query: Missä kaupungissa Maximinus Thrax syntyi?

title: Maximinus Thrax

text: Gaius Julius Verus Maximinus syntyi Traakiassa tai Moesiassa. Hänen syntymävuotensa on arveltu olleen 173, ja hän olisi näin ollut noin 60-vuotias valtaannousunsa aikoina. Historioitsija David Potter arvelee kuitenkin hänen olleen 10 vuotta nuorempi eli noin 50-vuotias.[6] Maximinuksen nuoruudesta eikä hänen urastaan ennen keisariutta tiedetä juuri mitään. Antiikin lähteiden mukaan Maximinus toimi nuorena paimenena. Historia Augustan mukaan hänen isänsä oli gootteihin kuulunut Micca ja äitinsä Hababa-niminen alaani. Tämä on kuitenkin luultavasti fiktiota. Tiedetään, että Daakian maaherrana toimi vuonna 208 muuan Gaius Julius Maximinus, jonka alaisuudessa Maximinus saattoi palvella sotilaana ja jolta hän saattoi saada Rooman kansalaisuuden. On kuitenkin myös mahdollista, että Maximinuksen vanhemmat olivat Rooman kansalaisia. Varmaa on ainakin, että Maximinus liittyi nuorena armeijaan Septimius Severuksen aikana ja palveli useissa ritarisäätyisissä viroissa Severuksen ja Caracallan aikana.[6]

title: Maximinus Thrax

text: Muinaiset lähteet, epäluotettavasta Historia Augustasta historioitsija Herodianoksen kirjoituksiin, kertovat Maximinuksesta miehenä, joka olisi ollut huomattavasti muita aikakauden ihmisiä suurempikokoinen.[16][17] Tämän lisäksi hänet kuvataan muinaisissa kuvissa suuren otsan, nenän ja leuan omaavana miehenä; merkkejä jotka ovat ylikasvun oireita.

title: Maximinus Thrax

text: Antiikin lähteet suhtautuivat negatiivisesti Maximinukseen. Hänet kuvattiin ankarana, barbaarimaisena tyrannina ja myöhäisantiikin aikana hänen nimeensä liitettiin lisänimi Thrax, traakialainen,[1] joka mainitaan ensimmäisen kerran 300-luvun lopulla.[7] Maximinuksen valtakauden on usein katsottu aloittaneen niin sanotun 200-luvun kriisin tai ”sotilaskeisarien” ajan, [5] ja hänen hallituskautensa osoitti armeijan haluttomuuden hyväksyä senaattorisäätyisiä komentajia, tapa joka jatkui 200-luvun aikana.[1]

title: Julius

text: Maximinus Thrax, Gaius Julius Verus Maximinus hallitsi 235–238 Philippus Arabs, Marcus Julius Philippus hallitsi 244–249 Valens, Flavius Julius Valens, hallitsi 364–378 Julius Nepos, Länsi-Rooman keisari 474–475

title: Maximinus Thrax

text: Kapina levisi pian Pannoniaan ja Moesiaan, joiden joukot ilmoittivat tukevansa Maximinusta. Maximinus tuplasi sotilaiden palkan, kokosi joukkonsa ja lähti marssimaan kohti Severus Alexanderin leiriä. Pian Alexanderin joukot siirtyivät Maximinuksen puolelle. Maximinus lähetti tribuunin ja muutaman kenturion murhaamaan Alexander ja hänen äitinsä Julia Mamaea.[8] Myös joukko Alexanderin läheisiä neuvonantajia teloitettiin mutta osa entisen hallinnon tukijoista kuitenkin säästettiin.[1] Tieto tapahtumista lähetettiin Roomaan senaatille, joka ei ilahtunut kuulemastaan mutta hyväksyi kuitenkin Maximinuksen keisariuden maaliskuun lopulla.[7][3][9]

title: Maximinus Thrax

text: Gaius Julius Verus Maximinus (noin 173? – 24. kesäkuuta 238)[1][2], yleensä Maximinus Thrax (Maximinus Traakialainen), oli Rooman keisari vuosina 235–238. Hän oli ensimmäinen keisari, joka ei koskaan käynyt Roomassa, yrityksestä huolimatta.[3] Hän oli myös ensimmäinen sotilas, joka nousi Rooman keisariksi.[4]

title: Maximinus Thrax

text: Jotkut historioitsijat ovat tulkinneet kertomukset Maximinuksen suuresta koosta (ja muista ulkomuotoonsa liittyvistä väitteistä, kuten jatkuvasta hikoilusta ja yli-inhimillisistä voimista) stereotypioiksi, jotka tarkoituksella maalaisivat hänet barbaarin ruumiillistumaksi,[21] tai painottamiseksi ihailusta sekä vastenmielisyydestä, jota sotilaan kuva herätti siviiliväestön keskuudessa.[22]

title: Maximinus Thrax

text: Luokka:200-luvun kriisi Luokka:100-luvulla syntyneet Luokka:Vuonna 238 kuolleet Luokka:Rooman keisarit

title: Maximinus Thrax

text: Herodianos, Maximinuksen aikainen virkamies, vaikkakin menemättä Historia Augustan väittämiin tarkkoihin mittoihin, mainitsee hänet huomattavan suurikokoisena miehenä ja kertoo, että ”hän oli joka tapauksessa mies niin kauhistuttavasta ulkonäöstä ja kolossaalisesta koosta ettei selvää vertauskuvaa ole yhteenkään parhaiten koulutetuista kreikkalaisista urheilijoista tai barbaarisoturien eliitistä”.[20]

title: El Jemin amfiteatteri

text: Thysdruksessa alkoi vuonna 238 kapina, koska kaupunkilaiset pitivät verotusta liian korkeana. Paikalliset julistivat Gordianuksen uudeksi keisariksi Maximinus Thraxin tilalle. Maximinus tukahdutti kapinan muutamassa viikossa, ja Gordianus teki itsemurhan hänen poikansa kuoltua taistelukentällä. Tapahtuma heikensi myös Thysdruksen kaupungin asemaa, eikä itse amfiteatteria pystytty rakentamaan loppuun asti.

title: Hippolytos Roomalainen

text: Keisari Maximinus Thraxin vainoissa vuonna 235 Hippolytos ja tuolloin paavina toiminut Pontianus siirrettiin Sardiniaan, jossa kummatkin kuolivat. "Chronographus Romanus Anni 354" (ja täsmällisemmin "Catalogus Liberianus") kertoo, että maanpakolaisten ruumiit haudattiin Roomassa 13. elokuuta, todennäköisesti vuonna 236. Hippolytos haudattiin hautausmaalle Via Tiburtinalla. Tästä voidaan päätellä, että skismaatikko oli hyväksytty ennen kuolemaansa takaisin kirkon helmaan.

title: Herodianos

text: Teosta "Tes meta Markon basileias historiai" kirjoittaessaan Herodianos oleskeli pitkään Roomassa. Se on säilynyt kokonaan ja se kuvaa aikaa keisari Marcus Aureliuksen kuolemasta keisari Gordianus III:n noususta valtaan. Sitä ei pidetä aina täysin luotettavana, vaikkakin se muodostaa parhaan lähteen käsittelemästään ajanjaksosta. Se on fiktiota pursuavan "Historia Augustan" ohella ainoa lähde, joka kertoo ajan vähemmän tunnetuista tapahtumista, kuten keisari Maximinus Thraxin vallasta (jonka kohdalla Herodianos on harvinainen silminnäkijä keisarin väitettyä jättiläismäistä kokoa koskien), ja hän myös antaa esimerkiksi Elagabaluksesta tasapuolisemman kuvan kun Dio Cassius.

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus julistettiin keisariksi kun sotilaat olivat tulleet tyytymättömiksi keisari Severus Alexanderiin. Armeija kapinoi ja murhasi Alexanderin ja hänen äitinsä. Maximinuksen valtakauden on usein katsottu aloittaneen niin sanotun 200-luvun kriisin tai "sotilaskeisarien" ajan.[5] Hänen kautensa oli yhtämittaista sotimista. Hän kuoli matkalla Roomaan sotilaiden murhaamana, kun hänen joukkojensa tyytymättömyys oli kasvanut liian suureksi. Hänen ja hänen poikansa päät vietiin keihäännokassa Roomaan.

title: Maximinus Thrax

text: Luultavasti Maximinus nimitettiin Severus Alexanderin Persian sodan aikana johonkin korkeaan virkaan. Hän oli vuoteen 234 mennessä edennyt jo pitkälle, sillä samana vuonna Alexander nimitti hänet pannonialaisista nuorukaisista koostuvan sotilasosaston komentajaksi. Maximinuksen tehtävänä oli kouluttaa sotilaat tulevaa germaaneja vastaan suuntautuvaa sotaretkeä varten.[1][7]

title: Maximinus Thrax

text: Vuoden 238 tapahtumien kronologia on osoittautunut ristiriitaisten papyruksien ja piirtokirjoitusten takia poikkeuksellisen vaikeaksi määrittää.[10] On esitetty, että Gordianusten kapina alkoikin jo tammikuussa ja päättyi samassa kuussa.[14][15] Nykytutkijat ovat päässeet yhteisymmärrykseen asiasta, ja Robin McMahon esittää seuraavat päivämäärät: 22. maaliskuuta Gordianus I ja Gordianus II julistettiin keisariksi Africassa, 1. tai 2. huhtikuuta Rooman senaatti hyväksyi Gordianusten keisariuden ja 12. huhtikuuta he saavat surmansa hallittuaan 20 päivää. 22. huhtikuuta Pupienus ja Balbinus julistetaan keisareiksi Roomassa ja 24. kesäkuuta Maximinus ja hänen poikansa Maximus murhataan.[2]

title: Kristinuskon historia

text: Vainoja oli erityisesti Neron, Domitianuksen, Maximinus Thraxin, Deciuksen, Valerianuksen, Diocletianuksen ja Galeriuksen aikana. Keisari Nero julisti valheellisesti kristityt vuonna 64 syyllisiksi Rooman paloon, jonka takia hän poltatti valtavat määrät kristittyjä. Decius määräsi ensimmäiset viralliset vainot vuonna 250.

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus teki lopulta rauhan germaanien kanssa ja siirtyi talveksi 235/236 Raetiaan, ehkä Castra Reginaan (nykyinen Regensburg). Maximus johti Casta Reginasta sotatoimia germaaneja vastaan ja siirtyi 236 itään, jossa hän taisteli daakialaisia ja sarmaatteja vastaan. Maximinus otti arvonimet Sarmaticus () ja Dacicus ().[4] Maximinuksen päämaja oli tuolloin Sirmiumissa. Samana vuonna, ehkä kevään alussa, Maximinus nimitti poikansa Gaius Julius Verus Maximuksen caesariksi ja perijäkseen. Samalla hän julisti kuolleen vaimonsa Caecilia Paulinan jumalaksi.[1] Maximinus vietti kaksi seuraavaa talvea, 236/237 ja 237/238 Sirmiumissa. Vuonna 237 Maximinus taisteli jälleen daakialaisia ja sarmaatteja vastaan. Vuonna 238 oli määrä käynnistää suuri sotaretki germaaneja vastaan.[9][3]

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus ei siirtynyt Roomaan kuten normaalisti vallankaappaajilla oli tapana. Sen sijaan hän päätti jatkaa sotaretkeä germaaneja vastaan. Hän halusi luultavasti vakiinnuttaa valtansa sotilaiden keskuudessa. Maximinuksella ei myöskään ollut kokemusta poliittisesta elämästä, mikä teki hänet haavoittuvaiseksi politiikassa. Maximinus, joka oli koko ikänsä elänyt sotilasleireissä, ei varmaankaan olisi kokenut oloaan mukavaksi suurkaupungissa.[9][3] Rooman senaatti piti häntä barbaarina, mutta ilman armeijaa senaattoreiden olisi ollut typerää vastustaa sotilaiden tahtoa.[4]

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus ylitti armeijansa kanssa Reinin kesällä 235 ja siirtyi nykyisen Württembergin alueelle, jossa hän taisteli koko kesän germaaneja vastaan. Samoihin aikoihin tapahtui ensimmäinen vallankaappausyritys, kun entinen konsuli Gaius Petronius Magnus ja useat muut senaattorit suostuttelivat joitakin sotilaita tuhoamaan Reinin yli johtavan sillan Maximinuksen ylitettyä sen ja näin eristämään Maximinuksen sotilaistaan vallankaappauksen ajaksi. Juoni kuitenkin paljastui ajoissa, ja kapina kukistettiin. Myöhemmin Osroenesta kotoisin olevat jousimiehet yrittivät julistaa entisen maaherran Titus Quartinuksen keisariksi. Jousimiesten päällikkö Macedo muutti kuitenkin mielensä, teloitutti Quartinuksen ja toivoi Maximinukselta palkintoa. Macedo kuitenkin teloitettiin keisarin käskystä. Senaattoreiden harmiksi senaatin kokouspaikan edustalle asetettiin Maximinuksen käskystä suuria kuvia, joissa esitettiin sotaretken tapahtumia. Maximinus otti myös onnistuneen sotaretken kunniaksi arvonimen Germanicus Maximus.[4]

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus sai tiedon kapinasta luultavasti noin kaksi viikkoa sen alun jälkeen. Herodianoksen mukaan hän oli vihainen ja erittäin huolestunut, mutta teeskenteli väheksyvänsä asiaa. Hän kokosi armeijansa ja lähti marssimaan kohti Italiaa. Sillä aikaa Maximinukselle uskollinen Numidian maaherra Capelianus kukisti Gordianus II:n taistelussa, jonka jälkeen Gordianus I teki itsemurhan. Senaatti ei kuitenkaan luopunut kapinasta. Uusiksi keisareiksi nimitettiin Marcus Clodius Pupienus Maximus ja Decimus Caelius Calvinus Balbinus. Maximinus pääsi lopulta Italiaan ja kohtasi Aquileian kaupungin, joka tuki senaatin valitsemia keisareita. Maximinus aloitti kaupungin piirityksen, mutta ruoasta ja tarvikkeista oli pulaa. Samaan aikaan Pupienus oli Ravennassa kokoamassa joukkojaan. Maximinuksen sotilaat olivat tyytymättömiä. Legio II Parthican sotilaat pelkäsivät perheidensä puolesta, jotka olivat Albassa lähellä Roomaa. Sotilaat marssivat 24. kesäkuuta 238 Maximinuksen teltan eteen ja repivät tämän kuvan teltan edustalla olevista sotamerkeistä. Maximinus yritti tämän jälkeen neuvotella sotilaiden kanssa, mutta nämä kuitenkin surmasivat Maximinuksen ja hänen poikansa siihen paikkaan. Heidän päänsä leikattiin irti ja vietiin keihäännokassa Roomaan.[3][10][1]

title: Valerianus

text: Valerianuksen urasta ennen keisariutta ei tiedetä kovin paljon. Hän syntyi luultavasti vähän ennen vuotta 200. Hän oli naimisissa Egnatia Marinianan kanssa ja heillä oli kaksi lasta, tuleva keisari Gallienus ja Valerianus Junior. Gallienus syntyi noin vuonna 218. Valerianus mainitaan ensimmäisen kerran lähteissä vuonna 238, jolloin hän jo oli entinen konsuli ja "princeps senatus". Tuolloin hän neuvotteli senaatin nimissä Gordianuksen lähettämän valtuuskunnan kanssa siitä että senaatti antaisi tukensa Gordianukselle Maximinus Thraxia vastaan. "Scriptores Historiae Augustaen" mukaan Decius nimitti Valerianuksen senaatin pyynnöstä kensoriksi vuonna 251, mutta tietoa pidetään epävarmana. Todennäköistä on kuitenkin se, että Valerianus oli tuohon aikaan sekä Deciuksen että senaatin suosiossa. Vuonna 253 Valerianus toimi komentajana Raetiassa ja Noricumissa, josta keisari Trebonianus Gallus lähetti hänet hakemaan joukkoja Galliasta ja Germaniasta sotaan usurpaattori Aemilianusta vastaan.

title: El Jemin amfiteatteri

text: El Jemin amfiteatteri on roomalainen amfiteatteri nykyisessä El Jemin kaupungissa Tunisiassa. Se on yksi suurimpia roomalaisia amfiteattereita, ja se rakennettiin Thysdruksen kaupunkiin. Se jäi kuitenkin keskeneräiseksi, kun Maximinus Thrax kukisti vuonna 238 kaupungissa alkaneen kapinan.

title: Maximinus Thrax

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Alf Henrikson| title = Antiikin tarinoita 1–2| publisher = WSOY| year = 1993| id = ISBN 951-0-18515-9}}

title: Maximinus Thrax

text: Historia Augustan mukaan ”hän oli niin suurikokoinen, niin Cordus kertoo, että miehet sanoivat hänen olevan kahdeksan jalkaa, kuusi tuumaa pitkä”[18]. Todennäköisimmin väite on Historia Augustalle ominaista liioittelua. Tästä kielii jo viittaus ’Cordukseen’, joka oli yksi teoksen monista keksityistä lähteistä.[19]

title: Maximinus Thrax

text: Maximinus ei maksanut Rooman vihollisille juurikaan veroa eikä myöskään jaellut auliisti palkkioita ja lahjoituksia. Alinomainen sotiminen kuitenkin lisäsi valtion kuluja, mihin vastattiin nostamalla veroja. Niin rikkaat kuin köyhätkin joutuivat maksamaan korotettuja veroja. Uusien sotilaiden rekrytointi aiheutti myös tyytymättömyyttä. Maxinus ei myöskään pitänyt senaattoreista ja uskoi heidän syyllistyneen moniin rikoksiin. Useita senaattoreita teloitettiin tai vangittiin, ja heidän omaisuutensa takavarikoitiin. Maximinuksesta tuli nopeasti epäsuosittu kansan ja ylimystön keskuudessa, ja maaliskuun 238 lopulla Thysdruksen kaupungissa African provinssissa oli levottomuuksia, joissa keisarillinen prokuraattori ja verojen kerääjä murhattiin. Rangaistuksien pelossa surmaajat kääntyivät prokonsuli Marcus Antonius Gordianuksen puoleen ja julistivat hänet keisariksi hänen vastalauseistaan huolimatta. Lopulta Gordianus hyväksyi keisariuden ja otti lisänimen Africanus. Hän matkusti Karthagoon ja otti poikansa Gordianus II:n kanssahallitsijakseen.[10]

title: Maximinus Thrax

text: Hänen toistuva kuvaamisensa suuren otsan, nenän ja leuan omaavana miehenä on saanut jotkut tutkijat uskomaan että hän olisi kärsinyt ylikasvusta ainakin akromegalian muodossa.[23]

title: Maximinus Thrax

text: Viestinviejiä lähetettiin Roomaan senaatin puheille. Huhtikuun alussa se asettui tukemaan Gordianuksia ja julisti Maximinuksen ja hänen poikansa Maximuksen valtionvihollisiksi.[11] Maximinuksen kuvapatsaat ja piirtokirjoitukset tuhottiin ja heidän tukijansa Roomassa murhattiin.[3][9] Gordianuksen tukijat murhasivat myös pretoriaanikaartin prefektin Vitalianuksen, joka oli uskollinen Maximinukselle ja joka olisi pystynyt tarvittaessa pidättämään koko senaatin ja mitätöimään sen määräykset. Kapinan nopeus ja tehokkuus ovat saaneet monet nykytutkijat uskomaan African provinssien senaattoreiden salaliittoon.[12][13]

title: Maximinus Thrax

text: Severus Alexander oli epäsuosittu armeijan keskuudessa, ja häntä pidettiin heikkona ja epäröivänä. Kun Alexander ilmoitti ostavansa rauhan germaaneilta, sotilaiden mitta tuli täyteen. Germaanit olivat ryöstelleet Rooman provinsseissa, ja monet olivat menettäneet läheisiään ja vaatineet kostoa germaaneille. Lisäksi sotilailta oli näin evätty mahdollisuus tuottoisaan sotaretkeen. Maximinuksen pannonialaiset rekryytit saivat tarpeekseen Alexanderista ja julistivat komentajansa keisariksi Reinin varren lähellä olevassa sotilasleirissä helmi-maaliskuussa 235. Tarinan mukaan Maximinus yritti aluksi estellä mutta suostui lopulta. Maximinus oli kokenut sotilas ja näin tunnetumpi armeijan keskuudessa verrattuna Alexanderiin, jolla ei ollut lainkaan sotilaskokemusta.[4]

title: Galeria Valeria

text: Kun Galerius kuoli vuonna 311 tuli Liciniuksesta uusi keisari. Hän otti Galeria Valerian ja hänen äitinsä Priscan huostaansa. Äiti ja tytär pakenivat kuitenkin Maximinus Daian luokse. Maximinuksen tytär oli nimittäin kihloissa Candidianuksen kanssa. Maximinus yritti kosia Galeriaa, mutta tämä ei suostunut, ja Maximinus antoi vangita hänet. Galeria Valeria lähetettiin vankeuteen Syyriaan, ja hänen omaisuutensa takavarikoitiin. Kun Maximinus kuoli, antoi Licinius määräyksen vangita Galeria Valerian, mutta tämä pääsi pakenemaan. Hän piileskeli vuoden ajan ennen kuin hänet löydettiin Thessalonikista. Väkijoukko vangitsi hänet, ja hänet mestattiin kaupungin torilla ennen kuin hänen ruumiinsa heitettiin mereen.

title: Timesitheus

text: Maximinus Thraxin kaudella Timesitheuksen ura koki takaiskun mutta hän palveli yhä keisaria Rooman itäisissä provinsseissa. Vuonna 238 Maximinusta vastaan kapinoitiin ja Timesitheus liittyi vastarintaan keisaria vastaan. Levottomuuksien jälkeen keisariksi julistettiin heinäkuun 238 lopulla vain 13-vuotias Marcus Antonius Gordianus. Timesitheus nousi taas suosioon ja vuoden 240 lopulla tai 241 alussa hänet nimitettiin pretoriaanikaartin prefektiksi. Vallan vahvistamiseksi Gordianus otti Timesitheuksen tyttären Furia Sabinia Tranquillinan vaimokseen kesällä 241.


query: Voiko tatuoinnit poistaa?

title: Tatuointi

text: Pienet tatuoinnit voidaan poistaa leikkaamalla iho pois tatuoinnin kohdalta. Tämän jälkeen ympärillä oleva iho venytetään ja ommellaan tikeillä kiinni. Vielä noin kämmenen kokoisen kuvan verran voidaan ihoa venyttää, mutta sitä suuremmat tatuoinnit tarvitsevat ihonsiirron toisaalta kehosta ja huomattavasti vaativamman kirurgisen operaation. Leikkauksella pystytään poistamaan tatuointi täydellisesti, mutta sen seurauksena ihoon jää aina arpi.

title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.

title: Valkovoikko

text: Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja– tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi– ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon (cremello) jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Apache OpenOffice

text: Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.

title: Sailor Jerry

text: Tatuoinnin ohella Collins toimi ison purjelaivan kapteenina, tällä hän järjesti kiertoajeluita Hawajin saarilla. Collins harrasti myös musiikkia ja juonsi satunnaisesti omaa radio-ohjelmaansa. Collinsin 3-mastoinen purjelaiva esiintyy lukuisissa Sailor Jerry tatuoinneissa.

title: Irezumi

text:
Irezumi oli Japanissa feodaaliajalla tuomitulle rikolliselle tehty rangaistustatuointi. Tatuointi rangaistustoimena koski niin miehiä kuin naisia ja jopa yhdeksänvuotiaita on tiedetty tatuoidun irezumi-tatuoinneilla.. Irezumi-tatuoinnit olivat yleensä erilaisia käsivarren ympäröiviä viivoja tai leveitä janoja, joiden muoto oli tarkasti määrätty eri rikoksille. Näin asiantunteva henkilö saattoi heti käsivarren tatuoinnista lukea pahantekijän rikoshistorian ja asiaatuntematonkin näki heti, että kyse oli tuomitusta ja rangaistusta rikollisesta. Myös kanji-merkkejä "paha" tai "koira" käytettiin yleisesti. Tavallisin irezumi oli tatuoida kaksi leveää nauhaa tuomitun rikollisen vasempaan kyynärvarteen.
Irezumi-rangaistustatuointi antoi kantajalleen pysyvän rikollisen leiman ja johti usein tatuoidun ajautumiseen japanilaisen yhteiskunnan ulkopuolelle, kokopäiväiseksi rikolliseksi.

title: Voikkoväri

text: Voikkovärit on hevosen väriryhmä, jossa pohjaväriä haalistaa voikkogeeni C. Geeni on epätäydellisesti vallitseva, joten homotsygootit voikot ovat huomattavasti heterotsygootteja voikkoja vaaleampia.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Ainut

text: Ainunaiset tekivät vaatteet. Vaatteita tehtiin lähinnä eläinten nahoista, joskin kaupankäynnillä hankittiin vaatteita myös muualta. Vaatetukseen saatettiin käyttää nisäkkäiden ohella myös kalojen nahkoja ja Kuriileilla merilintujen höyheniä. Vaatetuksen kokoamiseen käytettiin kaarnaa ja ruohoja. Kaarnasta käytettiin vaatetuksen tekoon vain sen sisempi osa. Siitä saatiin vaatteisiin kelpaavaa kuitua ensin liuottamalla sitä viikkojen ajan ja sitten pesemällä ja kuivaamalla. Kauppatavarana saatu puuvilla yleistyi myöhään vaatteiden teossa. Seremonioissa sekä naiset että miehet käyttivät suuria korvakoruja. Lisäksi naiset käyttivät kaupankäynnillä muualta hankittuja kaulakoruja. Miesten seremonia-asuun kuului päähine, jollaisia käytetään seremonioissa edelleen. Näyttävä osa ainujen perinnettä olivat naisten tatuoinnit. Niistä ehkä huomattavin oli huulia ympäröinyt tatuointi, jolla huulista tuli suuremman näköiset. Tatuoinnin tarkoituksena oli estää pahojen henkien pääsy ruumiiseen suun tai sierainten kautta. Naiset ottivat tatuointeja myös käsiinsä. Ensimmäiset tatuoinnit saatettiin ottaa jo 7-vuotiaana ja niitä viimeisteltiin ajan kuluessa. Tatuoinnit tehtiin veitsellä.

title: Darth Maul

text: Animaatiosarjan "" kolmannella tuotantokaudella paljastettiin Maulin taustatarina. Hän oli yksi yöveljien klaanin sotureista planeetta Dathomirilla, jota hallitsivat noitamainen järjestö nimeltä Yösiskot ja heidän johtajansa Äiti Talzin. Maulin tatuoinnit olivat perinteisesti Yöveljien käyttämiä (vaikka aiemmat lähteet väittivät niitä sith-tatuoinneiksi). Talzin antoi Maulin nykyisen olinpaikan selvittämisen tehtäväksi tämän veljelle Savage Opressille, jonka kreivi Dooku otti oppilaakseen Asajj Ventressin tilalle.

title: Tatuointi

text: Archives of Dermatology -lehdessä vuonna 2008 julkaistun tutkimuksen mukaan tatuoinneista halutaan päästä eroon myöhemmällä iällä, koska niiden koetaan kuuluvan menneeseen elämään ja nuoruuteen. Noin neljänneksellä 18–30-vuotiaista yhdysvaltalaisista on tatuointi. Arviolta noin viidennes tatuoinnin ottaneista on tyytymätön tatuointiinsa, mutta vain kuusi prosenttia päättää poistattaa ihokuvionsa. Kaksi kolmasosaa tatuoinnin poistajista on naisia. Syy miksi naiset poistattavat tatuointejaan herkemmin kuin miehet on häpeän tunne tai kielteiset huomautukset sekä vaikeus peittää tatuointi vaatteilla.[13] Tutkijoiden mukaan naisten tatuointeja ei vielä nykyisinkään hyväksytä samalla tavoin kuin miesten tatuointeja. Tähän viittaa heidän mielestään myös se, että naiset ottavat yhä tatuointinsa suojattuihin paikkoihin.[14]

title: Tatuointi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Belitz-Henriksson, Jenny| title = Naisen iholla: 32 tarinaa tatuoinneista| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2013| id = ISBN 978-951-31-7077-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hemingson, Vince| title = Tatuoinnit: Kehotaiteen käsikirja| location = Helsinki| publisher = Readme.fi| year = 2009| version = (Tattoo design directory: The essential reference for body art, 2009.) Käännös: Johanna Virtanen| id = ISBN 978-952-220-189-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Juntunen, Juho| title = Tatuoitu| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2004| id = ISBN 951-0-29522-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lahti, Pirkko & Pettinen, Aira| title = Kävelevä kuvakirja: Tutkimus vankien tatuoinneista| location = Helsinki| publisher = Vankeinhoidon koulutuskeskus| year = 1985| id = ISBN 951-46-9304-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ruotsalainen, Jari| title = Kosmeettisia häiriöitä? Kertomuksia suomalaisesta tatuoinnista| location = Joensuu| publisher = Ilias| year = 2001| id = ISBN 952-5309-31-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Watkins, Jack| title = Tatuointi: Symbolit ja niiden merkitykset| location = Helsinki| publisher = Minerva| year = 2011| version = (Tattoo: Symbols and meanings, 2010.) Suomentanut Teemu Leminen| id = ISBN 978-952-492449-8}}

title: Memento

text: Leonard lähtee ja ottaa uuden tatuoinnin ensimmäisestä tatuointipaikasta jonka löytää. Tämä on elokuvan kerronnassa viimeinen kohtaus. Tatuoinnin ottamisen jälkeen hän löytää Jimmyn vaatteista viestin Natalielta luullen sen olevan viesti hänelle, jonka johdosta hän menee tapaamaan Natalieta. Natalien huomatessa Leonardin vaivan, hän huijaa Leonardin tappamaan Doddin, Jimmyn tuttavan. Lopulta Leonard onnistuukin taltuttamaan Doddin, hän ei kuitenkaan tapa häntä vaan hakkaa hänet pahasti ja ajattaa nähtävästi ulos kaupungista.

title: Tatuointi

text: On myös mahdollista teettää UV-valossa loistavia tatuointeja, jolloin ihon alle tatuoidaan sitä varten valmistettua erikoismustetta, jota on saatavissa monissa eri väreissä. UV-tatuoinnit ovat käytännössä lähes näkymättömiä auringonvalossa, mutta niitä voidaan yhdistää tavallisten tatuointien kanssa yhdeksi suureksi kokonaisuudeksi. Tosin tatuointikone voi jättää pieniä arpia ihoon. UV-valoja, joissa tatuoinnit näkyvät, on esimerkiksi monissa yökerhoissa.

title: Voikko

text: Voikko on yksi esimerkki voikkoväreistä, joissa voikkogeeni vaalentaa hevosen karvaa. Voikon tapauksessa hevosen pohjaväri on rautias.

title: Michael Scofield

text: Michael on suunnitelmallinen ja hänellä on tarkka pakosuunnitelma. Pakosuunnitelman tärkeänä osana on lähes koko vartaloa peittävät tatuoinnit, joista hahmottuu vankilan pohjapiirrokset. Michael poistaa tatuoinnin neljännen tuotantokauden alussa.

title: Tatuointi

text: Japanissa tatuoinnilla on pitkät perinteet. Nykyajan Japanissa tatuoinnit usein yhdistetään rikolliseen Yakuzaan, jonka jäsenillä on usein lähes koko vartalon peittävät tatuoinnit, jotka saa juuri ja juuri piiloon vaatteiden alle.

title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.

title: Voikkoväri

text: Valkovoikoilla hevosilla on vaaleansiniset silmät sekä vaaleanpunainen iho. Silmien värin vuoksi ne on toisinaan tunnettu nimellä "blue-eyed cream (BEC)" eli sinisilmäinen voikko, lähinnä erotuksena joskus hyvin vaaleiksi jäävistä tavallisista voikoista. Valkovoikkoja yksilöitä ei hyväksytä monissa varsinkaan poniroduissa (esimerkiksi newforestinponi ja gotlanninruss), vaikka voikot sinänsä yleensä hyväksytään. Valkovoikon hevosen pohjaväriä on tavallisesti vaikea määrittää pelkän ulkonäön perusteella, mutta rautiaspohjainen kermanvärinen tunnetaan nimellä cremello, ruunikkopohjainen perlino (jolla jouhet ja jalat ovat yleensä hiukan tummemmat kuin muu karva) ja mustapohjainen smoky cream.

title: Myytinmurtajat (5. tuotantokausi)

text: Tory ja Grant söivät erilaisia väkeviä chilipippureita kokeillakseen, voiko niiden aiheuttamaa kipua suussa poistaa tehokkaasti...

title: Tatuointi

text: Tatuointi voi olla minkä muotoinen tai -kokoinen tahansa, pelkästä pisteestä aina koko vartalon peittävään tatuointiin. Tatuoinnin hinta määräytyy sen koon, eri värien lukumäärän ja sen tekemiseen tarvittavan ajan mukaan, eli pieni ja nopeasti tehtävä kuvio tulee halvemmaksi kuin iso ja yksityiskohtainen kuva. Tatuoinnin värit haalistuvat vuosien saatossa, erityisesti suorassa auringonvalossa. Jotta tatuoinnin värit pysyisivät kirkkaina, tatuoinnit tulisi värjätä uudelleen tatuoijalla 10–15 vuoden välein. Tatuoinnin haalistuminen ja kuvan yksityiskohtien ja ääriviivojen "pehmeneminen" on kuitenkin hyvin yksilöllistä ja sidoksissa siihen, missä paikassa tatuointi on. Siinä, missä toisen tatuointi kestää 20 vuotta hyvännäköisenä voi toisen kuva ruveta haalistumaan jo viiden vuoden jälkeen. Aurinkorasvan käyttäminen kesäisin on suositeltavaa jos tatuointi on sellaisessa paikassa, että se altistuu paljon auringon paahteelle.

title: Tatuointi

text: Euroopassa tatuointeja harrastivat esimerkiksi keltit. Tatuoinnit palasivat Eurooppaan löytöretkeilijöiden mukana 1600- ja 1700-luvuilla. Merimiehet antoivat alkuasukkaiden tatuoida itseään ja toivat tatuoituja alkuasukkaita myös näytille Eurooppaan. 1800-luvulla tatuoinnit olivat muotia Euroopan kuninkaallisten keskuudessa, esimerkiksi Tanskan kuninkaalla Frederikillä oli tatuointi. 1920-luvulla tatuointien suosio laski länsimaissa, ja niitä harrastivat lähinnä rikolliset ja merimiehet.

title: Juha Sipilän ja Yleisradion toimintaa koskeva kohu 2016

text: Kohun keskellä Ylen ajankohtaistoimituksen esimies Jussi Eronen ja toimittaja Salla Vuorikoski irtisanoutuivat Ylestä. Vuorikosken mukaan perustavanlaatuiset ongelmat koskevat Ylen riippumattomuutta ja Ylen rahoittajien oikeuksien toteutumista. Vuorikoski kertoi myös seuraavaa: “Talon johto on viestittänyt toistuvasti viime viikkojen aikana työntekijöille, että jos he eivät pysty hyväksymään johdon linjauksia, pitää miettiä, voiko talossa olla töissä. Myös tätä viestiä olen kuunnellut tulevaisuuttani pohtiessa. Oma polkuni vie nyt toiseen suuntaan.” Eronen totesi irtisanoutumisestaan seuraavaa: “Minua ja tiimiäni on pyydetty vähentämään väärinkäytöksiin ja epäkohtiin puuttuvan paljastusjournalismin tekemistä. Tähän en voi suostua. Journalistin ohjeiden ykköskohdan mukaan yleisöllä on oikeus tietää, mitä yhteiskunnassa tapahtuu.” Edelleen hän totesi seuraavaa: “Rautasaappaan alla tutkivan journalistin on vaikea hengittää. … Journalistiset näkemyserot päätoimittaja Atte Jääskeläisen kanssa ovat liian suuret. En voi noudattaa täällä journalistin ohjeita, jossa jokaisella on oikeus tietää, mitä yhteiskunnassa tapahtuu. … Päätoimittaja halusi muokata juttua Sipilän painostuksen jälkeen. Muuttaa sisältöä, poistaa faktoja, poistaa paikkansa pitävän grafiikan informoimatta siitä lainkaan esimiestä tai jutun tehneitä toimittajia. … Tämä on ihan yleinen keskustelunaihe täällä uutis- ja ajankohtaistoimituksessa, että kuka tänne haluaa jäädä.”

title: Tatuointi

text: Toinen tapa poistaa tatuointi on ihon ”hiominen” hiilidioksidilaserilla. Tulokset riippuvat siitä miten syvällä muste ihossa on. Hiilidioksidilaserilla voidaan poistaa vain tasaisesti tehtyjä tatuointeja, joten piikeillä tehdyt tatuoinnit täytyy poistaa muulla tavalla. Hiilidioksidilaser jättää ihoon arven, joka saattaa olla pahakin. Värilaser on poistomenetelmistä tehokkain ja kallein, koska jokaisen eri värin poistoon tarvitaan oma laitteensa ja ne ovat harvinaisia.

title: Voikko

text: Voikko (engl. "palomino", ruots. "isabell", saks. "Isabell", ransk. "palomino") on hevosen väritys, jota vierasperäisesti kutsutaan joskus myös palominoksi tai isabellanväriksi. Voikko on karvaltaan voin- tai kullankeltaisen vaaleanruskea ja sillä on hyvin vaaleat, kermanväriset jouhet. Voikon korvien reunat ovat yleensä tummat ja korvien sisällä on selvästi vaaleampaa karvaa, mikä voi auttaa värin tunnistamisessa. Voikkoväritystä pidetään yleensä hyvin kauniina, ja tällaiset hevoset ovatkin kautta aikojen olleet suosittuja ja haluttuja.

title: Chris Garver

text: Maailmanmatkaajana tunnettu Garver on tatuoinut niin Aasiassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kuin myös Euroopassa. Japanissa asuessaan hän sai tatuoinnin kolmelta kuuluisalta Irezumi-tatuoijalta: Horiyoshi III:lta, Horitomolta ja Horitoshilta. Hän on saanut tatuoinnin myös buddhalaiselta munkilta ollessaan Thaimaassa; kuvan sanotaan olevan buddhalainen kirjoitus, jonka vain munkit pystyvät lukemaan. Käännettynä se tarkoittaa "suojella".

title: Palomino

text: Voikkojälkeläinen voidaan teoriassa saada näiden ehtojen täyttyessä hyvin monenlaisista yhdistelmistä - esimerkiksi heterotsygoottien voikonhiirakonpäistärikönkimon ja ruunikon yhdistelmästä syntyisi voikko noin 1,56 % todennäköisyydellä— mutta varmimmat ja käytetyimmät yhdistelmät voikon saamiseksi käsittävät rautiaita sekä rautiaspohjaisia heterotsygootti- ja homotsygoottivoikkoja (voikko, cremello). Alla olevassa taulukossa esitetään näiden kolmen yhdistelmät. Kaikki värit ovat rautiaspohjaisia (ee).

title: Tatuointi

text: pienoiskuva|Tatuoinnin teko Varhaisimmat tatuoinnit on luultavasti tehty terävällä neulalla. Japanissa ja monissa muissa maissa tatuointi tehdään vielä usein nykyisinkin terävällä bambupiikillä. Tatuoitaessa neula uppoaa enimmillään kahden millimetrin syvyyteen. Nykyään tatuoinnit tehdään länsimaissa tarkoitukseen suunnitellulla sähköisellä tatuointikoneella. Sen keksi Samuel O'Reilly vuonna 1891 ja sen toimintaperiaate on nykyäänkin lähes samanlainen kuin alkuaikoina, eli sähkömagneettiset kelat liikuttavat neulaa nopeasti edestakaisin.

title: Iowat

text: Tatuoinnit olivat yleisiä kummankin sukupuolen keskuudessa. Soturien tatuoinnit kertoivat kantajansa sosiaalisesta statuksesta. Sodissa ansioituneet miehet maalasivat juovia ja pilkkuja poskilleen tai otsiinsa, mutta tatuointeja tehtiin myös rintaan, olkapäihin ja käsivarsiin. Selkää ei kuvioitu, sillä iowat oli kasvatettu kohtaamaan vihollinen kasvoista kasvoihin. Tatuoitu selkä olisi ollut pelkurin ja pakoonjuoksijan merkki.[22]


query: Kuinka suuri Megara Hyblaia oli?

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaian kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin oletettavasti nimellä Megaris (). Se koostui rannikkotasangosta kaupungin pohjois- ja eteläpuolilla, ja sen kooksi on arvioitu noin 400 neliökilometriä. Sen erotti etelän puolella Syrakusan alueesta Anapos-joki (nyk. Anapo) ja pohjoispuolella Leontinoin alueesta Pantakyas-joki (nyk. Porcaria). Kaupunkivaltion alueella oli myös muita asutuksia; niistä tunnetaan nimeltä Styella, joka oli linnoitus (frurion) alueen länsiosassa.[1] Megara Hyblaian seutu tunnettiin antiikin aikana muun muassa hunajastaan (meli), ja lähellä sijaitsevan nykyisen Melillin kaupungin nimen on ehdotettu palautuvan tähän.[5]

title: Hybla Geleatis

text: Hybla Geleatis -nimitys tunnetaan ennen kaikkea Thukydideeltä. Pausanias käyttää nimimuotoa Hybla Gereatis, mutta hänellä on epäselvää, viittaako hän tällä samaan kaupunkiin vai Megara Hyblaiaan. Hybla Geleatis saattaa olla sama, johon viitattiin myös nimellä ”Suurempi Hybla” ( tai , tai "Hybla Magna"). Toisaalta myös tämä nimi on yhdistetty Megara Hyblaiaan.

title: Megara Hyblaia

text: Arkaaisen kauden kaupungissa oli asemakaava, joka oli peräisin 600-luvun eaa. jälkimmäiseltä puoliskolta. Näin se on varhaisimpia tunnettuja esimerkkejä kreikkalaisesta kaupunkisuunnittelusta. Kaupungin keskiössä oli agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka, jonka koko oli noin 80 x 60 metriä. Myös sen rakennukset ajoittuvat 600-luvun eaa. jälkimmäiselle puoliskolle. Rakennuksia oli kolmella sivulla. Pohjoissivulla sijaitsi suuri stoa eli pylväshalli, jonka koko oli noin 42 x 5,8 metriä, ja itäsivulla toinen stoa. Eteläsivulla sijaitsi kaksi temppeliä, joista toisen koko oli noin 16 x 6,5 metriä ja toisen noin 7,5 x 2,5 metriä.[1][2]

title: Megara Hyblaia

text: Luokka:Antiikin Sisilian kaupungit Luokka:Arkeologiset kohteet Italiassa Luokka:Syrakusan maakunta

title: Megara Hyblaia

text: 500-luvulla eaa. Megara Hyblaia oli liitossa Syrakusan kanssa, ja muun muassa auttoi sitä sodassa Kamarinaa vastaan. Vuonna 483 eaa. se päätyi kuitenkin sotaan Syrakusaa vastaan.[1] Syrakusan tyranni Gelon piiritti kaupunkia ensin pitkään. Kaupungin vallattuaan hän myi suuren osan väestöstä orjiksi, mutta asetti varakkaamman ja ylhäisemmän väen Syrakusaan. Viimeksi mainittuihin kuului muun muassa komediakirjailija Epikharmos, joka oli saanut koulutuksensa Megara Hyblaiassa, vaikkakaan ei ollut sieltä kotoisin. Kaupunki tuhottiin ja lakkasi olemasta itsenäisenä poliksena.[1][3][7][9]

title: Megara

text: Geometriselta kaudelta 700-luvulta eaa. lähtien Megara osallistui siirtokuntien perustamiseen. Sen perustamiin lukuisiin siirtokuntiin kuuluvat muun muassa Astakos, Byzantion, Herakleia Pontike, Kallatis, Khalkedon, Megara Hyblaia, Mesembria ja Selinus. Arkaaisella kaudella 600-luvulla eaa. Megaran tyrannina toimi Theagenes. Viimeistään noin 630 eaa. kaupunki päätyi Ateenan kanssa kiistaan Salamiin saaren hallinnasta, ja kaupungit sotivat usein keskenään. Megara menetti saaren Ateenalle lopullisesti noin vuonna 570 eaa.

title: Megara Hyblaia

text: Asutuksen viimeiseltä kaudelta vuoden 214 eaa. jälkeen on löydetty lähinnä maalaismaisia taloja sekä merkkejä maataloustoiminnasta. Myös tämä pieni asutus käsitti vain osan pohjoistasanteesta.[2]

title: Megara Hyblaia

text: Agoran ympärillä sijaitsivat asuinkorttelit. Ne oli jaettu viiteen alueeseen mahdollisesti sosiaalisin perustein; niiden on arveltu heijastelevan emäkaupunki-Megaran viittä alkuperäistä kylää (komai). Asemakaavan pääkadut, yksi pohjois-eteläsuuntainen ja kaksi itä-länsisuuntaista, olivat levyydeltään noin viisimetrisiä. Muiden katujen leveys oli noin kolme metriä. Asemakaava ei ollut täysi ruutuasemakaava, vaan siinä oli paljon epäsäännöllisyyttä.[1][2]

title: Antiikin Sisilia

text: Siirtokunnat perustivat pian saarelle omia uusia siirtokuntiaan. Syrakusa perusti Akrain noin vuonna 664 eaa., Kasmenain noin 644 eaa. ja Kamarinan noin 599 eaa. Zankelaiset perustivat saaren pohjoisrannikolle Himeran noin 648 eaa. Megara Hyblaian asukkaat perustivat yhdessä emäkaupunkinsa Megaran kanssa Selinuksen noin 628 eaa. Se oli saaren kreikkalaiskaupungeista läntisin ja sijaitsi elymien, foinikialaisten ja karthagolaisten asutusten rajaseudulla. Gela perusti Akragaan noin 582–580 eaa. Se oli saaren viimeisiä siirtokuntia, mutta nousi yhdeksi kukoistavimmista.

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaian lähistöllä Thapsoksen niemellä on ollut asutusta useissa vaiheissa keskiseltä pronssikaudelta 1400-luvulta eaa. varhaiselle rautakaudelle 800-luvulle eaa. saakka. Paikalla on ollut mahdollisesti kauppa-asema, jolla on ollut yhteyksiä muun muassa mykeneläiseen kulttuuriin Kreikassa sekä nimellä Égkomi nykyisin tunnettuun asutukseen Kyproksella.[6]

title: Stielanaioi

text: Stielanaioin historiasta ei tiedetä juuri mitään, eikä myöskään sen sijaintia tunneta varmuudella. Kaupunki sijoitetaan usein nykyisen Mazzarronen lähelle Sisilian eteläosaan, mutta sen on ehdotettu myös sijainneen lähempänä antiikin Megara Hyblaian kaupunkia. Stielanaioi löi omaa rahaa klassisella kaudella noin vuodesta 460 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Stielanaios" ().

title: Megara Hyblaia

text: Arkaaisen kauden kaupunki oli ympäröity muurilla 500-luvun eaa. lopulla. Se ympäröi sekä pohjois- että etelätasanteen. Kaupungin pohjois-, länsi- ja eteläpuolelta on löydetty 600- ja 500-lukujen eaa. hautausmaita.[2]

title: Megara Hyblaia

text: Megara, tai usein erotuksen vuoksi Megara Hyblaia, sijaitsi lahdenpohjukassa Sisilian itärannikolla noin 20 kilometriä pohjoiseen Syrakusasta. Lahden pohjoisrannan muodosti Ksifonian niemi ja etelärannan Thapsoksen niemi. Rannikolla Megarasta pohjoiseen sijaitsi Katanen kaupunki ja sisämaassa luoteispuolella Leontinoi.[2][3]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaian kaupungin perustivat kreikkalaiset Megarasta tulleet asuttajat noin vuonna 728 eaa. Siirtokuntalaisten johtajaksi maintaan Lamis. Thukydideen mukaan kaupunki perustettiin suunnilleen samaan aikaan kuin khalkislaiset perustivat Leontinoin. Thukydides kertoo perustamisen käänteistä myös tarkemmin: Megaralaiset asettuivat ensin lähelle Pantakyas-joen suuta paikkaan, joka tunnettiin nimellä Trotilos. Tämän jälkeen he siirtyivät Leontinoihin ja asuivat siellä jonkun aikaa yhdessä khalkislaisten kanssa. Lopulta khalkislaiset kuitenkin karkottivat megaralaiset Leontinoista, jonka jälkeen he muuttivat Thapsoksen niemelle lähemmäksi Syrakusaa. Tämän jälkeen he hylkäsivät asuinpaikkansa vielä kerran Lamiin kuoleman jälkeen, ja asettuivat Hyblonin, paikallisen sikulien kuninkaan, ehdotuksesta myöhemmin Megara Hyblaiaksi kutsutulle paikalle. Näin kaupunki sai nimensä emäkaupunkinsa Megaran sekä Hyblonin mukaan.[1][3][7]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaian paikalta on löydetty jäänteitä kaupungin kaikista kolmesta vaiheesta, eli arkaaisen kauden kaupungista 600-luvulta eaa. alkaen, uudelleen rakennetusta hellenistisen kauden kaupungista ajalta 340–214 eaa., sekä tämän jälkeisestä vaatimattomammasta asutuksesta. Arkaaisella kaudella kaupunki käsitti sekä pohjois- että etelätasanteen, pääalueen sijaitessa pohjoistasanteella. Myöhemmässä vaiheessa koko kaupunki käsitti vain osan pohjoistasanteesta. Myös kaivaukset ovat keskittyneet pohjoistasanteelle.[1][2]

title: Megara Hyblaia

text: Kaupungin perustamisesta oli kuitenkin myös toinen versio. Eforoksen mukaan Megara Hyblaian perustaminen olisi tapahtunut samaan aikaan, kun khalkislaiset perustivat Naksoksen, ja kumpikin olisi tapahtunut jo ennen Syrakusan perustamista vuonna 734 eaa.,[1] mahdollisesti jo 750 eaa.[2] Tämän näkemyksen jakoi myös Strabon.[3][8] Megaran perustamishankkeen johtaja olisi ollut sama kuin Naksoksella, ateenalaista syntyperää ollut Theokles (tai Thukles). Tämä on tulkittu myöhemmäksi versioksi, jonka avulla ateenalaiset ovat perustelleet Sisilian sotaretken aikaan varhaista läsnäoloaan Sisiliassa.[1] Thukydideen versiota on muutoinkin pidetty todennäköisempänä.[3]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaian varhaisesta historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Se vaikuttaa kuitenkin nousseen kukoistavaksi kaupungiksi, sillä noin sata vuotta perustamisensa jälkeen se perusti Selinuksen omaksi siirtokunnakseen saaren itäpäähän. Se nousi emäkaupunkiaan suuremmaksi ja merkittävämmäksi.[3][7][8] Megara Hyblaian kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Megareus (Hyblaios) (), myöhemmin latinaksi Megarensis.[3] Kaupunki ei lyönyt rahaa arkaaisella kaudella.[1]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaia perustettiin noin vuonna 728 eaa., ja se oli Sisilian vanhimpia kreikkalaisia siirtokuntia. Se kukoisti arkaaisella kaudella 600- ja 500-luvuilla eaa. ja tuhottiin kauden lopulla vuonna 483 eaa. Kaupunki rakennettiin uudestaan pienempänä noin vuonna 338 eaa. ja tuhottiin jälleen vuonna 214 eaa.[1][2]

title: Megara Hyblaia

text: Agoran länsisivulla oli suuri pohjois-eteläsuuntainen katu. Sen toisella puolella sijaitsi herooniksi oletettu rakennus, joka koostui kahdesta agoralle avautuneesta naoksesta eli cellasta. Sen koko oli noin 13 x 9,8 metriä ja se on saattanut olla omistettu kaupungin perustajan Lamiin kultille. Hieman etelämpänä sijaitsi prytaneioniksi oletettu rakennus, joka koostui kolmesta huoneesta ja suuresta pihasta. Sen koko oli noin 14 x 11 metriä. Eri puolilta kaupunkia on löydetty lukuisia temppeleitä ja pyhäköitä.[1][2]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaiaa ei ollut olemassa suurimman osan klassista kautta. Muun muassa Thukydides vahvistaa, ettei kaupunki ollut enää olemassa hänen aikanaan. Syrakusalaiset kuitenkin asuttivat rannikkoaluetta. Lamakhos ehdotti Sisilian sotaretken aikaan vuonna 415 eaa. paikan ottamista ateenalaisten laivastotukikohdaksi.[3][10] Tätä ehdotusta ei kuitenkaan noudatettu. Myöhemmin syrakusalaiset linnoittivat paikan itse, jonka jälkeen ateenalaiset tekivät sitä vastaan useita epäonnistuneita hyökkäyksiä.[5]

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaialla ei ollut akropolista tai muutakaan luonnonlinnoitusta. Poliksen kaupunkikeskus oli rakennettu laajimmillaan arkaaisella kaudella kahdelle rannikolla olleelle tasanteelle, joiden välissä oli painauma. Kaupungin pääalue sijaitsi pohjoistasanteella, ja myöhemmässä vaiheessa koko kaupunki käsitti vain osan pohjoistasanteesta. Etelätasanne sijaitsi siitä noin 500 metriä etelään. Tasanteiden yhteispinta-ala oli noin 81 hehtaaria.[1][2]

title: Megara Hyblaia

text: Timoleon asutti paikan uudelleen noin vuonna 338 eaa. Kaupunki rakennettiin uudelleen, mutta aikaisempaa pienempänä. Se saattoi lyödä omaa rahaa 300-luvulla eaa. Roomalaiset tuhosivat uuden kaupungin toisessa puunilaissodassa vuonna 214 eaa. Paikalla säilyi pienimuotoisempi maalaismainen asutus aina 500-luvulle jaa. saakka, jonka jälkeen paikka hylättiin.[1][2][5][11]

title: Antiikin Sisilia

text: Khalkislaiset perustivat pian Naksoksen jälkeen Leontinoin ja Katanen noin 730 eaa. Megarasta tulleet puolestaan perustivat Syrakusan ja Katanen välille noin vuonna 728 eaa. kaupungin, joka erotettiin emäkaupungistaan kutsumalla sitä nimellä Megara Hyblaia. Saaren etelärannikon ensimmäinen siirtokunta oli Gela, jonka perustivat doorilaiset Rhodokselta ja Kreetalta tulleet asuttajat noin 690 eaa. Khalkislaiset perustivat Zanklen, myöhemmän Messenen, strategisesti tärkeällä paikalle Sisilian Italiasta erottaneen salmen kohdalle. 600-luvulla eaa. Sisiliaan länsiosiin tuli asuttajia myös Karthagosta.

title: Megara Hyblaia

text: Megara Hyblaia (, myös Megara, , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.[1][2][3] Se sijaitsi nykyisen Augustan kunnan alueella noin viisi kilometriä pohjoiseen Priolo Gargallosta.[4]

title: Katane

text: Katane sijaitsi Sisilian itärannikolla Aitna-tulivuoren (nyk. Etna) juurella. Rannikolla sen pohjoispuolella sijaitsi alun perin Naksos ja myöhemmin Tauromenion, ja eteläpuolella Megara Hyblaia sekä Syrakusa, johon etäisyys oli suunnilleen saman verran kuin Tauromenioniin toisessa suunnassa. Hieman sisämaassa kaupungista etelään sijaitsi Leontinoi. Lännessä saaren sisemmissä osissa sijaitsivat sikulien asutukset Kentoripa, Hybla Geleatis, Inessa ja Piakos.

title: Megara Hyblaia

text: Alueen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvulla kaupungin hautausmailta, ja niitä jatkettiin 1900-luvulla, jolloin kaivettiin muun muassa pyhäkköalue ja kaupunginmuuria.[2]

title: Antiikin Sisilia

text: Sisilian itärannikolla sijaitsivat Peloros-niemeltä Pakhynokseen kuljettaessa Zankle eli Messene ("Messana"), Tauromenion ("Tauromenium"), Naksos ("Naxus"), Akion ("Acium"), Katane ("Catana"), Heloron ("Helorus"), Trotilon ("Trotilum"), Megara Hyblaia ("Megara Hyblaea") ja Syrakusa ("Syracusa"). Etelärannikolla Pakhynoksesta länteen sijaitsivat Kamarina ("Camarina"), Gela, Fintias ("Phintias"), Akragas ("Agrigentum"), Herakleia Minoa ("Heraclea Minoa"), Thermai ("Thermae Selinuntiae"), Selinus ja Mazara. Etelärannikon lähellä sijaitsivat myös Kamikos ("Camicus"), Kaina ("Caena") ja Inykon ("Inycum").

title: Megara Hyblaia

text: Kaupungin hautausmailta on löydetty muun muassa suurikokoinen kuros-patsas 500-luvun eaa. puolesta välistä, kurotrofe-patsas noin ajalta 575–550 eaa. sekä megaralaista moniväristä keramiikkaa, joka kukoisti 500-luvulla eaa. Rakennuksista on säilynyt useita koristeosia. Kaupungista tehdyt esinelöydöt ovat Syrakusan arkeologisessa museossa (Museo Archeologico Regionale Paolo Orsi).[2]

title: Epikharmos

text: Epikharmos oli kotoisin Kosin saarelta. Hän oli lääkäri Helothaleen poika. Hän muutti jo varhaisessa iässä Megara Hyblaiaan Sisiliaan, ja Gelonin tuhottua kaupungin vuonna 484 eaa. Syrakusaan. Hän vietti lopun elämäänsä siellä Hieronin hovissa. Hän kuoli 90-vuotiaana, tai Lukianoksen ("Macrobii", 25) mukaan 97-vuotiaana. Kaupunkilaiset pystyttivät hänen kunniakseen messinkisen patsaan, johon Theokritos teki kaiverruksen ("Epigr." 17).

title: Selinus

text:
Selinuksen paikalla tai lähellä on jo ennen kaupungin perustamista ollut todennäköisesti paikallisten ei-kreikkalaisten heimojen, mahdollisesti sikaanien, asutuksia. Varhaisimmat löydöt ajoittuvat pronssikauden alkuun. Selinuksen kaupunki oli Megara Hyblaian ja sen emäkaupungin, Kreikan Megaran siirtokunta. Thukydideen mukaan perustaminen tapahtui sata vuotta Megara Hyblaiaa myöhemmin, ja näin se ajoitetaan noin vuoteen 628/627 eaa. Diodoros Sisilialainen ajoittaa sen kuitenkin varhaisemmaksi, noin vuoteen 651/650 eaa., ja Hieronymos jo noin vuoteen 654 eaa. Arkeologian perusteella Diodoros olisi oikeassa, ja kaupunki vaikuttaisi syntyneen noin 650/651 eaa. Siirtokuntalaisten johtajaksi mainitaan emäkaupunki Megarasta tullut Pammylos.
Kaupungin nimen sanotaan tulleen alueella kasvaneesta villiselleristä ("selinon", ), ja samasta syystä sellerinlehti esiintyi myös kaupungin lyömissä rahoissa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Selinontios" (), "Selinūntios" (), "Selinūsios" () ja "Selinysios" (), myöhemmin latinaksi "Selinuntius".


query: Sijaitseeko Tukholma Itämeren rannikolla?

title: Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista

text: Ruotsin rannikkokaupungit on lueteltu seuraavassa Suomen rajalta pohjoisesta eteläisimpään Ruotsiin ja sieltä jälleen pohjoiseen Norjan rajalle asti. Itämeren erottaa Pohjanmerestä Ruotsin ja Tanskan välinen Kattegatin salmi, jonka katsotaan päättyvän Ruotsin puolella hieman Marstrandin kaupungista koilliseen. Luetteloon on kuitenkin otettu mukaan vielä kolme Marstrandin ja Norjan rajan välillä sijaitsevaa kaupunkia (Uddevalla, Lysekil ja Strömstad). Vuodesta 1971 lähtien Ruotsissa ei enää virallisesti ole ollut kaupunkeja, joten luetteloon on otettu suunnilleen entisiä kaupunkeja vastaavien taajamien väkiluvut ja maapinta-alatiedot. Tukholman kohdalla on ilmoitettu entistä kaupunkia laajemman Tukholman taajaman tiedot, joihin sisältyvät myös Solna ja Nacka. Kaikkien luettelossa mainittujen paikkakuntien kohdalla taajama ei ulotu aivan merelle asti, mutta taajamat sijaitsevat kuitenkin melko lähellä Itämeren rantaa.

title: Nynäshamn

text: Nynäshamn on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta.

title: Södertörn

text: Södertörn on niemimaa Tukholman läänissä ja Södermanlandin maakunnassa itäisessä Keski-Ruotsissa. Niemimaa sijaitsee Tukholmasta etelään ja sitä rajaavat pohjoisessa Mälaren ja Saltsjön, lännessä Himmelfjärden ja Hallsfjärden sekä idässä ja etelässä Itämeri. Yhteyttä mantereeseen halkoo lännessä Södertäljen kanava ja pohjoisessa Hammarbyleden.

title: Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista

text: Tämä on luettelo Itämeren rannikkokaupungeista maittain. Itämeren rannikolla sijaitsee yhdeksän valtiota: Suomi, Ruotsi, Tanska, Saksa, Puola, Viro, Latvia, Liettua ja Venäjä.

title: Tukholman saaristo

text: Tukholman saaristo () on Ruotsin suurin saaristo ja yksi koko Itämeren suurimpia. Se levittäytyy Tukholmasta, noin 60 kilometrin verran itään, rajoittuen Ahvenanmereen. Saaristo mukailee suurimmaksi osaksi Uplannin ja Södermanlandin maakuntien rannikkoa. Se koostuu arviolta 30 000 saaresta ja luodosta Öregrundin ja Landsortin välillä.

title: Södermanlandin lääni

text: Södermanlandin lääni () on lääni Tukholman lounaispuolella Ruotsissa. Lääniin kuuluu Södermanlandin maakunnan länsiosa Mälarenin ja Itämeren rannikon välissä. Lisäksi pieni osa Vingåkerin kunnan länsiosasta kuuluu Närken maakuntaan. Läänin pääkaupunki on Nyköping ja väkiluvultaan suurin kaupunki puolestaan Eskilstuna. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Södermanlandin läänin vaalipiirin.

title: Trelleborg

text: Trelleborg on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Trelleborgin kunnan keskustaajama. Trelleborg sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa. Ennen vuoden 1997 lääniuudistusta se kuului Malmöhusin lääniin. Kaupunki sijaitsee Itämeren rannalla aivan Ruotsin eteläisimmällä rannikolla. Vuoden 2010 lopussa Trelleborgin kaupunkitaajamassa oli 28 290 asukasta.

title: Saksa

text: Saksassa on neljätoista kansallispuistoa. Vattimeren rannikko muodostaa kolme puistoa, koska se ulottuu sekä Tanskan, Saksan että Alankomaiden alueelle. Itämeren rannikolla on kaksi puistoa; Pommerin ja Brandenburgin sisämaassa kaksi muuta. Harzin kansallispuisto sijaitsee Keski-Saksan ainoalla vuoristoalueella. Hainichin ja Kellerwald-Ederseen kansallispuistoissa on Keski-Euroopan viimeisiä laajoja luonnontilaisia pyökkimetsiä.[12]

title: Hel (kaupunki)

text: Hel on kaupunki Pommerin voivodikunnassa Pohjois-Puolassa. Kaupunki sijaitsee Helin niemimaan kärjessä Itämeren rannikolla. Kaupungin asukasluku oli 3 594 vuonna 2015.

title: Meriotakilokki

text: Meriotakilokkia tavataan pääasiassa Euroopan hiekkaisilla merenrannoilla Itämereltä Atlantin rannikkoa pitkin Välimerelle ja Mustallemerelle saakka. Lajia tavataan myös Afrikan rannikolla Välimerellä ja Atlantilla. Meriotakilokin pohjoisimmat vakiintuneet esiintymät ovat Suomessa Suomenlahden rannikolla ja Ahvenanmaalla. Satunnaisesti lajia on tavattu pohjoisempanakin Itämerellä, mutta nämä esiintymät ovat painolastin mukana tulleita tulokkaita.

title: Merisätkin

text: Merisätkintä tavataan Itämeren rannikolla erityisesti Suomen ja Ruotsin rannikoilla. Itämereltä levinneisyysalue jatkuu Pohjanmeren rannikolla lähes yhtenäisenä Taskasta Alankomaihin. Lajia tavataan myös suurimmassa osassa Britteinsaarten rannikkoa. Satunnaisia havaintoja merisätkimestä on lisäksi sieltä täältä Atlantin ja Välimeren rannikkoa Rasnkasta Marokkoon ja Kreikkaan saakka. Lajia tavataan lisäksi muutamin paikoin Keski-Euroopassa sisämaassa, jossa laji kasvaa makeassa vedessä. Suomessa merisätkintä kasvaa koko Itämeren rannikkoalueella sekä Ahvenanmaalla myös sisämaassa järvissä. Laji on yleinen Suomenlahdella ja Pohjanlahden eteläosissa, mutta harvinaistuu pohjoiseen päin mentäessä.

title: Tukholman lääni

text: Tukholman lääni () on yksi Ruotsin 21 läänistä. Se sijaitsee Ruotsin itärannikolla Itämeren rannalla. Läänin länsiosan jakaa kahtia Mälarenin vesistö. Läänin pohjoisosa kuuluu Uplannin ja eteläosa Södermanlandin historialliseen maakuntaan. Pohjoisessa Tukholman läänin rajanaapuri on Uppsalan lääni ja lounaassa Södermanlandin lääni. Läänillä on myös hieman maarajaa Suomen kanssa Märketin luodolla Ahvenanmaalla. Läänin pääkaupunki on Tukholma, joka on samalla koko Ruotsin pääkaupunki.

title: Småland

text: Luonnonmaantieteellisesti ilmaistu Småland sijaitsee Öölannin saaren länsipuolella Itämeren rannikolla. Sen naapurimaakuntia ovat Blekinge, Skåne, Halland, Länsi-Götanmaa sekä Itä-Götanmaa.

title: Stockholms Rederi Svea

text: Rederi AB Svea perustettiin 1871 Tukholmassa. Ennen vuosisadan vaihdetta yritykseen liitettiin ostojen kautta pieniä höyrylaivayhtiöitä, jotka liikennöivät Ruotsin rannikolla ja Itämerellä. 1907 yritys osti Stockholms Ångfartygs AB:n. Kun myyjä toivoi, että nimi "Stockholm" säilyisi, päätettiin Rederi AB Svea perustaa uudelleen, ja nimeksi tuli nyt Stockholms Rederi AB Svea.

title: Kuusikymmenvuotinen sota

text: Kuningatar Kristiina luopui Ruotsin kruunusta ja häntä seurasi valtaistuimelle Kaarle X Kustaa 1654. Pohjan sota syttyi, kun vahvistunut Venäjä hyökkäsi samana vuonna Puolaan ja uhkasi Ruotsin intressejä edetessään Itämeren rannikkoa kohti. Kesällä 1655 Ruotsi rikkoi Stuhmsdorfin välirauhan ja hyökkäsi Puolaan estääkseen Itämeren rannikkoa joutumasta venäläisten käsiin. Vuoden lopulla lähes koko Puola oli joko venäläisten tai ruotsalaisten hallussa. Puolalaisten kansannousu 1656 ajoi kuitenkin ruotsalaiset takaisin rannikolle. Kesällä 1657 Ruotsin armeija siirtyi sotimaan Tanskaan ja aloite siirtyi puolalaisille. Vuonna 1659 Ruotsilla oli Itämeren etelärannalla hallussaan enää muutama satamakaupunki.

title: Pommerinlahti

text: Pommerinlahti (, ) on lahti Itämeren lounaisosassa Saksan ja Puolan rannikoilla. Sen rannoilla sijaitsee Pommeri.

title: Tyresön kunta

text: Tyresö sijaitsee Suur-Tukholman alueella Itämeren rannalla Tukholmasta kaakkoon. Kunta on pinta-alaltaan Ruotsin kahdenkymmenen pienimmän joukossa, mutta väestötiheydeltään kahdenkymmenen tiheimmin asutun joukossa. Suurin osa Tyresön asuinalueista kuuluu Tukholman taajamaan.

title: Kapellskärin satama

text: Kapellskärin satama (, aiemmin "Kappelskär") sijaitsee Itämeren rannalla Ruotsissa, Norrtäljen kunnassa. Kapellskäristä Tukholmaan on noin 90 kilometriä. Sataman omistaa Roslagshamnar AB, joka on osa Tukholman satamat-satamayhtiötä. Kapellskärin satama työllistää parhaimmillaan 200 henkilöä kesäisin.

title: Södertälje

text: Södertälje on entinen kaupunki ja Södertäljen kunnan keskustaajama. 1970-luvun kuntauudistukseen asti kaupunkina ollut Södertälje sijaitsee Ruotsissa Tukholman läänin eteläosassä. Kaupunki kuuluu Södermanlandin historialliseen maakuntaan. Södertäljessä on 60 279 asukasta ja se on maakuntansa toiseksi suurin ja koko Ruotsin 15. suurin taajama. Kaupungista luoteeseen päin sijaitsee Strängnäs, koilliseen Tukholma, kaakkoon Nynäshamn ja lounaaseen Nyköping. Södertäljen kanava yhdistää Mälarenin Itämereen.

title: Darłowo

text: Darłowo (, ) on 14 183 asukkaan kaupunki Itämeren rannikolla Luoteis-Puolassa. Kaupunki sijaitsee Slawnon piirikunnassa, Länsi-Pommerin voivodikunnassa.

title: Itämeri

text: Suurin osa Itämeren alueen sateista on rintamasateita. Vuotuiset sademäärät ovat itärannikolla suuremmat kuin länsirannikolla. Puolan rannikolla sataa jopa yli 700 millimetriä vuodessa. Sen sijaan Itämeren pohjoisosien länsirannikolla matalapaineet ovat yleensä kuivuneet Skandien vaikutuksen takia. Ulkomerellä sataa yleensä vähemmän kuin rannikolla, noin 400–500 millimetriä vuodessa.[24]

title: Landsortsdjupet

text: Landsortsdjupet on Itämeren syvin kohta, joka sijaitsee Ruotsin rannikolla 456,51 metrin syvyydessä. Sen sijainti on noin 24 km kaakkoon Nysäshamnista. Sinne on upotettu kemiallisia ja radioaktiivisia jätteitä.

title: Ronnebyn kunta

text: Kunta sijaitsee Itämeren rannikolla ja sen halki virtaa Ronnebynjoki.

title: Södertäljen kanava

text: Södertäljen kanava () on Ruotsissa Tukholman lounaispuolella Södermanlandin maakunnassa sijaitseva kanava, joka yhdistää Mälaren-järven Itämereen. Pohjois-etelä-suuntainen kanava on 5,2 kilometrin pituinen. Se sijaitsee Södertäljen kunnassa ja kulkee kunnan keskustaajaman (Södertäljen kaupungin) läpi, jossa on myös kanavan ainoa sulku. Vedenpinnan korkeusero Itämeren ja Mälarin välillä on vain 0,6 metriä, mutta kooltaan sulku on Pohjoismaiden suurin kanavasulku, 135 x 18 m.

title: Sandhamn

text: Sandhamn on pientaajama Värmdön kunnassa Keski-Ruotsissa. Sandhamn kuuluu Tukholman lääniin ja Uplannin maakuntaan. Paikkakunta sijaitsee Tukholman ulkosaaristossa "Sandön"-nimisellä Itämeren saarella. Ennen kuntauudistuksia Sandhamn kuului Djurön pitäjään. Vuoden 2010 lopussa pientaajamassa oli 85 asukasta. Suurin osa taloista on 1800-luvulta tai 1900-luvun alusta.

title: Tukholma

text: Tukholman keskusta sijaitsee paikalla, jossa Mälaren ja Itämeren lahti Saltsjön kohtaavat toisensa. Mälarenilla on siellä kaksi hyvin lyhyttä laskujokea, Norrström ja Slussen, ja Tukholman vanhakaupunki sijaitsee niiden väliin jäävällä Stadsholmenin saarella.[60]

title: Saltsjöbaden

text: Saltsjöbaden on taajama Nackan kunnassa Tukholman läänissä. Se sijaitsee Itämeren rannikolla ja kuuluu Södermanlandin historialliseen maakuntaan. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 491 asukasta.

title: Söderström (Tukholma)

text: Söderström on yhdessä Norrströmin kanssa toinen Ruotsin kolmanneksi suurimman järven Mälarenin lasku-uomista mereen. Se sijaitsee Tukholman keskustassa ja Norrströmin tavoin laskee Mälaren-järven itäisimmästä Riddarfjärdenin lahdesta Saltsjönin lahteen Itämeressä Tukholman edustalla. Norrströmin ja Söderströmin väliin jää Stadsholmenin saari, jolla sijaitsee pääosa Tukholman vanhastakaupungista. Söderströmissä olevan sulun () kohdalle on rakennettu Slussenin eritasoliittymä.

title: Itämeri

text: Suomen ja Ruotsin rannikot ovat kallioisia ja saarisia, erityisesti Tukholman edustalla ja Suomen lounaisrannikolla. Eteläisen Itämeren rannikot ovat huomattavasti tasaisempia. Rannikko Tanskan Djurslandista etelään on rikkonaista, ja sille ovat tyypillisiä monet niemekkeet ja matalat lahdet. Tällaisissa lahdissa sijaitsee muun muassa Tanskan ja Saksan raja sekä Kielin kaupunki. Mecklenburg-Etu-Pommerin alueella rannikko muuttuu huomattavan alavaksi, ja siellä Itämereen työntyy kapeita hiekkaniemiä, jotka saattavat myös erottaa avomerestä matalia laguuneja, joita kutsutaan haffeiksi. Tällaisia ovat Puolan ja Saksan rajalla sijaitseva Oderinhaffi, Veikselinhaffi sekä Kuurinhaffi, jonka erottaa Itämerestä 100 kilometriä pitkä Kuurinkynnäs.[9]

title: Oskarshamnin ydinvoimalaitos

text: Oskarshamnin ydinvoimala on yksi Ruotsin kolmesta toiminnassa olevasta ydinvoimalasta. Se sijaitsee Itämeren rannikolla Öölannin pohjoiskärjen tasalla. Voimala sijaitsee Simpevarp-nimisessä paikassa, joka kuuluu Oskarshamnin kuntaan. Kunnan keskustaajamaan Oskarshamniin on matkaa noin 25 kilometriä.

title: Tukholma

text: Tukholma () on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta.[1] Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan.[2] Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman läänin maakäräjäkuntaan, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta.[3]


query: Mikä on pyörähdyssymmetria?

title: Symmetria

text: Pyörähdyssymmetria on symmetriaa kaikkien tai joidenkin rotaatioiden suhteen m-ulotteisessa euklidisessa avaruudessa. Rotaatiot ovat suoria isometrioita, toisin sanoen niissä orientaatio säilyy. Tämän vuoksi rotaatiosymmetrian symmetriaryhmä on jokin E+(m):n aliryhmä.


query: Kuka Risto Dufva on?

title: Risto Dufva

text: Risto Juhani Dufva[1] (s. 1. toukokuuta 1963 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka valmensi SM-liigassa pelaavaa Mikkelin Jukureita vuoteen 2018. Nuorempana hän pelasi maalivahtina.

title: Risto Dufva

text: 1991–1992 JYP mv-valmentaja, SM-liiga 1992–1993 JYP mv-valmentaja, SM-liiga 1993–1994 JYP apuvalmentaja, SM-liiga 1995–1996 JYP apuvalmentaja, SM-liiga

title: Risto Dufva

text: JYP ja Dufva purkivat sopimuksen syyskuussa 2011.[5] Syynä olivat ristiriidat, joiden vuoksi joukkueenjohtaja Ari-Pekka Siekkinen siirtyi keväällä 2011 KalPaan. Yleisölle ero oli yllätys, mutta ei seurajohdolle ja Dufvalle, kun luottamus oli kadonnut molemmin puolin. Jo keväällä 2009 Dufva oli tuntenut itsensä ulkopuoliseksi, mutta lopullisesti tilanne kiristyi, kun joukkue jäi neljänneksi. Joukkueelle tärkeä tähti Jarkko Immonen lähti vuonna 2009 kesken sopimuksensa Venäjälle KHL-liigaan.[2]

title: Jesper Piitulainen

text: Huhtikuussa 2014 Piitulainen teki kaksivuotisen sopimuksen Rauman Lukon kanssa. Kahden siellä vietetyn vuoden jälkeen hän palasi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella SM-liigaan nostettuun Mikkelin Jukureihin. Joukkuetta valmentaa Piitulaiselle Lukosta tuttu Risto Dufva. Piitulainen nimettiin Jukureiden varakapteeniksi. Joulukuussa 2016 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. 18. tammikuuta 2017 KooKoota vastaan pelatun vierasottelun päätteeksi Piitulainen käytti Jukureiden pukukopissa rasistista ja seksististä kieltä huudahdettuaan joukkueen voitonhuumassa sanan "neekerihuora". Huudahdus kuului Jukureiden Facebook -sivuilla näytetyssä livevideossa. Hän sai tapauksen johdosta joukkueen viestintäosastolta nuhteet, jotka Piitulainen otti vastaan katuvaisesti. Lisäksi Jukureiden päävalmentaja Risto Dufva poisti hänet joukkueen kapteenistosta, jossa Piitulaisen korvasi Miika Koivisto.

title: Arttu Ilomäki

text: Ilomäki jätti Tapparan keväällä 2012 ja teki kaksivuotisen sopimuksen Rauman Lukon kanssa. Yhtenä tekijänä hänen seuravalintansa kanssa oli myös Tapparasta Lukon päävalmentajaksi siirtynyt Risto Dufva. Tällä kertaa Ilomäki ei kuitenkaan vastannut Dufvan alaisuudessakaan häneen kohdistuneisiin, eikä onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa SM-liigatasolla. Ilomäen varsinainen tulokaskausi liigassa toi 46 runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa tehot 2+6=8.

title: Risto Dufva

text: Syksyllä 1998 Dufvan kiertely päättyi hetkeksi. Hän löysi kodin ja työn Mikkelistä. Dufva alkoi valmentaa alemmilla sarjatasoilla Mikkelin Jukureita. Dufvalla oli sikäli hyvä tilanne, että hänet oli irtisanottu kesken sopimuskauden Kärpistä, joten Kärppien oli maksettava hänelle palkkaa. Ilman tätä Dufva tuskin olisi tarttunut kakkosdivisioonatasolla pelaavan joukkueen tarjoukseen. Dufva oli tekemässä Jukureista Mestiksen dynastiaa, alkuun nostamalla Jukurit Mestikseen. Jukurit voitti Mestiksen kolme ensimmäistä mestaruutta peräkkäin. Jukurit voitti vuonna 2006 ja 2013 ja pääsi karsimaan liigapaikasta Ilveksen kanssa vuonna 2013, mutta häivisi ottelusarjan 4–1.

title: Risto Dufva

text: Keväällä 2012 Risto Dufvan valmentama Tampereen Tappara jäi pudotuspelien ulkopuolelle; siihen asti hänen joukkueensa olivat SM-liigassa aina yltäneet play offeihin.[6]

title: Erkki Pakkanen

text: Maaliskuussa 1952 Kouvolan Nyrkkeilijöitä edustava Pakkanen saavutti kevyessä sarjassa (alle 60 kg) SM-pronssia Kalevi Alanteen ja Risto Fagerströmin takana. Olympiakarsinnat oteltiin toukokuussa Helsingin Messuhallissa, ja Pakkanen voitti kevyen sarjan finaalissa Pauli Dufvan hajaäänin. Olympiavalintojen kannalta ratkaisevassa ottelussa heinäkuun alussa Kouvolassa Pakkanen tyrmäsi Dufvan kolmannessa erässä.

title: Kari Savolainen

text: Kari Savolainen on yksi jyväskyläläisen valmennuskoulun käyneistä liigavalmentajista. Hänen uransa alkoi Mäntän Kiekkopojissa. Kaudet 1989–1990 ja 1990–1991 Savolainen toimi JYPin A-nuorten päävalmentajana. Jo kaudelle 1991–1992 Savolainen nostettiin JyPHT:n liigajoukkueen 2. valmentajaksi Hannu Aravirran apulaiseksi. Valmennustiimiin kuului tuolla kaudella myös Risto Dufva. Dufva toimi maalivahtivalmentajana Aravirran ja Savolaisen parina kaudet 1991–1992 ja 1992–1993.

title: Risto Dufva

text: Risto Dufvalla on kokemusta monista maajoukkuetehtävistä. Hän on vuosina 1995–2005 ollut Suomen jääkiekkoliiton tehtävissä eri juniorimaajoukkueiden valmennuksessa. Vuodesta 2005 Dufva toimi A-maajoukkueen apuvalmentajana kevääseen 2010 asti. Keväällä 2010 Dufva ilmoitti aikapulaan vedoten jäävänsä sivuun maajoukkueen tehtävistä. [7][8]

title: Oulun Kärppien historia

text: Kärppien päävalmentajaksi tuli kaudella 1997–1998 nuori Risto Dufva, kun Heikkilä lähti SM-liigaan valmentamaan Hämeenlinnan Pallokerhoa. Kärpät voitti runkosarjan seitsemän pisteen erolla ennen Kokkolan Hermestä. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi jyväskyläläisen Diskoksen. Erikoista oli, että kumpikin joukkue vaihtoi valmentajaansa pudotuspelien aikana: ensinnäkin Diskoksen Tuomas Räty siirtyi Kärppien junioreiden valmennuspäälliköksi, ja Diskoksen päävalmentajaksi tuli Pertti Rastela. Kärppien Risto Dufva taas joutui jättämään valmentajan tehtävät kolmen pelin jälkeen, kun Diskos johti sarjaa 2–1, ja Kari Heikkilä tuli jälleen päävalmentajaksi. Kärpät voitti kaksi seuraavaa ottelua ja eteni liigakarsintaan, jonka ensimmäisestä kierroksesta joukkue selvisi niukasti voittamalla Hermeksen otteluin 3–2. Kärpät ei kuitenkaan vieläkään päässyt liigaan, vaan hävisi jälleen KalPalle, nyt otteluin 3–1. I-divisioonan tehopelaaja oli Reijo Ruotsalainen.

title: Risto Dufva

text: Dufvan perheeseen kuuluu vaimo ja kolme lasta.[9]

title: Risto Dufva

text: Jyväskylään palattuaan Dufva sanoi, että hänellä on vain yksi "heikkous": "Olen tottunut voittamaan." JYP nousi Dufvan aikana valtakunnan eliittiin. JYP voitti runkosarjan kolmannen kerran peräkkäin keväällä 2011.

title: Jyrki Välivaara

text: Välivaara oli palaamassa kaudeksi 2014–2015 JYPistä tutun päävalmentaja Risto Dufvan alaisuuteen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Rauman Lukkoon. Heinäkuussa 2014 kuitenkin hänen uransa kerrottiin päättyneen lonkkanivelvamman vuoksi.

title: Oulun Kärpät

text: Kärppien päävalmentajaksi tuli kaudella 1997–1998 nuori Risto Dufva, kun Heikkilä lähti SM-liigaan valmentamaan Hämeenlinnan Pallokerhoa. Kärpät voitti runkosarjan seitsemän pisteen erolla ennen Kokkolan Hermestä. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi jyväskyläläisen Diskoksen. Erikoista oli, että kumpikin joukkue vaihtoi valmentajaansa pudotuspelien aikana: ensinnäkin Diskoksen Tuomas Räty siirtyi Kärppien junioreiden valmennuspäälliköksi, ja Diskoksen päävalmentajaksi tuli Pertti Rastela. Kärppien Risto Dufva taas joutui jättämään valmentajan tehtävät kolmen pelin jälkeen, kun Diskos johti sarjaa 2–1, ja Kari Heikkilä tuli jälleen päävalmentajaksi. Kärpät voitti kaksi seuraavaa ottelua ja eteni liigakarsintaan, jonka ensimmäisestä kierroksesta joukkue selvisi niukasti voittamalla Hermeksen otteluin 3–2.[49] Kärpät ei kuitenkaan vieläkään päässyt liigaan, vaan hävisi jälleen KalPalle, nyt otteluin 3–1.[50] I-divisioonan tehopelaaja oli Reijo Ruotsalainen.[42]

title: Risto Dufva

text: Dufva on voittanut valmentajana neljä Mestiksen mestaruutta sekä yhden Suomen-mestaruuden. Lisäksi hän on toiminut apuvalmentajana MM- ja olympiamitaleita voittaneissa Leijonissa.

title: Valtteri Hietanen

text: Valtteri Hietanen (s. 23. joulukuuta 1992 Virrat) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja. Jukureiden aiemman päävalmentajan, Risto Dufvan mukaan Hietanen on kokenut pelaaja, joka tuo joukkueeseensa fyysisyyttä ja kovuutta. Dufvan mukaan hänen erikoisosaamisenaan on alivoimapelaaminen.

title: Risto Dufva

text: Dufva asuu perheineen Mikkelissä. Hän on kokoomuksen listalta Mikkelin kaupunginvaltuutettu[10] mutta ei puolueen jäsen. Ammatiltaan Dufva on lihanleikkaaja. Hänet tunnetaan myös ravien ja kirjallisuuden ystävänä.[2]

title: Ville Leskinen (jääkiekkoilija, 1995)

text: Ville Elmeri Leskinen (s. 29. heinäkuuta 1995 Pieksämäki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Joukkueen entisen päävalmentajan, Risto Dufvan mukaan Leskinen on todellinen luontainen maalintekijä.

title: Risto Dufva

text: Suomalaisten valmentajien joukossa Dufva on poikkeuksellinen sikäli, että hänen pelaajataustansa on vaatimaton eikä hänellä ole akateemista koulutusta.[2]

title: Risto Dufva

text: Dufva pelasi jääkiekkoa maalivahtina pääosin Jyväskylässä. Hänen uransa alkoi Jyväskylän Lohen (nyk. D-Kiekko) joukkueessa, jossa hän toimi maalivahtina kaudet 1977–1988. Alemmilla sarjatasoilla pelanneesta Lohesta hän siirtyi pelaamaan 1-divisioonaa Espoossa tuolloin pelanneen Kiekko-Espoon riveissä kahden kauden ajan (1988–1989 ja 1989–1990). Kaudelle 1990–1991 Dufva sai paikan Jyp HT:n kakkosmaalivahtina SM-liigassa. Kunnon näyttöpaikkaa JYPissä ei kuitenkaan tullut muun muassa siksi, että Ari-Pekka Siekkinen oli tuolloin ykkösmaalivahtina.

title: Mikkelin Jukurit

text: 2016–2018 Risto Dufva[27] 2018– Pekka Kangasalusta[28]

title: Kari Savolainen

text: Kaudet 1993–1994 ja 1995–1996 Savolaisen aisapariparina valmennuksessa toimi Risto Dufva ja kaudella 1994–1995 Jukka Rautakorpi.

title: Risto Dufva

text: Dufva piti välivuoden kaudella 2006–2007 ja keskittyi apuvalmentajan tehtäviin A-maajoukkueessa. Huhtikuussa 2007 JYPin omistaja Jukka Seppänen palkkasi Dufvan JYPin päävalmentajaksi ja muutosvalmentajaksi, jonka tehtäväksi tuli tehdä "säröä luutuneeseen seuratyöhön". Sopimuksen oli tarkoitus kestää vuoteen 2014.[2] Hän aloitti heti keväällä 2007 uudenlaisen organisaation rakentamisen. Mestiksessä Jukureiden kanssa pitkäjänteistä työtä tehnyt ja jyväskyläläisille hyvin tuttu Dufva valittiin rakentamaan Jyväskylään samanlaista menestystarinaa. Kausi 2007–2008 tuotti jo viidennen sijan ja nousun takaisin liigan eliittiin, mutta kausi 2008–2009 tuotti JYPille ja Dufvalle ensimmäisen Suomen mestaruuden. Kolmas kausi 2009–2010 päättyi JYPin pronssimitalijuhliin[4].

title: Risto Dufva

text: Toimittuaan päävalmentajana SaPKO:ssa ja Diskoksessa Dufva sai uransa kolmannen vastuuvalmentajan paikan kaudelle 1996–1997 FPS:n joukkueesta. Ykkösdivisioonaa pelanneessa Forssan Palloseurassa hän toimi yhden kauden ajan, kunnes seuraavalle kaudelle siirtyi valmentamaan ykkösdivisioonan Oulun Kärppiä kaudelle 1997–1998.[3]

title: Mikkelin Jukurit

text: Risto Dufva pyysi entistä pelikaveriaan Pekka Lipiäistä kakkosvalmentajakseen. Dufvan nimi oli tunnettu jääkiekkopiireissä paitsi seuravalmentajana, myös nuorisomaajoukkueen tehtävistä, joten tulijoita Mikkeliin oli ainakin II divisioonan joukkueista. Joukkueessa oli lopulta uusia pelaajia lähes puolet. Kausi alkoi murskavoitolla Anjalankoskella. Kotiavausta Varkautta vastaan oli seuraamassa lähes 700 maksanutta katsojaa, eli miltei 500 enemmän kuin edelliskauden keskiarvo. Jukurit voitti ottelun murskaluvuin 9–1.

title: Risto Dufva

text: Kauden 1993–1994 Dufva toimi päävalmentaja Kari Savolaisen aisapariparina kakkosvalmentajana. Kauden 1994–1995 Dufva toimi SaPKO:n päävalmentajana, kunnes palasi kaudeksi 1995–1996 Jyväskylään Jyp HT:n kakkosvalmentajaksi. Savolaisen saatua potkut halusi myös Dufva erota, ja hän siirtyi valmentamaan ykkösdivisioonaan Diskosta (nyk. JYP-Akatemia).

title: Jyrki Aho

text: Hän aloitti valmentajauransa Espoossa 2000-luvun alussa työskentelemällä kolme vuotta valmennuspäällikkönä ja juniorivalmentajana Espoon Bluesissa ja Espoon Kiekkoseurassa. Hän toimi Mikkelin Jukureissa kaudella 2004–2005 Risto Dufvan apuvalmentajana, jolloin Jukurit sijoittui neljänneksi. Seuraavalla kaudella Jukurit voitti mestaruuden Ahon toimiessa Dufvan apuvalmentajana. Kaudeksi 2006–2007 Aho siirtyi Saksaan Adler Mannheimin alle 18-vuotiaiden kakkosvalmentajaksi. Seuraavalla kaudella Aho palasi Suomeen ja kotikaupunkiinsa JYPin kakkosvalmentajaksi, kun JYP oli pestannut huhtikuussa 2007 Dufvan uudeksi päävalmentajakseen.

title: Risto Dufva

text: Dufva aloitti valmentajana toimimisen maalivahtivalmentajan tehtävissä. Hän toimi Jyp HT:n maalivahtivalmentajana Hannu Aravirran ja Kari Savolaisen ottaessa päävastuun kausilla 1991–1992 ja 1992–1993. JYP saavutti heidän alaisuudessaan hopean (1992) ja pronssin (1993).

title: Risto Dufva

text: Luokka:Suomalaiset jääkiekkovalmentajat Luokka:Kalevi Numminen -palkinnon voittajat Luokka:Vuonna 1963 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt


query: Kuka aloitti tutkimaan arjalaista fysiikkaa?

title: Philipp Lenard

text: Philipp Eduard Anton von Lénárd (7. heinäkuuta 1862 – 20. toukokuuta 1947) oli unkarilais-saksalainen fyysikko, jonka tutkimukset olivat erityisen tärkeitä modernin ydinfysiikan, elektroniikan ja kiinteän aineen fysiikan kehittymisen kannalta. Hänet tunnetaan erityisesti katodisäteiden tutkimisesta, hän löysi useita uusia säteiden ominaisuuksia. Tutkimuksistaan hän sai Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1905. Meteorologiassa hänet tunnetaan erityisesti Lenardin ilmiön löytämisestä.

title: Klassinen fysiikka

text: Fysiikka oli pitkään kappaleiden liikelakien tutkimista, mutta ennen 1700-lukua englantilainen Isaac Newton loi omat liikkeeseen ja vuorovaikutukseen perustuvat lait. Newtonin lait ovat edelleen paikkansapitäviä ja niitä opetetaan edelleen kouluissa.

title: Russell Schweickart

text: Ennen liittymistään NASAan Schweickart toimi tutkijana MIT:n kokeellisen tähtitieteen laboratoriossa. Työ MIT:ssä käsitti yläilmakehän fysiikan tutkimista, tähtien sijainnin määritystä ja avaruudesta otettujen kuvien vakauttamista.

title: Ryhmäteoria

text: Ryhmäteoria on matematiikan osa-alue, joka keskittyy tutkimaan ryhmiä. Sillä on useita sovelluksia fysiikassa ja kemiassa.

title: Max Planck

text: Planck piti tutkijana erityisesti termodynamiikkaa kaikkein mielenkiintoisimpana fysiikan haarana. Hän keskittyi tutkimaan kahta termodynamiikan pääsääntöä sekä entropiaa. Planckin aihe sekä väitöstyössä että habilaatiotyössä liittyi termodynamiikkaan. Töissään Planck tutkii termodynamiikan toisen pääsäännön seurauksia ja entropia-käsitteen tärkeyttä fysiikassa.[8] Lisäksi hän tutki tasapainoehtoja fysikaalisissa ja kemiallisissa prosesseissa, erityisesti sitä, kuinka kappaleet muuttavat olomuotomuutoksissa.

title: Fysiikka

text: Astrofysiikka eli avaruusfysiikka on tähtitieteen haara, joka tutkii avaruuden ilmiöitä, joita on mahdollista kuvata ainakin matemaattisesti.[36] Tutkimustyö kohdistuu eniten tähtiin sekä galakseihin ja niiden fysikaalisiin ilmiöihin. Tämän takia tutkimuksissa hyödyllinen fysiikan ala on plasmafysiikka. Astrofysiikka on olennainen osa maailmankaikkeuden tutkimista ja sen tutkimustulokset ovat hyvin tärkeitä monille muille fysiikan ja tähtitieteen haaroille. Olennainen osa avaruusfysiikan tutkimuksesta kohdistuu Aurinkoon ja sen aiheuttamiin ilmiöihin Maassa ja lähiavaruudessa.[37] Suomessa avaruusfysiikkaa tutkiva laitos on Ilmatieteen laitos.

title: Filosofia

text: Vastaavasti erityisalojen filosofiat, kuten fysiikan filosofia, historianfilosofia ja oikeusfilosofia, eivät pyri niinkään ratkaisemaan fysiikan, historiatieteen tai oikeustieteen ongelmia, kuin tutkimaan niitä käsitteitä, joiden varaan näiden oppialojen tutkimus rakentuu, sekä nostamaan esiin niitä perusteita ja ennakko-oletuksia, joihin oppialat perustuvat. Näin filosofia voidaan nähdä lopputuloksena siitä, että oppiala on tullut tietoiseksi itsestään. Rajanveto ensimmäisen kertaluokan ja toisen kertaluokan (ajattelua koskevan) ajattelun välillä ei ole kuitenkaan aina yksinkertaista. Filosofiset ongelmat muuttuvat usein oppialojen kehittyessä, ja vastaavasti filosofinen toiminta voi vaikuttaa tieteenalojen ottamaan suuntaan.[10]

title: Ritva Serimaa

text: Ritva Serimaa (o.s. Ström) (20. syyskuuta 1957 Hamina – 12. huhtikuuta 2016 Hamina) oli suomalainen fyysikko ja professori. Hän valmistui filosofian maisteriksi 1982 ja tohtoriksi hän väitteli 1990. Hän oli Helsingin yliopiston fysiikan dosentti vuodesta 1992. Hän tutki väitöskirjassa ja myöhemminkin röntgensäteilyn sironnalla tehtävää tutkimusta. Vuosina 1991–1993 hän oli Stanfordin yliopistossa tutkimassa synkrotronivalolähteellä, ja hänen yksi tutkimuskohteitaan oli Ruotsissa museoitu Vasa-laiva, joka on hajoamassa rikkiyhdisteiden vaikutuksesta. Hän oli vuodesta 2004 Helsingin yliopiston fysiikan professori, ensimmäinen nainen kyseisessä virassa.

title: Max Planck

text: Planck aloitti yliopisto-opinnot Münchenin yliopistossa 21. lokakuuta 1874. Fysiikkaa Planckille opettivat Philipp von Jolly ja Wilhelm Beetz, matematiikkaa Ludwig Seidel ja Gustav Bauer. Aluksi Planck opiskeli pääasiassa matematiikkaa. Hieman myöhemmin hän kysyi fysiikan opettajaltaan von Jollylta fysiikan tulevaisuuden näkymistä uravalintaa ajatellen. Von Jolly vastasi fysiikan olevan käytännössä valmis ja että jäljellä on vain muutamia täytettäviä aukkoja. Hänen mukaansa Planckin ei olisi kannattanut harkita fyysikon uraa. Von Jollyn pelottelusta huolimatta Planck kuitenkin valitsi pääainekseen fysiikan.

title: Stephen Hales

text: Stephen Hales syntyi 17. syyskuuta 1677 Bekesbournen kylässä Kentin kreivikunnassa. Vuonna 1697 Hales aloitti teologian opinnot Cambridgen Corpus Christi Collegessa. Vuonna 1703 hän suoritti tutkinnon taiteessa. Hän kiinnostui myös astronomiasta, fysiikasta, kemiasta ja biologiasta. Vuonna 1708 hänet valittiin ministeriksi Teddingtoniin. Hän toimi virassa kuolemaansa saakka. 1711 Hales aloitti tutkimaan verenpainetta. Hän oli ensimmäinen ihminen, joka mittasi verenpaineen. Hän tutki muutenkin verenkiertoelimistöä: Hales määritti erikokoisten eläimien sykkeet, sydämen pumppauskapasiteetin. Hän tutki myös lämpötilan ja joidenkin lääkkeiden vaikutusta verenkiertoon. Vuonna 1718 hänet valittiin Royal Societyyn, jossa hän innostui tutkimaan kasveja. Hän tutki erityisesti mahlaa, jolla ajateltiin olevan sama merkitys kasveille kuin verellä ihmisille. Hän huomasi, että kasvit saavat osan ravinnostaan ilmasta. Tämä innoitti Halesia kehittämään erilaisia keräimiä kaasuille sekä mittareita. Vuonna 1719 hän avioitui Mary Newcen kanssa. Mary kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1727 hän julkaisi kirjan Vegetable Staticks, jossa hän kertoi löydöistään. Myöhemmin hän julkaisi kirjan "Haemastatics", joka keskittyi työhön verenkierron kanssa. Vuonna 1739 Hales sai Copley-mitalin. Hän kuoli 4. tammikuuta vuonna 1761 Teddingtonissa.

title: Biomekaniikka

text: Biomekaniikka tarkoittaa biologisten järjestelmien tutkimista mekaniikan avulla. Fysiikan lisäksi biomekaniikassa hyödynnetään tietämystä anatomiasta, fysiologiasta, hermolihasjärjestelmästä ja kinesiologiasta. Biomekaniikka on soveltava tieteenala, jolla on oma, kansainvälinen tieteellinen järjestö, International Society of Biomechanics.

title: Hugo Dingler

text: Hugo Albert Emil Hermann Dingler (7. heinäkuuta 1881 München, Saksa – 29. kesäkuuta 1954 München, Länsi-Saksa) oli saksalainen tiedemies ja filosofi. Dingler kannatti arjalaista fysiikkaa ja vastusti Albert Einsteinin suhteellisuusteoriaa.

title: Felix Klein

text: 1890-luvulla Klein siirtyi tutkimaan matemaattista fysiikkaa, jossa hän ei aikaisemmin ollut edennyt pitkälle, ja hän laati Arnold Sommerfeldin kanssa tutkielman gyroskoopista. Vuonna 1894 hänen aloitteestaan ryhdyttiin laatimaan matematiikan ja sen sovellusten ensyklopediaa, "Encyklopädie der mathematischen Wissenschaften", joka tunnetaan myös Kleinin ensyklopediana. Hanke, joka kesti vuoteen 1935 saakka, tuotti hakuteoksen, jolla on pysyvä arvo.

title: Teknillinen fysiikka

text: Teknillinen fysiikka on vuodesta 1953 toiminut Teknillisen korkeakoulun osasto tai laitos. Vuonna 1945 aloitti ensimmäinen professuuri tutkimusalana teknillinen fysiikka. Vuoden 2008 organisaatiouudistuksen jälkeen Teknillisen fysiikan laitos on osa Informaatio- ja luonnontieteiden tiedekuntaa. Osaston tavoitteena on ollut kouluttaa fysiikkaan ja matematiikkaan suuntautuneita diplomi-insinöörejä.

title: Markku Kataja

text: Fyysikkona Kataja on erikoistunut kokeellisen fysiikan tutkimukseen, vaikka hän aloittikin uransa aikanaan teoreettisen fysiikan parissa. Professori Katajan erikoisalaa ovat varsinkin paperinvalmistusteknologian virtausilmiöt.[17] Hän on tutkinut oman erikoisalansa virtausfysiikan ohella erilaisia käytännön sovellutuksia ja tehnyt teollisuusfysiikan tutkimusta. Teollisuusfysiikan pääalat Jyväskylän fysiikan laitoksella ovat olleet pehmeän ja epäjärjestyneen aineen fysiikka, monifaasivirtaukset sekä erilaisten teollisten prosessien mallinnus.[17]

title: Fysiikan historia

text: Tultaessa 1800-luvulle sähkö ja termodynamiikka olivat fysiikan osa-alueet, joissa edistyttiin eniten. Käsitys aineen rakenteesta alkoi selventyä, kun atomioppi heräsi uudelleen eloon. John Dalton esitteli vuonna 1808 atomiteorian, jonka mukaan kaikki aine koostui pienistä partikkeleista. Dalton oli tullut tähän lopputulokseen tutkimalla kaasujen tilavuuksien suhteita kemiallisissa reaktioissa. Jo ennen Daltonia italialainen jesuiittapappi Roger Joseph Boscovich oli kuvannut vuonna 1758 teoksessaan "Philosophiae naturalis theoria" atomeita eräänlaisina pistemäisinä voimakeskittyminä.

title: Tähtitieteilijä

text: Tähtitieteilijä eli "astronomi" (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös "astrofyysikko") on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tutkimaan (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa, planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen.

title: Materialismi

text: Palauttavasta eli reduktiivisesta materialismista poikkeaa emergentti materialismi.[18][19] Emergentti materialismi katsoo, että fysiikan tutkimien fyysisten ominaisuuksien lisäksi voi olla olemassa korkeamman tason ”emergenttejä” eli esiinnousevia ominaisuuksia.[20]

title: Pariteetti (fysiikka)

text: Jokaiselle hiukkaselle voidaan määritellä "sisäinen pariteetti" niin kauan, kun pariteetti säilyy. Vaikka heikossa vuorovaikutuksessa näin ei tapahdu, pariteetti voidaan yhä määritellä hadroneille tutkimalla niitä vahvaan vuorovaikutukseen perustuvia ilmiöitä, joissa sellainen muodostuu tai hajoaa.

title: Laskennallinen fysiikka

text:
Joka tapauksessa "laskennallinen fysiikka" on sikäli mielekäs käsite, että vaikka sillä tutkitaan hyvinkin erilaisten fysiikan alojen ongelmia, perustuu suuri osa ratkaisumenetelmistä muutamaan perusalgoritmiin, joten menetelmien tuntemus ja kehitys voi luoda hyödyllisiä yhteyksiä eri fysiikan osa-alueiden ja lähitieteiden välillä. Esimerkiksi niin kutsuttua Metropolis Monte Carlo-algoritmia, joka alun perin kehitettiin tutkimaan kiinteän aineen sulamista
, käytetään nykyään eri muodoissa lähes kaikilla fysiikan osa-alueilla, ja sen lisäksi laajalti kemiassa, matematiikassa, tietojenkäsittelytieteessä ja jopa taloustieteessä. Vastaavasti pohjimmiltaan samoja algoritmeja käytetään materiaalifysiikassa ja kemiassa atomien liikeen simulointeihin, ja tähtitieteessä taivaankappaleiden liikkeen mallintamiseen. Lisäksi lähes kaikkia laskennallisia fyysikkoja yhdistää tietenkin tarve saada käyttöönsä ja osata käyttää supertietokoneita.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Arjalainen fysiikka

text: Arjalaisen fysiikan takia Saksa tuskin olisi koskaan saanut saavutettua Yhdysvaltain Manhattan-projektin etumatkaa, koska pommin valmistamiseen tarvitut ammattitaitoiset ja kokeneet juutalaistutkijat oli karkotettu Yhdysvaltoihin. Sodan jälkeen Saksan tiede elpyi odotettua nopeammin, mutta se ei ole saanut takaisin johtavaa asemaa, joka sillä oli ennen kansallissosialismia ja arjalaista fysiikkaa.

title: Arjalainen fysiikka

text: Arjalainen fysiikka () eli saksalainen fysiikka () on nimitys Saksan fyysikkoyhteisössä erityisesti 1930-luvulla ja 1940-luvun alussa vaikuttaneelle liikkeelle, joka vastusti etenkin Albert Einsteinin suhteellisuusteoriaa. Laajemmin liikkeen voidaan sanoa vastustaneen koko modernia fysiikkaa, sillä se torjui myös kvanttimekaniikan. Liikkeen katsotaan alkaneen 1920-luvun alussa ja päättyneen viimeistään kolmannen valtakunnan tuhouduttua toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945. Arjalainen fysiikka jakoi fysiikan tutkimuksen kahtia arjalaiseen ja juutalaiseen fysiikkaan () tutkijoiden sukutaustan perusteella. Liikkeen huomattavimpia fyysikoita olivat Ernst Gehrcke sekä Nobel-palkitut Philipp Lenard ja Johannes Stark. Vaikka liike oli erityisen aktiivinen Saksassa, oli sillä kannatusta myös ulkomailla – esimerkiksi Suomessa arjalaista fysiikkaa kannatti matemaatikko Hjalmar Mellin.

title: Joseph Henry

text: Aluksi Henry ajatteli ryhtyvänsä lääketieteen alalle, mutta vuonna 1824 hän pääsi maanmittausinsinöörin tehtäviin rakentamaan Eriejärven ja Hudsonjoen välistä tietä, jolloin hän innostui insinöörin tehtävistä. Vuonna 1826 hän sai opettajan paikan Albany Academyssä ja vuonna 1828 hänestä oli jo tullut matematiikan professori. Samoihin aikoihin hän ryhtyi tutkimaan kokeellista fysiikkaa, erityisesti sähköä ja magnetismia, joka oli tuohon aikaan fysiikan suurin tutkimuskohde. Hän joutui päivätyönsä takia käyttämään tutkimuksiinsa koulun kesäloman, jolloin hän saattoi käyttää oppilaitoksen laboratoriotiloja.

title: Fysiikan historia

text: Mittaustekniikka parani selvästi 1900-luvulla. Atomia pystyttiin tutkimaan entistä tarkemmin, mikä myös edisti kemian perusteiden tutkimista.

title: Oulun yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta

text:
Oulun yliopiston Fysiikan laitos on Oulun yliopiston luonnontieteellisen tiedekunnan alainen laitos, joka sijaitsee Oulussa Linnanmaan kampuksella. Laitoksella aloittaa vuosittain noin 85 uutta fysiikan opiskelijaa, jotka voivat valita pääaineekseen fysiikan, teoreettisen fysiikan, biofysiikan, geofysiikan tai tähtitieteen. Suoritettavia tutkintoja ovat luonnontieteiden kandidaatin (LuK) tutkinto, filosofian maisterin (FM) tutkinto, filosofian lisensiaatin (FL) tutkinto ja filosofian tohtorin (FT) tutkinto. Laitokselta voi valmistua myös fysiikan aineenopettajaksi.
Laitoksella tehtävä tutkimus keskittyy aineen rakenteen ja toiminnan ympärille, jakautuen biofysiikkaan, elektronispektroskopiaan, NMR-spektroskopiaan ja teoreettiseen fysiikkaan, sekä Maan ja avaruuden fysiikan ympärille, jakautuen geofysiikkaan, avaruusfysiikkaan ja tähtitieteeseen. Laitos on Oulun yliopiston virallinen Tutkimuksen laatuyksikkö.Muut:

title: Arjalainen fysiikka

text: Arjalaisen fysiikan kannatus ei ollut kovin suuri, mutta se onnistui saamaan useita melko tunnettuja tieteilijöitä riveihinsä. Arjalaista fysiikkaa kannattaneita fyysikkoja olivat muun muassa:

title: Stanislav Smirnov

text: Smirnov on suuntautunut urallaan tutkimaan analyysiä, dynaamisiä systeemejä, todennäköisyysteoriaa ja matemaattista fysiikkaa. Vuonna 2010 hän sai Fieldsin mitalin työstään matemaattisen fysiikan parissa. Smirnovin sai mitalin erityisesti teoreettisista tutkimuksistaan, jotka kuitenkin koskevat arkipäivän asioita, kuten esimerkiksi veden valumista maaperään.

title: Aleksandr Dugin

text: Duginin varhaisissa teksteissä on useita yritelmiä löytää rakentavia virtauksia natsismista. Esimerkiksi eräässä kirjoituksessaan hän ihailee Waffen-SS:ää, erityisesti sen tutkimukseen erikoistunutta siipeä (Ahnenerbe) älylliseksi keitaaksi kansallissosialistisessa hallinnossa. Kirjassaan "Giperboreiskaia teoriia" vuodelta 1993 hän kopioi suoraan natsiretoriikkaa. Siinä hän kertoo, että venäläisissä virtaa arjalaista verta ja jokaisessa kansassa, jossa on arjalaista verta, on mahdollisuus "rodulliseen herätykseen" ja "arjalaisen primääritietoisen tajunnan uudelleensyntyyn".[18]

title: Klassinen fysiikka

text: Klassisen fysiikan katsotaan alkaneen 1600-luvulla, jolloin Galileo Galilei tutki muun muassa putoamisliikettä ja painovoimaa. Muita merkittäviä henkilöitä olivat tähtitieteilijät Nikolai Kopernikus ja Johannes Kepler. Klassinen fysiikka oli aluksi vain taivaankappaleiden liikkeen tutkimista. Galilei huomasi maan vetovoiman tapaisen voiman olevan olemassa, kun hän vieritti palloja pitkin kaltevaa tasoa. Galilei oli ensimmäinen kokeellinen fyysikko, joka määritteli kappaleiden liikelakeja.

title: Fysiikan tutkimuslaitos

text: Tutkimuslaitos osallistuu myös CERNissä tehtävään CLOUD-kokeeseen, jossa pyritään simuloimaan yläilmakehän olosuhteita ja tutkimaan energeettisen säteilyn vaikutuksia hiukkasten muodostukseen näissä olosuhteissa.