query: Onko Tengeliönjoen valuma-alueella kolme voimalaitosta?

title: Tengeliönjoki

text: Tengeliönjoessa on kolme voimalaitosta. Tengeliönjoki valjastettiin vesivoimakäyttöön vuonna 1923, kun Haapakosken voimalaitos rakennettiin joen alajuoksulle. Vanha voimalaitos on ollut käyttämättömänä siitä asti kun uusi Portimokosken voimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1987.[3][4]

title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järven pinta-ala on 812 hehtaaria eli 8,1 neliökilometriä. Se sijaitsee Tengeliönjoen eteläpuolella metsämaaston matalassa painaumassa. Järven lounaispuolella virtaa pienempi Kallijoki, joten järven valuma-alue jää pieneksi. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järven lähiympäristä on alavaa metsämaata. Järven länsirannoille ulottuvat Talasmaan ja Vajovaaran loivat rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.

title: Uumajanjoki

text: Uumajanjoki () on eräs Pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 467 kilometriä ja valuma-alue 26 815 km². Joki saa alkunsa läheltä Norjan rajaa ja laskee Merenkurkkuun Uumajan kaupungin kohdalla. Joessa on 18 voimalaitosta, jotka tuottavat yhteensä 1 267 MW sähköä. Suurin voimalaitos on nimeltään Stornorrfors.

title: Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Törmäsjärven valuma-alueeseen (67.927) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.

title: Lohijärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), mihin Lohijärven lähialue (67.922) kuuluu.

title: Parkanonjärven alue

text: Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen.

title: Karkonlammi

text: Voimassa olevassa valuma-aluejaossa nämä kolme lampea luetaan Paimionjoen vesistöön ja siellä Pajulanjoen valuma-alueeseen. Maastokartan perusteella tieto on väärä. Ehdotetun uuden valuma-aluejaon mukaan lammet kuuluvat Loimijoen valuma-alueeseen ja siellä nykyisen valuma-aluejaon mukaisessa jaotuksessa Kalliojärven valuma-alueeseen.

title: Skelleftejoki

text: Skelleftejoki (myös Skelleftenjoki, ) on eräs pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 440 kilometriä ja valuma-alue 11 731 km². Joki saa alkunsa Norjan rajalta ja laskee Perämereen Skellefteån kaupungin kohdalla. Joen 14 voimalaitosta tuottavat yhteensä 870 MW sähköä.

title: Tengeliönjoen valuma-alue

text: Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :

title: Skienin vesistö

text: Skienin vesistö () on Hardangerviddalta alkunsa saava vesistö Telemarkissa. Sen pituus on noin 252 kilometriä ja valuma-alue noin 10 772 km². Vesistön keskusjärvi on nimeltään Norsjøn, joka laskee edelleen kahdeksan kilometrin pituista Skienjokea pitkin Skagerrakiin. Vesistö tuottaa Glomman vesistön jälkeen eniten vesivoimaa Norjassa. Sen alueella on 33 voimalaitosta, muun muassa Rjukan, jotka tuottavat yhteensä 2 179 MW sähköä. Vuositason sähköntuotanto on 9 932 GWh, joka vastaa 5,5 prosenttia Norjan vuosittaisesta kokonaissähköntuotannosta.

title: Tervajoen valuma-alue (Vanaja)

text:
Kolme alinta valuma-aluetta laskevat alenevassa numerojärjestyksessä toisiinsa:
Kesijärven alueeseen laskevat:
Valuma-alueet ja alueet on kuvattu alempana tarkemmin.

title: Drina

text: Drinan valuma-alueen biodiversiteetti on korkea, ja alueella onkin monia suojelualueita. Valuma-alueen yläjuoksulla on Durmitorin kansallispuisto ja Drinan varrella sijaitsee Taran kansallispuisto.

title: Oikolanjoen valuma-alue

text:
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue (35.26), joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen kolmannen jakovaiheen osa-alueiseen.
Ensimmäinen on Oikolanjoen alaosan alue (35.261), joka alkaa Äimäjärven luusuasta ja päättyy joensuuhun Vanajaveteen. Toinen on Äimäjärven alue (35.262), joka sisältää ne ojat, jotka laskevat järveen lukuun ottamatta Totunojaa. Totunoja, jonka nimitys on yläjuoksulla Myllyoja, muodostaa Myllyojan valuma-alueen (35.263). Oikolanjoen valuma-alueella sijaitsee 11 järveä ja lampea. Niistä merkittävimmät ovat Äimäjärvi (858 hehtaaria eli ha), Keihäsjärvi (105 ha), Alinen Savijärvi (94 ha) ja Saarioisjärvi (53 ha). Alueella asuu pääasiassa entisen Kalvolan alueen asukkaita, joita on arviolta yli kolme tuhatta.

title: Raanujärvi (järvi)

text:
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9)
Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Raanujärven alueeseen (67.962) järvi kuuluu. Matalajoki laskee luoteispäähän Vuoksunlahteen ja Kavantojoki Ylipäänlahteen. Järven laskujoki on Jolmalompolo, jonka lounaispäässä sijaitsee vedenpintaa säännöstelevä voimalaitos. Se laskee Vietoseen.

title: Loimijoen valuma-alue

text: Kolme ensimmäistä osa.aluetta (35.91, 35.92, 35.93) muodostavat Loimijoen jokivarren ja joen lähdejärven ympäristön lähivaluma-alueineen. Muut toisen jakovaiheen valuma-alueet voidaan nimetä niiden laskujoen mukaan. Vain suurimmat joet luetteloidaan toisessa jakovaiheessa omana nimikoituna valuma-alueenaan. Niistä Punkalaitumenjoen (35.94), Kourajoen (35.95), Kojonjoen (36.96), Jänhijoen (35.97) ja Niinijoen (35.99) valuma-alueet laskevat Loimijokeen ja Turpoonjoen (35.98) valuma-alue laskee Pyhäjärven alueeseen.

title: Kankarinjärvi

text: Järvi on 7,0 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 748 hehtaaria eli 7,5 km². Se sijaitsee 3,5 kilometriä lounaaseen Kihniön kirkolta. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 162 km² ). Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 43 km² ). Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jonka valuma-alue on 25 km² eikä se sisällä muita järviä. Muut laskuojat ovat pienialaisia ja laskevat Kankarinjärveen lähinnä suovettä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen.

title: Kemijoki

text: Ensimmäinen Kemijoen vesivoimalaitos rakennettiin vuonna 1946 Isohaaraan. Yhteensä Kemijokeen ja sen valuma-alueelle on rakennettu 21 voimalaitosta. Voimalaitoksista 16 omistaa Kemijoki Oy, joka perustettiin vuonna 1954. Yhteensä Kemijoen voimalaitosten vuosituotanto oli vuonna 2003 4,3 terawattituntia, joka oli noin 34,5 prosenttia Suomen vesivoimatuotannosta.

title: Lohijärvi (järvi Ylitorniossa)

text: Lohijärvi on Tengeliönjoen läpivirtausjärvi, sillä suurin osa järven vedestä tulee ja poistuu Tengeliönjoesta, joka on pohjoisesta tuleva Miekojärven laskujoki. Etelästä Vähä Lohijärveen laskee lisäksi pieni Merijoki, joka on Törmäsjärven valuma-alue (67.927) laskujoki. Kaakosta Isoon Lohijärveen laskee Kuijasjoki, joka tuo Kuijasjoen valuma-alueen (67.99) vesiä. Lohijärven lähialueella on vain yksi yli hehtaarin kokoinen lampi, jotka laskee suoraan järveen. Tengeliönjoki jatkaa Lohijärvestä länteen Portimojärven läpi ja kierrettyään Aavasaksan, se yhtyy Aavasaksan kylässä Tornionjokeen.

title: Tengeliönjoen valuma-alue

text: Tengeliönjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.9) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 117,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tornionjoki.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Vaikka valuma-alueen suurin järvi onkin Aurejärvi, voidaan toisesta syystä pitää jotakin muuta järveä valuma-alueen pääjärvenä. Tämä siksi, että tällaisen järveen kertyy muita valuma-alueen jokien sivuhaarojen vesiä. Jos valuma-alueen vesistöjä kuvataan lähtien liikkeelle sen alajuoksulta, voidaan muodostaa siita puumaisesti haarautuva mielikuva. Poltinjoki yhtyy Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen hieman ennen sen laskemista Kyrösjärveen. Poltinjoki on Leppäsjärven laskujoki. Poltinjoen suvantomaisia laajentumia ovat Teurulampi, Lierulampi ja Poltinkosken suvanto. Leppäsjärveen laskevat toistakymmentä pienempää järveä.

title: Kuninkoja (vesistö)

text: Kovasojan valuma-alue on 8,8 km² ja valuma-alueen maapinta-alasta lähes 60 prosenttia on rakennettua. Kovasojasta haarautuu muutamia sivu-ojia ja valuma-alueen uomasto on sulkamainen. Valuma-alueen avouomastoa on hävitetty voimakkaasti, minkä seurauksena sen pituus on laskenut noin puoleen 1940-luvusta. Jäljelle jääneestä avouomastosta on noin 40 prosenttia vielä melko luonnontilaista. Uomatiheys valuma-alueella on lähes seitsemän kilometriä neliökilometrillä, kun vuonna 1946 se oli kolme kertaa pienempi. Suurin osa uomista on viemäriä tai rumpua. Hulevesiviemäriverkostoa on valuma-alueella noin 50 kilometriä. Uomaa on muokattu jo valuma-alueen latvojen teollisuusalueilla ja luonnontilaisimmat osuudet sijoittuvatkin ala- ja keskijuoksulle, missä Kovasoja virtaa pientaloasutuksen, pelto- ja niittyalueiden läpi.

title: Ångermanjoki

text: Joessa on suuria vesivoimaloita, muun muassa Kilforsen. Kaikkiaan Ångermanjoessa on 15 voimalaitosta ja joen valuma-alueella yhteensä 50 voimalaa. Ångermanjoen voimalat tuottavat sähköä yhteensä 1 248 megawatin (MW) teholla, mikä tekee vuodessa 6 006 gigawattituntia (GWh) energiaa. Koko valuma-alueen voimalat tuottavat yhteensä 2 633 MW ja 11 792 GWh.

title: Pitkäjärvi (Harjavalta)

text: Pitkäjärvi on Satakunnassa Harjavallan ja Kokemäen rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Juupajoen valuma-alueeseen". Järven läpi virtaa valuma-alueen laskujoki Juupajoki. Järven pintaa alennettiin 1800-luvun alussa, mikä aiheutti järven rehevöitymisen. Pitkäjärvi onkin mielenkiintoinen lintujärvi.

title: Kailaanlammi

title: Tengeliönjoen rautatiesilta

text: Tengeliönjoen rautatiesilta on Ylitornion kunnassa Aavasaksan kylässä sijaitseva Tengeliönjoen ylittävä Kolarin radan silta. Silta on avattu liikenteelle ensimmäisen kerran vuonna 1928, ja sen perustukset ovat edelleen uuden sillan käytössä. Uusi silta on rakennettu vuonna 1951.Preliminary Assessment of Finnish Railway Bridges, liite 3a/16 Sillalla sallitaan 18 tonnin akselipaino, ja sen jännemitat ovat 45+45+21 metriä.Preliminary Assessment of Finnish Railway Bridges, liite 3a/10

title: Längelmäveden alue

text: Viranomaisten käyttämä vesistöalueen nimitys Längelmäveden alue sisältää Koljonselän ja muita ympäröiviä vesistöalueita, joten viranomaisilla on Längelmäveden lähiympäristölle oma nimityksensä Längelmäveden lähialue. Se sisältää Längelmäveden lisäksi sellaisia vesistöjä, jotka laskevat suoraan nimikkojärveensä. Lähialueen ulkopuolelle on jätetty (katso alla) Kuhmajärvenojan valuma-alue (35.727), jossa on Kuhmajärvi, Uiherlanjoen valuma-alue (35.726), joka sisältää Eräjärven, Keljonjärven valuma-alue (35.728), missä on Keljonjärvi, sekä Myllyojan valuma-alue (35.729), jossa sijaitsee Kirkkojärvi. Kaksi viimeistä järveä voisi lukea Längelmäveden lahdiksi, vaikka nykykäytäntö onkin toinen. Lähialueella sijaitsee 30 yli hehtaarin suuruista järveä tai lampea.

title: Kemin tuulipuisto

text: Puiston ensimmäisessä vaiheessa pystytettiin kaksi voimalaitosta maalle ja kolme merelle rakennetuille keinotekoisille saarille. Viisi ensimmäisen vaiheen voimalaitosta tuottavat 5 x 3 MW:n sähkötehon. Ensimmäisen vaiheen kustannusarvio oli 24 miljoonaa euroa.

title: Räikälänjoen valuma-alue

text: Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta, jotka seuraavat toinen toistaan joen mukana siten, että yläjuoksu sijaitsee Alajoen valuma-alueella :

title: Koljonselkä

text: Pääosa tulovirtaamasta on peräisin Leppähampaanjoen valuma-alueelta (35.75, 396 km²) ja Pääskylänjoen valuma-alueelta (35.76, 267 km²). Leppähampaanjoen valuma-alue laskee viimeisen osuutensa Kaivannanjokea myöten Laasojärven (66 ha) jälkeen Koljonselän nimikkoselkään. Pääskylänjoen valuma-alueen laskujoki Luukkaanjoki laskee Vinkiänjärvestä (16 ha) Koljonselän Huuhkaimenselkään. Tämän valuma-alueen pääjärvi on Pitkävesi (645 ha). Längelmäveden alueella Koljonselkään laskee myös kolme pienempää valuma-aluetta. Ävantäjärvestä laskee Talviaistenjoki, joka on Äväntäjärven valuma-alueen (35.724) laskujoki, laskee Harolanlahden (25 ha) kautta Lopenselkään (171 ha). Lopenselkä laskee Kaivannonsalmea pitkin Koljonselän Koistonselkään. Haapaoja, joka on Eväjärven valuma-alueen (35.723) lasku-uoma, laskee Myllyvedestä (140 ha) Jänenjärven (8 ha) kautta Säkkiin. Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki on Västilänjoki, ja se alkaa Iso-Löytäneestä (884 ha) ja laskee Löytäneenlahteen (68 ha) ja siitä ojaa myöten Koljonselän Huhkaimenselkään.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Aurejärven alueeseen laskevat muutamat pienet järvet ja neljän pienen valuma-alueen järvet. Jänisojan valuma-alueella on vain kolme järveä, mutta Iso-Tervajärven alueella on seitsemän, joista kaksi suurinta ovat Talasjärvi ja Iso Tervajärvi. Pitkäjärven valuma-alueella sijaitsee kuusi järveä, joista suurimmat ovat Pitkäjärvi ja Valkeajärvi. Suurimmalla Vähä Mustajärven valuma-alueella sijaitsee 25 järveä. Useimmat ovat pieniä, mutta isoimmat ovat Iso Mustajärvi, Poikelisjärvi, Heinuu, Kivijärvi ja Vähä Mustajärvi.


query: Milloin Suomen työsujelu historia on alkanut?

title: Työsuojelu

text: Työntekijöiden suojelu on sosiaalipolitiikan vanhin toiminta-alue. Suomessa se käsittää pääasiallisesti työturvallisuus- ja työaikasuojelun. Vasta teollisuuden läpimurto Isossa-Britanniassa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa toi työelämään liittyvät riskit varsinaisesti ajankohtaisiksi. Ammattikuntalaitoksen soveltamat työsuojelua koskevat säännökset eivät sopineet teollistuvaan yhteiskuntaan. Erityisesti työntekijöiden aseman turvattomaksi teki liberalistinen käsitys, jonka mukaan talouselämässä ei saanut olla rajoittavia säännöksiä. Sosialistiset opit vaikuttivat työntekijäin suojelua koskevien lakien säätämiseen Saksassa, jossa huomiota herättivät 1800-luvun loppupuolella säädetyt Bismarckin sosiaalivakuutuslait. Työsuojelun tarvetta alkoi esiintyä myös muissa maissa teollistumisen seurauksena. Suomessa ensimmäiset työsuojelua tarkoittavat säännökset olivat asetuksessa teollisuusammateissa olevien työntekijöiden suojelemisesta vuodelta 1889.[1]

title: Ympäristötieteiden historia

text: Moderni ekologia syntyi, kun luonnontutkijat pyrkivät ymmärtämään, miten ympäristötekijät rajoittivat lajien levinneisyyttä. Ekologian alkuperä on kuitenkin alkanut kiinnostaa tiedettä vasta viime vuosina. On myös esitetty, että ekologian historia voisi nousta darwiniaanista vallankumousta vastaavaksi analyysin aiheeksi. Monet varhaiset ekologit eivät olleet kiinnostuneet evoluutiosta, joten ekologian ja evoluution välillä ei juuri ollut suoria yhteyksiä.

title: Weckman Steel

text: Weckmanin historia ja toiminta on alkanut jo 1700- luvulla ja tällä hetkellä perheyrityksessä on kahdeksas omistajasukupolvi.

title: Viime jääkauden loppuvaihe

text: Eri lähteissä esitetään erilaisia arvioita siitä milloin viime jääkausi olisi päättynyt. Monesti väitetään päättymisen alkaneen silloin kun huippujäätiköityminen LGM päättyi. Tällöin "jääkauden lopun alku" olisi alkanut noin 18000 radiohiilivuotta sitten. Eräät toiset taas pitävät jääkauden lopun alkuna Meiendorf-interstadiaalin (Monesti "Bölling-Alleröd") alkua noin 14700 kalenterivuotta sitten. Joidenkin mukaan taas jääkausi olisi alkanut päättyä joskus 16000 radiohiilivuotta sitten. Eräiden mukaan myöhäisjääkausi alkoi Virossa ja Belgiassa 13500 BP sekä Ranskassa ja Siperiassa[2].

title: Unelmien sielunmessu

text: Marion on alkanut myydä itseään saadakseen päivittäisen huumeannoksensa. Harryn käsi joudutaan amputoimaan. Sara alkaa nähdä harhoja ja vaipuu psykoosiin. Hän lähtee harhailemaan kaupungille kylmään talvisäähän vain punainen mekko yllään. Hän onnistuu pääsemään visailuohjelman tv-kanavan toimistoon, jossa hän kyselee milloin hän pääsee televisioon. Hänet viedään sairaalaan pakkohoitoon ja katoaa lopulta omaan haavemailmaansa.

title: Johannes Messenius

text: Käsitystä suomalaisista yhtenäisenä kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeistä, venneistä, skridefinneistä, finneistä, suomalaisista ja karjalaisista. Myös käsitys Suomen alueesta oli hämärä. 1400–1600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi.

title: Siviilipalvelus Suomessa

text: Siviilipalvelukseen voi hakeutua milloin tahansa. Jos reserviläisiä on kuitenkin määrätty ylimääräiseen palvelukseen tai on käynnissä liikekannallepano, tätä oikeutta rajoitetaan. Mikäli asevelvollinen hakee siviilipalvelukseen eikä ole ehtinyt aloittaa siviilipalvelusta tai täydennyspalvelusta ennen kuin häiriötilanne on alkanut, hänen hakemuksensa siirtyy vakaumuksentutkintalautakunnan käsiteltäväksi.

title: Euran seurakunta

text: Myös Euran kirkko alkoi olla heikossa kunnossa. Kuntoutustarkastuksessa on mainittu, että seinät olivat tuettuja hirsillä ja katon pelättiin romahtavan milloin tahansa. Kirkko on ilmeisesti päässyt huonoina aikoina tähän tilaan, koska väki oli alkanut käydä kappeleissa eikä laajentamiselle ollut välitöntä tarvetta. Kirkko rakennettiinkin vuosina 1727–1730.

title: Turun historia

text: 1800-luvun puolivälissä Turku oli Helsingin rinnalla Suomen merkittävin käsityöläiskaupunki. 1870-luvulle mennessä oli kaupunkiin alkanut jo muodostua suuria käsityötehtaita, manufaktuureja. Vuonna 1880 Turusta tuli Suomen ensimmäinen raitiotiekaupunki, kun sinne rakennettiin hevosraitiotie. Raitiotie lakkautettiin jo vuonna 1892 kannattamattomana. Raitiovaunut kuitenkin palasivat kaupunkiin vuonna 1908, jolloin Turkuun perustettiin sähköraitiotieverkosto. Raitiotiet säilyivät Turussa aina 1970-luvulle asti. Turun lisäksi Suomessa on kautta aikain ollut kaksi muuta raitiotiekaupunkia, Helsinki ja Viipuri.

title: Suomen ilmavoimien historia

text: 1. lokakuuta kenraali Hjalmar Siilasvuo johti maihinnousun Tornioon. Se oli herrasmiessopimuksen mukaisen sodan loppu. Operaatio sisälsi melkoisia riskejä – Suomen maihinnousulaivat olivat 100 kilometrin pituisella merimatkalla ilman ilmasuojaa. Maihinnousu onnistui, koska huono sää esti saksalaisiakin lentämästä ja koska maihinnousu tuli saksalaisille yllätyksenä. Luftwaffen Stukat pommittivat maihinnousun jälkeen Torniota. Pommitus sattui Suomen kannalta soveliaasti, koska paikalla oli runsaasti ulkomaiden lehtimiehiä todistamassa Suomen uutta roolia toisessa maailmansodassa. Suomen ilmapuolustus ei pystynyt torjumaan pommitusten siviiliuhreja. Todellinen sotiminen oli kuitenkin alkanut jo 15. syyskuuta 1944, jolloin saksalaiset yrittivät valloittaa Suursaarta Suomenlahdella. Saksalaisten tappiot kohosivat kaatuneina ja antautuneina toiselle tuhannelle. Operaatiota pidetäänkin joissain aikalaismuisteluissa toisen maailmansodan turhimpana taisteluna.

title: Ida Aalberg

text: Toukokuussa 1906 Suomen Kansallisteatteri esitti Hugo von Hofmannsthalin "Elektran", jonka nimiosassa Aalberg oli. V. Tarkiainen kirjoitti Aalbergin näyttämötyöstä Valvoja-lehdessä: ”Tuntuu siltä kuin olisi kuuluisa taiteilijatar alkanut vuosi vuodelta käyttää yhä voimakkaampia, rajumpia keinoja esityksessään. –– Niinkuin Ida Aalberg liikkuu, kiihtyy, kasvaa, raivoaa lavalla, niin uskaltaa tehdä vain se, joka tietää hallitsevansa näyttämölliset taidekeinot.” Helmikuussa 1907 Aalberg vieraili Kansallisteatterissa näytelminään "Lucrezia Borgia" ja "Luvattu maa". Arvostelut olivat erinomaiset, mutta yleisömenestys ei vastannut odotuksia. Seuraavana syksynä Aalberg teki Suomen kiertueen, jonka jälkeen hän suuntasi Unkariin. Kiertuenäytelminä olivat Ibsenin "Rosmersholm" ja "Hedda Gabler" sekä von Numersin "Elinan surma" ja Herman Sudermannin "Koti". Unkarilaiset ottivat kiertueen riemumielin vastaan. ”Ja näinä iltoina näyttelikin Ida Aalberg sellaisella valtavalla innostuksella ja antaumuksella, kuin tuskin milloinkaan ennen”, Kosti Elo kirjoitti jälkeenpäin kiertueesta. Aalberg rinnastettiin jälleen kerran Sarah Bernhardtiin ja Eleonora Duseen. Keväällä 1909 Aalberg vieraili Suomen Kansallisteatterissa, näytöskappaleena oli Goethen antiikin Roomaan sijoittuva "Ifigeneia Tauriissa". Kritiikki oli jakautunutta, yhtäältä Aalbergin roolityötä kehuttiin runolliseksi, toisaalta sitä arvosteltiin turhan maneerimaiseksi. Lisäksi Goethen näytelmä oli varsin korkealentoinen, ja sen yleisösuosio jäi vaisuksi.

title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Lounais-Suomen aluehallintovirastoon kuuluu neljä vastuualuetta: työsujelu; peruspalvelut, oikeusturva ja luvat; pelastustoimi ja varautuminen; opetus- ja kulttuuritoimi

title: Länsimaisen musiikin historia

text: Länsimaisen musiikin historia luetaan laajimmassa merkityksessä alkavaksi noin 800 eaa. Tämä 1200-vuotinen periodi käsittää antiikin ajan. Sitä seuraavat musiikinhistoriassa keskiaika (400–1420), renessanssi (1420–1600), barokki (1600–1750), klassismi (1750–1800), romantiikka ja realismi (1800–1910) ja lopulta 1910 alkanut modernin jakso.

title: Suomalainen tieteiskirjallisuus

text: Aikakauden sotaisuus heijastui 1940-luvun viihdekirjallisuudessa esimerkiksi ydinsodan uhkana. Pojille suunnatuissa seikkailusarjoissa näkyi tuolloin alkanut ufo-muoti. 1950-luvulla tieteiskirjallisuuden käsite tuli tunnetuksi, kun aikaisemmin oli ollut yksittäisiä kuvitelmia ja seikkailuja. 1950-luvulla ilmestyi suomeksi Ray Bradburyn "Marsin aikakirjat" ja Tammi julkaisi jonkin aikaa Raketti-käännösromaanisarjaa nuorille. Otava järjesti kirjoituskilpailun Seikkailuja tieteen maailmassa, jonka voitti Armas J. Pulla teoksella "Lentävä lautanen sieppasi pojat". Kilpailun tuloksena 1950-luvun lopulla ilmestyi runsaasti nuorten tieteisromaaneja. Vuonna 1955 ilmestyi "Mitä missä milloin" -kirjassa laaja ja asiantunteva lajityypin esittely aina antiikin kirjallisuudesta saakka. 1960-luvun alussa tieteisromaanien julkaisu tyrehtyi.

title: Kemin kaupungin historia

text: Kemin kaupungin väkiluku oli korkeimmillaan 1967, kun kaupungissa oli 29 830 asukasta[1]. Teollisuuden automaation lisäksi valtionhallinnon keskittämistoimenpiteet ovat vähentäneet työpaikkoja Kemissä. 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa alkanut asukasluvun väheneminen on jatkunut näihin päiviin asti. Vuoden 2008 lopussa Kemissä oli enää noin 22 500 asukasta. [36] Kemi on kuitenkin säilyttänyt asemansa tärkeänä teollisuuskaupunkina. Kemi–Tornion seutukunnan bruttokansantuote asukasta kohden vuonna 2015 oli Suomen yhdeksänneksi suurin 70 seutukunnan joukossa. [37]

title: Panaman kanavan historia

text: 1900-luvun vaihteessa Yhdysvallat kävi sotaa Espanjaa vastaan ja saavutti vaikutusvaltaa alueella.[1] Panama, joka oli ollut osana Kolumbiaa jo siitä lähtien, kun De Lesspsin rakennusprojekti oli alkanut kannaksella, oli alkanut vaatia itsenäisyyttä. Itsenäistymispyrkimykset johtivat konservatiivien ja liberaalien väliseen valtataisteluun, joka yltyi sisällissodaksi (tuhannen päivän sota) vuonna 1899. Yhdysvaltain diplomaattinen väliintulo vuonna 1902 päätti sisällissodan ja johti lopulta koko Panaman miehitykseen.[1]

title: Suomen kielen historia

text: Nykyiset uralilaiset kielet eivät ole kehittyneet suoraan kantauralista, vaan tuhansien vuosien aikana on ollut useita välikantakieliä, joiden lukumäärästä on kuitenkin erilaisia käsityksiä. Perinteisessä sukupuumallissa kantasuomen ja kantauralin välille oletetaan peräti neljä välikantakieltä, kun taas ns. kampamallin mukaan kantasuomi on kehittynyt suoraan kantauralista. Yleensä kantasuomen ja kantauralin välille oletetaan kuitenkin ainakin yksi välikantakieli.[6] Myös käsitykset siitä, milloin jotain suomensukuista kieltä on puhuttu nykyisen Suomen alueella, vaihtelevat. Vanhemman ajoituksen mukaan uralilainen kantakieli on yhdistetty kampakeraamiseen kulttuuriin, joka levisi Itämerelle asti jo noin vuosina 3900–3500 eaa.[7][8] Nykyään pidetään todennäköisempänä, että uralilaiset kielet ovat levinneet nykyisen Suomen alueelle vasta kun kantasaame ja kantasuomi ovat olleet erillisiä kielimuotoja. Ne ovat eronneet toisistaan ehkä vuoden 1000 eaa. jälkeen. Kantasaame on todennäköisesti levinnyt idästä Suomeen aiemmin, kun taas kantasuomen keskus on ollut Suomenlahden eteläpuolella.[9] Kantasuomea on kuitenkin puhuttu varhain myös Lounais-Suomessa, mahdollisesti jo pronssikaudella mutta viimeistään rautakauden alussa noin vuonna 500 eaa.[10][11]

title: Puolan historia

text: Puolan suurvalta-asema mureni 1600-luvun puolivälissä kasakkahetmanni Bohdan H’melnytskyin kapinasta seuranneen Ukrainan irtautumisen ja Pohjan sotaan liittyneen ruotsalaismiehityksen takia, ja maa jäi naapuriensa armoille. Puolan valtaistuimelle asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä.[10]

title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: Sähkön historia on alkanut sähköisten perusilmiöiden havainnoinnista. Tälle perustalle on kehittynyt laaja sähkötekniikka ja elektroniikka.

title: Uralilaiset kielet

text: Koska iranilaisen kielialueen ei oleteta milloinkaan ulottuneen Ylä-Volgan luoteispuolelle, tämä kerrostuma olisi hyvin vaikea selittää, mikäli oletettaisiin suomen kielen esimuotoa puhutun Suomessa jo kaksi vuosituhatta aikaisemmin. Koska nämä lainasanat ovat suurimmaksi osaksi äänteellisesti säännöllisiä, ne on omaksuttu sellaiseen kielentasoon, jossa kantasuomen ja kantasaamen äänteellinen erilliskehitys ei vielä ollut alkanut. Siinäkin tapauksessa, että nämä lainasanat olisivat kulkeutuneet Ylä-Volgalta Suomeen saakka, ne voisivat olla pikemminkin vain joitain satoja vuosia myöhäisempiä kuin suomen kielen edeltäjän leviäminen Suomeen[39]. Niinpä maltillisen jatkuvuusteorian mukainen oletus, että kantasuomalainen kehitys olisi alkanut Lounais-Suomessa jo nuorakeraamisen eli vasarakirveskulttuurin vaikutuksesta pian vuoden 3200 eaa. jälkeen, on monien kielentutkijoiden mielestä epäuskottava.

title: Kuopion Palloseuran historia

text: KuPS:n ensimmäinen ulkomaanmatka tehtiin heinä-elokuussa 1957 Neuvostoliittoon, jossa seura osallistui Suomen edustajana festivaaleihin. Pitkä ja raskas matka verotti kotimaan sarjamenestystä, ja hyvin alkanut kausi päättyi neljänteen sijaan.

title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Norjalainen Gerhard Olsen-Smidt (1879–1938) saapui kevättalvella 1912 Suomeen. Hän oli ollut Amerikassa pelastusarmeijan palveluksessa ja oli siellä tutustunut helluntaiseurakuntaan ja saanut henkikasteen ja parantunut sairaudestaan. Hän oli sen jälkeen alkanut julistaa muun muassa henkikastetta ja oli joutunut sen vuoksi jättämään pelastusarmeijan. Thomas Barratt oli kertonut hänelle Suomesta ja antanut hänelle helsinkiläisten uskovien osoitteita.

title: Suomen jalkapallon historia

text: 12 vuotta maajoukkuetta valmentaneen Olavi Laaksosen jälkeen päävalmentajaksi tuli vain kahden ottelun ajaksi Martti Kosma ja sitten vuonna 1975 Aulis Rytkönen, jonka kaudella Suomi pystyi ajoittain haastamaan huippumaat. 1974 alkanut EM-karsinta sujui tyydyttävästi ottaen huomioon että lohko oli todella kova: tuore MM-hopeamitalisti Alankomaat, pronssimitalisti Puola ja perinteinen huippumaa Italia. Suomi haki Roomasta hienon 0–0-tasapelin. Muut pelit päättyivät tappioihin, mutta tappiolukemat olivat silloisesta näkökulmasta siedettävästi korkeintaan kolme maalia. Suomen tähtipelaaja näinä aikoina oli Belgiassa ammattilaisena pelannut puolustaja Arto Tolsa.

title: Liha

text: Lihan pilaantuminen katsotaan muutoksiksi sen ulkonäössä ja koostumuksessa siten, että se ei ole enää kuluttajille kelpaavaa. Kaikki pilaantunut tai pilaantumaan alkanut ruoka ei ole ravinnoksi kelpaamatonta, mutta ymmärrettävistä syistä kuluttajat eivät halua ostaa tällaista ruokaa. Tutkijoilla ei ole yksimielisyyttä siitä, milloin voidaan sanoa, että liha on pilaantunut. Raja-arvoksi on karkeasti arvioitu noin 10 miljoonaa bakteeripesäkettä neliösenttimeriä kohden (10⁷ CFU/cm²). Tällöin tulevat ensimmäiset havaittavat pilaantumisen merkit (haju) esiin. Paha haju johtuu bakteerien erittämistä aineenvaihduntatuotteista kuten estereistä, alkoholeista ja ketoneista.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Upseerikoulutuksen historia Suomessa

text: Sortokausina alkanut Suomen oman armeijan alasajo näkyi myös Suomen Kadettikoulun toiminnan vaikeutumisessa. Erinäiset koulut toimintaa haitanneet määräykset olivat pudottaneet opiskelemaan pyrkijöiden määrän vuonna 1903, jolloin Kadettikoulun johtaja kenraalimajuri Oscar Enckell ehdotti koulun lakkauttamista ja anoi eroa armeijasta. Kumpaakin näistä pyynnöistä suostuttiin, ja viimeinen päiväkäsky allekirjoitettiin 19. tammikuuta 1905.

title: Suomen jalkapallon historia

text: Vuonna 1939 alkanut sota vaikutti luonnollisesti myös jalkapalloon. Monet maajoukkuemiehet kaatuivat rintamalla ja SM-sarjaan oli vaikea saada pelaajia. Sarja keskeytettiin syksyllä 1939 ja kesällä 1941 ja mestariksi tuli senhetkinen sarjaykkönen. Vuosina 1940 ja 1942 pelattiin mestaruudesta vain cupmuotoisesti, vuonna 1943 ei lainkaan ja viimeisenä sotavuotena 1944 yksinkertaisena sarjana. Veikkaustoiminta alkoi vuonna 1940 ja jalkapallo-otteluiden tulo veikkauskohteeksi kasvatti lajin suosiota. Vuonna 1942 alettiin pelata myös nuorten (18-vuotiaiden) Suomen-mestaruudesta.

title: Suomettuminen

text: Suomessa suomettumisen ydinaikaa oli Kekkosen hallintokausi. Kekkosen ensimmäisellä presidenttikaudella alkanutta poliittista kehitystä Suomessa on myöhemmin kutsuttu suomettumiseksi. Tavallisesti suomettumisella tarkoitetaan sellaista poliittista kehitystä, jossa pieni demokraattinen maa alistuu suuremman, totalitaarisen naapurivaltion tahtoon. Myös etenkin 1960-luvun alkupuolen Noottikriisi ja 1968–1982 eli jakso Tšekkoslovakian miehittämisen jälkeisestä Brežnevin opin mukaisesta neuvostopolitiikan tarkistuksesta Mauno Koiviston tuloon presidentin sijaiseksi 1981 ja presidentiksi 1982 olivat yhä väkevää suomettumisen aikaa. Esimerkiksi Max Jakobson on pitänyt Suomen sisäpolitiikkaan 1980-luvun alkupuolelle saakka merkittävästi vaikuttaneen ministerineuvos Viktor Vladimirovin paluuta vuonna 1984 Neuvostoliittoon merkkitapauksena suomettumisen ajan vähitellen päättyessä. Mutta vielä 1985 Koivisto pyrki estämään Juho Kusti Paasikiven päiväkirjojen julkaisemisen ja lopullisesti suomettuminen alkuperäisessä merkityksessään päättyi vasta Neuvostoliiton hajoamiseen 1991. Suomalaisesta poliittisesta keskustelusta käsite ei kuitenkaan ole täysin hävinnyt 2000-luvullakaan, ja suomettuneisuuden tai "uussuomettumisen" käsitettä on käytetty milloin puhuttaessa Suomen suhteista Neuvostoliiton seuraajavaltio Venäjään, milloin Euroopan unioniin, milloin Yhdysvaltoihin.

title: Pääomasijoitus

text: Pääomasijoitusalan historia Suomessa on vielä verrattain lyhyt, mutta se on alkanut vakiinnuttaa asemaansa yhtenä rahoitusvaihtoehtona innovatiivisten kasvuyritysten parissa. Pääomasijoitusalan toimintaympäristön kehittäminen on kuitenkin jatkuva haaste. Esimerkiksi sijoitettavan pääoman tarjonnan sekä toisaalta kasvuhakuisten yritysten määrän turvaaminen on kehityksen kannalta tärkeää.


query: Mitä tapahtumahorisontti -käsite tarkoittaa?

title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti on aika-avaruuden rajapinta, jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada minkäänlaista informaatiota. Tunnetuin esimerkki on musta aukko, joka kaukaisen ja paikallaan pysyvän tarkkailijan näkökulmasta on tapahtumahorisontin ympäröimä.[1] Rajapinnassa pakonopeus vastaa valon nopeutta. Koska minkään kappaleen nopeus ei maailmankaikkeudessa voi nousta yli valon nopeuden, ei rajapinnan ulkopuolelle voi päästä yksikään hiukkanen. Rajapinnan sisäpuolella pakonopeus kasvaa valon nopeutta suuremmaksi, joten edes valo ei pääse karkaamaan tapahtumahorisontin ulkopuolelle. Ulkopuolella pakonopeus on valon nopeutta pienempi, jolloin pakeneminen on vielä mahdollista. Täten, vaikka musta aukko on täysin pimeä, siihen putoava aine loistaa kirkkaasti niin kauan kuin sitä on jäljellä, mutta vain tapahtumahorisontin ulkopuolella.

title: Pintagravitaatio

text: Kun puhutaan mustan aukon pintagravitaatiosta, on kyseessä käsite, joka on analoginen newtonilaiselle pintagravitaatiolle mutta ei ole sama asia. Itse asiassa mustan aukon pintagravitaatio ei yleisessä tapauksessa ole määriteltävissä, sen sijaan kyllä siinä tapauksessa, jos tapahtumahorisontti on Killingin horisontti.

title: Alaston singulariteetti

text: "Schwarzschildin aukolla" on vain tapahtumahorisontti ja singulariteetti. Schwarzschildin aukko on pyörimätön. Mutta jos musta aukko pyörii tai sillä on sähkövaraus, syntyy myös sisempi tapahtumahorisontti. Jos sähkövaraus tai pyörimisnopeus on tarpeeksi suuri, tapahtumahorisontit siirtyvät toisiaan kohti. Teoriassa voi siis olla mahdollista, että tapahtumahorisontit kohtaavat, jolloin mustan aukon näkymätön "vaippa" katoaa ja singulariteetti tulee näkyviin. Todennäköisesti mustan aukon sähkövaraus ei voi olla näin suuri, mutta riittävän kova pyörimisnopeus on mahdollinen.

title: Maailmankaikkeus

text: Maailmankaikkeuden koko on tuntematon, ja se voi olla ääretön.[43] Kokoa arvioidessa on tärkeää erottaa toisistaan havaittava maailmankaikkeus ja koko maailmankaikkeus. Havaittava maailmankaikkeus tarkoittaa sitä aluetta, joista saapuva valo on ehtinyt saavuttaa Maan: kaikki tietomme maailmankaikkeudesta perustuu tästä alueesta tehtyihin havaintoihin. On yleinen harhaluulo,[44] että havaittavan maailmankaikkeuden säde olisi siis 13,82 miljardia valovuotta. Näin ei kuitenkaan todellisuudessa ole, vaan säde on noin 46,5 miljardia valovuotta.[3][44] Tämä johtuu siitä, että maailmankaikkeuden laajenemisen johdosta ne kohteet, joiden havaitsemme olevan 13,82 miljardin valovuoden päässä, ovat ehtineet liikkua kauemmaksi sinä aikana, kun valo saavuttaa Maan. Valon saavutettua maan, kohteet ovat siis todellisuudessa 46,5 miljardin valovuoden päässä, mikä on havaittavan maailmankaikkeuden säde. Koska maailmankaikkeus laajenee valoa nopeammin,[35] myös havaittavan maailmankaikkeuden raja loittonee meistä valoa nopeammin, tarkalleen sanottuna 6,5-kertaista valonnopeutta.[3] On kuitenkin tärkeää huomata, että vaikka havaittava maailmankaikkeutemme kasvaa, maailmankaikkeuden laajenemisen takia sen sisälle jäävien kohteiden määrä vähenee.[44][45] Yli 16 miljardin valovuoden päässä olevista kohteista saapuva valo ei koskaan saavuta meitä, sillä Maan etäisyys kohteisiin kasvaa liian nopeasti.[44] Tätä voidaan verrata mustan aukon tapahtumahorisonttiin: myös havaittavalla maailmankaikkeudella on tietynlainen tapahtumahorisontti, jonka läpi tietoa ei pääse.[44][45][46] Tästä johtuu myös, että kahden biljoonan vuoden kuluttua ei kyetä enää havaitsemaan galakseja Neitsyen superjoukon ulkopuolella, mikä tekisi tutkimuksen maailmankaikkeuden suuren mittakaavan rakenteesta mahdottomaksi.[46]

title: Alaston singulariteetti

text: Alaston singulariteetti on astrofysiikassa termi, jolla tarkoitetaan singulariteettia ilman tapahtumahorisonttia. Normaalisti mustalla aukolla on yksi tai kaksi tapahtumahorisonttia. Ensimmäinen, sisempi tapahtumahorisontti, on raja, jonka sisäpuolella pakonopeus ylittää valon nopeuden. Ulompi tapahtumahorisontti on niin sanottu stationäärisyysraja, jonka sisäpuolella kaikki aine on jatkuvassa pyörimisliikkeessä. Tapahtumahorisonttien väliin jäävää aluetta kutsutaan ergosfääriksi.

title: Adl

text: Adl () on islaminuskon käsite, joka tarkoittaa väljästi määriteltynä "oikeudenmukaisuutta". Arabian kielessä sitä voidaan käyttää esimerkiksi käsitteessä oikeusministeri, "wazir al-adl" (وزير العدل). Islamilaisessa teologiassa se tarkoittaa jumalaista rangaistusta.

title: Minitietokone

text: Minitietokone on vanhahtava käsite, jolla tarkoitetaan etenkin 1960- ja 1970-luvuilla suunniteltuja tietokoneita, joiden toteutuksessa kiinnitettiin erityistä huomiota pieneen kokoon ja yksinkertaisuuteen. Käsitteenä tämä tarkoittaa suurtietokonetta fyysisesti pienempää laitetta. PDP-8 oli ensimmäinen laite, josta käytettiin minitietokone-sanaa.

title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti on Schwarzschildin säteen etäisyydellä mustan aukon keskipisteestä. Schwarzschildin säde on mustan aukon teoreettinen säde, jonka etäisyydellä pakonopeus on yhtä suuri kuin valon nopeus. Klassisen fysiikan keinoin ei mikään säteily voi päästä pois Schwarzschildin säteen sisäpuolelta. Esimerkiksi Auringolle tämä on noin 3km; Auringon massa pitäisi tunkea tämän rajan sisäpuolelle, jotta Auringosta tulisi musta aukko.[1]

title: Ergosfääri

text: Ergosfääri on pyörivää mustaa aukkoa ja sen tapahtumahorisonttia ympäröivä alue. Sen sisältä on teoreettisesti mahdollista kerätä mustan aukon energiaa. Ergosfääri on ellipsin muotoinen ja on navoiltaan aivan kiinni tapahtumahorisontissa. Ergosfääri on mustan aukon "stationäärisyysraja", sillä sen sisäpuolella aika-avaruus virtaa valonnopeudella, jolloin yksikään hiukkanen ei voi pysyä levossa, vaikka olisikin tapahtumahorisontin ulkopuolella.

title: Tapahtumahorisontti

text: Painovoima Suhteellisuusteoria Musta aukko Singulariteetti Schwarzschildin säde

title: Hawkingin säteily

text: Hawkingin säteily on hypoteettista säteilyä, jota oletetaan syntyvän mustan aukon tapahtumahorisontin läheisyydessä. Teorian kehitti Stephen Hawking vuonna 1974. Kyse on hiukkas-antihiukkaspareista, joita kutsutaan virtuaalihiukkasiksi, jotka ilmestyvät tyhjiöstä ja normaalisti annihiloituvat välittömästi – niin nopeasti etteivät ne edes ehdi rikkoa mitään luonnonlakeja olemassaolollaan. Kun hiukkaset syntyvät tapahtumahorisontin lähellä, hiukkasparin toinen hiukkanen voi joutua mustaan aukkoon ja luovuttaa parilleen hieman energiaa. Lisäenergiaa saanut hiukkanen puolestaan muuttuu reaaliseksi kumppaninsa kadottua ja pakenee mustan aukon ulottuvilta. Ulkopuolisesta tarkkailijasta näyttää siltä, että hiukkanen tulee mustasta aukosta ja musta aukko säteilisi.

title: Käsiteanalyysi

text: Käsiteanalyysi tarkoittaa asioiden ja esineiden (entiteettien) sekä niiden välisten yhteyksien (suhteiden) selvittämistä. Käsitteillä kuvataan kielellisesti ilmaistujen sanojen, lauseiden tai termien sisällön merkitystä. Sana analyysi juontaa juurensa antiikin Kreikkaan. Sieltä käyttöön otettu sana ("análysis") tarkoittaa osiin purkamista tai hajottamista. Käsiteanalyysin kohteena voidaan pitää minkä tahansa eteen tulevan käsitteen tai käsitteiden välisten suhteiden tarkastelua.

title: Musta aukko

text: Schwarzschildin aukko: pyörimätön musta aukko, jolla on vain singulariteetti ja tapahtumahorisontti Kerrin aukko: pyörivä musta aukko, jolla on edellisten lisäksi myös ergosfääri Reissner-Nordströmin aukko: sähkövarauksellinen musta aukko, jolla on kaksi sisäkkäistä tapahtumahorisonttia, joiden välissä aika- ja avaruuskoordinaatit vaihtavat paikkaa Kerr-Newmanin aukko: pyörivä ja sähkövarauksellinen aukko

title: Kokoro

text: Kokoro on japanilainen käsite, joka tarkoittaa mieltä tai sydäntä. Budoharjoittelussa se tarkoittaa mielen läsnäoloa harjoitteessa tai fyysisessä tekniikassa kuten esimerkiksi lyöntiharjoittelussa tai hengitysharjoituksessa ("mokuso"). Se on yksi budōn viidestä keskeisestä käsitteestä.

title: Narsismi

text: Psykoanalyysissa käsite on määritelty eri tavoin: se liittyy joko ihmisen terveisiin ominaisuuksiin tai poikkeavuuksiin. Narsismi terveenä ominaisuutena tarkoittaa mielikuvia ja käsityksiä, joita ihmisellä on itsestään. Yleisimmin käsitteellä tarkoitetaan kuitenkin jonkinasteista häiriötä.

title: Operationalisointi

text: Käsitteen määrittelyssä on tärkeää itse käsitteen kuvaamisen lisäksi se, mihin laajempaan pääkäsitteeseen se kuuluu ja mitkä käsitteet ovat sen kanssa rinnakkaisia eli pääkäsitteen alakäsitteitä. Näin hyvä määrittely kuvaa sen käsiteperheen, johon tarkasteltava käsite kuuluu. Täsmällisessä määrittelyssä käsiteperheen kuvaus on voitava suorittaa peittävin ja toisensa poissulkevin käsittein. Peittävä tarkoittaa samaa kuin aukottomuus. Toisensa poissulkeva tarkoittaa, etteivät käsitteet ole edes osittain päällekkäisiä.

title: Gunnar Nordström

text: Reissnerin-Nordströmin mustissa aukoissa on havaittu olevan kaksi tapahtumahorisonttia. Mitä voimakkaampi sähkövaraus mustalla aukolla on. sitä lähempänä nämä tapahtumahorisontit ovat. Jos varaus on tarpeeksi suuri, voivat molemmat horisontit hävitä, jolloin jäljelle jää pelkkä singulariteetti (kts. Alaston singulariteetti). Useimmat fyysikot ovat tällaista tilannetta vastaan, eikä singulariteetti voi heidän mukaansa olla singulariteetti ”paljaana”. Kahden tapahtumahorisontin erikoisuutena on se, että molempien horisonttien ylityskohdissa aika ja avaruus ikään kuin vaihtavat paikkaa. Koska muutoksia on kaksi, jälkimmäisen horisontin toisella puolella aika ja avaruus muuttuvat takaisin normaaleiksi. Käytännössä tällaiset mustat aukot ovat mahdottomia, sillä mustilla aukoilla oletetaan olevan aina edes hieman pyörimismäärää. Tässä suhteessa Kerrin mustat aukot ovat mielenkiintoisempia tutkimuskohteita.

title: Musta aukko

text: Teoreettinen astrofysiikka tuntee myös käsitteen alaston singulariteetti. Sellainen syntyy, mikäli aukon pyörimisnopeus ylittää Schwarzschildin säteen kohdalla valon nopeuden. Tällöin tapahtumahorisontti repeytyy ja paljastaa sisällä olevan singulariteetin. Niin sanotun kosmisen sensuurin konjenktuuri kieltää näiden olemassaolon.

title: Pintagravitaatio

text: Yleisessä suhteellisuusteoriassa newtonilainen kiihtyvyyden käsite ei ole yhtä käyttökelpoinen. Mustien aukkojen tapauksessa pintagravitaatiota ei voida määritellä kiihtyvyydeksi, jonka testikappale saisi sellaisen pinnalla. Tämä johtuu siitä, että tapahtumahorisontilla testikappaleen kiihtyvyys olisi suhteellisuusteorian mukaan ääretön. Tämän vuoksi käytetään renormalisoitua arvoa, joka vastaa newtonilaista arvoa heikkojen gravitaatiokenttien tapauksessa, joita voidaan käsitellä Newtonin fysiikan avulla. Yleisesti käytetty arvo on paikallinen ominaiskiihtyvyys kerrottuna gravitaatiosta aiheutuvan punasiirtymän kertoimella. Näistä edellinen on tapahtumahoristontilla ääretön, jälkimmäinen nolla, mutta niiden tulolla on sitä lähestyttäessä äärellinen raja-arvo. Tapauksessa, jolloin musta aukko ei pyöri ja tapahtumahorisontin säde on sama kuin Schwarzschildin säde, tämä arvo on määriteltävissä, olipa mustan aukon massa mikä tahansa.

title: Hawkingin säteily

text: Koska mustan aukon tapahtumahorisontin säde on

title: Emansipaatio

text: Emansipaatio tarkoittaa vapautumista vierasmääräisyydestä, tulemista riippumattomaksi jostakin. Alun perin latinankielinen sana "emancipatio" tarkoitti pojan julistamista täysivaltaiseksi kansalaiseksi, vapauttamista isän holhouksesta. Nykyisin käytetyimmässä merkityksessä emansipaatiolla tarkoitetaan naisten vapautumista patriarkaatin ylivallasta ja tulemista tasa-arvoisiksi miesten kanssa. Tämän ohella käsitettä käytetään kuitenkin myös alussa esitetyssä yleisemmässä merkityksessä, mistä on esimerkkinä vaikkapa filosofi Jürgen Habermasin käyttämä käsite "emansipatorinen tiedonintressi".

title: Paikkakunta

text: Paikkakunnalla tarkoitetaan asuttua yhdyskuntaa, kaupunkia tai kylää, ylipäätään nimettyä taajamaa. Kielitoimiston sanakirjan mukaan käsite ”paikkakunta” viittaa varsinkin kuntaan. Lainsäädännössä käsitteellä ”paikkakunta” tarkoitetaan kuntaa hallinnollisena yksikkönä.

title: Torresinsalmen saaret

text: Käsitteellä Torresinsalmen saaret voidaan tarkoittaa yhteydestä riippuen hieman eri asioita. Sillä voidaan viitata yleisesti Torresinsalmessa sijaitseviin saariin. Vaihtoehtoisesti käsite voi tarkoittaa rajatumpaa osaa näistä saarista, ja viitata erityisesti Australian Queenslandin osavaltion tilastoalueeseen "Torresinsalmen saaret" (), joka kuitenkin käsittää vain osan Torresinsalmessa olevista Austraalialle kuuluvista saarista tässä salmessa.

title: Musta aukko

text: Mustan aukon rajapintaa, jonka takaa mikään hiukkanen tai sähkömagneettinen aalto ei voi enää paeta, kutsutaan tapahtumahorisontiksi.[2] Tapahtumahorisontin sisäpuolella pakonopeus ylittää valonnopeuden.

title: Kiinalainen unelma

text: Kiinalainen unelma on Kiinan presidentin Xi Jinpingin keksimä käsite. Käsitteellä voidaan tarkoittaa monenlaisia asioita. Jinping on itse peräänkuuluttanut kiinalaisen yhteiskunnan uudistamista ja voimistamista unohtamatta kiinalaistyylisen sosialismin jatkuvuutta. Jotkut ovat kritisoineet käsitettä juuri sen monitulkinnallisuuden vuoksi. On myös pelätty, että Kiinan ulkopoliittinen toiminta muuttuisi aggressiivisemmaksi ”kiinalaisen unelman” tavoittelun myötä. Toiset näkevät yhtymäkohtia amerikkalaisen unelman käsitteeseen, jossa yksilöt parantavat elintasoaan omalla yritteliäisyydellään. Jinping on verrannut "kiinalaista unelmaa" ”amerikkalaiseen unelmaan”. Toisaalta on sanottu, että ”käsitteet eivät ole verrattavissa, koska Kiinassa korostetaan valtion roolia toisin kuin Yhdysvalloissa, jossa valtioon suhtaudutaan kriittisemmin. Siten ”kiinalainen unelma” tarkoittaisi kansallista unelmaa siinä missä ”amerikkalainen unelma” tarkoittaa yksilön unelmaa. Jinpingin mukaan kansainvälinen pelikenttä tulisi käsitteen myötä muuttumaan ja tulevaisuudessa kansainvälisen yhteisön pelisäännöt tultaisiin sopimaan yhteistyössä teollisuusmaiden ja kehitysmaiden kanssa.

title: Tapahtumahorisontti

text: Jos fyysinen kappale tai ihminen ohittaisi tapahtumahorisontin, se ei havaitsisi mitään outoa, koska tapahtumahorisontti on matemaattinen rakennelma. Ulkopuolisen tarkkailijan näkökulmasta tapahtumahorisontin ohittanut kappale näkyy punertavampana ja himmeämpänä ja näyttää hidastuvan paikalleen lähestyessään tapahtumahorisonttia. Mustaan aukkoon putoava aine ei itse koe ikinä osumista singulariteettipisteeseen kokemansa ajan hidastumisen vuoksi.

title: Tapahtumahorisontti

text: Luokka:Astrofysiikka Luokka:Mustat aukot

title: Metonymia

text:
Metonymia tarkoittaa tilanteita, joissa johonkin käsitteeseen viitataan nimeämällä jokin toinen, tuohon käsitteeseen läheisesti liittyvä käsite. Metonymia kuuluu kielikuviin. Se on metaforan erikoistunut laji, ja sillä tarkoitetaan nimityksenvaihtoa, joka syntyy kun syy asetetaan seurauksen tilalle, omistaja omistetun tilalle, abstrakti konkreettisen tilalle.
Esimerkiksi:

title: Musta aukko

text: Pyörivällä mustalla aukolla on toinenkin tapahtumahorisontti, ellipsin muotoinen stationaarisuusraja. Sen rajan sisäpuolella mikään kappale ei voi pysyä levossa, vaan musta aukko tempaisee kaiken sinne joutuvan vastustamattomaan pyörimisliikkeeseen. Stationaarisuusrajan ja tapahtumahorisontin välistä aluetta kutsutaan ergosfääriksi. Osa ergosfääriin joutuvasta aineesta sinkoutuu ulos mustan aukon vaikutuspiiristä.

title: Tapahtumahorisontti

text: Tapahtumahorisontti oli aiemmin tärkeä teoreettinen rakennelma, koska uskottiin, että mustaan aukkoon putoavien hiukkasten informaatio säilyisi sellaisenaan tapahtumahorisontin pinnassa. Sittemmin Stephen Hawking pyörsi kantansa ja oli sitä mieltä, että mustan aukon sisältämä informaatio voi palata universumiin vain tunnistamattomaksi muuttuneessa muodossa.


query: Kuka Harald zur Hausen on?

title: Harald zur Hausen

text: Harald zur Hausen (s. 11. maaliskuuta 1936) on saksalainen virologi ja professori emeritus, joka sai vuonna 2008 Nobelin lääketieteen palkinnon löydettyään syöpää aiheuttavia papilloomaviruksia[1].

title: Werner von Hausen

text: Von Hausenin vanhemmat olivat pankinjohtaja Paul Frans Wilhelm von Hausen ja Fanny Maria Westberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Helsingissä ja Pariisissa vuosina 1892–1894. Von Hausen teki opintomatkoja Pariisiin ohella Egyptiin, Müncheniin ja Italiaan 1900-luvun vaihteen molemmin puolin. Hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä 1898 Oslossa ja Helsingissä.

title: Hausen

text: Hausen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

title: Max von Hausen

text: Hausen liittyi Saksin armeijaan vuonna 1864 ja osallistui vuoden 1866 sotaan sekä Ranskan–Saksan sotaan 1870–1871. Sen jälkeen hän toimi 1871–1874 opettajana Berliinin sota-akatemiassa ja palveli 1875–1887 pääesikunnassa. Hänet ylennettiin 1893 kenraalimajuriksi, 1897 kenraaliluutnantiksi, 1901 jalkaväenkenraaliksi ja 1910 kenraalieverstiksi. Hausen toimi vuodesta 1900 12:nnen armeijakunnan komentajana ja 1902–1914 Saksin sotaministerinä.

title: Hannu Hausen

text: Hausen on ehkäisevän hammaslääketieteen asiantuntija, jonka tutkimustyö on painottunut lasten ja nuorten suun terveyden edistämiseen paitsi lääketieteen niin myös käyttäytymis- ja sosiaalitieteen näkökulmasta. Hänen tunnetuimpia tutkimustuloksiaan on, että tehokkaimmatkaan ehkäisevät karieshoidot eivät paranna lasten suun terveyttä, ellei niitä tueta myös lasten arkielämässä.

title: Reinhold Hausen

text: Reinhold Theodor Hausen (9. lokakuuta 1850 Sund – 8. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen historioitsija ja arkistonhoitaja. Hän on Suomen merkittävin lähdejulkaisujen toimittaja.

title: Reinhold Hausen

text: Hausenin vanhemmat olivat sotilaslääkäri, valtioneuvos Karl Magnus Hausen ja Julia Aejmelaeus. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1869 ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1876, maisteriksi 1877 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1881.

title: Krisztina Fazekas-Zur

text: Krisztina Fazekas-Zurin puoliso Rami Zur on israelilais-yhdysvaltalainen meloja, joka on toiminut myös vaimonsa valmentajana.

title: Harald zur Hausen

text: Zur Hausen syntyi Gelsenkirchenissä, Saksassa. Hän opiskeli lääketiedettä Bonnin, Hampurin ja Düsseldorfin yliopistossa[2], jossa hänestä vuonna 1960 tuli lääketieteen tohtori.

title: Luc Montagnier

text:
Luc Montagnier (s. 18. elokuuta 1932 Chabris, Ranska) on keskeisiin AIDS-tutkijoihin lukeutuva ranskalainen virologi. Hänen johtamansa tutkimusryhmä löysi vuonna 1983 taudinaiheuttaja HI-viruksen. Hän sai Françoise Barré-Sinoussin kanssa työstä Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 2008, samalla palkittiin myös Harald zur Hausen papilloomaviruksia käsittelevästä työstä.
Montagnier johti HI-viruksen löytänyttä tutkimusryhmää Pasteur-instituutissa Pariisissa.

title: Hannu Hausen

text: Paul Hannu Walter Hausen (s. ) oli Oulun yliopiston sosiaalihammaslääketieteen professori 1996–2010.

title: Georg Simmel

text: Zur Psychologie der Frauen (1890) Über sociale Differenzierung (1890) Einleitung in die Moralwissenschaft, 2. osaa (1892–1893) Die Probleme der Geschichtphilosophie (1892) Philosophie der Geldes (1900) Zur Psychologie der Scham (1901) Die Grosstädte und das Geistesleben (1903) Brücke und Tür. Essays des Philosophischen zur Geschichte, Religion, Kunst und Gesellschaft (1903) Kant (1904) Kant und Goethe. Zur Geschichte der modernen Weltanschauung (1906) Die Religion (1906) Schopenhauer und Nietzsche (1907) Soziologie (1908) Hauptprobleme der Philosophie (1910) Philosophische Kultur (1911) Goethe (1913) Grundfragen der Soziologie (1917) Rembrandt (1917) Lebensanschauung (1918) Der Konflikt der modernen Kultur (1918) Zur Philosophie der Kunst (1922) Fragmente und Aufsäze aus dem Nachlass (toim. G. Kantorowicz) (1923) Brücke und Tür (toim. M. Landmann & M. Susman) (1957)

title: Max von Hausen

text: Max Klemens Lothar von Hausen (17. joulukuuta 1846 Dresden – 19. maaliskuuta 1922 Dresden) oli saksalainen kenraali, joka palveli komentajana ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa.

title: Reinhold Hausen

text: Vuonna 1890 Hausen julkaisi teoksen "Registrum Ecclesiæ" eli Turun tuomiokirkon Mustankirjan. Se on tärkein yksittäinen kopiokirja, jossa on jäljennöksiä Turun tuomiokirkon omaisuutta koskevista kirjeistä ja asiakirjoista. Kirja on saanut nimensä kannen mustasta nahasta.

title: Harald zur Hausen

text: Luokka:Lääketieteen edustajat Luokka:Saksalaiset tieteilijät Luokka:Vuonna 1936 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnon saajat

title: Werner von Hausen

text: Paul Bernhard Werner von Hausen (29. lokakuuta 1870 Helsinki – 12. heinäkuuta 1951) oli suomalainen piirtäjä ja taidemaalari.

title: Harald zur Hausen

text: Zur Hausen työskenteli 1960-luvulla muun muassa Düsseldorfin yliopistossa ja Philadelphian lastensairaalan viruslaboratorioissa. Hänestä tuli yliassistentti Pennsylvanian yliopistossa ja vuosina 1969–1977 hän työskenteli Würzburgin ja Erlangen-Nürnbergin yliopistossa. Vuonna 1977 hän aloitti työskentelemisen Freiburgin yliopistossa. Vuosina 1983–2003 hän toimi Saksan syöpätutkimuskeskuksen puheenjohtajana Heidelbergissä ja vuodesta 1988 lääketieteen kunniaprofessorina Heidelbergin yliopistossa[3].

title: Synnöve von Hausen-Saubert

text: Keskitysleirikokemuksistaan von Hausen-Saubert julkaisi teoksen "Fånge i paradiset" (Schildt, Helsinki, 1971).

title: Harald zur Hausen

text: Check date values in: |date= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Reinhold Hausen

text: Hausen oli varhainen valokuvauksen harrastaja. Häneltä on säilynyt tuhansien valokuvien kokoinen kuvasto. Hausen aloitti kuvaamisen jo 1860-luvulla. Varhaiset kuvat painottuvat antikvaariseen kenttätyöhön, pääkohteina Kastelholman ja Kuusiston linnanrauniot. 1860–1870-luvuilta säilynyt tuotanto on suomalaisten kuvaajien joukossa laajin. Hausen kuuluu myös vanhojen asiakirjojen valokuvaamisen uranuurtajiin. Hän kuvasi myös maisemia sekä kansantieteellisiä aiheita. Kuvia on aikanaan julkaistu mm. Suomi-aiheisissa kuvateoksissa. Hausen toimi Helsingin kaupunkikuvan tallentamiseksi. Hän pani alulle hankkeen Gustaf Nyströmin kanssa ja ohjasi Signe Branderin dokumentointityötä 1906 lähtien ja kuvasi itsekin noin 100 kaupunkinäkymää.

title: Reinhold Hausen

text: Hausen oli valtionarkistonhoitajana 1883–1916. Hän joutui eromaan poliittisista syistä julkaistuaan Suomen sodan (1808–1809) lähteitä käsitelleen kokoelman. Julkaisun kaikki kappaleet takavarikoitiin. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja Mihail Borovitinov uhkasi Hausenia maastakarkoituksella ja eläkkeen menetyksellä, jollei hän itse eroaisi.

title: Synnöve von Hausen-Saubert

text: Von Hausenin isä oli taiteilija Paul Bernhard Werner von Hausen Mukkulan kartanon omistajasuvusta, äiti Eugenie Bretteville Magelsen ja puoliso vuodesta 1937 maataloustieteiden tohtori Gaston Paul Saubert (s. 1908, k. ennen 1946). Hän vietti varhaislapsuutensa Italiassa ja Ranskassa, mutta perhe muutti Kauniaisiin tyttären tultua kouluikään. Jo ennen ylioppilastutkinnon suorittamista von Hausen opiskeli maatalousalaa Norjassa ja kirjoittautui myöhemmin Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteelliseen tiedekuntaan. Valmistuttuaan hän olisi halunnut tilanhoitajaksi, mutta kun sellaista paikkaa ei naispuoliselle agronomille löytynyt, hänestä tuli A. I. Virtasen assistentti Valion laboratorioon. Hän paneutui siellä hernekasvien typensidonnan ja bakteeriflooran kysymyksiin ja väitteli 1936 ensimmäisenä naisena Suomessa maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi C-vitamiinin vaikutuksesta kasvien korkeuskasvuun. Seuraavana vuonna hän muutti aviomiehensä luokse Pohjois-Sumatralle Medanin tutkimusasemalle. Japanilaisten vallattua Alankomaiden Itä-Intian 1942 von Hausen-Saubert internoitiin muiden eurooppalaisten kanssa keskitysleirille. Sodan aikana hänen miehensä menehtyi vankialuksella. Yli kolmen vuoden vankeudesta vapauduttuaan von Hausen-Saubert palasi Suomeen ja entiseen työpaikkaansa. Saatuaan 1953 apurahan Pretorian yliopistoon hän siirtyi Etelä-Afrikkaan, jossa hän toimi maatalousministeriön tutkijana aina eläköitymiseensä saakka. Suomeen von Hausen-Saubert palasi 1967, mutta asui viimeiset vuotensa Kööpenhaminassa.

title: Papilloomavirukset

text: Papilloomavirukset aiheuttavat 6–8 prosenttia, naisilla jopa 12 prosenttia, kaikista syövistä. Harald zur Hausen sai vuonna 2008 Nobelin lääketieteen palkinnon löydettyään 1980-luvulla syöpää aiheuttavia papilloomaviruksia ja työn seurauksena saatiin vuonna 2006 kehitettyä rokote. Tämän jälkeen murrosikäisiä ja nuoria aikuisia on rokotettu lukuisissa maissa sukupuoliteitse tarttuvia syöpävaarallisia alatyyppejä vastaan. Suomessa murrosikäisten tyttöjen HPV-rokotukset otettiin kansalliseen rokotusohjelmaan syksyllä 2013.

title: Hans Hausen

text: Hänen isänsä oli historioitsija, valtionarkistonhoitaja Reinhold Theodor Hausen.

title: Henrietta Lacks

text: Lacksista otettu solulinja nimettiin HeLa-soluiksi hänen nimensä mukaan. Pian ne levisivät tutkimuskäyttöön ympäri maailman. Niitä on käytetty apuna syöpähoitojen ja -lääkkeiden kehittämisessä. Niiden avulla on saatu kehitettyä myös muun muassa poliorokote, sekä menetelmä, jolla ensimmäinen koeputkilapsi Louise Brown syntyi. Myös Nobelin lääketieteen palkinnon saanut Harald zur Hausen käytti HeLa-soluja kohdunkaulan syöpää aiheuttavan viruskannan löytämisessä. Vuoteen 2013 mennessä HeLa-soluja on käytetty jo 75 000 tutkimuksessa ja lääketehtaat ovat ansainneet niistä kehitetyillä lääkkeillä miljardeja.

title: Harald zur Hausen

text: Françoise Barré-Sinoussin ja Luc Montagnierin kanssa jaetun Nobelin lääketieteen palkinnon lisäksi Zur Hausenille myönnettiin muun muassa Gairdner-palkinto vuonna 2008.[4]

title: Werner von Hausen

text: Von Hausen toimi piirustuksenopettajana Taideteollisessa keskuskoulussa 1908–1918 ja Grankullan yhteiskoulussa. Hän oli myös pitkään Suomen antroposofisen seuran varapuheenjohtajana.

title: Max von Hausen

text: Maailmansodan sytyttyä Hausen kutsuttiin takaisin palvelukseen ja nimitettiin saksilaisista armeijakunnista kootun Saksan kolmannen armeijan komentajaksi. Ranskaan ja Belgiaan suoritetussa hyökkäyksessä kolmas armeija muodosti saksalaisten keskustan. Syyskuun alussa 1914 Hausenin joukot tuhosivat pahoin Reimsin. Marnen taistelussa muutamaa päivää myöhemmin hän joutui perääntymään, sillä Karl von Bülowin toisen armeijan perääntyminen paljasti kolmannen armeijan oikean sivustan viholliselle. Hausen jäi pois palveluksesta terveyssyistä 16. syyskuuta 1914 ja hänet korvattiin Karl von Einemilla.

title: Synnöve von Hausen-Saubert

text: Synnöve von Hausen-Saubert, vuoteen 1936 von Hausen (20. tammikuuta 1900 Rooma – 15. lokakuuta 1987 Kööpenhamina) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen maatalous- ja metsätieteiden tohtori, joka toimi A. I. Virtasen assistenttina ja mikrobiologian tutkijana.

title: Reinhold Hausen

text: Hausen teki useita historiallis-arkeologisia tutkimuksia, vaikkei hänellä ollut minkäänlaista arkeologista koulutusta. Hän suoritti kaivauksia Kökarin luostarissa (1867–1869), Naantalin luostarissa (1872–1873) ja Kuusiston piispanlinnassa (1877 ja 1879).


query: Mitä Kansallinen digitaalinen kirjasto -hanke käsittää?

title: Muistiorganisaatio

text: Kansallisen digitaalisen kirjaston perustan muodostavat kirjastot, arkistot ja museot sekä kulttuuriperintöaineistoa säilyttävät muut organisaatiot. Kansallinen digitaalinen kirjasto -hankkeen tavoitteena on varmistaa kulttuurin ja tieteen digitaalisten tietovarantojen tehokas ja laadukas hallinta, jakelu sekä pitkäaikaissäilytys. Hanke edistää myös kulttuuriperintöaineistojen ja asiakirja-aineistojen digitointia. Lisäksi Kansallinen digitaalinen kirjasto ylläpitää ja kehittää kirjastojen, arkistojen ja museoiden yhteistä asiakasliittymää (Finna) sekä välittää aineistoja Euroopan digitaaliseen kirjastoon Europeanaan. [19]

title: Satakunnan ammattikorkeakoulu

text: Satakunnan ammattikorkeakoulun kirjasto on tieteellinen kirjasto ja toimii opetuksen, opiskelun ja tutkimuksen tukena. Sen aineisto painottuu ammatilliseen ja tieteelliseen liiketoiminnan, kulttuurin, sosiaali- ja terveysalan sekä tekniikan ja merenkulun aineistoihin. Kirjasto toimii SAMKin kampuksilla ja netissä. Kirjaston painettu ja digitaalinen aineisto, mukaan lukien opiskelijoiden opinnäytetyöt, on opiskelijoiden, henkilöstön ja tiedontarvitsijoiden käytettävissä. Kirjaston aineisto sisältyy Finna-tiedonhakupalveluun. Opiskelijoiden opinnäytetöitä voi lukea Theseus.fi-palvelussa.

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Finnan kehittämisestä ja ylläpidosta vastaa Kansalliskirjasto. Palvelua kehitetään yhdessä Finnan yhteistyökumppanien kanssa. Finnan sisällöistä vastaavat palveluun osallistuvat kirjastot, arkistot ja museot.

title: Alexander Rueb

text: Rueb toimi useita vuosia erään Hollannin vanhimman šakkiseuran, haagilaisen Hague DD:n (Hague Discendo Discimus) puheenjohtajana. Hän hankki kerholle toimitilaksi rakennuksen, joka tunnettiin nimellä NSG (Nationaal SchaakGebouw, =kansallinen šakkirakennus). Elämänsä aikana Alexander Rueb keräsi huomattavan kokoelman šakkikirjallisuutta. Ruebin kuoleman jälkeen kirjakokoelma jäi hänen nimeään kantavan säätiöön hallintaan. Nykyään kokoelma on Amsterdamin yliopiston kirjastossa.

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Kansallinen digitaalinen kirjasto -hankkeeseen kuuluvasta digitaalisten kulttuuriperintö- ja asiakirja-aineistojen keskitetystä pitkäaikaissäilytysjärjestelmän suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaa CSC – Tieteen tietotekniikan keskus.

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Finna mahdollistaa asiakkaiden pääsyn kirjastojen, arkistojen ja museoiden sähköisiin aineistoihin ja palveluihin. Finnan avulla käyttäjä pääsee helposti käsiksi valitsemaansa aihetta koskevaan aineistoon, kuten kuviin, asiakirjoihin, sanomalehtiin, tutkimuksiin, videoihin ja äänitallenteisiin. Finnassa oli vuoden 2017 lopussa tietoa yhteensä 13,6 miljoonasta aineistosta. Näistä yli 1,9 miljoonaa oli verkossa saatavilla. Finna avautui lokakuussa 2013.

text: Zimbabwen kansallinen kirjasto- ja dokumentointipalvelu (, lyh. NLDS) on Zimbabwen pääkaupungista Hararesta käsin johdettu valtiollinen kirjastolaitos.

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Kansallinen digitaalinen kirjasto (KDK) on opetus- ja kulttuuriministeriön vuonna 2008 käynnistämä hanke. Sen tavoitteena on parantaa kirjastojen, arkistojen ja museoiden sähköisten aineistojen ja palvelujen saatavuutta ja käytettävyyttä. Tavoitteena on myös huolehtia digitaalisten kulttuuriperintöaineistojen pitkäaikaissäilytyksestä. Hanke edistää samalla kulttuuriperintö- ja asiakirja-aineistojen digitointia ja tietohallinnon yhteentoimivuutta.

title: MICHAEL (portaali)

text: Jokaisella hankeeseen osallistuvalla maalla oli oma kansallinen MICHAEL-palvelunsa, joka käsittää ainoastaan ko. maan kulttuurikokoelmat. Kokoelmatiedot näistä portaaleista haravoitiin eurooppalaiseen MICHAEL-palveluun.

title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto eli Bibliothèque nationale de France (BnF) on Ranskan keskuskirjasto ja maan tärkein kirjasto. Se on asemaltaan julkinen laitos. Kansalliskirjasto toimii useissa eri paikoissa, joista keskeisin on François Mitterrand -kirjasto, joka sijaitsee Pariisin 13. kaupunginosassa Seinen vasemmalla rannalla. Kirjaston n. 31 miljoonan nimekkeen kokoelmiin kuuluu kirjojen ja lehtien lisäksi käsikirjoituksia, kuvia, musiikkia, kolikoita sekä audiovisuaalista aineistoa. Kirjastolla on myös maailmanlaajuisesti tunnettu digitaalinen kokoelma Gallica, joka sisältää erityisesti kirjaston kuvamateriaalia. BnF on yksi maailman merkittävimmistä kirjastoista.

text: Yhdysvaltain kansallinen maatalouskirjasto () on Yhdysvaltain Marylandin osavaltion Beltsvillen kaupungissa toimiva maatalouteen keskittynyt USA:n kansallinen erikoiskirjasto. Kirjasto toimii osana Yhdysvaltain maatalousministeriötä (, lyh. USDA).

text: Kirjasto on yksi Yhdysvaltain viidestä kansalliskirjaston asemassa olevasta kirjastosta (muut ovat Kongressin kirjasto, Yhdysvaltain kansallinen lääketieteellinen kirjasto, National Transportation Library, ja National Library of Education).

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Kansallisen digitaalisen kirjaston kautta välitetään tiedot digitaalisessa muodossa olevasta kulttuuriperinnöstä myös eurooppalaiseen digitaaliseen kirjastoon Europeanaan. Hankkeeseen kytkeytyviä hankkeita ovat arkistojen AHAA-hanke, Museo 2015 -hanke, kirjastojen kansallinen metatietovaranto Melinda, ontologiakirjastoprojekti ONKI sekä sanasto- ja ontologiapalvelu Finto.

title: Digitaalinen taloushallinto

text: Taloushallintoa käsitellään kirjassa kokonaisuutena ja sen osaprosessien kautta. Kirjassa kerrotaan miten taloushallinto toimii digitaalisesti ja miten automatisointia ja nykyaikaisia järjestelmiä voidaan hyödyntää. Kirjassa esitellään erilaisia taloushallinnon tietojärjestelmiä ja miten niitä voi hankkia. Se kertoo myös miten automatisoitu taloushallinto muuttaa töiden organisointia ja johtamista.

text: Kansallinen Georgian parlamentin kirjasto (, , lyh. NPLG) on Georgian pääkaupunki Tbilisissä sijaitseva Georgian parlamentin kirjasto ja kansalliskirjasto.

title: Swazimaan kansallinen kirjastopalvelu

text: Swazimaan kansallinen kirjastopalvelu (, lyh. SNLS) on Swazimaain pääkaupungista Mbabanesta käsin johdettu valtiollinen kirjastolaitos. Se toimii Swazimaan informaatio-, viestintä- ja teknologiaministeriön alaisuudessa. Kirjastopalvelun päätoimipistettä kutsutaan myös "Swazimaan kansalliskirjasto"ksi tai "Mbabanen yleiseksi kirjastoksi". Kirjaston johtajana toimii Jabu Hlophe.

title: Digitaalinen pitkäaikaissäilytys

text: Digitoinnin tärkeimpiä syitä on uhka alkuperäisen aineiston tuhoutumisesta. Tavoitteena on parantaa säilytettävien aineistojen käytettävyyttä ja saatavuutta. Digitoinnin jälkeen aineistoa voi lukea altistamatta alkuperäistä, mahdollisesti haurasta dokumenttia kulumiselle. Kun aineisto on verkossa jaossa, fyysinen sijainti ei rajoita sen käyttöä. Digitointi myös mahdollistaa eri organisaatioiden väliset yhteiset arkistot. Tätä tavoitetta varten on Suomessa luotu kirjastojen, museoiden ja arkistojen yhteinen Kansallinen digitaalinen kirjasto -hanke. Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007)[2] velvoittaa esimerkiksi Kansalliskirjastoa, vapaakappalekirjastoja ja audiovisuaalista arkistoa säilyttämään kokoelmansa käyttökuntoisena myös tulevaisuudessa. Usein tämä on mahdollista vain digitoimalla aineistoa. Velvoite koskee myös ”Suomessa sijaitsevia palvelimilla olevia verkkoaineistoja, sekä muita verkkoaineistoja, jotka on tarkoitettu yleisön saataville Suomessa”, jolloin niiden alkuperäinen muoto on digitaalinen.

text: Yhdysvaltain kansallinen lääketieteellinen kirjasto (, NLM) on suuri Yhdysvaltain Marylandin osavaltion Bethesdassa toimiva erikoiskirjasto. Se on maailman suurin lääketieteeseen ja biotieteisiin erikoistunut kirjasto. NLM on perustettu vuonna 1836. Yhdysvaltain kansallinen lääketieteellinen kirjasto on osa laajaa National Institutes of Healthia (NIH, "Yhdysvaltain terveysvirasto").

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: KDK-hanke on päättynyt 31.12.2017. Hankkeessa luodut palvelut jatkuvat ja toiminta jatkuu uudessa muodossa.

title: Augsburg

text: Augsburgissa sijaitsee Saksan merkittävimpiin kuuluva kirjasto, vuonna 1537 perustettu "Staats- und Stadtbibliothek Augsburg". Kirjaston nidemäärä on noin 460 000, joista noin sata tuhatta on 1800-lukua edeltävältä ajalta. Kirjasto on julkinen, mutta sen niteet eivät pääsääntöisesti ole lainattavissa. Augsburgin kaupunginkirjastolla ("Stadtbücherei Augsburg") on neljä toimipistettä:Augsburgin yliopistolla on myös huomattava kirjasto. Kaupungissa toimii niin ikään digitaalinen kirjasto, "Bibliotheca Augustana", joka tarjoaa maailmankirjallisuutta useilla kielillä.

title: Kongressin kirjaston nimitunniste

text: Kongressin kirjaston aiemmasta nimiauktoriteettitiedostosta tuli Yhdysvaltain kansallinen nimiauktoriteettitiedosto ("National Name Authority File", NAF) vuonna 1976, kun maahan perustettiin kansallinen nimiauktoriteettiohjelma (NACO, "Name Authority Cooperative Program"). Vuonna 1977 Kongressin kirjasto alkoi ylläpitää LC/NAF-tunnisteita tietokoneistetusti, ja näiden tunnisteiden luetteloita toimitettiin vuodesta 1979 lähtien muille kirjastoille mikrofilmillä. Tietokoneilla luettava LC/NAF-aineisto tuli saataville OCLC:n kautta joulukuussa 1980.

title: Paavius uudella ajalla

text: Nikolaus V oli ensimmäinen humanistisista paaveista, hän suosi suuresti tieteitä ja taiteita. Innokkaana bibliofilian harrastajana tunnettu paavi päätti perustaa Roomaan kirjaston ”oppineiden yhteiseksi hyväksi” sekä hankkia sinne ”kaikki kreikkalaiset ja latinalaiset kirjat, jotka ovat paavin ja apostolisen istuimen arvoisia”. Nikolaus V keräsi kirjoja ympäri Eurooppaa lähettämällä asiamiehiään etsimään niitä. Hänen kuollessaan paavinistuimen haltuun jäi kyseisen aikakauden laajin kirjakokoelma, joka käsitti yli tuhatkaksisataa käsikirjoitusta. Näiden joukossa oli useita kreikankielisten antiikin filosofien kuten Aristoteleen teoksia, joita Nikolaus V:n Roomaan hankkimat idästä tulleet oppineet olivat kääntäneet. Nikolaus V:n toiminnan seurauksena syntyikin Vatikaanin kirjasto "Biblioteca Apostolica Vaticana", joka on vuosisatoja ollut erittäin merkittävä tieteellinen kirjasto.

title: Maailman digitaalinen kirjasto

text: Maailman digitaalinen kirjasto () saattaa internetin välityksellä eri kulttuurien kirjallisia aineistoja käyttöön ilmaiseksi. Sen tavoitteena on kulttuurien välisen ymmärryksen laajentaminen, lähdeaineiston tuottaminen koulutuksen ja tutkimuksen käyttöön sekä muun kuin englanninkielisen ja länsimaisen aineiston saatavuuden parantaminen.

title: Kiinan kansalliskirjasto

text: Vuonna 2008 Kiinan kansalliskirjasto ilmoitti olevansa pinta-alaltaan – noin 250 000 neliömetriä – maailman kolmanneksi suurin kansalliskirjasto. Tuolloin vuonna 1987 valmistuneen Kiinan kansalliskirjaston eteläisen päärakennuksen (140 000 m) pohjoispuolelle avattiin modernimpi pohjoinen rakennus (80 000 m) avarine lukusaleineen. Kansalliskirjaston muinaisten kirjojen kirjasto käsittää omat tilansa (30 000 m) Beihain puiston länsipuolella Xichengin kaupunkipiirissä. Ainutlaatuiseen muinaiseen aineistoon kuuluu muun muassa vanhimpia kiinankielisiä tekstejä oraakkelinluukirjoituksina. Kansalliskirjaston yhteydessä toimii "Kiinan kansallinen digitaalinen kirjasto".

title: Ranskan kansalliskirjasto

text: Ranskan kansalliskirjasto (BnF) ylläpitää myös suhteita ulkomaisiin kirjastoihin ja instituutioihin. Tunnetuin tämän alan suhde on osallistuminen ”Eurooppalaiseen kirjastoon”, joka on useiden eurooppalaisten kirjastojen, varsinkin kansalliskirjastojen, yhteistyössä organisoima virtuaalinen kirjasto. Tämä yhteenliittymä on antanut alkusysäyksen ”Euroopan digitaaliselle kirjastolle”. Hankkeeseen ovat sitoutuneet useimmat manner-Euroopan kirjastot, mutta esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta ei ole ollut kiinnostunut hankkeesta.

title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Helsingin yliopiston kirjaston asema Suomen kansalliskirjastona on vahvistunut vähitellen. Etenkin vuonna 1972 perustetun bibliografisen osaston ja vuonna 1993 kirjastoon liitetyn, aiemmin suoraan opetusministeriön alaisuudessa toimineen tieteellisten kirjastojen atk-yksikön myötä siitä on kehittynyt Suomen tieteellisten kirjastojen yhteinen palveluorganisaatio. Vuonna 1998 kirjastossa aloitti toimintansa myös Kansallinen elektroninen kirjasto FinELib, ja vuonna 1990 perustetusta Mikkelin digitointi- ja konservointikeskuksesta on vuosituhannen vaihteesta lähtien pyritty luomaan kansallinen digitointikeskus.

title: Kansalliskirjasto (Suomi)

text: Kirjastosektorin palvelu- ja kehittämisyksikkönä Kansalliskirjasto vastaa mm. yliopistojen, ammattikorkeakoulujen sekä yleisten kirjastojen kirjastotietokantojen teknisestä ylläpidosta. Lisäksi kirjasto ylläpitää itse useita kansallisia tietokantoja, joista tärkeimmät ovat Suomen kansallisbibliografia Fennica, kansallisdiskografia Viola, yliopistokirjastojen yhteistietokanta Linda ja kansallinen artikkelitietokanta Arto. Kansalliskirjasto ylläpitää myös kansallisia Finna-palvelua ja Nelli-tiedonhakuportaalia ja mm. korkeakoulujen julkaisuja sisältävää Doria-julkaisuarkistopalvelua. Kirjastossa toimiva Kansallinen elektroninen kirjasto FinELib huolehtii keskitetysti elektronisten aineistojen hankinnasta yliopistoille, ammattikorkeakouluille, tutkimuslaitoksille ja yleisille kirjastoille. Lisäksi kirjaston Mikkelissä sijaitseva Digitointi- ja konservointikeskus toimii kansallisena digitointikeskuksena, jonka tuottamista palveluista käytetyin on vuosien 1771–1910 suomalaisia sanomalehtiä sisältävä Historiallinen sanomalehtikirjasto.

title: Kansallinen digitaalinen kirjasto

text: Hankkeessa on kehitelty kansallisen digitaalisen kirjaston asiakasliittymä, Finna. Hankkeessa on myös luotu aineistojen pitkäaikaissäilytyksenratkaisu (KDK-PAS). Se otettiin käyttöön vuonna 2015. Hankkeessa on luotu KDK-kokonaisarkkitehtuuri, yhteentoimivuuden kuvaukset ja määritykset.

title: Finna

text: Palvelu on perustettu osana opetus- ja kulttuuriministeriön Kansallinen digitaalinen kirjasto -hanketta. Palveluun on luotu Finna.fi-palvelu sekä organisaatiokohtaiset Finna-hakupalvelut. Finnasta voi etsiä tietoa kirjastojen ja arkistojen kokoelmista, katsella museoesineiden ja taideteosten kuvia sekä ladata asiakirjoja, karttoja ja kirjallisuutta. Finnassa on yli 13 miljoonaa aineistotietoa. Määrä kasvaa uusien organisaatioiden liittyessä mukaan palveluun. Tiedonhaun lisäksi mukana olevat kirjastot tarjoavat Finnassa lainan uusimis- ja varauspalvelua sekä muita toiminnallisuuksia. Niitä pääsee käyttämään, kun kirjautuu Finnaan ja omistaa kyseisen kirjaston kirjastokortin.

title: Museo 2015 -hanke

text: Suomen museoiden, arkistojen ja kirjastojen yhteiseen verkkopalveluun Finnaan on julkaistu museoiden oma näkymä nimeltään Museoiden Finna. Näkymän kautta käyttäjät pääsevät suoraan selaamaan palvelussa olevaa museoaineistoa. Käyttöliittymältään näkymä noudattaa Finnasta tuttua mallia, mutta ulkoasu ja toiminnallisuudet on räätälöity museoaineistojen käyttäjien tarpeiden mukaisesti. Museo 2015 -hanke tarjosi teknistä tukea museoille ja apua tarvekartoituksessa aineistojensa saattamiseen verkossa saavutettaviksi. Hanke huolehti Museoiden Finnan tarkoituksenmukaisuudesta ja laadusta yhteistyössä Kansalliskirjaston Kansallinen digitaalinen kirjasto -hankkeen kanssa. Museo 2015 -hankkeen it-suunnittelijat tukivat Finnaan liittyviä museoita Finnan siirtoformaattiin ja aineistojen sovittamiseen liittyvissä kysymyksissä.


query: Mikä jumalatar Artemis oli antiikin tarustossa?

title: Artemis

text: Artemis () on kreikkalaisessa mytologiassa metsästyksen jumalatar ja Apollonin kaksoissisar, Zeuksen ja Leton tytär.[1] Hänen yllään on lyhyt tunika ja kädessään hänellä on jousi ja nuoliviini. Hänen vierelleen kuvataan juoksemassa valkoinen naarashirvi. Artemis edisti kasvullisuutta ja varttuvaa elämää, hän oli öisen taivaan ja kuun jumalatar. Artemis vastaa roomalaisten Dianaa.

title: Amfion

text: Niobe sai monta lasta mutta tuli ylimieliseksi. Hän loukkasi jumalatar Letoa, jolla oli ainoastaan kaksi lasta, Artemis ja Apollon. Niinpä Leton lapset tappoivat Nioben lapset kostoksi. Ovidiuksen mukaan Amfion tappaa itsensä murheen murtamana. Telesilla puolestaan kertoo, että Artemis ja Apollon tappoivat hänet lastensa mukana. Hyginuksen versiossa hän hulluudessaan yrittää hyökätä Apollonin temppeliin, mutta kuolee jumalan ampumaan nuoleen.

title: Vesta

text: Vesta oli antiikin Rooman kotilieden jumalatar. Hänen vastineensa Antiikin Kreikassa oli kotilieden jumalatar Hestia.

title: Antiikin Kreikan uskonto

text: Eri paikoissa palvotun jumalan samannimisyys ei taannut sitä, että jumalaan liitetyt uskomukset tai kultit olisivat olleet samanlaisia: kreikkalaiset tiesivät hyvin, että Spartassa palvottu Artemis, neitsytmetsästäjätär, oli hyvin erilainen jumaluus kuin Efesoksen Artemis, joka oli monirintainen hedelmällisyyden jumalatar. Monet jumalat symboloivat monia erilaisia asioita, ja jumalten eri aspektit erotettiin toisistaan eri epiteeteillä. Esimerkiksi Zeus Agoraios oli agoralla tapahtuvan toiminnan suojelija, Zeus Filios ystävyyden jumala, Zeus Horkios vannottujen valojen vartija ja Zeus Ksenios vieraanvaraisuuden ja muukalaisten jumala. Toisaalta monien jumalten kultit olivat keskenään hyvin samanlaisia. Esimerkiksi varhaisen Äitijumalattaren tai Potnia Theronin kultista peräisin olleita piirteitä liitettiin myöhemmin sekä Heraan, Artemiihin, Afrofiteen, Demeteriin että Atheneen.[19]

title: Artemis Munikhian temppeli

text: Artemiin temppelin paikka on ollut käytössä jo neoliittisella kaudella. Artemiin kultti sai alkunsa paikalla viimeistään geometrisella kaudella 800-luvulla eaa. ja se kukoisti erityisesti varhaisella arkaaisella kaudella 700- ja 600-luvuilla eaa. Viimeistään klassisella kaudella 400-luvulla eaa. paikan jumalatar on yhdistetty Brauronin Artemiihin, ja kultti on kytkeytynyt erityisesti tyttöjen ja poikien aikuistumisriitteihin. Lisäksi paikallinen Artemis toimi Ateenan laivaston suojelijattarena, ja Kallimakhos viittaakin tähän "Hymnissään Artemiille" nimellä "limenoskopos", ”satamaa tarkkaileva”. On mahdollista, että Munikhian kultin painopiste siirtyi ajan kuluessa pois aikuistumisriiteistä, ja tämä kultti siirtyi Brauroniin samalla kun Munikhiassa keskityttiin sataman kulttiin. Pyhäkköön liittyi vuosittain Munikhion-kuussa vietetty Munikhia-juhla eli Munikhian Artemiin juhla. Artemiin lisäksi pyhäkkö on saattanut liittyä myös paikalliseen heerokseen nimeltä Munikhos, jolta Artemis oli saanut paikallisen epiteettinsä. Temppeli säilyi käytössä 100- tai 200-luvulle jaa. saakka.

title: Peploforos

text:
Peploforos tai "Peplos-kore" (, ”Peploksenkantaja”) ("Akropolis Kore 679") on peplokseen pukeutunutta neitoa esittävä antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty arkaaisella kaudella noin vuonna 530–525 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon. Samaa nimitystä voidaan käyttää myös yleisemmin samantyyppisistä teoksista.
Peploforos esittää kore-veistoksille tyypillistä nuorta naista, jonka khitonin päälle on puettu peplos. Se on ollut Akropoliin muiden kore-veistosten tavoin omistettu Athene-jumalattarelle. Akropoliin Peploforoksen asu on vanhakantaisempi kuin monilla muilla saman ajan kore-veistoksilla. On mahdollista, että kyseessä on tavallisen neidon sijasta Artemis-jumalatar, jolla on ollut käsissään jousi. Veistos on tehty paroslaisesta marmorista ja valmistettu Attikassa. Se on alun perin ollut maalattu. Väreistä on tehty useita vaihtoehtoisia ennallistuksia. Veistoksen korkeus on noin 1,18 metriä ja se on säilynyt nykyaikaan lähes kokonaisena, sillä ainoastaan aivan sen alaosa puuttuu.

title: Kultainen aasi

text:
Luku 16. Juhla amfiteatterissa. Lucius kertoo juhlamenoista amfiteatterilla: ensin nähdään tanssiesityksiä ja tämän jälkeen esitys Pariksen tuomiosta. Viimeksi mainittu johtaa Luciuksen käsittelemään tuomarien langettamia virheellisiä tuomioita ja filosofiaakin. Lopuksi Lucius karkaa teatterilta, koska pelkää kuolevansa itsekin eläinten raadellessa kuolemaantuomittua naista. Hän päätyy meren rannalle Kenkhreaihin.
Luku 17. Isis-jumalatar ilmestyy. Täysikuun noustessa merestä Lucius päätyy rukoilemaan jumalatarta, vaikka ei tiedä, millä nimellä – Demeter, Afrodite, Artemis, Persefone tai joku muu – tätä tulisi rukoilla. Hän rukoilee, että jumalatar palauttaisi hänet jälleen ihmiseksi tai antaisi edes kuolla. Lucius nukahtaa; unessa hänelle ilmestyy jumalatar, joka ilmaisee olevansa Isis. Tämä lupaa palauttaa Luciksen ihmiseksi, ja kertoo myös, millä tavalla se tulisi tapahtumaan seuraavan päivän tälle jumalattarelle omistetuissa juhlissa.

title: Jumalatar-liike

text:
Jumalatar-liikkeen innoittajana toimi 1800-luvun kansanperinteen tutkijoiden kuten englantilaisen James George Frazerin näkemys, jonka mukaan vanhoissa eurooppalaisissa kansanperinteissä olisi säilynyt aineksia vanhoista pakanauskonnoista. Näin ajatelleet tutkijat näkivät esikristilliset jumaluudet arkkityyppisinä isä- ja äitijumaluuksina. Jotkin englantilaiset antiikin tutkijat uskoivat, että antiikin kreikkalaisten uskonto oli keskittynyt yhden äitijumalattaren palvontaan ennen muuntautumistaan monijumalaiseksi. Myös saman ajan kaunokirjallisuus on innoittanut myöhempiä wiccan jumalatar- ja jumalatulkintoja.
1900-luvun alussa antiikin erilaiset jumalatar-mytologiat oli erotettu alkuperäisestä kontekstistaan ja yhdistetty suureksi äitijumalatar-hahmoksi, jonka symbolina pidettiin usein Kuuta. Janet Harrisin mukaan esihistoriallisen ajan Euroopassa olivat vallinneet erilaiset jumalatarkultit, ja myös 1950- ja 1960-luvun tutkijoiden parissa oli varsin suosittu teoria, jonka mukaan neoliittisen ajan Euroopassa palvottiin jossain muodossa yhtä ylintä jumalatarta.

title: Kolmikulma (Helsinki)

text: Puistossa on kuvanveistäjä Yrjö Liipolan suunnittelema vuonna 1928 valmistunut "Tellervo, Tapion tytär" -patsas, joka kuvaa metsän jumalatar Tellervoa heittämässä keihästä. Patsasta kutsutaan yleisesti myös nimellä Diana antiikin tarustojen metsästyksen jumalattaren mukaan. Tästä puisto on saanut kutsumanimensä Dianapuisto.

title: Niobe

text:
Niobella oli neljätoista lasta — seitsemän poikaa ja seitsemän tytärtä ("niobidit"), joskin Aelianus kertoo Hesiodoksen väittäneen heitä olevan yhdeksän poikaa ja kymmenen tytärtä.; Niobe kerskui paremmuuttaan jumalatar Letolle, jolla oli ainoastaan kaksi lasta, Apollon ja Artemis. Rangaistukseksi tästä Artemis tappoi hänen tyttärensä, ja Apollon surmasi hänen poikansa heidän ratsastaessaan. Apollon olisi säästänyt viimeisen pojista tämän rukoillessa henkensä puolesta, mutta tällöin nuoli oli jo matkalla hänen jousestaan. Apollon ja Artemis käyttivät myrkytettyjä nuolia heidän surmaamisekseen, mutta joissakin versioissa osa niobideista säästetään — yleensä Khloris. Myös Amfionin kohtalosta on kaksi eri versiota. Nähdessään poikansa kuolleena hän joko tappaa itsensä murheen murtamana tai saa surmansa Apollonin nuolesta lähtiessään tämän temppeliin kostamaan poikiensa kohtaloa. Järkyttynyt Niobe pakenee Lyydian vuorille ja muuttuu joko itkiessään kiveksi tai surmaa itsensä.
Nioben kuolemasta on useita erilaisia versiota olemassa.

title: Titaanien kirous

text:
Percy Jackson ja hänen ystävänsä Thaleia sekä Annabeth törmäävät kahteen vahvaan puoliveriseen, Nico ja Bianca di Angeloon. Ennen kuin he pääsevät turvaan, hyökkää heidän kimppuunsa antiikin hirviö Mantikhoros. Annabeth joutuu kidnapatuksi, ja Percy tutustuu ensimmäistä kertaa metsästäjäjoukkoon, jota johtaa jumalatar Artemis. Antiikin karmein hirviö on vapaalla jalalla, ja ainoastaan Artemis voisi jäljestää sen, mutta hän katoaa kuin tuhka tuuleen. Percy ystävineen yhdistää voimansa Artemiksen metsästäjien kanssa.
He lähtevät etsintäretkelle ratkomaan ennustusta, johon sisältyy leirinjohtaja Kheironissa epäluuloa herättänyt Titaanien kirous.

title: Neitsyys

text: Neitsyys on historiallisesti yhdistetty usein puhtauteen ja itsehillintään. Muinaisen Kreikan jumalattaret Athene, Artemis ja Hestia olivat neitsyitä. Antiikin Roomassa jumalatar Vestalle valittiin kuusi neitseellistä papitarta, joiden täytyi kuoleman uhalla säilyttää neitsyytensä 30-vuotisen palveluksensa ajan.

title: Artemis Fowl: Aikaparadoksi

text: He pakenevat Mulch Diggumsin avustuksella, joskaan tällä ei ole mitään käsitystä siitä, keitä he ovat. He murtautuvat eläintarhaan, mutta Artemis joutuu gorillan hyökkäyksen kohteeksi ja haavoittuu. Holly pelastaa Artemiksen hengen ja -syyttäen iloisuuttaan ja taikuuttaan- suutelee Artemista suulle. Holly tekee Artemikselle selväksi, että katuu tekoaan, sekä että lajienvälinen raja olisi epämukavaa ylittää. Artemis ei pahoittele tapahtunutta ja esittää välinpitämätöntä. Sillä välin nuori Artemis yrittää houkutella apinaa luokseen, mutta se säikähtää ja kiipeää ylös suurta sähköpylvästä pitkin. Pylvään päällä vanhempi Artemis yrittää napata apinan, mutta hänen on pakko antaa nuoremman Artemiksen kaapata se, sillä tämä mieluummin tappaa sen kuin päästää pakoon.

title: Zeus

text: Zeuksesta tuli taivaan jumala ja kaikkien jumalten johtaja, joka hallitsi Olympos-vuorella yhdessä muiden olympolaisten jumalien kanssa. Hänen sisaruksiaan olivat Hera (jumalien kuningatar, avioliiton jumalatar), Poseidon (meri), Demeter (maanviljelys), Hestia (kotiolot) ja Haades (manala). Zeuksella oli lisäksi yksi velipuoli, kentauri Kheiron, jonka äiti oli titaani Okeanoksen tytär Filyra. Olympoksen jumalista hänen lapsiaan olivat Apollon (aurinko, runous, parannustaito), Artemis (kuu, metsästys, öinen taivas), Ares (sota), Pallas Athene (viisaus, sota) Dionysos (viini, hedelmällisyys, traaginen taide, päihtynyt hurmio) ja Hefaistos (käsityöt, tuli, sepäntaidot). Zeus meni naimisiin siskonsa Heran kanssa, mutta hän oli hyvin uskoton aviomies ja vietteli useita titaaneja, nymfejä ja kuolevaisia naisia. Yleensä hän vietteli nämä muuttuneena jonkin eläimen hahmoiseksi. Hänellä oli näiden kanssa myös useita lapsia, joista luultavasti tunnetuin oli sankari Herakles, Zeuksen ja kuolevaisen naisen Alkmenen poika. Zeus kohteli erittäin kunnioittavasti magian jumalatarta Hekatea.

title: Neilikat

text: Antiikin Kreikassa tunnettiin taru neilikoiden synnystä. Sen mukaan metsästyksen jumalatar Artemis rakastui paimeneen. Kerran oikukas jumalatar kuitenkin raivon puuskassa repi paimenen silmät irti ja heitti ne maahan. Näistä silmistä kasvoivat tarun mukaan ensimmäiset neilikat.

title: Mesopotamian muinaisusko ja Raamattu

text:
Raamatussa maanviljelijä ja paimen, veljekset, maanviljelijä Kain ja lammaspaimen Aabel ajautuvat riitaan niin että toinen tappaa toisen.
Sumerilaisessa tarustossa tunnetaan myös paimenen ja maanviljelijän kamppailu, mm. karjan jumala Laharin ja viljan jumalatar Ashnanin riita, ja myös veljesten Emeshin ja Entenin vastakohtaisuus, joka tosin ratkesi sovulla. Enten on eläinten ja karjan jumala, Emesh kasvien, viljan ja kaupunkien jumala. Paimenen ja maanviljelijän vastakohtaisuus tulee esille myös "Inannan kosiminen" -kertomuksessa, jossa vastakkain ovat maanviljelijä- jumala Enkimdu ja paimenjumala Dumuzi.

title: Shaiya

text: Antiikin aikoina oli Jumalatar Etain ja kolme rotua, jotka hän loi: the Dragons, the Nordein ja the Dumianas. Jumalatar Etain löysi viat Nordienista ja asetti ne maaperään. Ylimielisyyttään, Dumianit kyseenalaistivat Etainin vallan ja auktoriteetin. Jumalatar heikentyi heidän epäuskostaan ja Dumianit tappoivat hänet. Hänen sielunsa revittiin kahtia. Kuoleman jumalatar jätti Teoksen tasapainottomaksi ja suojattomaksi. Muut Jumalat pyrkivät ottamaan Teoksen hallintaansa ja luoda hirviöitä joilla hyökätä ja tuhota se. Dragonit piilottivat itsensä maailmasta. Kun pöly laskeutui oli kaksi uutta Jumalatarta valvomassa Teosta. Loput Dumianit oli jaettu kahteen ryhmään, yksi kullekkin Jumalattarelle.

title: Pireuksen Artemis

text: Pireuksen Artemis viittaa kahteen Artemis-jumalatarta esittävään antiikin kreikkalaiseen pronssiveistokseen, jotka on löydetty Pireuksesta. Suurempi Artemis on veistetty myöhäisellä klassisella kaudella noin vuonna 340–330 eaa. ja pienempi hellenistisellä kaudella noin vuonna 200 eaa. Nykyisin veistokset on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon.

title: Hippolytos (Euripides)

text: Jumalatar Artemis saapuu ja raivoaa Theseukselle siitä, että tämä on surmannut oman poikansa. Jumalatar kertoo tälle totuuden: Faidra oli valehdellut, mitään raiskausta ei ollut ja poika oli syytön. Theseus järkyttyy paljastuksesta. Hippolytos kannetaan paikalle kuolemaisillaan. Tämä ehtii antaa Theseukselle anteeksi, ja isä ja poika vaihtavat ystävällisiä sanoja. Lopussa Hippolytos kuolee.

title: Elafónisos

text: Elafónisos oli alun perin niemimaa, joka irtosi Peloponnesoksesta vuoden 365 jaa. maanjäristyksessä. Elafónisos on asutettu ensimmäisen kerran neoliittisella kaudella 3000-vuosituhannella eaa. muun muassa Víglassa, Léfkissä ja Káto Nisíssä sekä Pavlopétrissä saaren edustalta tehtyjen arkeologisten kaivausten perusteella.[8] Toisen lähteen mukaan Elafónisos on asutettu vasta 2000- ja 1000-vuosituhansilta lähtien.[14] Suurimman osan seuraavista vuosisadoista Elafónisos oli kuitenkin asuttamaton. Niemimaan ensimmäisinä asukkaina on pidetty lelegejä. Esihistoriallisena aikana Elafónisos oli tekemisissä Kytheran, Euboian, Kreetan ja Egeanmeren saarten kanssa. Elafónisoksella vaikutti noin vuosina 1600–1100 eaa. mykeneläinen kulttuuri, jonka aikana Panagían alueelle nykyiseen Káto Nisín kylään rakennettiin mykeneläinen kaupunki. Mykeneläisiä seurasivat muun muassa doorilaiset. Antiikin aikana Elafónisoksella palvottiin kreikkalaisen mytologian olympolaisia jumalia. Erityisesti palvonnan kohteena oli villin luonnon ja metsästyksen jumalatar Artemis, jolle oli niemimaalla oma temppelikin. Antiikin aikana Elafónisoksella harjoitettiin paljon metsästystä, sillä niemimaalla oli suuri saksanhirvipopulaatio. Juuri näistä eläimistä saari on saanut ”peurojen saarta” tarkoittavan nimensä. Näistä asioista on saatu tietää 100-luvulla eläneen kreikkalaisen maantieteilijän Pausaniaan kuvauksista sekä 1400-luvun venetsialaisista kartoista.[8] Antiikin kreikkalaisen historioitsijan Thukydideen mukaan Elafónisoksella vastapäätä Kytheran saarta, mahdollisesti etelärannikon Léfkin alueella, sijaitsi ennen 500- ja 400-lukuja eaa. rakennettu Apollonin temppeli. Elafónisoksella on sijainnut myös meren jumala Poseidonin temppeli.[5]

title: Artemis Munikhian temppeli

text: Artemis Munikhian temppeli eli "Artemision" () oli antiikin aikainen Artemis-jumalattarelle omistettu temppeli Munikhiassa Pireuksen kaupungissa Kreikassa. Temppeli oli Pireuksen merkittävin.

title: Diktynna

text: Vähitellen Diktynna ja Britomartis yhdistettiin Artemiihin ja nimistä tuli tämän epiteettejä ("Artemis Diktynna"/"Diktynnaia", "Artemis Britomartis"). Vaihtoehtoisesti Britomartis nähtiin myös yhtenä Artemiin seurueeseen kuuluneista nymfeistä. Aiginalla Diktynnaa palvottiin antiikin aikana nimellä Afaia, manner-Kreikassa nimellä Potnia.

title: Artemis Orthian pyhäkkö

text: Artemis Orthian pyhäkkö eli "Artemision" () oli antiikin aikainen Artemis-jumalattarelle omistettu pyhäkkö Spartan kaupungissa Kreikassa. Se sijaitsi Limnaissa kaupungin itäosassa lähellä Eurotas-joen länsirantaa. Siihen kuului muun muassa Artemis Orthian temppeli ja alttari sekä myöhemmin myös teatterikatsomo.

title: Venuksen syntymä (Botticelli)

text: "Venuksen syntymässä" on tiettävästi ensi kertaa Rooman jälkeen kuvattu klassinen alaston jumalatar antiikin Venus-veistoksista periytyvässä hahmossa. Mukana on antiikin ohella uusplatonistista näkemystä. Marsilio Ficino oli akatemioineen 1400-luvun lopulla johtava uusplatonisti varsinkin Firenzessä. Ficinon mukaan antiikin mytologia ja kristinusko olivat kotoisin samasta jumalyhteydestä, joten oli mahdollista kääntyä yhtä hyvin taivaallisen Venuksen kuin Neitsyt Marian puoleen. Taivaallinen Venus edusti ylintä sielullisen kauneuden astetta, toisin kuin maallisen rakkauden jumalatar. Uusplatonistit myös olettivat ulkoisen kauneuden voivan heijastaa sisäisen maailman kauneutta ja hyveitä.

title: Orion (tähdistö)

text: Erään tarinan mukaan Orion oli ryöstänyt aamuruskon jumalatar Eoksen puolisokseen, minkä seurauksena mustasukkainen metsästyksen jumalatar Artemis surmaa Orionin. Toisessa tarinassa Orion oli väittänyt, ettei mikään maapallolla elävistä eläimistä pystyisi tätä voittamaan, minkä johdosta alkujumala Gaia lähetti skorpionin surmaamaan Orionin myrkyllisellä pistoksella. Tarinasta on olemassa myös versio, jossa skorpionin lähettäjä oli Artemis.[1]

title: Efesoksen Artemis

text: Efesoksen Artemis oli yksi muoto Artemis-jumalattaren ilmentymistä. Häntä palvottiin Efesoksen suuressa Artemiin temppelissä. Siinä, missä Artemis oli alun perin neitsyt, oli Efesoksen Artemis jo metsästyksen jumalattaren asemesta hedelmällisyyden jumalatar. Tähän johtopäätökseen on tultu siitä, että löytyneistä Artemisen kuvista, joissa oli vyötäröllä kohoavia ulokkeiden uskottu kuvaavan naisen rintoja, ne muistuttavatkin sonnin kiveksiä.

title: Artemis Agroteran temppeli

text: Temppeli rakennettiin tutkimusten perusteella klassisella kaudella vuonna 448 eaa. Antiikin aikana paikka oli Ilissos-joen rantaa ja tunnettiin nimellä Agrai tai Agra. Pausanias viittaa 100-luvulla jaa. temppeliin nimellä Artemis Agrotera, ”Artemis pelloilla”, ja sanoo paikan olleen myyteissä ensimmäinen, jossa Artemis metsästi tultuaan Delokselta. Temppeliin liittyi Kharisteria-juhla, jota vietettiin vuosittain aina Boedromion-kuun 6. päivä, ja joka kytkeytyi myös ateenalaisten voittoon Marathonin taistelussa, sillä juhlassa Artemiille uhrattiin voiton kiitosuhrina 500 vuohta. Temppelin lähelle Ilissoksen rannalle sijoittuivat myös Eleusiin mysteerien pienten mysteerien puhdistautumismenot.

title: Antiikin Kreikan uskonto

text: Vanhempi, paikallinen jumalmaailma ei kuitenkaan hävinnyt kokonaan. Se eli edelleen homerolaisen jumaltaruston rinnalla, osin kietoutuneena yhteen sen kanssa. Mytologia kertoo useita tapauksia, joissa uudempi jumala oli syrjäyttänyt vanhemman jossakin paikassa; esimerkiksi Apollon tuli Delfoihin surmaten siellä aiemmin vaikuttaneen Pythonin, ja samalla vanha kultti korvautui uudella. Usein vanha ja uusi jumala sulautuivat yhteen; esimerkiksi synnytyksen jumalatar Eileithyia käsitettiin usein samaksi kuin Hera tai Artemis, mutta toisin paikoin hänet luettiin itsenäiseksi jumalattareksi. Vanhemmat uskomukset ilmenivät myös muun muassa käsityksissä, joissa homerolainen jumaluus kytkettiin johonkin eläimeen, kuten Zeus härkään ja Poseidon hevoseen.[1]

title: Pireuksen Artemis

text: Kumpikin veistos esittää seisovaa Artemista, jonka oikea käsi on ojennettu. Jumalatar on pukeutunut peplokseen tyypillisen khitonin sijaan. Rinnan yli kulkee poikittain metsästäjättärelle tyypilliset hihnat nuoliviiniä varten. Artemiin toisessa kädessä on ollut jousi ja toisessa juomauhriastia. Esineet ovat kadonneet. Suuremman veistoksen korkeus on noin 1,95 metriä ja pienemmän veistoksen korkeus noin 1,55 metriä.

title: Artemis Agroteran temppeli

text: Artemis Agroteran temppeli oli antiikin aikainen Artemis-jumalattarelle omistettu temppeli Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisten Ardittoú- ja Koútoula-katujen kulmauksessa Metsin kaupunginosan alueella. Temppeli oli olemassa vielä 1700-luvulla, mutta se ei ole säilynyt nykyaikaan.