query: Mikä on Talouselämä-lehden ilmestymistiheys?

title: Talouselämä (lehti)

text: Vuosi 2018 on lehden 82. vuosikerta. Talouselämä ilmestyy perjantaisin, 43 numeroa vuodessa. Lehden painettu levikki vuonna 2015 oli 75141[5] ja digitaaliset tilaukset sisältävä kokonaislevikki 81819. Painetun lehden lukijamäärä oli 179000 ja lehden kokonaistavoittavuus 386000 lukijaa.[6] Lehti pystytti maksumuurin lokakuussa 2017.

title: Markkinointi & Mainonta

text: Markkinointi & Mainonta eli M&M on Alma Talentin julkaisema markkinointiviestinnän ja median ammattilaisten lehti. Lehden päätoimittajana toimii Talouselämä-lehden päätoimittaja Emilia Kullas.

title: Talouselämän päättäjänaiset-lista

text: Talouselämän päättäjänaiset on Talouselämä-lehden keväisin julkaisema lista vaikutusvaltaisimmista suomalaisista talouselämässä toimivista naisista. Vuonna 2017 tämä Talouselämä-lehden selvitys julkaistiin 18. kerran.

title: Elokuva-Aitta

text: Elokuva-Aitta-lehden juuret ulottuivat "filmitaiteelliseen" "Filmiaitta"-aikakauslehteen, joka ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1921. Sen ruotsinkielinen rinnakkaispainos "Filmrevyn" ilmestyi vuosina 1921–1927. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Ragnar Öller. Lehden ilmestymistiheys vaihteli, mutta se tuli ilmestyi kaksi kertaa kuukaudessa. Vuonna 1927 Suomi-Filmi perusti Filmiaitalle kilpailevan elokuvalehden "Elokuva", joka taistelisi sen "trustia" vastaan, ja lehtien välinen nokitus jatkuikin vuoteen 1928 asti. Vuosien 1931–32 taloudellinen lama ajoi lehdet yhteen, ja ne yhdistyivät vuonna 1932 "Elokuva-Aitaksi".

title: Luonnon Tutkija

text: Luonnon Ystävä oli suomalainen yleistajuinen luonnontieteellinen aikakauslehti, joka ilmestyi 1897–1946. Sitä julkaisi Suomalainen Eläin- ja Kasvitieteellinen Seura Vanamo. Sen ilmestymistiheys vaihteli 6-12 kertaa vuodessa. Lehden alaotsikko oli ensin "Yleistajuinen luonnontieteellinen aikakauslehti" ja vuodesta 1919 "Eläin- ja kasvitieteellinen aikakauslehti".

title: Aron morsiamet

text: Sarja aloitti ilmestymisensä Enterbrainin Fellows!-lehden lokakuussa 2008 ilmestyneessä numerossa. Helmikuussa 2013 Fellows! uudelleennimettiin Hartaksi, ja samalla sen ilmestymistiheys nousi kuudesta kymmeneen numeroon vuodessa. Sarjaa on ilmestynyt toistaiseksi yhdeksän pokkarin verran.

title: Perheyritys

text: Talouselämä-lehden tutkimuksen mukaan 100 suurimman suomalaisen perheyhtiöiden omavaraisuusasteen mediaani oli 49 prosenttia, kun muiden Talouselämä 500 -yhtiöiden omavaraisuusasteen mediaani oli 42 prosenttia.

title: Riffi (lehti)

text:
Riffi-lehti käsittelee musiikin tekemiseen, tallentamiseen, esittämiseen sekä jakeluun liittyviä taiteellisia ja teknisiä menetelmiä. Lehden keskeistä sisältöä ovat tästä näkökulmasta toimitetut haastattelut, konserttitapahtumien, musikaalien ja levytyshankkeiden toteutusta esittelevät artikkelit sekä soittimien ja laitteiden esittelyt ja käyttötestit. Lehti sisältää myös perustietoa esimerkiksi akustiikasta, soitinten ja soitinlaitteiden käytöstä sekä ylläpidosta.
Ilmestymistiheys: 1996–1997 neljä numeroa vuodessa, 1998–1999 neljä vakionumeroa ja kaksi teemanumeroa vuodessa, 2000–2003 kuusi numeroa vuodessa, 2004–2013 seitsemän numeroa vuodessa, 2014 kuusi numeroa vuodessa.

title: Uusi Laulu

text: Vuoden 1979 alusta lehden ilmestymistiheys nousi kuuteen numeroon vuodessa. Lehden sisältö alkoi muusikoista puhuttaessakin käsitellä entistä enemmän ilmiöitä kuin taiteellista sisältöä. Vuonna 1980 lehden kannessa saattoikin nähdä esimerkiksi nimikirjoitusten kerääjän Eki-sedän tai pelkän oranssipohjaisen kannen jossa oli paksulla fontilla vaatimus "Tapani Kansa presidentiksi!"

title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Vasemmiston päivälehtien ilmestymistiheys ja lukijakunta harveni liikkeen kannattajien ikääntyessä toisen maailmansodan jälkeen. Kommunistien "Työmies" ja "Eteenpäin" yhdistettiin vuonna 1950 "Työmies–Eteenpäin" -lehdeksi, joka lakkasi pitkällisen kuihtumisen jälkeen vasta 1990-luvulla. IWW:n "Industrialisti" kuoli toimittajapulaan vuonna 1975. Tavalliseksi siirtolaislehdeksi muuttunut "Raivaaja" lopetti toimintansa taloudellisista syistä vuonna 2009. Canadan Suomalaisen Järjestön "Vapaus" ja "Liekki" yhdistettiin vuonna 1974 "Viikkosanomiksi", joka lakkasi uudelleen "Vapaudeksi" nimettynä vuonna 1990.

title: Pilalehti

text: Suomen ensimmäinen säännöllisesti ilmestynyt pilalehti oli vuonna 1870 perustettu ruotsinkielinen "Kurre". Kaikkiaan Suomessa on ilmestynyt satoja pilalehtiä, joista noin 85 täyttää aikakauslehden kriteerit. Useimmat lehdet ovat olleet lyhytikäisiä ja niiden ilmestymistiheys on vaihdellut.

title: Soihtu (opiskelijalehti)

text: Lehden näytenumero ilmestyi marraskuussa 1931 ja sen ilmestyminen vakiintui seuraavan vuoden aikana. Nimenä oli alun perin "Soihtu: sosialidemokraattinen aikakauslehti". Ensimmäisessä numerossa lehden tarkoitukseksi ilmoitettiin marxilaisen sosiaalidemokratian tuntemuksen parantaminen ja syventäminen ajankohtaisia ja teoreettisia aiheita käsittelemällä. Soihdun vasemmistososialistista linjaa edustanut sisältö vaikutti siihen, että koko ASS erotettiin SDP:stä vuonna 1937. Lehden ilmestymistiheys oli suurimmillaan vuosina 1937–1939, jolloin se ilmestyi noin 20 kertaa vuodessa. Talvisodan alla Soihdussa ilmestyneet Mauri Ryömän Neuvostoliiton kantoja myötäilleet kirjoitukset tarjosivat viranomaisille riittävän perusteen lehden lakkauttamiselle. Päätoimittajaa Aimo Rikkaa vastaan nostettiin painokanne välirauhan aikana vuonna 1940 ja ilmestyminen keskeytyi kokonaan jatkosodan ajaksi 1941–1944. Ilmestyminen alkoi uudelleen vuonna 1945.

title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Raivaaja oli Massachusettsin Fitchburgissa vuosina 1905–2009 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Se oli aluksi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön ja myöhemmin Yhdysvaltain kommunisteista eronneiden sosiaalidemokraattien äänenkannattaja. Lehden levikki nousi alun kahdesta tuhannesta kappaleesta yli kahdeksan tuhannen vuonna 1914. Alun perin se oli viikkolehti, mutta vuoden 1910 paikkeilla siitä tuli kuudesti viikossa ilmestynyt päivälehti. Vuonna 1950 lehdellä oli 5 950 tilaajaa, vuonna 1962 3 200 ja vuonna 1992 noin 1 800. Ilmestymistiheys laski vuonna 1962 kolmeen ja vuonna 1969 kahteen kertaan viikossa. Lehti lopetti toimintansa huhtikuussa 2009. Nykyään Raivaaja Foundation -säätiö ylläpitää internetsivustoa ja verkkokirjakauppaa.

title: Seppo Määttänen

text: Määttänen valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1983. Hän työskenteli aluksi Taloudellisessa Tiedotustoimistossa ja sitten Talouselämä-lehdessä 1985–2000, kunnes hänet nimitettiin Markkinointi & Mainonnan päätoimittajaksi. Hän on toiminut myös Arvopaperi-lehden toimituspäällikkönä.

title: WoW (lehti)

text: WoW oli H-Town Oy:n kustantama aikakauslehti. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi lokakuussa 2008, vuonna 2009 ja 2010 ilmestyi kolme numeroa. Vuoden 2011 alusta lehti oli ensimmäistä kertaa myös tilattavissa ja ilmestymistiheys nousi neljään numeroon vuodessa. Lehti lopetettiin vuoden 2012 lopussa, jolloin sitä oli ilmestynyt 15 numeroa.

title: Kansan Sana

text: Lehden taloudellinen tilanne heikkeni voimakkaasti 1960-luvun aikana. Sen todellinen levikki laski vuoden 1959 7 000 kappaleesta alle 4 400 kappaleeseen vuonna 1966. Porvarillisten lehtien kilpailun, ideologiaan takertumisen ja sisällön heikkouden takia koko kansandemokraattinen lehdistö oli kriisissä. Myös "Kansan Sana" tuotti tappiota ja pysyi pystyssä vain keskusjärjestöjen tuen avulla. Tilannetta kärjisti entisestään puolueryhmien välienselvittely, jonka jälkeen henkilökuntaa supistettiin ja lehden ilmestymistiheys laskettiin kolmeen kertaan viikossa vuonna 1969. 1970-luvulla taloutta paransivat parlamentaarinen lehdistötuki ja ammattiliittojen tukimuodot. Lehden levikki kohosi 11 300 kappaleeseen vuonna 1976, mutta laski pian sen jälkeen 8 000–9 000:n tasolle.

title: Eläinmaailma

text: Vuodesta 1994 lehti suunnattiin erityisesti lapsille ja nuorille. Siitä lähtien lehdessä oli mm. Lemmikkimaailma-osuus, joka sisälsi lehden lemmikkiaiheisen aineiston (myös kysymyspalstoja) ja myöhemminkin Vesa Ilmarannan ja Arto Nyyssösen tekemä sarjakuva "Elukat". Lehden yleisönosaston nimi oli "Lukijan reviiri". Vuonna 2000 Eläinmaailma ja Koirat-lehti yhdistettiin ja uudeksi nimeksi tuli "Lemmikit & eläinmaailma". Samalla ilmestymistiheys laskettiin kahdeksan kertaan vuodessa. Vuodesta 2003 lehden kustantajaksi tuli Egmont kustannus. Lehti lopetettiin vuonna 2007 kyseisen vuoden viidenteen numeroon.

title: Lahti (lehti)

text: Lahti oli Lahdessa vuosina 1905–1963 ilmestynyt lehti. Sen ilmestymistiheys vaihteli eri vaiheissa, mutta oli viime aikoinaan neljä kertaa viikossa. Lehteä julkaisi Lahden kirjapaino- ja sanomalehti. Lehden näytenumero ilmestyi 21.12.1905 eli vain noin kuukausi Lahden kaupunginoikeuksien saamisen jälkeen, seuraavasta vuodesta 1906 alkaen se ilmestyi vuoden loppuun 1963, jolloin se oli menettänyt elintilansa. Lahden edeltäjä oli Itä-Häme.

title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Lehden levikki nousi alun kahdesta tuhannesta kappaleesta yli neljän tuhannen vuonna 1910 ja yli kahdeksan tuhannen vuonna 1914. Ilmestymistiheys kasvoi kolmeen kertaan viikossa vuonna 1907, ja vuonna 1910 (tai 1911) "Raivaajasta" tuli kuudesti viikossa ilmestynyt päivälehti. Lehden talous, joka oli aluksi hyvin epävarmoissa kantimissa, koheni huomattavasti 1910-luvun alussa. Vuonna 1913 muodostettiin uusi kustannusyhtiö Raivaaja Publishing Company, ja entinen yhtiö Finnish Socialist Publishing Company siirtyi toimimaan yksinomaan kirjapaino- ja kirjakauppaliikkeenä. Vuonna 1911 "Raivaajalle" hankittiin Fitchburgin keskustasta nelikerroksinen toimitalo, jonne sijoitettiin myös ajanmukainen kirjapaino. Lehti perusti useita haarakonttoreita, jotka sittemmin pian suljettiin New Yorkin toimipistettä lukuun ottamatta.

title: Rauno Larsio

text: Larsio toimi 1952–1955 tamperelaisen Aamulehden urheilutoimittajana mutta siirtyi sitten Helsinkiin ja toimi 1955–1959 Helsingin kauppakamarin apulaisasiamiehenä. Talouselämä-lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana Larsio oli lähes 30 vuotta 1960–1989. Hän jäi eläkkeelle kun Talouselämä ja Insinöörilehdet yhdistyivät Talentumiksi. Eläkevuosinaan Larsio asui Tampereella.

title: Vapaus (Sudbury)

text: "Vapauden" ilmestymistiheys kasvoi vuonna 1927 kahdesta viiteen päivään viikossa ja seuraavana vuonna siitä tuli kuusipäiväinen. Lehden levikki pysytteli 1920- ja 1930-lukujen ajan 3 000–4 000 tilaajan tasolla, mikä oli huomattavasti vähemmän kuin myös Kanadaan levinneillä yhdysvaltalaisilla kommunistilehdillä. Tärkeimpiä levikkialueita olivat Toronton alue, Sudbury, Port Arthur ja Brittiläinen Kolumbia. Lehden asiamiestyötä hoitivat suomalaisen järjestön paikallisosastot ja yksityiset jäsenet.

title: Aamuset

text: Aamuset on Turussa ja sen lähiseuduilla ilmestyvä kaupunkilehti. Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1981, ja sitä julkaisee Turun Tietotarjonta Oy, joka on osa TS-Yhtymää. Lehden ilmestymistiheys tuplaantui vuonna 2006, jolloin "Aamuset" alkoi ilmestyä keskiviikon lisäksi myös lauantaisin. Aiemmin lehti oli ilmestynyt kahdesti viikossa vain joulukuussa eikä lainkaan juhannuksesta elokuun alkuun. Vuodesta 2006 lähtien lehti alkoi ilmestyä myös kesäisin kerran viikossa. Lehden painos on 136 000 kappaletta (tammikuu 2010). "Aamuset"-lehden päätoimittaja on Lasse Virtanen.

title: Pop-lehti

text: POP on vuodesta 1999 vuoteen 2011 ilmestynyt suomenkielinen levyjenkeräilijöille suunnattu aikakauslehti, jossa julkaistiin artistien historiikkeja sekä diskografiatietoja. Lehden ilmestymistiheys vaihteli 4–6 numeron vuositahdissa ja sitä julkaistiin yhteensä 50 numeroa. Sen levikki oli keskimäärin noin tuhat kappaletta liikkuen siis samoissa luvuissa kuin aiemmin julkaistulla samaa aihetta käsitelleellä Rare-lehdellä. POP julkaisi myös musiikkikirjallisuutta POP-Kirjat sarjassaan.

title: Mustanaamio (lehti)

text: Aluksi Mustanaamio ilmestyi kerran kuukaudessa. Vuonna 1966 ehti ilmestyä kaksi numeroa. Lehden saadessa suosiota sen ilmestymistiheys kasvoi, 1972 alkaen ilmestyi 16 numeroa ja 1974 siirryttiin nykyiseen julkaisutahtiin. Rautakirjan irtonumeromyynnissä Mustanaamio oli kaikista lehdistä vuonna 1973 sijalla 51 ja vuonna 1983 sijalla 27.

title: Linnainen

text: Linnaisten Ääni on Linnaisten omakotiyhdistyksen jäsenten sitoutumaton tiedotuslehti. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1966. Lehden ilmestymistiheys on vuosien saatossa ollut varsin epäsäännöllistä, mutta viime vuosina A4-kokoisena julkaistava, 4-värinen lehti on ilmestynyt kahdesti vuodessa - hieman ennen joulua ja kesän kynnyksellä. Lehden painosmäärä on noin 270 kappaletta. Päätoimittajana on toiminut pääsääntöisesti omakotiyhdistyksen puheenjohtaja.

title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Ensimmäisten siirtolaispolvien ikääntyessä ja nuorison amerikkalaistuessa "Raivaajan" lukijakunta alkoi kutistua. Jo 1950-luvulla sen tulevaisuus näytti kyseenalaiselta. Vuonna 1950 lehdellä oli vielä 5 950 tilaajaa, vuonna 1956 enää 4 700, vuonna 1962 3 200 ja vuonna 1992 noin 1 800. Ilmestymistiheys laski vuonna 1953 kuudesta viiteen, vuonna 1962 kolmeen ja vuonna 1969 kahteen kertaan viikossa. Vuonna 1976 "Raivaaja" muuttui viikkolehdeksi. Vuonna 1955 lehdellä oli vielä neljän hengen toimitus, mutta viimeistään 1980-luvulla siitä tuli yhden toimittajan ja yhden avustajan lehti. Viimeisenä toimittajana työskenteli Sävele Syrjälän jälkeen vuodesta 1984 lähtien Marita Cauthen.

title: Pekka Seppänen

text: Seppänen työskenteli vuosina 1982–2010 tutkijana, tiedottajana, tiedotuspäällikkönä, toimittajana,"Talouselämä"-lehden päätoimittajana 2000–2010 sekä Talentum Oyj:n johtoryhmän jäsenenä ja lehtiliiketoiminnasta vastaavana johtajana, minkä jälkeen hän on toiminut vapaana yrittäjänä. Talouselämän päätoimittajan tehtävässä hän seurasi Pertti Montoa.

title: Eetu Hyppönen

text: Hyppönen on ollut Image-lehden kannessa vuonna 2005 sekä nuorimpana koskaan Talouselämä-lehden kannessa vuonna 2006, ollessaan 20-vuotias.

title: Saimaan Sanomat

text: Aluksi kerran viikossa julkaistu lehti alkoi vuonna 1906 ilmestyä kolmesti ja vuodesta 1907 lähtien kuudesti viikossa. Toisen maailmansodan aikana ilmestymistiheys vaihteli kolmesta kuuteen. Vuonna 1946 lehdestä tuli jälleen kuusipäiväinen. Vuonna 1970 viikoittaisten numeroiden määrä väheni viiteen ja vuonna 1972 kolmeen. Alkuaikoina päälehden rinnalla ilmestyi myös kaksipäiväinen ja myöhemmin kolmipäiväinen painos.

title: Uusi Laulu

text: Lehden ilmestymistiheys nousi vuonna 1977 neljästä numerosta viiteen. Tuona vuonna lehden päätoimittajaksi tuli Jukka Lindfors minkä seurauksena se tyylillisesti muuttui vahvasti rock-julkaisuksi ja poliittiset painoarvot jäivät sisällössä vähemmälle huomiolle. Punk-musiikin kasvattaessaan suosiota profiloitui myös Uusi Laulu sen vahvana puolestapuhujana. Kun paria vuotta aiemmin lehden kansikuvassa oli ollut vielä Kaj Chydenius tai kuubalaisia muusikoita, niin nyt tilaa saivat Eppu Normaalin kaltaiset nimet. Vuosikymmenen lähestyessä loppua lehden sisältö muuttui yhä vahvemmin underground-henkiseksi, jolle ei ollut mahdotonta esimerkiksi julkaista tajunnanvirtakirjoituksia tai vaikkapa psykedeelistä jättijulistetta tuntemattomasta Satu & Systeemi -lavabändistä. Sisällöllisen uudistumisen myötä lehden julkaisijakin vaihtui jälleen kerran. Vuoden 1978 lopulla uudeksi julkaisijaksi tuli Uusi Laulu -yhdistys.


query: Minkä muotoinen plootu tavallisesti oli?

title: Plootu

text: Ensimmäinen plootu valmistettiin vuonna 1644, ja se oli kooltaan ja massaltaan huomattavan suurikokoinen. Myöhemmin rahojen koko vaihteli, ja tavallisesti plootu oli suorakaiteen muotoinen kuparilevy, jonka nurkkiin oli kaiverrettu leima ja nimellisarvo. Painavin plootu painoi 19,7 kg.[1]

title: Muinainen Egypti

text: Obeliskit olivat yhdestä kivestä, yleensä punagraniitista veistettyjä, pohjaltaan nelikulmaisia ja ylöspäin kapenevia pylväitä, joiden huippu oli pyramidin muotoinen. Obeliskit olivat auringonjumalan symboleja. Muinaisegyptiläisen temppelin edessä seisoi tavallisesti kaksi obeliskia.[83]

title: Törmäilyautot

text: Metallinen lattia on usein soikion muotoinen, ja sille on ruiskutettu grafiittia pienentämään kitkaa. Kuminen puskuri on jokaisen ajoneuvon ympärillä, ja ajajat tuuppivat toisiaan ajaessaan. Hallintalaitteet ovat tavallisesti kaasupoljin ja ratti eli ohjauspyörä. Autolla voi peruuttaa kääntämällä rattia tarpeeksi jompaankumpaan suuntaan.

title: Cardiopteridaceae

text: Heimon kasvit ovat puuvartisia, eräät liaaneja. Kasveihin kerääntyy alumiinia ja niissä on eräitä välkehtiviä yhdisteitä (iridoideja). Lehiruodin poikkileikkauksessa näkyy rengasmaisia johtojänteitä. Lehden ilmarakotyypit ovat vaihtelevia. Lavan reuna on tavallisesti ehyt, harvoin hampainen, ja suonitus on yleensä sulkasuoninen, harvoin kourasuoninen. Yleensä kasvit ovat yksikotisia, joskus kaksikotisia tai sekasopuisia siten, että yhdessä kasviyksilössä on sekä kaksineuvoisia että hedekukkia (andromonoeekkisyys). Kukinto on tavallisesti haaraton; haaraisten kukintojen osakukinnot voivat olla viuhkomaisia. Kukinnossa on tavallisesti suojuslehtiä. Verholehdet ovat kasvaneet yhteen tyvestään, ja hetiö voi olla yhtynyt teriöön. Kukassa on tavallisesti mesiäinen. Emilehdet sijaitsevat tiiviinä rykelmänä. Vartalo on tavallisesti kapea ja noin sikiäimen mittainen, ja vartaloita voi olla yhdestä kolmeen. Joskus vartalo kiinnittyy lateraalisesti. Luotti on tylppä tai pallomainen. Siemenaiheita on tavallisesti enemmän kuin yksi, ja niiden sydämessä eli nukelluksessa on kahden solukerroksen paksuinen laitasolukko. Hedelmän poikkileikkauksessa endokarppi eli seinämän sisäkerros on C:n muotoinen. Siemenkuori on ohut ja siemenvalkuainen on toisinaan kirjava.

title: Maahockey

text: Kentän molemmissa päädyissä päätyrajan keskellä sijaitsee maali, jonka edessä on puoliympyrän muotoinen maalirinki (säde maalista 14,63 metriä eli 16 jaardia) ja puoliympyrän muotoinen 23 metrin alue (säde maalista 22,90 metriä eli 21 jaardia). Rangaistuslaukauspiste on 6,40 metrin päässä maalista. Kentän alustana on tavallisesti tekonurmi.

title: Plootu

text: Plootu () on suurikokoinen, kuparista valmistettu metalliraha. Plootuja käytettiin Ruotsissa 1644–1777. Plootuja käytettiin hopearahan asemesta ja ne olivat huomattavan suurikokoisia ja raskaita, sillä kupari oli arvoltaan halvempi metalli kuin hopea. Siksi plootuista oli tehtävä suuria.

title: Sirkumfleksi

text: Sirkumfleksi (, , , ^) on diakriittinen merkki eli tarke, jota käytetään kirjainten päällä monissa latinalaisilla, kyrillisillä tai kreikkalaisilla aakkosilla kirjoitetuissa kielissä. Tarkkeen nimi johtuu latinan sanoista "circumflexus" ’ympärille taitettu’, joka on käännös sen kreikkalaisesta nimestä περισπωμένη ("perispōménē"). Latinalaisilla aakkosilla kirjoitetuissa kielissä sirkumfleksi tyypillisesti onkin ylöspäin osoittavan nuolenkärjen tai harjakaton muotoinen (^), mutta kreikassa se on tavallisesti kaareva, joko tilden (~) tai ylösalaisin käännetyn lyhyysmerkin muotoinen ( ̑ ). Suomenkielisessä tekstissä sirkumfleksi esiintyy vain joissakin vieraskielisissä nimissä, esimerkiksi Ranskan joen nimessä Rhône.

title: Mikroliitti

text: Tavallisimmin mikroliitti on pieni kolmion, puolisuunnikkaan trapetsin (katkaistun kolmion) jne. muotoinen ainakin yhdeltä puoleltaan terävä litteä kivipala, jonka koko on noin 1×0,5 cm. Mikroliitteja tehtiin mm. piikivestä, obsidiaanista tai kvartsista.

title: Plootu

text: Ruotsi tuotti kuparia Falunin kaivoksesta ja plootuja tehtiin Avestassa. 1600-luvun puolivälissä kuparia tuotettiin Ruotsissa 3000 tonnia vuodessa, joka oli puolet maailman tuotannosta.[2]

title: Ämpäri

text: Ämpäri eli sanko on sangallinen, tavallisesti kartiomaisesti alaspäin kapeneva avosuinen, ympyrälieriön muotoinen, erityisesti veden kanto- ja säilytysastia. Ämpärin ulkolaidalla voi olla v:n muotoinen uloke nesteen kaatamisen helpottamiseksi. Ämpärissä voi olla myös kansi. Suurta ämpäriä kutsutaan saaviksi.

title: Holvi

text: "Tynnyriholvi" on poikkileikkaukseltaan yleensä puoliympyrän tai ympyräsegmentin muotoinen, mutta myös elliptinen, sanka- tai suippokaarinen, silloissa ja tunneleissa paraabelikaarinenkin. Tavallisesti holvin akseli on suora vaakasuora viiva, mutta myös nousevia, renkaanmuotoisia ja ruuvimaisesti nousevia (porraskäytävissä) tynnyriholveja esiintyy.

title: Plootu

text: Viimeinen plootuista löytyvä vuosiluku on 1768. Plootun asema laillisena maksuvälineenä lakkasi vuonna 1777.[2] Demonetisoinnin jälkeen tanskalainen Itä-Intian kauppakompania laivasi plootuja Intiaan työstettäväksi kolikoiksi.[3]

title: Post-it

text: Post-it on liimattava paperiarkki, joita myydään kuution muodossa. Tavallisin Post-it-lappu on keltainen ja neliön muotoinen, mutta muitakin värejä ja malleja löytyy.

title: Kynäjalava

text: Kynäjalava kasvaa yleensä 12–20 metriä korkeaksi puuksi, joka kasvattaa myös juurivesoja. Latvus on leveä ja kupumainen ja oksat kasvavat lähes vaakasuoraan. Kuluvan kesän kasvainranka on tavallisesti karvainen. Kukinta tapahtuu keväällä ennen lehtien puhkeamista. Lehtisilmut ovat pitkänomaisia ja suippoja, silmusuomut ovat vaaleanruskeita ja tummakärkisiä. Lehdet ovat oksissa kierteisesti, ja ne ovat korvakkeettomia ja lyhytruotisia. Lehtilapa on 7–15 cm pitkä, ehyt, laidaltaan toissahainen, vastapuikean tai leveänsoikean muotoinen ja tyvestä hyvin epämukainen. Päältä lehti on sileä, alta tasaisesti karvainen tai kokonaan kalju. Lehtien sivusuonet ovat tavallisesti haarattomia ja sivusuonten hangoissa ei ole karvatupsuja.

title: Plootu

text: Kuparin käyttäminen rahassa loi kuparille kysyntää ja kuparin maailmanmarkkinahintaa kyettiin tukemaan korkeammaksi. Turun Sanomien artikkelissa plootua nimitetään kuparintuottajien nerokkaaksi keksinnöksi. Maailmalla kuparista plootua ihmeteltiin alusta alkaen.[2]

title: Sademittari

text: Perinteisessä sademittarissa on tavallisesti pienehkö, avoimen laatikon tai lieriön muotoinen vesisäiliö, jonka yläosassa saattaa olla suppilomainen laajennus. Säiliön reunaan on merkitty asteikko, joka suoraan ilmaisee sademäärän millimetreinä tai tuumina. Yksi sademillimetri vastaa yhtä litraa neliömetrille.

title: Kierteisgalaksi

text: Hubblen luokittelu jakaa kierteisgalaksit tavallisiin kierteisgalakseihin (S) ja sauvaspiraaligalakseihin (SB), joiden ydin on sauvan muotoinen ja kierteishaarat lähtevät "sauvan" päistä. Noin kolmasosa kierteisgalakseista on sauvaspiraaleja.

title: Kilpi (heraldiikka)

text: Vaikka heraldiikassa kilpi on kaikkein keskeisin elementti, ei sen muotoa selitetä vaakunaselityksessä, vain sen tunnus. Kilven muodon saneli alun perin käytännöllisyys, sillä vaakunakilpiä käytettiin nimenomaan kilpenä, suojana taisteluissa. 1400-luvun jälkeen kilven muodosta tuli kuitenkin hiljalleen enemmän taiteellinen ja suunnittelullinen seikka. Oletusarvoisesti miehen kilpi on perinteisen 1200-luvun ritarinkilven muotoinen ja naisen joko vinoneliön muotoinen tai elliptinen, mutta nykyheraldiikassa sekä miehet että naiset käyttävät tavallisimmin oletusarvoisesti ritarinkilpeä.

title: Plootu

text: Luokka:Euroopan rahayksiköt Luokka:Historialliset rahayksiköt Luokka:Ruotsin taloushistoria Luokka:Kupari

title: Plootu

text: Ruotsi oli Euroopan suurin kuparin tuottaja. Kuparinen plootu otettiin käyttöön, koska Ruotsilla oli erittäin vähän hopeaa, varsinkin kun Tanskalle oli jouduttu maksamaan sotakorvauksia hopeassa.[4]

title: Teepallo

text: Teepallo on teen valmistuksessa käytetty keittiöväline. Tavallisesti teepallo on pallon tai kananmunan muotoinen, joko rei'itetystä metallista tai metalliverkosta valmistettu astia, joka aukeaa keskeltä kahdeksi osaksi.

title: Onigiri

text: Onigiri () tai omusubi () on japanilainen, riisistä tehty välipala, joka on tavallisesti kolmion tai soikion muotoinen ja "nori"-merilevällä ympäröity. Onigiri on yksi suosituimmista välipaloista Japanissa, ja sen eri muunnoksia myydäänkin useimmissa kaupoissa.

title: Tunneli-ilmiö

text: Sen sijaan kvanttimekaniikassa hiukkasen käyttäytymistä on kuitenkin tarkasteltava aaltofunktion ja sitä kuvaavan Schrödingerin yhtälön avulla. Hiukkaseen vaikuttavat sähkömagneettiset ja eräissä tapauksissa myös vahva vuorovaikutus, jotka saavat aikaan, että ollessaan tietyllä alueella sillä on suurempi potentiaalienergia kuin muualla. Tällaista aluetta sanotaan tavallisesti potentiaalivalliksi. Aaltofunktio, jonka neliö kuvaa hiukkasen löytymisen todennäköisyyttä tietyllä alueella, on tällöin sinifunktion muotoinen potentiaalivallin ulkopuolella ja yksinkertaisimmassa muodossaan eksponenttifunktion muotoinen potentiaalivallin sisällä. Jos hiukkanen on alkujaan vallin toisella puolella, sen aaltofunktio on tällä puolella arvoltaan suurempi mutta ei sen toisellakaan puolella ole tarkalleen nolla. Tästä seuraa, että hiukkasella on jokin todennäköisyys joutua vallin toiselle puolelle. Ilmiön todennäköisyys on sitä suurempi, mitä kapeampi potentiaalivalli on ja mitä pienempi energia sen ylittämiseen klassisen fysiikan mukaan tarvittaisiin.

title: Masinqo

text: Masinqo (masenqo, masenko) on etiopialainen piikkiviulu. Siinä on yksi kieli. Soittimen kaikukoppa on vinoneliön muotoinen. Etiopiassa masinqoa soittavat tavallisesti kiertelevät azmari-muusikot.

title: Äänenvaimennin

text: Ampuma-aseissa äänenvaimennin on tavallisesti lieriön muotoinen kappale, jossa on päissä reiät luodin sisäänmenolle sekä ulostulolle. Äänenvaimennin asennetaan piipun päähän. Äänenvaimennin kiinnitetään esimerkiksi kierteillä tai rakennetaan kiinteästi piippuun kiinni. Äänenvaimennin on tavallisesti 20–35 senttimetrin pituinen ja halkaisijaltaan 2–5 sentin putki.

title: Plootu

text: Plootujen arvo ilmoitettiin hopeassa.[2] Plootujen käyttöön Ruotsissa liittyi Euroopan ensimmäisen setelirahan käyttöönotto.

title: Pygmaeocereus

text: Lajit ovat pienikokoisia, yksivartisia tai mätästäviä, usein tuskin maanpinnan yläpuolelle kohoavia kaktuksia, joilla on tavallisesti mehevät juuret. Varsi on pallomainen, vihreä, halkaisijaltaan yhdestä viiteen senttimetriä. Siinä on 8-15 uurretta, joiden väleissä on usein kyhmyjä. Areolit ovat pyöreitä tai pitkänomaisia ja villakarvaisia. Piikkejä niissä on useita, ja ne ovat tavallisesti erilaistuneet keski- ja säteittäispiikeiksi. Pituutta piikeillä voi olla puoli senttiä. Kasvit kukkivat yöllä, kukka on leveän suppilomainen, valkoinen ja kuusi senttimetriä leveä. Kukan tyvimalja on pitkä ja hoikka. Hedelmä on pallomainen tai päärynän muotoinen.

title: Pallogrilli

text: Pallogrilli on pallon tai soikean pallon muotoinen grilli, joka on tavallisesti valmistettu teräksestä tai raudasta. Pallogrillin halkaisija on yleensä noin 25–50 senttiä. Pallogrilli on yleinen ja rakenteeltaan yksinkertainen grilli. Se on myös yksinkertainen ja edullinen käyttää. Tavallisin pallogrillissä käytetty polttoaine, puuhiili, on myös kohtuullisen hintaista. Pallogrilli on edistyneempi kuin puugrilli ennen kaikkea vedeltä ja tuulelta suojaavan kantensa ansiosta.

title: Alduksen lehti

text: Alduksen lehti (, "floral heart"; 'muratti') on vanha typografinen ornamentti, joka on tavallisesti joko kukan tai lehden muotoinen. Hedera on yksi kreikkalaisten ja roomalaisten kaiverrusten ja kirjoitusten varhaisimpia välimerkkejä.

title: Plootu

text: Suurin osa tunnetuista plooturahoista on peräisin vuonna 1783 Etelä-Afrikan rannikon edustalla uponneesta Nicobar-laivasta. Intiaan matkalla olleessa laivassa oli noin 3000 plooturahaa. Paikalliset kalastajat löysivät hylyn vuonna 1987.[3]


query: Onko Maxim Noreaulla pikkuveljiä?

title: Maxim Noreau

text: Noreaun pikkuveljet Jérémy ja Samuel ovat pelanneet myös jääkiekkoa puolustajina. Heistä Samuelilla on New York Rangersin NHL-varaus vuodelta 2011 ja hän pelaa nykyään LNAH-liigan Rivière-du-Loup 3L:ssä.[1]

title: Hiram Maxim

text:
Paul Vieille oli keksinyt savuttoman ruudin samana vuonna. Hiram Maximin veli Hudson Maxim kehitti edelleen savuttoman patruunan 1891, joka täydensi Maxim-konekiväärin tehokkuutta. Maxim myi uuden aseensa brittiarmeijalle, vaikka upseeriston keskuudessa riitti arvostelijoita.
Maxim jatkoi myös muiden keksintöjen kehittelyä. 1890-luvulla hän suunnitteli höyryvoimalla toimineen lentokoneen. Tuhansien keksintöjen jälkeen kuningatar Viktoria löi hänet ritariksi 1901. Yksi keksinnöistä oli nykyäänkin käytössä oleva jousiviritteinen hiirenloukku.

title: Maxim Noreau

text: Maxim Noreau (s. 24. toukokuuta 1987 Montréal, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja ja olympiamitalisti, joka pelaa Sveitsin National League A:n SC Bernissä. Hän on pelannut urallaan myös kuusi NHL-ottelua Minnesota Wildissa. Noreau laukoo oikealta.[1]

title: Feeniksin kilta

text: Olympe Maxime on Beauxbatonsin rehtori ja puolijättiläinen. Maxime esiintyi ensimmäisen kerran neljännessä kirjassa, missä hän oli läsnä huispauksen maailmanmestaruuskisoissa muutaman oppilaansa kanssa. Myöhemmin Maxime osallistui valittuine oppilaineen Kolmivelhoturnajaisiin toimien tuomarina kilpailussa. Maxime antoi Harrylle kahdeksan pistettä kymmenestä ensimmäisessä koetuksessa ja täydet pisteet toisessa koetuksessa. Maxime teki välittömästi vaikutuksen Rubeus Hagridiin, joka silminnähden ihastui Maximeen ja näytti tälle etukäteen turnauksen ensimmäiseen koetukseen tarkoitetut lohikäärmeet. Maxime myöhemmin tanssi Hagridin kanssa joulutanssiaisissa. Hagrid tiesi Maximen olevan puolijättiläinen ja kysyi sitä häneltä, mistä Maxime loukkaantui ja väitti että hänellä on vain isot luut. Myöhemmin Hagrid ja Maxime korjasivat välinsä. Kun Harry oli tuonut Cedric Diggoryn ruumiin mukanaan kolmannen koetuksen jälkeen, Maxime näytti järkyttyneeltä. Maxime oli myöhemmin läsnä Diggoryn muistotilaisuudessa Tylypahkassa. Viidennessä kirjassa Maximesta oli tullut Feeniksin killan avustava jäsen ja hän ja Hagrid matkasivat yhdessä jättiläisten luo yrittäen saada heidät liittymään Dumbledoren puolelle ja oli pelastanut Hagridin Golgomathin puolella olleiden jättiläisten hyökkäykseltä. Maxime myöhemmin palasi yksin Beauxbatonsiin Hagridin viedessä veljensä Ruaahin Englantiin mukanaan. Maxime oli myöhemmin läsnä Dumbledoren hautajaisissa lohduttaen Hagridia ja osallistui Billin ja Fleur Delacourin häihin.

title: David McIntyre

text: Kesäkuussa 2011 Devils kauppasi McIntyren Minnesota Wildiin vaihdossa Maxim Noreauun. Hän pelasi kauden 2011–2012 suurimmaksi osaksi farmijoukkue Houston Aerosissa, jonka kolmanneksi paras maalintekijä McIntyre oli Justin Fontainen kanssa 16 osumallaan. Hän teki kauden aikana myös NHL-debyyttinsä. McIntyre pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 28. marraskuuta 2011 Tampa Bay Lightningia vastaan. Hänen NHL-uransa avausmaali syntyi 14. tammikuuta 2012 vieraissa St. Louis Bluesin Jaroslav Halákin taakse. Kaikkiaan McIntyre pelasi kauden aikana seitsemän NHL-ottelua tehopistein 1+1=2. Heinäkuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Wildin kanssa. Kauden 2012–2013 McIntyre pelasi kokonaan AHL:ssä. Hän voitti Aerosin sisäisen tehotilaston lukemalla +19. Heinäkuussa 2013 McIntyre teki vapaana agenttina vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Grand Rapids Griffinsin kanssa. Hän osallistui syksyllä 2013 myös NHL-joukkue Detroit Red Wingsin harjoitusleirille, mutta McIntyre pelasi kauden 2013–2014 kuitenkin sopimuksensa mukaisesti Griffinsissa.

title: Maxim Noreau

text: 2004–2005Victoriaville TigresQMJHL65581347700082005–2006Victoriaville TigresQMJHL69224365116524672006–2007Victoriaville TigresQMJHL69175370106621382007–2008Houston AerosAHL5088164850004Texas WildcattersECHL20330–––––2008–2009Houston AerosAHL771425394920471122009–2010Minnesota WildNHL10000–––––Houston AerosAHL7618345260––––– 2010–2011Minnesota WildNHL50000–––––Houston AerosAHL7610445458242101223 2011–2012HC Ambrì-PiottaNLA447233022––––– 2012–2013HC Ambrì-PiottaNLA4510253538–––––2013–2014HC Ambrì-PiottaNLA358162428400022014–2015Lake Erie MonstersAHL398223029–––––2015–2016San Antonio RampageAHL6412334531–––––2016–2017SC BernNLA3541418841234 2017–2018SC BernNLAOK62570 2 kauttayhteensäNHL60000–––––6 kauttayhteensäAHL382701662362754961723294 kauttayhteensäNLA15929781079681236

title: Maxim Noreau

text: Noreaun kasvattajaseura on AHM Lac St-Louis. Kaudella 2003–2004 hän pelasi Québecin paikallisia juniorisarjoja West Island Lionsissa, jonka jälkeen Victoriaville Tigres varasi Noreaun 15. pelaajana QMJHL:n varaustilaisuudessa 2004. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2004–2005, jolloin Noreau teki runkosarjassa 13 tehopistettä. Kaudella 2005–2006 hän oli Tigresin toiseksi paras syöttäjä, kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja tehoilla 21+44=65, joilla Noreau sijoittui koko QMJHL:n puolustajien pistepörssissä kymmenenneksi. Kaudella 2006–2007 hän jakoi tehoilla 17+53=70 joukkueensa sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Toby Lafrancen kanssa ja liigan puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Acadie-Bathurst Titania ja Rouyn-Noranda Huskiesia edustaneen Mathieu Carlen kanssa.[1][2]

title: Maxim Noreau

text: Noreau edusti Kanadaa myös Spengler Cupissa vuosina 2012, 2013, 2016 ja 2017, joista kaikki turnaukset vuotta 2013 lukuun ottamatta päättyivät voittoon. Vuosien 2016 ja 2017 turnauksessa hän toimi joukkueen kapteenina ja 2013 turnauksessa varakapteenina. Noreau voitti vuoden 2016 turnauksen puolustajien maalipörssin kolmella osumallaan ja hänet valittiin tähdistökentälliseen. Noreau jakoi pelipaikastaan huolimatta koko vuoden 2017 turnauksen pistepörssin voiton HC Davosin Tomi Sallisen kanssa tehoilla 2+5=7 sekä tehotilaston voiton joukkuetoverinsa Victor Bartleyn kanssa lukemalla +7.[1]

title: Joey Maxim

text: Joey Maxim (28. maaliskuuta 1922 – 2. kesäkuuta 2001), oikealta nimeltään Giuseppe Antonio Berardinelli, oli yhdysvaltalainen ammattilaisnyrkkeilijä ja alemman raskaansarjan maailmanmestari. Hänen taiteilijanimensä tulee Maxim-konekivääristä, jota pidetään ensimmäisenä nykyaikaisena konekiväärimallina. Maxim ei ollut aikansa kovaiskuisimpia nyrkkeilijöitä ja saavutti vain 21 tyrmäysvoittoa 115 ottelussa, mutta korvasi puutteensa muutoin viisaalla ottelemisella ja kykeni voittamaan monia aikakautensa parhaista nyrkkeilijöistä.

title: Maxim Noreau

text: Noreau ei päässyt yhteisymmärrykseen Devilsin kanssa, vaan hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 Sveitsin National League A:n HC Ambrì-Piottaan.[5] Marraskuussa 2011 Noreau teki joukkueen kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hän voitti pelipaikastaan huolimatta Ambrìn sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 7+23=30, joilla Noreau sijoittui liigan puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Karsintasarjassa hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi Ambrìn sisäisen pistepörssin voiton Julian Walkerin ja Inti Pestonin kanssa tehoilla 1+8=9. Media valitsi Noreaun kauden päätteeksi NLA:n tähdistökentälliseen.[1]

title: Mathias Seger

text: Seger sijoittui kaudella 2012–2013 NLA:n puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain HC Ambrì-Piottan Maxim Noreau. Hän voitti ZSC:n sisäisen syöttöpörssin sekä tilaston lukemalla +23, kuten myös kevään 2013 pudotuspeleissä lukemalla +7. Media valitsi Segerin NLA:n tähdistökentälliseen ja hän voitti myös liigan suosituimman pelaajan palkinnon. Kauden 2013–2014 Seger voitti Sveitsin-mestaruuden. Media valitsi hänet NLA:n tähdistökentälliseen ja Seger valittiin Swiss Golden Player Awardissa liigan parhaaksi puolustajaksi. Kaudella 2014–2015 hän toimi helmi-maaliskuussa noin puolentoista kuukauden ajan ZSC:n apuvalmentajana loukkaantumisensa aikana.

title: Maxim Reality

text: Maxim Reality (oikealta nimeltään Keith Palmer, s. 21. maaliskuuta 1967 Peterborough, Englanti) on brittiläinen muusikko, joka on MC ja vokalisti yhtyeessä The Prodigy. Maxim oli alun perin vain MC, mutta "Music for the Jilted Generation" -albumin single "Poison" oli ensimmäinen, jolla hän lauloi. Maxim on yhtyeen varsinainen MC, kun Keith Flint panostaa laulun lisäksi pääasiassa livekäytökseen. Maxim lauloi myös "The Fat of the Land" -albumin menestyssinglellä "Breathe".

title: Maxim m/1910

text: Maxim m/1905 oli yleensä asennettu suuripyöräiselle, useimmiten suurella teräskilvellä varustetulle jalustalle. Osa aseen osista oli pronssisia, suurimpana ja painavimpana piipun jäähdytysvaippa. Suuripyöräinen jalusta osoittautui käytössä hankalaksi, ja itse konekivääri tarpeettoman painavaksi, mikä johti Maxim m/1910 -malliin. Maxim m/1910:ssä miltei kaikki m/1905:n pronssiosat vaihdettiin teräksisiin ja aseen massa keveni yli neljä kilogrammaa. Valmistuksessa siirtyminen vanhasta mallista uuteen tapahtui kuitenkin vähitellen – m/1910:n ratkaisevina tuntomerkkeinä pidetään uusittua lukkomekanismia ja piippuun lisättyä suujarrua. Maxim m/1910 on yleensä varustettu venäläisen eversti Aleksandr A. Sokolovin suunnittelemalla, Vickers-Maximin prototyyppiin perustuvalla pienipyöräisellä jalustalla. Vuonna 1915 käyttöön otettiin myös Sokolov-jalustaa muistuttava, kevyempi Koleshnikov-jalusta, mutta sitä valmistettiin vain pieni erä. Vuodesta 1931 käyttöön otettiin M/31 (Vladimirov) -yleisjalusta, jota voitiin käyttää myös ilmatorjuntajalustana, mutta sitäkin valmistettiin suhteellisen vähän.

title: Maxim Noreau

text: Noreau edusti Kanadaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018, jolloin hän toimi joukkueen varakapteenina ja voitti pronssia. Noreau jakoi Kanadan sisäisen pistepörssin voiton Derek Royn kanssa tehoilla 2+5=7, joilla hän oli koko turnauksen tehokkain puolustaja. Puolivälieräottelussa Suomea vastaan Noreau ratkaisi Kanadalle maalillaan 1–0-voiton ja välieräpaikan.[8] Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.[1]

title: Maxim Noreau

text: Syksyllä 2007 NHL-varaamaton Noreau osallistui Minnesota Wildin harjoitusleirille. Hänet lähetettiin sen päätteeksi AHL-joukkue Houston Aerosiin, jossa tulokaskausi toi 50 runkosarja- ja viidessä playoff-ottelussa tehot 8+8=16. Noreau oli runkosarjassa joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Erik Reitzin kanssa.[2] Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua ECHL-joukkue Texas Wildcattersin vahvuudessa.[3]

title: Maxim Noreau

text: Kaudella 2012–2013 Noreau oli Ambr-Piottan paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jason Williamsin jälkeen tehoilla 10+25=35, joilla hän voitti koko NLA:n puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Kaudella 2013–2014 Noreau nousi joukkueensa varakapteeniksi. Hän oli Ambrìn tehokkain puolustaja tehoilla 8+16=24, joilla Noreau jakoi koko NLA:n puolustajien maalipörssin voiton neljän muun pelaajan kanssa ja puolustajien pistepörssin neljännen sijan HC Luganon Ilkka Heikkisen kanssa.[1]

title: Franmax

text:
Franmax (Franchise + „Maxima“; 1992-2012: Maxima Grupė) on liettualainen yritys, joka on Baltian suurin työnantaja. Maxima Grupė omisti vuoteen 2011 mennessä Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Bulgariassa yhteensä 467 Maxima-myymälää.
Ensimmäinen myymälä avattiin Liettuaan vuonna 1992, ja vuonna 2012 Maximalla työskenteli yli 28 000 ihmistä.

title: Sainte-Maxime

text: Sainte-Maxime on rantakaupunki, joka sijaitsee Ranskassa. Sitä vastapäätä sijaitsee Saint-Tropez. Sainte Maximen kaupunginosassa Nartellessa on uimaranta. Pienalus Bateau Vert kulkee Sainte Maximesta Saint Tropeziin.Lähellä Sainte Maximea on myös maisemakaupunki Gassin, joka sijaitsee korkealla kukkulalla.

title: Kauppakeskus Maxim

text: Kauppakeskus Maxim on Kokkolan keskustassa sijaitseva ostoskeskus. Maxim on rakennettu 1960–1970-luvulla. Kauppakeskus Maxim sijaitsee Rantakadulla. Maximissa on 11 liikettä, ja kolme kerrosta. Keskuksen kolmannessa kerroksessa sijaitsee kahvila Minna. Heti Maximia vastapäätä sijaitsee kauppakeskus Rantakulma.

title: Maxim Noreau

text: Kaudella 2010–2011 Noreau oli Aerosin paras syöttäjä, kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja tehoilla 10+44=54,[2] joilla hän jakoi AHL:n puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Rochester Americansin Michael Kostkan ja Binghamton Senatorsin Derek Smithin kanssa. Noreau pelasi kauden aikana liigan tähdistöottelussa ja hänet valittiin kauden päätteeksi AHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen.[1] Noreau pelasi kauden aikana Wildissa viisi NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Kesäkuussa 2011 seura kauppasi hänen pelaajaoikeutensa New Jersey Devilsiin vaihdossa David McIntyreen.[5]

title: Maxim Noreau

text: Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadalaiset olympiamitalistit Luokka:Kanadanranskalaiset Luokka:Vuonna 1987 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Maxim Noreau

text: Toukokuussa 2008 Noreau teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Minnesota Wildin kanssa.[4] Hän pelasi kauden 2008–2009 kokonaan Houston Aerosin AHL-joukkueen vahvuudessa, jonka tehokkain puolustaja Noreau oli tehoilla 14+25=39. Noreau jakoi myös tehoilla 4+7=11 pudotuspelien puolustajien pistepörssin voiton Providence Bruinsin Jeff Pennerin kanssa edellään vain Hershey Bearsin Staffan Kronwall. Kaudella 2009–2010 hän jakoi tehoilla 18+34=52 Aerosin sisäisen syöttöpörssin voiton Jean-Michel Daoustin kanssa ja sisäisen pistepörssin toisen sijan Jon DiSalvatoren kanssa edellään vain Daoust.[2] Noreau jakoi myös koko AHL:n puolustajien maalipörssin voiton Hamilton Bulldogsin P. K. Subbanin kanssa ja sijoittui puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Hän pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa ja Noreau valittiin 24. tammikuuta 2010 liigan viikon puolustajaksi.[1] Hänet valittiin kauden päätteeksi AHL:n toiseen tähdistökentälliseen.[5] Noreau debytoi kauden aikana myös Wildin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi uransa ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 8. huhtikuuta 2010 vieraissa Calgary Flamesia vastaan. Noreau sai ottelussa jääaikaa 7.03 minuuttia.[6]

title: Kanadanhanhi

text: Kanadanhanhen eri alalajien välillä on huomattavia eroja sekä ulkonäössä ja koossa että käyttäytymisesä. Pienin alalaji painaa vain 1,5 kilogrammaa, kun taas suurin, Pohjois-Amerikan keskiosissa pesivä "B. c. maxima" voi painaa yli kahdeksan kilogrammaa. "B. c. maxima" onkin suurin kaikista hanhista. Osa tutkijoista luokittelikin neljä pienintä alalajia vuonna 2003 erilliseksi lajiksi, pikkukanadanhanheksi ("Branta hutchinsii"), minkä jälkeen kanadanhanhella on nykyisin seitsemän alalajia.

title: Maxim Noreau

text: Heinäkuussa 2014 Noreau teki kaksivuotisen, yksisuuntaisen ja 1,5 miljoonan dollarin arvoisen NHL-sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa.[7] Hän pelasi molemmat sopimuskautensa kuitenkin kokonaan farmissa. Kauden 2014–2015 Noreau pelasi Lake Erie Monstersin AHL-joukkueessa ja kauden 2015–2016 Avalanchen uudessa farmijoukkueessa, San Antonio Rampagessa. Hän toimi Rampagen varakapteenina ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies Mikko Rantasen jälkeen tehoilla 12+33=45.[2] Noreau jakoi AHL:n puolustajien pistepörssin neljännen sijan Rockford IceHogsin Ville Pokan kanssa.[1]

title: Ville Pokka

text: Myös kauden 2015–2016 Pokka pelasi kokonaan Rockford IceHogsin AHL-joukkueessa. Hän oli joukkueen paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 10+35=45, joilla Pokka jakoi AHL:n puolustajien pistepörssin neljännen sijan San Antonio Rampagen Maxim Noreaun kanssa. Myös tulokassopimuksensa viimeisen kauden 2016–2017 hän pelasi kokonaan farmissa. Pokka oli tehoilla 6+24=30 IceHogsin toiseksi paras syöttäjä, tehokkain puolustaja Erik Gustafssonin kanssa sekä kolmanneksi paras pistemies Brandon Mashinterin ja Gustafssonin kanssa. Hänen kautensa varsinkin puolustuspelaamisen valossa osoittautui pettymykseksi, kun Pokan tehotilasto näytti runkosarjan päätteeksi lukemaa -25. Kesäkuussa 2017 hän teki Blackhawksin kanssa vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen.

title: Maxim Noreau

text: Kaudeksi 2016–2017 Noreau palasi Sveitsiin ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SC Bernin NLA-joukkueeseen. Hän voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden.[1]

title: Tomi Sallinen

text: Sallinen oli edellisen kevään jälkeen ilman sopimusta aina kauden 2017–2018 alkuun asti, kun hän siirtyi syyskuussa 2017 kuukauden mittaisella sopimuksella Sveitsin National Leaguen EHC Kloteniin. Seura hankki Sallisen paikkaamaan maanmiehensä Tommi Santalan loukkaantumista.[22] Hänen sopimustaan jatkettiin sittemmin useaan otteeseen; marraskuun lopulla Kloten jatkoi Sallisen sopimusta vuoden loppuun.[23] Joulukuussa seura jatkoi hänen sopimustaan lopulta kauden loppuun.[24] Sallinen oli Klotenin neljänneksi paras pistemies tehoilla 8+14=22. Hän vahvisti kauden aikana myös HC Davosia seuran perinteisesti isännöimässä Spengler Cupissa.[25] Sallinen voitti tehoilla 1+6=7 koko turnauksen syöttöpörssin sekä jakoi pistepörssin voiton Kanadan Maxim Noreaun kanssa.[2]

title: Cloaca Maxima (albumi)

text: "Cloaca Maximan" seuraajaksi julkaistiin vuonna 2004 toinen triplakokoelma, "Cloaca Maxima II".

title: Maxim (Helsinki)

text: Loppuvuodesta 2014 kerrottiin suunnitelmista rakentaa Maxim-taloon Kämp Groupin hotelli, jonka tieltä Maxim 1 -sali oli määrä purkaa. Toukokuussa 2015 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat siten, että vanhat salit piti säilyttää ja lisäksi piti vielä vielä rakentaa kolmas sali, niin että Maximissa olisi ollut jatkossa 640 paikkaa. Viimeinen remonttia edeltävä elokuvanäytös oli tammikuussa 2016. Hotellisuunnitelmista lopulta kuitenkin luovuttiin vuonna 2016, ja Maxim avattiin jälleen helmikuussa 2018, joskin vain 245-paikkaisena.

title: Hiram Maxim

text: Maximin oman yhtiön liityttyä Vickers-yhtiöön Hiram Maxim toimi sen johtajana. Vickers-konekivääri oli brittiarmeijan perusaseita 1900-luvun alkupuolen sodissa. Maxim kuoli Lontoossa 1916.


query: Minkä vuoden tienoilla Euroopan valtiolliset olot vakiintuivat?

title: Keskiajan tekniikka

text: Euroopan valtiolliset olot vakiintuivat vuoden 1000 tienoilla. Euroopassa vallitsi katolisen kirkon luoma verkosto ylitse valtiorajojen. Jotkut munkeista kehittyivät rakentamisen osaajiksi, ja heitä lainattiin myös maallisten rakennusprojektien vetäjiksi. Rakentamisen osaajat siirsivät tekniikkaa maasta toiseen. Kirkkorakentamisen komeimpia tuloksia on goottilainen arkkitehtuuri, joissa holvikaaret kehitettiin huippuunsa.[8] Suhtautuminen työhön alkoi muuttua kaupunkien jälleen kasvaessa ja porvariston kehittyessä. Kristillinen kirkko kunnioitti ihmisten tasa-arvoa ja orjuus väheni. Toisaalta ahneutta pidettiin syntinä, ja monet rikkaat porvarit yrittivät saada hyväksyntää rakennuttamalla kirkkoja. Ammattikunnat kehittyivät ja alkoivat suojella osaamistaan.[9]

title: Paatio

text:
Toisen tarinan mukaan viholliset hyökkäsivät kylään, erääseen taloon jäi vanha ukko kotiin ja pieni lapsi kehtoon. Kasakka tuli sisään tupaan, veti miekan tupesta aikoen surmata lapsen. Lapsi näki kiiltävän miekan ja alkoi tavoitella sitä käsillään. Kehdon ääressä kasakan sydän heltyi ja eloon jäivät lapsi sekä ukko. Myös Vainoluodossa venäläiset surmasivat saarelaisia ja siitä luoto sai nimensäkin.
Kylän kuvaus 1800-luvulta tunnetaan jo paremmin, samoin elämä saarella siihen aikaan. Pitkä rauhankausi teki mahdolliseksi voimakkaan taloudellisen nousun. Olot vakiintuivat, kaupankäynti varsinkin Viroon vilkastui. Peltoja kunnostettiin ja kansan henkinen kunto kohosi. Uuden vuosisadan alkaessa asukkaita ja perheitä saaressa oli paljon.

title: Säästöpankki

text: Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat ja säästöpankit onnistuivat kasvattamaan omia pääomiaan. Ne kuitenkin kilpailivat markkinaosuuksista kannattavuuden kustannuksella. Säästöpankkien vakavaraisuus pysyi heikkona. Vuonna 1970 lakiin tuli 2 prosentin vakavaraisuusvaatimus. Matalan vakavaraisuuden vastapainoksi laki pakotti säästöpankit kaihtamaan riskejä: luottoja sai antaa vain turvaavia vakuuksia vastaan eikä yhtä tahoa saanut luotottaa liikaa. Kilpailevat liikepankit saivat ottaa säästöpankkeja enemmän riskejä. Näitäkään vaatimattomia vakavaraisuusvaatimuksia ei otettu säästöpankeissa erityisen vakavasti. Kukaan ei voinut vakavissaan kuvitella, että pankki voisi joutua vaikeuksiin tai mennä kumoon.[15]

title: Muinaiskreikka

text: Selkeää syntyajankohtaa kreikan kielelle ei ole mahdollista määrittää. Kuten kaikki muutkin indoeurooppalaiset kielet, kreikka on kehittynyt indoeurooppalaisesta kantakielestä, joka jakautui eri kieliryhmiin mahdollisesti kolmannella vuosituhannella eaa. Kreikka muodostaa indoeurooppalaisen kielikunnan sisällä oman erillishaaransa, eikä sillä ole muita lähisukulaisia kuin korkeintaan muinainen makedonia, sikäli kuin sitä ei lasketa kreikan murteeksi. Maantieteellisesti katsoen kreikan kielen ydinalueet vakiintuivat noin vuoden 2000 eaa. tienoilla, kun ensimmäiset kreikkalaiset heimot saapuivat nykyisen Kreikan alueelle. Näistä varhaisvaiheista ei ole olemassa minkäänlaista kirjallista lähdeaineistoa, vaan kaikki tiedot perustuvat myöhempiin johtopäätöksiin.

title: Kuningatar (shakki)

text: Shakkipelin edeltäjässä shatranjissa kuningattaren sijasta oli jokseenkin heikko nappula, "visiiri", jota Persiassa kutsuttiin nimellä "ferzin", myöhemmin "firz". Eurooppalaisissa kielissä siitä käytettiin myös nimitystä "ministeri". Alkujaan se saattoi siirtyä vain yhden ruudun verran viistoon. Vuoden 1300 aikoihin pelisääntöjä muutettiin siten, että se saattoi siirtyä kaksikin askelta, jolloin sen siirtomahdollisuudet olivat samat kuin lähetin samaan aikaan. Nappuloiden nykyiset liikkumissäännöt, jotka lisäsivät kuningattaren ja lähetin siirtomahdollisuuksia entiseen verrattuina, vakiintuivat Euroopassa pääosin 1400-luvulla. Turkissa ja Venäjällä noudatettiin kuitenkin 1700-luvulle saakka hieman poikkeavia pelisääntöjä, joiden mukaan kuningatar sai kerran pelin aikana siirtyä myös ratsun tavoin.

title: Hämeen jääkäripataljoona

text: Sodan jälkeen pataljoona suoritti lähinnä vartiointitehtäviä Terijoen suunnalla. Kesäkuussa 1918 2. jääkärirykmentti sai virallisesti nimekseen Jääkärirykmentti N:o 2 ja 12. jääkäripataljoonasta tuli sen kolmas pataljoona (III/JR2). Elokuussa nimi vaihtui jälleen ja rykmentti nimettiin tuolloin Porin Jääkärirykmentiksi. Samassa yhteydessä asemapaikka siirtyi Kannakselta Riihimäelle ja Hämeenlinnaan. Vuoden 1919 puolella puolustuslaitoksen uudelleenjärjestelyt jatkuivat ja Porin Jääkärirykmentistä tuli 15. maaliskuuta alkaen Savon Jääkärirykmentti ja asemapaikaksi Kouvola ja Koria. III pataljoonan asemapaikka oli Kouvola. Kesäkuussa 1921 oli edessä muutto Viipuriin, jossa III pataljoona majoittui aluksi keskuskasarmeille. Seuraavana syksynä pataljoona siirrettiin Sakkolan Kiviniemeen. Tämän jälkeen olot vakiintuivat normaaliksi varuskuntaelämäksi.

title: Kiinalainen arkkitehtuuri

text: Kiinalaisen arkkitehtuurin kehitys voidaan jakaa kolmeen kauteen. Jokainen kehityskausi ajoittuu historialliseen vaiheeseen, jonka aikana maa yhdistyi, olot vakiintuivat ja huomattavaa kulttuurivaihtoa esiintyi joko maan sisällä tai ulkomaiden kanssa. Arkkitehtuurin kehittyminen tapahtui varhaiskaudella, joka alkoi Shang-dynastian aikana 1600-luvulla eaa. ja jatkui vuoteen 220 jaa. Perinteinen kiinalainen arkkitehtuuri perustuu etupäässä Han-dynastian (206 eaa.–220 jaa.) arkkitehtuurille. Vuosien 220–1279 välillä arkkitehtuuriperinteet kypsyivät ja saavuttivat huippunsa etenkin Tang- ja Song-dynastioiden aikana. Ming- ja Qing-dynastioiden aikana kiinalainen arkkitehtuuri vielä rikastui ja kiteytyi sekä koki kolmannen kehityskautensa.

title: Sātavāhana

text: Sātavāhana oli dynastia, joka hallitsi Intian keskiosia nykyisen Andhra Pradeshin osavaltion tienoilla suunnilleen vuosina 230 eaa.–199. Sātavāhanat vakiinnuuttivat alueen levottomia oloja Maurya-valtakunnan romahdettua.

title: Vanderbilt

text: Vanderbiltin suku omisti maata Corwith Townshipissa Michiganissa, jonne alkoi kerääntyä asutusta vuoden 1875 tienoilla. Kun Vanderbilt-omisteinen Michigan Central Railroad saapui samoille maille, Vanderbiltin kylä Michiganissa perustettiin. Vaikkakin Cornelius Vanderbilt asui aina vaatimattomissa oloissa, hänen perheensä ja suvunsa jäsenet käyttivät varakkuuksiaan rakennuttaakseen mahtipontisia kartanoita. Cornelius kuoli vuonna 1877, ja vain vähän sen jälkeen Vanderbiltin suku antoi miljoona Yhdysvaltain dollaria Vanderbiltin yliopiston perustamiseen Nashvilleen auttaakseen sisällissodan rasittamia etelävaltioita.

title: Romaaniset kielet

text: 200 eaa. – 400 jaa.: Vulgaarilatinan eri muodot. 500–600: Nämä muodot alkavat eriytyä selkeämmin. Latina häviää Britanniassa ja Balkanilla. vuoden 800 tienoilla: Romaanisten kielten olemassaolo on tunnustettu (Toursin kirkolliskokous). Frankkilainen kantakieli (varhaisranska) on erkaantunut rahvaanlatinasta. 842: Ensimmäinen kokonainen romaanisella kielellä laadittu teksti, Strasbourgin vala. vuoden 900 tienoilla: Iberoromaaninen kantakieli erkanee rahvaanlatinasta. Itäromaaniset kielet joutuvat eristykseen slaavien kansainvaelluksen myötä. vuoden 1000 tienoilla: Katalaani ja oksitaani erottuvat iberoromaanisesta kantakielestä. vuoden 1100 tienoilla: Galego-portugali alkaa erottua iberoromaanisesta kantakielestä vuoden 1200 tienoilla: Iberoromaaninen kantakieli hajoaa lopullisesti galego-portugaliksi sekä espanjalaisiksi kieliksi (kastilia, asturianu, aragones jne). 1300-luku: Italian kirjakieli luodaan. Eri kielimuodot vakiutuvat lopullisesti romaanisiksi kieliksi. Latina jää lopullisesti kirkon ja oppineiston kieleksi. Galego ja portugali erottuvat.

title: Kultainen legenda

text: Kultainen legenda () on italialaisen Jacobus de Voraginen vuoden 1260 tienoilla koostama pyhimyslegendakokoelma, josta tuli keskiajan Euroopan myyntihitti. Kultaisesta legendasta on säilynyt yli tuhat käsikirjoitusta, ja sen tarinat tulivat tärkeäksi osaksi Euroopan kristillistä kansankulttuuria.

title: Keskiaika

text: Keskiajan väestömäärästä ei ole varmoja tilastotietoja. On arvioitu, että koko Euroopan väkiluku vuonna 650 oli noin 18 miljoonaa, vuonna 1000 noin 38,5 miljoonaa ja vuonna 1350 noin 75,5 miljoonaa. Väestö siis kaksinkertaistui 350 vuoden jaksoissa. Vuoden 1000 jälkeen suurin osa kasvusta tapahtui Pohjois-Euroopassa, jonka väestö kasvoi vuoden 1000 noin 12 miljoonasta vuoden 1350 noin 35,5 miljoonaan.[54] Vuoden 1350 tienoilla tapahtui kuitenkin jyrkkä käänne, kun musta surma vei Euroopan väestöstä noin kolmasosan. Tautikuolleisuudessa oli alueellisia ja yhteiskuntaluokkien välisiä eroja, joten paikoin kuolleiden osuus oli vieläkin suurempi. Väestökato jäi myös pysyväksi, sillä saman taudin uudet epidemiat surmasivat useasti nuorten ikäluokkia 1300-luvun loppupuolella. [55]

title: Tekniikan historia

text: Euroopan valtiolliset olot vakiintuivat vuoden 1000 tienoilla. Euroopassa vallitsi katolisen kirkon luoma verkosto ylitse valtiorajojen. Jotkut munkeista kehittyivät rakentamisen osaajiksi, ja heitä lainattiin myös maallisten rakennusprojektien vetäjiksi. Rakentamisen osaajat siirsivät tekniikkaa maasta toiseen. Kirkkorakentamisen komeimpia tuloksia on goottilainen arkkitehtuuri, joissa holvikaaret kehitettiin huippuunsa.[70] Suhtautuminen työhön alkoi muuttua kaupunkien jälleen kasvaessa ja porvariston kehittyessä. Kristillinen kirkko kunnioitti ihmisten tasa-arvoa ja orjuus väheni. Toisaalta ahneutta pidettiin syntinä, ja monet rikkaat porvarit yrittivät saada hyväksyntää rakennuttamalla kirkkoja. Ammattikunnat kehittyivät ja alkoivat suojella osaamistaan.[71]

title: Tangerine Dream

text: Vuodesta 2006 yhtyeen jäseniksi vakiintuivat Edgar Froese (kosketinsoittimet, kitarat), Thorsten Quaescchning (kosketinsoittimet), Linda Spa (huilu, saksofoni, kosketinsoittimet) sekä Iris Camaa (perkussionit) ja yhtye keskittyi esiintymään mahdollisimman usein livenä Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa. Samaan aikaan Edgar Froesen perustama oma levy-yhtiö Eastgate Music julkaisi useita remix-albumeja yhtyeen aiemmista kappaleista sekä muuten uudelleensoitettua tuotantoa. Yhtye julkaisi myös uusia studioalbumeja esimerkiksi vuonna 2007 julkaistu ”Madcaps Flaming Duty” jossa kaikissa kappaleissa oli laulaja (Chris Hausl). Viimeisin remix-abumi ”Dream Mixes V” (2010) on Edgar Froesen pojan Jerome Froesen soittama ja tuottama.

title: Luettelo Suomen valtiollisista hautajaisista

text: Tämä on luettelo Suomen itsenäisyyden aikana järjestetyistä valtiollisista hautajaisista. Tapa aloitettiin Suomessa vuonna 1921. Vuoteen 1989 saakka käytettiin ilmaisua ”haudataan valtion varoin”, minkä jälkeen hallitus teki päätöksen vanhasta menettelystä luopumisesta. Vuodesta 1990 lähtien on käytetty nimitystä ”valtiolliset hautajaiset”, jotka järjestetään ainoastaan tasavallan presidenteille tai poikkeustapauksissa valtioneuvoston päätöksellä muutoin merkittäville henkilöille. Vuosina 1921–1989 valtion varoin haudattiin yhteensä 73 merkkihenkilöä. Vuoden 1989 jälkeen valtiolliset hautajaiset on järjestetty ainoastaan kahdeksan kertaa.

title: Miekkailu

text: 1800-luvun lopulla nykyiset aselajit, floretti, kalpa ja säilä, vakiintuivat ja erityisesti kalvan vaikutuksesta miekkailusta muodostui urheilulaji. Kalpa ja floretti saivat voimakkaan jalansijan Ranskassa ja Italiassa kun taas säilää harrastettiin etupäässä itäisessä Euroopassa.

title: Neoliittinen Kreikka

text: Neoliittisella kaudella Kreikan alueen ilmasto-olot vakiintuivat, mikä mahdollisti pysyvän asutuksen samoilla paikoilla sekä talouden, joka perustui maanviljelykseen, karjankasvatukseen, kauppaan sekä keramiikanvalmistukseen ja muihin käsityöammatteihin. Myös merenkulku kehittyi neoliittisella kaudella, mikä laajensi kauppayhteyksien piiriä.

title: Timotei

text: Timotein viljeleminen on lähtöisin 1700-luvun puolen välin tienoilta Yhdysvalloista, mistä se levisi Eurooppaan Timothy Hanson -nimisen maanviljelijän ansiosta. Heinä tunnetaankin Euroopassa yleisesti Hansonin etunimestä johdetuilla nimityksillä (esimerkiksi englanniksi "Timothy-grass"). Suomessa timotei on ollut yleisin ja tärkein kylvöheinä noin sadan vuoden ajan. Viljely alkoi silti jo 1800-luvun alussa. Ennen timotein yleistymistä heinän peltoviljelyssä suosittiin nurmipuntarpäätä.

title: Valtiolliset hautajaiset

text: Suomessa valtiolliset hautajaiset järjestetään nykyisin ainoastaan presidenteille. Valtioneuvosto voi poikkeustapauksessa järjestää hautajaiset hyvin pitkäaikaisille pääministereille, eduskunnan puhemiehille ja erityistä kansallista merkitystä omaaville henkilöille. Esittely valtiollisesta hautajaisista tapahtuu Valtioneuvoston päätöksellä. Käytäntö on ollut Suomessa voimassa vuodesta 1989.

title: Hauras valtio

text: Hauraiden valtioiden määrittämiseksi on kehitetty niin sanottu hauraiden valtioiden indeksi (, aiemmalta nimeltään "Failed States Index") eli FSI-luku. Se muodostuu kahdestatoista valtiollisesta tekijästä, joiden uskotaan aiheuttavan yhteiskunnallista liikehdintää. Kukin osatekijä kerryttää kokonaispistemäärää enintään 10:llä, jolloin suurin mahdollinen indeksin arvo on 120. Pieni indeksiluku kuvaa vakaita oloja ja korkea indeksi erittäin epävakaita oloja. FSI-luvun arvo vaihteli vuonna 2015 Suomen 17,8:sta ("hyvin kestävästi vakaa" valtio) Etelä-Sudanin 114,5:iin ("erittäin korkean hälytystilan" valtio).

title: Kansalaisaloite

text: Tarkastelu kohdistuu eurooppalaisiin kansalaisaloitejärjestelmiin. Läntisen Euroopan maista tarkasteluun on otettu kaikki ne valtiot, joissa on sisällöllinen kansalaisaloite valtiollisella tasolla. Aloitteiden muodot ja menettelyt vaihtelevat Euroopassa maittain paljon. Eräissä maissa, kuten Itävallassa, kansalaisaloitejärjestelmä on ollut valtiollisella tasolla käytössä jo pitkään. Euroopassa on myös melko uusia kansalaisaloitejärjestelmiä. Tällaisia ovat Alankomaiden ja niin sanottujen uusien demokratioiden järjestelmät. Kansalaisaloitejärjestelmän yleistyminen liittyy pyrkimykseen lisätä kansalaisten suoran vaikuttamisen mahdollisuuksia.

title: Ukrainan kansallinen televisioyhtiö

text: Vuoden 2012 parlamenttivaaleja tarkkaillut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö totesi yhteenvedossaan, että maan televisiolta puuttuu käytännöllisesti päätoimituksellinen autonomia. Televisio on liike-elämän edustajien politisoima ja valtiollisen tv:n ja radion riippuvuus valtion budjetista rajoittaa merkittävästi poliittista moniäänisyyttä. Media suosii valtaapitäviä. Ukrainan kansallisen televisioyhtiö, samoin kuin eräät kaupalliset tv-kanavat suosivat vahvasti tuolloisen presidentin Alueiden puoluetta. Esimerkiksi valtiollisen Peršyi Natsionalnyi -kanavan parlamenttivaalien kampanjaa käsittelevästä lähetysajasta 48 prosenttia käsitteli Alueiden puoluetta ja tästä 97 prosenttia positiivistä uutisointia. Sen sijaan Julija Tymošenkon oppositiopuolue Isänmaa (Batkivštšyna) sai vain 13 prosentin osuuden vaaliajan uutisoinnista ja käsittelystä 17 prosenttia oli negatiivista.

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Siinä missä kunnallisvaalit olivat säätyvaltiopäivien aikana olleet valtiollisia vaaleja demokraattisemmat, kääntyi tilanne vuoden 1906 uudistuksen myötä päinvastaiseksi. Edelleen tulojen mukaan porrastettua kunnallista äänioikeutta pidettiin Euroopan vanhanaikaisimpana.[34]

title: Hevosantiloopit

text: Varhaisimmat toistaiseksi löydetyt hevosantilooppien fossiilit ovat 6,5 miljoonan vuoden takaa Afrikasta. Alaheimo saattoi kuitenkin kehittyä Euraasiassa, josta ne levisivät Afrikkaan ja ylittivät Saharan. 3-1,6 miljoonan vuoden ikäisiä fossiileja on löydetty myös Intiasta ja Euroopasta. Nykyään niitä tavataan enää Afrikassa ja Arabiassa. Alaheimoon kuulunut eteläafrikkalainen siniantilooppi kuoli sukupuuttoon vuoden 1800 tienoilla. Hevosantilooppeja elää nykyään vähäpuustoisilla savanneilla, sekä karuilla alueilla kuten aavikoilla. Keihäsantiloopit ja mendesinantilooppi ovat mukautuneet aavikoiden oloihin paremmin kuin mitkään muut sorkkaeläimet.

title: Maanviljelyn synty Lähi-idässä

text: Noin vuoden 7500–6000 eaa. tienoilla maanviljely alkoi levitä Vähästä-Aasiasta Balkanille ja Kreikkaan sekä muualle Eurooppaan. Maanviljely levisi Kreikan seuduille noin 7500–7000 eaa. ja Keski-Eurooppaan noin 6500 eaa. Eurooppaan leviävä maanviljely oli kaskiviljelyä, joka oli metsille tuhoisaa. Noin 6400 5000 vuotta eaa. maanviljely levisi laajalle alueelle Keski- ja Etelä-Euroopassa, Ranskan pohjoisosia, Britteinsaaria ja Tanskaa lukuun ottamatta.

title: Prirazlomnaja

text: Tuotantolautan yläosa pohjautuu aiempaan brittiläiseen, Pohjanmerellä aiemmin käytettyyn, Murmanskissa purettuun "Hutton" -porauslauttaan, jonka Rosneft osti vuonna 2002. Arkangelin alueen Severodvinskissä sijaitsevalla, valtiollisen Sevmašin (OAO "PO Sevmaš") telakalla porauslauttaa uudenaikaistettiin ja se sovitettiin arktisiin oloihin. Lautalle rakennettiin usean vuoden aikana uusi runko-osa ja siihen liitettiin erilaisia modulaarisia osia, kuten asumisyksikkö ja kaksi lastausyksikköä, Viipurin telakalla rakennettu tekninen moduli, sekä Tsentroenergomontaž-yhtiön valmistamat putkistot.

title: Pietà

text: Saksassa 1300-luvulla syntynyt Pietà-hartauskuva levisi Italiaan vuoden 1400 tienoilla. Se oli erityisen suosittu Keski-Euroopassa. Monet saksalaiset ja puolalaiset 1400-luvun Pietà-kuvat korostavat näkyvästi Kristuksen haavoja.

title: Garden by Olo

text: Garden by Olo on ravintola Olon naapuriin maaliskuussa 2017 perustettu à la carte ravintola. Garden on palkitun ravintola Olon ”takatasku”. Vastapainona Olon hillitylle eleganssille, Garden tarjoaa rennommalla ilmapiirillä varustetun ravintolan. Ravintola sijaitsee sisätilaan rakennetulla sisäpihalla, Lampan talossa. Lasikatetun sisäpihan puutarhamainen tunnelma vie suoraan Etelä-Eurooppaan.

title: Haarukkavirkkaus

text:
Virkkauksen alkuvaiheet ovat hämärän peitossa. Virkkauksen historiasta ei ole tietoa Euroopassa ennen 1800-lukua. Virkkauksesta ei ole olemassa yhtään konkreettia todistetta sen olemassa olosta ennen 1800-lukua toisin kuin neulonnasta, kirjonnasta, kudosta ja muista käsityötekniikoista.
Haarukkavirkkauksen alkuperästä ei ole tietoa, mutta on mahdollista, että se on muinaista alkuperää. Oletettavasti 1800-luvun puolenvälin tienoilta on säilynyt luusta tehtyjä haarukoita. I800-luvulta on säilynyt myös haarukkavirkattuja töitä.

title: Nikolai Bobrikov

text:
Ennen kuin Bobrikov lähti Suomeen, hän esitteli 30. elokuuta 1898 ohjelmansa Venäjän hallitsijalle Nikolai II:lle, joka hyväksyi sen.
Bobrikovin ohjelman pääkohdat olivat:Bobrikovin ohjelmassa korostettiin sitä, että Suomen valtiolliset olot ja autonominen asema ovat Venäjän etujen vastaisia. Tavoitteena oli Suomen alistaminen täysin Venäjän hallitusviranomaisten johtoon.


query: Mikä on Sachsen-Anhaltin suurin kaupunki?

title: Halle

text: Halle (Saale) on Keski-Saksassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 229153 asukasta,[1] joten se on suurin kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Magdeburg on kuitenkin osavaltion pääkaupunki. Lähellä sijaitsevia suuria kaupunkeja ovat Leipzig (30km kaakkoon), Berliini (130km koilliseen) ja Dresden (150km kaakkoon). Halle on tunnettu torialueestaan (Marktplatz) kaupungin keskustassa, jossa sijaitsee Händelin patsas, ja jonka tunnusmerkkeinä ovat sen viisi tornia. Neljä torneista kuuluu Torikirkkoon (Marktkirche) ja viides torni on nimeltään Punainen torni (Roter Turm).

title: Goldman Sachs

text: The New York Timesin mukaan Goldman Sachs kärsi erityisesti American International Group -episodista, sillä se on tämän suurin kauppakumppani. Goldman Sachs syytti seuraavana päivänä The New York Timesin uutista asiasta yksityiskohdiltaan harhaanjohtavaksi – yritys kertoo, ettei sillä ole 20 miljardin dollarin saatavia kiinni AIG:ssa, kuten lehti oli väittänyt.

title: Wörlitz

text: Wörlitz on kaupunki Saksassa, Saksi-Anhaltin osavaltiossa ja Anhalt-Zerbstin piirissä. Kaupungissa on 1651 asukasta ja se on pinta-alaltaan 28,05 neliökilometriä. Wörlitz sijaitsee Elben eteläpuolella Dessaun ja Wittenbergin välissä. Wörlitzin pohjoispuolella on alueen suurin juolua Wörlitzjärvi.

title: Oranienbaum (Saksa)

text: Oranienbaum on entinen kaupunki Saksassa, Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Se kuului Anhalt-Zerbstin piiriin. Kaupunki liitettiin suuressa kuntaliitoksessa vuonna 2011 uuteen Oranienbaum-Wörlitziin. Oranienbaumissa oli ennen liitosta 3 491 asukasta ja sen pinta-ala oli 32,30 neliökilometriä. Oranienbaum sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Elben rannalta ja kuusi kilometriä itään Dessaun kaupungista.

title: Saksa

text: Baden-Württemberg Baijeri (Bayern) Berliini (Berlin) Brandenburg Bremen Hampuri (Hamburg) Hessen Mecklenburg-Etu-Pommeri (Mecklenburg-Vorpommern) Ala-Saksi (Niedersachsen) Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Saksi (Sachsen) Saksi-Anhalt (Sachsen-Anhalt) Schleswig-Holstein Thüringen

title: Nelly Sachs -palkinto

text: Nelly Sachs -palkinto () on kansainvälinen kirjallisuuspalkinto, jonka myöntää Dortmundin kaupunki. Palkinto on nimetty saksalais-ruotsalaisen runoilijan Nelly Sachsin mukaan. Palkinnon arvo on noin 15 000 euroa.

title: Goldman Sachs

text: Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla Goldman Sachs oli vuonna 2016 sijalla 77 ollen samalla 29. suurin yhdysvaltalainen pörssiyritys. Goldman Sachsin markkina-arvo oli 73 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2016) ja liikevaihto 32,79 miljardia USD (2015), josta kertyi 4,37 miljardin dollarin liikevoitto. Vuoden 2015 lopussa henkilökuntaa suurpankilla oli 36 800.

title: Anhalt-Bitterfeld

text: Anhalt-Bitterfeld on piirikunta Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on noin 1 452 neliökilometriä ja asukasluku 170 827 (2012). Sen pääkaupunki on Köthen (Anhalt). Piirikunta perustettiin vuonna 2007 yhdistämällä entiset Bitterfeldin ja Köthenin piirikunnat, sekä osa Anhalt-Zerbstin piirikunnasta.

title: Saksan hallintopiirit

text: Hallintopiiri () on neljässä Saksan osavaltioissa käytössä oleva aluehallinnon muoto. Se on Saksassa osavaltioiden jälkeen suurin hallinnollinen yksikkö. Hallintopiirit on edelleen jaettu piirikuntiin () tai piirikuntiin kuulumattomiin kaupunkeihin, eli niin kutsuttuihin piirivapaisiin kaupunkeihin (). Hallintopiirejä hallinnoi piirihallitus ().Ensimmäiset hallintopiirit luotiin Preussin kuningaskunnassa vuosina 1808–1816. Kuningaskunta jaettiin tuolloin 25 hallintopiiriin. Samankaltaisia yksiköitä luotiin myöhemmin muuallakin Saksan keisarikunnassa. Saksissa hallintopiirit kantoivat tuolloin nimeä "Kreishauptmannschaft", Baijerissa ja Württembergissä käytettiin nimitystä "Kreis". Natsi-Saksassa nimitykset samankaltaistettiin ja siitä lähtien niistä on käytetty nimitystä "Regierungsbezirk". Hallintopiirit Rheinland-Pfalzin osavaltiossa lakkautettiin vuonna 2000, Saksi-Anhaltissa vuonna 2004, Ala-Saksissa vuonna 2005 ja Saksissa vuonna 2012.

title: Zeitz

text: Zeitz on kaupunki Saksassa Saksi-Anhaltin osavaltion eteläisimmässä osassa. Se sijaitsee Saalen sivujoen Weiße Elsterin laaksossa nelisenkymmentä kilometriä Leipzigista etelään. Vuodesta 1652 vuoteen 1718 Zeitz oli Sachsen-Zeitzin herttuakunnan pääkaupunki. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa "Schloss Moritzburg" ("Moritzburgin linna"), "Deutsche Kinderwagenmuseum" ("Saksan lastenvaunumuseo") sekä tuomiokirkko "Zeitzer Dom".

title: Nürnbergin mestarilaulajat

text: ”Mestarilaulajat” olivat 1400- ja 1500-luvun Saksassa eläneitä laulun harrastajia. Heillä oli tapana muodostaa kaupunkeihin erityisiä mestarilaulajien kiltoja, joissa määriteltiin "oikeaoppisen" laulun säännöt. Suurin osa mestarilaulajista oli käsityöläisammatin harjoittajia, mutta joukkoon saattoi kuulua myös pappeja, opettajia ja oikeusoppineita. Nürnbergiläistä Hans Sachsia (1494–1567) pidetään Saksassa kaikkien aikojen suurimpana mestarilaulajana.

title: Stendal

text: Stendal on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa, koillisessa Saksassa. Se on Stendalin piirikunnan keskuskaupunki. Se sijaitsee noin 55 kilometriä pohjoiseen Saksi-Anhaltin pääkaupungista Magdeburgista. Vuoden 2006 lopussa Stendalin asukasluku oli 36 761. Sen pinta-ala on 82,31 neliökilometriä ja asukastiheys 447 as./km².

title: Anhaltin herttuakunta

text: 800-luvulla Anhaltin alue kuului Saksin herttuakuntaan. 1100-luvulla Anhalt päätyi rajakreivi Albrekt Karhun hallintaan. Albrektin kuollessa vuonna 1170 hänen pojastaan Bernhardista tuli Anhaltin kreivi. Bernhard kuoli vuonna 1212, jolloin hänen pojastaan Henrikistä tuli Saksin herttuakunnasta eronneen Anhaltin alueen hallitsija. Vuonna 1218 Henrik otti itselleen ruhtinaan arvonimen.

title: Neustadt in Sachsen

text: Neustadt in Sachsen on kaupunki Saksin osavaltiossa, itäisessä Saksassa. Se kuuluu Dresdenin hallintopiiriin ja Sächsische Schweizin piirikuntaan. Kaupunki sijaitsee lähellä Tšekin rajaa, noin 35 kilometriä itään Dresdenin keskustasta ja 23 kilometriä lounaiseen Bautzenista. Heinäkuun alussa vuonna 2015 kaupungin asukasluku oli 12 976. Sen pinta-ala on 83,05 neliökilometriä ja asukastiheys 173 as./km².

title: Riesigk

text: Riesigk on kunta Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Kunta sijaitsee lähellä Wittenbergin kaupunkia Anhalt-Zerbstin piirissä. Elben eteläpuolella sijaitsevan Riesigkin asukasluku on 213 (30. kesäkuuta 2006) 6,13 neliökilometrin alueella. Riesigk tunnettiin alkujaan nimellä Riswig.

title: Seehausen (Altmark)

text: Seehausen (Altmark) on kaupunki Stendalin piirikunnassa, Altmarkin alueella, Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Kaupunki sijaitsee noin 30 km Stendalista pohjoiseen.

title: Saksit

text: Saksan yhdistymisen jälkeen kolme osavaltiota johti nimensä sakseista: Niedersachsen tai Ala-Saksi, Sachsen-Anhalt tai Saksi-Anhalt ja Saksin vapaavaltio.

title: Askania (suku)

text: Pisimpään Askanian suvun valta jatkui Anhaltissa. Ensimmäisen ruhtinaan Henrik I:n kuoltua vuonna 1252 Anhalt jaettiin Anhalt-Ascherslebenin, Anhalt-Bernburgin ja Anhalt-Zerbstin ruhtinaskunniksi. Anhalt-Ascherslebenin sukuhaara sammui vuonna 1315, jolloin sen maat annettiin Anhalt-Bernburgille. Anhalt-Bernburgin sukuhaaran sammuttua vuonna 1468 kaikki maat päätyivät Anhalt-Zerbstin sukuhaaralle, joka tosin jakautui myös itse useita kertoja vuodesta 1396 alkaen. Ruhtinas Joakim Ernst yhdisti Anhaltin vuonna 1570, mutta se jaettiin uudelleen hänen poikiensa kesken vuonna 1603 neljään osaan. Näistä nuorempi Anhalt-Zerbstin sukuhaara sammui vuonna 1793 ja sen maat jaettiin kolmen muun kesken, jotka vuosina 1806–1807 korotettiin kaikki herttuakunniksi. Anhalt-Köthenin ja nuoremman Anhalt-Bernburgin sukuhaarojen sammuttua vuosina 1847 ja 1863 niiden maat annettiin Anhalt-Dessaulle. Suku hallitsi uudelleenyhdistynyttä Anhaltin herttuakuntaa osana Saksan keisarikuntaa vuoteen 1918, jolloin viimeinen herttua Joakim Ernst syrjäytettiin vallankumouksella.

title: Anhaltin herttuakunta

text: Anhaltin herttuakunta syntyi vuonna 1806, kun Napoleon korotti vielä olemassa olevat Anhaltin ruhtinaskunnat herttuakunniksi. Herttuakunnat yhdistyivät uudelleen vuonna 1863 yhdeksi yhtenäiseksi alueeksi. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1918 Anhaltin herttuakunnasta tuli Anhaltin vapaavaltio.

title: Dessau-Roßlau

text: Dessau-Roßlau on kaupunki Saksan Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki ("kreisfreie Stadt"), eli kaupunki joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 86 030 asukasta, Niinpä kaupunki on – Hallen ja Magdeburgin jälkeen – osavaltionsa kolmanneksi suurin kaupunki. Halle sijaitsee noin 40 kilometriä Dessau-Rosslausta lounaiseen ja Magdeburg noin 65 kilometriä pohjoiseen. Lisäksi Leipzigin suurkaupunki sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kaupungista.

title: Köthen (Anhalt)

text: Köthen perustettiin vuonna 1200. Yli kahden vuosisadan ajan (1603–1847) se oli Anhalt-Köthenin pääkaupunki. Kaupunki on tunnettu taidemusiikin harrastajien piirissä Johann Sebastian Bachin kotikaupunkina, jossa säveltäjä sävelsi monet tunnetuimmat teoksensa. Bach työskenteli kaupungissa vuodesta 1717 vuoteen 1723 Anhalt-Köthenin ruhtinas Leopoldin kapellimestarina.

title: Köthen (Anhalt)

text: Köthen (Anhalt) (), aikaisemmin myös kirjoitusasussa Cöthen, on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Keski-Saksassa, noin 30 kilometriä Hallesta pohjoiseen. Se on Anhalt-Bitterfeldin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 27 410 (2012).

title: Uusiutuva energia Saksassa

text: Osavaltioittain tuulisähkön osuus sähkönkulutuksesta joulukuussa 2009 oli suurin seuraavasti: Saksi-Anhalt 47 %, Mecklenburg-Vorpommern 41 %, Schleswig-Holstein 40 %. 30.6.2009 Saksan koko tuulivoimakapasiteetista oli 54 % keskittynyt kolmeen osavaltioon: Ala-Saksi 25 %, Brandenburg 16 % ja Saksi-Anhalt 13 %.

title: Halle

text: Hallen kehittyminen koulutuskaupungiksi alkoi 1600-luvulla, kun Halleen perustettiin yliopisto vuonna 1694 ja Francken säätiö vuonna 1698. 1700-luvulla nousi yliopiston hyvä maine maanlaajuisesti koulutettujen ihmisten tietoisuuteen, minkä apuna olivat koulutetut Alexander Gottlieb Baumgarten, Johann Christian Reil ja Friedrich Schleiermacher. Onkin mainitsemisen arvoista, että 1754 väitteli ensimmäinen saksalainen nainen tohtoriksi juuri Hallen yliopistossa. Hän pystyi tohtoriksi väittelemisen myötä paremmin suorittamaan lääkärinvirkaansa. Vuodesta 1933 lähtien tunnetaan yliopisto nimellä Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg. Tällä hetkellä yliopistossa on kirjoilla n. 19 000 opiskelijaa. Myös Saksi-Anhaltin suurin tieteellinen yleiskirjasto Universitäts- und Landesbibliothek Sachsen-Anhalt kuuluu osana yliopistoon. Toinen Hallessa sijaitseva merkittävä korkeakoulu on Saksi-Anhaltin ainoa taiteen ja muotoilun korkeakoulu (Burg Giebichenstein Hochschule für Kunst und Design Halle).

title: Subprime-kriisi

text: The New York Timesin mukaan Goldman Sachs kärsi subprime-kriisissä erityisesti American International Group -episodista, sillä AIG oli Goldman Sachsin suurin kauppakumppani. Warren Buffettin luotsaama sijoitusjätti Berkshire Hathaway ilmoitti 23. syyskuuta 2008 investoivansa Goldman Sachsiin 5 miljardia dollaria. Sijoittajaguru Buffettin teko oli Goldman Sachsille mahdollisesti tärkeämpi luotettavuuden osoituksena kuin pelkkänä lisärahoituksena.

title: Anhaltin vapaavaltio

text: Anhaltin vapaavaltio () oli Saksan osavaltio vuosina 1918–1945. Se muodostettiin, kun Anhaltin viimeinen herttua Joachim Ernst erosi virastaan 12. marraskuuta 1918 ja Anhaltin herttuakunta lakkasi olemasta. Osavaltio oli olemassa Weimarin tasavallan aikana. Natsi-Saksan aikana Anhaltin vapaavaltio käytännössä lakkautettiin ja alue liitettiin osaksi Magdeburg-Anhaltin aluetta.

title: Dessau

text: Dessau oli kaupunki Saksan Saksi-Anhaltin osavaltiossa, jokien Mulde ja Elbe yhtymäkohdassa. Se oli niin kutsuttu piiritön kaupunki ("kreisfreie Stadt"), eli kaupunki, joka ei kuulunut mihinkään piirikuntaan. Dessaun taru itsenäisenä kaupunkina päättyi 1. heinäkuuta vuonna 2007. Siitä lähtien se on ollut osa Dessau-Roßlaun kaupunkia.

title: Potsdam-Mittelmark

text: Potsdam-Mittelmark on piirikunta, joka sijaitsee Brandenburgin osavaltiossa, Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on noin 2 575 neliökilometriä ja asukasluku 204 388 (2012). Sen pääkaupunki on Bad Belzig. Potsdam-Mittelmark rajautuu pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Havellandin piirikuntaan, Brandenburgin ja Potsdamin piirittömiin kaupunkeihin, Berliiniin, Teltow-Flämingin piirikuntaan, ja Wittenbergin, Anhalt-Bitterfeldin sekä Jerichower Landin piirikuntiin Saksi-Anhaltin osavaltiossa.

title: Viktor Amadeus von Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoym

text: Victor Amadeus syntyi Rheinland-Pfalzissa sijaitsevassa Schaumburgin linnassa Anhalt-Bernburgin ruhtinaan Viktor I Amadeus Adolfin kuudentena poikana. Perimysjärjestyksestä johtuen hän valitsi lopulta sotilasuran ja liittyi Venäjän keisarilliseen armeijaan vuonna 1772. Viktor Amadeus oli mukana muun muassa vuonna 1787 alkaneessa Venäjän–Turkin sodassa, jossa hän osallistui Căușenin, Akkermanin ja Benderin kaupunkien valtauksiin Romaniassa, Ukrainassa ja Moldovassa, saaden ansioistaan Pyhän Andreaksen ja Aleksanteri Nevskin ritarikuntien ansiomerkit.

title: Burg (Saksi-Anhalt)

text: Burg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Se on Jerichower Landin piirikunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 22 977 (2012).


query: Mikä oli Oulun valtauksen lopputulos?

title: Oulun valtaus

text: Kasarmialueen venäläiset eivät halunneet aseitaan luovuttaa vielä punaisten antauduttuakaan. He lähettivät kuitenkin lähetystön neuvottelemaan. Neuvotteluissa sovittiin tulitauosta, ja illalla kello 23 yleisen kokouksen jälkeen venäläiset toimittivat valkoisille kirjallisen ilmoituksen antautumisestaan.

title: Karl Dikert

text: Karl Bror Felix Dikert saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle 8. joulukuuta 1917. Toimi ennen sisällissotaa kouluttajana Vaasan suojeluskunnassa ja Mustasaaren pitäjässä. Hän osallistui Vaasan valtaukseen Sepänkylän kolonnan varajohtajana. Oulun valtaukseen hän osallistui Vaasan ympäristöstä kootun joukon johtajana. Oulun valtauksen jälkeen hänet komennettiin Savon rintamalle Mäntyharjun valtaukseen. Jääkärijoukkojen perustamisen jälkeen hänet komennettiin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan joukkueenjohtajaksi. Myöhemmin hänet komennettiin pataljoonan 1. komppaniaan ja nimitettiin 8. huhtikuuta komppanian päälliköksi. Suomen sisällissodassa hän osallistui taisteluihin Lempäälässä Ja Kämärällä, jossa hän koki kohtalonsa ja kaatui taistelussa 24. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Vaasaan sankarihautaan.

title: Onni Kokko

text: Sodan sytyttyä Kokko lähti Pohjanmaalle, jossa hän liittyi liminkalaisiin joukkoihin. Liminkalaisten mukana Kokko osallistui Oulun valtaukseen. Kokko jäi Oulussa punaisten vangiksi, mutta pääsi pakenemaan. Nuorukaisen osoitettua taistelussa urheutensa hänet määrättiin jääkäriluutnantti Oskar Peltokankaan adjutantiksi. Peltokankaan mukana Kokko osallistui muun muassa Tornion, Vilppulan ja Ruoveden taisteluihin.

title: Tervolan taistelu

text: Kemiin saavuttuaan punakaartilaiset päättivät jatkaa matkaansa Ouluun, osallistuakseen kaupungissa käytävään taisteluun. Haukiputaalle saavuttuaan he kuitenkin saivat tiedon punaisten antautumisesta myös Oulussa ja totesivat tilanteensa toivottomaksi. Osa palasi kotiinsa tai jäi piileskelemään, kun taas toiset pakenivat itärajan ylitse liittyäkseen myöhemmin punaisten pohjoiseen rintamaan tai Muurmannin legioonaan ja osa Ruotsiin, jossa he joutuivat Morajärven internointileirille. Sotatoimet Länsi-Lapissa jatkuivat vielä muutaman päivän, kunnes ne päättyivät valkoisten Tornion valtaukseen 6. helmikuuta.

title: 1. jääkäripataljoona

text:
Pataljoona siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen joukkojen uudelleen ryhmittelyn yhteydessä Antreaan, missä se tulisi osallistumaan Viipurin valtaukseen. Pataljoona lähti matkaan osin Lempäälästä ja osin Tampereelta 17. huhtikuuta 1918 ja saapui pataljoonalle määrättyyn kokoontumispaikkaan Antreaan 18.–19. huhtikuuta 1918.
Päällikkö: jääkärikapteeni Runar Lilius. Komppania koottiin Oulun miehistä.

title: Gunnar Visapuu

text:
Visapuu työskenteli konttoriapulaisena Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet komennettiin 10. tammikuuta 1918 oberzugführer Friedel Jacobssonin komennuskunnan mukana Suomeen, minne he saapuivat 31. tammikuuta 1918 Tornioon.
Visapuu otti pikakivääriosaston johtajana osaa Tornion valtaukseen. Tornion valtauksen jälkeen hän liittyi 1. Oulun rintamakomennuskuntaan, missä hänet määrättiin aluksi konekivääriosaston ja 18. maaliskuuta 1918 alkaen komennuskunnan päälliköksi. Hänet siirrettiin joukkoineen 16. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentin 1. pataljoonan 3. komppaniaksi. Visapuu otti osaa sisällissodan taisteluihin Pirttijärvellä, Lampilla, Alhaisissa, Suodenniemellä, Mouhijärvellä, Karkussa ja Tyrväällä, Tampereella ja pataljoonan etenemiseen Mouhulta Kaipiaisten kautta Haminaan.

title: Hannes Ignatius

text: VR II m.k. Oulun valtauksesta, VR I m.k. Tampereen valtauksesta, Vapaussodan ja Tampereenmm., PrRrII 1918, Saksan KrR I suurr. m.k. 1918, VR rt.k. 1919, K. SVR I 1919, Sk. Ar. hop.s.k., Heimosotaristi, Sotakorkeakoulun merkki, SVR suurr. 1937. Lisäksi hänet on kutsuttu Vapaussodan rintamamiesliiton, Suomen kadettikunnan[3] ja Suomen entisten sotilaiden liiton kunniajäseneksi sekä Kadettikoulun 15-vuotisjuhlassa merkitty ansioistaan kadettikoulun luetteloihin.

title: Ilmari Kianto

text: Suomen sisällissodan alkuvaiheessa Kianto oleskeli Oulussa ja Hailuodossa ja oli Oulun valtauksen silminnäkijä. Kianto asettui valkoisten puolelle ja esitti hyvin jyrkkiä kommentteja punaisista: hän muun muassa puhui "punaisista naarassusista" ja vaati pahan pois leikkaamista saastuneesta kansanruumiista teloitusten avulla esimerkiksi Keskisuomalainen-lehdessä 12. huhtikuuta 1918 ilmestyneessä kirjoituksessaan:

title: Karl Müller (korpraali)

text: Valkoiseen armeijaan yliluutnanttina värväytynyt Müller liittyi suojeluskuntalaisiin Kruunupyyssä juuri ennen Kokkolan valtausta, johon hän 29. tammikuuta osallistui konekivääriosaston johtajana. Müller oli Pohjanmaalla mukana myös Pietarsaaren ja Raahen valtauksissa sekä Oulun taistelussa, jossa hän johti Kruunupyyn, Pietarsaaren ja Vaasan suojeluskuntalaisista koottua konekivääriosastoa. Helmikuun alussa Müller osallistui vielä Kemin ja Tornion valtauksiin. Hänet palkittiin osoittamastaan urheudesta IV luokan vapaudenristillä.

title: Pietarsaaren tykistökoulu

text: Tykistökoulun perustamisajankohtana voitaneen pitää 5. helmikuuta 1918, jolloin everstiluutnantti Nenonen saapui Pietarsaareen Oulun valtauksesta, mukanaan Oulussa perustamansa tykkipatteri, mutta varsinainen koulutoiminta voidaan katsoa alkaneen vasta kun ruotsalainen kapteeni, kreivi Adolf Hamilton saapui Pietarsaareen ja aloitti järjestelmällisen toimintansa.

title: Savon ryhmä

text: Kajaanin sissirykmentin ensimmäinen sotilasoperaatio oli Kajaanissa majailleen venäläisosaston riisuminen aseista 28. tammikuuta 1918, jonka jälkeen sissien johtaja Lindberg erosi tehtävästään. Tämän jälkeen Kajaanin punakaarti riisuttiin aseista ilman verenvuodatusta 1. helmikuuta 1918. Seuraavaksi Kajaanista lähti Kuopion valtaukseen 85 miehinen kärkijoukko jääkäri Johan Jauhiaisen johdolla, jonka jälkeen Kajaanista lähti 45 miehinen joukko Kuopioon Viljo Hyvärisen johdolla 7. helmikuuta 1918 ja kuten edellä on kerrottu tämä ryhmä oli nyt myös asianmukaisesti aseistettu Oulusta tuoduilla aseilla, joita he veivät mukanaan 128 kivääriä, näillä aseistettiin myös ensin matkaan lähtenyt ryhmä, joka oli joutunut lähtemään matkaan lähes aseettomana. Edellä kuvattujen ryhmien päälliköksi nimitti everstiluutnantti C. W. Malm edeltä Kuopioon saapuneen Elja Rihtniemen, näin oli Kajaanin sissirykmentin kantajoukko ensimmäisen kerran koossa aseistettuna osallistuen Kuopion valtaukseen.

title: Savon ryhmä

text: Aluksi sissien suurin huolenaihe oli aseiden puute, joita oli oikeastaan vain muutama revolveri ja lukuinen joukko metsästys aseita. Sissien aseongelmaan tuli apu Oulun valtauksen myötä, josta valtaukseen osallistuneet Eljas Väyrynen, ylioppilas Eino Lönnbohm ja asioitsija Alpo Tolonen toivat 6. helmikuuta 1918 mukanaan 450 kivääriä ja yhden konekiväärin ampumatarvikkeineen.

title: Turun Palloseuran SM-liigakausi 2015–2016

text: Pudotuspelien Villi kortti-kierroksella Palloseura kohtasi Vaasan Sportin. TPS voitti sarjan kummatkin ottelut. Neljännesfinaali Oulun Kärppiä vastaan alkoi Palloseuran kannalta lupaavasti, kun joukkue voitti ensimmäisen ottelun Kalle Kaijomaan jatkoerämaalilla. Seuraava peli päättyi murskaavasti 1-6 ja seuraava 0-3. Sarjan lopputulos oli 2-4 Kärpille.

title: Mannerheimin puisto

text: Alun perin paikalla ollut puutalokortteli paloi 19. heinäkuuta 1916. Tulipalo teki noin 200 oululaista asunnottomiksi. Palaneiden talojen tilalle oli tarkoitus rakentaa valistustalo ja pystyttää patsas Oulun valtauksessa Suomen sisällissodassa kuolleiden eteläpohjalaisten muistolle. Patsas pystytettiin vuonna 1919, mutta valistustaloa ei koskaan rakennettu, vaan kortteli kunnostettiin puistoksi vuonna 1927. Nykyisen nimensä puisto sai marsalkka Mannerheimin 75-vuotispäivänä 4. kesäkuuta 1942.

title: Kaarlo Hillilä

text: Hillilä osallistui 15-vuotiaana lukiolaisena yhdessä luokkatoverinsa Aaro Pakaslahden kanssa sisällissodan Oulun taisteluihin helmikuussa 1918. Oulun valtauksen jälkeen Hillilä liittyi Oulun I vapaaehtoisen rintamakomennuskuntaan, jonka mukana hän siirtyi Satakunnan alueelle ja osallistui taisteluihin muun muassa Ahlaisissa, Mannanmäellä, Suodenniemellä, Mouhijärvellä ja Vammalassa.

title: Tornionlaakson taistelut

text: Valtauksen onnistumisesta huolimatta taktiselta ja operatiiviselta kannalta maihinnousu oli osittainen epäonnistuminen. Saksalaisia joukkoja Tornion seudulla ei saatu kokonaan tuhottua eivätkä maihinnousujoukot pystyneet katkaisemaan Kemin–Rovaniemen tietä. Tämä mahdollisti Oulun pohjoispuolella olleiden vahvojen saksalaisjoukkojen perääntymisen Rovaniemelle ja sieltä Länsi-Lappiin.

title: Vilho Nenonen

text: Nenonen kutsuttiin ylipäällikkö Mannerheimin joukkoihin Suomeen. Helmikuun alussa Nenosen tykeillä taisteltiin venäläisiä vastaan Oulussa. Hänellä oli käytössään kaksi tykkiä, joista kuitenkin vain toista voitiin käyttää. Kenraali Mannerheim ylensi Nenosen everstiksi ja nimitti hänet tykistön tarkastajaksi. Nenosella oli käytössään tällöin 58 tykkiä. Myöhemmin Tampereen valtauksen sotasaalis oli 42 ja Viipurin valtauksen yli 300 tykkiä. Itsenäisen Suomen tykistön peruskalusto oli koossa.

title: Oulun suojeluskunta

text: Vuonna 1917 perustetun suojeluskunnan perustamisasiakirja tuhoutui Oulun valtauksen yhteydessä. Perustamisasiakirja kirjoitettiin uudelleen noin vuoden päästä alkuperäisessä mukana olleiden muistitietojen pohjalta. Sittemmin suojeluskunnat vakinaistettiin ja niiden asema vahvistettiin lailla elokuussa 1918. Niitä alettiin perustaa lisää ja varhaisemmin syntyneitä suojeluskuntia perustettiin uudelleen. Oulun suojeluskuntakin perustettiin uudelleen 19. lokakuuta 1918.

title: Max Jurvelius

text: Jurvelius saapui Suomeen 10. joulukuuta 1917 Uumajasta Merenkurkun yli hiihtäen Vaasaan ja alkoi välittömästi saamansa tehtävän mukaisesti kouluttaa suojeluskuntajoukkoja Vaasan ympäristössä. Myöhemmin hän siirtyi kouluttajaksi Vimpelin sotakouluun ja sisällissodan puhjettua hän otti komentoonsa 28. tammikuuta 1918 alkaen Vaasan suojeluskunnan 2. komppanian ja johdatti komppaniansa Vaasan ja Oulun kaupunkien valtauksiin. Vaasan ja Oulun tapahtumien jälkeen hän toimi Vaasan suojeluskuntajoukoista kootun Vaasan pataljoonan sotilasohjaajana ja komentajan apulaisena kun pataljoonan siirrettiin sotatoimialueelle Satakunnan rintamalle. Hän otti osaa taisteluihin pataljoonan joukoissa Susikoskella, Laviassa ja Suodenniemellä.

title: Luettelo Lapin kullankaivajista

text: Frans Josef (Ville) Björklund (3. heinäkuuta 1829 − 14. huhtikuuta 1873 Oulu) osallistui vuoden 1870 Ivalojoen kultaryntäykseen. Kuopiosta kotoisin ollut Björklund oli opiskellut metallurgiaa ja työskennellyt ruukin kirjanpitäjänä. Tarinan mukaan Björklund olisi ryypännyt kaikki rahansa Kultalan kapakassa ja hoiperrellut sitten pitkin Ivalojoen rantaa, kunnes sammui erään puron rannalle. Unessa hänelle ilmestyi lappalaiseukko, joka käski häntä nousemaan ylös kullan päältä. Herättyään Björklund kiirehti tekemään valtauksen nukkumapaikastaan, joka osoittautuikin yhdeksi Ivalojoen parhaimmista; sieltä huuhdottiin 1870-luvun aikana yli 39 kiloa kultaa. Toukokuun lopulla 1872 Björklundin valtaukselle matkalla ollut vene kaatui Ivalojoen "Surmakönkään" koskessa ja kuusi ihmistä hukkui.

title: Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014

text: Ottelusarjan avausottelu pelattiin 21. maaliskuuta Oulussa. Kärpät teki ensimmäisen maalin toisen erän alussa, mutta HPK tasoitti ottelun hieman ennen erän puoltaväliä. Kolmannessa erässä vai Kärpät tekivät maalin, joten lopputulos oli 3–1. Ottelun jälkeen HPK:n päävalmentaja Pasi Arvonen syytti Kärppien Ville Pokkaa ja Lasse Kukkosta näyttelemisestä. Sekä MTV Sport että Jatkoaika.com kirjoittivat HPK:n olleen hyvin pelissä mukana ja arvioivat sarjan venyvän vielä pitkäksi.

title: Perttu Pertamo

text: Hänet määrättiin 23. joulukuuta 1917 Vimpelin sotakoulun Pokelankomppanian apulaispäälliköksi ja opettajaksi sekä 23. tammikuuta 1918 Vöyrin sotakoulun johtajaksi. Hän otti Vöyrin suojeluskunnan päällikkönä osaa venäläisten aseistariisumiseen Vähässäkyrössä ja johti Vöyrin sotakoulun pääosaa Oulun valtauksessa. Myöhemmin hän toimi Vöyrin sotakoulupataljoonan adjutanttina ja otti osaa Vaskiveden, Kurun, Muroleen, Teiskon, Sorilan, Messukylän ja Lapinniemen taisteluihin sekä Tampereen valloitukseen.

title: Oulun kasarmi

text: Suomen sisällissodan alkaessa kasarmilla oli vielä yli tuhat venäläistä sotilasta komentajanaan eversti Golikov. Kasarmilla valta kuitenkin siirtyi upseereilta sotamiesten johtamalle neuvostolle, joka aseisti paikallisia punaisia joukkoja. Taistelut puhkesivat kaupungissa paikallisten suojeluskuntalaisten sekä punaisten ja heitä tukeneiden radikaalien sotilaiden kesken 2. helmikuuta 1918. Seuraavana päivänä kaupunkiin saapuneiden valkoisten joukkojen Oulunjoen pohjoisrannalle Laanilaan sijoittamat kaksi tykkiä johtajanaan eversti Vilho Nenonen ampui suorasuuntauksella joen eteläpuolella olevaa kasarmialuetta. Kello 9 aamulla ammuttiin Oulussa itsenäisen Suomen tykistön ensimmäiset tykinlaukaukset. Ammukset osuivat maaliinsa, ja tulitus jatkui pitkin päivää. Oulun valtauksen jälkeen venäläinen sotaväki antautui ehdoitta illalla klo 23. Heille luvattiin, että he pääsevät lähtemään kotimaahansa. Sotilaat odottivat aseettomina kasarmilla kotiin pääsyä, mutta he pääsivät lähtemään Venäjälle vasta sodan jälkeen.

title: Jokipoikien historia

text: Kevään 1983 karsintasarjassa Kärpät oli odotetun kova musertaen joensuulaiset ensimmäisessä ottelussa Oulussa maalein 14-3. Ottelun jälkeen JoKP:n valmentaja Kai Rosvall sanoi, että ensimmäisen kohtaaminen oli "tavallaan tunnusteluretki" ja lupasi JoKP:n pystyvän Joensuussa täysin erilaiseen peliin. Ja niin kävikin, Jokipojat unohti murskatappion ja taisteli jännittävien vaiheiden jälkeen voiton maalein 7-6. Sanomalehti Karjalainen kuvasi riemukkaan ottelun tunnelmaa: "Lähes viisituhantinen yleisö riemuitsi Erkki Huttusen kentällisen tehdessä viisi maalia, huusi Pekka Räsäsen lauottua ratkaisevat 1-0 ja 7-4 ja melkein nauroi epäonniset Kärpät pelin päätteeksi kotimatkalle." Kolmannessa kohtaamisessa Oulussa Kärpät jyräsi jälleen: lopputulos 10-1. Kuitenkin neljänteen otteluun Kärpät teki taas turhan matkan Joensuuhun. Maalivahti Tapio Pohtisen huippuottelun siivittämänä JoKP otti 4-1-voiton ja pakotti Kärpät viidenteen otteluun. Oulussa Kärpät oli kuitenkin Jokipojille liian kova vastus, ja niinpä Kärpät sai pitää liigapaikkansa voitettuaan ratkaisevan ottelun maalein 4-1. Tappiosta huolimatta JoKP:n pelaajat saattoivat olla ylpeitä upeasta kaudestaan.

title: Lauri Tiainen

text: Hän palasi Suomeen aselaiva "S/S Equityn" ensimmäisellä matkalla ja nousi maihin 31. lokakuuta 1917 Vesterön saarella ja otti osaa asevaraston vartiointiin sekä kuljetukseen mantereelle. Tämän jälkeen hän toimi asekuljetuksien järjestelyissä Vöyrissä, Ylihärmässä ja Kauhavalla sekä suojeluskuntien harjoitus- ja perustamistehtävissä Mustasaarella ja Vaasassa. Hänet määrättiin Pietarsaaren suojeluskunta-alueen päälliköksi 28. tammikuuta 1918 ja johti venäläisten aseistariisumista Pietarsaaressa, jonka jälkeen hän osallistui Oulun valtaukseen johtamalla etujoukkoa, joka hyökkäsi asema-aluetta ja työväentaloa vastaan. Hän toimi 20. helmikuuta 1918 alkaen Vilppulan rintaman päällikkönä etenemisen alkamiseen saakka ja sen aikana Tampereen valtaukseen saakka ensin Hämeen ryhmän 4. Vilppulan pataljoonan ja myöhemmin 1. Ruoveden pataljoonan komentajana.

title: Temmeksen suojeluskunta

text: Temmeksen suojeluskunta perustettiin 17. helmikuuta 1918. Temmesläiset perustivat sen Oulun suojeluskunnan kehotuksesta pian Oulun valtauksen jälkeen. Samana päivänä perustettiin myös kutsuntalautakunta yhdessä Temmeksen kunnallislautakunnan kanssa. Suojeluskunta päätti asettaa tehtäväkseen myös paikallispäällikön valinnan.

title: Suomen sisällissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla

text: Suomen sisällissodan tapahtumat Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla käynnistyivät 28. tammikuuta 1918, kun valkoiset aloittivat seudulla toimivien venäläisten varuskuntien valtauksen ja aseistariisunnan. Varuskuntien antauduttua käytännössä ilman vastarintaa valkoiset ottivat samalla haltuunsa Uudenkaarlepyyn, Pietarsaaren, Kokkolan ja Raahen kaupungit. Sotatoimet päättyivät 2.–3. helmikuuta punaisia vastaan käytyyn Oulun taisteluun, jonka jälkeen Keski- ja Pohjois-Pohjanmaa olivat valkoisten hallussa. Oulusta he jatkoivat etenemistään vielä Tornioon, jossa olleet punakaartilaiset ja venäläiset sotilaat antautuivat 8. helmikuuta.

title: Oulun valtaus

text: Venäläiset palautettiin kotimaahansa sodan jälkeen. Punavangit pidettiin maaliskuuhun asti tilapäisissä säilöissä. Vankeja oli 19. maaliskuuta 1918 yhteensä 849 henkeä, näistä 72 naisia. Mukana oli venäläisvankeja yhteensä 55 henkeä. Lääninvankilassa oli noin sata henkeä, poliisitalolla 24, naisvankilassa 54 ja Oulun Lyseolla 639. Mukana oli Oulun valtauksen vankien lisäksi naapurikunnista tuotuja punavankeja ja myös 20 valkoisten kutsunnoista kieltäytynyttä. Maaliskuussa kaikki vangit siirrettiin tilapäisistä vankiloista vastaperustettuun vankileiri EE6:een eli Raatin vankileiriin, venäläisten rakentamiin parakkeihin.[3] Alue oli aikaisemmin venäläisten matruusien kasarmi.[4]

title: Oskar Peltokangas

text: Sisällissodan puhjettua Peltokangas sai ylipäällikkö Mannerheimin määräyksestä komentoosa Sulvan, Sundomin, Maalahden ja Bergön suojeluskuntajoukot (Sundomin kolonna), joita hän johti 27. tammikuuta 1918 Vaasan valtauksessa. Hän puhdisti joukkoineen Vaasassa aluksi rautatien pohjoispulella sijainneen venäläisten majapaikan, josta hän jatkoi puhdistamalla Vaskiluodon kasarmit ja oli mukana keskuskasarmin saarrossa. Myöhemmin hän johti joukkonsa Ouluun, missä hän osallistui muun muassa Oulun aseman seudun valtaukseen.

title: Kittilän kapina 1917

text: Samassa yhteydessä kapinalliset valtasivat Kittilän lennätin- ja puhelinlaitoksen. He lähettivät sähkeen SDP:n Lapin piirijärjestön sihteerille pyytäen lähettämään Kittilään aseita mutta vastauksessaan piirisihteeri kehotti kittiläläisiä rauhallisuuteen. Myöhemmin tehdyn nimismiehen kertomuksen mukaan kapinalliset olisivat myös lähettäneet Oulun läänin maaherralle sähkeen jossa ilmoitettiin kruununvoudin kuolleen "kansaa vastaan nostamassaan kapinassa". Kapinalliset lopettivat lennätintoimiston valtauksen jo seuraavana maanantaina ja lupasivat nimismies Aulikselle viran takaisin jos tämä alkaisi esiintyä kansan miehenä ja luopuisi Sandströmin tapon selvittelystä. Vettanen ja Lehtinen pidätettiin mutta työväestö esti heidän siirtämisensä Kittilästä Oulun vankilaan. Myöhemmin syytetyt pääsivät pakenemaan ja siirtyivät itärajan yli Venäjän puolelle. Sandströmin surma jakoi siihen saakka yhtenäisinä toimineen Kittilän työväestön maltillisiin ja jyrkän linjan kannattajiin. Aseellista toimintaa Kittilässä ei kuitenkaan enää jatkettu.

title: Nestori Karhula

text: Karhula saapui takaisin Suomeen aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle 8. joulukuuta 1917. Maihin päästyään hän liittyi Suoman Valkoiseen Armeijaan ja otti osaa sisällissodan valmisteluihin kouluttamalla suojeluskuntalaisia Oulun ympäristössä. Hän johti myös aseiden kuljetusta Kokkolasta Ouluun tammikuussa 1918. Sotatoimien alettua hän johti Kokkolan valtausta Ventuksen kansakoulun luona. Hänen johtamansa joukko oli koottu Kaustisen, Vetelin, Alavetelin, Teerijärven ja Kokkolan sekä Kokkolan maaseurakunnan suojeluskunnista. Kokkolan valtauksen jälkeen hän muodosti näin rintamakokemusta saaneista joukoistaan niin sanotun Kokkolan lentävät, joita hän edelleen koulutti rintamajoukoiksi. Nämä Kokkolan lentävät siirtyivät seuraavaksi Ouluun, missä se osallistui Oulun valtaukseen. Karhula siirrettiin lopulta jääkärijoukkoja perustettaessa joukkueenjohtajaksi 7. jääkäripataljoonaan, mistä hänet siirrettiin edelleen 12. huhtikuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmentin konekiväärikomppaniaan, josta hänet määrättiin 20. huhtikuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi 4. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella sekä Tarpilassa ja Raivolassa.