query: Mikä on Wyoming pinta-ala?

title: Wyoming

text: Wyoming sijaitsee Yhdysvaltojen luoteisosassa Kalliovuorten alueella. Osavaltion kokonaispinta-ala on 253325km², josta maata on 251201km² ja vesistöjä 2124km². Idästä länteen mitattuna osavaltio on pituudeltaan enimmillään 587km ja etelästä pohjoiseen 426km. Wyomingin itäinen kolmasosa kuuluu Suuriin tasankoihin lopun kuuluessa Kalliovuorten alueeseen. Keskimääräinen korkeus merenpinnasta osavaltion alueella on 2044 metriä, mikä tekee Wyomingista keskimäärin Yhdysvaltojen toiseksi korkeimman osavaltion Coloradon jälkeen. Korkein kohta on Wyomingin länsiosassa sijaitseva Gannett Peak, joka kohoaa 4210 metrin korkeuteen. Idän tasankoalue on Black Hillsin aluetta lukuun ottamatta pinnanmuodoiltaan paljon länsiosia tasaisempi. Osavaltion matalin kohta on 945 metriä merenpinnasta ja paikka sijaitsee osavaltion koillisosassa. Osavaltion suurin järvi on Yellowstone, joka sijaitsee Yellowstonen kansallispuiston keskiosissa. Grand Tetonin kansallispuistossa sijaitsee kaksi pienempää järveä, Jackson ja Jenny. Yhtä lukuun ottamatta kaikki Wyomingin merkittävät joet saavat alkunsa osavaltion alueelta. Green-joki virtaa Montanaan, Snake-joki Idahoon, Belle Fourche- ja Cheyenne-joet Etelä-Dakotaan ja Niobrara- sekä Bear-joet Nebraskaan. Poikkeusjoki on North Platte, joka virtaa Wyomingiin Coloradosta kulkien osavaltion poikki Nebraskaan.[2]

title: Washakien piirikunta

text: Washakien piirikunta on vuonna 1911 perustettu piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Washakien asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 8 533, ja piirikunnan pinta-ala on 5 809 neliökilometriä. Washakien hallintokeskus on Worland.

title: Great Basin

text: Great Basin (aiemmin ) on Yhdysvalloissa Kalliovuorten ja Sierra Nevadan vedenjakajien välissä sijaitseva alue, jolla ei ole mereen johtavaa laskujokea. Great Basinin alue on pääosin ylätasankoa, joka on kuivaa pensasaroa ja aavikkoa. Altaan pinta-ala on 540 000 neliökilometriä, noin puolitoista kertaa Suomen pinta-ala. Great Basin kattaa suurimman osan Nevadasta, puolet Utahista sekä osia Kaliforniasta, Idahosta, Oregonista ja Wyomingistä. Suurimmat kaupungit alueella ovat itäinen Utahin Salt Lake City ja läntinen Nevadan Reno. Alueella on kuuma kesä, mutta hyvin kylmä talvi.

title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto on 8 987 neliökilometrin laajuinen. Sen etelärajalta pohjoisrajalle on 102 kilometriä ja itärajalta länsirajalle 87 kilometriä. Pääosa (96 %) sijaitsee Wyomingin osavaltiossa. Montanassa on kolme prosenttia ja Idahossa prosentti pinta-alasta. Yellowstone on muodostunut pääasiassa vulkaanisesta ylätasangosta, jonka keskikorkeus on noin 2 400 metriä. Puiston korkein kohta on 3 462 metriä korkea Eagle Peak, joka sijaitsee lähellä puiston kaakkoista kulmaa. Matalin kohta sen sijaan on lähellä pohjoista sisäänkäyntiä ja se on 1 610 metriä.

title: Yellowstonen kansallispuisto

text: Yellowstonen kansallispuisto () on Yhdysvalloissa sijaitseva, maailman ensimmäinen ja täten myös vanhin kansallispuisto. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Wyomingin, mutta myös osittain Idahon ja Montanan alueella. Pinta-alaltaan se on 8 983 neliökilometriä. Yellowstone on pääasiassa vuoristoseutua, ja sen alueella on esimerkiksi puistolle nimen antaneen Yellowstonejoen ja Snake Riverin lähdevedet.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Wyomingin sinetti

text: Wyomingin sinetti on Yhdysvaltain Wyomingin osavaltion tunnus. Se hyväksyttiin 1893 ja sitä muutettiin 1921. Sinetin kaksi vuosilukua, 1869 ja 1890, symboloivat Wyomingin ensimmäisen aluehallinnon järjestämistä ja sen liittymistä Yhdysvaltain liittovaltioon. Toogaan pukeutunut henkilö pitää kädessään keppiä, josta lähtee lippu, jossa lukee ”Equal Rights”. Lippu symboloi naisten nauttimia poliittisia oikeuksia siitä lähtien, kun alueelle ensimmäistä kertaa järjesttiin hallinto 1869. Mieshenkilöt symboloivat osavaltion karjataloutta ja kaivosteollisuutta. Numero 44 viisisakarisessa tähdessä symboloi Wyomingin oelvan 44 Yhdysvaltain liittovaltioon liittynyt osavaltio. Pilarien päässä on lamput, joissa palaa tiedon valo. Pilareja kiertää nauha, jossa lukee "Oil, Mines, Livestock, Grain"; eli "öljy", "kaivokset", "karja", "vilja"; jotka ovat Wyomingin neljä suurinta teollisuudenalaa. Sinetin ulkokehää kiertää sanat "Great Seal of The State of Wyoming".

title: Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit

text: Pinta-alaltaan suurin vaalipiiri on Alaska, joka Montanan tavoin muodostaa yhden piirin. Pinta-alaltaan pienin piiri on New Yorkin kolmastoista piiri, joka sijaitsee Manhattanin pohjoisosassa. Eniten vaalipiirejä on Kaliforniassa (53 piiriä) ja vähiten yhden piirin osavaltioissa, joita ovat Alaskan ja Montanan lisäksi Delaware, Pohjois-Dakota, Etelä-Dakota, Vermont ja Wyoming. Vanhin vaalipiiri on Delaware, jonka nykyiset rajat ovat samat kuin vuonna 1789.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Cheyenne

text: Cheyenne on läntisissä Yhdysvalloissa sijaitsevan Wyomingin osavaltion pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 57,9 km² (vettä 0,2 km²) ja asukasluku 56 915.

title: Fremontin piirikunta (Wyoming)

text: Fremontin piirikunta on vuonna 1884 perustettu piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Fremontin asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 35 804, ja piirikunnan pinta-ala on 23 999 neliökilometriä. Fremontin hallintokeskus on Riverton.

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Wyomingin yliopisto

text: Keskusjärjestö NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa Wyomingin yliopistoa edustavat Wyoming Cowboysin/Cowgirlsin nimellä kulkevat joukkueet.

title: Länsi-Yhdysvallat

text: Länsi-Yhdysvallat on maan suurin alue: se käsittää yli puolet Yhdysvaltojen pinta-alasta. Alueen osavaltiot voidaan jaotella Tyynenmeren osavaltioihin eli Alaskaan, Kaliforniaan, Havaijiin, Oregoniin ja Washingtoniin sekä vuoristo-osavaltioihin eli Arizonaan, Coloradoon, Idahoon, Montanaan, Nevadaan, New Mexicoon, Utahiin ja Wyomingiin.

title: Sweetwaterin piirikunta

text: Sweetwater on pinta-alaltaan Wyomingin suurin piirikunta, ja jopa kuusi osavaltiota on sitä pienempiä. Maanlaajuisesti Sweetwater on kahdeksanneksi suurin piirikunta, kun Alaskaa ja borough-alueita ei oteta huomioon.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Laramien piirikunta

text: Laramien piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Piirikunta perustettiin vuonna 1867, ja se on asukasluvultaan osavaltion suurin. Laramien asukasluvun arvioitiin vuonna 2005 olevan 85 163, ja piirikunnan pinta-ala on 6 962 neliökilometriä. Laramien hallintokeskuksena toimii osavaltion pääkaupunki Cheyenne.

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Natronan piirikunta

text: Natronan piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Piirikunta perustettiin vuonna 1888, ja se on asukasluvultaan osavaltion toiseksi suurin. Natronan asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 66 533, ja piirikunnan pinta-ala on 13 924 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus on asukasluvultaan osavaltion toiseksi suurin kaupunki Casper.

title: Wyoming

text: Wyomingin yliopisto on osavaltion näkyvin urheilukeskittymä, ja sen urheilujoukkueita kutsutaan lempinimellä Wyoming Cowboys. Yliopiston lajivalikoimaan kuuluvat amerikkalainen jalkapallo, koripallo, uinti, uimahypyt, jalkapallo, golf, paini, tennis, lentopallo ja yleisurheilu. Baseballissa Wyomingia edustaa Casper Ghosts, joka pelaa minor league baseball -sarjaa.

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Wyomingin yliopisto

text: Wyomingin yliopisto ("University of Wyoming") on yksityinen yliopisto Laramiessä, Wyomingin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1886, ja vuonna 2014 siellä opiskeli hieman ale 14 000 opiskelijaa.

title: Clifford Hansen

text: Hansen syntyi Wyomingin osavaltiossa ja opiskeli Wyomingin yliopistossa. Hän toimi Wyomingin kuvernöörinä vuosina 1963–1967.

title: Wyoming

text: Wyoming [waɪˈoʊmɪŋ] on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 44. osavaltiona 10. heinäkuuta 1890. Wyomingin rajanaapureita ovat Montana pohjoisessa, Etelä-Dakota ja Nebraska idässä, Colorado etelässä sekä Utah ja Idaho lännessä.[1] Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Cheyenne. Wyoming on asukasluvultaan Yhdysvaltojen pienin osavaltio ja Alaskan jälkeen toiseksi harvaan asutuin. Osavaltion nimi juontuu delawarojen kielen sanoista maugh-wau-wa-ma, jotka tarkoittavat suuria tasankoja.

title: Jim Geringer

text: Geringer on republikaani. Hänet valittiin Wyomingin kuvernööriksi vuonna 1994, ja häntä seurasi vuonna 2003 Dave Freudenthal. Ennen kuvernööriksi valintaansa hän toimi vuodesta 1989 Wyomingin senaatin jäsenenä, mitä ennen hän oli toiminut kuusi vuotta Wyomingin edustajainhuoneen jäsenenä.

title: Campbellin piirikunta (Wyoming)

text: Campbellin piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Piirikunta perustettiin vuonna 1911. Campbellin asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 33 698, ja piirikunnan pinta-ala on 12 437 neliökilometriä. Campbellin hallintokeskus on Gillette.

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Mikä on Liesjärven pinta-ala?

title: Liesjärven kansallispuisto

text: Liesjärven kansallispuisto sijaitsee pääasiassa Tammelassa Kanta-Hämeessä lähellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaa. Se on perustettu vuonna 1956, joskin osia puiston alueesta suojeltiin jo 1929. Puistoa on laajennettu 1980- ja 2000-luvulla, ja nykyään sen pinta-ala on 21 neliökilometriä.[1] Puiston alueella on rantaviivaa lähes 50 km.[2]

title: Tapolanjärvi

text: Järven pinta-ala on 128 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järvellä on kaksi saarien erottamaa vesiallasta. Idässä on Talolanjärven pääallas ja lännessä pienempi Etu-Kyynärän allas. Altaiden välissä sijaitsee suuri Isosaari sekä joukko pienempiä saaria. Järveen laskee yhdeksän ojaa, joista Hangaslamminoja tuo Hangaslammin ja Iso Katavalammin vedet, Ruosteoja tuo Ruostejärven ja Perhonjärven vedet ja Lamminoja Hiisilänlammin ja Vahaksenjärven vedet. Järven luusua sijaitsee Etu-Kyynärän lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 700 metriä pitkä Välijoki, joka laskee Liesjärven Kyynärään.

title: Liesjärvi (Keuruu)

text: Liesjärvi on Keuruun pohjoisin kyläkunta. Se koostuu Liesjärven, Hirvikylän ja Välkyn kylistä, jotka ovat aiemmin muodostaneet Liesjärven koulupiirin. Alueen kokonaispinta-ala on noin 106 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajalla ja sen rajanaapureita ovat Multia ja Ähtäri. Vuoden 1924 rajamuutoksen seurauksena osa Liesjärven kylästä siirtyi Ähtärin puolelle.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelaan, Lohjaan ja Someroon kuuluva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Liesjärvi on Turpoonjoen valuma-alueen pääjärvi, joka kokoaa suuren osan alueen vesistä laskujokeensa. Järvi ei kuulu Liesjärven kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Järven valuma-alueen suuruus on 128km², ja siihen sisältyy 19 järveä tai lampea.[1][2][3]

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärvellä on asuttu jo kivikaudella. Liesjärven kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1548. Karu maasto ei houkutellut viljelijöitä samalla tavalla kuin savikot. Metsämaita otettiin kruunun haltuun 1700-luvun loppupuolella isojaon yhteydessä, kun tilojen niin sanottuja liikamaita erotettiin tiloistaan. Näin saatiin vaivatta annettua uudistilallisille viljeltäväksi uusia kohteita. Muun muassa Korteniemen tila on syntynyt näin vuonna 1792.[9]

title: Iso-Pahlanen

text: Järven pituus on 900 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 18 hehtaaria. Se sijaitsee 1,3 kilometriä Liesijärvestä itään Luoteen kylässä. Järven ympäristö on metsämaastoa. Pohjoispään rannat ovat ojitettua soistunutta metsämaata ja siellä on järveen kaivettu neljä suo-ojaa. Yksi ojista yhdistää sen 50 metrin päässä sijaitsevaan Vähä-Pahlaseen. Järven eteläpäässä itärannalla sijaitsee sen ainoa luoto. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Veden laskennallinen vaihtuvuus on 177 vuorokautta. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie on metsäautotie, jonne pääsee Vehmaanperältä Liesjärvelle johtavalta tieltä.

title: Karkauslammi

text: Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 230 metriä. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 80 metriä pitkä oja Liesjärven Soukanjärven osaan.

title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoen alue käsittää sen valuma-alueen osan joka ei sisällä Liesjärven keräämää aluetta eikä Ilmetynjoen valuma-aluetta. Alue on käytännössä sitä valuma-alueen osaa, joka valuu suoraan Turpoonjoen uomaan. Sen pinta-ala on 50 km² ja siihen kuuluu yli 13 järveä tai lampea.

title: Pukalinlammi

text: Lampi on 70 metriä pitkä ja sen rantaviivan pituus on 180 metriä. Sen pinta-ala 0n 0,21 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Hevosojansuota ja Pukalinlamminsuota. Siitä on kaivettu oja, joka yhtyy suo-ojien verkostoon ja se tyhjenee Liesjärveen. Lammella on 30 metrin päässä seuranaan pieni lampare. Karkauslammille on matkaa 900 metriä.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärven 49 saaren yhteispinta-ala on 21,98 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus 8,45 kilometriä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on 3 ja yli aarin kokoisia 24. Kyynärässä on viisi saarta. Juovanselän keskellä on Isosaari, joka on yli 600 metriä pitkä. Muita saaria ovat Palosaari, Parisaaret, Savilahdensaari ja Halkeimenkivensaari. Muita saaria on 18, ja kaikki Juovanselän saaret kuuluvat kansallispuistoon. Hiiliniemenselällä sijaitsee saariryhmä, jonka ytimen muodostaa Isotsaaret. Niiden lisäksi siihen kuuluu Latosaari ja Tappurasaari sekä kuusi pientä luotoa. Hiiliniemenselällä on lisäksi Pyrysaar ja viisi pienempää luotoa. Juuriniemenselkä ja Soukkajärvi ovat saarettomia alueita, mutta Karjusillan takana ennen luusuaa on yksi saari.[1][2]

title: Salkolanjärvi

text: Järven pinta-ala on 271 hehtaaria ja sen pituus on 3,3 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Siihen laskee 16 metsäojaa, joista yksi tuo Hullulammin ja Mustalammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 550 metriä pitkä Taipaleenoja Liesjärveen.

title: Loimijoen valuma-alue

text:
Turpoonjoen valuma-alue käsittää laajahkon Ilmetynjoen valuma-alueen, Turpoonjoen alueen sekä Liesjärven alueella olevat vesistöt. Valuma-alueen pinta-ala on 238 km² ja siihen kuuluu yli 60 järveä tai lampea. Niitä on esitelty omassa artikkelissaan.
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin.

title: Iso Liesjärvi (Multia)

text: Järven pinta-ala on 130 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 850 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on alavaa metsämaastoa, jossa painaumiin on kehittynyt soistuvaa metsää. Itäpuolella sijaitsee Heinälammen avosuo, jossa nimensä perusteella olisi ollut avoveden alue. Itäpuolella kohoaa heti Riihikangas, joka kohoaa 40 metriä järvenpintaa korkeammalle. Kauempana Heinälammen takana sijaitsevat vielä Väärävuori, Viitamäki sekä Urjaisvuori, ja järven eteläpuolella Kusinmäki. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Iso- ja Pieni Mäntysaari ovat maatuneet yhteen ja saarelle on rakennettu kannas, joten saari onkin nykyään niemi.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Järven rantaviiva on 56 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat paikoin erämaata, mutta Juuriniemenselän ja Soukkajärven rannoille ulottuu peltomaata. Rannoille on rakennettu maatilojen lisäksi noin 200 loma-asuntoa.[3] Salkolanjärven ja Liesjärven välistä kulkee valtatie 2 ja Liesjärven itäpuolelta sen ohittaa yhdystie 2825, joka on Liesjärven kylälle johtava tie.[1][2]

title: Kauhajärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 300 metriä. Siihen laskee kaksitoista suo-ojaa, joista yksi tuo Mätäslammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 5,5 kilometriä pitkä Tammenoja, joka muuttaa nimensä alajuoksulla Kauhaojaksi. Oja laskee lopuksi Liesjärveen.

title: Ilojärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 500 metriä. Siihen laskee luoteesta Liesjärven ja Verikkään yhteinen laskujoki Liesjärvenoja ja koillisesta Pitkäjärvestä Latoniitunoja. Ilojärvi on lähes kokonaan soiden ympäröimä ja siihen laskevat monet suo-ojat. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 9,4 kilometriä pitkä Susikkaanjoki, joka laskee Vaihijokena Pehkijärveen.

title: Turpoonjoki

text: Turpoonjoki (vanhana rinnakkaisnimenä myös "Pikku-Loimijoki" ) on 10 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärven eteläpäähän ja se kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Liesjärvi, joka sijaitsee Tammelan eteläosassa Liesjärven kansallispuiston yhteydessä. Turpoonjoen valuma-alueen pinta-ala on 238 km², johon sisältyy yli 60 järveä tai lampea.

title: Kanteluslammi

text: Järven pinta-ala on 12,5 hehtaaria, ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee kaksi suo-ojaa, joista toinen tuo Pikku Katavalammin vedet. Järvestä laskee 200 metriä pitkät laskuojat Liesjärveen.

title: Tartlammi

text: Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee Tartlamminsuolta neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakoisrannalla, josta saa alkuunsa yli 5 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Tartlamminojana ja jatkuu Lehesjokena, joka lopuksi laskee Liesjärveen. Lehesjoki on aikoinaan perattu, mutta se aiotaan ennallistaa.

title: Liesjärvi (Keuruun järvi)

text: Järven pinta-ala on 804 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,4 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, josta työntyvät etelään lyhyt Talvilahti ja 1,6 kilometriä pitkä mutta kapea Kutinlahti. Koillissuuntaan aukeaa Marjoniemen ja Halkoniemen taakse leveä järvenosa, jossa sijaitsevat esimerkiksi Majalahti ja Ruokonlahti. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Itäpuolella sijaitsee 60 metriä korkea Korkatinmäki, jonka matalampia huippuja on vielä etelämpänä. Talvilahden ja Kutinlahden välissä kohoaa 40 metriä korkea Myllyvuori.

title: Liesjärvi (Tammelan Susikas)

text: Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja sen pituus on 1,9 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskee luokuisia suo- ja metsäojia. Yksi niistä tuo suolapareesta vettä Letonpään lahteen. Järven pohjoisosat vaikuttavat umpeenkasvun muotoilemilta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä Liesjärvenoja, joka laskee Ilojärveen.

title: Tammela

text: Kuivajärveen laskee etelästä Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki. Siihen yhtyy Tammelan Portaan kylän luona Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan, aiemmin Rengon rajalla sijaitsevasta Pääjärvestä alkunsa saava Ilmetynjoki. Liesjärveen laskevat lännestä Liesjärven kansallispuiston alueella Kyynärä, Tapolanjärvi ja Ruostejärvi. Etelästä Someron, aiemmin Somerniemen alueelta Liesjärveen laskee Salkolanjärvi.

title: Lahnalammi (Tammelan Kyynärä)

text: Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee viisi suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä oja Liesjärven Tukkilahteen.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Aiemmin Liesjärvestä on nostettu järvimalmia, samoin kuin läheisistä Salkolanjärvestä ja Heinjärvestä Someron puolella.[10] Högforsin ruukki nykyisessä Karkkilassa perustettiin vuonna 1820, ja se valmisti rautaa Liesjärven järvimalmista. Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ja sen pohjana olleen isonjaon kartan 1795 tiedossa näkyy vielä, kuinka Salkolanjärvestä laskee oja Lehesjokeen.[11][12] Turpoon saha kaivatti Liesjärven ja Salkolanjärven välisen Taipaleen ojan tukinuittoa varten ja vaikutti samalla Lehesjokeen niin, ettei siinä pyörinyt enää vesimylly. Taipaleen oja näkyy jo Senaatin kartastossa vuodelta 1884.[9][13][14] Senaatin kartastossa järven nimitykset ovat eri lailla kuin nykyään. Kyynärää ja Soukonsalmen länsipuolta nimitettiin kartassa yhteisellä nimellä ”Kyynäräjärvi”. Loppuosaa nimitettiin ”Liesjärveksi”.[13]

title: Herttuanjärvi

text: Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 450 metriä. Siihen laskee pelto-, metsä- tai suo-ojaa, yksi on Lintumaanjärven ja Levoniemenjärven yhteinen laskuoja Syrjälänpuro, ja toinen on pienen Kakarilammin laskuoja. Myös Likolammin vedet päätyvät järveen. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Rasinjoki, joka laskee Liesjärveen.

title: Pikkulammi (Tammelan Kyynärä)

text: Lampi on vain 70 metriä pitkä, sillä on rantaviivaa 190 metriä ja pinta-alaa 0,17 hehtaaria ja se sijaitsee pienen suon keskellä. Lampeen laskee kaksi oja ja kolmas laskee Lehesjokeen, joka laskee vuorostaan Liesjärveen. Se on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa lammen 200 metrin päässä.

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Liesjärven suojeluyhdistys: Närhi, Heli & Jutila, Heli: , Hämeenlinna, 2005

title: Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)

text: Järven pinta-ala on 956 hehtaaria, pituus 7,2 kilometriä ja leveys 7,0 kilometriä. Järvellä on neljä vesiallasta, joita erottavat toisistaan harjujaksot tai kapea salmi. Lännessä on Kyynärä, joka jää Kyynäränharjun taakse. Kyynäränjuovasta pääsee Juovanselälle, joka muodostaa Soukonsalmen länsipuolelle vesialtaan, ja salmen itäpuolella aukeaa Hiiliniemenselän, Juuriniemenselän ja Soukkajärven muodostama suurin vesiallas. Järven luusuassa vedet patoaa Kettumäeltä laskeva harju, josta vesi virtaa Karjusillan ali viimeisen vesialtaan kautta Turpoonjokeen.[2]

title: Kuivajärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 824 hehtaaria eli 8,2 km² ja sen pituus on 6,9 kilometriä ja leveys 1,8 kilometriä. Järven keskisyvyys on vain 2,2 metriä ja syvin kohta 9,9 metriä sijaitsee keskellä järven selkää Saaren kansanpuiston kohdalla. Järven välittömään valuma-alueeseen kuuluvat järven itäpuolella olevat Liukonlammi, jolla on oma laskuoja, ja laskuojaton Paskolammi. Länsirannalla sijaitsee Kaukolanharju ja sen läheisyydessä olevat supat. Näistä ainakin Suujärvi, Määrlammi ja Tanilanlammi kuuluvat välittömästi Kuivajärven vaikutuspiiriin. Ennen Pyhäjärven järvenlaskua Suujärvi oli Kuivajärven lahti. Kuivajärven pohjoispäähän laskee Pehkijärvestä alkunsa saava Myllyjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 265 km² ja jossa sijaitsee yli 70 järveä tai lampea. Etelästä Kuivajärveen laskee Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 235 km² ja jossa sijaitsee yli 80 järveä tai lampea. Järven luusuana toimii järven länsirannalla oleva 20 metriä leveä ja 300 metriä pitkä salmi, joka joka on kaksi kilometriä pitkän Saarensalmen alkuosa. Vedet virtaavat salmen kautta Pyhäjärveen, jonka vedenpinta on noin 10 senttimetriä Kuivajärven vedenpintaa alempana.

title: Isojärvi (Lohja)

text: Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 500 metriä. Siihen laskee kaksitoista suo- tai metsäojaa, joista eräät tuovat vettä sekä Hepolammilta ja Tervalammilta että Riihilammilta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, jossa kolme ojaa yhtyvät Myllylammiin. Näistä pohjoisin lienee luontainen laskuoja. Laskuojan pituus on 300 metriä ja se virtaa Myllylammin läpi. Oja jatkaa Mustijokena laskien lopuksi Liesjärveen.


query: Onko islanninhevosien tuonti Islantiin kielletty?

title: Islanninhevonen

text: Islanninhevonen kuuluu maailman vanhimpiin hevosrotuihin. On arveltu, että ensimmäiset hevoset tulivat saarelle viikinkien mukana Islannin asuttamisen yhteydessä 700–800-luvulla, ja että nämä hevoset olivat eurooppalaisia metsähevosia sekä poneja. Rotua on kotimaassaan Islannissa jalostettu täysin puhtaana lähes tuhat vuotta, koska hevosten tuonti Islantiin on kiellettyä.[1] Tarkoituksena on säilyttää rodun ainutlaatuisuus sekä estää eläintautien pääsy maahan. Myöskään maasta vietyä hevosta ei enää saa tuoda takaisin. Niinpä islantilaiset kilparatsastajat matkustettuaan muualle maailmaan kilpailemaan yleensä tapahtuman jälkeen myyvät hevosensa tai pitävät omaa kilpatallia esimerkiksi Manner-Euroopassa. Suomessa on yli 2000 islanninhevosta,[1] joista noin 900 on Suomen Hippos ry:n rekisterissä.

title: Käärmeenpäät

text: Ruokakaloina viljelyn ja erityisesti akvaarioihin liian isoiksi kasvaneiden käärmeenpäiden luontoon päästämisen seurauksena käärmeenpäät ovat levinneet vieraslajeiksi luonnollisen esiintymisalueensa ulkopuolelle. Yhdysvalloissa heimoon kuuluvia lajeja idänkäärmepäätä, pilkkukäärmepäätä, raitakäärmeenpäätä ("Channa striata") ja juovakäärmeenpäätä on tavattu muun muassa Havaijilta, Marylandista, Floridasta, ja Kaliforniasta. Käärmeenpäälajit ovat hyvin ahnaita petoja, lisääntyvät nopeasti ja sopeutuvat monenlaisiin makean veden ympäristöihin ja ovat siksi haitallisia alkuperäisten kalojen, sammakkoeläinten ja äyriäisten kannoille. Niiden mukana leviää myös kaloille vaarallisia tauteja ja ihmiseenkin tarttuva "Gnathostoma"-sukkulamato. Käärmeenpäiden tuonti Yhdysvaltoihin onkin nykyään kielletty lailla. Käärmeenpäiden poistaminen vesistöistä on hankalaa. Siihen on käytetty muun muassa sähkösokkeja ja rotenonikäsittelyä. Rotenoni on kuitenkin hyvin kallista ja tappaa myös muita eliölajeja.

title: Islannin historia

text: Samoihin aikoihin kuin Islanti joutui Norjan alaisuuteen, ilmasto kylmeni ja alkoi vuosisatoja kestänyt kausi, jota nykyään sanotaan pieneksi jääkaudeksi. Kasvukausi lyheni ja talvet kylmenivät napapiirin läheisyydessä olevissa maissa kuten Islannissa ja Grönlannissa. Koska Islanti sitä ennenkin oli juuri ja juuri kelvannut maanviljelykseen, ilmastonmuutos muodostui asukkaille kohtalokkaaksi. Tärkeimmän viljalajin, ohran viljelys vaikeutui, ja karja tarvitsi ylimääräistä rehua selviytyäkseen entistä pitemmistä ja kylmemmistä talvista. Viljaa saadakseen asukkaiden oli alettava käydä kauppaa manner-Euroopan kanssa, mikä kuitenkin tuli kalliiksi. Islantilaisten onneksi kuitenkin kirkon määräämät paastopäivät, jolloin sai kyllä syödä kalaa mutta ei lihaa, johtivat siihen, että islantilaisten pyydystämän turskan kysyntä kasvoi, ja kun se lisäksi oli helposti säilöttävissä vientiä varten., siitä tuli Islannille taloudellisesti hyvin tärkeä.

title: Jehovan todistajien tavat

text: Jehovan todistajat saavat käyttää alkoholia, jos he niin haluavat. Humalahakuinen juominen lasketaan synniksi ja alkoholismi voi olla erottamisen peruste. Tupakointia pidetään ruumiin saastuttamisena, ja tupakointi onkin jäseniltä ehdottomasti kielletty. Tupakointi kiellettiin jäseniltä 1970-luvulla, jolloin todistajilla oli puoli vuotta aikaa lopettaa. Huumeet (alkoholia lukuun ottamatta) on kielletty. Jehovan todistajat saavat käyttää kaikkia lääkärin määräämiä lääkkeitä ohjeiden mukaan.

title: Jersey (nautarotu)

text:
Vuonna 1789 ulkopuolisen karjan tuonti Jerseyn saarelle kiellettiin lailla jerseyrodun puhtauden varmistamiseksi, vaikkakin eläinten ja siemenen vienti onkin ollut saarelle tärkeä tulonlähde. Rajoitus karjan tuontiin asetettiin alun perin ehkäisemään romahdusta vientihinnoissa. Yhdistynyt kuningaskunta ei kerännyt maahantuontiveroa Jerseyltä tuodusta karjasta. Verotusta kierrettiin tuomalla karjaa Ranskasta Jerseylle ja sieltä Englantiin. Joskus huonompilaatuisenkin tuontikarjan määrän lisääntyminen laski hintoja ja huononsi jerseykarjan mainetta. Kielto tuoda saarelle karjaa vakautti hinnat ja mahdollisti tieteellisemmin kontrolloidun jalostustavan omaksumisen.
Vuoden 2008 kesäkuussa Jersey lakkautti maahantuontikiellon ja salli minkä tahansa rodun siemenen tuonnin.

title: Kimberleyn prosessi

text: Kimberleyn prosessi edellyttää muun muassa että raakatimanttierät täytyy viedä maasta sinetöidyssä säiliössä yhdessä vientimaan hallituksen vahvistaman sertifikaatin kera. Raakatimantteja saa viedä vain toiseen sopimuksen piiriin kuuluvaan maahan ja sertifioimattomien raakatimanttierien tuonti sopimuksen piirissä olevaan jäsenmaahan on kielletty.

title: Zermatt

text: Liikenne Zermattissa on säädelty varsin yksityiskohtaisesti. Liikennesäädösten mukaan kadut ja tiet on lähtökohtaisesti varattu jalankulkijoille. Yksityisautoilu onkin Zermattissa kielletty kokonaan. Myös poltto- ja dieselmoottoreilla toimivat ajoneuvot on kielletty; poikkeuksena pelastuspalvelu, lääkärikuljetukset ja erikseen luvan saavat tavaran kuljetukset ovat sallittuja. Sähköautot on sallittu hotelleille ja takseille sekä tavaran kuljettajille.

title: Kauluskarhu

text: Suuren kokonsa vuoksi kauluskarhuilla ei juuri ole luonnollisia vihollisia, mutta toisinaan tiikerit voivat saalistaa karhunpentuja. Suurin uhka kauluskarhulle onkin ihminen, joka hävittää sen elinympäristöä. Myös salametsästys on yleistä, vaikka kauluskarhun metsästys onkin kielletty lajin esiintymisalueella Japania lukuun ottamatta.

title: Kesäihottuma

text: Kesäihottumaa esiintyy kaikenrotuisilla hevosilla, Suomessa etenkin islanninhevosilla ja suomenhevosilla. Erityisesti islanninhevosen kesäihottumaa on tutkittu paljon.

title: Luonnollinen päättely

text: Oletukset kirjoitetaan viivan ylle, säännöllä saatu johtopäätös viivan alle. Viivan viereen merkitään sääntö, jota käytetään, kirjoittamalla merkin jota sääntö käsittelee ja kirjaimen formula_4 tai formula_5 riippuen, onko käytössä tuonti- vai eliminointisääntö. Päättelyä voi jatkaa ja tulokseen soveltaa lisää sääntöjä, jos johtopäätös ei seuraa heti oletuksista.

title: Alkoholivero

text: Suomessa alkoholilakia on perinteisesti tulkittu niin, että alkoholin etäosto on sallittu, mutta etämyynti kielletty rikoksena. Vuonna 2009 Euroopan unionin tuomioistuin päätti ruotsalaisessa ns. Rosengren-jutussa, että Ruotsin vastaava etäkauppakielto rajoitti tuontia EU:n perussopimuksen vapaan liikkuvuuden vastaisesti. Suomessa vastaava juttu oli ns. Alkotaxi-tapaus, palvelu, jossa asiakkaat tilasivat ja maksoivat juomansa etukäteen liikkeen internetsivuilla ja ne toimitettiin ulkomailta kotiovelle. Helsingin hovioikeus päätti keväällä viedä tapauksen EU:n tuomioistuimen ratkaistavaksi.

title: Casa de Contratación

text: ”Casa de Contratacionin Viralliset Tuomarit, tehdessään tarkastuksia, ottavat jokaiselta Merimieheltä ja matkustajalta valan siitä onko heidän tiedossaan, henkilöitä, jotka matkalle lähdettäessä olivat Aluksella, mutta jotka nyt puuttuvat, ja että onko jollakin merkitsemätöntä, tai rekisteröimätöntä kultaa, hopeaa, kiviä, tai helmiä, tai että niitä olisi viety Alukselta matkan aikana; että jonkun toisen nimiin olisi rekisteröity jotakin, mikä ei ole hänen, tai hänen nimiinsä olisi merkitty toisille kuuluvaa. Ja kun tämä on tehty, on avattava kaikki Aluksella olevat arkut ja tutkittava onko niissä, tai Aluksella, jotakin kiellettyä, tai rekisteröimätöntä, ja että he kaikin tavoin koettavat saada selville piilotettuna tulleen; ja samalla heidän on kysyttävä onko joku herjannut Jumalaa, meidän Herraamme, ja että he rankaisevat siihen syyllistyneitä, ja että he ottavat selvää onko lastissa jotakin erityisesti ja erikseen rekisteröityä; ja samaten, ovatko Yliperämies, Luotsi, Pursimies, Apteekkari, tai jotkut muut henkilöt tuoneet jonkin naisen jalkavaimona mukanaan, ja että onko pelattu kiellettyjä pelejä, tehty rikoksia, oltu väkivaltaisia, tai tehty muita rikoksia, ja että onko tuotu joitakin intiaaneja piilotettuina...”

title: Islanti

text: Koko Islannin yhteiset käräjät, maailman vanhimmaksi yhä toimivaksi kansanedustuslaitokseksi kutsuttu Allting, perustettiin vuonna 930. Vuonna 1000 Allting päätti, että Islanti omaksuu kristinuskon.[7] Allting ei pystynyt päättämään, onko kristinuskon viimeinen tuomio ragnarökiä parempi, mutta lopulta sen puheenjohtaja eli lainlukija teki päätöksen kristinuskon hyväksi. Islannissa oli ollut jo pitkään ennen vuotta 1000 kristittyjä ja Norjan kuningas Pyhän Olavin miehet olivat tehneet käännytystyötä maassa.[8]

title: Islanninhevonen

text: Islanninhevoset kasvattavat talveksi paksun, vettä, lunta, savea, mutaa ja pakkasta läpäisemättömän talvikarvan. Siksi ne eivät yleensä tarvitse loimitusta kovimmillakaan pakkasilla. Islanninhevosilla on myös pitkät, tuuheat jouhet. Värivaihtelua on paljon: eräitä kirjavuusgeenejä (sabino ja frame overo) sekä tiikerinkirjavuutta lukuun ottamatta rodussa esiintyy lähes kaikkia tunnettuja värigeenejä. Kaikki värit hyväksytään, ja perus- ja erikoisvärejä ja niiden eri sävyjä ja yhdistelmiä on kymmenittäin. Koska islanninhevosia on kotimaassaan varsinkin historiallisesti pidetty paljon laiduntamassa vapaana yhteislaumoissa, monenkirjavat värit ovat auttaneet omistajaa löytämään laumasta nopeasti oman hevosensa. Niinpä monenlaiset, usein näyttävät värit ovatkin islanninhevosten omistajille yhä suorastaan ylpeyden aihe.

title: Islanninhevonen

text: Kaikki islanninhevoset eivät osaa erikoisaskellajeista molempia tai kumpaakaan. Vain tölttäävää hevosta kutsutaan nelikäyntihevoseksi, ja sekä töltin että passin osaavaa taas viisikäyntihevoseksi. Vain normaalit askellajit (käynnin, ravin ja laukan) hallitsevat islanninhevoset eivät ole toivottuja, ja ne karsitaankin jalostuksesta. Joillakin islanninhevosilla tölttitaipumukset puolestaan ovat niin vahvat, että ne vapaanakin liikkuessaan tölttäävät ravaamisen sijasta ja niitä voi olla vaikea saada lainkaan ravaamaan. Nature-lehdessä julkaistu tieteellinen tutkimus on osoittanut, että eri askellajien osaamisen taustalla ovat geneettiset tekijät.[2]

title: Islanninhevonen

text: Vaikka islanninhevoset ovat kuin luotuja maastoratsastukseen, niitä näkee yhä useammin myös koulu- ja esteradoilla. Islanninhevosesta on tullut suosittu harrastehevonen niin aikuisille kuin nuorillekin sopivan kokonsa ja monipuolisuutensa ansiosta.

title: Piano

text: Valkoiset koskettimet päällystettiin perinteisesti norsunluulla. Myös valaanluuta on käytetty. Nämä eläimet ovat nykyään rauhoitettuja ja kansainvälisin sopimuksin norsun- ja valaanluun kauppa, tuonti ja vienti on kielletty. Luun käyttö pianon koskettimiin on tätä kautta tietysti loppunut. Tuonnin ja viennin kieltäminen on aiheuttanut myös sen, että vanhoja norsunluisilla koskettimilla varustettuja soittimia ei voi — ainakaan laillisesti — kuljettaa valtioiden rajojen yli edes muuttokuormassa. Valkoiset koskettimet päällystetään nykyään erilaisilla muoveilla, jotka eivät kaikesta tuotekehityksestä huolimatta ole tuntumaltaan (sileys, huokoisuus, reagointi ihon kosteuteen ja rasvaan) norsunluun veroisia.

title: Noomi Rapace

text: Ruotsalaisen näyttelijän Nina Norénin (Kristina Norén, s. 1954) ja espanjalaisen flamencolaulajan ja näyttelijän Rogelio Duránin (1953–2006) tytär Noomi syntyi 1979. Ensimmäiset vuotensa Noomi Rapace kasvoi Järnassa, Ruotsissa. Viisivuotiaana hän muutti äitinsä ja islantilaisen isäpuolensa Hrafnkell Karlssonin kanssa Islantiin. Islanti onkin Noomin toinen äidinkieli. Myöhemmin perhe muutti takaisin Ruotsiin, Skåneen.

title: Skunkki

text: Haisunäätä on hyödyksi jyrsijä- ja hyönteiskantojen harventajana, eikä se yleensä syö viljelyskasveja. Vaikka haisunäätä on villieläin, niitä pidetään joissakin maissa myös lemmikkinä. Lemmikkiskunkkien hajurauhaset on yleensä poistettu, mikä on kielletty Suomen eläinsuojelulainsäädännössä . Skunkkien tuonti Suomeen on kielletty ilman Riistakeskuksen kirjallista lupaa ja Elintarviketurvallisuusviraston myöntämää tuontilupaa Haisunäätien heimoon kuuluva patagonianskunkki ("Conepatus humboldtii") on CITES-sopimuksella suojeltu laji. EU-lainsäädännössä patagonianskunkki on liitteen B eläin, jota ei saa tuoda EU-alueelle ilman voimassa olevaa vientilupaa tai jälleenvientitodistusta sekä voimassa olevaa tuontilupaa.

title: Kirjava (hevosväri)

text: Tobiano on varsin yleinen kirjavuusgeeni, joka tavallisesti onkin perinteisellä tavalla kirjavina pidettyjen hevosten ja -ponien värin takana. Tobianokirjavuutta esiintyy esimerkiksi shetlanninponeilla, islanninhevosilla ja amerikkalaisissa roduissa mutta myös monissa eurooppalaisissa ratsuhevosroduissa. Klassisella tobianolla on laajoja, reunoiltaan selkeitä pystysuoria valkeita alueita, jotka yleensä ylittävät selän, ja tasareunaiset korkeat sukat tavallisesti kaikissa jaloissa; päässä ei yleensä ole lainkaan valkoista. Laikun raja voi osin olla myös epäselvä, kuitenkin ennemmin sekakarvainen kuin repaleisen näköinen.

title: Kölintarkastus

text: Kölintarkastukseksi sanottiin sitä laivan tarkastusta, joka tehtiin ulkomailta saapuneeseen laivaan sen jälkeen kun sen lasti oli purettu. Laivan sisusta tutkittiin tarkasti sen varalta, oliko laivassa salaisia säilytyspaikkoja ja niissä tavaraa, jonka tuonti oli kielletty taikka joka oli tullissa ilmoitettava. Nimitys oli käytössä ainakin 1930-luvun Suomessa.

title: Islanti

text: Islannissa on kehittynyt oma hevosrotu, islanninhevonen. Hevosella on ollut koko historiansa ajan suuri merkitys saaren asukkaille. Islanninhevonen on ollut ihmisille hyödyllinen jo satoja vuosia. Hevoset kuuluvat tärkeänä osana islantilaiseen maisemaan ja maaseudulla ne laiduntavat vapaasti suurina laumoina. Islantiin ei saa tuoda hevosia ulkomailta, sillä islantilaiset haluavat säilyttää rodun puhtaana, mutta niitä saa viedä pois – islanninhevosia onkin viety laajalti ympäri maailmaa.[51]

title: Spice (huume)

text: Lääkkeiksi tai huumeiksi luokiteltujen kannaboidien tuonti Suomeen on kielletty. Näitä ovat esimerkiksi JWH-018 ja CP 47,497.

title: Islanninhevonen

text: Säkäkorkeudeltaan islanninhevonen on suhteellisen pieni (yleisin korkeus 122–142cm[1]), mutta kokoonsa nähden se on hyvin vahva, eikä sitä ponikokoisuudesta huolimatta lueta poni- vaan hevosroduksi muun muassa tyypillisistä poneista poikkeavan rakenteensa vuoksi. Normaalikokoinen aikuinenkin pystyy hyvin ratsastamaan islanninhevosella. Tyypillinen islanninhevonen voi kantaa noin 100kg painoa ja vetää kaksi kertaa oman painonsa verran. Ulkomuodoltaan islanninhevoset ovat vankkoja, joskin jalostuksessa tavoitellaan yhä urheilullisempaa ja kevyempää rakennetta.

title: Jorma Puranen

text: Vaikka Puranen onkin kuvannut maisemia usean vuosikymmenen ajan, maiseman esille tuonti ei ole hänelle tärkeää. Hänen on sanottu ennemminkin pohtivan teoksissaan ihmisen ja kokonaisten kulttuurien jättämiä jälkiä historiassa, luonnossa ja erityisesti maisemassa.

title: Islanninhevonen

text: Islanninhevosen nimi koostuu yleensä kolmesta osasta: etunimestä, frá-prepositiosta (”kotoisin -sta”) ja syntymäpaikan nimestä. Islanninhevonen nimetään yleensä islanniksi, ja muunmaalaiset kasvattajat saattavat tätä tarkoitusta varten antaa tallilleen myös islanninkielisen nimen. Islanninhevosen etunimi viittaa tavallisesti johonkin sen ominaisuuteen; esimerkiksi Kjarni tarkoittaa pähkinää, jonka kovan kuoren alla on pehmeä sydän.

title: Islanti

text: Vuoden 2009 lopulla Islannin työttömyysprosentti oli 8,2. Vuoden 2009 inflaatio oli 12prosenttia ja bruttokansantuote pieneni 6,6prosenttia. Vuoden 2012 työttömyysprosentti oli noin kuusi prosenttia. Tammikuussa 2013 Islanti voitti Euroopan vapaakauppajärjestössä (EFTA) Icesavesta käydyn oikeudenkäynnin. EFTA päätti Islannin hyväksi, ettei sen yksittäisten kansalaisten tarvitse maksaa pankkiirien keinotteluista, eikä näin ollen korvata Alankomaissa ja Britanniassa syntyneitä tappioita. Vararikkoon menneen Landsbankin jäämistön uskotaan kuitenkin jopa ylittävän Britannian ja Alankomaan vaativan korvaussumman ja osa summasta onkin jo korvattu. EFTA:n päätöksestä huolimatta Islanti aikoo jatkaa lainojen takaisinmaksua konkurssipesästä.[41]

title: O-Anisidiini

text: o-Anisidiinia voidaan käyttää valmistettaessa muita kemikaaleja. Siitä saatavia yhdisteitä ovat muun muassa atsovärit ja guajakoli. o-Anisidiinia sisältävien värien käyttö ja tuonti on kielletty Euroopan unionin alueella REACH-asetuksella vuonna 2007.

title: Myrkyllisyys

text: Eräät hormonihäiriköt aiheuttavat linnuilla ja nisäkkäillä muun muassa lisääntymis- ja kehityshäiriöitä sekä syöpää. Jo 1960-luvulla alettiin epäillä eräiden ympäristömyrkkyjen (mm. PCB, DDT) aiheuttavan lisääntymishäiriöitä ravintoketjun huipulla olevissa eläimissä. Nämä aineet onkin sittemmin kielletty lähes kaikissa teollisuusmaissa. Useiden epäilyttävien aineiden käyttö on rajoitettua tai kiellettyä EU:ssa.

title: Fraser Island

text: Dingot ovat saarella yleisiä. Nämä eläimet ovat viimeisiä puhtaita dingoja. Ristisiitosten estämiseksi koirien tuonti saarelle on kiellettyä.


query: Minä vuonna Surkeiden sattumusten sarja -kirjat on julkaistu?

title: Loppu (romaani)

text: Loppu (The End) on kolmastoista ja viimeinen kirja yhdysvaltalaisen Lemony Snicket -nimen alla toimivan kirjailija Daniel Handlerin kirjoittamassa kirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja. Kirja julkaistiin perjantaina 13. lokakuuta 2006. Teos päättää sarjan, joka alkoi vuonna 1999 kirjalla Ankea alku.

title: Luikurin liuku

text: Luikurin liuku ("Slippery Slope") on vuonna 2003 julkaistu kirja, ja se on kymmenes osa amerikkalaisen kirjailija Daniel Handlerin (nimellä Lemony Snicket) kirjoittamaa kirjasarjaa Surkeiden sattumusten sarja.

title: Haamuhissi

text: Haamuhissi ("The Ersatz Elevator") on kuudes kirja yhdysvaltalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa kirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja". Kirjassa Baudelairen orvot lähetetään asumaan Esmé ja Jerome Kurjimon luokse.

title: Brett Helquist

text:
Kolmentoista "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjan lisäksi Helquist on kuvittanut myös monia muita lastenkirjoja, kuten:
Brett kirjoitti ja kuvitti myös kirjan "Roger, the Jolly Pirate", ISBN 0-06-623805-6, joka julkaistiin vuonna 2004.

title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Netflixin tuottaman televisiosarjan Surkeiden sattumusten sarja ensimmäinen kausi julkaistiin 13. tammikuuta 2017.[5][6] Ensimmäinen kausi perustuu kirjasarjan osiin 1-4 ja toinen kausi kirjoihin 5-9.

title: Surkeiden sattumusten sarja (televisiosarja)

text: Marraskuussa 2014 Netflix ja Paramount Television ilmoitti suunnittelevansa Surkeiden sattumusten sarja -kirjoihin perustuvaa televisiosarjaa. Kirjasarjan luoja Daniel Handler toimii samalla myös televisiosarjan tuottajana.[7] Syyskuussa 2015 ilmoitettiin Barry Sonnenfeldin ja Mark Hudisin kiinnityksestä sarjan kehitystiimiin.[8] Myöhemmin vuoden 2016 tammikuussa Hudis lähti kehitystiimistä, eikä hänen tilalle ole nimetty seuraajaa.[9]

title: Luettelo kirjasarjan Surkeiden sattumusten sarja sivuhenkilöistä

text: Tämä on luettelo yhdysvaltalaisen kirjailijan Lemony Snicketin kirjoittaman kirjasarjan Surkeiden sattumusten sarja sivuhenkilöistä.

text: Kirjassa "" on kaksi Jeromeen liittyvää kirjettä: yksi Jeromelle Jacques Snicketiltä ja toinen Jeromelta Jacquesille. Yksi anelee Jeromea olemaan naimatta Esméa, ja sanoo

title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Luokka:Surkeiden sattumusten sarja

text: Ensimmäisen kauden kahdeksan jaksoa liittyy Surkeiden sattumusten sarjan neljään ensimmäiseen osaan.[4][5] Kymmenen jakson mittainen toinen tuotantokausi kattaa kirjasarjan osat 5–9 ja kolmas kausi loput neljä osaa.[6]

text: "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarjassa" Oikeusneuvos Straussia esittää Catherine O'Hara.

text: Hal esiintyy uudestaan kirjassa "Ratkaisun rajoilla" Hotelli Ratkaisun intialaisen ravintolan omistajana, vaikka hän onkin surkea kokki. Tässä kirjassa näyttää, että hän on mahdollisesti VPK:n jäsen, sillä hän sanoo VPK:n koodilauseen ("Hyvänen aika, niinkö surullisesta asiasta on kyse?") herra Remoralle, joka ei kuitenkaan ymmärrä sitä. Hal on luultavasti VPK:n hyvien puolella, sillä hän oli vihainen Arkiston palosta, ja sanoo, että hänen olisi pitänyt tietää, etteivät Baudelairet olleet kriminaaleja. Hal pyytää kirjassa lapsilta anteeksi sitä, että uskoi Geraldine Juliennen "Päivän pilkunviilaaja" -juorulehteen Baudelaireista kirjoittamat jutut.

text: Surkeiden sattumusten sarja (A Series of Unfortunate Events, tunnetaan myös nimellä Lemony Snicket's A Series of Unfortunate Events) on mustan huumorin Netflix-sarja.[1] Se perustuu Lemony Snicketin Surkeiden sattumusten sarja -nuortenkirjasarjaan.[2] Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 13. tammikuuta 2017.[3]

text: Kirjan "The Beatrice Letters" mukaan Winnipegin herttuattaren kuolema sai hänet nousemaan uudeksi muotitoimittajaksi. Lemony kuvailee häntä kirjassa typeräksi tytöksi.

title: Daniel Handler

text: Daniel Handler (s. 28. helmikuuta 1970 San Francisco, Kalifornia) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnetaan parhaiten "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjoistaan, jotka hän on kirjoittanut käyttäen salanimeä Lemony Snicket. "Surkeiden sattumusten sarja" on mustaa huumoria sisältävä 13-osainen sarja, joka keskittyy Baudelairen orpojen sisarusten elämään ja salaperäiseen järjestöön nimeltä . Kirjoittamalla eri nimellä Handler lisäsi itsensä tarinaan. "Surkeiden sattumusten sarja" on erityisen suosittu Yhdysvalloissa ja siitä on tehty myös Brad Silberlingin ohjaama elokuva "Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja" vuonna 2004.

text:
Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja ("Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Brad Silberlingin ohjaama elokuva.
Elokuva perustuu kirjailija Lemony Snicketin "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjasarjan kolmeen ensimmäiseen osaan.

title: Sunny Baudelaire

text: Sunny Baudelaire on yksi Lemony Snicketin kirjasarja Surkeiden sattumusten sarjan päähenkilöistä. Sunny on kolmesta Baudelairen orvosta nuorin, ja häntä kuvaillaan suurimmassa osassa sarjaa vauvana. Vaikka Sunny ei osaa kävellä ennen seitsemättä kirjaa ja puhuu suurimmaksi osaksi jokeltaen, hän osoittaa hyviä ongelmanratkoisukykyjä, keskittymiskykyä, ymmärrystä ja älykkyyttä. Vuoden 2004 elokuvassa Lemony Snicketin surkeiden sattumuksien sarja Sunnya esittävät Kara ja Shelby Hoffman.

text: Kirjassa "Synkkä syöveri" Vastakarva sanoo, että Fionan äiti kuoli manaattionnettomuudessa.

title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Surkeiden sattumusten sarja (A Series of Unfortunate Events) on Daniel Handlerin taiteilijanimellä Lemony Snicket kirjoittama nuortenkirjasarja, jonka Brett Helquist[1] on kuvittanut. Sarjan 13. ja viimeinen osa, The End, julkaistiin perjantaina 13. päivänä lokakuuta 2006. Surkeisiin sattumuksiin ja epäonneen liittyy myös, että jokaisessa kirjassa on 13 lukua. Kirjojen kustantaja Suomessa on WSOY.

text: Luokka:Netflix-alkuperäissarjat Luokka:Surkeiden sattumusten sarja Luokka:Romaaneihin perustuvat televisiosarjat Luokka:Yhdysvaltalaiset televisiosarjat

title: Käärmekammio

text: Käärmekammio ("The Reptile Room") on lastenkirja ja toinen osa sarjaa "Surkeiden sattumusten sarja", jonka on kirjoittanut Lemony Snicket. Kirja julkaistiin englanniksi vuonna 1999 ja suomeksi vuonna 2001. Se julkaistiin myöhemmin pokkarina nimellä The Reptile Room; or, Murder!

text: "Käärmekammio"-kirjan kannessa Monty-sedän hiukset ovat punaiset, mutta elokuvassa ne ovat harmaat ja videopelissä mustat.

title: Suuri tuntematon (Surkeiden sattumusten sarja)

text: Suuri tuntematon on fiktiivinen voima kirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja", jonka on kirjoittanut Lemony Snicket. Kuten nimi kertoo, suuresta tuntemattomasta ei tiedetä paljon.

title: Surkeiden sattumusten sarja

text: The Gothic Archies on tehnyt kirjoihin pohjautuvan levyn The Tragic Treasury.[2]

title: Surkeiden sattumusten sarja

text: Sarjan kolmen ensimmäisen kirjan pohjalta on tehty elokuva Lemony Snicketin surkeiden sattumusten sarja vuonna 2004.[3] Samana vuonna julkaistiin myös kirjoihin pohjautuva videopeli.[4]

title: Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events (videopeli)

text: Lemony Snicket’s A Series of Unfortunate Events on vuonna 2004 julkaistu videopeli, joka perustuu Lemony Snicketin "Surkeiden sattumusten sarja" -kirjasarjaan ja "samannimiseen" elokuvaan.

title: Ratkaisun rajoilla

text: Ratkaisun rajoilla ("The Penultimate Peril") on kahdestoista kirja amerikkalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa kirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja. Se ilmestyi vuonna 2005. Teoksen suomensi Marja Helanen-Ahtola.

text: VPK:n jäsen, joka esiintyy kirjassa "" ja kysyy kysymyksen "Ramona Quimby, Age 8" -kirjasta tunnistaakseen toiset VPK-jäsenet.

text: Fiona ja Fernald eivät esiinny kirjassa "Ratkaisun rajoilla", mutta Olaf sanoo, että kaksikko kaappasi "Carmelitan". Kirjassa "Loppu" paljastuu, että Fiona ja Fernald kääntyivät hyvien puolelle, mutta muuten heidän kohtalonsa on tuntematon.

text: Toinen kirje osoittaa, ettei ensimmäinen koskaan saavuttanut Jeromea, koska ovimies - yksi kreivi Olafin kätyreistä, koukkukätinen mies - ei koskaan antanut sitä hänelle. Toisen kirjeen perusteella on selvää, että Esmé työskentelee VPK:ta vastaan, koska kirjeessä sanotaan:


query: Kuinka kolesteroli mitataan?

title: Kolesteroli

text: Veren kolesterolipitoisuutta mitataan millimooleina litraa kohti. Nykyisinä tavoitearvoina pidetään: kokonaiskolesteroli alle 5,0mmol/l,[13] LDL-kolesteroli eli niin sanottu huono kolesteroli perusterveillä alle 3,0mmol/l[14] ja HDL-kolesteroli eli hyvä kolesteroli miehillä yli 1,0mmol/l ja naisilla yli 1,2 mmol/l.[15] Lisäksi triglyseridien tulisi olla alle 2,0mmol/l.[16] Diabeetikoilla ja sepelvaltimotautiin sairastuneilla LDL-kolesterolin tavoite on vielä matalampi, alle 2,5mmol/l. On näyttöä siitä, että jos LDL-kolesteroli saadaan laskettua alle 2,0mmol/l:n, voidaan verisuoniin jo syntyneet ahtaumia aiheuttavat kolesterolikertymät saada jopa pienenemään.

title: Kolesteroli

text: Sen mukaan, mihin lipoproteiiniin kolesteroli on sitoutunut, puhutaan HDL- ja LDL-kolesterolista. LDL-lipoproteiini kuljettaa rasvahappoja ja kolesterolia kudoksiin ja verisuonten seinämiin. HDL-lipoproteiini kuljettaa rasvahappoja ja kolesterolia pois kudoksista ja verisuonten seinämistä. Koska nimenomaan LDL-kolesterolilla on taipumus kertyä verisuonten seinämiin aiheuttaen terveyshaittoja, sitä sanotaan arkikielessä myös huonoksi kolesteroliksi ja HDL-kolesterolia vastaavasti hyväksi kolesteroliksi.

title: Suojelukoe

text: Kokeessa koiraa ei opeteta puremaan ihmistä missään tapauksessa. Kokeessa koira puree maalimiehen kädessä olevaa juuttihihaa, joka on koiran silmissä suuri saalis, lelu. Maalimiehen tehtävä on mitata koiran rohkeutta ja haastaa koiraa: selvittää kuinka itsevarma koira on halussaan saada saalis itsellensä. Tätä rohkeutta ja periksiantamattomuutta tarvitaan muun muassa virkakoirilla sekä pelastuskoirilla työtehtävissään. Kokeeseen kuuluu olennaisena osana myös peltojälki- ja tottelevaisuusosuudet, näissä mitataan muun muassa koiran nenänkäyttökykyä, viettikestävyyttä ja taistelutahtoa teknisen osaamisen lisäksi.

title: Vihannes

text: Kasviksissa ja hedelmissä on paljon liukoista ja liukenematonta kuitua, joka edistää suolen toimintaa nopeuttamalla läpikulkua ja toimimalla probioottisten suolistomikrobien energianlähteenä. Kuidut myös sitovat itseensä kolesterolia ja siten vähentävät ravinnon kolesterolin imeytymistä. Kasvisten energiatiheys on pieni, ne ovat vähäsuolaisia ja sisältävät monia fytokemikaaleja. Kasvikset kuuluvat jokaiseen ateriaan.[6] Ei ole raja-arvoa, kuinka paljon vihanneksia ja hedelmiä tulisi syödä, vaan ennemminkin pätee seuraava: mitä enemmän, sitä parempi. Myös vähäinen lisäys tuo terveysvaikutuksia.[7][8]

title: Transrasva

text: Teollisten transrasvojen on todettu lisäävän merkittävästi sydäntautien riskiä. Jotkin transrasvat laskevat hyödyllisen HDL-kolesterolin ja kohottavat haitallisen LDL-kolesterolin arvoja heikentäen niiden välistä suhdetta. Transrasvat lisäksi edesauttavat LDL-kolesterolin hapettumista, mikä on ateroskleroosin syntyprosessin merkittävä alkuvaihe.

title: Hertta (testi)

text: Hertta-tutkimuksessa näytteestä mitataan keramidimolekyylien pitoisuuksia, joiden perusteella lasketaan riskiluku. Hertta ennustaa riskit esimerkiksi LDL-kolesterolia tarkemmin . Testi mittaa myös statiinilääkityksellä olevien henkilöiden jäännösriskiä ja ennustaa sydäninfarktiriskiä henkilöillä, joilla sepelvaltimotautia ei ole vielä todettu.

title: Kolesteroli

text: Veren liian korkean LDL-pitoisuuden uskotaan aiheuttavan kolesterolin kertymistä verisuonten seinämiin ja siten ahtauttavan valtimoita, ja tällä tavoin sen ajatellaan aiheuttavan sydän- ja verisuonitauteja.[7] Sepelvaltimotaudin syynä on yleensä ateroskleroosi eli verisuonten rasvakovettuma. Ateroskleroosin uskotaan syntyvän siitä, että kolesterolia kertyy valtimoiden seinämään. Ajan myötä nämä kertymät ahtauttavat valtimoita ja haittaavat veren virtausta. Ahtautuneeseen kohtaan voi tulla pieni repeämä sepelvaltimon sisäseinämään, jolloin verihiutaleet takertuvat siihen, ja seurauksena voi olla veritulppa ja sydäninfarkti. Pienentämällä veren kolesterolipitoisuutta uskotaan voitavan vähentää kolesterolin kertymistä suoniin ja saada jo syntyneitä ahtaumia pienenemään. Kolesterolin kertyminen suoniin alkaa jo lapsuudessa.

title: Sterolit

text: Kehon oman tai ravinnon mukana tulleen kolesterolin (uudelleen) imeytyminen suolistosta edellyttää sitä, että kolesteroli muodostaa suolessa pieniä pisaroita (misellejä) sappihappojen avustamana. Kasvisterolit syrjäyttävät kolesterolia näissä miselleissä, jolloin vähemmän kolesterolimolekyylejä imeytyy kehoon kasvisterolien siis viedessä niiltä tilaa.

title: Kolesteroli

text: Kolesteroli on ihmiselle elintärkeä aine. Sitä tarvitaan solukalvon rakentamisessa ja sappiyhdisteiden valmistuksessa. Aivojen kuivapainosta merkittävä osa on kolesterolia – ihmiselimistön kaikesta kolesterolista 25% on aivoissa[11]. Lisäksi se on useiden hormonien (progestageenit, estrogeenit, androgeenit, glukokortikoidit, mineralokortikoidit) ja D-vitamiinin esiaste.

title: Lisämunuainen

text: Munuaiskuoren solut valmistavat kortikoideja kolesterolista. Kolesterolia solut vastaanottavat verenkierrosta LDL-lipoproteiinien kuljettamana. Pienemmässä määrin solut myös valmistavat kolesterolia asetaatistai itse. Kuorikerros ei varastoi steroideja, vaan ne kulkeutuvat solukalvon läpi verenkiertoon heti valmistuttuaan.

title: Kolesteroli

text: Tyydyttyneet rasvahapot nostavat sekä HDL- että LDL-kolesterolin määrää. Transrasvat laskevat HDL-kolesterolin ja nostavat LDL-kolesterolin määrää.[4] Tyydyttyneiden rasvahappojen vähentäminen ruokavaliosta laskee LDL-kolesterolia[8].Tyydyttymättömien rasvahappojen saannin lisääminen laskee LDL-kolesterolia.

title: Aritmeettinen tiheys

text: Aritmeettinen tiheys eli luonnollinen tiheys on eräs tapa mitata lukuteoriassa kuinka suuri jokin luonnollisten lukujen osajoukko on.

title: Luksi

text: Valaistusvoimakkuus on suure, joka kuvaa sitä, kuinka suuri valovirta osuu tietyn suuruiselle pinnalle. Valovirta, jonka yksikkö on luumen, voidaan käsittää mitaksi sille, kuinka suuri määrä valoa alueella kaiken kaikkiaan on, ja valaistusvoimakkuus on sen intensiteetti sen osuessa jollekin pinnalle. Sama määrä valoa valaisee pinnan sitä heikommin, mitä laajemmalle alueelle se on levinnyt, ja niinpä valaistusvoimakkuus (lukseina) on kääntäen verrannollinen pinta-alaan, mikäli valovirta (luumenenina) on vakio.

title: Kolesteroli

text: Veren kolesterolipitoisuus (LDL- ja HDL-pitoisuus) riippuu ympäristötekijöistä (esimerkiksi ruokavaliosta) ja perimästä. HDL-kolesteroli on niin sanottu hyvä kolesteroli[3] ja sen pitoisuutta nostaa säännöllinen liikunta ja tupakoinnin lopettaminen.[4] Ruokavaliomuutoksilla päästään tyypillisesti 10–15% kolesterolin laskuun , ja esimerkiksi statiinilääkkeillä jopa 30–40% LDL-kolesterolia vähennettyä[5].

title: Ateroskleroosi

text: Valtimonkovettumataudin synnyssä on huomattava merkitys kolesterolien aineenvaihdunnalla, sekä geneettisesti että dietäärisesti. Erityisen haitallisina pidetään elektroforeesissa kevyitä LDL-kolesteroleja. Siksi LDL-lipoproteiinia kutsutaan usein "pahaksi kolesteroliksi". Kolesterolilääkityksellä voidaan alentaa koholla olevaa LDL-kolesterolia.

title: Kolesteroli

text: Ravnskovin mukaan korkean kolesterolitason on monissa tutkimuksissa havaittu lisäävän elinvuosia. Tämä johtuu Ravnskovin mukaan siitä että kolesteroli suojaa useilta sairauksilta, etenkin niiltä jotka johtuvat tulehduksista. Hänen mukaansa vaikutus on ilmennyt myös silloin, kun kaikki tutkittavat olivat tutkimuksen alussa terveitä. Nuorilla ja keski-ikäisillä miehillä havaittu korkean kolesterolin ja sydäntaudin yhteys selittyy hänen mukaansa stressillä, joka on sydäntaudin riskitekijä ja nostaa myös kolesterolia – tällöin korkea kolesteroli on ongelman merkki, ei syy. Ravnskovin mukaan myös statiinien puuttuva hoito–vastesuhde kertoo siitä, ettei korkea kolesteroli ole kardiovaskulaarisen taudin syy.[19] Sen sijaan kolesterolin alentaminen statiineilla lisää Ravnskovin ja Kendrickin mukaan kokonaiskuolleisuutta (mm. syöpäkuolemia sekä tapaturmaisia kuolemia), puhumattakaan muista statiinien aiheuttamista haittavaikutuksista.

title: Osterivinokas

text:
Kuivattua ja jauhettua osterivinokasta käytetään sisäisesti nautittuna rohdoksena, lähinnä syylien hoidossa.
Eniten tutkittu osterivinokkaan vaikutuksista lienee sen kolesterolia laskeva vaikutus. Rotilla, jotka saivat 5 % osterivinokasta sisältävää ruokaa, laski seerumin kolesteroli 82 % ja maksan kolesteroli 55 %, kahdeksan viikon koejakson aikana. Osterivinokas stimuloi kolesterolia hajottavaa entsyymiä (7-alfa-hydroksylaasi). Lisäksi osterivinokas sisältää monakoliini K:a, joka estää kolesterolia syntetisoivaa entsyymiä. Osterivinokas vähentää peroksidiradikaalien muodostumista ja LDL:n hapettumista "in vitro" eli se toimii antioksidanttina. Eräässä tutkimuksessa betaglukaani edisti bakteeri-infektioille altistettujen hiirten eloonjäamistä. Osterivinokkaalla näyttäisi myös olevan syövältä suojaavaa vaikutusta sekä antiviraalista (virusten kasvua estävää) vaikutusta.

title: Schwerbelastungskörper

text: Valoksen tarkoituksena oli mitata, kuinka hyvin Berliinin alueen maapohja kestäisi Hitlerin suunnitteleman riemukaaren ja muiden valtavien rakennusten painoa.

title: Näkyvyys

text: Näkyvyyttä mitataan sirontamittareilla, joita on kahta perustyyppiä: joko lähetetään valoa kohti anturia ja mitataan kuinka paljon tuli perille, tai lähetetään valoa kohteen ohi ja katsotaan kuinka paljon päätyi kuitenkin anturiin sironnan takia. Käytännössä näkyvyys arvioidaan usein silmämääräisesti tunnettujen maamerkkien, kuten korkeiden rakennusten, ja niiden tunnettujen etäisyyksien avulla.

title: Kolesteroli

text: Kolesteroli (C27H45OH) on steroideihin kuuluva tyydyttymätön, rengasrakenteinen, veteen liukenematon kiteinen alkoholi, jota on välttämättömänä ihmisen ja eläinten kaikissa kudoksissa, varsinkin rasvakudoksissa, hermoissa, maksassa ja munuaisissa. Kaikki kudokset ja erityisesti maksa voivat tuottaa kolesterolia, ja sitä voi saada myös ravinnosta,[1] erityisesti kananmunasta, mädistä ja maksasta, jotka luontaisesti sisältävät runsaasti kolesterolia. Kolesteroli on keskeisesti eläinkunnan biokemiaan liittyvä aine, kasvikunnassa sitä ei esiinny. Vastaavankaltaisia kasvikunnan aineita ovat kasvisterolit ja kasvistanolit.

title: Laihduttaminen

text: Noin 10 kg:n laihtuminen vähentää kokonaiskolesterolia noin 5 %. Laihtuminen vähentää veren triglyseridien pitoisuutta ja lisää veren HDL-kolesterolin pitoisuutta liikapainoisilla dyslipidemiapotilailla. Laihtumisen aikana sekä HDL-kolesterolin että LDL-kolesterolin pitoisuus voi aluksi pienentyä.

title: LDL-kolesteroli

text: LDL () eli alhaisen tiheyden lipoproteiini viittaa osaan lipoproteiinipartikkeleita, joiden koko vaihtelee halkaisijaltaan 18–25 nm. Lipoproteiinipartikkelit kuljettavat rasvahappomolekyylejä triglyserideinä ja kolesterolia verenkierrossa. LDL on plasman runsain lipoproteiini. Sen tehtävänä on kuljettaa kolesterolia solukalvojen rakennusaineeksi ja steroidihormonien synteesiin. LDL-partikkeleiden kuljettamaa kolesterolia kutsutaan LDL-kolesteroliksi. LDL on maksan tuottama VLDL:n (Very Low Density Lipoprotein) lopputuote. Kukin LDL-partikkeli sisältää yhden apolipoproteiini B-100:n (Apo B-100, 4536 aminohappotähdettä), joka pitää rasvahapot liukoisena vesipitoisessa ympäristössä. Se sisältää myös antioksidatiivisia vitamiineja (E-vitamiineja tai karotenoideja). LDL-kolesterolia kutsutaan usein "pahaksi kolesteroliksi", koska on osoitettu yhteys kohonneen LDL-kolesterolipitoisuuden ja sydän- ja verisuonitautien, kuten ateroskleroosin, välillä.

title: Nefroottinen oireyhtymä

text: Nefroottisen potilaan kolesterolin sekä triglyseridien muodostuminen lisääntyy. Toisaalta veren rasvoja käytetään elimistössä vähemmän kuin normaalisti, jolloin veren rasva-arvot kohoavat ja erityisesti veren LDL-kolesteroli (”paha” kolesteroli) lisääntyy.

title: Kolesteroli

text: Nykykäsityksen mukaan ravinnosta suoraan saatava kolesteroli ei nosta haitallisen kolesterolin pitoisuutta veressä juuri lainkaan, eikä siten myöskään suurenna sydän- ja verisuonitautien vaaraa.[6] On hyvin yksilöllistä, miten kolesterolin saanti ravinnosta vaikuttaa veren LDL-pitoisuuteen.[7]

title: Pragmatismi

text: Instrumentalismi on tieteenfilosofinen näkemys, jonka mukaan käsitteet ja teoriat ovat vain hyödyllisiä apuvälineitä, joiden arvoa ei mitata sillä, peilaavatko ne jollakin tavalla todellisuutta, vaan sillä, kuinka tehokkaita ne ovat selittämään ja ennustamaan havaittuja ilmiöitä. Instrumentalismi ei katso, ettei totuudella olisi merkitystä, se on lähinnä eräs vastaus kysymykseen, mitä totuus ja epätotuus merkitsevät ja kuinka ne toimivat tieteessä.

title: Humalatila

text: Humalatila eli juopumus on alkoholin nauttimisen aiheuttama päihtymys. Humalan vahvuutta mitataan yleensä sillä, kuinka monta promillea veressä on alkoholia.

title: Siansiittiötesti

text: Sian siittiötesti on vasteperusteinen solutoksikologinen koe, jonka avulla voidaan mitata kemiallisten aineiden biologista myrkyllisyyttä sian siittiöiden avulla. Testiä on sovellettu pääasiassa toksisten ruokamyrkytys- ja hometalomikrobien tutkimiseen. Testi soveltuu erityisen hyvin biologisten myrkkyjen läsnäolon todentamiseen, sillä sian siittiöt reagoivat useisiin toksiineihin. Myrkkyvaikutukset näkyvät usein solun lamaantumisena, mikä voidaan havaita mikroskoopitarkastelussa. Sian siittiön voi odottaa oleva siittiöistä herkin reagoimaan myrkkyaltistuksille, koska sen solukalvo sisältää vain vähän kolesterolia verrattuna muiden tuotantoeläinten siittiöihin.

title: Tasavirta

text: Tasavirtapiireissä yleisimmin esiin tulevia suureita ovat muun muassa sähkövirta, jännite, resistanssi eli vastus ja teho. Sähkövirta tarkoittaa johtimessa liikkuvan virran suuruutta ja sitä mitataan ampeereissa (lyhenne A). Jännite on napojen sähkövarauksien aiheuttama potentiaaliero, ja sitä mitataan voltteina (lyhenne V), eli plus- ja miinuspotentiaalien erona (esimerkiksi jos miinus navan potentiaali on 0V ja plus navan potentiaali on +12 V, tällöin näiden välillä vaikuttaa +12 V:n jännite). Resistanssi eli vastus taas tarkoittaa, kuinka paljon johdin vastustaa virran kulkua. Jokaisella johtimella on vastusarvo; suprajohteiden ominaisvastus kuitenkin saadaan tietyissä olosuhteissa käytännössä nollaan. Teho tarkoittaa sähkövirran aikayksikköä kohti tekemää työtä, ja sitä mitataan watteina (lyhenne W).

title: LDL-reseptori

text: LDL-reseptorikompleksit esiintyvät klatriinin (engl. "clathrin") peittämissä kuopissa solupinnalla, jotka LDL-kolesteroliin adaptiinin avulla kiinnittyessään irtoavat muodostaen klatriinin peittämän vesikkelin. Tämä mahdollistaa LDL-kolesterolin kiinnittymisen ja soluun kulkeutumisen. Tämä prosessi tunnetaan nimellä endosytoosi ja se tapahtuu kaikissa tumallisissa soluissa (ei punasoluissa). Maksa on suurin LDL-kolesterolin suodattaja, jossa noin 70 % LDL-kolesterolista endosytoituu verenkierrosta. LDL-kolesterolin kohonneen pitoisuuden on osoitettu olevan yksi päätekijöistä ateroskleroosin muodostumisessa.

title: Kappaluku

text: Luku mittaa, kuinka paljon Kaliumpermanganaattiliuosta massa kuluttaa. Se voidaan mitata reaaliaikaisella kappa-analysaattorilla sellutehtaassa.


query: Mikä kaatoi Kreikan sotilashallituksen?

title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kyproksen tapahtumien jälkeen Kreikan juntan johtaja kenraali Gkizíkis ilmoitti luovuttavansa vallan siviilipolitiikoille. Ratkaiseva syy juntan vallasta luopumiselle oli Kyproksen kriisin hoidon epäonnistuminen.[22] Gkizíkis pyysi hallituksen johtoon entisen pääministerin Konstantínos Karamanlíksen, joka oli asunut maanpaossa Pariisissa. Karamanlíksen tehtävä oli muodostaa hallitus. Karamanlís ilmoitti radio-ja televisiopuheessa, että hänen tuleva hallituksensa olisi laajapohjainen ja sen tarkoituksena olisi Kreikan itsenäisyyden puolustaminen.[23]

title: Gregorio Álvarez

text: Gregorio Conrado Álvarez Armelino (26. marraskuuta 1925 – 28. joulukuuta 2016 Montevideo) oli uruguaylainen kenraali, joka toimi maan "de facto" -presidenttinä sotilashallituksen aikana 1981–1985.

title: Fernando Belaúnde Terry

text: Toisella kaudellaan Belaúnde palautti useat sanomalehden niiden omistajille ja pyrki korjailemaan Velascon maauudistuksen pahempia jälkiä, sekä paransi suhteita Yhdysvaltoihin, joka vasemmistolaisen sotilashallituksen aikana olivat olleet huonot.

title: Kreikan kuningaskunta

text: Kuningaskuntana Kreikka oli vuoteen 1924, jolloin monarkia lakkautettiin, ja perustettiin toinen helleenien tasavalta. Kreikka palasi monarkiaan vuonna 1935 ja uudelleen tasavallaksi vuonna 1974. Jälkimmäinen monarkia päättyi seitsemänvuotiseen sotilashallituksen aikana kansanäänestykseen valtiomuodosta.

title: Jyväskylän suurajot 1991

text: Hannu Mikkola kaatoi autonsa perjantaipäivän avauserikoiskoe Valkolassa. Hän pääsi jatkamaan, mutta keskeytti myöhemmin konerikkoon. Ari Vatanen puolestaan kaatoi autonsa lauantaipäivän avauserikoiskoe Leustulla, mutta sijoittui lopulta seitsemänneksi. Kolmanneksi kilpailussa ajanut Mitsubishin Timo Salonen hylättiin kilpailun jälkeen laittoman polttoaineen käytön vuoksi.

title: NHL-kausi 1933–1934

text: Detroit kaatoi Toronton divisioonavoittajien kohtaamisessa ja pääsi finaaliin. Chicago kaatoi Montreal Canadiensin divisioonakakkosten ottelussa ja Montreal Maroons kaatoi New York Rangersin divisioonakolmosten ottelussa. Chicago pelasi itsensä finaaliin Detroitia vastaan voittamalla Montreal Maroonsin toisella kierroksella. Pienenä yllätyksenä tuli, että Chicago onnistui kaatamaan ennakkosuosikki Detroitin paras viidestä -finaalissa.

title: Yakubu Gowon

text: Kenraali Yakubu Dan-Yumma Gowon (s. 19. lokakuuta 1934) oli Nigerian sotilashallituksen johtaja vuosina 1966–1975. Hänen kaudellaan käytiin Biafran sota (1966–1970).

title: HC Kilppari

text: Sisähockeykaudella 2014-2015 turkulaisryhmä kaatoi Kamchian (BUL) EuroHockey -turnauksessa sensaatiomaisesti Armenian, Georgian, Kreikan, Norjan ja Serbian mestarijoukkueet varmistaen sarjanousun Challenge I -tasolle.

title: Portugali

text: Vuonna 2008 alkanut taantuma iski voimakkaasti Portugaliin ja maasta tuli Kreikan ja Irlannin jälkeen kolmas EU-maa, joka joutui hakemaan kansainvälistä apua.[54] Oppositio kaatoi 23. maaliskuuta 2011 pääministeri José Sócratesin säästöpaketin, jolla pelastuspaketti oltaisiin voitu välttää, ja Portugali joutui turvautumaan muiden EU-maiden ja IMF:n tukeen.[59] Vuosina 2011–2015 maalla oli keskustaoikeistolainen enemmistöhallitus, pääministerinä Pedro Passos Coelho.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Mielenosoitusten aalto on osa laajempaa kokonaisuutta, missä oppositio pyrkii lopettamaan Myanmarin sotilashallituksen. 1988 oli Myanmarissa kapina, jossa kuoli yli 3 000 ihmistä. Tuolloin pyrittiin hallitukseen vaikuttamaan diplomaattisesti, mutta tuloksetta.

title: Amnesty Internationalin historia

text: Amnesty aloitti 1972 ensimmäisen kansainvälisen kampanjansa, jossa se vaati kidutuksen kieltämistä kaikkialla maailmassa. Lokakuussa 1973 ihmisoikeustaistelu koki kuitenkin suuren takaiskun, kun Chilessä nousi CIA:n tuella valtaan diktaattori Augusto Pinochet. Oikeistolaista politiikkaa tukenut Pinochet ryhtyi kokoamaan vasemmistolaisia Chilen kansallisstadionille, josta tehtiin valtava pidätyskeskus. Amnesty pyrki vastaamaan Chilen toimiin nopeasti, ja se saikin lähetettyä maahan jo kuukautta myöhemmin tutkijan, jonka raportti tilanteesta valmistui joulukuussa. Raportti paljasti Chilen karun tilanteen: hallitus kidutti, raiskasi ja teloitti järjestelmällisesti Pinochetin vastustajia. 1970-luvun puoleenväliin mennessä lähes kaikissa Etelä-Amerikan maissa oli Yhdysvaltain tukema sotilasdiktatuuri. Koska mielipidevankien pitäminen oli diktaattoreille vaikeaa, useat heidän vastustajansa yksinkertaisesti ”katosivat”. Tämän seurauksena Amnesty aloitti massiivisen valokuvakampanjan, jossa se kirjasi ylös kadonneita henkilöitä ja levitti näiden kuvia länsimaissa. Pian Amnesty oppi, että kadonneiden puolesta tulisi toimia vuorokauden sisällä katoamisesta, tai kadonnut katoaisi lopullisesti. Nopean toiminnan luomiseksi perustettiin yhä käytössä oleva pikavetoomusverkosto, jossa Amnesty pyrkii mahdollisimman nopeasti ilmoittamaan kadonneista ihmisistä paikallisosastoille ympäri maailmaa. Paikallisosastoissa toimineet taas pyrkivät mahdollisimman nopeasti vaatimaan kadonneiden vapauttamista sotilashallituksilta. Pikavetoomusverkoston perustamisen jälkeen sotilashallitukset ryhtyivät painostamaan maissa toimineita Amnestyn tutkijoita poistumaan maasta. Vuonna 1979 Amnesty julkaisi 2 665 nimeä sisältäneen listan Argentiinassa kadonneista toisinajattelijoista.

title: Keijo Korhonen

text: Korhosen, valtiosihteeri Risto Hyvärisen, Max Jakobsonin, Aimo Pajusen ja Ilkka Pastisen muodostamaa ulkoasiainministeriössä kommunikeamuotoiluun osallistunutta ryhmää kutsuttiin tohtorikoplaksi tai everstijuntaksi sen vuoksi, että sotilasuransa jättänyt Hyvärinen oli alkujaan eversti ja Kreikassa 1967 oli tapahtunut sotilashallitukseen johtanut everstien johtama vallankaappaus. Molemmat nimitykset keksi Korhosen mukaan silloinen SDP:n kansainvälisten asioiden sihteeri Paavo Lipponen. Vuonna 1977 Kekkonen olikin ohjeistanut Korhosta tämän noustua alivaltiosihteeriksi toteamalla "Sinä johdat ulkoministeriötä". Samalla tämä tarkoitti Korhosen saaneet toimintavaltuudet, jotka ylittivät silloisen ulkoministeri Paavo Väyrysen valtuudet.

title: Gregorio Álvarez

text: Vuonna 1980 maa äänesti sotilashallituksen laillistamisesta ja demokratiaan palaamisesta. Álvarez pakotti turvallisuusneuvoston nimittämään hänet presidentiksi 1. syyskuuta 1981 lähtien. Hän laajensi sotilashallituksen sortotoimia Tupamaros-sissejä ja ammattiliittoja vastaan menettäen suuren kansansuosionsa ja armeijan tuen. Hän asettui ehdolle parlamentti- ja presidentinvaaleissa 1984. Julio María Sanguinettin voitettua vaalit Álvarez erosi presidentinvirasta.

title: Banaanitasavalta

text: Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevasta banaanivaltiosta on tullut populaarikulttuurissa yksi kuvitteellisen valtion arkkityypeistä. Stereotyyppisen banaanivaltion piirteisiin kuuluvat slummiutuneet kaupungit, epädemokraattiset sotilashallitukset, viidakossa toimivat sissiliikkeet ja jatkuvasti toistuvat vallankaappaukset.

title: NHL-kausi 2003–2004

text: Konferenssifinaaleissa Tampa Bay kaatoi Philadelphian ja Flames kaatoi San Josen. Näin ollen finaalissa kohtasivat lopulta yllättävät joukkueet. Tampa Bay, vaikka voittikin divisioonansa, oli lopulta yllättävä finalisti. Calgary taas oli ollut vasta kuudes läntisessä konferenssissa, joten heidän pääsyään finaaliin voitiin myös pitää yllätyksenä.

title: Valentín Paniagua

text: Kenraali Juan Velasco Alvaradon vallankaappaus 3. lokakuuta 1968 pudotti Paniaguan kongressista ja hän vetäytyi politiikasta muutamiksi vuosiksi. Heinäkuussa 1974 kristillisdemokraattisen puolueen hyväksyessä sotilashallituksen, Paniagua erosi puolueesta, koska kyseenalaisti sotilashallituksen perustuslaillisuuden.Hän liittyi myöhemmin AP:hen ja jatkoi protesteja Velascoa ja hänen seuraajaansa kenraali Francisco Morales Bermúdezia vastaan.

title: 1990-luku

text: Kenraali Raoul Cedrasin johtama sotilasjuntta syrjäytti Haitin presidentin Jean-Bertrand Aristiden virastaan syksyllä 1991. Yhdysvallat pakotti sotilashallituksen luopumaan vallasta vuonna 1994, jolloin Aristide palasi presidentin virkaan.

title: Koripallo kesäolympialaisissa 2012 – miesten turnaus

text: Miesten koripalloturnaus vuoden 2012 kesäolympialaisissa alkoi 29. heinäkuuta 2012 ja päättyi 12. elokuuta 2012. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat, kun se kaatoi loppuottelussa Espanjan. Voitolla Yhdysvallat varmisti myös paikan MM-kisoissa 2014. Pronssia voitti Venäjä, se kaatoi pronssiottelussa Argentiinan luvuin 77-81.

title: Fragkískos Alvértis

text: Kaudella 2001–2002 Alvértis johdatti joukkueen uudestaan Euroliigan finaaliin. Välierissä Alvértiksen ja Dejan Bodirogan johtama Panathinaikos kohtasi viime vuoden tapaan Maccabin, jossa pelasi myöhemmin NBA:ssa uraansa tehnyt Anthony Parker. Ensimmäinen final four-ottelu päättyi Panathinaikosin kahdentoista pisteen voittoon ja Alvértis teki ottelussa yksitoista pistettä. Loppuottelussa Panathinaikos voitti Kinder Bolognan, jonka riveissä pelasi muun muassa Manu Ginóbili. Alvértis teki ottelussa viime pelin tapaan yksitoista pistettä. Seuraavalla kaudella Panathinaikos ei menestynyt eurokentillä, mutta se palasi Kreikassa mestaruuskantaan. Loppuottelusarjassa joukkue kaatoi AEK Ateenan voitoin 3–1. Mestaruudesta alkoi seitsemän vuoden mittainen voittoputki, jonka aikana Panathinaikos voitti Alvértiksen johtamana jokaisen Kreikan liigan mestaruuden.

title: Ban Ki-moon

text: Heinäkuussa 2009 Ban Ki-moon tapasi Myanmarin sotilasjuntan johtajan kenraali Than Shwen maan uudessa pääkaupungissa Naypyidawissa. Vierailun kuluessa pääsihteeri pyysi tavata vangitun demokratia-aktivistin Aung San Suu Kyin tämän oikeudenkäynnin edellä, mutta pyyntö evättiin. Vierailu ihmisoikeusrikkomuksista syytetyn sotilashallituksen luona aiheutti kritiikkiä tiedotusvälineissä ja Yhdistyneissä kansakunnissa. Ban ki-moon saattoi tahtomattaan antaa väärän signaalin ja edistää sotilashallituksen imagokampanjaa.

title: Neuvosto-Venäjä

text: Perustamisensa aikana Neuvosto-Venäjän tunnustivat ympärysvaltojen kanssa sotaa käyvät Osmanien valtakunta, Saksan valtakunta ja Itävalta-Unkari, jotka tekivät sen kanssa Brest-Litovskin rauhan sekä myös Suomi itsenäisyytensä tunnustamisen vuoksi. Muut valtiot eivät tunnustaneet Neuvosto-Venäjää, koska ne pitivät Venäjän väliaikaisen hallituksen seuraajina venäläisiä sotilashallituksia, jotka taistelivat neuvostovaltaa vastaan. Sotilashallituksia tukivat Venäjän interventiossa muun muassa Ranska, Yhdysvallat ja Britannia sekä Japani.

title: Kyproksen tasavalta

text: Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan sotilashallituksen tukeman vallankaappauksen jälkeen estääkseen Kyproksen liittämisen Kreikkaan.[8] Turkin miehittämät alueet julistautuivat itsenäiseksi vuonna 1975. YK.n johdolla sovittiin ”väestönvaihto-ohjelmasta”, joka lupasi kreikkalaistaustaisille oikeuden jäädä pohjoiseen tai muuttaa pois, ja vastaavasti eteläosan turkkilaisille oikeuden muuttaa pohjoiseen omaisuutensa kanssa.[10] Tämän sopimuksen nojalla 196000 kreikkalaistaustaista kyproslaista muutti saaren eteläosaan ja turkkilaistaustaista pohjoiseen. Seuraavan 20 vuoden aikana saaren pohjoisosaan muutti vielä turkkilaista.[11] Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin vuonna 1983. Ainoastaan Turkki on tunnustanut tämän turkkilaishallinnon, jonka alueelle on muuttanut noin siirtolaista Turkista.[8] Kyproksen tasavalta, joka hallitsee eteläistä 2/3:aa saaresta, on sen sijaan kansainvälisesti tunnustettu.[1]

title: Kissima Doukara

text: Kissima Doukara (1934 Naran piiri – 15. syyskuuta 1983 Taoudeni) oli Malin sotilashallituksen jäsen vuosina 1970–1978. Hän oli sotilasarvoltaan everstiluutnantti.

title: Peronismi

text: Työministerin asema ei ollut tuolloin mikään merkittävä, mutta Perón teki siitä sellaisen. Hänen valtansa sotilashallituksessa kasvoi, kun hän teki liiton pääasiassa sosialististen ja syndikalististen argentiinalaisten ammattiliittojen kanssa.

title: Grenadan miehitys

text: Yhdysvallat, Barbados, Jamaika ja muut Itä-Karibianmeren maiden järjestön jäsenmaat () tekivät 25. lokakuuta 1983 Grenadaan maihinnousun ja voittivat muutamassa päivässä grenadalaisten ja kuubalaisten vastarinnan kaataen pääministeri Hudson Austinin sotilashallituksen.

title: Sotilashallinto

text: Tyypillisesti oikeusvaltiossa sotilashallinto on siviilihallinnon määräysvallan alainen. Tällöin kyseessä on armeijan siviilimääräysvalta. Valtiota, jossa tämä järjestys on päinvastainen kutsutaan usein sotilasdiktatuuriksi ja sen hallitusta sotilashallitukseksi. Sitä ylläpitävästä sotilashallinnosta saatetaan käyttää myös nimitystä sotilasjuntta tai pelkästään juntta.

title: Myanmarin mielenosoitukset 2007

text: Länsimaisissa joukkotiedotusvälineissä on esitetty, että Kiinan tuesta Myanmarin sotilashallitukselle voi koitua mielikuvahaittoja Pekingin olympialaisille 2008.

title: Stratokratia

text: Stratokratia on sotilaspäälliköiden johtama hallitusmuoto; termi juontuu kreikan kielen sanoista στρατός ("stratos"), "armeija" sekä κράτος ("kratos"), "valta". Se ei ole sama asia kuin sotilasdiktatuuri, jossa sotilaiden polittinen valta ei ole virallisesti vahvistettu eikä muiden lakien tukema. Pikemminkin stratokratia on sotilashallituksen muoto, jossa valtio ja asevoimat ovat perinteisesti sama asia ja hallituksen paikat on aina täytetty sotilasjohtajilla. Armeijan poliittista valtaa tukee laki ja yhteiskunta. Sellaisen stratokratian ei tarvitse olla autokraattinen suojellakseen oikeuttaan valtaan.

title: Jorge Luis Pinto

text: Pinto johdatti Costa Rican vuoden 2014 MM-kisoihin, joissa maa selviytyi sensaatiomaisesti aina puolivälieriin asti kaadettuaan Uruguayn, Italian ja Kreikan ja pelattuaan tasan Englannin kanssa. Puolivälierissä Alankomaat kaatoi Costa Rican vasta rangaistuspotkukilpailussa.

title: Espanjan koripallomaajoukkue

text: Japanissa järjestetyissä vuoden 2006 MM-kisoissa Espanjan miesten koripallomaajoukkue voitti historiansa ensimmäisen arvokisakultamitalin. Välierässä se kaatoi olympiavoittaja Argentiinan pistein 75–74. Finaalissa se voitti Kreikan ylivoimaisin pistein 70–47, vaikka kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi valittu Pau Gasol ei pystynyt enää pelaamaan loukkaannuttuaan välierässä. Finaalissa Espanjan parhaat pistemiehet olivat 20 pistettä keränneet Juan Carlos Navarro ja kisojen tähtiviisikkoon Gasolin ohella valittu Jorge Garbajosa. Joukkuetta valmensi Pepu Hernández, jonka isä kuoli finaalia edeltävänä yönä.

title: Galanthis

text: Galanthis nauroi ja pilkkasi jumalatarta, jolloin tämä hiuksista kiinni tarttuen kaatoi hänet maahan. Rimpuilevan Galanthiin muoto muuttui näätäeläimeksi jumalattaren pitäessä tätä aloillaan, mutta jotain myös säilyikin — hänen hiustensa kultainen väri —, ja hän kulkee yhä sisään ja ulos emäntänsä talosta; lumikot ja hillerit täyttivät kotikissan paikkaa antiikin Kreikassa. Koska lisäksi Alkmenen synnytys oli autettu suusta tulevilla valheilla, määrättiin näätäeläimet synnyttämään jälkeläisensä suun kautta.