query: Missä Davit IV syntyi?

title: Davit IV

text: Kuningas Giorgi II:n (hallitsi 1072–1089) ainoa poika Davit syntyi Kutaisissa Länsi-Georgiassa vuonna 1073. Hänen lapsuutensa aika oli Georgialle vaikea. Kuningas Giorgi ei yrityksistä huolimatta pystynyt ylläpitämään maan yhtenäisyyttä: hänen kuningaskuntaansa hävittivät seldžukkiturkkilaisten hyökkäykset, sisällissodat ja maanjäristykset. Giorgi joutuikin luopumaan kruunusta vuonna 1089 16-vuotiaan poikansa hyväksi.

title: Davit IV

text: 12. elokuuta 1121 Daavid sai ratkaisevan voiton suuresta seldžukkiarmeijasta Didgorin taistelussa, mikä mahdollisti Tbilisin valtauksen ankaran taistelun jälkeen vuonna 1122. Nyt Tbilisistä tuli Georgian pääkaupunki ensimmäistä kertaa useihin satoihin vuosiin.

title: Davit IV

text: Rusudan, armenialainen prinsessa (erosivat vuonna 1107) Gurandukht, kiptšakkipäällikkö Atrakan tytär

title: Davit IV

text: Davit IV antoi runsaasti huomiota kansansa sivistämiselle. Kuningas valitsi lapsia, jotka lähetettiin Bysantin valtakuntaan opiskelemaan "jotta he oppisivat kieliä ja toisivat kotiin tekemiään käännöksiä". Monista tuli tunnettuja oppineita.

title: Davit IV

text: Kalhetin valtauksen jälkeen vuonna 1105 Davit voitti seldžukkijoukot Ertsukhin taistelussa, mikä auttoi häntä valtaamaan Samšvilden, Rustavin, Gišin ja Lorrin tärkeät linnoitukset vuosien 1110 ja 1118 välillä.

title: Didgorin taistelu

text: Didgorin taistelu käytiin Georgian kuningaskunnan ja hajoavan seldžukkien valtakunnan armeijoiden välillä Didgorissa noin 40 kilometriä Georgian nykyisestä pääkaupungista Tbilisistä lounaaseen 12. elokuuta 1121. Taistelussa Georgian kuningas Davit IV sai ratkaisevan voiton Ilghazin johtamasta seldžukkiarmeijasta ja valloitti sen jälkeen muslimien hallussaan pitämän Tbilisin, josta tuli kuninkaallinen pääkaupunki. Voitto Didgorissa merkitsi Georgian keskiajan "kultakauden" alkua. Sitä juhlittiin georgialaisissa kronikoissa "ihmeellisenä voittona" (), kun taas nyky-Georgiassa sitä muistellaan edelleen joka syyskuu Didgoroba-nimisessä festivaalissa ("Didgorin päivä").

title: Davit IV

text: Iästään huolimatta Davit osallistui aktiivisesti Georgian poliittiseen elämään. Hän ajoi tarkoituksenmukaista ja hallittua politiikkaa, oli määrätietoinen aikeissaan tuoda maahan järjestys, panna niskoittelevat feodaalihallitsijat kuriin, keskittää valtionhallinto, muodostaa uudenlainen seldžukeille paremmin pärjäävä armeija ja myöhemmin hyökätä järjestelmällisesti seldžukkeja vastaan karkottaakseen heidät ensin Georgiasta ja sitten koko Kaukasiasta. Vuonna 1093 hän pidätytti voimakkaan feodaaliherran Liparit Baghvašin, joka oli Georgian kuninkaan pitkäaikainen vastustaja, ja karkotti hänet maasta (1094). Liparitin pojan Ratin kuoleman jälkeen Davit lakkautti heidän hallitsemansa Kldekarin ruhtinaskunnan (1103).

title: Davit Kldiašvili

text: David Kldiašvili syntyi köyhään aatelisperheeseen. Hän opiskeli Kiovan ja Moskovan sotakouluissa vuosina 1872–1882 ja palveli sen jälkeen 26 vuoden ajan armeijassa. Vuosien 1905–1907 vallankumoustapahtumien jälkeen hän joutui eroamaan ”poliittisesti epäluotettavana”.

title: Gelatin luostari

text: Gelatin luostari () on georgialaisortodoksinen luostari Kutaisin kaupungin lähellä Imeretin alueella Georgiassa. Gelati sijaitsee kukkulalla 11 kilometriä Kutaisista luoteeseen. Sen perusti kuningas Davit IV vuonna 1106 ja se oli 1400-luvulle saakka suoraan Georgian kruunun hallinnassa. Luostariin on haudattu lukuisia georgialaisia hallitsijoita: kuuluisimmat heistä ovat Davit itse, mahdollisesti Tamar, Demetre I, Giorgi III ja Bagrat III.

title: Tbilisi

text: Vuonna 1121 yhdistyneen Georgian kuningas Davit IV voitti seldžukit Didgorin taistelussa ja palautti Tbilisin georgialaisten haltuun useiden vuosisatojen arabihallinnon jälkeen. Tbilisistä tehtiin nyt kuninkaallinen pääkaupunki, ja se nousi paitsi Georgian keskukseksi myös koko Kaukasian alueen politiikan ja kulttuurin keskuspaikaksi. 1100–1200-luvuilla Georgian kulta-aikana kaupungissa oli noin 80 000 asukasta, ja se kasvoi muuriensa ulkopuolelle. Maan hallitsijoiden politiikan avulla kaupungin talous ja sosiaalinen elämä kukoistivat.

title: Gustaf Ignatius

text:
• Aune Kyllikki syntyi Vaasassa 29.IV 1900 ja kuoli 6.IV 1988 Helsingissä. Vihittiin 4.I 1923 Kuopiossa. Puoliso jalkaväenkenraali Ilmari Armas Eino Martola syntyi 12.V 1896 Raahessa ja kuoli 5.II 1986 Helsingissä. Lapset: Anneli Kyllikki Matilda *16.I 1924 Helsinki, Hellevi Aune Elisabeth * 4.X 1932 Helsinki, Inkeri Anna Kristiina *13.X 1934 Helsinki.
• Kirsti Tellervo syntyi Helsingissä 1.VII 1903 ja kuoli Hyvinkäällä 30.VI 1992. Vihittiin 7.VI 1923 Kuopiossa. Puoliso diplomi-insinööri Artur Wilhelm Stén syntyi 11.I 1890 Hausjärvellä ja kuoli 27.XII 1957 Hyvinkäällä. Lapset: Robert Artur (Pertti) *17.X 1925 Kuopio, Lauri Kustaa *11.X 1926 Kuopio ja † siellä 12.X 1926, Tellervo * ja †2.IV 1928 Kuopio, Seppo Gustaf *2.VII 1929 Helsinki, Matti Antero *27.VII 1931 Helsinki, Ilkka Ilmari *26.II 1940 Hyvinkää, Risto Olavi *22.VIII 1941 Hyvinkää, Heikki Ossi *17.VII 1946 Hyvinkää.
• Karl Eero Gustaf syntyi Vaasassa 15.I 1906 ja kuoli Raumalla 23.III 1981. Varatuomari, pankinjohtaja. Vihittiin 13.VII 1930 Porvoon pitäjässä. Ensimmäinen puoliso Gurli Ignatius syntyi 7.VIII 1907 Helsinki ja kuoli 15.X 1991 Helsingissä. (Gurlin äidin, Wera Mauryn o.s. Stenberg, kuoltua, tämän sisko Gurli miehensä kenraali Hannes Ignatiuksen kanssa adoptoivat hänet.) Vihittiin toiseen avioon Raumalla 17.X 1947. Toinen puoliso Liisa Irene Martinkari syntyi 15.VI 1918 Raumalla, jossa edelleen asuu. Lapset: (1) Toivo Hannes Kustaa Eeronpoika *19.IV 1931 Helsinki, (1) Eero Veikko *14.I 1934 Kuopio, †12.VII 2004 Kustavi, (1) Gurli Kyllikki Kristiina *18.XI 1938 Pori †16.VIII 1955 Sveitsissä, (2) Tytti Liisa Irene *30.X 1952 Rauma.
• Katri Liisa syntyi Vaasassa 11.XII 1911 ja kuoli 9.VIII 1996 Helsingissä. Vihittiin 28.XII 1935 Kuopiossa. Puoliso fil. maist., lähetystöneuvos Karl Henrik (Heikki) Brotherus syntyi 1.IV 1909 Helsingissä ja kuoli siellä 30.X 1985. Lapset: Karen Marja Helena *23.XII 1936 Kööpenhamina, Tapani Kaarle Heikinpoika *12.VI 1938 Kööpenhamina, Matti Kustaa Hei- kinpoika *17.IX 1942 Helsinki, Heikki Robert Heikinpoika *9.IV 1944 Tukholma † 29.V 1964 Espanja.

title: Davit IV

text: Mariam Lordkipanidze: Georgia in the 11th-12th centuries, Tbilisi, 1987, s. 80–118 (englanniksi) Grand Larousse Encyclopédique, 5, Pariisi, 1962, s. 452–453 (ranskaksi) Enciclopedia Italiana, Rooma, 1950, s. 641–643 (italiaksi)

title: Davit IV

text: Vuonna 1123 Davitin armeija valtasi Dmanisin, viimeisen seldžukkitukikohdan Etelä-Georgiassa. Vuonna 1124 Davit valtasi viimein Širvanin ja armenialaisen Anin kaupungin islamilaisilta emiireiltä, ulottaen valtakuntansa nyt Araksin altaalle. Armenialaiset ottivat Davitin vastaan vapauttajana ja toimittivat hänen armeijalleen joitakin apujoukkoja. Tähän aikaan Davitin arvonimeen ilmaantui osa "Vapahtajan miekka". Se on kaiverrettu Daavidin aikaiseen kuparilanttiin: "Kuninkaiden kuningas, Davit, Giorgin poika, Vapahtajan miekka".

title: Gori

text: Gorin alueella on ollut asutusta varhaiselta pronssikaudelta lähtien. Keskiaikaisten georgialaisten kronikoiden mukaan Gorin kaupungin perusti kuningas Davit IV (hallitsi 1089–1125), joka asutti paikalle pakolaisia Armeniasta. Gorin linnoitus näyttää olleen käytössä kuitenkin jo 600-luvulla, ja arkeologiset todisteet kertovat kaupunkimaisen yhteisön olemassaolosta jo antiikin aikaan. Vuosina 1299–1303 Goria miehittivät alanialaiset heimot, jotka pakenivat synnyinmaansa mongolivalloitusta Pohjois-Kaukasuksella. Georgian kuningas Giorgi V valloitti kaupungin takaisin vuonna 1320 työntäen alaanit takaisin Kaukasusvuorten taakse.

title: Kakheti

text: Kakheti oli itsenäinen ruhtinaskunta 700-luvulta lähtien. 1000-luvun alussa se liitettiin yhdistyneeseen Georgian kuningaskuntaan, mutta vain alle kymmenen vuoden ajaksi, ja vasta kuningas Davit IV onnistui valloittamaan Kakhetin pysyvästi. 1460-luvulla Georgian hajoamisen jälkeen Kakhetista tuli jälleen itsenäinen kuningaskunta. Vuonna 1762 Kakheti yhdistyi Kartlin kanssa Kartli-Kakhetin kuningaskunnaksi, jonka Venäjän keisarikunta liitti itseensä 1800-luvun alussa.

title: Davit IV

text: Vuonna 1120 Davit IV siirtyi Länsi-Georgiaan ja hyökkäsi yllättäen turkkilaisten kimppuun heidän ryösteltyään georgialaisten maita. Vain pieni seldžukkijoukko pääsi pakenemaan. Tämän jälkeen Daavid lähti Širvanin alueelle ja valloitti Qabalan kaupungin. Talvella 1120–1121 georgialaisjoukot hyökkäsivät menestyksekkäästi seldžukkien asutuskeskuksia vastaan Etelä-Kaukasuksella.

title: Gelatin luostari

text: Luostari oli pitkään merkittävä kulttuurikeskus. Sen akatemia edisti tieteiden ja taiteiden kehitystä Konstantinopoli esikuvanaan, ja sitä ylistettiin aikoinaan jopa "toiseksi Jerusalemiksi" tai "toiseksi Ateenaksi". Kuningas Davit IV kutsui akatemiaansa Ioane Petritsin ja Arsen Iqaltoelin kaltaisia oppineita. Osmanit polttivat luostarin vuonna 1510, mutta se restauroitiin myöhemmin, minkä jälkeen siitä tuli piispanistuin. Gelati menetti merkityksensä uskonnollisena keskuksena sen jälkeen, kun puna-armeija hyökkäsi Georgiaan ja maa liitettiin Neuvostoliittoon 1920-luvun alussa. Vuonna 1988 kirkot otettiin uudelleen käyttöön.

title: Davit IV

text: Davitin aikaan Georgiassa oli useita kouluja, joista Gelatin luostarilla oli erikoisasema. Kuningas Davitin historioitsijan mukaan Gelati oli "idän toinen Jerusalem, kaiken arvokkaan oppimiseen ja tiedon opettamiseen – toinen Ateena, ylittäen suuresti ensimmäisen jumalallisessa laissa, kaanon kaikille kirkollisille rikkauksille". Gelatin lisäksi oppimisen keskuksia Georgiassa oli muun muassa Iqalton akatemia.

title: Davit IV

text: Demetre I Prinssi Vakhtang (Tsuata) Prinsessa Tamar, joka meni naimisiin Širvanin šaahin kanssa (Abul Muzaffar Manuchahr II) Prinsessa Kataj (Irene), joka meni naimisiin Bysantin valtakunnan prinssin Isaakios Komnenuksen kanssa Prinsessa Tamar, joka meni naimisiin Ossetian prinssi Džadarosin kanssa

title: Davit IV

text: Luokka:Georgian kuninkaat Luokka:Vuonna 1073 syntyneet Luokka:Vuonna 1125 kuolleet Luokka:Bagrationien dynastia

title: Robert Davi

text: Davi on esiintynyt urallaan yli 130:ssä elokuvassa ja hän esittää usein pahoja hahmoja. Hänen hahmonsa polttavat myös usein sikaria, ja tosielämässä Davi on innokas sikariharrastaja. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat "Die Hard – vain kuolleen ruumiini yli", "007 ja lupa tappaa", "Predator 2", Mika Kaurismäen elokuva "Amazon", "Vaaleanpunaisen pantterin poika", "The Dukes", "Arkajalat", ja "Raaka keikka". Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa Pimeyden sydän, Karen Sisco (yksi jakso), jonka lisäksi Davi muistetaan myös televisiosarjasta "Stargate Atlantis" jossa näytteli komentaja Acastus Kolyaa.

title: Davit IV

text: Davit IV[1] tai Davit Rakentaja (; 1073–24. tammikuuta 1125) oli Georgian kuningas vuosina 1089–1125 Bagrationi-suvusta. Davit oli ehkä kaikkein menestynein Georgian hallitsija – hän onnistui ajamaan turkkilaiset maasta Didgorin taistelussa vuonna 1121 ja hänen uudistuksensa armeijassa ja hallinnossa yhdistivät Georgian ja tekivät maasta Kaukasian alueen suurvallan. Davit oli kirkon ystävä, ja ortodoksikirkko onkin sittemmin julistanut hänet pyhäksi.

title: Davit IV

text: Davit Rakentaja kuoli 24. tammikuuta 1125 ja hänen poikansa Demetre I nousi valtaistuimelle. Davit haudattiin Gelatin luostariin Kutaisin kaupungin lähelle.

title: Davit Orbeliani

text: Davit Orbeliani (, 11. tammikuuta 1739? – 29. toukokuuta 1796), joka tunnettiin yleisesti nimellä Davit "Kenraali" () oli georgialainen sotilashenkilö, poliitikko, kääntäjä ja runoilija.

title: Tamar (Georgia)

text: Tamar ja Davit saivat kaksi lasta. Vuonna 1191 kuningatar synnytti Giorgi-nimisen pojan – tulevan kuningas Giorgi IV Lašan. Tapahtumaa juhlittiin kuningaskunnassa laajalti. Tytär Rusudan nousi veljensä jälkeen Georgian valtaistuimelle vuonna 1223.

title: Amirspasalar

text: Amirspasalar-arvonimi mainitaan ensimmäisen kerran kuningas Giorgi III:n hallituskaudella (1156–1184), mutta sen otti ilmeisesti käyttöön Giorgin isoisä Davit IV (hallitsi 1189–1125), joka uudisti voimakkaasti Georgian asevoimia ja siviilihallintoa. 1100-luvun alussa amirspasalar valittiin Orbeli-suvusta, mutta vuonna 1155 kuningas Demetre I:n poika Davit V syrjäytti isänsä ja yritti rajoittaa suvun vaikutusvaltaa siirtämällä viran sen kilpailijalle Tirkaš Abuletisdzelle. Kun Demetre nousi takaisin valtaan, Orbelit pitivät jälleen virkaa hallussaan Giorgi III:n vastaiseen kapinaansa saakka vuosina 1176/1177. Silloin se annettiin kiptšakkialkuperää olevalle Qubasarille. Vuonna 1184 kuningatar Tamar erotti Qubasarin ja nimitti amirspasalariksi Gamrekeli-suvun jäsenen. Myöhemmin virka siirtyi Mkhargrdzeli-suvussa ja heidän jälkeensä Džaqeli-suvussa.

title: Didgorin taistelu

text: Georgian kuningaskunta oli ollut seldžukkien valtakunnan vasallivaltio 1080-luvulta saakka. Kuitenkin 1090-luvulla Georgian energinen kuningas Davit IV kykeni käyttämään hyväkseen seldžukkien sisäisiä levottomuuksia ja länsieurooppalaisten onnistunutta, Pyhälle maalle muslimeja vastaan suuntaamaa ensimmäistä ristiretkeä. Hän perusti suhteellisen vahvan monarkian, järjesti armeijansa uudelleen ja värväsi kiptšakkeja, alaaneja ja jopa "frankkeja" palkkasotureikseen, johtaakseen heidät valloittamaan menetetyt maa-alueensa takaisin ja karkottamaan turkkilaiset ryöstelijät. Davit lakkasi maksamasta veroa seldžukeille vuosina 1096/7, pysäytti turkkilaisten kausittaiset muutot Georgiaan ja valloitti takaisin useita keskeisiä linnoituksia vuosina 1103–1118. Hänen tärkein tavoitteensa oli Tbilisin takaisinvaltaus: Tbilisi oli muinainen georgialainen kaupunki, jota oli hallinnut islamilainen emiraatti yli neljän vuosisadan ajan. Davit aloitti sotatoimet Georgian ulkopuolella, edeten aina Araksin altaalle ja Kaspianmerelle saakka ja terrorisoiden muslimikauppaa koko Etelä-Kaukasiassa. Kesäkuuhun 1121 mennessä Tbilisi oli joutunut georgialaisten piirittämäksi, ja sen muslimieliitti joutui maksamaan Davitille raskasta veroa.

title: Davit IV

text: Davitin hallituskausi on vaikuttanut suuresti georgialaisten omakuvaan. Maan nykyinen lippu perustuu Davitin lippuun, ja Davit Rakentajan ritaristo on yksi valtion myöntämistä tärkeimmistä kunniamerkeistä. Georgialaiset ovat yhä ylpeitä Davitin suorituksista. Georgian nykyinen presidentti Mikheil Saakašvili lausui virkaanastujaispäivänään 25. tammikuuta 2004 valan Davitin haudalla Gelatin luostarissa. Saakašvilin mukaan ele oli symbolinen, sillä Daavid toi maahan yhtenäisyyttä ja rauhaa, mitä monet georgialaiset odottivat myös Saakašvililtä.

title: Davit IV

text: Hän työnsi turkkilaiset hitaasti pois maasta saaden haltuunsa yhä uusia alueita, nyt kun seldžukkien täytyi kiinnittää huomionsa georgialaisten lisäksi juuri alkaneisiin ristiretkiin itäisellä Välimerellä[2]. Vuoteen 1099 mennessä Davit IV:n valta oli kasvanut sen verran suureksi, ettei hänen tarvinnut enää maksaa turkkilaisille veroa. Hän myös kieltäytyi bysanttilaisesta panipersebastosin[3] arvonimestä, osoittaen haluavansa toimia Bysantin valtakunnan kanssa vain tasavertaisessa suhteessa. Vuonna 1103 pidettiin Ruis-Urbnisin synodi, suuri kirkollinen kokous, Ruisin ja Urbnisin luostareissa. Davit onnistui raivaamaan tieltään häntä vastustaneet piispat ja yhdistämään kaksi virkaa: hovimiehen ja piispan, luoden näin maalle pääministerimäisen instituution. Seuraavana vuonna Daavidin kannattajat itägeorgialaisessa Kakhetin provinssissa vangitsivat paikallisen kuninkaan Aghsartan II:n (hallitsi 1102–1104), joka oli paikallinen seldžukkisulttaanin vasalli, ja yhdisti alueen muuhun Georgiaan.

title: Davit IV

text: Davitille alkoi nyt kasautua ongelmia, sillä kansa oli ollut sodassa jo toistakymmentä vuotta. Lisäksi ongelmia aiheuttivat maan aateliset ja tärkeä Tbilisin kaupunki, joka oli yhä arabien hallussa. Ratkaistakseen pulmansa Davit aloitti armeijan uudelleenjärjestelyn. Hän asutti yli 40000 perheen kiptšakkiheimon Pohjois-Kaukasukselta Georgiaan vuosina 1118–1120. Jokaisen perheen täytyi toimittaa yksi sotilas hevosen ja aseistuksen kanssa. 40000 miehen vahvuinen kiptšakkiarmeija oli täysin riippuvainen kuninkaasta. Kiptšakit asutettiin eri puolille Georgiaa – jotkut Šida Kartliin ja jotkut raja-alueille – ja väestö assimiloitui nopeasti georgialaisiin.


query: Missä Rosa Lemberg syntyi?

title: Rosa Lemberg

text: Rosa Emilia Lemberg (o.s. Clay, 31. elokuuta 1875 Omaruru – 1959 Covington, Michigan, Yhdysvallat[1]) oli amerikansuomalainen opettaja, laulaja, näyttelijä, kuoronjohtaja ja teatteriohjaaja, joka oli 1900-luvun alkupuoliskon merkittävimpiä amerikansuomalaisen työväenliikkeen kulttuurivaikuttajia lähes 50 vuoden ajan.[2] Lounaisessa Afrikassa syntynyt Lemberg asui 1800–1900-lukujen vaihteessa myös Suomessa, jossa hän valmistui opettajaksi ja työskenteli myöhemmin ammatissaan muutaman vuoden ajan.

title: Rosa Lemberg

text: Vuonna 1919 Lemberg muutti Chicagoon, jossa hän jatkoi toimintaansa IWW-ammattiliitossa ja paikallisessa amerikansuomalaisten kokoontumispaikassa Finn Hallissa. Lemberg esiintyi ilmaiseksi ja hankki elantonsa tekemällä ompelijan sekä musiikin- ja kielenopettajan töitä.[2] Vaikka Lembergin tulot olivat hyvin pienet, hän pystyi niiden avulla kustantamaan lastensa musiikki- ja tanssitunnit.[1] Hän toimi kuoron- ja näyttämönjohtajana ja esiintyi itse pääosissa tavallisen draaman lisäksi myös lukuisissa opereteissa ja musiikkinäytelmissä. Lemberg tunnettiin erityiseti vaikuttavana laulajana, jonka ääniala oli kontra-altto. Häntä kutsuttiin muun muassa lempinimillä ”Satakieli” ja ”Suomalainen Sarah Bernhardt”. Lemberg ei kuitenkaan tiettävästi tehnyt yhtään levytystä. Laulamisen lisäksi hänet tunnettiin taitavana pianistina.[2] Pitkäaikaisen kotikaupunkinsa Chicagon ohella Lembergillä oli suuri vaikutus erityisesti Oregonin Astorian amerikansuomalaisten sosialistien yhteisössä ja sen kulttuurielämässä.[4] Hänen vaikutuksestaan paikallisen teatterin ohjelmistoon otettiin tunnettujen suomalaisten näytelmien ohella muun muassa Henrik Ibsenin ja Molièren tuotantoa.[3]

title: Rosa Salmelin

text: Salmelinin vanhemmat olivat talonomistaja Kaarlo Lemberg ja Henrika Erkkilä. Hän oli "Tehtaitten kangaskaupan" johtajana 1915–1919, kotimaan tuonti- ja vientiliikkeen omistajana Amsterdamissa 1919–1921. Miehensä kuoltua Salmelin toimi oy Pyynikin ja Porin Oluttehdas oy:n toimitusjohtajana 1930–1934, oy Kaakinmaan toimitusjohtajana vuodesta 1936 sekä Riihimäen Panimo oy:n (myöhemmin Olut Oy) ja Oy Ispoisten toimitusjohtajana vuodesta 1938. Hän oli Pyynikki-yhtymän tehtaiden pääjohtaja vuodesta 1934 alkaen. Salmelinista tuli Viron kunniakonsuli 1933 ja hän sai teollisuusneuvoksen arvon 1950.

title: Lauri Lemberg

text: Lemberg oli 1900-luvun alussa vähän aikaa naimisissa ensimmäisen Suomen kansalaisuuden saaneen afrikkalaisen Rosa Emilia Clayn kanssa. Pariskunnalle syntyi kaksi lasta.

title: Rosa Lemberg

text: Rosa Lembergistä on julkaistu myös kaksi elämäkertaa. Arvo Lindewallin suomenkielinen Rosalia ilmestyi jo hänen eläessään vuonna 1942, mutta sen tarinoita on väritetty runsaasti.[1] Kirjassa esimerkiksi väitetään Lembergin isän olleen Kapkaupungin brittiläinen varakuvernööri ja äiti puoliksi arabitaustainen.[3] Vuonna 1993 ilmestyi siihen pohjautuva Eva Helen Ericksonin englanninkielinen elämäkerta Työmies Societyn kustantamana.[1] Vuonna 2010 Lembergin elämää käsiteltiin Yle Teeman esittämässä dokumenttisarjassa Afro-Suomen historia.[5]

title: Rosa Salmelin

text: Rosa Aleksandra Salmelin (o. s. "Lemberg"; 18. syyskuuta 1890 Lempäälä – 20. helmikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen teollisuusneuvos ja Pyynikki-yhtymän pääjohtaja.

title: Lembergin taistelu

text: Elokuun vaihtuessa syyskuuksi Lembergissä levisi paniikki. Lembergin linna oli varustettu ruualla ja ammuksilla ollen kykenevä tehokkaaseen puolustukseen, mutta sotilaiden taistelutahto oli huono. Lisäksi kaupungissa kuultiin itävaltaunkarilaisten armeijan pääosan vetäytyneen kauemmas länteen, jolloin puolustajat eivät saisi nopeasti apua. Venäläiset aloittivat tykistötulen kaupunkiin ja piirittivät sen katkaisten pakoreitit länteen. Varhain aamulla 2. syyskuuta venäläisten joukot alkoivat edetä Lembergin esikaupunkeihin. Itävalta-Unkarin komentajat yrittivät haalia joukkoja vastahyökkäykseen, mutta näiden joukkojen hyökkäys epäonnistui surkeasti. Joukot oli kasattu pääasiassa slaaveista. Venäläiskomentaja määräsi joukkonsa ampumaan hyökkääjien päiden yli, jotta nämä tajuaisivat voivansa antautua turvallisesti. Slaavialaiset Itävalta-Unkarin yksiköt kävelivätkin venäläisten linjoille muiden kansallisuuksien paetessa. Lemberg vallattiin 3. syyskuuta ja itse kaupungissa ei käyty taisteluita ollenkaan puolustajien antautuessa.

title: Don Rosa

text: Rosan isä Hugo Rosa syntyi Maniagon kylässä lähellä Venetsiaa, mutta muutti vuonna 1917 isänsä Gioachino Rosan mukana Yhdysvaltoihin. Siellä Hugo Rosa tapasi Rosan äidin, Chilistina Titianon. Yhdysvalloissa Gioachino Rosa perusti rakennusyhtiön, jonka nimeksi tuli Keno Rosa Company hänen lempinimensä ’Keno’ mukaan. Lempinimi syntyi, kun hänen yhdysvaltalaiset ystävänsä eivät osanneet lausua hänen nimeään. Myöhemmin rakennusyhtiö periytyi Rosan Hugo-isälle.

title: Rosa Lemberg

text: Luokka:Afrosuomalaiset Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt Luokka:Suomalaiset kuoronjohtajat Luokka:Suomalaiset laulajat Luokka:Suomalaiset opettajat Luokka:Suomalaiset sosialistit Luokka:Suomalaiset teatteriohjaajat Luokka:Vuonna 1875 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet

title: Rosa Lemberg

text: Lemberg oli aktiivinen kulttuurivaikuttaja amerikansuomalaisen työväenliikkeen parissa vielä yli 70-vuotiaana. Hän kuoli Michiganin osavaltiossa Covingtonin suomalaisessa vanhainkodissa 84-vuotiaana vuonna 1959.[1]

title: Johannes Askolin

text: Askolin avioitui kolmannen vaimonsa, porvoolaisen Rosa Vilhelmina Nykoppin (s. 11. maaliskuuta 1856) kanssa vuonna 1883. Rosa oli Askolinin ensimmäisen vaimon Flora Hjorthin Märta-sisaren tytär. Vuonna 1880 leskeksi jääneellä Rosalla oli aiemmasta avioliitosta poika Nils Oskar Osvald (s. 1875) sekä tytär Ella Rosa Sofia (s. 1876). Pariskunnalle syntyi vuonna 1890 tytär Maini Johanna Vilhelmina, jota vanhemmat hemmottelivat. Perheeseen kuului myös Rosan äiti, Märta Langén o.s. Hjorth. Askolin halusi adoptoida Rosan vanhemmat lapset. Nils Oskar ei suostunut adoptioon, eikä halunnut siirtyä Askolinin liikkeen palvelukseen. Hän oli juopottelevainen ja kuoli 28-vuotiaana vuonna 1903. Ellasta tuli Askolinin adoptiotytär vuonna 1900, mutta hän kuoli vuonna 1909.

title: Naëma Lemberg

text: Lembergin vanhemmat olivat nahkurimestari Magnus Reinhold Lemberg ja Mathilda Charlotta Granroth. Hän kävi tyttökoulun ja jatko-opiston ja valmistui 1890. Hän teki useita opintomatkoja Saksaan 1893–1928.

title: Karl August Weikkolin

text: Karl August Weikkolin (7. huhtikuuta 1842 Rautjärvi – 4. elokuuta 1894 Uukwambi, Saksan Lounais-Afrikka) oli suomalainen lähetyssaarnaaja, joka työskenteli kolmen työkauden ajan 1870–1891 Suomen Lähetysseuran työntekijänä Saksan Lounais-Afrikan Ambomaalla. Hän oli yksi ensimmäisistä suomalaisista lähetyssaarnaajista, jotka saapuivat Omandongolle Hereromaan Otjimbingwesta Omarurun kautta 9. heinäkuuta 1870. He tulivat Ambomaalle englantilaisen elefantinmetsästäjän Frederick Greenin opastamana. Omandongo kuului tuolloin Ondongan kuninkaan Shikongon valtakuntaan. Hänen kasvattityttärensä oli Rosa Lemberg.

title: Salvator Rosa

text: Rosa syntyi Napolissa 1615. Hän opiskeli aluksi maalaustaidetta setänsä Domenico Grecon johdolla. Setänsä jälkeen Rosan opettajana olivat Jusepe de Ribera ja Aniello Falcone. Hän muutti vuonna 1635 Roomaan, jossa sai mainetta taidemaalarina. Rosa muutti kuitenkin jo vuonna 1640 Firenzeen.

title: Rosa Lemberg

text: Check date values in: |date= (help)

title: Don Rosa

text: Rosa syntyi 29. kesäkuuta 1951. Hän sai ensimmäisen nimensä isoisänsä lempinimestä ja kolmannen nimensä isältään. Alun perin Rosan isä nimesi vauvan itsensä mukaisesti, ja siitä seurasi suuri riita Rosan isän ja isoisän välillä. Kuitenkin jossain vaiheessa Rosan isoisä tarjosi pojalleen tuhat dollaria, jotta hän vaihtaisi Rosan etunimen Kenoksi, ja tähän Rosan isä myöntyi. Italialaisista sukujuuristaan huolimatta Rosalle ei koskaan opetettu italiaa. Rosan kerrotaan aloittaneen piirtämisen jo hyvin varhaisessa iässä, jolloin hänen vanhempansa täyttivät piirrosten puhekuplat. Rosa ei nauttinut niinkään piirtämisestä vaan tarinoiden tekemisestä. Niinpä hänen piirroshahmonsa olivatkin aina pitkälle nuoruuteen asti samanlaisina pysyviä pikku-ukkoja, joiden tehtävänä oli vain viedä itse tarinaa eteenpäin.

title: Rosa Lemberg

text: Yhdysvaltoihin saapuessaan Lemberg ei osannut yhtään englantia, joten hän hakeutui New Yorkissa suomalaissiirtolaisten seuraan ja liittyi pian myös Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön paikallisosastoon.[1] New Yorkissa hän oli alusta asti mukana järjestön kulttuuririennoissa: Lemberg johti kuoroa, ohjasi näytelmiä sekä esiintyi ja lauloi suomalaisten kokoontumispaikoissa eli haaleissa.[3] Parin vuoden kuluttua hän avioitui amerikansuomalaisen näytelmäkirjailijan Lauri Lembergin kanssa. Pariskunnalle syntyi kaksi lasta, Irja ja Orvo. Perhe muutti aluksi Michiganin Ironwoodin ja 1910-luvun alussa länsirannikolle Oregonin Astoriaan. Avioliitto päättyi eroon, kun Lauri Lemberg muutti Kaliforniaan ja Rosa jäi lastensa yksinhuoltajaksi. Hän ryhtyi Astoriassa Suomalaisen Sosialistijärjestön kuoron- ja näyttämönjohtajaksi, mutta muutti nopeasti Washingtoniin saatuaan parempipakkaisen työpaikan opettajana.[4] Länsirannikolla Lemberg liittyi myös syndikalistiseen Industrial Workers of the World -ammattiliittoon, jonka piirissä hän vaikutti myöhemmin erityisesti teatteriohjaajana. Vuonna 1916 Lemberg toimi ohjaajana Montanan Butten suomalaistyöläisten parissa ja järjesti muun muassa ohjelmaa, jolla kerättiin varoja Everettin verilöylyssä surmattujen IWW:n työläisten perheille.[2]

title: Don Rosa

text: Rosa on myös tehnyt jatko-osia moniin Barksin kuuluisiin Ankka-tarinoihin; ”Andien kutsu” on jatkoa ”Kulmikkaille munille”, ”Kolumbukset kartat” ”Kultaiselle kypärälle” ja ”Pako Kielletystä laaksosta” ”Kielletylle laaksolle”. Rosan mukaan jatko-osien käsikirjoittamisen suhteen on oltava varovaisia, ettei tarinoihin syntyisi ristiriitoja alkuperäisen tarinan tapahtumien ja hahmojen kanssa. Esimerkiksi ”Andien kutsussa” Barksin ”Kulmikkaiden munien” vanha vikunjanmetsästäjä nähdään Kulta-Into Piin oppaana, vaikka alkuperäisessä tarinassa hahmo oli likinäköinen. Vuonna 2014 Suomessa julkaistiin kokoelmakirja "Kielletyn laakson tarinat ja muita klassikoita", joka sisältää viisi Rosan jatkotarinaa sekä niihin liittyvät Barksin alkuperäistarinat.

title: Lembergin taistelu

text: Lembergin taistelu käytiin Venäjän keisarikunnan ja Itävalta-Unkarin välillä Lembergin eli nykyisen ukrainalaisen Lvivin kaupungin ja linnan hallinnasta ensimmäisen maailmansodan alkupuolella syyskuussa 1914. Venäläiset valtasivat Lembergin piirittäen myöhemmin Przemyślin ja jatkaen hyökkäystään syvemmälle Itävalta-Unkariin.

title: Rosa Lemberg

text: Nykyisen Namibian alueella sijaitsevassa Omarurun kylässä syntyneen Lembergin isä oli brittiläinen kauppias Charles William Clay ja äiti bantuheimoon kuulunut nuori nainen, jolta lapsi kuitenkin otettiin pois jo pian syntymän jälkeen.[1] Kahden kuukauden ikäisestä lähtien hän oli Ambomaalla asuneen brittiperheen hoidossa,[3] ja nelivuotiaana Lembergistä tuli Lounais-Afrikassa Suomen Lähetysseuran lähetyssaarnaajina toimineiden Karl August Weikkolinin ja Ida Sofia Ingmanin kasvattitytär. Lemberg kastettiin ilmeisesti Omarurussa vuonna 1881, jonka jälkeen Weikkolinit vaikuttivat pohjoisempana Ambomaalla sijainneella Omandongon lähetysasemalla. K. A. Weikkolin tunnettiin mukavana miehenä, mutta hänen puolisonsa kerrottiin pitäneen Rosaa ankarassa kurissa lähinnä palkattomana piikana.[1]

title: Don Rosa

text: Rosa kävi nuoruudessaan muutamia collegen taidehistorian luentoja lukuun ottamatta ainoastaan poikakouluja. Jopa koulutunteina hän piirteli satiirisarjakuvia opetettavista asioista, mutta yhdessäkään koulussa hän ei ottanut taidekursseja. Yliopisto-opiskelujensa aikana Rosa piirsi myös pilapiirroksia yliopiston lehteen, "Kentucky Kerneliin". Lehti halusi kuitenkin julkaista poliittista satiirisarjakuvaa, minkä vuoksi Rosa tekikin yhden lukukauden ajan päivittäin ilmestynyttä sarjakuvaa nimeltä "The Pertwillaby Papers". Myöhemmin sarjan hahmot siirtyivät aarteenmetsästystarinaan nimeltä ”Lost in (an Alternative Section of) the Andes” (1973), jonka juonen pohjalta syntyi myöhemmin myös Rosan ensimmäinen Disney-tarina ”Auringon poika”.

title: Birger Lemberg

text: Birger Johannes Lemberg (14. toukokuuta 1891 Hämeenlinna – 9. elokuuta 1926) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat tullinhoitaja Adolf Fredrik Lemberg ja Maria Elisabet Falk. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Heidi .Magdalena Relanderin kanssa.

title: Lauri Lemberg

text: Lemberg kävi kansakoulun ja käsityökoulun, työskenteli kauppa-alalla ja kiinnostui jo nuorena näyttämötoiminnasta. Hän muutti vuonna 1903 Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi useiden näytelmäseurojen ja sekakuorojen johtajana, työskenteli "Toverin" kirjapainossa, "Sosialistin" toimittajana ja vuosina 1920–1921 "Industrialistin" liikkeenhoitajana. Myöhemmin Lemberg työskenteli "Päivälehden" kirjapainossa sekä vuodesta 1940 lähtien "Siirtokansan Kalenterin" julkaisijana ja toimittajana.

title: Rosa Rein

text:
Rosa Rein (24. maaliskuuta 1897 – 14. helmikuuta 2010) oli ennen kuolemaansa Sveitsin vanhin elossa ollut ihminen.
Rein syntyi Saksassa. Hänen äitinsä kuoli keskitysleirillä, minkä jälkeen Rosa pakeni maasta.

title: Lauri Lemberg

text: Lemberg oli Felix Hyrskeen ohella yksi tunnetuimmista amerikansuomalaisista näytelmäkirjailijoista. Hän aloitti vasemmistolaisilla poliittisilla teemoilla, mutta siirtyi 1920-luvun lopulla etupäässä romanttisiin komedioihin ja musiikkinäytelmiin. Lemberg myös suomensi lukuisia näytelmiä ja toimi vuosina 1929–1945 Suomen Näytelmäkirjailijaliiton edustajana Yhdysvalloissa ja Kanadassa.

title: Viktor Emanuel II

text: Rosa Theresa Vercellona Guerrieri (lempinimeltään "La Rosina") oli Viktor Emanuelin rakastajatar. Heille syntyi kaksi lasta. Kuningas Viktor kosi Rosaa kuningattaren kuoleman jälkeen. Italialaiset eivät olisi hyväksyneet Rosaa kuningattareksi, joten he solmivat morganaattisen avioliiton. Tällöin heidän perillisillään ei olisi kruununperimysoikeutta.

title: Rosa Lemberg

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lindewall, Arvo| title = Rosalia| location = Yonkers, New York| publisher = Kansallinen Kustannuskomitea| year = 1942}} Citation error, replace with{{cite book| author = Erickson, Eva Helen| title = The Rosa Lemberg Story| location = Superior, Wisconsin| publisher = Työmies Society| year = 1993| isbn = 978-096-33780-3-3| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}

title: Rosa Lemberg

text: Lemberg sai ensimmäisen työpaikkansa Kuopion pitäjästä Mustinlahden kansakoulusta, mutta elämä pienessä kylässä kävi hänen taustansa vuoksi pian mahdottomaksi.[1] Kyläläisten ennakkoluulojen ja kiusaamisen vuoksi Lemberg ei juurikaan poistunut koululta. Hän jätti työpaikkansa vuonna 1900 ja suunnitteli palaavansa Afrikkaan lähetystyöntekijäksi.[3] Lemberg jäi kuitenkin Suomeen ja toimi vuoden yksityisopettajana Urjalassa ja vuosina 1901–1903 opettajana Cederin koulussa Tampereella. Elämä isommassa kaupungissa oli helpompaa, ja Lemberg oli myös oppilaiden keskuudessa pidetty. Kesällä 1903 hän lomaili Loviisassa, jossa Lemberg tapasi varakkaan venäläisen lääkärin. Pariskunta kihlautui nopeasti, mutta ilmeisesti kokeilemistaan lääkkeistä seonnut puoliso teki itsemurhan vain pari viikkoa ennen sovittua hääpäivää. Tapauksen järkyttämänä Lemberg päätti jättää Suomen ja matkusti kesäkuussa 1904 siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin.[1]

title: Rosa Lemberg

text: Weikkolinit palasivat Suomeen lyhyeksi aikaa kesäkuussa 1888, jolloin perheeseen kuului myös poika Kalle Johannes. Pariskunta kiersi parin vuoden ajan eri puolilla Suomea hengellisissä tilaisuuksissa, joissa eksoottista Rosaa esiteltiin yleisölle.[1] Hänen piti esittää joululauluja hottentottikielellä, vaikkei se ollut edes hänen äidinkielensä. Rosan tehtävänä oli myös kerätä yleisöltä rahaa, joista hän ei kuitenkaan itse saanut mitään. Rosa esiintyi tuolloin myös Jyväskylän laulujuhlilla, jossa hän myi yleisölle itsestään otettuja valokuvia.[3] Vuonna 1890 perhe matkusti takaisin Lounais-Afrikkaan, jossa Karl August Weikkolin kuoli vuotta myöhemmin. Puolisonsa kuoleman jälkeen Ida Sofia Weikkolin palasi lasten kanssa kotimaahansa, jossa he asettuivat Vihtiin. Rosa kävi kansakoulua ja jatkoi kaksi vuotta oppikoulua Helsingissä.[1] Hän sai 19-vuotiaana opiskelupaikan Sortavalan seminaarista. Hän menestyi erityisesti taideaineissa sekä johti koulun kuoroa ja lauloi konserteissa usein myös soolo-osuuksia. Lemberg saavutti suurta suosiota muun muassa Joensuun laulujuhlille vuonna 1897 tehdyllä konserttimatkalla. Hän valmistui opettajaksi 1898 ja sai Suomen kansalaisuuden vuotta myöhemmin, tiettävästi ensimmäisenä afrikkalaisena.[3]

title: Lembergin taistelu

text: Lembergin helpohko valtaus aiheutti skandaalin Itävalta-Unkarissa. Maa menetti noin 130 000 sotilasta sotavankeina, joista jopa 60 000 oli antautunut omasta aloitteestaan. Lisäksi menetettiin 700 tykkiä, 2 000 konekivääriä, 500 000 kivääriä sekä suuret varastot ruokaa ja ammuksia. Huolestuttavaa oli myös se, että Lembergin pääasiassa slaavilaiset asukkaat toivottivat venäläiset tervetulleiksi. Lembergin taistelu oli ensimmäinen ympärysvaltojen merkittävä voitto ja se nosti paitsi venäläisten, myös brittien ja ranskalaisten taistelutahtoa.


query: Mitä rinnakkaislupa tarkoittaa?

title: Aselupa

text: Rinnakkaislupa, eli rinnakkainen oikeus ampuma-aseen tai sen osan hallussapitoon, voidaan myöntää aseluvan haltijan suostumuksella ja mikäli muut aselupaa koskevat edellytykset täyttyvät. Rinnakkaislupa voidaan myöntää erityisen painavasta syystä 18-19-vuotiaalle kun haettavana on pistooli, pienoispistooli, revolveri tai pienoisrevolveri. Rinnakkaislupa voidaan myöntää myös 15-17-vuotiaalle, huoltajien suostumuksella ja ainoastaan haulikkoon, kivääriin, pienoiskivääriin tai yhdistelmäaseeseen.[15]

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Aselupa

text: Vuonna 2015 aselupia oli voimassa 1 507 512 kpl. Noin 650 000 henkilöllä oli vähintään yksi aselupa ja noin 20 000 henkilöllä oli vähintään yksi rinnakkaislupa.[8] Vertailun vuoksi vuonna 1984 aselupia oli 1 712 600 kpl.[9]

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Umma

text: Umma () on islamin uskovien yhteisö, joka tarkoittaa puhekielessä myös samassa moskeijassa käyviä ihmisiä[1] ja on verrattavissa kristinuskon seurakuntaan. Tavallisesti se tarkoittaa maailman kaikkien muslimien muodostamaa yhteisöä.[1] Joissakin yhteyksissä islamilainen umma tai muslimien umma tarkoittaa kaikkien niiden valtioiden kansalaisia, jotka ovat pääsääntöisesti islamilaisia tai ovat kuuluneet kalifaattiin mukaan lukien ei-muslimi dhimmit. Arabian kielessä umma voi tarkoittaa myös nykymuotoista kansallisvaltiota: esimerkiksi Yhdistyneet kansakunnat on arabiaksi al-Umam al-Muttahida.

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Länsi

text:
Läntisellä pallonpuoliskolla tarkoitetaan varsinaisesti nollameridiaanin länsipuolella olevaa osaa maapallosta. Täten siihen kuuluu myös läntisin osa Eurooppaa ja Afrikkaa, mutta käytännössä nimityksellä tarkoitetaan usein nimenomaan Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
Yhdysvaltojen historiassa Lännestä puhuttaessa tarkoitetaan maan länsiosia, varsinkin Mississipin länsipuolisia alueita, jotka vielä 1800-luvulla olivat hyvin harvaan asuttuja. Tähän liittyy erityisesti myös käsite Villi länsi. Nykyään termillä Keskilänsi tarkoitetaan suunnilleen Mississipin ja Kalliovuorten välistä aluetta.

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä

text: Alikersanttia vastaava Unterscharführerin arvo tuli käyttöön arvona vasta 1934. alikersanttia alemmat sotilasarvot olivat SS-Schütze, SS-Oberschütze, SS-Sturmmann ja SS-Rottenführer. Schütze tarkoittaa suomeksi ampujaa, pääasiassa kiväärimiestä, joka on sotilasarvoltaan kuin sotamies. Oberschütze tarkoittaa johdonmukaisesti Schütze:en nähden yliampujaa ja Sturmmann rynnäkkömiestä. Rottenführer puolestaan tarkoittaa sotilasryhmää pienemmän ryhmän, taisteluparin tai partion johtajaa. Partio tässä yhteydessä tarkoittaa ryhmää pienempää joukkoa.

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Vahvuus

text: Sotilasosaston vahvuus tarkoittaa siinä palvelevien henkilöiden lukumäärää. Vahvuuksia on erilaisia, kuten kirjavahvuus, muonavahvuus ja rivivahvuus. Kirjavahvuus tarkoittaa yksikössä palvelevien kokonaislukumäärää. Muonavahvuus tarkoittaa niitä kirjavahvuuteen kuuluvia, jotka ovat läsnä ja osallistuvat sananmukaisesti muonitukseen ruokailijoina. Rivivahvuus taas tarkoittaa palvelukseen kykenevien lukumäärää, mistä on vähennetty palvelukseen sillä hetkellä lomien, komennusten tai palvelushelpotusten vuoksi terveydellisistä syistä tilapäisesti kelpaamattomat henkilöt. Vahvuus todetaan vahvuuslaskennassa, joka suoritetaan yleensä aamuisin ja iltaisin. Vahvuustarkastuksen suorittaa yksikön päivystäjä.

title: Luettelo digimoneista M–O

text: MetalSedramonin nimi tulee englannin kielen sanoista "metal", joka tarkoittaa metallia, "sea", joka tarkoittaa merta ja "dragon", joka tarkoittaa lohikäärmettä.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Paperiton

text:
Paperiton sanalla tarkoitetaan henkilöä, jolla ei ole oikeutta oleskella maassa. "Paperittomuus" -käsitettä ei ole määritelty yksiselitteisesti ja sillä voi olla eri yhteyksissä eri merkitys. Paperittomia koskevaa erillistä lainsäädäntöä ei ole. Suomen sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ihmisellä tarkoitetaan yleensä:
Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ei terveydenhuollosta puhuttaessa tarkoiteta lyhytkestoisella turisti- tai liikematkalla olevia henkilöitä (3 kk). Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen määritelmän mukaan paperiton tarkoittaa myös henkilöä, jonka viisumin edellytyksenä on ollut yksityinen sairasvakuutus, mutta vakuutusturva on päättynyt tai se ei ole kattava.

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Maalijoukko

text:
Matematiikassa funktion maalijoukko tarkoittaa sitä joukkoa, jossa on funktion kuvauksessa saatavia alkioita. Matemaattisessa merkinnässä
joukko formula_2 tarkoittaa kuvauksen määrittelyjoukkoa ja formula_3 tarkoittaa maalijoukkoa.

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Substanssi

text: Nykyaikaisessa metafysiikassa substanssin olennaisia piirteitä ovat yksilöllisyys, tunnistettavuus, riippumattomuus ja pysyvyys muutoksessa. Yksilöllisyys tarkoittaa sitä, että substanssi ei ole universaali vaan partikulaari, jotain, josta voidaan sanoa 'tämä'. Tunnistettavuus tarkoittaa sitä, että yksilöolion tunnistamisen kannalta oleelliset ominaisuudet on pystyttävä erottamaan epäoleellisista ja luettelemaan. Riippumattomuus tarkoittaa sitä, että substanssi on loogisesti kykenevä itsenäiseen olemassaoloon, vaikka mitään muuta ei olisikaan olemassa. Pysyvyys muutoksessa tarkoittaa sitä, että substanssilla on oltava pysyvä olemus, johon nähden jotkin sen ominaisuudet voivat muuttua niin, että substanssi säilyy.

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Milloin Vilhelm I kuoli?

title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelm I eli Vilhelm Valloittaja (, , noin 1028 – 9. syyskuuta 1087) oli Normandian herttua 1035–1087 ja Englannin ensimmäinen normannikuningas 1066–1087.

title: Vilhelm I (Saksa)

text: Vilhelm I, koko nimeltään Wilhelm Friedrich Ludwig (22. maaliskuuta 1797 Berliini – 9. maaliskuuta 1888 Berliini) oli Preussin kuningas 1861–1888, sekä Saksan ensimmäinen keisari (), joka hallitsi 18. tammikuuta 1871 – 1888. Vilhelm I kuului Hohenzollernin sukuun. Venäjän keisari Aleksanteri II oli Vilhelmin sisaren Charlotten (Aleksandra Fjodorovna) poika.

title: Filip I (Ranska)

text: Suuri osa Filipin valtakaudesta kului valtaa hamuavien alamaisten kapinoiden tukahduttamiseen. Vuonna 1077 hän teki rauhan Englannin kuninkaan, Normandian herttua Vilhelm I Valloittajan kanssa, joka luopui Bretagnen valloittamisesta. Kuitenkin jo pari vuotta myöhemmin 1079 Filip solmi liiton Vilhelm Valloittajan pojan Robertin kanssa, tämä oli näet noussut kapinaan isäänsä vastaan. Tämän lisäksi hän muutenkin pyrki sekoittamaan Vilhelm Valloittajan perheen sisäistä dynamiikkaa saaden Robertin vielä nousemaan veljeään Vilhelm II Punaista vastaan.

title: Alankomaiden historia

text: Wienin kongressissa 1815 muodostettiin Alankomaiden kuningaskunta, jonka hallitsijaksi tuli Orania-Nassaun suvun Vilhelm I. Kuningaskuntaan liitettiin myös nykyinen Belgia, joka kuitenkin irrottautui itsenäiseksi kuningaskunnaksi vuonna 1830. Vilhelm I luopui kruunusta 1840 poikansa Vilhelm II:n hyväksi. Tämän seuraajaksi tuli vuonna 1849 Vilhelm III, jonka jälkeen valtaistuimelle nousi 1890 kuningatar Vilhelmiina. Luxemburg erosi itsenäiseksi kuningas Vilhem III:n kuoltua.

title: Otto von Bismarck

text: Keisari Vilhelm I kuoli 91-vuotiaana maaliskuun 9. päivänä vuonna 1888. Hänen poikansa Fredrik III nousi valtaistuimelle. Uusi keisari oli valtaistuimelle noustessaan kuolemansairas, hänellä oli kurkunpään syöpä. Hän kuoli kolmen kuukauden kuluttua, 15. kesäkuuta 1888. Valtaistuimelle nousi seuraavaksi hänen poikansa, Vilhelm II.

title: Fredrik Vilhelm I (Preussi)

text: Fredrik Vilhelm nai Sophie Dorothea von Braunschweig-Lüneburgin (1687–1757), Ison-Britannian kuninkaan Yrjö I:n tyttären vuonna 1706. He saivat neljätoista lasta, joista viisi kuoli aivan nuorina. Lapsista Fredrik ("Friedrich") nousi myöhemmin Preussin valtaistuimelle Fredrik II:na ja Loviisa Ulriika ("Luise Ulrike") Ruotsin valtaistuimelle kuningas Aadolf Fredrikin puolisona. Yksi lapsista, prinsessa Anna Amalia, oli säveltäjä.

title: Vilhelm Punainen

text: Tiedot Vilhelmin lapsuudesta ovat niukkoja. Hän on syntynyt Normandiassa joskus vuosien 1056 ja 1060 välillä Vilhelm I Valloittajan ja Flanderin Matildan kolmantena poikana. Vanhemmat veljet olivat Robert ja Rikhard. Näistä Rikhard kuoli metsästysonnettomuudessa . Robert peri Normandian läänitykset ja suosikkipoika Vilhelm isältään Englannin kruunun. Kolmas veli Henrik sai perinnöksi 5 000 hopearahaa.

title: Normandian historia

text: Tiedot Vilhelm Valloittajasta perustuvat ensisijaisesti hänen aikalaisensa Vilhelm Poitierslaisen kirjoittamaan elämäkertaan. Hänen isänsä Robert I Loistava kuoli ristiretken aikana ja tämän kuoleman seurauksena Normandia joutui moniin sekasortoisiin tilanteisiin Vilhelmin alaikäisyyden (noin kymmenen vuoden) aikana. Vuonna 1046 ryhmä herttuakunnan suuraatelisia muodostivat koalition, jonka tarkoituksena oli syrjäyttää Vilhelm Äpärä (myöhempi Vilhelm Valloittaja) herttuan tehtävistä ja korvata tämä Brionnen kreivillä "Gilbertillä", joka myös oli "Rikhard II":n pojanpoika. Ranskan kuningas Henrik I tuki syrjäyttämisprosessia. Vilhelm voitti kuitenkin vastustajansa "Val-ès-Dunesin" taistelussa vuonna 1047. Vuoteen 1055 mennessä hän hankkiutui eroon muutamista valtansa kannalta hankalista ja liian vallanhaluisista aatelisista, jotka olivat samaa herttuallista sukua kuin hän itsekin. Han esimerkiksi takavarikoi "Arquesin" herttuan läänitykset.

title: Henrik I (Englanti)

text: Henrik I (n. 1068 – 1. joulukuuta 1135), myös Henrik Beauclerc, oli Englannin kuningas vuodesta 1100 aina kuolemaansa saakka. Henrik oli Vilhelm Valloittajan neljäs poika ja hänelle opetettiin latinaa sekä vapaita taiteita. Vilhelmin kuollessa vuonna 1087, Henrikin vanhemmat veljet Robert Curthose ja Vilhelm Rufus perivät Normandian ja Englannin, mutta Henrik jäi maattomaksi. Henrik osti Cotentinin kreivikunnan Länsi-Normandiasta Robertilta, mutta Vilhelm ja Robert suistivat hänet vallasta vuonna 1091. Henrik kokosi valtapohjansa vähitellen uudelleen Cotentinissa ja liittoutui Vilhelmin kanssa Robertia vastaan. Henrik oli paikalla, kun Vilhelm kuoli metsästysonnettomuudessa vuonna 1100, ja hän kaappasi itselleen Englannin valtaistuimen, luvaten kruunajaisissaan oikaista useita Vilhelmin vähemmän suosittuja linjauksia. Henrik nai Matilda Skotlantilaisen, mutta piti monia rakastajattaria ja sai heidän kauttaan monta aviotonta lasta.

title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Napoleonin uhan noustua tämän paettua Elbalta Vilhelm julistautui Alankomaiden kuninkaaksi 16. maaliskuuta 1815. Hänen poikansa, tuleva kuningas Vilhelm II osallistui liittoutuneiden joukkojen yhteisenä komentajana Waterloon taisteluun. Kun Napoleon oli lähetetty maanpakoon Saint Helenalle, Vilhelm I hyväksyi uuden perustuslain, joka tarjosi edelleen hallitsijalle varsin laajan vallan.

title: Henrik I (Ranska)

text: Henrikin tukija Normandian herttua Robert kuoli vuonna 1035 palattuaan ristiretkeltä, ja hänen poikansa Vilhelm, tuleva Valloittaja, oli vasta kahdeksanvuotias. Ranskan kuninkaasta tuli pojan holhooja. Henrik antoikin Vilhelmille tukensa tämän taistellessa Normandian ylimystöä vastaan. Vuonna 1047 Vilhelm pyysi lääninherransa Henrikin apua kapinoivien lääninherrojensa nujertamiseksi. Tässä yhteydessä hän myös vannoi uskollisuudenvalansa kuninkaalle. Kuitenkin Henrikin ja Vilhelmin ystävyys katkesi, ja Vilhelm voitti lääninherransa ja entisen holhoojansa Mortemerin taistelussa, jonka avulla kuningas oli aikonut valloittaa Normandian, vuonna 1054 ja toisen kerran Varavillen taistelussa vuonna 1058.

title: Vilhelm I (Württemberg)

text: Vilhelm I:n isä oli Württembergin herttua Fredrik I, joka korotti herttuakuntansa kuningaskunnaksi vuonna 1806. Kruununprinssi Vilhelm osallistui vuonna 1800 toisen liittokunnan sotaan vapaaehtoisena Itävallan armeijassa ja matkusteli myöhemmin ulkomailla. Napoleonin vuoden 1812 Venäjän-sotaretkellä Vilhelm toimi württembergiläisten apujoukkojen komentajana, mutta sairastuttuaan hän joutui jäämään sotaretkeltä pois Vilnassa. Isänsä siirryttyä Napolenin vihollisten puolelle hän komensi vuonna 1814 liittoutuneiden VII armeijakuntaa. Vilhelm kunnostautui muun muassa La Rothièren taistelussa, mutta kärsi pari viikkoa myöhemmin tappion Montereaussa.

title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Wilhelminan kuoltua 1837 Vilhelm avioitui kreivitär Henriette d’Oultremont de Wegimontin kanssa 1841 Berliinissä, missä hän kuoli 1843.

title: Vilhelm I Oranialainen

text: Vilhelm syntyi saksalaiseen Nassaun ruhtinassukuun. Hänen esi-isänsä olivat hallinneet Alankomaita 400 vuoden ajan ennen Burgundin valtaannousua. Vilhelmin setä Henry peri suvun tilukset Luxemburgissa, Brabantissa, Flandersissa ja Hollannissa. Veljenpoika Rene peri äidiltään Ranskan Oranian ruhtinaskunnan, jonka mukaan suku nimettiin tulevien vuosisatojen aikana. Rene kuoli lapsettomana 1544, ja serkku Vilhelm sai hänen omaisuutensa 11-vuotiaana.

title: Vilhelm Valloittaja

text: Vilhelmillä oli neljä poikaa. Vanhin, Robert sai Normandian maat, toinen kuoli metsästysonnettomuudessa seitsemän vuotta ennen Vilhelmin kuolemaa, kolmannesta tuli Englannin kuningas Vilhelm II Punainen ja nuorin sai 5000 hopeapuntaa. Nuorimmasta pojasta tuli myöhemmin Englannin kuningas Henrik I Vilhelm II:n kuoltua lapsettomana.

title: Saksan historia

text: Keisari Vilhelm I kuoli 91-vuotiaana 9. maaliskuuta 1888. Hänen poikansa Fredrik III hallitsi vain 99 päivää ennen kuin kuoli. Fredrikin poika, nuori ja kunnianhimoinen Vilhelm II sai kruunun. Vuotta 1888 sanotaankin kolmen keisarin vuodeksi. Poliittiset ja henkilökohtaiset erimielisyydet uuden keisarin ja Bismarckin välillä johtivat Bismarckin erottamiseen 20. maaliskuuta 1890.

title: Kolmen keisarin vuosi

text: Kolmen keisarin vuodeksi kutsutaan vuotta 1888. Saksan keisari Vilhelm I (22. maaliskuuta 1797 Berliini – 9. maaliskuuta 1888 Berliini) kuoli 91-vuotiaana 9. maaliskuuta 1888. Hänen poikansa Fredrik III (18. lokakuuta 1831 Potsdam, Saksa – 15. kesäkuuta 1888 Potsdam, Saksa), sairasti siinä vaiheessa pitkälle edennyttä kurkunpään syöpää ja oli menettänyt puhekykynsä. Hän joutui hengittämään keuhkoputkeen yhdistetyn hopeaputken kautta. Kansa oli toivonut hänestä paljon hänen vapaamielisyytensä perusteella, mutta hän kuoli jo kesällä. Seuraajaksi nousi hänen poikansa Vilhelm II (27. tammikuuta 1859, Berliini – 4. kesäkuuta 1941, Doorn).

title: Maria II (Englanti)

text: Maria II:n kuoleman jälkeen Vilhelm III jatkoi kuninkaana. Prinsessa Annan viimeinen lapsi, Gloucesterin herttua William kuoli heinäkuussa 1700 ja kun oli selvää, ettei Vilhelm III voinut enää saada lapsia, parlamentti sääti vuonna 1701 lain, jolla päätettiin kruunun siirtyvän lähimmälle protestanttiselle sukulaiselle ja hänen perillisilleen. Tämä sukulainen oli Sofia Pfalzilainen, Hannoverin vaaliruhtinatar. Kun Vilhelm III kuoli vuonna 1702 ja häntä seurasi valtaistuimelle Anna. Annaa seurasi jo siinä vaiheessa kuolleen Sofian poika Yrjö I.

title: Vilhelm I (Württemberg)

text: Vilhelm I:n ensimmäinen puoliso oli vuosina 1808–1814 Baijerin prinsessa Karolina Augusta, mutta heidän avioliittonsa päättyi eroon. Vuonna 1816 Vilhelm nai serkkunsa, Venäjän keisari Paavali I:n tyttären ja Oldenburgin herttuan lesken Jekaterina Pavlovnan. Heille syntyi kaksi tytärtä ennen Jekaterinan kuolemaa vuonna 1819. Vuodesta 1820 Vilhelmin puolisona oli hänen toinen serkkunsa, Württembergin prinsessa Pauline, jonka kanssa hän sai kolme lasta. Vilhelmin seuraajaksi tuli hänen kolmannesta avioliitosta syntynyt poikansa Kaarle I. Hänen vanhin tyttärensä Sophie nai Hollannin kuningas Vilhelm III:n.

title: Fredrik Vilhelm I (Preussi)

text: Fredrik Vilhelm I on haudattu Sanssouciin, Potsdamiin.

title: Manuel I Komnenos

text: Roger II kuoli helmikuussa 1154, ja häntä seurasi valtaistuimelle Vilhelm I. Uuden kuninkaan valtaa vastustettiin laajoilla kapinoilla Sisiliassa ja Apuliassa, jonka pakolaisia tavattiin Bysantin hovista. Fredrik I Barbarossa, Konradin seuraaja, epäonnistui yrityksessään päihittää normannit. Kaikki nämä tapahtumat yhdessä rohkaisivat Manuelia hyödyntämään niitä lukuisia poliittisia epävakauksia, joita Apenniinien niemimaalla tuohon aikaan esiintyi. Hän lähetti kenraalinsa Mikael Palaiologoksen ja Johannes Dukaksen, joista molemmille oli suotu arvonimi sebastos, bysanttilaisten joukkojen, kymmenen laivan ja suuren kultamäärän kanssa valloittamaan Apulian 1155. Kenraaleja ohjeistettiin ostamaan Fredrik I:n tuki, sillä hän myös suhtautui vihamielisesti normanneihin ja oli tuolloin Alppien eteläpuolella, mutta Fredrik kieltäytyi, koska hänen miehensä halusivat palata Alppien pohjoispuolelle niin pian kuin mahdollista. Paikallisten paronien avulla Manuelin sotaretki alkoi kuitenkin edetä vauhdilla, kun koko eteläinen Italia yhtyi kapinaan Sisilian kruunua ja kokematonta Vilhelm I:tä vastaan. Seurasi menestyksekkäiden tapahtumien ketju, kun linnoitus toisensa jälkeen taipui joko hyökkääjien voiman tai kullanhimon edessä.

title: Vilhelm I

text: Vilhelm I voi tarkoittaa:

title: Fredrik Vilhelm I

text: Fredrik Vilhelm I voi viitata seuraaviin hallitsijoihin:

title: Alankomaat

text: Wienin kongressissa 1815 muodostettiin Alankomaiden kuningaskunta, jonka hallitsijaksi tuli Orania-Nassaun suvun Vilhelm I. Kuningaskuntaan liitettiin myös nykyinen Belgia, joka kuitenkin irrottautui itsenäiseksi kuningaskunnaksi 1830.[24] Vilhelm I luopui kruunusta 1840 poikansa Vilhelm II:n hyväksi. Tämän seuraajaksi tuli 1849 Vilhelm III, jonka jälkeen valtaistuimelle nousi täysi-ikäiseksi tultuaan 1898 kuningatar Vilhelmiina.[25] Kuningas Vilhem III:n kuoltua Vilhelmiina peri muun maan, mutta Luxemburg erosi itsenäiseksi entisen Nassaun herttua Aadolfin johtamaksi suurherttuakunnaksi.[26]

title: Hohenzollern

text: Frankkilaisen (protestanttisen) haaran päämiehet olivat 1400-luvulta lähtien Brandenburgin rajakreivejä. Fredrik VI nousi 1415 Brandenburgin vaaliruhtinaaksi nimellä Fredrik I, minkä jälkeen Hohenzollernin suku kohosi Saksan mahtavimpien ruhtinaitten joukkoon. Vuodesta 1618 lähtien he hallitsivat Brandenburgin lisäksi myös Itä-Preussia. ”Suuri vaaliruhtinas” Fredrik Vilhelm laajensi Brandenburg-Preussin Westfalenin rauhassa 1648 yhdeksi Euroopan mahtivaltioista, ja hänen poikansa Fredrik I otti 1701 Preussin kuninkaan arvonimen. Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin 1871 yhdistyneen Saksan keisariksi. Sukuhaaran viimeinen hallitsija oli Vilhelm I:n pojanpoika Vilhelm II, joka luopui Saksan keisariudesta ja Preussin kuninkuudesta ensimmäisen maailmansodan lopussa 1918 vallankumouksen seurauksena. Frankkilaisen haaran nykyinen päämies on Georg Friedrich von Preussen (s. 1976).

title: Saksan keisarikunta

text: Keisari Vilhelm I kuoli 91-vuotiaana 9. maaliskuuta 1888, jolloin hänen poikansa Fredrik III julistettiin keisariksi. Fredrik III oli liberaali ja brittiläisen hallinnon ihailija. Fredrik menikin naimisiin Ison-Britannian kuningatar Viktorian tyttären, prinsessa Viktorian kanssa vuonna 1858. Pari sai kahdeksan lasta. Kansa oli toivonut hänestä paljon hänen vapaamielisyytensä perusteella. Hän erotti erittäin konservatiivisen preussilaisen sisäministeri Robert von Puttkamerin. Tätä tekoa pidettiin iskuna Bismarckin politiikalle ja osoituksena keisarikunnan uudesta poliittisesta linjasta. Fredrik kuitenkin sairasti siinä vaiheessa pitkälle edennyttä kurkunpään syöpää ja oli menettänyt puhekykynsä. Hän joutui hengittämään keuhkoputkeen yhdistetyn hopeaputken kautta. Hän kuoli lopulta hallittuaan vain 99 päivää. Nuori ja kunnianhimoinen Vilhelm II sai kruunun. Vilhelm II:n hallinto poikkesi ratkaisevasti edeltäjästään. Hänen isoisänsä aikana Saksan politiikkaa oli johtanut maan yhdistymisen pääarkkitehti, valtakunnankansleri Otto von Bismarck, ja keisari oli pysytellyt taka-alalla. Vilhelm II pakotti Bismarckin eroamaan lähes välittömästi valtaan noustuaan 20. maaliskuuta 1890 ja loi ”henkilökohtaisen hallinnon” (Persönliches Regiment), jossa keisari johti sekä valtakunnan että armeijan hallintoa mahdollisimman pitkälle itse. Vilhelm II oli Bismarckin tavoin aktiivinen sosiaalipolitiikassa ja tuki sairaus- ja eläkevakuutusreformeja. Niin keisarin, hallituksen kuin valtiopäivienkin toimivaltaa kuitenkin rajoitti osavaltioiden laaja itsehallinto. Sekä keisarin että Saksan kannalta laivastokilpailu brittien kanssa muodosti poliittisen ja henkisen dilemman, koska aina ensimmäisen maailmansodan syttymiseen saakka maiden välit olivat pääsääntoisesti varsin läheiset.

title: Orania-Nassau

text: Fredrik Henrik kuoli 1647], ja hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Vilhelm. Kun kahdeksankymmenvuotisen sodan päättävästä Westfalenin rauhasta oltiin sopimassa, Vilhelm yritti kasvattaa sotilaallista voimaansa vankistaakseen virkaansa. Kun Amsterdamin johdon vastustettua suunnitelmaa Vilhelm piiritti kaupungin. Piiritys lietsoi kaupungin johdon vihaa Vilhelmiä kohtaan, joka kuoli kuitenkin 1650 isorokkoon. Häneltä jäi postuumi poika, Vilhelm. Hollannin tasavallan johto käytti tilaisuuden hyväkseen ja jätti käskyhaltijan paikan avoimeksi. Vastasyntynyt Oranian ruhtinas Vilhelm oli karkotettu, ja hänen koulutuksestaan käytiin kiistaa hänen äitinsä Mary ja isoäitinsä Amalian välillä. Jälkimmäinen halusi Vilhelmille koulutuksen, joka palauttaisi Oranian vallan. Mary taas halusi antaa täysin englantilaisen koulutuksen. Myös Hollannin tasavalta pyrki vaikuttamaan asiaan ja teki Vilhelmistä "valtion lapsen", jonka tasavalta kouluttaa. Tasavallan antama opin punaisena lankana oli pitää Vilhelm poissa vallasta. Vilhelmistä tulikin varsin kuuliainen tasavaltaa ja sen johtoa kohtaan.

title: Vilhelm I (Alankomaat)

text: Orania-Nassau-sukuisen kuningas Vilhelm I:n vanhemmat olivat Oranian viimeinen käskynhaltija Vilhelm V ja hänen vaimonsa Preussin Wilhelmina. Vilhelm oli vuoteen 1813 asti Oranian prinssi Vilhelm VI. Hän avioitui vuonna 1791 Preussin kuninkaan Fredrik Vilhelm II:n tyttären, (Frederica Louisa) Wilhelminan kanssa. Kuningas Vilhelm I sai kuningatar Wilhelminan kanssa neljä lasta:

title: Vilhelm I Oranialainen

text: Alankomaiden seitsemän maakuntaa perustivat Utrechtin liiton, ja Vilhelmiä pyydettiin sen hallitsijaksi. Hän suostui kuitenkin johtamaan sitä vain sodan aikana. Vilhelm kuoli salamurhaajan luodista vuonna 1584.

title: Henrik I (Englanti)

text: Kun Englannin kuningas Vilhelm II kuoli metsästysretkellä 2. elokuuta 1100, näki Henrik tilaisuutensa tulleen, ja laukkasi heti Winchesteriin ottamaan siellä säilytetyn valtakunnan kassan haltuunsa. Tästä syystä Henrikiä on joskus epäilty veljensä Vilhelm II:n murhasta. Johtavat paronit hyväksyivät Henrikin kuninkuuden ja hänet kruunattiin Westminster Abbeyssa 5. elokuuta eli kolme päivää Vilhelmin kuoleman jälkeen. Varmistaakseen asemansa aatelisten keskuudessa hän julkaisi poliittisia myönnytyksiä sisältäneen Charter of Liberties -lain, jota pidetään Magna Cartan edeltäjänä.

title: Flanderin Matilda

text: Matilda ja Normandian herttua Vilhelm menivät naimisiin suunnilleen vuonna 1050. Paavi vastusti avioliittoa, koska he olivat kaukaisia sukulaisia keskenään. Heille syntyi yhdeksän lasta, joista seitsemän jäi eloon lapsuuden jälkeen: Robert II, Richard (kuoli noin 1074), Adeliza, Cecilia, Vilhelm Punainen, Constance, Adela ja Henrik I. Vilhelmin sotiessa Englannissa Matilda toimi Normandian sijaishallitsijana. Vuonna 1068 Vilhelm vei Matildan Englantiin, missä hänet kruunattiin kuningattareksi. Esikoispoika Robert ja Vilhelm kiistelivät Normandian herruudesta, ja Matildan kerrotaan lahjoittaneen salaa varoja pojalleen.


query: Milloin Naapurini Totoro -elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Suomen televisiossa?

title: Naapurini Totoro

text: Yleisradio esitti elokuvan ensimmäisen kerran Suomen televisiossa vuonna 1995. [2] Teatteri-ensi-iltansa elokuva sai syyskuussa vuonna 2006, 18 vuotta valmistumisensa jälkeen. Suomeksi puhutun version ääninäyttelijöitä on ohjannut Pekka Lehtosaari. Yleisradion televisioesityksessä elokuvasta käytettiin nimeä Näkymätön ystävä.[3][4].

title: Naapurini Totoro

text: Luokka:Studio Ghiblin elokuvat Luokka:Vuoden 1988 elokuvat Luokka:Hayao Miyazakin ohjaamat elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Studio Ghibli

text: Ghibli toimintaperiaate oli pitkään se, että filmejä tehtiin yksi kerrallaan, katsottiin, menestyykö se teattereissa, ja jos menestyi, niin tehtiin toinenkin elokuva. Aluksi Ghibli oli vaakalaudalla, koska elokuvien tuotto kattoi juuri ja juuri niiden kustannukset. Nykyisin Ghibli on menestyvä yritys, joka on tuottanut monia huippusuosittuja elokuvia, kuten Miyazakin Prinsessa Mononoken, Naapurini Totoron (tunnetaan myös nimellä Näkymätön ystävä), Henkien kätkemän ja Liikkuvan linnan, Takahatan Tulikärpästen haudan sekä Yoshifumi Kondōn Sydämen kuiskauksen. Eräs Ghiblin perussäännöistä on se, että menestyneillekään elokuville ei tehdä jatko-osia.

title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Suomen Marsalkka on Gilbert Lukalian ohjaama suomalainen kuvitteellinen elämäkertaelokuva Carl Gustaf Emil Mannerheimista. Elokuvan tuotti Yleisradio yhteistyössä Savane Productionsin ja virolaisen Filmistuudio Kalevipojad -yhtiön kanssa. Elokuvan maailmanensi-ilta oli Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla 28. syyskuuta 2012, ja televisiossa se esitettiin ensimmäisen kerran Yle Teemalla 6. lokakuuta 2012. Elokuvan rinnalla valmistettiin myös kuusiosainen hankkeesta kertova dokumenttisarja "Operaatio Mannerheim". Ennen ensi-iltaa keskustelua herätti tummaihoisen näyttelijän valinta Mannerheimin esittäjäksi. Kriitikot antoivat elokuvalle yleisesti huonoja arvioita.

title: Keittiökavaljeerit

text: Elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 19.7.2013

title: Siltalan pehtoori (vuoden 1953 elokuva)

text: Televisiossa "Siltalan pehtoori" esitettiin ensimmäisen kerran 24. maaliskuuta 1969. Finnkino Oy on julkaissut elokuvan myös DVD:nä. Elokuva on mustavalkoinen.

title: Fucking Åmål

text: Vaikka elokuvan tapahtumapaikkana toimiva Åmål on oikeasti olemassa, elokuva kuvattiin läheisessä Trollhättanin kaupungissa. Elokuvan tuotantoyhtiönä toimi Memphis Films.Elokuvan ensi-ilta oli Ruotsissa 23. lokakuuta 1998, Suomessa 23. huhtikuuta 1999. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Ruotsin televisiossa vuonna 2001 ja julkaistiin DVD:nä vuonna 2009.

title: Lumiukko (elokuva)

text: Ensimmäisen kerran "Lumiukko" esitettiin Suomen televisiossa jouluna 1983. Toinen esityskerta tapahtui jouluaattona 1989. Vuodesta 1992 alkaen elokuva on esitetty joka jouluaatto, viime vuosina yleisesti "Joulupukin kuumalinja" -ohjelman lopuksi, juuri ennen Turun joulurauhan julistuksen televisioinnin alkua.

title: Casino Royale (vuoden 2006 elokuva)

text: Elokuva on saatavissa myös DVD-versiona. Suomessa elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 18. lokakuuta 2010.

title: Ninotchka

text: Televisiossa "Ninotchka" esitettiin Suomessa ensimmäisen kerran 1989. Aiemmin saman elokuvan musikaaliversio "Silkkisukat" oli herättänyt närää, kun MTV esitti sen 1970-luvulla.

title: Varastettu kuolema

text: Varastettu kuolema esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 14. maaliskuuta 1964, jonka jälkeen se on nähty MTV:n ja Yleisradion esittämänä toistakymmentä kertaa. Kun elokuva vuonna 1987 nähtiin televisiossa 16 vuoden tauon jälkeen, seurasi sitä 661 000 katsojaa. Vuonna 2017 digitoitu ja restauroitu versio esitettiin televisiossa ensimmäistä kertaa saman vuoden joulukuussa. "Varastettu kuolema" julkaistiin restauroituna versiona DVD:llä elokuussa 2018.

title: Cheerleader-skandaali

text: Elokuva ensiesitettiin amerikkalaisella Lifetime-televisiokanavalla 2. elokuuta 2008. Suomen televisiossa elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Subilla 17. marraskuuta 2012.

title: Ei pakopaikkaa

text: Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 23. heinäkuuta 1993. Sittemmin elokuvaa on esitetty kolmesti televisiossa. Ensimmäisen kerran elokuva nähtiin MTV3:lla 19. lokakuuta 1996. Toisen ja kolmannen kerran se esitettiin Nelosella 22. helmikuuta 1999 ja 23. kesäkuuta 2002.

title: Muumion kosto

text: Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen elokuvan raaistavuuden takia. 10. marraskuuta vuonna 1960 elokuvalle asetettiin ikäraja "KK" eli kokonaan kielletty. Kieltopäätös kumottiin ja elokuva esitettiin Suomen televisiossa ensimmäisen kerran 23. heinäkuuta vuonna 1986.

title: Lampaansyöjät (elokuva)

text: Elokuva esitettiin Suomen televisiossa ensimmäisen kerran 5. huhtikuuta 1975. Lampaansyöjät julkaistiin DVD:nä 22. lokakuuta 2010.

title: Kami

text: Kameja on kuvattu japanilaisessa populaarikulttuurissa. Esimerkiksi Pokémon-hahmoja on pidetty kameina. Roger Clarken mukaan niistä monet muistuttavat vahvasti luonnonkameja: useat pokémonit ovat esimerkiksi puhuvia kasveja tai puita, eräs pokémon asuu tulivuoressa, jotkut pokémonit asuvat vuorella ja palvovat kuuta ja sarjassa on myös esitetty šintolainen seremonia.[58] Myös muun muassa Hayao Miyazakin animaatioelokuvissa on runsaasti šintolaisia piirteitä. Naapurini Totoro -elokuvassa Totoro-hahmo asuu suuren shimenawa-köydellä ympäröidyn puun sisässä; Prinsessa Mononokessa erilaiset kamit ovat keskeisessä osassa. Naapurini Totoro -elokuvassa varsinaiset uskonnolliset elementit ovat kuitenkin dekoratiivisia, ihmisen luomia, eikä niillä ole mitään tekemistä luonnon kanssa, joka on pääosassa.[59] Kamichu!-nimisessä manga- ja animesarjassa vuorostaan yläasteikäinen tyttö huomaa yhtäkkiä olevansa kami.[60]

title: Hyvästi Afrikka

text: Elokuva kiellettiin vuonna 1967 Suomessa kokonaan perusteella "raaistava". Kielto kumottiin korkeimmassa hallinto-oikeudessa, ja elokuvaa levitettiin leikattuna. "Hyvästi Afrikka" esitettiin leikkaamattomana ensimmäisen kerran Suomen televisiossa Yle Teema -kanavalla 15.10.2003.

title: James Bond

text: James Bond -elokuva nähtiin televisiossa ensimmäisen kerran syyskuussa 1972, kun yhdysvaltalainen ABC esitti Kultasormen sunnuntai-illan elokuvana. Elokuvasta esitettiin voimakkaasti sensuroitu versio. Vuonna 1974 ABC esitti elokuvan 007 Istanbulissa, minkä jälkeen Bond-elokuvista tuli Yhdysvalloissa toistuvaa televisioviihdettä. Britanniassa Bond nähtiin televisiossa ensimmäisen kerran lokakuussa 1975, jolloin ITV esitti elokuvan Tohtori No. Tammikuussa 1980 esitetty Elä ja anna toisten kuolla sai 23,5 miljoonaa katsojaa, ja se on edelleen Britannian televisiohistorian katsotuin elokuva.[32]

title: Paholaisen päiväkirja

text: Paholaisen päiväkirja () on kanadalainen televisiossa esitetty kauhuelokuva, jonka on ohjannut Farhad Mann. Elokuvassa näyttelevät mm. Alexz Johnson, Brian Krause ja Miriam McDonald. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran 22. syyskuuta 2007 Lifetime-televisiokanavalla. Myöhemmin se esitettiin mm. Latinalaisen Amerikan HBO'lla 30. tammikuuta 2009. Suomessa elokuva esitettiin ensi kerran Nelosella 2. lokakuuta 2010.

title: Sven Tuuva

text: Sven Tuuvan ensi-ilta oli Rexissä ja Tuulensuussa 19. joulukuuta 1958. Ensimmäisen kerran se esitettiin televisiossa Tv1:llä 1964. Elokuva julkaistiin dvd:nä 2007. Se esitettiin 107 minuuttiin lyhennettynä Ruotsissa keväällä 1959, ja se edusti Suomea vuoden 1959 Berliinin elokuvajuhlilla.

title: Naapurini Totoro

text: Naapurini Totoro () on japanilainen Hayao Miyazakin käsikirjoittama ja ohjaama fantasia-aiheinen anime-elokuva vuodelta 1988. Elokuvan tuotti Studio Ghibli. Naapurini Totoro on nykyään yksi Ghiblin tunnetuimmista ja suosituimmista animeista, ja elokuvassa esiintyvästä Totoro-kuninkaasta on sittemmin tullut studion tunnuksessa esiintyvä maskotti. Elokuvaa pidetään joskus omaelämäkerrallisena, sillä ohjaaja Miyazakin oma äiti sairasti elokuvan päähenkilöiden äidin tapaan tuberkuloosia[1].

title: Naapurini Totoro

text: Naapurini Totoroa ja samaan aikaan julkaistua Tulikärpästen hautaa näytettiin elokuvateattereissa peräkkäin. Tätä on selitetty kahdella syyllä, joista toisen mukaan Naapurini Totoron pelättiin epäonnistuvan ja Tulikärpästen haudan toivottiin houkuttelevan katsojia. Toisen selityksen mukaan Tulikärpästen hauta olisi saattanut masentaa katsojia liikaa, ellei sen perässä olisi näytetty Naapurini Totoroa. Alkuperäisessä esityksissä monet katsojat eivät elokuvien aihepiirien vastakohtaisuuden takia pystyneet katsomaan Tulikärpästen hautaa loppuun mikäli se esitettiin Naapurini Totoron jälkeen, mutta elokuvien ollessa toisin päin ongelmaa ei ollut.

title: Simpauttaja (elokuva)

text: Elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran helmikuussa 1975. Sen jälkeen elokuva on esitetty uusintana vuosina 1976, 1981, 1985, 1995 ja 2000.

title: Tulikärpästen hauta

text: Alun perin "Tulikärpästen hauta" esitettiin elokuvateattereissa Hayao Miyazakin kevythenkisemmän "Naapurini Totoro" -elokuvan kanssa samassa näytöksessä.

title: Ulvilan murhamysteeri

text: Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Sodankylän elokuvajuhlilla 13. kesäkuuta 2014. Myöhemmin syyskuussa elokuva nähtiin Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla ja elokuvan ensi-ilta elokuvateattereissa oli 3. lokakuuta 2014. Elokuva esitettiin televisiossa Yle TV1:llä 16. maaliskuuta 2015, ja se keräsi keskimäärin 505 000 katsojaa.

title: Kun Hunttalan Matti Suomen osti

text: Kun Hunttalan Matti Suomen osti on suomalainen Markku Onttosen ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 1984. Elokuva perustuu Simo Hämäläisen romaaniin "Kättenpäällepanijat". Elokuvan pääosissa ovat muun muassa Pekka Laiho, Heikki Kinnunen, Ahti Kuoppala, Leena Uotila, Jari Pehkonen ja Esko Hukkanen. Elokuvan tapahtumapaikka on kuvitteelinen Hukansalmen kunta. Televisiossa elokuva esitettiin ensimmäisen kerran 10. syyskuuta 1987, jolloin se sai noin 795 000 katsojaa.

title: Rukajärven tie (elokuva)

text: Televisiossa elokuva esitettiin ensimmäisen kerran uudenvuodenpäivänä 2001 keräten 1 279 000 katsojaa.

title: Naapurini Totoro

text: Satsukin ja Mein isä Tatsuo Kusakabe (草壁達夫) työskentelee Tokion yliopiston arkeologian ja antropologian laitoksella. Heidän äitinsä Yasuko Kusakabe (草壁靖子) sairastaa tuberkuloosia ja on sen vuoksi sairaalassa. Kusakabejen naapurustossa asuvat myös esiteini-ikäinen Kanta Ōgaki (大垣寛太) ja hänen isoäitinsä (お祖母ちゃん, Obāchan). Kanta karttelee Satsukia kun taas hänen isoäitinsä huolehtii tytöistä heidän isänsä poissa ollessa. Tärkeässä osassa ovat myös Totoro-olennot (トトロ, Totoro), joita on kolme. Totoro-kuningas (大トトロ, Ō-Totoro) on Totoroista suurin. Se on ystävällinen ja väriltään harmaa. Totorosta puhuttaessa yleensä viitataan Totoro-kuninkaaseen. Keskimmäinen totoro (中トトロ, Chū Totoro) on sininen ja hieman yli puolimetrinen. Se muistuttaa suuresti Totoro-kuningasta. Pikkutotoro (小トトロ, Shō Totoro) on 20-senttimetrinen, valkoinen totoro, joka voi muuttua näkymättömäksi. Kissabussi (猫バス, Nekobasu) on Totorojen ystävä, kissa, joka on muuttunut bussiksi. Kissabussi juontaa juurensa japanilaiseen uskomukseen, jonka mukaan kissa saisi tarpeeksi vanhaksi eläessään taikavoimia ja muuttuisi velhokissaksi, bakenekoksi. Kissabussi oli tällainen kissa, joka näki kerran linja-auton ja halusi itsekin olla sellainen.

title: Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (vuoden 1971 elokuva)

text: Elokuva esitettiin Suomen televisiossa ensi kerran 1976 ja useita kertoja sen jälkeen ja sai ensimmäisellä kerralla valtavan yleisömenestyksen, 2,1 miljoonaa katsojaa. Yhtenä syynä on oletettu olleen tuolloin riehuneen viuhahdus-villityksen.

title: Uskollinen Bobby

text: "Uskollinen Bobby" pääsi ensimmäisen kerran teatterilevitykseen Irlantiin 10. helmikuuta vuonna 2006. Isossa-Britanniassakin elokuva pääsi teatterilevitykseen samana päivänä. Elokuvaa esitettiin Yhdysvalloissa Seattlen elokuvajuhlilla 28. toukokuuta vuonna 2006. "Uskollinen Bobby" julkaistiin DVD:lle Yhdysvalloissa 10. huhtikuuta vuonna 2007. Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen, mutta elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 12. helmikuuta vuonna 2012.


query: Milloin Elina Karjalainen syntyi?

title: Elina Karjalainen

text: Elina Karjalainen syntyi Viipurissa 3. kesäkuuta 1927 varatuomari Erkki (Erik Reinhold Konstantin) ja Aili Sarasteen perheeseen. Evakkoperhe muutti sodan jälkeen Kuopioon, missä Elina Karjalainen asui opiskeluvuosiinsa asti.

title: Olavi Paavolainen

text: Olavi Paavolainen syntyi Karjalan Kivennavalla 1903 keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli juristi ja kansanedustaja Pietari Paavolainen, jota myös Pekaksi kutsuttiin, ja äiti Alice Laura o.s. Löfgrén. Paavolaisella oli balttilaista, ruotsalaista ja karjalaista sukujuurta, mutta erityisen voimakkaasti hänen tuotantoonsa on vaikuttanut karjalainen tausta, ja itse hän kirjoittaa olevansa ”sataprosenttinen karjalainen”.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Elina Karjalainen

text: Kaipauksen ja kiitoksen kirja, [kirja Elina ja Pentti Karjalaisen 47 yhteisestä vuodesta] 1998 ISBN 951-0-22433-2. Isän tyttö. Lapsuuden muistelmia, 1999 ISBN 951-0-23763-9. Villit vuodet. Muistelmia toimittajavuosilta, 2000 ISBN 951-0-24699-9. Koskesta suvantoon. Muistelmia vanhenemisen vuosilta, 2001 ISBN 951-0-26150-5.

title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Karjalainen meni naimisiin 1947 filosofian kandidaatti Päivi Koskisen kanssa. Perheeseen syntyi neljä lasta: Kerkko 1948, Kimmo 1950, Kukka-Maaria 1952 ja Tero 1960.

title: Elina Karjalainen

text: Kirjailija loi vielä diabeteksen vuoksi näkönsä menetettyäänkin lukuisia kirjoja sanelemalla. Karjalainen menehtyi 14. elokuuta 2006 pitkälliseen sairauteen. Hänet on haudattu puolisoineen Valamon luostarin hautausmaalle Heinävedelle.

title: Elina Karjalainen

text: Onnellinen Elina. Suomen Kuvalehti 1987:2 s. 26–27. Risto Lindstedt: Elina Karjalainen, kirjailija. Suomen Kuvalehti 1997:22 s. 64–67. Kirsti Manninen: Elina Karjalaisen monta roolia. Helsingin Sanomat 3.1.1987 s. 19.

title: Ahti Karjalainen

text: Ahti Karjalainen ja Urho Kekkonen tapasivat toisensa ensimmäisen kerran Maalaisliiton puoluevaltuuskunnan kokouksessa vuonna 1946. Tällöin heidän välilleen syntyi pieni väittely, kun eduskunnan puhemiehenä toiminut Kekkonen vaati tasavallan presidentin valinnan siirtämistä eduskunnalle. Karjalainen taas puolusti voimakkaasti valitsijamiesjärjestelmää. Kokouksessa mukana olleet hämmästelivät sitä, että nuori maisteri rohkeni asettua jo pitkän poliittisen kokemuksen omaavaa lakitieteen tohtoria vastaan. Kekkonen ei kuitenkaan pahastunut, vaan totesi leppoisasti Karjalaisen "lukeneen kirjansa hyvin".[10]

title: Elina Karjalainen

text: Karjalaisen on arvioitu esiintyvän oppikirjat ja antologiat mukaan lukien 108 teoksessa.[2]

title: Riitta Karjalainen

text: Riitta Elina Karjalainen (s. 26. toukokuuta 1968 Kokkola) on suomalainen suunnistaja ja hiihtosuunnistaja.

title: Ellen Pompeo

text:
Ellen Kathleen Pompeo syntyi Everettissa, Massachusettsissa Josephin, myyjän, ja Kathleenin tyttäreksi. Ellen on perheen kuopus, hänellä on viisi vanhempaa sisarusta, jotka ovat häntä ainakin kahdeksan vuotta vanhempia. Ellen on irlantilaista ja italialaista alkuperää ja hänet kasvatettiin katoliseksi. Hänen isoisänsä syntyi Gesualdossa, joka on kylä Avellin on piirikunnassa, Italiassa. Ellenin äiti kuoli yliannostukseen tämän ollessa neljävuotias, ja pian Ellenin isä menikin uusiin naimisiin. Elleniä kutsuttiin nuorena kynäksi ja Stracciatellaksi, koska hän oli niin pienikokoinen ja kehittyi hitaasti.
Ellenillä oli viisi vuotiaana mielukuvituspoikaystävä joka tuli julkisuuteen Jimmy Kimmelyn haastattelussa Jimmyn kuullessa tästä Ellenin isosiskolta.

title: Kastehelmi Karjalainen

text:
Perheeseen syntyi neljä lasta: Marjatta, Sirkku, Juhana ja Terttu, joista tyttäret osallistuivat esiintymiskiertueille. Elämäntehtäväkseen Karjalainen koki runo- ja lauluperinteen välittämisen kaikelle kansalle.
Karjalainen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1931. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa vuosina 1931–1934 suomen kieltä, kirjallisuutta ja kansanrunoutta. Näytteleminen (ylioppilasteatteri) ja lausuntaharrastus vetivät puoleensa. Elettiin kansallisen identiteetin etsinnän aikaa, ja nuori ylioppilas lähti runonkeruumatkalle Raja-Karjalaan, muun muassa Kiihtelysvaaran maisemiin.

title: Elli Saarikko

text: Noina vuosikymmeninä linja-autonkuljettaja oli reitin varrella asuvien palvelija, usein piti Ellinkin tuoda Tampereelta milloin mekkokangasta, kenkiä, lääkkeitä tai toimittaa virastoissa paperiasioita ihmisille. No, silloin ihmiset muutenkin auttoivat toisiaan, jopa tuntemattomia.

title: Elina Karjalainen

text: Ensimmäinen Uppo-Nalle -lastenkirja ilmestyi vuonna 1977 ja sen 21. painos vuonna 2002. Näitä Hannu Tainan kuvittamia kirjoja ilmestyi 22. Kirjasarjan tausta oli satu, jota Karjalainen alkoi kertoa tuttavalapselle, joka joutui pitkään olemaan sairaalassa vuodepotilaana. Elina Karjalainen lupasi lähettää tälle joka päivä sadun osan sisältävän kirjeen, ja nämä lähetykset toimivat Uppo-Nallen hahmon ja tarinan pohjana.

title: Joni Karjalainen

text: Kesäkuussa 2009 Karjalainen siirtyi Tapparaan kolmivuotisella liigasopimuksella. Hän ei kuitenkaan noussut kaudella 2009–2010 Tapparan edustusjoukkueeseen, vaan oli A-nuorten paras pistemies tehoilla 10+21=31. Marraskuussa Karjalainen sai kokemusta miesten peleistä, kun hän teki jouluun asti ulottuvan sopimuksen Mestiksen Hokin kanssa. Hän pelasi seurassa kuusi ottelua, joissa syntyi kolme maalia.

title: Aino Karjalainen

text: Aino Karjalainen syntyi vuonna 1915 Vuolijoella. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Teodor Aleksanteri Hahl ja Katri Haataja.

title: Elina Karjalainen

text: Elina Karjalaisen äidin kuolema syksyllä 1939 oli sodan syttymisen ja kodin menettämisen ohella kriisi, joka laukaisi Karjalaisessa kirjoittamishalun. Kirjoja syntyi pitkän uran aikana runsaasti, mutta erityisesti Karjalainen tunnetaan lastenkirjoista.

title: Elina Karjalainen

text: Uppo-Nalle-kirjat

title: Vestäjät

text: Yhdistys järjestää yhdessä Pohjois-Savon taidetoimikunnan kanssa vuosittain elo-syyskuun vaihteessa Kirjakantti-tapahtuman. Lisäksi se on järjestänyt runonäyttelyjä, runomatineoita, kirjailijavierailuja sekä tekstipajatoimintaa ja yhdessä Kuopion kaupungin kanssa lasten kirjoituskilpailun. Yhdistyksen kunniajäseniä ovat muun muassa Elina Karjalainen, Alexis Kouros, Jorma Pitkänen ja Jouko Tyyri.

title: Ilmi Järvelin

text: Itäsuomalaisen lapsen päivä / kuvaajat: Leena Anttila...[et. al] ; teksti: Elina Karjalainen ja Ilmi Järvelin ; toim. ja taitto: Topi Ikäläinen ja Mikko Savolainen ; [julk.] Kuopion läänin taidetoimikunta...[et al.]. - [Iisalmi] : Iisalmen kamera [jakaja], 1979 ISBN: 9519920323 ( nid. )

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Savo-karjalainen osakunta

text: Epävirallisten osakuntien piirissä syntyi omia käsinkirjoitettuja sanomalehtiä. "Savo-Karjalainen" perustettiin syksyllä 1864.

title: Aarne Karjalainen (vuorineuvos)

text: Karjalainen syntyi Oulussa ja kävi kauppakoulun. Hän oli Tampereen Talous-Osakekaupan kotimyyjä 1936–1938. Siitä hän siirtyi trikootehdas Kudos Oy:n provisiopalkkaiseksi myyntimieheksi, yleni myyntipäälliköksi ja loi hyvät suhteet kaupan alan keskeisiin toimijoihin.

title: Elmer Diktonius

text: Diktoniuksen tunnetuimpia teoksia on "Janne Kubik" (1932; tekijän itsensä suomentamana "Janne Kuutio"). Alaotsikon "Ett trädsnitt i ord" (suom. "Puupiirros sanoin") mukaan teos kertoo kuvamaisin katkelmin Jannesta, joka kulkee historian pyörteissä milloin punakaartilaisena, milloin tukkijätkänä, milloin pirtutrokarina. Tässä suhteessa hänessä voi nähdä yhtäläisyyksiä F. E. Sillanpään "Hurskaan kurjuuden" Toivolan Juhaan, joka myös ajautuu olosuhteiden uhrina punakaartiin. "Janne Kubik" nosti esiin Suomen sisällissodan punaisen päähenkilön kautta, joskin Janne hahmona on kaikkea muuta kuin ihanteellinen kuva punakaartilaisesta. Samoin Jannen myöhempi elämä puukkosankarina ("Suomalainen tango"), lapualaiskyyditsijänä ("Monologi muilutusautossa") saati loppu lakonrikkurina satamassa ("Lastiluukku") ovat kaikkea muuta kuin hyvän miehen elämää; tosin Jannen viimeiset ajatukset hänen pudotessaan kuolemaansa kohdistuivat kaipaavina punakaartilaisystävä Järviseen ja ”Suomalaisen tangon” aikakauden rakastettuun Elinaan. Kirjailija itse kutsuu teostaan ”rumimmaksi ja rakkaimmaksi työkseen”.

title: Elina Karjalainen

text: Aili Elina Karjalainen (o.s. Saraste, 3. kesäkuuta 1927 Viipuri[1] – 14. elokuuta 2006 Kuopio) oli kuopiolainen toimittaja ja kirjailija, joka tunnetaan erityisesti Uppo-Nallesta kertovista lastenkirjoistaan.

title: Hannes Karjalainen

text: Johannes (Hannes) Karjalainen (käytti Saksassa peitenimeä Sven Svanström), (24. marraskuuta 1892 Kajaani - 25. helmikuuta 1947) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat työnjohtaja Erkki Karjalainen ja Kustaava Kyllönen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Elina Lovisa Vartiaisen kanssa.

title: Elina Karjalainen

text: Luokka:Suomalaiset kirjailijat Luokka:Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Suomentajat Luokka:Suomalaiset sokeat henkilöt Luokka:Pro Finlandia -palkitut Luokka:Vuonna 1927 syntyneet Luokka:Vuonna 2006 kuolleet

title: Elina Karjalainen

text: Maitorunot Valion maitopurkin kylkeen.

title: Elina Karjalainen

text: Elina Karjalainen ei vienyt opintojaan päätökseen vaan alkoi hoitaa lapsiaan ja hankkia elantoaan toimittajana Savon Sanomissa vuodesta 1955 ja Uuden Suomen aluetoimittajana vuodesta 1959. Itselliseksi toimittajaksi hän siirtyi vuonna 1963 ja vakituiseksi toimittajaksi Suomen Kuvalehteen vuosiksi 1973–1987 (hän kirjoitti lehteen 1962–1989). Hän aloitti pakinoinnin radiossa vuonna 1963 ja pakinoi myös Kotiliedessä nimimerkillä Papurikko vuosina 1962–1974.

title: Karjalainen Osakunta

text: Karjalainen Osakunta syntyi Helsingin yliopiston osakuntakartalle 1905 Savo-karjalaisen osakunnan jakautuessa kahtia Savolaiseksi osakunnaksi ja Karjalaiseksi Osakunnaksi. Nimestään poiketen osakunnan kanta-alue on pelkästään Pohjois-Karjalan maakunta ja Rautavaaran kunta Pohjois-Savosta sekä yhteisalueena Savolaisen Osakunnan kanssa Heinäveden kunta.