query: Mikä on strategiapeli?

title: Strategiapeli

title: Strategiapeli

text: Vuonna 1980 julkaistu Strategic Simulationsin Computer Bismarck on ensimmäisiä historiallisia strategiapelejä.

title: Videopelilajityypit

text: Strategiapelejä, joissa ei ole vuoroja, vaan joissa tapahtumat elävät koko ajan, kutsutaan reaaliaikaisiksi strategiapeleiksi ("RTS– Real Time Strategy"). Alkuperäinen sana ”strategia” viittaa enemmän sodan suuriin linjoihin kuin nykyisissä reaalistrategioissa esiintyvään yksittäisten yksiköiden komentamiseen, ja nämä pelit muistuttavatkin toisinaan enemmän taktiikka- kuin strategiapelejä, vaikka taktinen ajattelu on niissäkin tärkeää. Pääasia reaalistrategiapeleissä on yleensä tukikohtien ja joukkojen rakentelu. Samalla pitää kerätä resursseja ympäristöstä. Suosittuja RTS-pelejä ovat muun muassa "StarCraft" ja "Command and Conquer" -sarja.

title: Dune II

text: Vaikkakaan peli ei ollut ilmestyessään ensimmäinen lajityyppinsä strategiapeli, sen pelimekaniikka loi vankan pohjan tuleville seuraajilleen. Tämän vuoksi Dune II onkin nykyaikaisen reaaliaikaisen strategiapelin kantamuoto. Myöhemmät saman lajityypin pelit erosivat merkittävästi "Dune II:sta". Pelin toiminta-ajatus yhdisti kevyttä strategiaa ja reaaliaikaista joukkojen liikuttelua.

title: Strategiapeli

text: Uudemmissa strategiapeleissä tavoitellaan todellisen maailman tuntua. Näiden klassikoita on Diplomacy, joka on kehitelty alun perin diplomatiaan tutustumisvälineeksi, simulaatioksi. Sitä voidaan pelata myös kirjepelinä. Viihteellisimmistä tutuimpia lienevät Risk ja Catan. Monista laudalla pelattavista strategiapeleistä on tehty tietokoneversio.

title: Anno 1503: The New World

text: Anno 1503: The New World on saksalaisen Sunflowers -pelitalon suunnittelema ja EA Gamesin julkaisema reaaliaikainen managerointi- ja strategiapeli, jonka tavoitteena on Uuden Maailman siirtokuntien perustaminen ja hallinta. "Anno 1503" on jatkoa Sunflowersin aiemmalle "Anno 1602" -strategiapelille, ja pelin jatko-osa "Anno 1701" on julkaistu myös. "Anno 1503: The New World" on saanut lisäosan "Anno 1503: Treasures, Monsters and Pirates". "Anno 1503" on saatavissa paitsi PC:lle myös mobiiliversiona.

title: Civilization World

text: "Civilization World" sisältää monia aiemmista Civilization-peleistä tuttuja elementteja. Siinä tavoitteena on saavuttaa riittävästi kuuluisuuspisteitä, joita voi saada suorittamalla saavutuksia, avaamalla uusia teknologioita, täyttämällä aikakauden voittoon vaaditut ehdot tai rakentamalla maailmanihmeen. "Civilization World" on reaaliaikainen strategiapeli, kun aiemmat Civilization-pelit ovat olleet vuoropohjaisia strategiapelejä. Se painottaa voimakkaasti pelaajien välistä yhteistyötä.

title: Strategiapeli

text: Sana "strategia" viittaa sodassa paljon suuremman mittakaavan suunnitteluun kuin monissa strategiapeleissä. Useisiin strategiapeleihin sopii paremmin termi "taktiikkapeli" kun kuvataan yksinkertaisempaa pelimekaniikkaa tai taktiikkaa. Varhaisia vuoropohjaisia taktiikkapelejä ovat esimerkiksi Laser Squad, jotka painottuvat tietyn joukon ohjaamiseen. Taktinen roolipeli yhdistää lajityyppiin tietokoneroolipelin ominaisuuksia.

title: MicroProse

text: Sid Meier ja "Wild Bill" Stealey perustivat yhdessä yhtiön vuonna 1982. Meier keskittyi lähinnä yhtiön julkaisemiin strategiapeleihin ja entisenä sotilaslentäjänä Stealey vastasi pääasiassa simulaattoripelien tuotannosta. MicroProse tuli 1980-luvulla nopeasti tunnetuksi useista Meierin suunnittelemista peleistä, kuten merirosvopeli "Sid Meier's Pirates!" (1987), rautatieaiheinen rakentelu- ja strategiapeli Railroad Tycoon (1990), sekä Civilization- (1991) ja X-COM-pelisarjoista. Simulaattoripuolella MicroProsen mainetta pönkittivät myös hyvin pelilehdistön arvosteluissa menestyneet, eri alustoille kehitetyt Solo Flight (1985), F-15 Strike Eagle (1985), sukellusvenesimulaattori Silent Service (1985), AH-64 Apachea simuloiva Gunship (1986), F-19 Stealth Fighter (1987), M1 Abrams -panssarivaunua simuloiva M1 Tank Platoon (1989) ja Gunshipin jatko-osa Gunship 2000 (1991).

title: Strategiapeli

text: Yleisesti ottaen tietokonestrategiapelit jaetaan vuoropohjaisiin, esimerkiksi Civilization-sarja, ja reaaliaikaisiin eli tosiaikaisiin strategiapeleihin, esimerkiksi Age of Empires. Vuoropohjaiset strategiapelit muistuttavat perinteisiä lautapelejä: pelaajat tekevät siirtonsa omilla vuoroillaan muiden odottaessa (tai kaikki tekevät siirtonsa samaan aikaan, mutta seuraava siirto voidaan tehdä vasta kun kaikki ovat siirtäneet). Reaaliaikaisissa strategiapeleissä ei ole vuoroja, vaan osapuolet vaikuttavat peliin jatkuvasti. Dune II mainitaan usein nykyaikaisen reaaliaikastrategian kantamuotona.[1] Ensimmäisenä reaaliaikaisena strategiapelinä (toimintastrategiapelinä) pidetään Don Daglowin Utopia-peliä (1981), jota seurasi Cytron Masters (1982).[2]

title: Strategiapeli

text: Ensimmäiset tietokoneille ja pelikonsoleille julkaistut strategiapelit perustuivat klassisiin lautapeleihin kuten shakki ja go. Ensimmäisenä konsoleille julkaistuna strategiapelinä pidetään Magnavox Odysseylle julkaistua Risk-tyylistä peliä Invasion (1972).

title: 4X (strategiapeli)

text: Lajityypin pelejä:

title: Total Annihilation

text: Pelin ovat kehittäneet Chris Taylor ja Cavedog Entertainment. Se oli ensimmäinen reaaliaikainen strategiapeli, jossa oli kolmiulotteiset yksiköt ja maasto. Se on yksi maailman suosituimmista reaaliaikaisista strategiapeleistä, jota pelataan yhä aktiivisesti.

title: WizKids Games

text: Pirates CSG oli WizKidsin ensimmäinen koottava miniatyyri strategiapeli. Siinä pelaajat käyttivät muovikorteista irrotettavia, valmiiksi maalattuja ja helposti koottavia miniatyyrilaivoja. "RocketMen" jatkoi koottavien miniatyyripelien sarjaa taisteluilla avaruudessa. "Tsuro", Wizkidsin ensimmäinen lautapeli toi pelaajille elegantin strategiapelin vauhdikkaimmassa muodossa.

title: Strategiapeli

text: MOBA-pelit (, myös ) ovat reaaliaikaisten strategiapelien suosittu lajityyppi. MOBA-peleistä esimerkkejä ovat Dota 2 ja League of Legends.

title: Dota 2

text: "Dota 2" on strategiapeli, jossa kaksi viiden pelaajan joukkuetta yrittää tuhota vastustajajoukkueen päärakennuksen () ja samalla puolustaa omaansa. Kuten edeltäjänsä "Defense of the Ancients", peli on yhdellä kartalla pelattava, isometrisestä kuvakulmasta ohjattava reaaliaikainen strategiapeli. Alla käytetään pelin suomenkielisen version termejä.

title: Strategiapeli

text: Strategiapelejä ovat myös valtiosimulaattorit, joissa pelaaja johtaa kokonaista kansakuntaa jollain aikavälillä; joko summittaisesti ihmiskunnan historian alkuhämäristä ennustettuun lähitulevaisuuteen (esimerkiksi Civilization-sarja); tai tietyn tarkemmin määritellyn ajanjakson aikana kuten vaikka kolonialismin aikana (esimerkiksi Victoria: An Empire Under the Sun), tai keskiajan jälkeisenä aikana (Europa Universalis). Joissakin valtiosimulaattoreissa saatetaan käydä maailmanhistoriaa hyvinkin tarkasti ja yksityiskohtaisesti läpi. Yksi kaikkien aikojen kuuluisimmasta sotastrategiapeleistä on Command & Conquer -pelisarja.

title: Strategiapeli

text: Reaaliaikaisten strategiapelien alatyyppinä on myös tornipuolustuspelit (), joissa vihollisten hyökkäysreitit ja eteneminen ovat ennalta määriteltyjä, ja joissa pelaaja keskittyy pelkästään resurssien hallintaan ja yksiköiden oikeaan sijoitteluun.

title: Strategiapeli

text: * Luokka:Videopelien lajityypit

title: Pelimekaniikat

text: Peleissä voi olla mekaniikkoja, jotka liittyvät pelin yksiköiden sijoitteluun kartalle hyökkäyksellisten tai puolustuksellisten etujen saavuttamiseksi. Taktinen sijoittelu on äärimmäisen tärkeää useimmissa strategiapeleissä, mutta sitä esiintyy myös joissain roolipeleissä sekä simulaattoreissa. Taktista sijoittelua hallinnoivat mekaniikat tyypillisesti tarkentavat, minkälaisia strategisia etuja tietyn tyyppiset yksiköt voivat saada tietylle alueelle asettuessaan. Monet pelit rajoittavat yksikön sijainnin tarkkarajaisille peliruuduille kuten shakissa. Jopa moderneissa, tietokoneella pelattavissa strategiapeleissä hyödynnetään usein tällaisia peliruutuja, vaikka ne usein peitetäänkin. Taktista sijoittelua esiintyy monissa videopeleissä, kuten "StarCraftissa" ja .

title: Astérix (vuoden 1999 videopeli)

text: "Astérix" alkaa strategiapelillä, jonka maailmaan kuuluu Asterixin kylä ja Rooman leirit. Aina kun pelaaja valloittaa alueen, hän pääsee pelaamaan tasohyppelykenttää. Peli on siis tasohyppely- ja strategiapeli.

title: Colonization

text: Colonization (koko nimeltään Sid Meier's Colonization) on Sid Meierin ja Brian Reynoldsin kehittämä strategiapeli. Pelin on julkaissut Microprose vuonna . Peli on vuoropohjainen strategiapeli, joka keskittyy eurooppalaisten suurvaltojen siirtomaakauteen uuden mantereen, Amerikan, alueella vuosien 1492 – 1850 välillä. Peli julkaistiin alun perin MS-DOS-käyttöjärjestelmälle, ja se käännettiin myöhemmin Windowsille, Amigalle ja Macintoshille (1995).

title: Massiivinen monen pelaajan verkkopeli

text: MMO-pelien alalajityyppejä ovat muun muassa roolipelit eli massiiviset monen pelaajan verkkoroolipelit (MMORPG) ja strategiapelit eli massiiviset moninpelattavat reaaliaikaiset strategiapelit (MMORTS).

title: Videopelilajityypit

text: Strategiapeli on peli, jossa kaksi tai useampi osapuoli yrittää saavuttaa pelin voittoon johtavan tavoitteensa tekemällä suunnitelmia ja toteuttamalla ne vastustajan tai vastustajien päihittämiseksi. Kuvakulma on yleensä sijoitettu pelikentän yläpuolelle, jonka ansiosta pelaaja saa selkeän käsityksen taistelun tapahtumista ja kykenee siirtämään yksiköitään vaivattomasti paikasta toiseen. Strategiapeleissä on usein aiheena sota, joko kuviteltu tai maailmanhistoriasta otettu. Vuoropohjainen strategiapeli tarkoittaa peliä, jossa pelaaja(/t) ja tietokone odottavat toisen osapuolen siirtoa ennen kuin pääsevät itse vaikuttamaan peliin. Kyseinen pelimuoto on usein rinnastettavissa lautapelien mekaniikkaan. Suosittuja vuoropohjaisia strategiapelejä ovat "Civilization" ja "Worms".

title: Master of Orion

text: "Master of Orion" on 4X-strategiapeli (juontuu englannin kielen sanoista "eXplore, eXpand, eXploit, eXterminate" – tutki, laajene, hyödynnä, tuhoa), joka sijoittuu ulkoavaruuteen. Peli julkaistiin suositun Civilization-strategiapelin vanavedessä. Pelin toiminnallisuus muokattiin useiden aikaisempien avaruusstrategioiden, kuten Delta Taon "Spaceward Ho!:n" ja SSI:n "Reach for the Starsin", ominaisuuksia mukaillen. Peliä pidetään yhtenä lajityyppinsä parhaista teoksista.

title: Videopelilajityypit

text: Digitaalisten pelien sisällöt ovat nykyään varsin moninaiset, ja digitaalisista peleistä voidaan hahmotella genreryhmiä monin eri tavoin. Esimerkiksi Mark J. P. Wolf on jakanut pelit 42:een eri genreen. Näitä Wolfin genrejä ovat muun muassa abstraktit pelit, estepelit, flipperipelit, korttipelit, strategiapelit, simulaatiopelit, tasohyppelyt ja takaa-ajopelit. Pelitutkija Thomas H. Apperley taas on nostanut esiin neljä näkökohtaa, jotka tulisi huomioida pelien luokittelussa. Nämä neljä näkökohtaa ovat Apperleyn mukaan laitteisto (PC, pelikonsolit, matkapuhelin, käsikonsolit), ilmenemismuoto, miljöö ja genre. Genrejä Apperleyn luokittelussa on neljä: toimintapelit, simulaatiopelit, strategiapelit ja roolipelit. Erilaisten peligenrejen hahmottaminen onkin haastavaa, koska digitaaliset pelit ovat suhteellisen nuori ilmiö, ja digitaaliset pelit, pelaamisen tavat, pelikulttuuri ja teknologia muuttuvat ja kehittyvät jatkuvasti. Myös digitaalisten pelien pelaajia voidaan jaotella pelaajatyyppeihin sen mukaan, millaisia pelejä he pääasiassa pelaavat.

title: X-COM

text: X-COM on MicroProsen julkaisema tietokonepelisarja. Sarjan kolme ensimmäistä peliä olivat strategiapelejä, kun taas neljäs peli oli toimintapainotteinen avaruuslentelypeli, jossa oli aineksia strategiapeleistä. Ensimmäinen peli, (tunnetaan myös nimellä "X-COM: UFO Defense" Pohjois-Amerikassa), laadittiin "Laser Squad"-peleistä tunnetun Julian Gollopin kasaaman tiimin johdolla. MicroProse ihaili Gollopin veljesten aikaansaannosta, mutta he taas halusivat saada aikaan jotain vieläkin 'suurempaa'. UFO: Enemy Unknownin menestyksen jälkeen Gollopin veljekset aloittivat suoraan n työstämisen, josta tuli X-COM-sarjan kolmas peli ilmestyessään vuonna 1997. MicroProse oli kasannut nopeasti yhtiön työntekijöistä kehitystiimin, joka loi alle vuodessa ensimmäisen peliin pohjautuvan in.

title: Tähtien sota -videopelit

text: "" oli yksi ensimmäisistä täysin kolmiulotteisista ja reaaliaikaisista strategiapeleistä ja samalla myös ensimmäinen reaaliaikainen Tähtien Sota-strategiapeli. Samasta muotista tehtiin myös vuonna 2001 ilmestynyt "", joka käytti "Age of Empires 2" -pelin pelimoottoria. Peli sai myös lisä-osan vuonna 2002, "Clone Campaings". Lisä-osa toi mukanaan mahdollisuuden ohjata kloonisotilaita. Lisäksi helmikuussa 2006 ilmestyi uusi "", jossa pelaaja pääsee johtamaan joukkoja alkuperäisen trilogian elokuvista tuttuihin taisteluihin, avaruustaistelut ovat mahdollisia sekä pelissä voi myös komentaa elokuvista ja kirjoista tuttuja hahmoja kuten Darth Vader, Boba Fett ja Mara Jade. Samaan peliin ilmestyi syyskuussa 2006 lisäosa, "Star Wars: Empire At War: Forces of Corruption".

title: Command & Conquer: Generals

text: Peli on ensimmäinen kolmiulotteinen "Command & Conquer" -strategiapeli ja käyttää SAGE-pelimoottoria, jota EA Los Angeles myöhemmin käytti esimerkiksi strategiapelissään "". Myös Westwood Studiosin julkaisema "" on kolmiulotteinen, mutta se ei ole reaaliaikastrategia vaan ammuntapeli.

title: Strategiapeli

text: Perinteisesti strategiapelejä on pelattu lautapeleinä. Klassisia strategialautapelejä ovat muun muassa shakki, tammi ja go. Myös monet pelikorttipelit ovat strategisesti suuntautuneita.


query: Virtaako Forssan halki Loimijoki?

title: Loimijoki

text: Loimijoen koko valuma-alueen pinta-ala on 3138km².[1] Joki virtaa Tammelan, Forssan, Jokioisten, Ypäjän, Loimaan ja Huittisten alueilla ennen yhtymistään Kokemäenjokeen. Nykyisen Loimaan alueella joki kulkee entisistä kunnista myös Alastaron, Vampulan ja Loimaan kunnan alueilla. Loimijoen sivujokien varsille jäävät pääosin nykyiset Punkalaitumen ja Humppilan kunnat ja entisistä kunnista Koijärvi, Metsämaa ja Mellilä.

title: Terek

text: Terek saa alkunsa Georgian puolelta Kaukasusvuoristosta Kazbekin lounaisrinteeltä. Sieltä se virtaa ensin pohjoiseen ja puhkaisee Kaukasuksen pohjoisharjanteen Darielin solassa. Tämän jälkeen se virtaa halki Pohjois-Ossetian, jonka alueella se muuttuu vuoristojoesta tasankojoeksi. Pohjois-Ossetiasta joki virtaa Kabardian tasangon halki Kabardino-Balkarian koillisosassa, kääntyy itään ja virtaa sitten Pohjois-Ossetian, Tšetšenian ja Dagestanin pohjoisosien halki Kaspianmereen, jossa se muodostaa 100 km pitkän suiston. Suiston halki virtaavien suuhaarojen nimet ovat Novyi Terek, Staryi Terek ja Tatovka. Terekin merkittävämmät sivujoet ovat Ardon, Uruh, Malka, Sunža ja Fiagdon.

title: Hennijoki

text: Kylän halki virtaa Loimijokeen laskevan Kourajoen eli Palojoen sivuhaara Murronjoki eli Alainenjoki, josta klylän kohdalla käytetään myös nimeä Hennijoki.

title: Kauhanoja

text: Kylän halki virtaa Loimijoki, johon kylän alueella yhtyy pohjoisesta Ypäjänkylästä alkunsa saava Ypäjoki. Etelässä kylän alueelle ulottuu laaja Eksyssuo.

title: Loimijoki

text: Loimijoen suurimpia sivujokia ovat Forssan Koijärvestä alkunsa saava ja Alastarolla Loimijokeen laskeva Kojonjoki (valuma-alue 465km²), Punkalaitumelta alkunsa saava ja Huittisissa Loimijokeen yhtyvä Punkalaitumenjoki (valuma-alue 425km²), Mellilästä alkunsa saava ja Alastarolla Loimijokeen laskeva Niinijoki (valuma-alue 223km²), Huittisissa, aiemmin Vampulan ja Huittisten rajalla, Loimijokeen laskeva, Punkalaitumelta alkunsa saava Kourajoki (valuma-alue 228km²) sekä Tammelasta alkunsa saava ja Jokioisissa Loimijokeen laskeva Jänhijoki (valuma-alue 203km²). Pienempiä sivujokia ovat Matkusjoki Vampulassa Huittisissa (valuma-alue 64km²), Hanhijoki Alastarolla Loimaalla (valuma-alue 91km²), Petäjoki Loimaalla (valuma-alue 66km²) Loimaalla, Ypäjoki (valuma-alue 59km²) ja Kuusjoki (valuma-alue 71km²) Ypäjällä sekä Haapajoki (valuma-alue 53km²) Jokioisilla.[1]

title: Humppila

text: Humppilan kunta kuuluu kokonaisuudessaan Kokemäenjokeen laskevan Loimijoen valuma-alueeseen. Suurin joki on Forssan Koijärveltä alkava, Loimaan Alastarolla Loimijokeen laskeva Koenjoki, johon vedet virtaavat kunnan keski- ja lounaisosista. Kaakkoisosan vedet virtaavat etelään Jokioisiin, jossa ne laskevat Loimijoen sivujokeen Jänhijokeen. Kunnan pohjoisimmasta osasta vedet virtaavat pohjoiseen Punkalaitumenjokeen, joka yhtyy Loimijokeen Huittisissa.

title: Ypäjä

text: Kunnan tärkein vesistö on Loimijoki, jonka varrelle Ypäjän kirkonkylä ja tärkeimmät viljelyalueet ovat aikanaan syntyneet. Pohjoisesta Loimijokeen laskee Ypäjän alueelta Ypäjoki, ja Ypäjän eteläosien halki virtaa Loimijokeen Ypäjällä etelästä laskeva Kuusjoki. Koko kunnan alueella ei ole yhtään järveä.

title: Vampula

text: Vampulan luonnonympäristöä hallitsee Kokemäenjoen suurin sivujoki Loimijoki, joka virtaa Vampulan halki etelästä Alastarolta pohjoiseen Huittisiin. Loimijoen sivujokia Vampulassa ovat siihen idästä laskeva Kourajoki, joka ennen kuntaliitosta oli Vampulan ja Huittisten rajajokena, sekä Köyliön Vuorenmaan Matkussuolta alkunsa saava Matkusjoki, joka virtaa Vampulan Matkusjoen kylän alueella ja laskee Loimijokeen lännestä Vampulan keskustaajaman pohjoispuolella. Maaston korkeuserot ovat Vampulan alueella vähäisiä.

title: Vaulammi

text: Vaulammin eteläpuolitse kulkee Turkua ja Hämeenlinnaa yhdistävä valtatie 10. Muita tieyhteyksiä ovat yhdystie 2812 Ypäjän kirkonkylän ja yhdystie 2804 Jokioisten kirkonkylän suuntaan. Alueen halki virtaa Loimijoki, jonka varrella kylästä itään on Lintupajun luhtana tunnettu linnustoalue. Lintujen tarkkailua varten alueella on ollut lintutorni vuodesta 2011 lähtien. Lisäksi Vaulammilla on luontopolku. Vaulammin itäpuolella Lintupajun luhdassa Loimijokeen laskee pohjoisesta Jänhijoki. Vaulammin länsipuolella Loimijokeen laskee etelästä Vaulammin, Haapaniemen ja Niemen kylien sivuitse virtaava, näiden kylien takamailta, Jokioisten Murronkulmalta alkunsa saava Haapajoki.

title: Kama

text: Kama saa alkunsa Udmurtian pohjoisimmasta osasta, Kaman ylängöltä, josta se virtaa aluksi pohjoiseen Kirovin alueelle, kääntyy sitten itään, virtaa Permin Komin halki Permin alueelle ja kääntyy etelään. Sitten se virtaa Udmurtian kaakkoisosan halki Baškirian rajalle ja virtaa rajaa seuraillen lounaaseen Tatarstanin puolelle. Tatarstanin halki virrattuaan se laskee Volgaan Tatarstanin länsiosassa.[2]

title: Matkusjoki (joki Vampulassa)

text: Matkusjoki on 11 kilometriä pitkä joki Satakunnassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen läntinen sivujoki. Matkusjoki yhtyy Loimijokeen 27 kilometriä ylävirtaan sen suistosta. Sen valuma-alueen pinta-ala on 66,56 km² tai 64,63 km² ja se ulottuu Köyliön ja Huittisten alueille. Joki virtaa lähinnä peltojen halki eikä siihen laske järviä.

title: Kojonjoki

text: Koijärveltä joki virtaa halki entisen Koijärven kunnan alueen Forssassa, on rajajokena Forssan ja Jokioisten, Forssan ja Humppilan sekä Urjalan ja Humppilan välillä, virtaa sitten Humppilan alueella ja viimein Loimaalla entisten Metsämaan ja Loimaan kuntien kautta ja laskee Loimijokeen Alastarolla Loimaalla.

title: Forssan seutukunta

text: Seutukunnan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Forssan keskustan, Jokioisten ja Ypäjän halki virtaava Loimijoki saa alkunsa. Seutukunnassa on kaksi kansallispuistoa: Liesjärven kansallispuisto ja Torronsuon kansallispuisto, jotka molemmat sijaitsevat Tammelassa.

title: Forssa

text: Forssan pinta-ala on neliökilometriä[2] ja keskimääräinen on väestötiheys noin Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta neliökilometriä kohti. Vesistöjen osuus pinta-alasta on pieni, mutta tärkeän elementin kaupunkikuvassa muodostaa Loimijoki, jonka alkupäässä kaupunki sijaitsee. Muita merkittäviä vesistöjä ovat osittain Forssassa sijaitseva Kaukjärvi ja vihreän liikkeen syntypaikkana tunnettu Koijärvi.[3]

title: Nissan (joki)

text: Joki virtaa Smålandin ja Hallandin maakuntien alueella. Se saa alkunsa Tabergin lähellä Månsarpissa sijaitsevalta suolta, joka on yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella. Nissan virtaa ensin luoteeseen ja länteen, mutta jatkaa sitten lounaaseen Smålandin halki. Paikkoja, joiden halki joki virtaa ovat Norra Unnaryd, Gislaved, Smålandsstenar, Skeppshult ja Hyltebruk. Hallandin puolella Rydöbruk, Torup, Fröslida, Nissaström, Johansfors, Oskarström, Sennan ja Åled ovat ne paikkakunnat, joiden halki joki kulkee. Halmstadin kaupungin kohdalla Nissan laskee Kattegatiin Laholmsbukteniin.

title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Haapajoki on 14 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Jokioisissa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen eteläinen sivujoki. Haapajoki yhtyy Kokemäenjoen sivujokeen Loimijokeen 91 kilometriä tämän suulta. Haapajoen valuma-alueen pinta-ala on 57 km² ja sen järvisyys on 0 %. Valuma-alueella ei ole luontaisia järviä. Haapajoki virtaa Jokioisissa Luodesuon kulmakunnan läpi ja edelleen Niemen, Haapaniemen ja Vaulammin kylien sivuitse ja laskee Loimijokeen Vaulammin luona.

title: Jokioinen

text: Jokioisten keskeisin vesistö on kunnan ja sen keskustaajaman halki virtaava Loimijoki. Pienempiä vesiä ovat Loimijokeen pohjoisesta laskeva Jänhijoki ja siihen laskeva Rehtijärvi. Etelästä Loimijokeen laskee Tammelan Torronsuosta alkunsa saava Haapajoki, jonka valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisessa Jokioisten ja Forssan rajajokena virtaa Forssan Koijärvestä alkunsa saava Loimijoen sivujoki Kojonjoki, joka laskee Loimijokeen Alastarolla Loimaalla. Toinen Jokioisten järvistä on Kojonjokeen laskeva Kiipunjärvi Kiipun kylässä Jokioisten ja Humppilan rajalla.

title: Loimijoki

text: Loimijoki virtaa Suomen parhaiden maanviljelysalueiden halki ja savipitoisten maiden takia joen vesi on sameaa. Taajamien ja teollisuuden jätevesien vuoksi joki oli aiemmin pahoin saastunut ja uimakiellossa, mutta 1980-luvulta alkaen joen tila on parantunut ja nykyisin sitä hyödynnetään esimerkiksi virkistyskalastusalueena.

title: Forssa

text: Forssan haja-asutusalueen keskiosien halki virtaa Loimijoen sivujoki Jänhijoki, jonka latvavesiin kuuluvat myös pohjoisempana lähellä Tammelan rajaa sijaitsevat, Tammelan Mustialan takamaiden pienten metsäjärvien ketjuun liittyvät Kiimalammi ja Luolalammi.

title: Loimaa

text: Loimaan keskustan, Hirvikosken ja Alastaron taajamien läpi virtaa Tammelasta alkunsa saava ja Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki, jonka vesi on alueen savimaiden takia väriltään ruskeaa. Alastarolla siihen laskee Loimaan pohjoisosien ja Metsämaan kirkonkylän halki virtaava Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, joka saa alkunsa Forssan Koijärvestä. Etelästä Loimijokeen laskee Alastarolla Mellilästä alkunsa saava Niinijoki ja lähellä Hirvikoskea Loimaan Joenperän kylästä alkunsa saava Petäjoki. Järviä on vain muutamia lähinnä harjujen liepeillä.

title: Kanta-Hämeen maakunta

text: Kanta-Hämeen maisemakuvassa on melko paljon Järvi-Suomen piirteitä. Maakunta kuuluu miltei kokonaisuudessaan Kokemäenjoen vesistön alueeseen. Suurin järvi on Vanajavesi, johon laskee kaakosta päin vesiä Lammin, Hausjärven, Lopen ja Janakkalan seuduilta. Maakunnan koillisosa kuuluu niin kutsuttuun Hauhon reittiin, jonka vedet laskevat Pälkäneen ja Valkeakosken kautta Vanajaveteen. Tämän seudun suurimpia järviä ovat Vanajaveden ohella Kuohijärvi, Hauhon Pyhäjärvi, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä sekä Lehijärvi Hattulassa. Maakunnan lounaisosasta Tammelan ja Forssan alueilta saa puolestaan alkunsa Loimijoki, joka virtaa Loimaan ja Huittisten kautta Kokemäenjokeen. Hämeen lounaisosan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Loimijoki saa alkunsa. Sen sijaan Riihimäellä ja Lopen eteläosassa sijaitsevat etelään Suomenlahteen laskevan Vantaanjoen latvapurot.

title: Loimijoen valuma-alue

text: Loimijoen yläjuoksu kulkee Jokioisten ja Forssan keskustojen läpi. Loput Loimijoen yläjuoksun järvistä sijaitsevat Loimijokeen laskevien ojien varrella tai joen välittömässä läheisyydessä. Näitä ovat Linikkalanlammi, Mäkilammi, Särkilammi ja Teerikiimalammi. Valuma-alueen virallinen raja sijaitsee Forssan kaupunkialueen sisällä. Tässä esityksessä se kuitenkin jatkuu Pyhäjärven luusuaan asti ja tämän osuuden varrella sijaitsee Loimalammi.

title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi.

title: Koijärvi

text: Kunnan nimikkojärvi on pesimälinnustostaan tunnettu Koijärvi, joka laskee Koijokea pitkin Loimijokeen. Järvi sijaitsee kirkonkylästä noin 5 kilometriä pohjoiseen Urjalaan päin, lähellä Saviniemen kylää. Koijärven itäosassa lähellä Tammelan rajaa on 26 hehtaarin laajuinen Kiimalammi. Osittain entisen Koijärven kunnan alueelle ovat ulottuneet Forssan ja Urjalan rajalla sijaitseva Kokonjärvi (461 hehtaaria) sekä Forssan ja Tammelan rajalla sijaitsevat Lunkinjärvi (115 ha) ja Valijärvi (87 ha).

title: Pyhäjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 2 290 hehtaaria eli 22,9 km² ja sen pituus on 8,6 kilometriä ja leveys 5,2 kilometriä. Pyhäjärven koko valuma-alueen pinta-ala on 639 km², josta järven oma lähivaluma-alue käsittää 115 km² ja Kuivajärven valuma-alue 524 km². Pyhäjärveen laskee idästä Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Saaren kansanpuiston luona Kuivajärvi. Lounaasta Pyhäjärveen ovat laskeneet nykyään pelloksi kuivattu Kalliojärvi ja umpeenkasvanut Talpianjärvi, joka nykyään on osa Torronsuon kansallispuistoa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 115 kilometriä pitkä Loimijoki, joka virtaa Forssan, Jokioisten, Ypäjän, Loimaan, Vampulan ja Huittisten läpi ja yhtyy siellä Kokemäenjokeen.

title: Alastaro

text: Alastaron tärkeimmät liikenneväylät ovat kantatie 41 ja Loimaan ja Säkylän välinen seututie 213, jotka risteävät Virttaalla. Kantatie 41:llä on Virttaankankaalla lentokoneiden varalaskupaikka. Lähin rautatieasema on Turku–Toijala-radalla Loimaalla. Alastaro on tunnettu moottoriradastaan.Alastaron luonnonympäristöä hallitsee sen alueen keskiosissa Kokemäenjoen suurin sivujoki Loimijoki, joka virtaa Alastaron alueen halki kaakosta Loimaalta luoteeseen Vampulaan. Loimijoen sivujokia Alastarolla ovat idästä Loimijokeen Alastarolla laskeva Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, etelästä Loimijokeen Alastarolla laskeva Niinijoki ja Oripäästä alkunsa saava, Alastaron alueella virtaava Hanhijoki. Alastaron alueen pohjoisosiin ulottuvat lisäksi Loimijoen Vampulassa ja Huittisissa virtaavan sivujoen Kourajoen latvahaarat.

title: Kuusjoki (Ypäjä)

text: Loimijokeen laskeva Kuusjoki-niminen joki virtaa kulmakunnan halki kaakosta pohjoiseen. Pääosin Someron puolella sijaitsevan Huhmassuon pohjoislaita ulottuu Ypäjän puolelle. Kulmakunnan halki kulkee yhdystie 2805 Ypäjän kirkonkylästä valtatielle 10 Kosken Tl kirkonkylän suuntaan. Kulmakunnalta on myös alempitasoinen tieyhteys pohjoiseen Mannisiin seututielle 213 ja kaakkoon Someron Pitkäjärvelle.

title: Forssa

text: Vesistöjä on Forssan pinta-alasta vain 4,61km²[22] eli 1,8 % kokonaispinta-alasta. Keskustaajaman alueella ainoat vesistöt ovat idässä osa Kaukjärveä, kaupungin halki virtaava Loimijoki, siihen laskeva, lähes umpeenkasvanut Loimalammi sekä Linikkalanlammi Linikkalassa ja Mäkilammi Vieremässä. Lähialueen suurin järvin on Tammelan puolella sijaitseva Pyhäjärvi.

title: Loimijoki

text: Loimijoki on Kokemäenjoen suurin sivujoki, joka alkaa Tammelan Pyhäjärvestä ja yhtyy Kokemäenjokeen Huittisissa. Loimijoen alku- ja loppupisteiden välinen korkeusero on noin 54 metriä, joka jakaantuu useaan padottuun koskeen muun muassa Forssassa, Jokioisissa ja Loimaalla.

title: Loimijoki

text: Järviä on Loimijoen alajuoksun ja sen sivujokien valuma-alueilla vähän. Kojonjokeen laskevat Koijärven ohella Valijärvi (87,3ha) Tammelan ja Forssan rajalta ja Kiipunjärvi (60,7ha) Humppilan ja Jokioisten rajalta. Jänhijokeen laskevat Rehtijärvi (39ha) Jokioisissa sekä muun muassa Jänijärvi (81,7ha), Heinijärvi (126,5ha), Särkijärvi (117,8ha) ja Saloistenjärvi (185,8ha) Tammelan luoteisosista. Loimijoen lähdejärven Pyhäjärven Tammelan ylänköön rajoittuva valuma-alue sen sijaan on järvisempää.[2][3] Järvisyys Forssan Kuhalankosken yläpuolisella alueella on 10,52% kun koko Loimijoen valuma-alueen järvisyys on vain 2,74%.[1]


query: Mitä tarkoittaa valtakunnansyyttäjä?

title: Valtakunnansyyttäjä

text: Valtakunnansyyttäjä on Suomen ylin syyttäjä. Virka on perustettu vuonna 1996, jolloin ylimmän syyttäjän tehtävät siirtyivät pois valtioneuvoston oikeuskanslerilta. Valtakunnansyyttäjä toimii valtakunnansyyttäjänvirastossa, jossa on myös apulaisvaltakunnansyyttäjä sekä noin kymmenen valtionsyyttäjää. Valtakunnansyyttäjänviraston alaisuudessa toimivat paikallistasolla kihlakunnansyyttäjät.

title: Sananvapausrikos

text: Tyypillisiä valtakunnansyyttäjän syyteharkintavaltaan kuuluvia virallisen syytteen alaisia sananvapausrikoksia voivat olla esimerkiksi seuraavat rikokset, kun ne tehdään sananvapauslain tarkoittamassa julkaisu- tai ohjelmatoiminnassa:Tyypillisiä paikallissyyttäjän toimivaltaan kuuluvia sananvapausrikoksia voivat olla esimerkiksi:

title: Valtakunnansyyttäjä

text: Apulaisvaltakunnansyyttäjänä toimii Jukka Rappe.[4] Aiemmin apulaisvaltakunnansyyttäjinä ovat toimineet Raija Toiviainen (2016–2018), Jorma Kalske (2002–2016) ja Martti Jaatinen (1997–2002).[5]

title: Jukka Riikonen

text: Valtakunnansyyttäjä nosti toukokuussa 2018 Riikosta vastaan syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hänen epäillään laiminlyöneen velvollisuutensa valvoa Helsingin poliisin tietolähdetoimintaa vuosina 2009–2013.

title: Muhammed-pilapiirrosjupakka

text: Tanskan valtakunnansyyttäjä päätti 15.3.2006 olla nostamatta syytettä "Jyllands-Postenia" vastaan uskonrauhan rikkomisesta tai kiihotuksesta kansanryhmää vastaan.

text: Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen on asianomistajarikos. Valtakunnansyyttäjä voi kuitenkin määrätä syytteen nostettavaksi, jos rikos on tapahtunut joukkotiedotusvälinettä käyttäen ja erittäin tärkeä yleinen etu vaatii syytteen nostamista.

title: Matti Kuusimäki

text: Matti Jyrki Johannes Kuusimäki (s. 3. toukokuuta 1943 Turku) on suomalainen juristi. Hän toimi Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä vuosina 1997–2010. Hänen seuraajakseen tuli Matti Nissinen. Ennen valtakunnansyyttäjän virkaa hän toimi kanneviskaalina ja hovioikeudenneuvoksena Vaasan ja sittemmin Helsingin hovioikeudessa sekä oikeusministeriön kehitysjohtajana. Nuorempana hän on toiminut lisäksi Poliisiopiston (nykyinen Poliisiammattikorkeakoulu) opettajana 1968–1969.

title: Lasse Aapio

text: Valtakunnansyyttäjä nosti toukokuussa 2018 Aapiota vastaan syytteen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Hänen epäillään laiminlyöneen velvollisuutensa valvoa Helsingin poliisin tietolähdetoimintaa vuosina 2012–2013.

title: Matti Nissinen

text: Nissinen irtisanottiin valtakunnansyyttäjän virasta 25. tammikuuta 2018.

title: Anna Politkovskaja

text: Murhatutkimuksia johti Venäjän valtakunnansyyttäjä Juri Tšaika. Novaja Gazeta lupasi murhan selvittämiseen johtavista tiedoista 25 miljoonan ruplan (740 000 euron) palkkion.

title: Mijailo Mijailović

text: Sekä Mijailović että valtakunnansyyttäjä valittivat hovioikeuden päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Valtakunnansyyttäjä vaati Mijailovićin tuomitsemista murhasta elinkautiseen vankeuteen. Mijailović puolestaan vaati, että korkein oikeus muuttaisi tuomion murhasta tapoksi ja vapauttaisi hänet Lindhin omaisille maksettavista vahingonkorvauksista. Mijailović perui puheensa ja suostui maksamaan Lindhin lapsille korvauksia 100 000 kruunua eli noin 11 000 euroa.

title: Kunnianloukkaus

text: Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen on ehdottanut kunnianloukkauksen osittaista dekriminalisointia.

title: Suvakki

text: "Suvakki"-sana on innoittanut joitakin kolumnisteja pohtimaan suvaitsevaisuutta ja maahanmuuttoa. Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen käytti suvakki-ilmausta bloginsa otsikossa.

title: Sananvapausrikos

text: Valtakunnansyyttäjä päättää syytteen nostamisesta julkaistun viestin sisältöön perustuvasta virallisen syytteen alaisesta rikoksesta sekä tällaiseen rikokseen liittyvästä päätoimittajarikkomuksesta.

title: Matti Nissinen

text: Nissinen palasi työhönsä valtakunnansyyttäjänä seuraavana päivänä.

title: Valtakunnansyyttäjä

text: Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä toimi Matti Kuusimäki 1997–2010. Hänen jäätyään eläkkeelle virkaan nimettiin Matti Nissinen vuonna 2010.[1] Nissinen irtisanottiin tammikuussa 2018 virkavelvollisuuden rikkomisen johdosta ja siitä seuranneen puolen vuoden irtisanomisaikana virkaa hoiti apulaisvaltakunnansyyttäjä Raija Toiviainen[2]. Myöhemmin Toiviainen nimitettiin valtakunnansyyttäjän virkaan 1. elokuuta 2018 alkaen.[3]

title: Suomen poliisi

text: Valtakunnansyyttäjän mukaan Suomessa olisi tarve päätoimiselle poliisirikosasioiden käsittely-yksikölle, joka toimisi valtakunnallisesti ja itsenäisesti. Hänen mukaansa muissa Pohjoismaissa on erillisyksiköt poliirikosten tutkinnalle. Vain Suomessa on käytössä "karvalakki-malli", jossa poliisirikosasioita muut poliisit tutkivat Valtakunnansyyttäjän alaisuudessa pääsääntöisesti oman toimen ohessa.[28]

title: Syyttäjä

text: Suomessa syyttäjäorganisaatio on kaksiportainen: kihlakunnansyyttäjät ja valtakunnansyyttäjä, joka johtaa syyttäjälaitosta. Valtakunnansyyttäjänvirastossa työskentelee myös valtionsyyttäjiä, jotka vastaavat syyttäjän tehtävistä vaativimmissa ja valtakunnallisissa rikosasioissa.

title: Sananvapausrikos

text: Valtakunnansyyttäjä on antanut ohjeen 2004/1, jossa todetaan, että julkaistun viestin sisältöön perustuvan rikoksen käsitettä ei ole sananvapauslaissa määritelty. Käsite on tulkinnanvarainen ja tietyn rikoksen lukeminen sananvapausrikokseksi edellyttää rikoksen tunnusmerkistön tarkastelua sekä sen harkitsemista, onko teossa kyse sananvapauslain tarkoittamasta julkaisu- tai ohjelmatoiminnasta ja onko rangaistussäännöksessä kysymys sananvapauden rajoituksesta. Viime kädessä oikeuskäytännön varaan jää, milloin jokin rikos on luettava valtakunnansyyttäjän yksinomaiseen syyteharkintavaltaan kuuluvaksi sananvapausrikokseksi. Tätä ohjetta uudempaa tarkastelua aihealueesta esitetty esimerkiksi S. Kolehmaisen lisensiaatintyössä (2009).

title: Artūras Paulauskas

text: Paulauskas luki lakia Vilnan yliopistossa ja valmistui vuonna 1976. Valmistumisen jälkeen hän toimi tutkijana ja syyttäjänä. Hän toimi Liettuan valtakunnansyyttäjän sijaisena vuosina 1987–1990 ja valtakunnansyyttäjänä 1995–1997.

title: Oikeuskansleri

text: Ylimmän syyttäjän tehtävät siirtyivät oikeuskanslerilta valtakunnansyyttäjälle 1997.

title: Ivan Gašparovič

text: Samettivallankumouksen jälkeen Václav Havel nimitti hänet 1990 Tšekkoslovakian valtakunnansyyttäjäksi. Vuonna 1992 hänet valittiin Slovakian tasavallan kansallisneuvoston puhemieheksi ja Tšekkoslovakian varapuheenjohtajaksi, ja loppuvuodesta hän on oli mukana laatimassa Slovakian perustuslakia.

title: Ulvilan surma

text: Ulvilan surman pitkän ja monivaiheisen keston vuoksi valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen esitti joulukuussa 2015, että muutoksenhakujärjestelmää rikosasioissa pitäisi muuttaa niin, että näyttö rikosasioissa arvioitaisiin vain yhden kerran käräjäoikeudessa ja ylemmät asteet keskittyisivät oikeuskysymyksiin. Euroopan Oikeusturvan Keskusliiton toiminnanjohtaja piti valtakunnansyyttäjän ehdotusta harkitsemattomana, koska se huonontaisi kansalaisen oikeusturvaa ja Auerin tapauksessa hänet olisi tuomittu syyttömänä miehensä murhasta.

title: Valtakunnansyyttäjä

text: Luokka:Oikeuslaitos Luokka:Suomen viranomaiset

title: Valtakunnanoikeus

text: Valtakunnanoikeus käsittelee syytteen, joka nostetaan virkatoimessa lainvastaisesti menetellyttä valtioneuvoston jäsentä, oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä tai korkeimpien oikeuksien presidenttiä tai jäsentä vastaan. Syyttäjänä toimii valtakunnansyyttäjä, valtioneuvoston oikeuskansleri tai eduskunnan oikeusasiamies.

title: Matti Nissinen

text: Matti Johannes Nissinen (s. 18. marraskuuta 1956 Vaala) on suomalainen juristi, joka toimi valtakunnansyyttäjänä 1. huhtikuuta 2010 alkaen.

title: Matti Nissinen

text: Tasavallan presidentti nimesi Matti Nissisen valtakunnansyyttäjäksi huhtikuusta 2010 alkaen, kun maan historian ensimmäinen valtakunnansyyttäjä Matti Kuusimäki oli jäänyt eläkkeelle.

title: Matti Nissinen

text: Seuraava valtakunnansyyttäjä voi aloittaa virassaan vasta, kun Nissisen irtisanomisaika päättyy. Siihen saakka maan ylimmän syyttäjän sijaisena toimii todennäköisesti apulaisvaltakunnansyyttäjä Raija Toiviainen. Raija Toiviainen oli ehdolla valtakunnansyyttäjän virkaan vuonna 2010, kun virkaan valittiin Nissinen.

title: Raija Toiviainen

text: Raija Toiviainen (s. 1954) on oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari, joka on toiminut Suomen valtakunnansyyttäjänä vuodesta 2018. Aiemmin hän toimi apulaisvaltakunnansyyttäjänä ja valtionsyyttäjänä.

title: Suomen poliisi

text: Valtakunnansyyttäjän mukaan poliisirikosten käsittelyajat ovat hyvin pitkiä ja syövät kansalaisten luottamusta järjestelmään.[28]


query: Minä vuonna Claude Alexandre de Bonneval on syntynyt?

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Claude Alexandre de Bonneval, Bonnevalin kreivi (14. heinäkuuta 1675, Coussac, Ranska – 23. maaliskuuta 1747 Istanbul, Osmanien valtakunta) oli Ranskan armeijan upseeri, joka siirtyi ensin Habsburgien monarkian Itävallan palvelukseen ja myöhemmin Osmanien valtakuntaan, jossa hän kääntyi islaminuskoon ja otti turkkilaisen nimen Humbaracı Ahmet pašša.[1]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval oli ihailtu seikkailija, joka tunnettiin sodissa osoittamastaan rohkeudesta ja neuvokkuudesta. Toisaalta häntä pidettiin potentiaalisesti vaikeana luonteena, joka saattoi ajautua pitkälle meneviin riitoihin ja ongelmiin esimiestensä kanssa. Karl Roiderin kuvauksen mukaan Bonneval oli kiistämättä lahjakas, mutta myös ylimielinen ja hallitsematon ja hänellä oli merkillinen arvojärjestys, joka salli hänen tallata toisten tunteita ja mielipiteitä samalla kun hän reagoi lähes väkivaltaisesti kevyintäkin itseensä kohdistunutta loukkausta kohtaan.[2]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval syntyi Coussacissa 14. heinäkuuta 1675 vanhaan limousinilaiseen aatelissukuun, jolla oli sukusiteitä vallassa olevaan Bourbonin hallitsijasukuun.[3] Hän oli perheen kolmas poikalapsi. Hänen vanhin isoveljensä kuoli pienenä, joten pojista keskimmäinen César-Phoebus peri suvun tilukset. Claude Alexandre osoitti jo nuorena voimakasta tahtoa, mutta samalla hän oli myös hankala ja ajautui riitoihin helposti. Isänsä kuoleman jälkeen hänet lähetettiin jesuiittojen kouluun. Hän menestyi latinan ja historian opiskelussa, mutta hänet erotettiin huonon käytöksen vuoksi. 13-vuotiaana hän liittyi upseerikokelaaksi Ranskan laivastoon ja oli mukana Dieppen, La Hoguen ja Cádizin meritaisteluissa. Hän sai kuitenkin potkut, koska hän oli haastanut esimiehensä kreivi de Beaumontin kaksintaisteluun.[4][5]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin vaiheikkaasta elämästä kirjoitettiin 1700- ja 1800-luvulla useita romanttisia ja liioittelevia epävirallisia elämäkertoja, joilla ei usein ollut paljonkaan tekemistä todellisuuden kanssa. Teoksia julkaistiin muun muassa Britanniassa, Alankomaissa ja Saksassa. Niissä pohdiskeltiin Bonnevalin pragmaattista suhtautumista uskonasioihin. Lisäksi ne usein keskittyivät herkuttelemaan ajatuksella Bonnevalin ympärileikkaamisesta hänen kääntyessään islaminuskoon. Ajan kristillismoralistisessa Euroopassa ympärileikkaus symbolisoi itäisten kansojen tapojen vierautta ja epäkristillisyyttä. Vaikka ympärileikkauksen tapahtumisesta ei ole todellista tietoa, sen mainitseminen oli myyvä keino lisätä Bonnevalin henkilöön liitettyä ristiriitaisuutta.[16] Vanhoilla päivillään Bonneval itse kirjoitti Voltairelle aina uskoneensa, ettei Jumala välitä siitä, onko uskovainen kristitty, muslimi vai juutalainen.[17]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Laivaston jälkeen hän lainasi isoveljeltään , joilla hän osti komentajuuden kaartinjalkaväessä.[5] Bonneval osoitti huomattavaa rohkeutta ja sotilaallista kyvykkyyttä Espanjan perimyssodan Italiaan ja Alankomaihin kohdistuneiden sotaretkien taisteluissa. Sana hänen ansioistaan Luzzaran taistelussa kantautui jopa vastustajaa johtaneen Savoijin ruhtinaan Eugenin korviin. Hän yleni rykmentinkomentajaksi, mutta ajautui riitaan sotaministeri Michel Chamillartin kanssa, joka esitti häntä kohtaan epäilyjä valtion varojen väärinkäytöstä Italian sotaretken aikana. Bonneval koki kunniansa tulleen loukatuksi ja ivasi sotaministeriä julkisesti. Chamillart vei asian sotaoikeuden käsiteltäväksi. Sotaoikeus tuomitsi vuonna 1704 Bonnevalin kuolemaan. Hän oli kuitenkin ennakoinut hyvin ankaraa tuomiota, joten hän järjesti pakonsa Saksaan ennen pidättämistään.[3][4][6][2]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Citation error, replace with{{cite book| author = D'Alembert, Jean le Rond| title = A Library of the World's Best Literature - Ancient and Modern - Vol. I| publisher = Cosimo, Inc.| year = 2008| id = ISBN 1605201863}} Citation error, replace with{{cite book| author = Faroqhi, Suraiya| title = Travel and Artisans in the Ottoman Empire: Employment and Mobility in the Early Modern Era| publisher = I.B.Tauris| year = 2014| id = ISBN 1780764812}} Citation error, replace with{{cite book| author = Faroqhi, Suraiya (toim.) & Neumann, Christoph K. (kirj.)| title = The Cambridge History of Turkey: The Later Ottoman Empire, 1603–1839| number = Luku 3: Political and diplomatic developments| publisher = Cambridge University Press| year = 2006| id = ISBN 0-521-62095-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = H.A.R. Gibb, J.H. Kramers, E. Levi-Provencal, J. Schacht (Artikkeli V. L. Ménage)| title = Encyclopaedia of Islam (vol. 1 A-B)| publisher = E.J. Brill| year = 1986| id = ISBN 90-04-08114-3| page = 1159-1160}} Citation error, replace with{{cite book| title = Encyclopædia Britannica, 9th ed., Vol. IV: "Claude Alexandre, Comte de Bonneval"| publisher = Charles Scribner's Sons| year = 1878| format = [ online version]| page = 36}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lodge, Paul| title = Leibniz and his Correspondents| publisher = Cambridge University Press| year = 2004| id = ISBN 1139452231}} Citation error, replace with{{cite book| author = Roider, Karl A.| title = Austria's Eastern Question, 1700-1790| publisher = Princeton University Press| year = 2014| id = ISBN 1400856698}} Citation error, replace with{{cite book| author = Isom-Verhaaren, Christine & Schull, Kent F.| title = Living in the Ottoman Realm: Empire and Identity, 13th to 20th Centuries| publisher = Indiana University Press| year = 2016| id = ISBN 0253019486}} Citation error, replace with{{cite book| author = Wilding, Peter| title = Adventurers in the Eighteenth Century| publisher = The Cresset Press Ltd, London| year = 1950 (1. painos 1937)| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vlahakis, George| title = Imperialism and Science: Social Impact and Interaction| publisher = ABC-CLIO| year = 2006| id = ISBN 1851096736}}

title: Bonneval-sur-Arc

text: Bonneval-sur-Arc on osa Italian vastaisella rajalla sijaitsevaa, 28 kunnan alueista muodostuvaa Vanoisen kansallispuistoa. Se on myös kauneimpien ranskalaiskylien järjestön "Les Plus Beaux Villages de France" jäsen.

title: Napoleon I

text: Jean Lannes Michel Ney Jean-Baptiste Bernadotte, myöhempi Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhana Joachim Murat Jean-de-Dieu Soult Guillaume Marie Anne Brune Emmanuel de Grouchy Louis-Nicolas Davout Jacques MacDonald Catherine-Dominique de Pérignon Pierre Augereau Louis Alexandre Berthier Jean-Baptiste Bessières Laurent de Gouvion Saint-Cyr Jean-Baptiste Jourdan François Christophe Kellermann François Joseph Lefebvre Auguste de Marmont André Masséna Bon Adrien Jeannot de Moncey Adolphe Édouard Casimir Joseph Mortier Nicolas Oudinot Józef Antoni Poniatowski Jean Mathieu Philibert Sérurier Louis Gabriel Suchet Claude Victor-Perrin Jean Rapp

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin sihteeri toimitti kirjeen suurlähettiläälle, joka suhtautui tilanteeseen myötätuntoisesti, mutta sai kuninkaalta käskyn jättää Bonneval huomiotta. Erityisesti esteenä oli Ranskan ja Osmanien valtakunnan vuonna 1673 allekirjoittaman sopimuksen pykälä, jonka mukaan sulttaanin vihollisten joukoissa palvellut menetti automaattisesti Ranskan alamaisuutensa oikeuksineen ja velvoitteineen. Sopimus myös kielsi Ranskan kansalaisilta matkustamisen Osmanien valtakuntaan ilman lupaa. Bonneval olisi tuskin matkustanut sinne, jos hän olisi tiennyt sopimuksesta.[4] Joka tapauksessa, päästäkseen tukalasta tilanteesta ja välttääkseen karkotuksen Bosniasta hän kääntyi muslimiksi ja otti nimen Ahmet, jolloin Osmanien valtakunnasta tuli lain mukaan hänen suojelijansa.[8] Ystävälleen Voltairelle hän kirjoitti: "Joko menetän pääni, tai puen sen turbaaniin".[2] Aikaa myöten hän asettui uuteen kotimaahansa. Sulttaani Mahmud I:n noustessa valtaistuimelle Bonneval asui Komotinissa. Mahmud myönsi hänelle päivärahan, ja 1731 suurvisiiri Topal Osman pašša kutsui hänet osallistumaan projektiinsa, jossa osmanien armeijaa pyrittiin nykyaikaistamaan eurooppalaisen esimerkin mukaisesti. Keväällä 1732 Osman pašša kuitenkin erotettiin, ja hänen tilalleen nousi Hekimoğlu Ali pašša. Uusi suurvisiiri oli kokenut sotilasjohtaja, eikä hän alkuun pitänyt Bonnevalin apua tarpeellisena. Seuraavana vuonna osmanien liittolainen Ranska osallistui Puolan perimyssotaan, mikä mutkisti osmanien ulkopolitiikkaa. Tällöin Ali pašša kutsui Bonnevalin neuvonantajakseen ja korotti tämän asemaa hallinnossa. Tammikuussa 1735 Bonneval ylennettiin tykistön ylipäälliköksi ja hän sai arvonimen pašša.[7]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval olisi todennäköisesti voinut saavuttaa Itävallan armeijan korkeimman eli sotamarsalkan sotilasarvon. Hän ajautui kuitenkin jälleen ongelmiin. Ruhtinas Eugen nimitti hänet tykistön tarkastajaksi Alankomaihin, jossa hänen temperamenttinsa johti hänet riitoihin Prien markiisin, kuvernööri Hercule-Louis Turinettin kanssa. Hän kritisoi Turinettia ankarasti, mikä puolestaan suututti ruhtinas Eugenin, joka katsoi alaisensa arvostelun heijastuvan häneen itseensä. Ruhtinaan asetuttua Turinettin puolelle Bonnevalin sanallinen keihäs kohdistui suoraan häneen. Ruhtinaan määräyksestä Turinetti asetti Bonnevalin arestiin, ja Bonneval joutui toistamiseen sotaoikeuteen. Ruhtinas, joka aiemmin oli puhunut Bonnevalista varsin myönteisesti, totesi nyt: ”Jos hän tulisi yhdestä ovesta sisään, minä menisin toisesta ulos”.[2] Hänet tuomittiin jälleen kuolemaan, mutta pitkään mietittyään uusi keisari Kaarle VI muutti tuomion vuoden pituiseksi vankilatuomioksi, jonka jälkeen hänet tuli karkottaa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueelta.[3][6][2]

title: Bonneval-sur-Arc

text: Bonneval-sur-Arc on kunta Ranskan Auvergne-Rhône-Alpesin alueella Savoien departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 251. Kunta kuuluu departementissaan Modanen kantoniin Saint-Jean-de-Mauriennen arrondissementissa.

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval oli 1700-luvun suuria seikkailijoita. Hän osallistui moniin sotiin ja sotaretkiin sekä kunnostautui taisteluissa niin rohkeutensa kuin sotilaallisen kyvykkyytensäkin ansiosta. Hän oli myös äkkipikainen ja ristiriitainen luonne, joka ajautui usein vakaviin ongelmiin esimiestensä kanssa.[2]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Heinäkuussa 1735 Ali pašša erotettiin, minkä jälkeen myös Bonneval joutui sivuun kaikista neuvonantajan tehtävistään. Kesällä 1737 Itävalta julisti sodan osmaneille. Uusi suurvisiiri Muhsinzade Abdullah pašša kutsui Bonnevalin jälleen neuvonantajaksi sodankäyntiin liittyvissä kysymyksissä. Bonneval oli joitakin vuosia aiemmin laatinut suunnitelman, joka onnistuessaan olisi käynnistänyt vallankumouksen Habsburgien Unkarissa. Suunnitelman tavoitteena oli jatkaa siitä, mihin hänen ystävänsä unkarilainen ruhtinas Ferenc II Rákóczi oli jäänyt. Rákóczi oli pyrkinyt vallankumoukseen Unkarin itsenäistämiseksi, mutta epäonnistuttuaan paennut Osmanien valtakuntaan. Bonneval roolitti uudeksi kapinajohtajaksi Rákóczin pojan.[6] Yritys kuitenkin epäonnistui, vaikka Bonneval matkusti itse rintamalle toteuttamaan suunnitelmaansa. Hän palasi Istanbuliin 1738 ja huomasi pudonneensa sulttaanin ja hovin suosiosta. Hänet karkotettiin pääkaupungista takaisin Komotiniin. Hän pääsi kuitenkin takaisin tykistöön jo vuoden kuluttua muttei ei onnistunut enää saavuttamaan aiempaa arvovaltaansa. Bonneval toimi tykistössä lähinnä hallinnollisissa tehtävissä, ja ajoittain häntä konsultoitiin länsieurooppalaiseen politiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Hänen neuvojaan kuitenkin arvostettiin ja kirjattiin jopa valikoidusti ylös.[7] Bonneval edusti ongelmaa jokaiselle Osmanien valtakunnassa toimineelle Ranskan suurlähettiläälle. Vaikka suurinta osaa Bonnevalin ajasta osmanien keskuudessa voi pitää menestyksekkäänä ja mielekkäänä, hän ikävöi takaisin Ranskaan ja pyrki neuvottelemaan paluustaan syntymämaahansa. Ranskan ja Osmanien valtakunnan väliset sopimukset sekä hänen ongelmallinen suhteensa Euroopan kuningashuoneisiin pysyivät esteenä hänen toiveensa toteuttamiselle.[8]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Viimein Bonneval päätti matkustaa Istanbuliin tarjotakseen palvelustaan Osmanien valtakunnalle, jota vastaan hän oli taistellut vain vähän aiemmin. Hän matkusti Cavtatin kautta Sarajevoon vuonna 1727. Habsburgien ote ylsi kuitenkin myös Bosniaan, ja itävaltalaiset virkamiehet pidättivät Bonnevalin tämän asunnosta. Bonneval joutui odottelemaan kuukausia samalla, kun hänen pidättäjänsä pohtivat eri mahdollisuuksia hänen kohtalostaan päättämiseksi. Välillä suunniteltiin Bonnevalin saattamista oikeuden eteen Wieniin ja toisena vaihtoehtona harkittiin hänen myrkyttämistään omassa asunnossaan. Noihin aikoihin Bonneaval kirjoitti Ranskan Osmanien valtakunnan suurlähettiläälle Villeneuvelle:[8]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Ranskassa vieraillessaan Bonneval avioitui 5. heinäkuuta 1717 marsalkka de Bironin tyttären Judith-Charlotten (1693–1741) kanssa. Kotionnea ei kestänyt kauan, sillä Bonneval jätti vaimonsa vain viikon parin jälkeen. Itävallan armeija siirtyi piirittämään Belgradia 16. heinäkuuta, ja kiiruhtaen matkannut Bonneval ehti osallistua taisteluun, jossa hän ansioitui.[3][7]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Ruhtinas Eugenin myötävaikutuksella Bonneval ylennettiin kenraaliksi, ja hän sai rykmentinkomentajuuden Itävallan armeijasta. Espanjan perimyssodan aikana Bonneval kunnostautui taisteluissa entistä kotimaataan Ranskaa vastaan. Vuonna 1706 hän taisteli ranskalaisia vastaan muun muassa Provencessa, Dauphinéssa, Torinossa ja Malplaquetissa. Itävallan–Turkin sodassa hän taisteli turkkilaisia vastaan. Hän haavoittui vaikeasti Petrovaradinin taistelussa Serbiassa vuonna 1716. Taistelua johtanut ruhtinas Eugen kuvaili Bonnevalia ”johtavaksi kenraaliksi ei vain saksalaisten keskuudessa, vaan kaikkien keisarillisten vasallien keskuudessa”.[2] Hänen turkkilaissodassa osoittamasta rohkeudestaan kertovia tarinoita kantautui aina Ranskaan, jonka sijaitsihallitsijana toiminut Filip I päätti armahtaa hänet.[6] Niinpä toipumislomansa lopulla hän saattoi vierailla Pariisissa.[3][7]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval istui tuomionsa loppuun ja pakeni keisarikunnan alueelta Venetsian tasavaltaan, jonne hän yritti asettua asumaan. Habsburgit olivat kuitenkin kostonhimoisia ja pystyivät tekemään Bonnevalin elämästä vaikeaa Venetsiassakin. Hän yritti hakeutua useamman maan armeijaan, mutta turhaan, sillä Habsburgien Itävallan liittolaisina nämä eivät uskaltaneet värvätä häntä.[8] Venetsiassa Bonneval tapasi Italiassa matkustelevan Montesquieun, joka kävi hänen luonaan useita kertoja. Montesquieu kuvaili Bonnevalia erinomaiseksi keskustelijaksi ja tarkkaavaiseksi kuuntelijaksi, joka välillä kertoi kiinnostavia tarinoita erikoisista kokemuksistaan sodissa ja elämässään ja joka osasi laatia taitavia luonnekuvauksia tuntemistaan kenraaleista ja ministereistä.[9]

title: Jeanne-Claude Denat de Guillebon

text:
Jeanne-Claude Denat de Guillebon (13. kesäkuuta 1935 Casablanca, Ranskan Marokko – 18. marraskuuta 2009 New York, New York, Yhdysvallat), tunnettu myös nimellä Jeanne-Claude, oli ranskalainen taiteilija, joka oli avioliitossa bulgarialaissyntyisen taiteilijan Christo Javacheffin kanssa.
Jeanne-Clauden äiti Précilda oli vasta 17-vuotias mennessään salaa naimisiin majuri Lein Denatin kanssa. He erosivat pian Jeanne-Clauden syntymän jälkeen. Toisen maailmansodan aikana Jeanne-Clauden äiti meni Vapaan Ranskan armeijaan taistelemaan saksalaismiehittäjää vastaan. Palattuaan vuonna 1945 Précilda meni vuonna 1946 naimisiin kenraali Jacques de Guillebonin kanssa. Perhe asui vuosina 1945–1952 Pariisissa ja vuosina 1952–1957 Tunisiassa. Sen jälkeen perhe palasi Ranskaan.

title: Jeanne-Claude Denat de Guillebon

text: Jeanne-Claude tapasi bulgarialaissyntyisen taiteilijan Christo Javacheffin lokakuussa 1958 Christon ollessa maalaamassa Jeanne-Clauden äidin Precilda de Guillebonin muotokuvaa. Christo rakastui ensin Jeanne-Clauden sisarpuoleen Joyceen. Jeanne-Claude taas kihlautui Philippe Planchonin kanssa. Ennen häitä Jeanne-Claude tuli raskaaksi, ja lapsen todettiin olevan Christon. Jeanne-Claude meni naimisiin Planchon kanssa mutta jätti hänet häämatkan jälkeen. Christon ja Jeanne-Clauden poika Kiril syntyi 11. toukokuuta 1960. Jeanne-Claude ja Christo menivät naimisiin 28. marraskuuta 1962.

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Luokka:99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat Luokka:Ranskalaiset sotilaat Luokka:Itävaltalaiset kenraalit Luokka:Osmanien valtakunnan sotilaat Luokka:Vuonna 1675 syntyneet Luokka:Vuonna 1747 kuolleet

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Aikanaan ja myös kuolemansa jälkeen Bonneval oli kuuluisa, joskin ristiriitainen hahmo. Useat ajan merkkihenkilöt mainitsivat hänet teoksissaan. Voltaire kutsui häntä vitsikkäästi tittelillä Comte-Pacha (”kreivi-pašša”), ja Venetsian lähettiläänä toiminut seikkailija Casanova tapasi hänet Istanbulissa.[8] Bonneval tunsi myös Montesquieun, François Fénelonin ja Leibnizin.[12][13]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin merkittävin panos osmanien sotilaslaitoksen kehittämisessä liittyi hänen perustamaansa tykistökouluun. Kasarmia muistuttava koulu parakkeineen rakennettiin Istanbulin itäiseen osaan Üsküdariin. Hän kutsui opettajiksi kolme Ranskan armeijassa palvellutta asiantuntijaa, ranskalaisen markiisi de Mornain, skotlantilaisen kreivi Ramsayn ja irlantilaisperäisen l’Abbe MacCarthyn. Turkkilaisten kollegoidensa avustamana nämä neljä sotilasjohtajaa kouluttivat ensimmäisen vakinaiseen väkeen kuuluneen tykistöjoukon, jota kutsuttiin nimellä bumbaracı, pommittajat. 300 miestä käsittävästä joukosta muodostui kaaderi, jota käytettiin edelleen osmanien armeijan ja erityisesti tykistön kouluttajina.[11]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin aikana osmaneiden armeija oli jäänyt eurooppalaisten armeijoiden kehityksestä jälkeen. Bonneval pyrki kehittämään osmanien armeijaa, mutta suurta osaa hänen ehdotuksistaan ei toteutettu tai niistä muodostetut opit vanhentuivat muutamassa vuodessa. Hänellä oli joitakin menestyksiä, kuten se että hän esitteli osmaniarmeijalle nopeasti liikuteltavan kevyen kenttätykin, jota käytettiin menestyksekkäästi muun muassa Grotskan taistelussa Itävaltaa vastaan.[10]

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonnevalin maineen ristiriitaisuutta lisäsi se, että hän palveli kolmea maata, jotka kävivät sotia keskenään. Eri maissa palveleminen ei ollut tavatonta ajan ammattisotilaille, mutta yleensä he liittyivät kotimaansa liittolaisarmeijoihin. Aikakautena, jolloin kansallismielisyys alkoi herätä, Bonnevalin koettiin edustavan vanhanaikaiseksi käyvää tyyppiä; maatonta feodaaliajan aatelista, joka luovutti miekkansa ja uskollisuutensa eniten maksavalle tai eniten valtaa lupaavalle ylimykselle.[4][6] Vaikka Bonnevalin loikkaukset eivät tapahtuneet niinkään palkkioiden toivossa vaan siltojen polttamisen vuoksi, niin hän näki itsensä suurin piirtein tämänkaltaisena hahmona. Hakiessaan Espanjan armeijaan hän kirjoitti kuningas Filipille kirjeen, jossa esitti itsensä vertauskuvallisesti kristittynä valtiona, joka oli Ranskan lailla liittoutunut ei-kristillisen valtion kanssa.[14] Säilyneiden kirjoitustensa perusteella hän koki olevansa ranskalainen, joka joutui esittämään turkkilaista. Sen sijaan länsimaissa hänen muutoksensa uskottiin olevan täydellinen, ja häneen usein suhtauduttiin sen mukaan.[15]

title: Luettelo Ranskan tiedeakatemian jäsenistä

text: Ludwig Faddeev ~ Anne Fagot-Largeault ~ Michel Fardeau ~ Olivier Faugeras ~ Alexandre Jean Auguste Favre ~ Charles François de Cisternay du Fay ~ Pierre Fayet ~ Charles Fehrenbach ~ Noël Felici ~ Gérard Férey ~ Albert Fert ~ Mathias Fink ~ Alain Fischer ~ Jean Flahaut ~ Philippe Flajolet ~ Jean-Marc Fontaine ~ Maurice Fontaine ~ Jean-Paul Grandjean de Fouchy ~ Louis Claude de Saulces de Freycinet ~ Jacques Friedel ~ Uriel Frisch

title: Claude Alexandre de Bonneval

text: Bonneval kuoli Istanbulissa 23. maaliskuuta 1747. Hänet haudattiin Galatan kaupunginosassa olevaan Mevlevihanesin hautausmaalle. Hänellä ei ollut biologisia jälkeläisiä, vaan ottolapsi, joka tunnetaan nimellä Suleiman Aĝa. Ranskalaissyntyinen Suleiman seurasi isänsä jälkiä, ja myös hänestä tuli aikanaan tykistön ylipäällikkö.[7]

title: Alexandre Dumas (vanhempi)

text: Vuonna 1840 Dumas meni naimisiin näyttelijä Ida Ferrier’n kanssa mutta jatkoi lukuisia rakkaussuhteitaan toisten naisten kanssa; hän siitti ainakin kolme aviotonta lasta. Yksi näistä lapsista, vuonna 1824 syntynyt ja isänsä mukaan nimetty poika, seurasi Dumas’n jalanjälkiään, ja myös hänestä tuli menestynyt romaani- ja näytelmäkirjailija. Jotta heidät saman nimen ja ammatin vuoksi erottaisi toisistaan, toiseen viitataan nimellä Alexandre Dumas vanhempi, kun taas toinen on Alexandre Dumas nuorempi.

title: Grotskan taistelu

text: Ennen sodan syttymistä Osmanien valtakunta oli ollut pitkään irrallaan läntisten monarkioiden välisistä valtataisteluista ja Euroopan sodista. Se oli voittanut sodan Venäjää vastaan vuonna 1711, mutta jo tuolloin sen verrattain vanhanaikaisen armeijan menestys oli perustunut pitkälti huomattavaan ylivoimaan sekä vastustajan Pietari Suuren tekemiin virheisiin. Itävaltaa vastaan vuosina 1716–1718 käydyn sodan se oli jo hävinnyt. Niinpä vuonna 1735 osmaniarmeijan aseistus ja rakenne oli vanhentunut, eikä se menestynyt yhteenotoissa ajan tasalla olevaa Venäjän armeijaa vastaan. Osmanit ottivat kuitenkin tappioistaan opikseen. Kun Itävalta liittyi mukaan, osmanien armeijaa oli paranneltu jo huomattavasti ja se pystyi menestymään jopa lukumääräisesti pienempänä. Sen armeijaa oli pyritty uudistamaan muun muassa ranskalaissyntyisen entisen Itävallan armeijan kenraali Claude Alexandre de Bonnevalin avulla. Joissakin vanhoissa teoksissa Bonnevalin esitetään johtaneen osmaniarmeijaa Grotskassa, mutta tämä ei pidä paikkaansa. Hän oli tapahtuma-aikaan menettänyt sulttaanin suosion epäonnistuttuaan yrityksessään nostattaa Itävallan vastainen kapina Unkarissa ja hänet oli siirretty Komotiníin.

title: Bonneval (Eure-et-Loir)

text: Bonneval on kunta Ranskassa Eure-et-Loirin departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loir-joen varrella. Kunta tunnetaan lempinimellä "Pikku Venetsia", koska linnoitettua kaupunkia ympäröi joen lisäksi kaivettu vallihauta. Kaupungissa on nähtävänä keskiaikaisen linnoituksen jäänteitä sekä vuonna 857 valmistunut benediktiiniläisluostari Abbaye Saint-Florentin de Bonneval.

title: La moglie di Claudio

text: La moglie di Claudio (”Claudion vaimo”) on vuonna 1918 julkaistu italialainen mykkäelokuva. Alexandre Dumas nuoremman näytelmään "La femme de Claude" perustuvan elokuvan on ohjannut Giovanni Pastronen valvomana Gero Zambuto. Sen pääosaa esittää elokuvadiiva Pina Menichelli.


query: Kuka oli Puolan ensimmäinen presidentti vuoden 1990 jälkeen?

title: Puolan historia

text: Kommunistinen puolue hajosi tammikuussa 1990 ja suurin osa sen omaisuudesta siirrettiin valtiolle. Puolueen tilalle perustettiin Puolan sosiaalidemokraattinen puolue. Toukokuun 1990 vaalit olivat ensimmäiset täysin vapaat ja niihin osallistui yli sata puoluetta. Solidaarisuuden kansalaiskomiteoiden tukemat ehdokkaat saivat suurimman osan paikoista. Lokakuussa 1990 perustuslakia muutettiin ja presidentti Jaruzelskin kausi päätettiin kesken. Joulukuussa 1990 Lech Wałęsa valittiin presidentiksi. Hän nimitti Jan Krzysztof Bieleckin pääministeriksi.

title: Ayaz Mütəllibov

text: Mütəllibov oli vuodesta 1982 Azerbaidžanin SNT:n Gosplanin johtaja, pääministeri 1989–1990 ja vuodesta 1990 Azerbaidžanin SNT:n kommunistisen puolueen keskuskomitean ensimmäinen sihteeri. Toukokuussa 1990 parlamentti valitsi hänet neuvostotasavallan presidentiksi.

title: Fernando Collor de Mello

text: Fernando Collor de Mello (s. 2. elokuuta 1949) on brasilialainen työväenpuolueen poliitikko. Hän oli Brasilian presidentti 1990–1992. Hänestä tuli ensimmäinen suoralla vaalilla valittu presidentti Brasilian sotilashallituksen jälkeen. Hän lupasi rajuja talousuudistuksia, mutta ne eivät toteutuneet, ja inflaatio pysyi hillittömänä.

title: Lech Wałęsa

text: Solidaarisuus-ammattiyhdistyksen johtajana Wałęsa aloitti sarjan neuvotteluja maailman johtajien kanssa. Marraskuussa 1989 hän sai harvinaisen tilaisuuden puhua Yhdysvaltain kongressissa. Huhtikuussa 1990 Solidaarisuuden toisissa kansallisen parlamentin vaaleissa hänet valittiin parlamentin puhemieheksi. Joulukuussa 1990 presidentinvaaleissa hänet valittiin Puolan tasavallan presidentiksi. Hän oli presidenttinä vuoteen 1995. Hän oli menettänyt kansansuosiotaan Puolan heikon taloudellisen kehittymisen vuoksi ja häntä syyttivät entiset kommunistit yksinvaltaisuudesta. Wałęsa kärsi vaalitappion presidentinvaaleissa vasemmiston Kwaśniewskille vuonna 1995. Sen jälkeen Wałęsa on luennoinut ympäri maailmaa. Hän asettui ehdolle vielä vuoden 2000 presidentinvaaliin vuonna 1998 perustamansa "Chrześcijańska Demokracja III Rzeczypospolitej Polskiej" (Kolmannen tasavallan kristillisdemokratia) ehdokkaana, mutta sai vain prosentin äänistä.

title: Kansainvälinen Harmonikkaliitto

text: Nykyisen nimensä järjestö sai toukokuussa 1948 Toisen maailmansodan jälkeen pidetyssä "uudelleenperustamiskokouksessa" Sveitsin Lausannessa, jolloin mukana olivat perustajamaiden lisäksi Belgia, Iso-Britannia, Alankomaat, Italia ja Puola. CIA:n ensimmäisessä hallituksessa olivat Francis Coderay (Sveitsi, presidentti), Max Castelli (Iso-Britannia, varapresidentti), professori Luigi Oreste Anzaghi (Italia, varapresidentti), Max Francy (Ranska, pääsihteeri), Frans van Cappelle (Alankomaat, avustaja), Charles Demaele (Belgia, varainhoitaja), herra Crzybek (Puola, apulaisvarainhoitaja) ja Ernst Ditzuleit (Saksa, arkistonhoitaja). Samassa tapahtumassa pidettiin myös sotien jälkeen ensimmäinen Coupe Mondiale -kilpailu, jonka voitti nuori ranskatar Yvette Horner, josta myöhemmin tuli maailmankuulu viihdetaiteilija.

title: Józef Cyrankiewicz

text: Józef Cyrankiewicz (23. huhtikuuta 1911 – 20. tammikuuta 1989) oli puolalainen sosialistinen, vuoden 1948 jälkeen kommunistinen poliitikko. Hän oli Puolan pääministeri 1947–1952 ja uudestaan 1954–1970. Puolan presidentti hän oli 1970–1972.

title: Puolan historia

text: Ensimmäisessä maailmansodassa keskusvallat, Saksa ja Itävalta-Unkari, miehittivät koko Venäjän Puolan. Vuonna 1916 ne julistivat Puolan kuningaskunnaksi, joka kuitenkin oli vain nimellisesti itsenäinen, todellisuudessa Saksan hallitsema nukkevaltio. Brest-Litovskin rauhassa vuonna 1918 Venäjä luovutti Saksalle koko Puolan alueen. Kun Saksa ei lupauksistaan huolimatta myöntänyt Puolalle täyttä itsenäisyyttä, maassa levisi laaja saksalaisvastainen mieliala. Saman vuoden marraskuussa Saksa kuitenkin antautui ympärysvalloille.[12] Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson asettui 14 kohdan ohjelmassaan tukemaan Puolan itsenäisyyspyrkimyksiä, ja pian Saksan antautumisen jälkeen julistettiinkin perustetuksi itsenäinen Puolan tasavalta.

title: Daniel Ortega

text: Daniel Ortega Saavedra (s. 11. marraskuuta 1945 La Libertad, Chontales) on Nicaraguan presidentti ja entinen sissijohtaja. Hän johti maata 1979-90, oli maan ensimmäinen vapailla vaaleilla valittu presidentti 1985–1990 ja sittemmin suurimman oppositiopuolueen FSLN:n puheenjohtaja. Vuoden 2006 presidentinvaaleissa hänet valittiin uudelleen Nicaraguan presidentiksi, joka hän on yhä.

title: Puolan kansantasavalta

text: Puolan kansantasavalta () oli Puolan virallinen nimi vuodesta 1952 vuoteen 1990. Vaikka stalinistit ottivatkin valtion valtaansa heti vapautuksen natsi-Saksasta jälkeen vuonna 1944, valtion nimeä muutettiin vasta kahdeksan vuotta myöhemmin.

title: Jazz-postimerkit

text: Ensimmäinen eurooppalainen jazzmerkki julkaistiin Ruotsissa. Sen vuonna 1983 ruotsalaista musiikkia esittelevä sarja "Musik i Sverige" sisälsi yhden jazzmerkin. Ranskassa ilmestyi ensimmäinen merkki 1990, ja sen jälkeen niitä on tullut säännöllisesti. Eurooppalaisista maista Puolassa ilmestyi 1990-luvulla kolme jazzmerkkiä. Suomessa ei ole jazzia eikä juuri muutakaan kevyttä musiikkia käytetty postimerkin aiheena; ainoastaan vanhemmasta iskelmästä on ilmestynyt yksi sarja, jossa ovat: Harmony Sisters, Olavi Virta, George Malmsten, Toivo Kärki, Reino Helismaa, Tapio Rautavaara ja Esa Pakarinen. Pori Jazz on teettänyt useana vuonna erikoisleiman.

title: Pommeri

text: Natsi-Saksan hävittyä toisen maailmansodan Neuvostoliitto miehitti Pommeria. 1945 sopimuksissa Saksan ja Puolan uudeksi rajaksi sovittiin Oder-Neisse -linja, ja näin historiallinen alue jaettiin kahtia. Itäpuoli Pommerista on siitä lähtien ollut Puolaa, länsipuoli ensin Itä-Saksaa ja vuoden 1990 jälkeen jälleenyhdistynyttä Saksaa.

title: Antanas Smetona

text: Vuoden 1926 joulukuussa Smetonan kannattajat armeijan ja kristillisdemokraattisen puolueen tukemana suorittivat vallankaappauksen. Smetona valittiin presidentiksi Seimasin äänestyksessä, johon boikottien takia osallistui alle puolet kansanedustajista. Seuraavan vuoden elokuussa Smetona hajotti parlamentin. Sitä seuraavan vuoden toukokuussa tehtiin puolestaan presidentin valtaa lisänneitä perustuslakimuutoksia. Smetona kehitti oman henkilökulttinsa, ja häntä pidettiin kansakunnan johtajana ("Tautos Vadas"). Vuosina 1931 ja 1938 vaaleissa hänet valittiin uusille kausille virassaan presidenttinä. Ulkopolitiikassaan Smetona nojautui länteen ja maa kieltäytyi luomasta suhteita Puolaan Vilnan kysymyksen takia, kunnes Puola pakotti maan luomaan ne uhkavaatimuksella vuonna 1938.

title: Vapaudenristi (Puola)

text: Vapaudenristi perustettiin Puolan presidentin Ignacy Mościckin asetuksella 29. lokakuuta 1930. Se tuli myöntää henkilöille, jotka olivat tehneet työtä isänmaan itsenäisyyden eteen ennen ensimmäistä maailmansotaa, sen aikana tai vuosien 1918–1921 sotatoimissa. Ansioitumista Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa ei kuitenkaan laskettu mukaan, sillä siinä kunnostautuneille oli oma kunniamerkkinsä. Vapaudenristi oli suunniteltu erityisesti puolalaisten legioonien ja niiden edeltäjien jäseniä silmällä pitäen. Esimerkiksi vuoden 1863 tammikuun kansannousuun osallistuneita oli vielä elossa ansiomerkin perustamisvuonna. Yksi kunniamerkin perustamiseen suuresti vaikuttaneista oli Józef Piłsudskin vaimo Alexsandra Piłsudska (o.s. Szczerbińska 1882–1963). Sen myöntöpäiväksi valittiin ensimmäisen maailmansodan päättymispäivä 11. marraskuuta, joka vakiinnutettiin myöhemmin itsenäisyyspäiväksi. Vuoden 1938 jälkeen se myönnettiin myös henkilöille, jotka olivat vastuussa Zaolzien alueen uudelleenliittämisestä Puolaan.

title: Puola

text:
Puolan suurimmat energianlähteet ovat kiinteät polttoaineet (58% vuonna 2004), öljy (24%) ja maakaasu. Vuoden 1990 jälkeen öljyn osuus on kasvanut ja kiinteiden polttoaineiden osuus pienentynyt. Puola on Euroopan toiseksi suurin kivihiilen tuottaja Venäjän jälkeen. Kivihiiltä käytetään sähköntuotantoon ja viedään muihin EU-maihin, mutta vienti on vähentynyt viime vuosikymmeninä. Hiilentuotantoon kohdistuu voimakkaita uudistuspaineita, sen tuottavuutta pitäisi parantaa ja ympäristöhaittoja pienentää.
Maan energiankulutuksen on ennustettu kasvavan yli 50% vuoteen 2030 mennessä, ja EU:n ilmastopolitiikka ohjaa maata vähentämään hiilen osuutta. Se suunnittelee ottavansa ydinvoiman käyttöön suunnilleen vuonna 2025.

title: Puola

text: Puola on saanut nimensä varhaiskeskiajalla läntisessä Puolassa asuneesta polaanien heimosta. Polaanien nimi puolestaan juontuu mahdollisesti sanasta "pole" (pelto). Se oli yksi Keski-Euroopan mahtavimmista valtioista viime vuosituhannen puolivälissä. 1600-luvun puolivälin jälkeen se on tullut moneen kertaan naapuriensa valloittamaksi ja jakamaksi. Maailmansotien välisenä aikana se oli uudelleen itsenäinen, mutta toisessa maailmansodassa sekä Saksa että Neuvostoliitto valtasivat sen alueita. Vuodesta 1955 Neuvostoliiton romahtamiseen saakka se oli osa Varsovan liitoksi kutsuttua kommunistista blokkia. 1990-luvulla Puolassa siirryttiin suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Puola liittyi sotilasliitto Natoon 1999 ja Euroopan unioniin vuonna 2004.

title: Radosław Sikorski

text: Vuonna 1990 hän toimi Rupert Murdochin neuvonantajana Puolassa tehdyissä investoinneissa. Sikorski palasi Puolaan vuonna 1992. Hän oli tukenut Lech Wałęsaa presidentiksi ja pääsi välittömästi varapuolustusministeriksi Jan Olszewskin hallitukseen ja oli varaulkoministerinä Jerzy Buzekin hallituksessa.

title: Puolan presidentti

text: Puolan presidentti on Puolan valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden välein. Presidentti on asevoimien ylipäällikkö ja nimittää pääministerin. Nykyinen presidentti on Andrzej Duda, joka astui virkaansa 6. elokuuta 2015 voitettuaan toukokuussa 2015 pidetyissä presidentinvaaleissa silloisen presidentin Bronisław Komorowskin.

title: Jari Komulainen

text: Jari Komulainen on suomalainen liikemies. Hän oli naimisissa vuodesta 1982 alkaen 1990-luvulle asti presidentti Mauno Koiviston tyttären Assi Koiviston kanssa. Tämän jälkeen, vuosina 1998–2003, Komulainen oli naimisissa Anitra Ahtolan kanssa. Ahtola oli vuoden 1996 Miss Suomi -kisojen ensimmäinen perintöprinsessa.

title: Puolan historia 1945–1989

text: Paavi Johannes Paavali II:n valinta paaviksi ensimmäisenä puolalaisena oli odottamatonta vuonna 1978. Tapahtuma voimisti kommunismin vastustusta Puolassa. Gdanskin satamassa alkoi lakko elokuussa 1980. Riippumaton ammattiyhdistysliike ”Solidaarisuus” perustettiin syyskuussa 1980. ”Solidaarisuus” pakotti Wojciech Jaruzelskin julistamaan sotatilan joulukuussa 1981 ja vangitsemaan suurimman osan opposition johtajista. Muutos oli kuitenkin väistämätön. Mihail Gorbatšovin uudistukset Neuvostoliitossa vähensivät katolisen kirkon, ammattiyhdistysliikkeen ja ulkomaisten tukijoiden painostusta. Kommunistien oli pakko neuvotella vastustajiensa kanssa. Pyöreän pöydän neuvottelut muuttivat radikaalisti Puolan hallitusta ja yhteiskuntaa 1989. Solidaarisuus laillistettiin uudelleen ja se pääsi mukaan tuleviin vaaleihin. Solidaarisuuden ehdokkaat saavuttivat voiton rajoitetuissa vaaleissa kesäkuussa 1989, mikä mahdollisti Keski- ja Itä-Euroopassa rauhanomaisen siirtymisen kommunismista demokratiaan. Jaruzelski erosi Puolan johdosta 1990. Häntä seurasi presidenttinä Lech Wałęsa joulukuussa 1990. Solidaarisuusjohtoinen koalitiohallitus oli muodostettu. Kommunistisesta Puolan kansantasavallasta oli jälleen tullut Puolan tasavalta.

title: Puolan historia

text: Vuoden 1947 vaalien jälkeen johtoon nousi Puolan yhdistynyt työväenpuolue (Polska Zjednoczona Partia Robotnicza, PZPR) stalinisti Bolesław Bierutin johdolla. Vuonna 1952 Puola julistettiin virallisesti kansantasavallaksi (Polska Rzeczpospolita Ludowa). Stalinin kuoleman jälkeen Puolan johtoon nousi Władysław Gomułka. Kesäkuussa 1956 työläiset kapinoivat Poznańissa kulutustavaroiden puutteen ja ruuan hinnan vuoksi. 1960-luvulla Puolan talousongelmat olivat jatkuvia. Vuoden 1970 levottomuuksien jälkeen Gomułkan korvasi Edward Gierek. Länsilainojen turvin Puolan talouskasvu oli 1970-luvun alussa maailman nopeimpien joukossa. Yhdysvaltain presidentit Nixon, Ford ja Carter vierailivat kukin vuorollaan maassa. Vuoden 1973 öljykriisi johti uuteen talouskriisiin ja hinnankorotukset levottomuuksiin, erityisesti 1976 Radomissa.[22] Puolalainen Krakovan piispa Karol Wojtyła valittiin lokakuussa 1978 paaviksi nimellä Johannes Paavali II. Hän vieraili kotimaassaan kesäkuussa 1979.[23]

title: Puola

text: Toukokuun 1926 marsalkka Piłsudskin johtama vallankaappaus nosti valtaan Sanacja-liikkeen, ja Piłsudski hallitsi Puolaa aina kuolemaansa 1935 asti. Sen jälkeen vastakkain olivat maltillisemman presidentti Ignacy Mościckin ”presidentin miehet” ja Piłsudskin asevoimien tarkastajaksi nimittämän Edward Rydz-Śmigłyn ”marsalkan miehet”.

title: Lech Kaczyński

text:
Lech Aleksander Kaczyński [] (18. kesäkuuta 1949 Varsova – 10. huhtikuuta 2010 Smolensk) oli Puolan presidentti vuodesta 2005 kuolemaansa saakka. Kaczyński kuului Laki ja oikeus -puolueeseen ("Prawo i Sprawiedliwość", PiS), jonka hän oli perustanut identtisen kaksosveljensä Jarosław Kaczyńskin kanssa. Lech Kaczyński kuoli lento-onnettomuudessa Venäjällä, lähellä Smolenskin kaupunkia
. Hän oli ensimmäinen virkakaudellaan kuollut Puolan kolmannen tasavallan presidentti.

title: 1990-luku

text: Solidaarisuus-liikkeen johtaja, aiemmin useaan otteeseen vangittuna ollut Lech Wałęsa valittiin Puolan presidentiksi vuonna 1990. Hänen virkakautensa jäi kuitenkin vain yhden viisivuotiskauden pituiseksi, kun Aleksander Kwasniewski voitti vuoden 1995 presidentinvaalit.

title: Puolan parlamenttivaalit 1989

text: Vaalit olivat ensimmäiset kommunistien valtaantulon jälkeen, joissa edes osa Sejmin jäsenistä valittiin yleisillä ja vapailla vaaleilla. Näiden paikkojen osalta Solidaarisuus-liike () sai ylivoimaisen vaalivoiton, mikä osaltaan johti kommunismin romahdukseen Puolassa. Vaalien jälkeen Puolasta tuli ensimmäinen silloisen itäblokin maa, jossa vapaasti valittu kansanedustuslaitos sai todellista valtaa. Vaikka vaalit eivät olleetkaan täysin demokraattiset, pitkälti niiden ansioista Puolaan voitiin muodostaa Tadeusz Mazowieckin hallitus, ja sekä Puolassa että muissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa voitiin seuraavien kuukausien aikana siirtyä demokratiaan, minkä Puolan vuoden 1991 vaalien jälkeen voitiin jo todeta tapahtuneen.

title: 5. marraskuuta

text: 1605 – Ruutisalaliitto: Robert Catesbyn suunnitelma räjäyttää Englannin parlamenttitalo epäonnistui, kun rauhantuomari Sir Thomas Knyvet löysi Guy Fawkesin parlamenttirakennuksen kellarista. 1688 – Mainio vallankumous alkoi: Vilhelm III Oranialainen nousi maihin Brixhamissa 1911 – Julistettuaan sodan Ottomaanien valtakunnalle 29. syyskuuta 1911 Italia liitti itseensä Tripolin ja Kyrenaikan. 1912 – Demokraattisen puolueen presidenttiehdokas Woodrow Wilson saavutti maanvyörymävoiton Yhdysvaltain presidentinvaalissa republikaanien istuvasta presidentistä William Howard Taftista. 1913 – Mielipuoli Baijerin kuningas Otto menetti valtaistuimen serkulleen Ludvigille, joka otti hallitsijanimekseen Ludvig III. 1914 – Yhdistynyt kuningaskunta liitti itseensä Kyproksen ja julisti Ranskan kanssa sodan Ottomaanien valtakunnalle. 1916 – Saksan ja Itävallan keisarit julistivat Puolan kuningaskunnan. 1930 – Sinclair Lewisille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto. 1935 – Peliyhtiö Parker Brothers julkaisi Monopoli-lautapelin. 1937 – Adolf Hitler ilmoitti salaisessa kokouksessa suunnitelmastaan hankkia saksalaisille "elintilaa". 1940 – Demokraattisen puolueen istuva presidentti Franklin D. Roosevelt voitti republikaanisen haastajansa Wendell Willkien ja hänestä tuli täten ensimmäinen kolmen virkakauden presidentti. 1968 – Republikaanien presidenttiehdokas Richard Nixon voitti varapresidentti Hubert Humphreyn ja "Yhdysvaltain riippumattomien puolueen" (American Independent Party) presidenttiehdokkaan George Wallacen. 1987 – Apartheid: Etelä-Afrikassa Govan Mbeki, myöhemmän Etelä-Afrikan presidentin Thabo Mbekin isä, vapautui Robben Islandin vankilasta 24 vuoden vankilavuoden jälkeen. Hänet oli tuomittu elinkaudeksi vankeuteen maanpetturuudesta, toiminnastaan valkoista vähemmistöhallitusta vastaan. 1990 – Rabbi Meir Kahane, äärioikeistolaisen Kakh-puolueen perustaja, ammuttiin newyorkilaisessa hotellissa pidetyn puheen jälkeen. 1994 – Julkaistiin entisen Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin kirjoittama kirje, missä hän ilmoitti sairastavansa Alzheimerin tautia. 1994 – 45-vuotiaasta George Foremanista tuli nyrkkeilyn vanhin raskaansarjan maailmanmestari hänen voitettuaan tyrmäyksellä Michael Moorerin. 1996 – Presidentti Bill Clinton voitti republikaanien presidenttiehdokkaan Bob Dolen päästen näin toiselle virkakaudelle. 1998 – Monica Lewinsky-skandaali: viraltapanotutkimusten osana Yhdysvaltain edustajainhuoneen lakiasiainkomitean puheenjohtaja Henry Hyde lähetti 81 kysymyksen listan presidentti Bill Clintonille. 1998 – Aikakauslehti Nature julkaisi geenitutkimuksen, joka osoitti Yhdysvaltain presidentti Thomas Jeffersonin olleen hänen orjansa Sally Hemingsin pojan Eston Hemings Jeffersonin isä. 1999 – Yhdysvaltalainen tuomari Thomas Penfield Jackson julkisti ennakkopäätöksen, jonka mukaan ohjelmistovalmistaja Microsoftilla oli monopoliasema. 1999 – Ensimmäinen Voima-lehti ilmestyi. 2006 – Saddam Hussein tuomittiin hirtettäväksi. 2009 – Fort Hoodin ammuskelu: Yhdysvaltain maavoimien psykiatri majuri Nidal Malik Hasan avasi tulen sotilastukikohdassa Texasissa tappaen 13 ja haavoittaen 28. 2017 – Sutherland Springsin kirkkoammuskelu: Yhdysvaltain ilmavoimien entinen sotilas avasi tulen kirkon edessä Texasin Sutherland Springissä tappaen 26 ja haavoittaen 20.

title: Puolan ilmavoimien historia

text: Ranskan presidentti perusti 5. kesäkuuta 1917 itsenäisen Puolan armeijan Ranskaan. Presidentti Poincaré luovutti 18. kesäkuuta 1918 joukoille myös ilmavoimien tunnukset, vaikkei suunnitelmissa ollutkaan varsinaisten joukkojen perustaminen. Heinäkuussa ensimmäinen osasto puolalaisia lentäjiä ja kenttähenkilöstöä lähetettiin Dijoniin ilmasotakouluun. Lentokoulutus saatettiin loppuun Paussa.

title: Wojciech Jaruzelski

text: Wojciech Witold Jaruzelski [] (6. heinäkuuta 1923 Kurów, Puola – 25. toukokuuta 2014 Varsova, Puola) oli puolalainen kenraali ja poliitikko. Hän oli Puolan yhdistyneen työväenpuolueen eli kommunistipuolueen ensimmäinen sihteeri 1981–1989, valtioneuvoston puheenjohtajana eli muodollisena valtionpäämiehenä 1985–1989 ja Puolan presidenttinä 1989–1990.

title: Puolan parlamenttivaalit 2007

text: Vuoden 2005 vaalien jälkeen muodostettiin Puolassa enemmistöhallitus, jonka suurimpana puolueena oli Laki ja Oikeus. Pääministeriksi tuli presidentti Lech Kaczyńskin kaksoisveli Jarosław Kaczyński. Hallituksen muut puolueet olivat populistinen Itsepuolustus) ("Samoobrona") ja uskonnollis-oikeistolainen Puolan perheiden liitto (LPR).

title: Lech Wałęsa

text: Lech Wałęsa (s. 29. syyskuuta 1943, Popowo, Puola) on puolalainen sähköasentaja, ammattiyhdistysjohtaja ja ihmisoikeustaistelija, joka toimi Puolan presidenttinä vuosina 1990–1995. Hän perusti Solidaarisuus-liikkeen, ensimmäisen riippumattoman ammattiyhdistysjärjestön neuvostoblokissa, ja sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1983.

title: Puolan parlamenttivaalit 1989

text: Vaikka vaalit eivät olleet täysin demokraattiset, ne avasivat tien Tadeusz Mazowieckin hallituksen muodostamiselle ja rauhanomaiselle siirtymiselle demokratiaan, mikä sai vahvistuksensa, kun Lech Wałęsa vuonna 1990 valittiin Puolan presidentiksi, ja varsinkin vuoden 1991 parlamenttivaalin jälkeen.


query: Onko Amirandaredžaniani proosateos?

title: Amirandaredžaniani

text: Amirandaredžaniani () on keskiaikainen georgialainen romanssi, joka kirjoitettiin todennäköisesti 1100-luvun alussa tai puolivälissä. Se oli yksi niistä teoksista, joiden kirjoittaminen merkitsi uuden ja omaperäisen maallisen kirjallisuuden syntyä patristiikan vuosisatoja kestäneen valtakauden jälkeen. Amirandaredžaniani on proosateos, joka kertoo taistelevista ritareista kahdessatoista osassa. Sen kirjoittajana on pidetty Mose Khonelia (, "Mooses Khonilainen"): teoksen laatiminen lasketaan hänen ansiokseen Georgian kirjallisuuden merkittävimmän klassikon Pantterintaljaisen epilogissa. Šota Rustavelin kirjoittamaa eeppistä runoa lukuun ottamatta häntä ei tunneta muualta. Perinteen mukaan Mose oli kotoisin Khonin kaupungista Länsi-Georgiassa ja hän palveli Rustavelin tavoin Georgian "kultakaudella" hallinneen kuningatar Tamarin hovissa (hallitsi 1184–1213).[1]

title: Elmer Diktonius

text: Tärkeä proosateos on myös "Medborgare i republiken Finland", joka ilmestyi kaksiosaisena 1935 ja 1940.

title: Riikka Ulanto

text: Syksyllä 2018 julkaistiin Ulannon ensimmäinen proosateos, absurdi minuuttinovellikokoelma "Mutta mitä kuuluu Lynyrd Skynyrdille?" (Aviador Kustannus).

title: Kjartan Fløgstad

text: Fløgstadin ensimmäinen proosateos oli vuonna 1970 ilmestynyt "Den hemmelege jubel". 1972 ilmestyi novellikokoelma "Fangliner", jossa hän antaa merenkävijöiden ja raskaan teollisuuden vuorotyöläisten puhua omaa kieltään, ja kirjailijan marxistinen perusnäkemys ilmenee. Esikoisromaani "Rasmus" ilmestyi 1974.

title: Lähemmäksi kuin lähelle

text: Lähemmäksi kuin lähelle: kertomus toisesta ihmisestä on Jari Ehrnroothin vuonna 2007 ilmestynyt rakkausaiheinen proosateos, jonka kustansi Kirjapaja.

title: Amirandaredžaniani

text: Amirandaredžaniani on vanhin säilynyt omaperäinen georgialainen romanssi, mutta sen juuret voidaan jäljittää sekä georgialaiseen kansanperinteeseen että persialaisiin eepoksiin, joita georgialaiset kirjailijat ihailivat ja joita käännettiin georgiaksi. Niistä ajallisesti lähimpänä on Visramiani, persialaisen Vīs ja Rāmīnin vapaa käännös georgiaksi. Mose Khonelin teos synnytti suuren määrän legendoja, jotka periytyivät kylien tarinankertojien kautta. Kirjallinen perinne ja kansanperinne ovat kietoutuneet niin vahvasti toisiinsa, että jotkut johtavat asiantuntijat ovat ehdottaneet kertomuksen kansanomaisten, Amiranin legendoista periytyvien versioiden edeltäneen kirjallista Amirandaredžaniania sen sijaan, että ne olisivat siitä peräisin. Persian- ja arabiankielisten nimien käyttö teoksessa ja Georgialle spesifisten viitteiden puuttuminen johtivat Marie-Félicité Brosset'n ja Nikolai Marrin ehdottamaan hypoteesia, jonka mukaan Amirandaredžaniani olisi käännös kadonneesta persialaisesta tekstistä. Hypoteesi on kuitenkin nykyään todettu laajalti vääräksi. Persian eeppisen perinteen, erityisesti Ferdowsin Shāhnāmehin, vaikutus näkyy silti teoksessa vahvasti.[4][5]

title: Päivää

text: Päivää on Juice Leskisen neljäs kirja, ja ensimmäinen proosateos. Se ilmestyi Kirjayhtymän kustantamana vuonna 1984. Kirja sisältää yhteiskunta-aiheisia novelleja.

title: Amirandaredžaniani

text: Viiden kirjoittamistaan seuranneen vuosisadan aikana Amirandaredžaniani muutettiin useita kertoja myös runomuotoon, ja teos heijastuu lisäksi selkeästi Šota Rustavelin eepokseen. Silti Amirandaredžaniani on hengeltään jokseenkin erilainen kuin Visramiani tai Pantterintaljainen. Sen kerronta on vähemmän monimutkaista ja koristeltua, pikemminkin puhtaan yksinkertaista. Se on kertomus loputtomista taisteluista ja turnajaisista, ja siinä on vahvoja sadun piirteitä, kuten lohikäärmeitä, pahoja henkiä, myyttisiä devi-hirviöitä, kuparisia taikamiehiä, ihmeellisiä eliksiirejä ja muita yliluonnollisia ilmiöitä.[4]

title: Nekrologeja

text: Nekrologeja on turkulaisen Juhani Branderin kolmas proosateos. Se on satiirinen kokoelma humoristisia muistokirjoituksia kuvitteellisista henkilöistä. Sammakko julkaisi teoksen syksyllä 2010.

title: Kuumatka

text: Kuumatka: Päiväkirja viikolta jolloin ihminen ensi kerran uskalsi mennä Kuun lähelle on kirjailija Erkki Ahosen vuonna 1969 julkaisema päiväkirjamuotoinen proosateos. Teoksessa käsitellään useita niitä ajatuksia, joita Ahonen pohtii varsinaisissa tieteiskirjoissaan, kuten tekniikan ja fysiikan kysymyksiä.

title: Lumi (Pamuk)

text: Lumi () on Orhan Pamukin vuonna 2002 ilmestynyt proosateos. Se ilmestyi suomeksi 2004 Tuula Kojon suomentamana. Tarina käsittelee monia nyky-Turkin poliittisia ja kulttuurisia jännitteitä, muun muassa uskonnollisen johtajan Abdullah Gülin johtamaa liikettä, turkkilaisten asemaa siirtotyöläisinä Saksassa ja turkkilaisten teinityttöjen itsemurha-aaltoa.

title: Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja

text: Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja ( tai "De agri cultura", ”Maanviljelystä”) on 200- ja 100-lukujen taitteessa eaa. eläneen Marcus Porcius Cato vanhemman kirjoittama teos, joka antaa maanviljelykseen liittyviä käytännön ohjeita. Se on varhaisin säilynyt latinankielinen proosateos. Teoksella oli paljon vaikutusta myöhempään latinankieliseen kirjallisuuteen antiikissa ja keskiajalla.

title: Amirandaredžaniani

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Rayfield, Donald| title = The Literature of Georgia: A History| publisher = Routledge| year = 2000| id = ISBN 0-7007-1163-5}} Imedashvili, Gaioz: ამირანდარეჯანიანი (Amirandarejaniani). Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Baramidze, Aleksandre| title = ქართული ლიტერატურის ისტორია (Georgian kirjallisuuden historia), vol. II| location = Tbilisi| publisher = Sabchota Sakartvelo Press| year = 1966}}

title: Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja

text: Cato vanhempi kirjoitti teoksen noin vuonna 160 eaa. "Herrasmiesmaanviljelijän käsikirja" on Caton ainoa kokonaan säilynyt teos ja samalla varhaisin säilynyt latinankielinen proosateos. Eräänä teoksen esikuvana on Hesiodoksen eeppinen runoelma "Työt ja päivät". Teos osoittaa myös, että Cato on tuntenut aikaisempaa kreikkalaista luonnon- ja lääketieteellistä kirjallisuutta.

title: Lassi Nummi

text: Nummen laajan tuotannon ensimmäiset teokset, kaksi runokokoelmaa ja proosateos "Maisema", julkaistiin vuonna 1949. Paitsi kirjailijana ja esseistinä Nummi toimi muun muassa "Uuden Suomen" kulttuuritoimittajana ja Suomen kirjailijaliitossa. Nummi oli kirjailijoiden sananvapausjärjestö Suomen PENin puheenjohtaja vuosina 1983-1988. Raamatunkäännöskomitean työhön Nummi osallistui 1973–1990.

title: Aleksandre Tšeišvili

text: Tšeišvilin ensimmäinen proosateos ”Svanetia satulasta nähtynä” ilmestyi vuonna 1929. Seuraavana vuonna häneltä julkaistiin kokoelma maatalouden kollektivisoinnista kertovia kirjoituksia ”Prikatiirin muistiinpanoja”. Vuonna 1934 Tšeišvili osallistui Neuvostoliiton kirjailijaliiton ensimmäiseen edustajakokoukseen. Samana vuonna hän meni naimisiin lääkäri Ketevan Tšeišvilin kanssa. Avioliitosta syntyi kaksi poikaa.

title: Amirandaredžaniani

text: Kertomus alkaa johdatuksella, jossa intialaisten kuningas Abesalomia vaivaa mysteerinen, ritareita esittävä muotokuva. Siinä on lyhyt viesti, jonka mukaan kyseiset miehet vapauttivat Merten kuninkaan tyttären pahojen kadži-velhojen vankeudesta. Abesalom etsii lopulta käsiinsä muotokuvan viimeisen eloonjääneen ritarin, Savarsamidzen, josta tulee sen jälkeen yksi romanssin pääkertojista. Maalaus osoittautuu esittävän Daredžanin poikaa Amirania ja hänen kumppaneitaan, ja se laajennetaan sarjaksi kertomuksia, jotka kerrotaan kuningas Abesalomille Amiranista ja hänen seuraajistaan Savarsamidzesta, Nosarista ja Badrista heidän väkivaltaisilla retkillään.[1][5]

title: Seppä Örn

text: Seppä Örn on Erkki Ahosen vuonna 1970 julkaisema proosateos. Teoksen on julkaissut Gummerus.

title: Amirandaredžaniani

text: Mose Khoneli: Amirandaredžaniani.

title: Akvaviitti (kirja)

text: Akvaviitti ("Norrlands akvavit") on ruotsalaisen kirjailijan Torgny Lindgrenin proosateos, joka on ilmestynyt 2007. Teoksen on suomentanut Liisa Ryömä, ja suomennos ilmestyi 2009.

title: Brooklyn (kirja)

text: Brooklyn ("Brooklyn)" on irlantilaisen kirjailijan Colm Tóibínin proosateos, joka on ilmestynyt 2009. Se on suomentanut Kaijamari Sivill, ja suomennoksen on julkaissut 2011 Tammi.

title: Jean Cocteau

text: Cocteaun maineen kirjoittajana vahvisti proosateos "Le Potomak" (1919). Se on fantasia akvaariossa elävästä oliosta.

title: Novelli

text: Novelli ( ’uutinen’) on kirjallinen proosateos, joka esittää jonkin tapahtumasarjan tai tilanteen tiiviissä muodossa. Sen pituuden määrittäminen on hankalaa, eikä ole aina selvää milloin teosta tulisi kutsua pienoisromaaniksi ja milloin novelliksi. Klassisen määritelmän mukaan novelli on riittävän lyhyt luettavaksi yhdellä kertaa. Tavallisesti suomalainen novelli on noin 1 000 – 8 000 sanaa pitkä.

title: Takla Makan (kirja)

text: Takla Makan on Juha Seppälän vuonna 2010 ilmestynyt pienimuotoinen proosateos, joka sisältää kaksi ohuesti toisiinsa kytkeytyvää kertomusta. Teoksen on kustantanut WSOY.

title: Georgian kirjallisuus

text: Georgialaisesta 1100-luvun alun eeppis-romanttisesta, mahdollisesti hyvinkin laajasta hovikirjallisuudesta on säilynyt jälkipolville kaksi teosta: Amirandaredžaniani ja persialaisesta Visin ja Raminin tarinasta georgiaksi käännetty Visramiani. Näistä ensimmäinen kertoo puolijumala Amiranista ja perustuu keskeisesti georgialaiseen kansanrunouteen. Myytin ja eepoksen rajamaille sijoittuvasta teoksesta puuttuvat idealismi ja romanttinen kiinnostus, sen keskittyessä sankarillisten taisteluiden ja ritarillisen, miesten välisen solidaarisuuden kuvaamiseen. Georgian itsevarma poliittinen asema heijastuu Amirandaredžanianiin kansallisuuden merkityksettömyytenä. Teoksen kirjoittajaksi Rustaveli mainitsee Mose Khonelin, muuta hänestä ei tiedetä.[11]

title: Amirandaredžaniani

text: Amirandaredžaniani koostuu kahdestatoista proosaosiosta tai "portista", joiden järjestys on usein käännetty 1600- ja 1700-lukujen käsikirjoituksissa. Teos sijoittuu itämaa-teemaiseen fiktiiviseen maailmaan ja keskittyy seuraamaan Daredžanin pojan Amiranin (Amiran Daredžanisdze) sankarillisia tekoja ja seikkailuja, joista kerrotaan viidessä osassa. Muut osat on omistettu muille sankareille, eivätkä ne liity vahvasti toisiinsa. Neuvostokriitikot yrittivät nähdä Amirandaredžanianin Georgian feodaalisen yhteiskunnan peilinä, mutta kansallisella tai uskonnollisella paatoksella ei ole kertomuksessa osaa. Se keskittyy pelottomuuden ja miesten välisen solidaarisuuden ritari-ideaalien sekä elävien taistelukohtausten kuvaamiseen. Teoksen sankarit ovat tyypillisesti äärimmäisen voimakkaita, pelottomia, sotaisia, armollisia voitettuja vihollisiaan kohtaan, anteliaita ja ritarillisia. Rustavelin ylistämää hovirakkautta ei kertomuksessa kuitenkaan ole, eikä naisia kohtaan osoiteta juuri kiinnostusta. Amirandaredžanianin sankareille naisen rakkaus voitetaan miekan avulla, eikä se ole muuta kuin veruke suuremmille taisteluille.[4][5]

title: Joakim Pirinen

text: Pirisen ensimmäinen proosateos oli vuonna 2001 ilmestynyt "Den svenska apan." Hän on myös kuvataiteilija ja hänellä on ollut näyttely Moderna Museetissa 1992. Pirinen on ollut ahkera myös dramaatikkona ja kirjoittanut näytelmätrilogian "Familjen Bra".

title: Kuka murhasi rock’n’roll tähden

text: Kuka murhasi rock’n’roll tähden on Juice Leskisen kirjoittama kirja, joka julkaistiin vuonna 1978. Kirja on Leskisen ensimmäinen proosateos. Se on muodoltaan yhdestä kesästä kertova päiväkirja, joka kuvaa esiintyvän muusikon arkea, keikkailua ja perhe-elämää.

title: Amirandaredžaniani

text: Amirandaredžanianin julkaisi ensimmäisen kerran itseoppinut georgialainen kirjallisuuskriitikko ja bibliofiili Zakaria Tšitšinadze vuonna 1896. 1900-luvulla teoksesta otettiin useita painoksia. Englanninkieliselle maailmalle eepoksen teki tunnetuksi ensimmäisenä Robert Horne Stevenson käännöksellään vuonna 1958.[2] Sitä seurasi Bidzina Abuladzen käännös venäjäksi vuonna 1965.[3]

title: Maine (kirja)

text: Maine () on saksalaisen Daniel Kehlmannin proosateos, joka ilmestyi suomeksi Tammen kustantamana maaliskuussa 2011. Sen on suomentanut Ilona Nykyri.