sijaitsi Kervannon kylä ja etelärannalla Pummangin kylä.


query: Missä taistelussa HMS Ardent -alus upposi?

title: HMS Ardent (H41)

text: HMS Ardent (viirinumero H41) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1930 palvelukseenotettu A-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus upposi 8. kesäkuuta 1940 taistelussa Saksan laivaston taisteluristeilijöitä Scharnhorstia ja Gneisenauta vastaan suojatessaan Norjan rannikolta palaavaa lentotukialusta.

title: HMS Ardent (1764)

text: Kuninkaallinen laivasto valtasi aluksen takaisin 14. huhtikuuta 1782 Saintesin taistelussa. Se palautettiin palvelukseen vielä huhtikuussa päällikkönään Richard Lucas. Alus nimettiin 28. elokuuta 1783 "HMS Tigeriksi". Alus myytiin kesäkuussa 1784.

title: HMS Ardent (H41)

text: Toukokuussa koeajojen päätyttyä alus aloitti kouluttautumisen, ja se liitettiin Plymouthin paikallislaivueeseen. Aluksen miehistö täydennettiin sodan ajan vahvuuteen 24. syyskuuta Münchenin kriisin vuoksi, ja samalla alus valmistautui mahdolliseen sotaan. Miehistö supistettiin 11. lokakuuta, ja se palasi paikallislaivueeseen. Ardent siirrettiin 17. lokakuuta huollettavaksi Devonportin telakalle, mistä se palasi palvelukseen 15. marraskuuta. Joulukuussa alus oli nuorisokoululaivana Devonportissa normaalin hälytysvalmiuden lisäksi. Koululaivana alus vieraili vuoden 1939 alkupuoliskon aikana Torquaysta Dartmouthiin, kunnes se heinäkuussa siirrettiin Devonportin telakalle.[1][4]

title: Santísima Trinidad

text: Trafalgarin taistelussa alus oli lukuisten brittialusten tulituksen kohteena. Taistelussa alus menetti mastonsa ja antautui brittialus HMS Princelle, mutta se upposi myrskyssä päivää myöhemmin pahojen vaurioidensa vuoksi.

title: HMS Fiji

text: "HMS Fiji" suojasi edelleen Maltan saattueita, kunnes se siirrettiin osallistumaan Kreetan taisteluihin, joiden aikana alus upposi 22. toukokuuta 1941 1/LG2:n Messerschmitt Bf 109:n suorittamassa ilmapommituksessa. Hyökkäyksen aikana alus oli ilman ilmatorjuntatykkien kranaatteja.

title: HMS Warrior (1905)

text: "HMS Warrior" liitettiin joulukuussa 1914 Suureen laivastoon (). Alus kuului Skagerrakin taistelussa kovia kokevaan kontra-amiraali Sir Robert Keith Arbuthnotin 1. risteilijäviirikköön, jonka neljästä aluksesta kolme upposi. Alukseen osui taistelun aikana Saksan laivaston taisteluristeilijöiden tykkien kranaatteja sen pyrkiessä taisteluun risteilijöiden kanssa. Alus kärsi vakavia vaurioita muun muassa aluksen konehuone tuhoutui ja täyttyi vedellä.

title: HMS Hampshire (1903)

text: "HMS Hampshire" osallistui Skagerrakin taisteluun. Joitakin päiviä taistelun jälkeen alus lähti Kuolaan kuljettaen lordi Kitcheneriä. Se upposi 5. kesäkuuta 1916 osuttuaan miinaan, jolloin Kitchener esikuntineen hukkui samoin kuin suuri määrä miehistönjäseniä.

title: RN Ardente

text: Alus upposi 12. tammikuuta 1943 kolaroituaan "Grecalen" kanssa.

title: HMS Ardent (H41)

text: Ardent suojasi laivueensa mukana saattueita aina huhtikuuhun 1940 saakka. Se suojasi 21. syyskuuta 1939 saattuetta OA7. Alus otti kannelleen haavoittuneita brittiläiseltä tankkerilta Teakwoodilta, joka oli joutunut Saksan laivaston sukellusveneen U-35:n torpedoimaksi. Alus suojasi sen jälkeen vaurioituneen tankkerin paluun Falmouthiin.[6] Alus suojasi sisaraluksensa Acastan ja HMS Whitshedin kanssa tammikuun lopulla 1940 La Platan taistelussa vaurioituneen risteilijän HMS Ajaxin Plymouthiin[4].

title: HMS Ardent (H41)

text: Saksalaiset avasivat tulen kello 16.31 ollessaan 27800 jaardin päässä maalistaan. Ardent lähestyi täydellä nopeudella hyökkääjiä ja samalla kumpikin hävittäjä aloitti savuttamisen, joka osoittautui tehokkaaksi taisteluristeilijöiden keskeyttäessä ampumisen. Pian taisteluristeilijät kuitenkin jatkoivat tulitoimintaa tehden Gloriousista hylyn. Ardent laukaistuaan kaksi neljän torpedon sarjaa upposi taisteluristeilijöiden tykkien tulessa noin kello 17.28. Aluksen mukana hukkui 10 upseeria ja 142 miehistönjäsentä. Pelastuneita oli ainoastaan kaksi, jotka Saksan ilmavoimien merilentokone pelasti merestä.[9] Toinen heistä kuoli myöhemmin sairaalassa, joten pelastuneita jäi vain yksi[10].

title: HMS Havant

text: "HMS Havant" valmistui joulukuussa 1939 telakalta ja alus siirrettiin 19. joulukuuta hyväksyntä testeihin. Testit valmistuivat ja alus siirrettiin 8. tammikuuta 1940 koulutukseen Portlandiin. "HMS Havant" liitettiin 9. Hävittäjälaivueeseen Plymouthiin suojaamaan Kanaalin saattueita. Aluksen ensimmäinen tehtävä oli 4.-9. helmikuuta 1940 yhdessä "HMS Ardentin" ja "HMS Whitshedin" kanssa sukellusveneentorjuntapartiossa.

title: HMS Ardent (H41)

text: Alus lähti huhtikuun alussa 1937 Britteinsaarille, jossa se 14. huhtikuuta poistettiin palveluksesta. Se siirrettiin samalla Sheernessin telakalle, jossa sille asennettiin huollon aikana kaikuluotain. Alus määrättiin telakalta palatessaan Devonportin paikallislaivueeseen, jonka muina aluksina olivat muun muassa HMS Codrington, HMS Achates ja HMS Broke. Alus aloitti 20. huhtikuuta telakalta palattuaan korjausten jälkeiset koeajot supistetulla miehistöllä ja määrättynä Plymouthin alaisuuteen.[1][3]

title: HMS Blencathra

text: Alus lähti 9. maaliskuuta sukellusveneidentorjuntatehtävään. Seuraavana päivänä se upotti Anzion eudstalla Saksan laivaston sukellusveneen "U-450" viirikkönsä alusten sekä "HMS Urchinin" ja "USS Madisonin" kanssa (). Alus etsi 29. maaliskuuta Sisilian pohjoispuolelta sukellusvenettä "HMS Hambledonin", "HMS Wiltonin", "HMS Laforeyn", "HMS Tumultin" ja "HMS Ulsterin" kanssa. Seuraavana päivänä sukellusvene "U-223" pakotettiin syvyyspommein pintaan. Taistelussa sukellusvene laukaisi akustisen torpedon, joka upotti "HMS Laforeyn", mutta sukellusvene itse upposi tykistötulessa ().

title: Zuikaku

text: Aluksen lentokoneet iskivät 20. tammikuuta 1942 Australian asevoimien puolustamaan Rabauliin sekä vuorokautta myöhemmin Laelle Uuteen-Guineaan. Huhtikuussa alus osallistui Intian valtamerelle tehtyyn syöksyyn, jossa upotettiin Britannian kuninkaallisen laivaston lentotukialus "HMS Hermes" sekä raskaat risteilijät "HMS Cornwall" ja "HMS Dorsetshire". Toukokuussa alus sisaraluksineen osallistui operaatio MO:hon eli Port Moresbyn valtaukseen. Yhdysvaltain purettua sotatoimeen liittyvää viestiliikennettä lähetettiin alueelle laivasto-osasto. Seuranneessa Korallimeren taistelussa "Shōkaku" vaurioitui pahoin, "USS Lexington" upposi ja "USS Yorktown" vaurioitui pahasti. "Zuikaku" selvisi taistelusta vahingoittumattomana, mutta menetti lähes kaikki lentokoneensa. Taistelussa käsittyjen tappioiden korjaaminen esti kummankin japanilaisaluksen osallistumisen Midwayn taisteluun kesäkuussa.

title: HMS Ardent (1894)

text: "HMS Ardent" liitettiin huhtikuussa 1895 Välimeren laivastoon ja vuosikymmenen lopulla alus oli "HMS Ramilliesin" emälaivana. Sitä käytettiin myös lämmittäjien koulutuksessa. Alus myytiin romutettavaksi 10. lokakuuta 1911.

title: HMS Eridge

text: Alus tuki 10. heinäkuuta laivueen mukana maajoukkojen operaatioita. Seuraavana päivänä se tulitti Mersa Matruhia, jolloin satamassa ollut ammuslaiva "SS Sturla" upposi. Alus tuki 27. elokuuta "HMS Aldenhamin", "HMS Croomen" ja "HMS Hurworthin" kanssa maajoukkojen taistelua. Seuraavana päivänä ne tulittivat El Dabassa ollutta lentokenttää, josta palatessaana alukset joutuivat E-veneiden hyökkäyksen kohteeksi.

title: HMS Firedrake (H79)

text: Alus osallistui 1940 laivueen mukana Norjan taisteluihin, minkä jälkeen se siirrettiin elokuussa muun laivueen mukana osaksi Force H:ta Gibraltarilla. Se vaurioitui heinäkuussa 1941 pahoin ilmapommituksessa taistelussa, missä sen sisaralus "HMS Fearless" upposi. "HMS Firedrake" hinattiin takaisin Gibraltarille.

title: HMS Ardent (F184)

text: HMS Ardent saapui syyskuussa 1977 Devonportiin, jossa se luovutettiin laivastolle. Se otettiin palvelukseen lokakuussa liitettynä 6. fregattilaivueeseen. Koeajo ja koulutus jakson jälkeen alus lähti syksyllä 1978 laivueensa mukana Itämerelle. Tammikuussa 1979 alus oli Punaisellamerellä ja vuoden lopulla se osallistui Naton Highwood-harjoitukseen Atlantilla. Vuoden 1980 alussa alus liitettiin Naton Atlantille sijoitettuun laivasto-osastoon, jonka mukana se osallistui Safe Pass -harjoitukseen sekä vieraili Yhdysvaltain itärannikolla.[3]

title: HMS Acheron (H45)

text: Alus suojasi 29. huhtikuuta lentotukialus "HMS Gloriousta" Scapa Flow’sta Åndalnesin evakuointien aikana. Seuraavana päivänä alus tuki Namsosin taisteluita yhdessä "HMS Antelopen" ja "HMS Beaglen" kanssa. Se palasi 1. toukokuuta "Gloriousin" suojaksi. "Acheron" suojasi 31. toukokuuta yhdessä "HMS Ardentin", "HMS Acastan", "HMS Highlanderin" ja "HMS Dianan" kanssa lentotukialuksia "Glorious" ja "HMS Ark Royal" Scapa Flow’sta Norjaan noutamaan loppuja evakuoitavia (operaatio Alphabet). Evakuointiosasto lähti paluumatkalle 2. kesäkuuta. "Acheron" kuului Group II:een, jossa se suojasi "Ark Royalia".

title: HMS Ardent (1764)

text: Alus palasi kesäkuussa 1779 palvelukseen päällikkönään Phillip Boteler ja se lähti elokuussa Plymouthista liittyäkseen Sir Charles Hardyn Kanaaliin sijoitettuun osastoon. "Ardent" kohtasi Ranskan laivaston kaksi päivää lähtönsä jälkeen. Lyhyen taistelun jälkeen "Ardent" antautui. Tapauksen vuoksi järjestettu sotaoikeus erotti Botelerin.

title: HMS Enterprise (D52)

text: "HMS Enterprise" palasi palvelukseen lokakuussa 1943, minkä jälkeen alus liitettiin Kotilaivastoon torjumaan Kaukoidästä saapuvia saarronmurtajia Biskajanlahdella. Eräällä tällaisella partiomatkalla yhdessä risteilijä "HMS Glasgowin" kanssa alus joutui Biskajanlahden taisteluun 28. joulukuuta kahden saksalaisten torpedoveneiden ja hävittäjien kanssa. Taistelussa upposi kaksi hyökänneistä torpedoveneistä ja yksi hävittäjä.

title: HMS Kempenfelt (I18)

text: "HMS Kempenfelt", "HMS Ardent" ja "HMS Echo" suojasivat 9. syyskuuta lentotukialus "HMS Courageousia" sukellusveneentorjuntapartiossa (operaatio AS2). Alus palasi 14. syyskuuta Plymouthiin, jossa se valmisteltiin siirrettäväksi Kanadaan.

title: HMS Ardent (F184)

text: Alus oli jouluna 1980 mukana Armilla partiossa Persianlahdella, missä tehtävässä ollessaan sen matkamittari ylitti 100000 mailia. Alus palasi kotimaahan kesällä 1981 vieraillen Plymouthin laivastopäivillä sekä ollen vartioaluksena Cowes Weekissä. Alus teki yhden viimeisistä vierailuistaan jouluna 1981 Amsterdamiin yhdessä kolmen sisaraluksensa kanssa. Vuoden 1982 sotaharjoitus vei aluksen Norjan rannikolle, jossa se laski seppeleen veteen toisessa maailmansodassa uponneen HMS Ardentin hylyn kohdalle.[4]

title: HMS Ardent (1913)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 4. hävittäjälaivueeseen, jonka mukana se palveli ensimmäisessä maailmansodassa Suuressa laivastossa. Saksan keisarikunnan laivaston taistelulaiva "SMS Westfalenin" apuaseiden tuli upotti aluksen Skagerrakin taistelussa 1. kesäkuuta 1916.

title: HMS Ardent (H41)

text: Ardent siirrettiin huhtikuussa 1940 Kotilaivastoon sisaralustensa HMS Acastan, HMS Acheronin ja HMS Arrowin kanssa Norjan taisteluiden vuoksi[5] ja se saapui Scapa Flow'hun 12. huhtikuuta. Alus suojasi seuraavana päivänä amiraali Laytonin johtamaa saattueetta NP1 Vaagsfjordiin yhdessä taistelulaiva HMS Valiantin, tukilaiva HMS Vindictiven ja hävittäjien Codrington ja Acasta kanssa.[7] Matkan aikana ei kohdattu saksalaisia, mutta amiraliteetti määräsi osan joukoista Namsosiin loppujen jatkaessa Vaagsfjordiin, jonne saavuttiin aamulla 15. huhtikuuta. Saksan ilmavoimien koneet häiritsivät alusten purkua ilman merkittäviä tuloksia. Alus oli telakalla 6.-19. toukokuuta, jolloin sen vaurioitunut kaikuluotain vaihdettiin. Telakalta palattuaan alus suojasi 22.-25. toukokuuta joukkojenkuljetusalus HMS Ulster Princen Färsaarille Thorshavniin, jonne tehtiin maihinnousu 23. toukokuuta. Ardent palasi Greenockiin 29. toukokuuta.[4]

title: HMS Ardent (F184)

text: Seuraava rynnäkkö sai uuden osuman alukseen. Juuri pommien pudottua paikalle saapui kaksi partiossa ollutta HMS Brilliantin paikalle kutsumaa Harrieria, jotka ampuivat alas kaikki kolme rynnäköivää konetta. HMS Ardent oli ohjauskyvytön ja pahoin kallistunut. Alukseen oli osunut kaikkiaan seitsemän pommia, jotka olivat surmanneet 22 miestä ja haavoittaneet 37. HMS Yarmouth saapui kello 18:30 aluksen vierelle evakuoimaan elossa olevat, jotka myöhemmin siirrettiin SS Canberralle. Alus paloi ja upposi kaksitoista tuntia hyökkäyksen alkamisen jälkeen.[7]

title: HMS Antelope (H36)

text: Alus suojasi 6. syyskuuta laivueensa alusten "HMS Kempenfeltin", "HMS Acastan", "HMS Ardentin" ja "HMS Amazonin" kanssa lentotukialus "HMS Hermestä". Pari päivää myöhemmin se suojasi "Acastan" ja "Amazonin" kanssa saattuetta OA1 ja uudelleen 13. syyskuuta "Acastan" kanssa saattuetta OA4/MA. Seuraavat kuukaudet alus oli läntisen reitin alaisuudessa Kanaalin alueella erilaisissa partio- ja saattuetehtävissä.

title: HMS Jupiter (F85)

text: Alus upotti keisarillisen Japanin laivaston sukellusveneen "I 60" Krakatoan edustalla 17. tammikuuta 1942. Alus osallistui Jaavanmeren taisteluun, mutta 27. helmikuuta se osui miinaan. Alus upposi seuraavana päivänä Jaavan pohjoispuolella ennen taistelun päättymistä.

title: HMS Ark Royal (91)

text: "HMS Ark Royal" kävi Scapa Flow'ssa täydentämässä varastoja 25.–30. toukokuuta. Täydennyksen jälkeen alus palasi Narvikin edustalle 2. kesäkuuta. Narvikin taistelun päätyttyä "HMS Ark Royal" ja "HMS Glorious" suojauksineen lähtivät 8. kesäkuuta kohti etelää. Pian lähdön jälkeen "HMS Glorious" saattajinaan hävittäjät "HMS Acasta" ja "HMS Ardent" ottivat suoremman kurssin kotisatamaan heikon polttoainetilanteensa vuoksi. "HMS Ark Royal" saattajinaan hävittäjät "HMS Diana", "HMS Acheron" ja "HMS Highlander" purjehti joukkojenkuljetussaattueen mukana pidempää reittiä.

title: HMS Achates (H12)

text: Alus kuului hävittäjäosastoon, joka suojasi Tanskansalmen taisteluun ja tuhoonsa matkannutta taisteluristeilijä "HMS Hoodia". "Achates" vaurioitui pahoin osuttuaan miinaan Islannin eteläpuolella suojatessaan Liinahamariin ja Kirkkoniemeen hyökkääviä lentotukialuksia. Korjausten jälkeen alus suojasi Jäämeren saattueita ennen kuin se siirrettiin osaksi Pohjois-Afrikan maihinnousua tukevaa laivastoa. Maihinnoususta vapauduttuaan alus suojasi Kuolaan matkannutta saattuetta JW51B, mikä tehtävä jäi sen viimeiseksi. Alus upposi 31. joulukuuta 1942 Barentsinmeren taistelussa suojatessaan saattuetta Saksan laivaston raskaita risteilijöitä vastaan.