query: Milloin Arthur Wellesley syntyi?

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Arthur Wellesley, Wellingtonin 1. herttua,[1] KG, GCB, GCH, PC, FRS (synt. Wesley[2] 1. toukokuuta 1769, Dublin – 14. syyskuuta 1852, Walmerin linna, Kent) oli brittiläinen sotilas ja valtiomies, joka johti brittijoukkoja Napoleonin sodissa ja kohosi sotamarsalkaksi, sai kutsumanimen Iron Duke, ajoi ranskalaiset Portugalista ja Espanjasta, löi Napoleonin Waterloossa 1815[2], oli brittien edustajana Wienin kongressissa ja toimi toryhallituksen pääministerinä 1828–1830, ulkoministerinä ja pääministerinä 1834 ja oli ylähuoneen johtava hahmo eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1846 asti. Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington on nimetty hänen mukaansa. Hänen suunnittelemansa saapasmalli johti kumisaappaan kehittämiseen.[2]

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Vuonna 1796, saatuaan everstin sotilasarvon, hän vei divisioonansa Intiaan. Seuraavana vuonna hänen veljensä Richard Wesley nimitettiin Intian kuvernööriksi, ja neljäs Englannin-Mysoren sota puhkesi 1798 Tipu-sulttaania vastaan. Arthur Wellesley komensi divisioonaansa ja nimitettiin Seringapatamin ja Mysoren kuvernööriksi (1799), jota virkaa hän piti 1805 asti. Hän löi Dhundia Waghin rosvopäällikön toisessa Marathan sodassa 1803 ja komensi brittiarmeijaa Assayenissa ja Argaumissa ja valtasi Gawilghurin linnoituksen. Intialaiset lyötiin joka taistelussa, ja Wellesley nimitettiin Deccanin joukkojen ylipäälliköksi. Vuonna 1804 hänet lyötiin Bathin ritarikunnan jäseneksi. Veljekset palasivat 1805 takaisin Englantiin, jossa he joutuivat puolustamaan brittien kallista imperialistista laajentumispolitiikkaa. Intian matkan tuloksena Wellesleylle jäi tavaksi kylpeä joka päivä, mikä oli tuolloin harvinaista.

title: Maria Edgeworth

text: Maria Edgeworth syntyi Richard Lovell Edgeworthin ja Anna Maria Edgeworthin (o.s. Elers) toisena lapsena ja oli siten taloustieteilijä Francis Ysidro Edgeworthin täti. Isänsä solmittua toisen avioliiton hän muutti vuonna 1773 perheen kanssaan Irlantiin, jossa he asettuivat Richard Edgeworthin tilalle Edgeworthstowniin Longfordin kreivikuntaan. Siellä hän tutustui angloirlantilaisen alemman aateliston edustajiin, kuten Kitty Pakenhamiin (joka avioitui sittemmin kenraali Arthur Wellesleyn kanssa), Lady Moiraan ja tämän tätiin Lough Gurin Margaret Rustoniin. Edgeworth toimi isänsä tilanhoitajana ja kuvaili myöhemmin tätä kokemustaan Irlannista kertovissa romaaneissaan. Edgeworthin varhaiset kirjalliset kokeilut olivat enemmänkin melodramaattisia kuin realistisia. Erään hänen kouluaikaan kirjoittamansa romaanin pääosassa on roisto, joka käytti kuolleen miehen kasvojen ihosta tehtyä naamiota. Edgeworthin ensimmäinen julkaistu teos oli "Letters for Literary Ladies" (1795), jota seurasi vuonna 1796 hänen ensimmäinen lastenkirjansa "The Parent’s Assistant" sekä hänen ensimmäinen romaaninsa "Castle Rackrent" (1800).

title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: 5. jalkaväkidivisioona oli Yhdistyneen kuningaskunnan vakinainen jalkaväkidivisioona. Yhtymän perusti Arthur Wellesley Napoleonin sotien Espanjan hallinnasta käytyihin taisteluihin ja sen jälkeen divisioona on palvellut muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Divisioona lakkautettiin 1960, mutta se perustettiin uudelleen 1995 aluehallinnollisena esikuntana Walesin ja Englannin West Midlandsin, East Midlandsin ja Eastin hallinnoimiseksi. Divisioona lakkautettiin 1. huhtikuuta 2012.

title: John By

text: Napoleonin sotien takia By palasi Eurooppaan ja palveli Arthur Wellesleyn alaisuudessa. Vuonna 1811 hänet lähetettiin Espanjaan, jossa hän osallistui Badajozin ensimmäiseen ja toiseen taisteluun. Tämän jälkeen By palasi Englantiin, missä hän otti johtoonsa Favershamin kuninkaallisen ruutitehtaan.

title: Kuningas Arthur

text: Arthuriin liittyvät tarut syntyivät varhaiskeskiajan Britanniassa, mutta ei ole selvää milloin ja millä alueella ne tarkalleen saivat alkunsa. Nenniuksen historiateos 800-luvulta "Historia Britonum" kertoo Arthurin taistelleen sakseja vastaan 12 taistelussa, jotka huipentuivat voittoon Mons Badonicuksella. Arthuria käsittelevät jaksot perustuvat kuitenkin lähteisiin, joiden alkuperää ei tunneta.

title: Elisabet (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)

text: Elizabeth Angela Marguerite Bowes-Lyon syntyi aristokraattiseen perheeseen Glamisin lordi Claude George Bowes-Lyonin (myöhemmin Strathmoren ja Kinghornen 14. jaarli) ja Cecilia Nina Cavendish-Bentinckin nuorimpana tyttärenä ja kymmenestä lapsesta yhdeksäntenä. Hän polveutui äitinsä kautta pääministeri William Cavendish-Bentinckista ja Intian kenraalikuvernööri Richard Wellesleystä, joka oli toisen brittipääministeri Arthur Wellesleyn nuorempi veli.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley löi ranskalaiset Roliçassa ja Vimeirossa 1808. Hänet kuitenkin vapautettiin komennosta ja häntä seurasivat varovaiset Sir Harry Burrard ja Sir Hew Dalrymple, jotka taistelun sijaan allekirjoittivat sopimuksen ratsuväkikenraali François Etienne de Kellermannin kanssa murtumaisillaan olleiden Jean-Andoche Junotin ranskalaisjoukkojen vetäytymisestä ja kuljettamisesta Lissabonista brittilaivaston aluksilla varusteineen ja saaliineen Rochefortiin. Wellesleyn viholliset kutsuivat hänet Lontooseen vastaamaan sotaoikeudessa. Tällä välin Napoleon toi kuitenkin uusia joukkoja niemimaalle ja brittikomentaja Sir John Moore kuoli Corunnan taistelussa, joten Wellesley lähetettiin takaisin komentamaan Lissabonin pientä varuskuntaa.

title: Wellington

text: Kaupunki nimettiin Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan, mukaan.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Sotien jälkeen Welleslay palasi politiikkaan ja sai puolustusvarusteluministerin (Master-General of the Ordnance) aseman Lordi Liverpoolin hallituksessa. Vuonna 1827 hänet nimitettiin brittiarmeijan komentajaksi, asema jota hän piti kuolemaansa asti. Robert Peelin ohella hänestä tuli yksi toryjen nousevista tähdistä ja vuonna 1828 pääministeri.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Kunnianarvoisa Arthur Wesley syntyi joko perheen huvilalla, Mornington Housella Dublinissa tai Danganin linnalla Meathissa. Hän oli Morningtonin jaarli Garret Wesleyn nuorempi poika. Todennäköisin päivämäärä on 1. toukokuuta. Perheen sukunimi muuttui muotoon Wellesley maaliskuussa 1798.[2] Isä oli saanut ensimmäisen Morningtonin jaarlin arvonimen 1760. Äiti oli pankkiiri Arthur Hillin vanhin tytär Anne Hill. Vanhin veli Richard, joka sai myöhemmin markiisi Wellesleyn arvonimen, toimi Intian kuvernöörinä ja valtiovarainministerinä William Pitt nuoremman hallituksessa.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellingtonin hallitus kaatui 1830. Kesällä ja syksyllä tänä vuonna maata vavistelivat lukuisat mellakat (Swing Riots) vuosien sotien, korkeiden verojen, matalien palkkojen, maanjaon, koneistumisen ja tästä seuraavan työttömyyden vuoksi. Kapinoitsijat hirtettiin tai karkotettiin Australiaan. Wellington vastusti kaikkia uudistuksia ja äänioikeuden laajentamista, minkä johdosta hän hävisi luottamuslauseäänestyksen 15. marraskuuta 1830. Pääministerinä häntä seurasi lordi Grey.

title: Henry Thomas Colebrooke

text:
Vuonna 1805 Arthur Wellesley nimitti hänet hindulainsäädännön ja sanskritin professoriksi Fort Williamin collegeen. Kalkutassa asuessaan hän kirjoitti sanskritin kieliopin ("Sanskrit Grammar", 1805), artikkeleita hindujen uskonnollisista seremonioista ja esseen Veda-kirjoista ("Essay
on the Vedas", 1805), joka oli merkittävä englanninkielinen tutkimus aiheesta. Hän palasi Englantiin 1814. Hän oli Royal Asiatic Society -seuran puheenjohtaja.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Palattuaan Irlantiin hän nai Kittyn, jota ei ollut nähnyt kymmeneen vuoteen. Hääpäivänä hänen mainitaan mutisseen: "She has grown ugly, by Jove", ja avioliittoa seurasi joukko hienovaraisia suhteita. Wellesley meni alahuoneeseen vastaamaan veljeään vastaan osoitettuihin syytöksiin, aluksi Ryesta kuudeksi kuukaudeksi 1806, ja vuotta myöhemmin Newportista Isle of Wightilta, jota paikkaa hän piti kaksi vuotta. Tänä aikana hän toimi toryna ja huhtikuussa 1807 nimitettiin valtaneuvostoon. Wellesley toimi myös Irlannin pääsihteerinä kaksi vuotta, mutta jätti poliittisen uransa purjehtiessaan Eurooppaan viemään divisioonan sotiin Ranskan vallankumouksellisia ja Napoleonia vastaan.

title: Ali MacGraw

text: MacGraw syntyi Pound Ridgessä, New Yorkin osavaltiossa, ja opiskeli Wellesley Collegessa. Hän syntyi irlantilaistaustaiselle isälle ja juutalaiselle äidille, ja hänellä on veli. Hän on syyttänyt isäänsä väkivaltaiseksi.

title: André Masséna

text: Huhtikuussa 1810 Napoleon taivutteli huonokuntoisen ja väsyneen Massénan ryhtymään komentajaksi Portugaliin. Hänen armeijansa valtasi heinäkuussa Ciudad Rodrigon ja elokuussa Almeidan, mutta hävisi syyskuussa Buçacon taistelun kenraali Arthur Wellesleyn brittijoukoille.[2][1] Masséna pakotti lopulta Wellesleyn peräytymään, mutta brittien Torres Vedrasiin rakentama puolustuslinja pysäytti ranskalaisten etenemisen ennen Lissabonia. Muonatarvikkeiden ehtyessä Masséna määräsi maaliskuussa 1811 perääntymisen, jolloin Wellesleyn armeija aloitti vastahyökkäyksen.[2][4] Yrittäessään vapauttaa Almeidaa brittien piirityksestä Masséna kärsi toukokuussa 1811 tappion Espanjan puolella käydyssä Fuentes de Oñoron taistelussa, minkä jälkeen Napoleon korvasi hänet marsalkka Marmontilla.[2][1] Masséna ei tämän jälkeen enää saanut merkittäviä komentajantehtäviä, mutta hänet nimitettiin vuonna 1813 Toulonin kuvernööriksi.[2][3]

title: George Hamilton-Gordon

text: Hän aloitti uransa diplomaattina ja toimi 1810-luvulla ylipäällikkö Arthur Wellesley Wellingtonin lähettiläänä Itävallassa. Hän neuvotteli Yhdistyneen kuningaskunnan edustajana Napoleonin vastaisen liittoumasopimuksen lokakuussa 1813. Hän toimi yhtenä maansa edustajista Pariisin rauhanneuvotteluissa 1814. Maansa ulkoministerinä lordi Aberdeen toimi vuosina 1828–1830 ja uudelleen 1841–1846.

title: Katharine Lee Bates

text: Bates syntyi Falmouthissa, Massachusettsissa ja muutti lapsena perheensä mukana Wellesleyhin. Hän suoritti alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon Wellesley Collegessa ja opiskeli jonkin aikaa myös Oxfordin yliopistossa. Hän toimi vuosina 1880–1925 Wellesley Collegessa englanninkielisen kirjallisuuden opettajana. Hän julkaisi paljon runoja, kirjoja ja näytelmiä.

title: Harriet Arbuthnot

text: Harriet Arbuthnot (10. syyskuuta 1793 – 2. elokuuta 1834) oli englantilainen 1800-luvun alun kirjailija, sosiaalinen tarkkailija ja konservatiivisen puolueen kannattaja. 1820-luvulla hän oli Waterloon taistelun sankarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin pääministerin Arthur Wellesleyn "lähin nainen". Hän kävi pitkään kirjeenvaihtoa pääministerin kanssa ja kuvasi tämän päiväkirjassaan, jotka toimivat Wellesleyn elämäkertojen lähteinä.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Saatuaan vahvistuksia Wellesley hyökkäsi huhtikuussa 1809, ylitti Douron päivänvalossa ja ajoi ranskalaiset Portosta. Hän liittyi sen jälkeen don Gregorio García de la Cuestaan ja löi yhden kuningas Joseph Bonaparten armeijoista Talavera de la Reinassa 1809. Tästä hänet nimitettiin varakreivi Wellington Talaveralaiseksi ja Wellington Somersetilaiseksi. Vaikka hänen veljensä oli juuri nimitetty lähettilääksi Espanjaan, hän ei onnistunut saamaan espanjalaisia tehokkaaseen yhteistyöhön, ja ilman huoltoa ja Itävallan antauduttua Ranskalle, joukot joutuivat perääntymään Portugaliin. Ranskan armeija marsalkka André Massénan alaisuudessa hyökkäsi jälleen Portugaliin 1810, jolloin Wellington hidasti niitä ensin Bussacossa (Buçaco), ja esti Lissabonin niemen valloituksen Torres Vedrasin linnoituksilla, joihin yhdistettiin kuninkaallisen laivaston tuki. Nälkiintyneet ranskalaiset vetäytyivät kuuden kuukauden jälkeen. Vuonna 1811 Masséna hyökkäsi jälleen Portugaliin, ja Wellington löi hänet niukasti Fuentes de Oñorossa ja La Albuerassa. Toukokuussa 1811 hänet ylennettiin kenraaliksi palveluksistaan Portugalissa.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Muir, Rory| title = Wellington: The Path to Victory, 1769–1814| location = New Haven| publisher = Yale University Press| year = 2013| isbn = 978-0-300-18665-9}}

title: Badajoz

text: Portugalilaiset saartoivat kaupungin 1660 ja 1705 liittoutuneet Espanjan perimyssodassa. Napoleonin sotien aikaan ranskalaiset hyökkäsivät alueelle tuloksetta vuosina 1808 ja 1809, mutta 1811 espanjalainen komendantti lahjottiin antautumaan. Englantilaiset valtasivat kaupungin viimein 1812 Arthur Wellesleyn johdolla, kärsien raskaita tappioita.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wesley kävi Eton Collegea 1781–1785, mutta menestyi kehnosti ja varojen vähyyden vuoksi muutti Brysseliin käymään koulua. Wesley opiskeli Angersin sotilasakatemiassa Ranskassa. 18-vuotiaana, vuonna 1787 äiti ja veli Richard ostivat hänelle aliluutnantin paikan 73. jalkaväkirykmentissä. Hänestä tuli aide-de-camp kahdelle Irlannin lordiluutnantille 1787–1793. Luutnantiksi hänet ylennettiin 1788. Kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin perheen paikalta Trimistä Irlannin alahuoneeseen, jossa hän oli vuoteen 1797 asti. Wellesley yleni nopeasti ostettuaan uusia upseerinvirkoja, kuten tapana oli ja hänestä tuli everstiluutnantti 33. jalkaväkirykmenttiin 1793. Saman vuonna hän kosi Catherina (Kitty) Pakenhamia, mutta tuli hylätyksi ja jätti runsaan uhkapelaamisensa keskittyäkseen uraansa. Hän vie rykmenttinsä taisteluihin ranskalaisia vastaan Flanderissa 1794 ja 1795, muun muassa Boxtelissa.

title: John Fox Burgoyne

text: Kun kenraali Alexander Mackenzie Fraser lähetettiin joukkoineen Egyptiin vuonna 1807, Burgoyne palveli osastossa pioneerien päällikkönä. Samassa tehtävässä hän toimi myös kenraali sir John Mooren alaisuudessa Portugalissa ja Ruotsissa vuonna 1808. Vuonna 1809 hän oli Arthur Wellesleyn mukana taisteluissa Dourojoen solassa ja Porton kaupungissa. Hänet ylennettiin samana vuonna kapteeniksi.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Luokka:Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerit Luokka:Brittiläiset marsalkat Luokka:Bathin ritarikunta Luokka:Vuonna 1769 syntyneet Luokka:Vuonna 1852 kuolleet

title: Mildred Savage

text: Savage syntyi Connecticutissa vanhempiensa kolmesta lapsesta toiseksi ja valmistui Wellesley Collegesta Massachusettsissa.

title: Kumisaappaat

text: Kumisaappaat ovat vedenpitäviä jalkineita, jotka yleisimmin valmistetaan kumiseoksesta. Niiden käyttöä muodikkaana jalkineena Britannian aristokraattien piireissä lisäsi Arthur Wellesley, Wellingtonin ensimmäinen herttua 1800-luvun alkupuolella. Nykyisin halvimpia kumisaappaita valmistetaan myös muun muassa PVC-muovista ja polyuretaanista. Yleensä niitä käytetään märissä, sateisissa tai likaisissa oloissa suojaamaan käyttäjää. Niiden pituus vaihtelee, mutta puolisääreen tai lähes polvenkorkeudelle yltävä on yleisin malli.

title: Arthur Wellesley Wellington

text: Wellesley johti 1807 retkeä Kööpenhaminaan ja löi pienen tanskalaisjoukon, minkä jälkeen ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja siirrettiin Portugaliin, jossa syttyi kapina Napoleonia vastaan. Vaikkakaan sota ei mennyt hyvin, siellä portugalilaiset ja britit pystyivät pistämään vastaan ranskalaisille. Wellesley oli jättänyt muistion Portugalin puolustuksesta lordi Castlereaghille, joka nimitti hänet joukkojen ylipäälliköksi.

title: Napoleonin sodat

text: Vuonna 1807 Napoleon lähetti armeijan Portugaliin, joka kieltäytyi osallistumasta mannermaasulkemukseen ja asetti lopuksi myös veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle. Vuonna 1808 Ranskan armeija lähetettiin kukistamaan Espanjan kapinaa, mutta se kohtasi Arthur Wellesleyn, Wellingtonin herttuan johtaman brittiarmeijan. Sota niemimaalla jatkui vuoteen 1814 asti brittien, ranskalaisten, espanjalaisten ja Portugalin joukkojen välillä.


query: Mikä on Jean-Léon Gérômen ensimmäinen veistos?

title: Jean-Léon Gérôme

text: Samana aikakautena hän siirtyi itselleen uudelle taiteen alalle kuvanveistoon. Hän toteutti pieniä eläinveistoksia Fremietin avustuksella, joka oli hänen ystävänsä ja eläinanatomian asiantuntija. 1878 salongissa hän esittelikin "Pollice Verso"-maalaukseensa perustuvan kahden hahmon, aidossa mittakaavassa toteutetun pronssiryhmän. 1881 salongissa hän esitteli ison marmoriveistoksen. Samana aikakautena hän esitteli myös kaksi maalausta roomalaisesta orjakaupasta ja yhden kristityistä marttyyreistä roomalaisella areenalla, joka on "Pollice Verson" kanssa nykypäivänä esiintyvistä maalauksista kaikkein yleisimmin käytetty kuvituksina. Geromen matkan Espanjaan 1883 Granadaan Alhambran linnakkeeseen sanotaan olleen innoituksena "The Christian Martyrs' Last Prayers" maalaukselle.

title: Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista

text: Edelfeltin opiskeluaikana historiamaalaus oli auktoriteettien suosiossa, ja hänestä toivottiin merkittäviä isänmaallisia aiheita maalaavaa historiamaalaria. Edelfelt sai stipendin opiskellakseen historiamaalauksen keskuksessa Antwerpenin taideakatemiassa 1873. Hän siirtyi kuitenkin jo seuraavana vuonna Pariisiin taideakatemiaan, mutta jatkoi historiamaalauksen parissa Jean-Léon Gérômen johdolla.

title: Thomas Eakins

text: Thomas Eakins opiskeli aluksi Philadelphiassa Pennsylvanian kuvataideakatemiassa ja samoihin aikoihin myös anatomiaa lääketieteellisessä tiedekunnassa. Myöhemmin hän opiskeli École des Beaux-Artsissa historiamaalari Jean-Léon Gérômen johdolla, mutta innostui Euroopan matkallaan etenkin Rembrandtista, Velasquezista ja Riberasta. Heidän pohjaltaan Eakins halusi kehittää amerikkalaisen version realismista.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Gérômen jäämistö arvioitiin 1007760 frangin arvoiseksi. Siihen kuului vanhojen mestarien maalauksia ja Gérômen aikalaisten teoksia kuten Fremietin ja Baryen pronsseja, Ingresin lyijykynämuotokuvia, Daumierin, Fortunyn, Bridgmanin, Aubletin, Raffetin, Guillaumetin, Cormonin, Detaillen, Jalabretin ja muiden öljyväritöitä. Harvinaisin osa jäämistöstä oli studiorekvisiitta, johon kuului pistooleja, kiväärejä, miekkoja, kilpiä, 10 kpl orientaalisia satuloita, 52 paria erilaisia kenkiä ja 173 erilaista pukua.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Ennen matkojaan Gérôme teki tilaustöitä yksityisille tilaajille ja Ranskan valtiolle. Hän sai myös Ranskan valtion myöntämää apurahaa. Hän matkusti 1854 Turkkiin Tonavan rannikolle ja 1857 Egyptiin. Siellä hän tutustui orientaaliseen elämäntapaan, josta tuli antiikinaiheiden kanssa tunnetuimpia hänen töidensä aiheita. Hän maalasi 1855 kolme suurta työtä "Pifferaro, paimen" "Venäläinen konsertti" ja yhden suuren historiallisen maalauksen. Töistä heijastui Gérômen edistyminen taiteilijana.

title: Filadelfo Simi

text: Simi opiskeli Jean-Léon Gérômen johdolla École des Beaux-Artsissa Pariisissa 1870-luvulla. Simin tyyli oli sekoitus ranskalaisia akateemisia tekniikoita ja italialaista naturalismia. Hänellä oli Firenzessä taidekoulu, jota tytär Nerina Simi jatkoi isänsä kuoltua.

title: Jean-Léon Gérôme

text: 1875 Gérômen tuotanto kääntyi pienikokoisemmaksi ja yksinkertaisemmaksi niin aiheeltaan kuin kompositioltaan. Toisen valtakunnan romahtamisen jälkeen yhteiskuntarakenne ei enää mahdollistanut suurten historiamaalausten kysyntää. Vaikka maalauksia meni silti vielä jonkin verran kaupaksi rikkaille yksityiskeräilijöille Amerikkaan, hän työskenteli suurimaksi osaksi pienten maalausten parissa.

title: Albert Edelfelt

text: Edelfelt pääsi Keisarilliseen Aleksanterin-Yliopistoon lukemaan latinaa, kreikkaa ja historiaa, mutta keskittyi lähinnä osakuntaelämään. Hän lopetti opintonsa vuoden jälkeen, mutta jatkoi yliopiston piirustussalilla piirtämista vuoteen 1873. Hän jatkoi taideopintojaan Antwerpenin taideakatemiassa 1873–1874, Pariisin École des Beaux-Artsissa Jean-Léon Gérômen johdolla 1874–1875 ja 1876–1878. Edelfelt asui pääosin Pariisissa vuoteen 1891. Pietarin taideakatemiassa hän opiskeli 1881–1882. Edelfelt oli opiskellut myös Adolf von Beckerin yksityiskoulussa.

title: Adolf von Becker

text: Yliopiston piirustuksenopettajana hän uudisti silloista opetusta tilaamalla paljon uusia kipsimalleja (näitä kipsejä tilattiin yli 100, ja jotkut näistä ovat vieläkin käytössä Porthanian piirustuksen laitoksen tiloissa), sekä muun muassa Charles Barguen ja Jean-Léon Gérômen piirustuskurssin litografia painoksen.

title: Charles Bargue

text: Charles Bargue (1826/1827–1883) oli ranskalainen taidemaalari ja litograafikko. Hänet tunnetaan kuuluisan piirustuskurssin litograafikkona, jonka hän toteutti Jean-Léon Gérômen oppilaitten piirroksista. Hänen maalauksensa käsittelevät usein itämaisia tai rokokooaiheisia tapahtumia tai yksittäisiä henkilöhahmoja.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Viimeisiä vuosinaan 1900-luvun alkupuolella Gérômen kuvailtiin olevan vielä elinvoimainen ja impulsiivinen. Hän aloitti vanhaan tapaansa kello kahdeksan työskentelyn, piti viidentoista minuutin lounastauon ja jatkoi työskentelyä auringonlaskuun. Hän aikoi vielä viimeisinä kuukausinaan esitellä yleisölle uuden "Corinthia"-patsaansa. Kuitenkin sisäkkö löysi hänet kuolleena 10. tammikuuta 1904. Edellisenä päivänä hän oli ehtinyt suunnitella matkaa Monte Carloon oppilaansa Dagnan-Bouveretin kanssa. Tammikuun 13. päivänä pidettiin hautajaiset ja Gérôme haudattiin Montmartren hautausmaalle "Sorrow"-patsaan juurelle, jonka hän oli valauttanut pojalleen Janille. Vielä Gérômen kuoltua hänen veistoksensa "Corinthia" ja toinen pronssinen veistos "Metal Worker" esiteltiin Pariisin salongissa 1904.

title: Otto Vallenius

text: Vallenius lähti opiskelemaan luonnontieteitä Helsinkiin vuonna 1875, mutta keskeytti jo toisena opintovuotenaan keskittyäkseen piirtämiseen yliopiston piirustussalissa Adolf von Beckerin opetuksessa. Hän sai piirustusstipendin yliopistolle neljäksi vuodeksi. Vuonna 1877, 22-vuotiaana, hän suuntasi opiskelemaan maalaustaidetta Pariisiin, missä viipyi muutaman vuoden ja kuului tiiviisti pohjoismaalaiseen taiteilijayhteisöön. Hänet hyväksyttiin oppilaaksi kuuluisan taiteilijan Jean-Léon Gérômen ateljeehen Albert Edelfeltin myötävaikutuksella. Jo 24-vuotiaana hän sai töitään esille aikalaistaiteilijoiden Gunnar Berndtsonin, Albert Edelfeltin, Walter Runebergin ja Ville Vallgrenin teosten rinnalle. Valleniuksen kuvataiteellinen ura jäi suhteellisen lyhyeksi ja tuotanto oli suppea. Hän oli ensimmäinen Lapista kotoisin oleva Pohjoismaiden ulkopuolelle suuntautunut taiteilija.

title: Robert Hale Ives Gammell

text: Hän aloitti harjoittelun School of the Boston Museum of Fine Artsissa 1911. Siellä hän tapasi eurooppalaisissa akatemioissa harjoitelleita maalareita. Ja nimenomaan William Paxtonin, joka oli ollut Jean-Léon Gérômen oppilaana École des Beaux-Artsissa Pariisissa. Myöhemmin hän lähti vielä harjoittelemaan Academie Julianiin Baschetiin Pariisiin. Gammell opiskeli myös Edmund Tarbellin, Joseph DeCampin ja Philip Halen ohjauksessa.

title: Gunnar Berndtson

text: Piirustussalissa opiskelu johti teknisten opintojen hylkäämiseen, ja jo seuraavana vuonna hän lähti Pariisiin, jossa hän opiskeli tunnetussa ja maineikkaassa eliittikoulussa École des Beaux-Arts’issa vuosina 1876–1882 Berndtson opiskeli myös Jean-Léon Gérômen ja Jean-Louis-Ernest Meissonierin ohjauksessa.

title: Gunnar Berndtson

text: Seuraava merkittävä työ oli 1879 "Taiteentuntijoita Louvressa", joka oli kauniiden realististen muotojen ja rokokoon silkkitakkien himmeän kuullon kuvausta, ja toisaalta myös Meissoniermaista komposition ja aiheen havainnointia. Takit näyttävät samoilta, joita Charles Bargue käytti teoksessaan "Shakin pelaajat". Voidaankin olettaa, että takit ovat Jean-Léon Gérômen rekvisiittavarastosta, koska Bargue käytti Gérômen varastoa valmistaessaan maalausten rekvisiittaa.

title: Jean-Louis-Ernest Meissonier

text: Meissonier on yksi 1800-luvun suurista realistisen koulukunnan taiteilijoista Jean-Léon Gérômen, William Bouguereaun ja muiden joukossa, joiden töistä maksettiin suuria summia ja jotka tunnustettiin eri puolilla maailmaa kiinnostavista aiheistaan ja suurenmoisesta piirustus- ja maalaustekniikastaan. Hän toimi muun muassa Albert Edelfeltin ja Gunnar Berndtsonin mentorina ja opettajana.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Vuodesta 1884 vuoteen 1891 Gérôme menetti monta läheistään. Hänen isänsä kuoli 1884. Samana vuonna velipuoli ja vaimon isä. 1886 Gérômen läheinen ystävä Paul Baudry ja 1888 Gustave Boulanger kuolivat. Ystäviensä tuella (Fremiet, Meissonier ja Bonnant) hän jaksoi ruveta taas työskentelemään. 1889 riehunut flunssa oli viedä myös Gérômen hengen, mutta hän kuitenkin selvisi, parantuen hitaasti. Kaksi muutakin onnettomuutta olivat lähellä viedä hänen henkensä, kaasuvuoto ja pronssivaasin putoaminen hyllyltä. Sairaanakin ollessaan Gérôme vaati, että hänen sänkynsä viereen tuodaan patsas jota hän voi muotoilla, koska jos hän kuolisi, hän halusi kuolla työskennellessään.

title: William Paxton

text: Paxton kasvoi Newtonissa Massachusettsissa, bostonilaisessa lähiössä. Hän opiskeli Dennis Miller Bunkerin alaisuudessa Cowles Art Schoolissa ja 1889 hän lähti Pariisiin neljäksi vuodeksi opiskelemaan École des Beaux-Artsiin Jean-Léon Gérômen ohjaukseen ja vielä Academie Julianiin. Ranskassa hän oppi Gérômen sulavan maalaustavan ja tarkan piirustustyylin. Vuonna 1898 hän palasi Newtoniin, ja alkoi elättää itseään muotokuvamaalarina. Vuonna 1897 hän matkusti Madridiin kopioimaan Velasquezin maalauksia.

title: Florence Academy of Art

text: Piirustusohjelma perustuu pitkälti Jean-Léon Gérômen tapaan opettaa. Parasta piirustusmateriaalia tältä ajalta ovat Charles Barguen kaivertamat, Gérômen oppilaiden ja ystävien piirustuksista kopioidut litografiat. Koulun opetus myötäilee paljolti juuri tätä klassista tekniikkaa ja kauneusihannetta. Maalausohjelma taas noudattaa Velasquezin tekniikkaa ja palettia (eli samoja värejä mitä Velasquezin käytti paletillaan).

title: Jean-Léon Gérôme

text: 1844 hän palasi Pariisiin aloittaaksensa opinnot Charles Gleyren Ateljeessa hänen isänsä kehotuksesta. Gérôme ei puhunut myöhemmin juurikaan opinnoistaan Gleyresin ateljeessa, vaikka olikin listautuneena oppilaaksi aina vuoteen 1847 asti. Gleyresin vaikutus näkyy kuitenkin monissa Gérômen töissä.

title: Ada Thilén

text: Ada Thilénin vanhemmat olivat senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri, valtioneuvos Julius Gustaf Reinhold Thilén (1812–1887) ja Vilhelmina Angelika Elisabet Ehrnrooth (1827–1890). Hän opiskeli Hjalmar Munsterhjelmin johdolla Tukholmassa Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa sekä Léon Bonnatin ja Jean-Léon Gérômen johdolla Pariisissa. Thilén osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1893, 1895, 1897, 1900, 1901, 1903, 1906 ja 1924. Thilén maalasi maisemia ja muotokuvia. Hänen teoksensa edustivat tyylisuunnaltaan 1880-luvun ranskalaista realismia, jossa oli myös italialaisia vaikutteita. Thilénin vasen silmä oli vioittunut ja hän joutui käyttämään lasisilmää.

title: Charles Bargue

text: Barguen yksityiselämästä tiedetään vähän. Hänen suvussaan oli muita litograafikkoja ja ystäväpiiriin kuului ainakin Jean-Léon Gérôme, sekä todennäköisesti muitakin ajan akateemisia taiteilijoita. Tiedetään, että Bargue työskenteli Gérômen assistenttina, ja jakoi hänen kanssaan usein samat mallit, rekvisiitat ja mallien puvut. Yleisesti ottaen Barguen elämä ja työt ovat pysyneet jokseenkin tutkimattomina mysteereinä. Hän eli niukasti ja säästäväisesti. Töitten valmistelu ja maalaaminen oli aikaa vievää, eikä hän tuottanut töitä liukuhihnalta. Vaimosta tai lapsista ei ole merkintöjä. On luultavaa, että hän eli yksin.

title: Morsiamen laulu

text: Gunnar Berndtson oli opiskellut Pariisissa historiamaalari Jean-Léon Gérômen johdolla, mutta suuremman vaikutuksen häneen teki etenkin Ernst Meissonier, joka oli erikoistunut pukujen ja historiallisten ympäristöjen kuvaamiseen.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Yleensä Gérôme osallistui salonkiin joka vuosi. Théophile Gautier kuvasi vuonna 1858, miten energisesti Gérôme valmistautui työskennellen vuorotellen monen yksityiskohtaisen maalauksen kanssa. Gérômella olikin tapana työskennellä vuosien ajan työstäen montaa maalausta samanaikaisesti. Hän osallistui 1859 salonkiin kuudella maalauksella, nämä maalaukset sinetöivät hänen maineensa taitavana ja arvostettuna maalarina. Vuosien 1857, 1859 ja 1861 salongit olivat Gérômen uran kannalta tärkeimmät.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Myöhemmin Aime-Morot sai tilaustyönä Ranskan hallitukselta valmistaa muistomerkki Gérômen muistolle. 1909 muistomerkki paljastettiin. Se esitti Gérômea studiossaan työstämässä "The Gladiators"-teosta. Toisen maailmansodan jälkeen teos vietti pitkän ajan varastossa pölyyntymässä. Nyt se on nostettu uudelleen näytteille Musee d'Orsayhin

title: Jean-Léon Gérôme

text: Suorempiakin opettajalta opettajalle siirtyneitä linjoja on havaittavissa. Gérômen ateljeessa opiskellut William Paxton, opetti Robert Hale Ives Gammellia, joka taas opetti Richard Lackia. Lackin Atelieessa on opiskellut esim. Juliette Aristides, Paul DeLorenzo, Daniel Graves. Gammellin oppilaita olivat mm. Charles Cecil ja Allan Banks. Geromen perinettä jatkoivat myös Filadelfo Simin ateljeessa jota johti isän 1923, hänen tyttärensä Nerina Simi. Tämän ateljeen oppilata olivat mm. Simona Dolci ja Daniel Graves.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Gérômen ateljee oli tunnettu vapaammasta kurista kuin kaksi muuta Beaux-Artsin professoria. Hän vieraili ainoastaan kahtena tai kolmena aamuna viikosta antamassa kritiikin valmistuville töille. Usein hän auttoi oppilaitaan yksityisissäkin ongelmissa ja tuki heitä taloudellisesti järjestämällä heille töitä kuvittajina tai opettajina. Joskus hän jopa salaa osti heidän töitään välittäjien kautta. Gérôme oli niin taiteellinen kuin henkinenkin tuki oppilailleen, ja hän tunnetusti vihasi hallinnollisia tehtäviä koulussa, kuten myös vihasi sitä, että joku sekaantui siihen miten hänen tulisi opettaa. Hän näki tärkeäksi enemmänkin oppilaitten kehittymisen ja menestymisen.

title: Jean-Léon Gérôme

text: 1860 Gérôme aloitti ohjaajana Ecole des Beaux-Artsissa. Tähän aikaan Beaux-Artsissa ei voinut saada kritiikkiä tai ohjausta maalauksistaan. Oppilaat yleensä opiskelivat piirtämistä Beaux-Artsissa ja myöhemmin siirtyivät johonkin Pariisin yksityisakatemioista opiskelemaan maalausta. 1864 koulun muiden muutosten mukana aloitettiin kolme edistyneempää luokkaa, joissa myös maalattiin. Gérômen ateljee oli yksi näistä. Hän opetti omassa luokassaan 1904 kuolemaansa asti.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Gérômen isän käydessä Pariisissa hän toi pojalleen tuliaisiksi laatikollisen öljyvärejä ja pienen Decampsin kuvan, jonka Jean-Leon kopioi tarkasti. Tästä innostuneena hän suuntasi opintonsa taiteeseen ja ryhtyi opiskelemaan piirustusta Claude-Basile Cariagen johdolla (Gérôme oli saanut muodollista opetusta piirtämisessä jo 9-vuotiaasta asti ja maalaamisessa 14-vuotiaasta). Cariage oli vaativa opettaja ja vannoi tiukan akateemisen taiteen nimiin. Hänen opetusmetodinsa pohjautuivat hyvin pitkälti 1800-luvun akateemisen taiteen perinteeseen, jossa oppilaat etenivät huolellisen harjoittelun jälkeen vaihe vaiheelta eteenpäin opiskelussa, mm. kehon eri mittasuhteiden opiskeluun käytettiin 4–5 vuotta aikaa. Samaan aikaan Paul Delarochen lapsuudenystävä, joka asui Vesoulissa, näki Gérômen Decampsin kopion. Hän kehui maalausta ja taivutteli Gérômen isän lähettämään poikansa Delarochen ateljeeseen. Alun perin Gérômen isä oli ollut taiteilijan uraa vastaan, koska arveli poikansa jäävän köyhäksi sillä tiellä, myös muu suku piti ajatusta varsin arveluttavana.

title: Anthon van Rappard

text: Van Rappard oli Lawrence Alma-Tademan ja Jean-Léon Gérômen oppilas. Hän maalasi uransa aikana 1873–1892 Hollannissa, Belgiassa ja Pariisissa, viimeiset kolme vuottaan Santpoortissa. Hän oli Vincent van Goghin ystävä vuosina 1881–1885.

title: Jean-Léon Gérôme

text: Gérômen piirustus- ja maalaustekniikka olivat vahvana linkkinä amerikkalaiselle realismille, ja sitä kautta Amerikassa ja Firenzessä säilyneelle nykypäivän klassiselle realismille. Thomas Eakins opetti Pennsylvanian Akatemiassa Gérômelta lainaamiaan oppeja, mikä johti yleiseen korkeatasoisen piirustus- ja maalaustaidon leviämiseen 1860-luvulla. Samoin kuin Dennis Bunkerin ja William Paxtonin Gérômemainen opetus Bostonin koulussa myöhemmin samalla vuosisadalla.


query: Mistä Euroopan nimi tulee?

title: Eurooppa

text: Nimi Eurooppa on mahdollisesti peräisin kreikkalaisen mytologian prinsessa Europasta, joka joutui härän hahmon ottaneen Zeuksen sieppaamaksi. Toisen teorian mukaan nimi tulee foinikialaisten auringonlaskua merkitsevästä sanasta ereb.[1]

title: Freedom Rock

text: Freedom Rock on ruotsalaisen rock -yhtye H.E.A.Tin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2010 Japanissa, 12. toukokuuta 2010 pohjoisessa Euroopassa (Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska, Islanti ja Venäjä) ja 28. toukokuuta 2010 lopussa Euroopassa. Nauhoitukset albumia varten aloitettiin marraskuun 2009 alussa ja albumi viimeisteltiin maaliskuun 2010 alussa. Albumin nimi tulee yhden tuottajan lausahduksesta, kun H.E.A.T oli studiossa nauhoittamassa albumia, niin yhtyeen jäsenille oli aina vaikeaa kuvailla musiikkiaan. Yksi tuottaja sanoi, että tämä on Freedom Rockia (=vapausrockia). Yhtye julkaisi uudet kotisivut albumin kunniaksi.

title: Lakritsikasvi

text: Lakritsikasvi ("Glycyrrhiza glabra") on monivuotinen herneen sukuinen palkokasvi, joka on kotoisin Lähi-idästä ja Kaakkois-Euroopasta. Se kasvaa noin metrin korkuiseksi. Tieteellinen nimi tulee kreikan sanoista "glykys" ja "rhiza", jotka tarkoittavat makeaa juurta. Sana "lakritsi" on samaa kantaa.

title: Renault Arkana

text: Renault Arkana on Renault’n vuodesta 2018 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka esiteltiin elokuussa 2018 Moskovan autonäyttelyssä. Arkanaa myydään Venäjällä ja Kiinassa, saapumista Eurooppaan ei ole vahvistettu. Mallin nimi tulee latinan sanasta "arcanum", joka tarkoittaa salaisuutta.

title: Toyota Hiace

text: Toyota ilmoitti, että sen Hiace-mallisto ei täytä vuoden 2012 alusta voimaan astuvia Euro 5- ja törmäysnormeja Euroopassa. Tämä tarkoittaa käytännössä japanissa rakennetun Toyota Hiacen maahantuonnin loppumista Euroopan maissa. Vuonna 2012 Toyota ilmoitti että uusi Hiace tulee myyntiin huhtikuussa 2013 ja se on valmistettu yhteistyössä Groupe PSA:n kanssa. Hiacen seuraajan nimi on Toyota Proace.

title: Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwe

text: Lekan etunimi on hänen isänsä mukaan, mutta nimi "Anwar" tulee Egyptin entisen presidentin Anwar Sadatin mukaan, nimi "Reza" tulee Persian entisen shaahin Mohammad Reza Pahlavin mukaan ja nimi "Baudouin" tulee Belgian entisen kuninkaan Baudouin I:n mukaan. "Msiziwe" on zulu-nimi.

title: Dagestan

text: Dagestan on tasavalta Itä-Euroopassa, Kaukasiassa, Kaspianmeren rannalla. Dagestan kuuluu Venäjän federaatioon. Se rajoittuu pohjoisessa Kalmukiaan, idässä Kaspianmereen, etelässä Azerbaidžaniin, lounaassa Georgiaan, lännessä Tšetšeniaan ja luoteessa Stavropolin aluepiiriin. Tasavallan pääkaupunki on Mahatškala. Maan nimi tulee turkkilaisista kielistä, ja se tarkoittaa "Vuorimaata".

title: Eurovision laulukilpailu

text: Kilpailun nimi tulee EBU:n televisiojakeluverkosta Eurovisio ().[1][2] EBU:n jäseniä ovat televisioyhtiöt, jotka valitsevat ja lähettävät osallistujan kilpailuun. Kaikki itsenäiset Euroopan maat Liechtensteinia, Vatikaania, Neuvostoliittoa ja kiistanalaista Kosovoa lukuun ottamatta ovat osallistuneet kilpailuun. Alkuvuosikymmeninä Euroviisut olivat lähinnä läntisen Euroopan välinen kilpailu, ja itäisen Euroopan maista mukana oli vain Jugoslavia. Koko Euroopan kattava tapahtuma Euroviisuista tuli, kun entisen itäblokin maat pääsivät viimein mukaan vuonna 1994.

title: Karviaiskoiso

text: Eurooppaan karviaiskoiso tuli vasta 1700-luvulla, ilmeisesti Etelä-Afrikasta. Jo varhaisessa vaiheessa Etelä-Afrikan uudisasukkaat alkoivat viljellä sitä Hyväntoivonniemellä, mistä tuleekin englanninkielinen nimi ""Cape gooseberry"" (Hyväntoivonniemen karviainen). Karviaiskoison saapumisesta Eurooppaan kesti noin 200 vuotta ennen kuin se alkoi saavuttaa suosiota.

text: Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio eli ECRI on Euroopan neuvoston ihmsioikeuselin, joka on perustettu vuonna 1993. Komission englanninkielinen nimi on European Commission against Racism and Intolerance, josta tulee lyhenne ECRI.

title: Presidentti

text: Eurooppa-neuvoston pysyvää puheenjohtajaa kutsutaan ainakin Suomessa ”EU:n presidentiksi” tai ”EU-presidentiksi”. Tämä tosin on hieman harhaanjohtavaa, sillä nimi tulee virheellisenä englanninkielisestä nimestä "President of the European Council"; englannin sana "president" voi tarkoittaa sekä puheenjohtajaa että presidenttiä sen tavallisessa merkityksessä.

title: Floriini

text: Tunnettu floriini lyötiin rahaksi Firenzessä (Toscanassa) 1200-luvulla, ja tällöin raha tunnettiin nimellä "florenus". Tätä rahayksikköä käytettiin laajasti eri puolilla Eurooppaa. Rahayksikön latinankielinen nimi tulee fleur de lys -liljasta, joka on puolestaan Firenzen kaupungin symboli ja koristi lyötyjä rahoja.

title: Bács-Kiskun

text: Nimi "Kiskun" ("Pieni Kumania") tulee kumaaneilta, jotka asettuivat tänne asumaan vuonna 1240 mongolien hyökkäysten laannuttua Euroopassa.

title: Neidonkielet

text: Neidonkielet ("Echium") on kasvisuku lemmikkikasvien heimossa. Sukuun kuuluu noin 60 lajia, joita kasvaa alkuperäisenä Euroopassa, Afrikassa ja Länsi-Aasiassa. Lajirunsauden painopiste on Makaronesiassa, missä tavataan 27 endeemistä eli kotoperäistä neidonkielilajia. Suvun tieteellinen nimi "Echium" tulee kreikan kyykäärmettä tarkoittavasta sanasta "echis".

title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Kilpailun nykyinen nimi tulee Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n vuonna 2008 käynnistämästä "Respect"-yhdenvertaisuuskampanjasta. Naisille järjestettävä vastaava kilpailu on vuonna 1981 perustettu Naisten Suomen Cup.

title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .

title: Laponia

text: Laponia on Ruotsin Lapissa sijaitseva Euroopan suurin yhtenäinen luonnonmaisema. Sen luonto on säilynyt lähes koskemattomana. Nimi tulee Lapin latinankielisestä nimestä.

title: Euroopan historia

text: Toinen puoli Rooman valtakunnasta oli Itä-Rooma eli Bysantin valtakunta. Nimi Bysantin valtakunta tulee valtakunnan pääkaupungin Konstantinopolin aiemmasta nimestä Byzantion. Bysantin hallintokielenä toimi latina 600-luvulle asti, jolloin hallintokieleksi muuttui kreikan kieli.

title: Valtameri

text: Atlantin valtameri on maapallon toiseksi suurin valtameri. Atlantin valtameri sijaitsee Euroopan, Amerikan ja Afrikan välissä. Se kattaa noin viidesosan Maan pinta-alasta. Nimi tulee Kreikan mytologiasta ja tarkoittaa ”Atlaksen merta”. Meren syvin kohta on Puerto Ricon hauta, 8605 metriä.

title: Kapetingit

text:
Kapetingit (, virallisesti "maison de France") on Euroopan vanhin ja laajin hallitsijasuku. Kapetingit muodostivat kolmannen ranskalaisten dynastian merovingien ja karolingien jälkeen.
Dynastian yleisesti käytetty (vaikkakin epävirallinen) nimi "Les Capetiens" tulee sen kantaisäksi katsotulta ensimmäiseltä hallitsijalta Hugo I:ltä, jota kutsuttiin lisänimellä "Capet" hänen käyttämänsä kaavun mukaan.

title: Aegee

text: AEGEE, Eurooppalainen opiskelijafoorumi (, ) on yksi Euroopan suurimmista poikkitieteellisistä opiskelijajärjestöistä. Nimi tulee Aigeianmerestä, jonka ympäristö oli yksi demokratian syntysijoista.

title: Dardanellit

text: Salmi erottaa Euroopan (Gallipolin niemimaan) ja Aasian toisistaan. Suurin salmen rannoilla olevista kaupungeista on Çanakkale (jonka nimi tulee kuuluisista linnoista; "kale" tarkoittaa linnaa). Nimi "Dardanellit" juontuu Dardanus-nimisestä antiikin Kreikan kaupungista, joka sijaitsi salmen Aasian puoleisella rannalla.

title: NEA

text: NEA perustettiin 1958 nimellä European Nuclear Energy Agency (ENEA), mutta nimi muutettiin 1972 nykyiseksi koska suuri osa jäsenistöä oli Euroopan ulkopuolella. NEA:a ei tule sekoittaa Euroopan unionin atomienergiajärjestöön EURATOMiin. NEA:n ensimmäisiä tehtäviä oli luoda perusteita kansainväliselle yhteistyölle ydintekniikan rauhanomaisen käytön alalla, johon kuului laajaa tutkimusta uusiin reaktorityyppeihin ja ydinpolttoaineen jälleenkäsittelyyn liittyen. 70-luvulta lähtien järjestö on keskittynyt enemmän tieteelliseen ja hallitustenväliseen yhteistyöhön jättäen spesifimmän teknisen tutkimuksen muille.

title: Delta-rakettiperhe

text: Delta I -raketti alkoi toimintansa toukokuussa 1960. Se osoittautui luotettavaksi – noin 40 laukaisusta 1960—1966 vain kolme epäonnistui. Raketti kuljetti tiede- ja sääsatelliitteja, v. 1962 Ison-Britannian ensimmäisen satelliitin Ariel 1:n sekä Telstar- ja Syncom -tietoliikennesatelliitteja. 1972 Deltalla laukaistiin Euroopan avaruusjärjestön (silloin ESRO) kaksi satelliittia, toisen nimi oli TD-1A, jossa TD tulee kantoraketin nimestä - se ei ollut kovin kummoinen nimi eurooppalaisen avaruusjärjestön tuolloin suurimmalle satelliitille.

title: Ford Mondeo

text: Ford Mondeo on Fordin vuodesta 1993 lähtien valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka esiteltiin Euroopassa Ford Sierran seuraajaksi. Aasiassa ja Oseaniassa malli korvasi Ford Telstarin. Nimi "Mondeo" tulee latinankielisestä sanasta "mundus", joka tarkoittaa maailmaa.

title: Rohtosalkoruusu

text: Rohtosalkoruusu ("Althaea officinalis") on malvakasveihin kuuluva monivuotinen, usein viljelty ruohokasvi. Rohtosalkoruusu tunnetaan myös nimillä alteanjuuri, lääkemalva ja rohtosamettihaapa. Se on kosteiden paikkojen kasvi, ja sitä esiintyy laajalti luonnonvaraisena Euroopassa. Kasvin tieteellinen nimi tulee kreikan sanasta "altho", joka tarkoittaa parantamista.

title: M/S Monarch

text: Siirretyt alukset tulevat olemaan Pullmanturin lippulaivoja. Lisäksi on odotettavissa, että aluksen nimi lyhennetään muotoon "M/S Monarch". Myöhemmin ilmoitettiin, että alus ei tule muiden alusten lailla operoimaan Euroopan ja Brasilian välillä, vaan se operoi ympäri vuoden Etelä-Karibialla.

title: Lähdesara

text: Lähdesara ("Carex paniculata") on sarakasvien heimoon ja sarojen sukuun kuuluva, Euroopassa laajalle levinnyt kasvi. Lähdesaran tieteellinen nimi "paniculata" tulee latinan kielen sanasta "paniculus". Lähdesara on Suomessa uhanalainen ja rauhoitettu laji.

title: Rutenia

text: Rutenia on nimi niille itäisen Keski-Euroopan ja Itä-Euroopan alueille, joita ovat asuttaneet itäslaavilaiset ruteenit. Nimi tulee latinan sanasta, joka merkitsi Kiovan rusien asuttamia alueita, joita asukkaat itse kutsuivat nimellä "Руськая Земля" (Ruskaja Zemlja eli rusien maa). Alueet ovat nykyään osa Ukrainaa, Valko-Venäjää, Slovakiaa ja Puolaa.

title: Prometeismi

text:
Prometeismin nimi on peräisin kreikkalaisen mytologian Prometheuksesta, joka antoi tulen ihmiskunnalle.
Itä-Euroopan, Kaukasuksen ja Keski-Aasian suhteiden ja kulttuurien tutkimusta varten on perustettu julkaisu "Nowy Prometeusz," jota julkaistaan puolaksi, englanniksi ja venäjäksi.


query: Onko Triton Neptunuksen suurin kuu?

title: Triton (kuu)

text: Triton on Neptunuksen suurin ja aurinkokunnan seitsemänneksi suurin kuu. William Lassellin 10. lokakuuta 1846 löytämä kuu on nimetty kreikkalaisen mytologian meren jumalan Tritonin mukaan. Triton on erikoinen siinä suhteessa, että se kiertää Neptunusta planeetan pyörimissuuntaa vastaan, tosin kuin muut aurinkokunnan suuret kuut. Yleisen teorian mukaan Neptunus kaappasi Tritonin Kuiperin vyöhykkeeltä. Triton on erittäin kylmä jäinen kappale, sen pinnan lämpötila on noin -235 °C[1]. Esimerkiksi metaani ja typpi jäätyvät siellä. Tritonin pinnalla näkyy napalakit ja jäätulivuoria ja monia merkkejä jäälaavan virtauksesta sisuksesta pinnalle suurissa mullistuksissa.

title: Galatea (kuu)

text: Galatea on Neptunuksen kuu. Se löydettiin heinäkuussa 1989 Voyager 2-luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Galatea kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).

title: Neptunuksen renkaat

text: Seuraava rengas on nimeltään Le Verrier. Se on nimetty Urbain Le Verrierin, joka arvioi Neptunuksen sijainnin vuonna 1846 mukaan. Sen kiertoradan säde on noin 53200 km, ja sen leveys on noin 113km. Sen optinen näkyvyys on 0,0062 ± 0,0015. Pölyn osuus tässä renkaassa on myös 40–70%. Pieni Neptunuksen kuu Despina kiertää planeettaa 52,526 kilometrin päässä, mikä on luultavasti vaikuttanut renkaan muotoutumiseen.

title: Triton (kuu)

text: Vaikka Triton onkin erikoinen kuu, niin Tritonin pinnanpiirteet muistuttavat muista aurinkokunnan kappaleista seuraavia: Uranuksen kuu Ariel, Saturnuksen kuu Enceladus, Jupiterin kuut io, Europa ja Ganymedes sekä Marsin napalakit muistuttava Tritonin napalakkeja[14].

title: Tulivuori

text: Kryovulkanismista ovat avaruusluotaimet havainneet merkkejä ainakin Jupiterin Europa-kuussa, Saturnuksen Titan- ja Enceladus-kuissa sekä Neptunuksen Triton-kuussa.

title: Triton (kuu)

text: Tritonin uskotaan taannehtivan ratansa takia syöksyvän Neptunukseen joskus 1,4–3,6 miljardissa vuodessa[25]. Triton saattaa hajota kun saapuu Rochen rajalle. Tämän tuloksena saattaa lopulta olla se, että Neptunuksen ympärille muodostuu samankaltainen rengasjärjestelmä kuin Saturnukselle.[25]

title: S/2004 N 1

text: S/2004 N 1 (Neptunus XIV) on Neptunuksen pieni ja himmeä kuu, jonka löysi tähtitieteilijä Mark Showalter 1. heinäkuuta 2013 Hubble-avaruusteleskoopin vuosina 2004–2009 ottamien kuvien perusteella. Kuu on pienin Neptunuksen tunnetuista kuista, ja noin 100 miljoonaa kertaa himmeämpi kuin himmeimmät paljain silmin näkyvät tähdet. Kuun halkaisijasta on kaksi poikkeavaa arviota. Toinen arvio on 16–20 kilometriä ja toinen taas 8–10 kilometriä. Se kiertää Neptunusta 105 283 kilometrin päässä planeetan keskustasta.

title: Nereid

text: Nereid on Neptunuksen kolmanneksi suurin kuu, läpimitaltaan 340 kilometriä. Nereidin löysi Gerard Kuiper vuonna 1949. Sitä pidettiin pitkään Neptunuksen uloimpana kuuna, kunnes vuosina 2002 ja 2003 löytyi viisi uutta kuuta, jotka kiertävät vielä kauempana. Nereidin kiertorata on epäkeskisempi kuin millään muulla tunnetulla kuulla Aurinkokunnassa, vaihdellen 1 353 600 kilometristä 9 623 700 kilometriin. Tämä viittaa siihen, että se saattaa olla Neptunuksen kaappaama asteroidi tai Kuiperin vyöhykkeen kappale.

title: Halimede

text:
Halimede (väliaikainen nimi: S/2002 N 1) on Neptunuksen kuu, jonka on löysi Matthew J. Holman elokuussa 2002. Muiden Neptunuksen kiertolaisten tavoin sen on nimetty Nereidien, Nereuksen ja Doriksen viidenkymmenen tyttären, mukaan ja siitä käytetään myös nimeä Neptunus IX. Ennen virallista nimeämistään 3. helmikuuta 2007, kuu tunnettiin väliaikaisella systemaattisella nimellä "S/2002 N 1".
Kaikista Neptunuksen kiertolaisista Halimeden rata on eksentrisyydeltään toiseksi suurin ja inklinaatioltaan kolmanneksei suurin, mikä käy ilmi oheisesta kuvaajasta. Halimede on halkaisijaltaan noin 60 kilometriä ja näyttäytyy harmaana näkyvän valon aallonpituudella. Yleisesti otaksutaan, että Halimede on syntynyt Nereidin ja jonkin toisen kappaleen törmäyksen seurauksena. Tätä tukee paitsi yleinen törmäystodennäköisyys, myös se että näiden kahden kiertolaisen pinta näkyy kuvissa saman värisenä.

title: Larissa (kuu)

text: Larissa on Neptunuksen kuu. Larissa havaittiin ensimmäisen kerran toukokuussa 1981 maasta käsin tehtyjen havaintojen perusteella. Varmistus kuun olemassaololle saatiin kuitenkin vasta heinäkuussa 1989 kun avaruusluotain Voyager 2 lensi Neptunuksen ohi. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja kraattereiden peittämä eikä siellä ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Larissa kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).

title: Neptunus

text: Neptunusta kohti on lähetetty avaruusluotain Voyager 2, joka ohitti planeetan 26. elokuuta 1989. Koska signaaleilta kestää 246 minuuttia saapua Maasta Neptunukseen, luotain käytti pääasiassa aiemmin sille annettuja komentoja Neptunuksen kohtaamisesta. Luotain lähestyi Neptunuksen kuu Nereidiä ennen kuin se kävi 4 400 kilometrin päässä Neptunuksen ilmakehästä 25. elokuuta. Tämän jälkeen luotain ohitti Neptunuksen suurimman kuun, Tritonin. Luotain sai selville planeetalla olevan vaihtelevan ilmaston, löysi kuusi kuuta ja useampia renkaita.

title: Triton (kuu)

text: Tritonissa on tulivuoria tai geysireitä, joista purkautuu jäistä typpeä.[10] Tulivuoret ovat napalakin alueella. Avaruusluotain Voyager sai kuvattua vain toisen napalakeista, mutta toisen oletetaan olevan Tritonilla. Vaaleanpunaisen napalakin reuna on epämääräinen, "pitsimäinen". Typpi-, hiilimonoksidi- ja metaanijäästä[11] koostuvat napalakit haihtuvat vuorotellen vuodenaikojen mukaan Neptunuksen kierron aikana. Typpi jäätyy napalakkiin talvella[12]. Tritonissa on monenlaisia jäitä, edellä mainittujen lisäksi myös jäätynyttä vettä ja hiilidioksidia[11][13].

title: Despina

text: Despina on Neptunuksen kuu. Se löydettiin heinäkuussa 1989 Voyager 2 -luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Despina kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan). Akselin kaltevuus: 0,080° (suhteessa Neptunuksen päiväntasaajaan).

title: Triton (kuu)

text: Kummallisen ratansa vuoksi Tritonia pidetään Neptunuksen sieppaamana Kuiperin vyöhykkeen kääpiöplaneettana[19]. Kaappaus selittäisi myös sen, että Neptunuksen kuujärjestelmä on kokonaan erilainen kuin muiden jättiläisplaneettojen. Tritonin saapuminen Neptunuksen läheisyyteen on saattanut singota toisen kuun Nereidin soikealle radalle ja suistaa Neptunuksen nyt hävinneitä kuita radoiltaan, niin että ne ovat saattaneet syöksyä Neptunukseen tai törmäillä toisiinsa tai Tritoniin. Nykyisen niin sanotun Nizzan mallin mukaan suuren kuun sieppaus oli todennäköisin juuri uloimmalle suurelle planeetalle Neptunukselle[20], koska teorian mukaan Neptunus vaelsi Kuiperin vyöhykkeellä ulospäin. Joidenkin simulaatioiden mukaan Triton on alun perin ollut suuren kaksois(kääpiö)planeetan toinen osapuoli[21][22], jonka lähiohituksessa Neptunus sieppasi Tritonin aurinkokunnan ollessa 5-10 miljoonan vuoden ikäinen[23].

title: Plutoidi

text: "Jääkääpiö" on epävirallinen nimitys erityisesti suurille transneptunisille kohteille, kuten 20000 Varuna, 28978 Ixion, 50000 Quaoar, 90377 Sedna, 90482 Orcus, 134340 Pluto, 136108 Haumea, 136199 Eris tai 136472 Makemake. Jääkääpiö-termi vastaa suurin piirtein transneptunista kääpiöplaneettaa eli plutoidia. Transneptuniset kohteet ovat pikkuplaneettoja, jotka kiertävät Aurinkoa Neptunusta kauempana, kuten Kuiperin vyöhykkeellä tai Oortin pilvessä. Kohteita, joiden painovoima riittää muokkaamaan ne pallomaiseksi, sanotaan kääpiöplaneetoiksi. Monien transneptunisten kohteiden uskotaan täyttävän määritelmän, sillä noin 400-kilometristen jäisten kohteiden tiedetään olevan pallomaisia. Saturnuksen kuu Mimas on osoitus tästä. Neptunuksen kuu Triton saattaa olla jättiläisplaneetan painovoimallaan sieppaama kaksoiskääpiöplaneetan toinen osapuoli. Myös muut kaasujättiläisten suurehkot jäiset kuut muistuttavat jääkääpiöitä.

title: Neptunus

text: Neptunuksella on 14 tunnettua kuuta. Suurin niistä on noin 99,5 prosenttia kaikkien Neptunuksen kuiden yhteismassasta käsittävä Triton, jonka löysi William Lassell vain 17 päivää Neptunuksen löytämisen jälkeen. Triton kiertää Neptunusta poikkeuksellisella, taannehtivalla radalla. Kuun arvellaan syntyneen Neptunuksen siepattua sen. Muilla jättiläisplaneetoilla kiertää päiväntasaajan tasolla suuria kuita, mutta Triton on ainoa Neptunuksen suuri kuu. Tritonin sieppaustapahtuma on mahdollisesti sekoittanut Neptunuksen kuujärjestelmän ja tuhonnut muut Neptunuksen suuret kuut. Triton on myös Aurinkokunnan kylmin tunnettu kohde, jonka lämpötilaksi on arvioitu 38 kelviniä, ja sen pinnalla on havaittu jopa harvinaista jäävulkanismia.

title: Triton (kuu)

text: Tritonilla on ohut kaasukehä, jonka ilmanpaine on 1,4–1,9 Pa. Se on vain noin 1/70000 Maan ilmakehän merenpinnan tason paineesta[15]. Kaasukehän koostumus on 99,9% typpeä ja 0,1% metaania. Kaasukehä on suureksi osaksi peräisin tulivuorista ja osin napalakeista. Kaasukehän paksuus vaihtelee mm Neptunuksen kiertäessä radallaan, "kesällä" siihen haihtuu kaasua pinnasta. Niinpä 2010 on mitattu kaasukehän paineeksi 40-65 mikrobaaria[11] eli noin 3,5 kertaa enemmän kuin mitä Voyager mittasi.

title: Pluto

text: Pluto (virallisesti 134340 Pluto, symboli: ) on plutoidi ja kääpiöplaneetta, joka kiertää Aurinkoa pääosin Neptunusta kauempana Kuiperin vyöhykkeellä. Se on varsinaisen vyöhykkeen kappaleista suurin, mutta vasta toiseksi massiivisin kaikista transneptunisista kohteista (massiivisin on hajanaisen kiekon Eris, joka on suunnilleen saman kokoinen kuin Pluto).[1][2][3] Pluto on jäästä ja kivestä koostuva pienehkö ulkoplaneettojen kuita muistuttava kappale, jonka läpimitta on hieman alle 2400 kilometriä. Pluto on Auringosta niin kaukana, että sieltä katsoen Aurinko näyttäisi vain todella kirkkaalta tähdeltä.[4] Pluto saattaa olla samankaltainen kuin Neptunuksen kuu Triton. Plutolla on viisi tunnettua kuuta: Kharon, Hydra, Kerberos, Nix ja Styx.[5]

title: Proteus (kuu)

text: Proteus on epäsäännöllisen muotoinen, halkaisijaltaan 436 x 416 x 402 km. Kuu on Neptunuksen toiseksi suurin kuu Tritonin jälkeen. Proteus löytyi myöhemmin kuin Nereid, koska se heijastaa auringonvaloa vain 6 % ja kiertää Neptunusta paljon lähempänä kuin Nereid, jolloin sen havaitseminen maasta käsin on vaikeampaa. Proteus on kraattereiden peittämä ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Se kiertää Neptunusta samaan suuntaan kuin Neptunus pyörii ja lähellä Neptunuksen päiväntasaajan tasoa. Proteusta pidetään lähes suurimpana mahdollisena kappaleena joka voi olla epäsäännöllisen muotoinen, ennen kuin kappaleen oma painovoima pakottaa sen pallonmuotoiseksi.

title: Neptunuksen kuut

text: Neptunuksella tiedetään olevan neljätoista kuuta. Suurin niistä on Triton, jonka William Lassell löysi vuonna 1846 vain 17 päivää Neptunuksen löytämisen jälkeen. Seuraava kuu, Nereid, löydettiin vasta yli sata vuotta Tritonin jälkeen.

title: Triton (jumala)

text: Tritonin mukaan on nimetty useita asioita, kuten Neptunuksen kuu Triton. Nimeämisellä on symbolista arvoa, sillä Tritonin isän Poseidonin vastine roomalaisessa mytologiassa on nimeltään Neptunus.

title: Triton (kuu)

text: Tritonin sisustassa on jäätä ehkä vain 25%. Tritonin rakenteen on arveltu olevan samankaltainen kuin Maan, eli kiinteä ydin, vaippa ja kuori. Kuun vaipassa lienee myös vettä, mutta muuten se lienee kivinen. Tritonin sisuksissa on tarpeeksi radioaktiivisuutta vaipassa tapahtuvan konvektion ylläpitämiseksi. Lämpö voisi jopa ylläpitää "maanalaisia meriä", joita on arvioitu olevan myös Europa -kuun pinnan alla.[17] Tämä nestemäisen veden mahdollisuus antaa mahdollisuuden elämän ylläpitämiseen, vaikka se onkin epätodennäköistä.[18]

title: Neptunuksen kuut

text: Triton kiertää Neptunusta taannehtivalla radalla. Uloimpana kiertävillä kuilla Psamathella ja Nesolla on Aurinkokunnan kuista suurimmat kiertosäteet ja -ajat.

title: Naiad

text: Naiad on Neptunuksen kuu. Se löydettiin syyskuussa 1989 Voyager 2-luotaimen ottamista kuvista, ja se on lähin Neptunuksen kuu. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen. Siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Naiad kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).

title: Neptunuksen renkaat

text: Adamsin rengas, jonka kiertoradan säde on noin 63930 kilometriä, on Neptunuksen uloin ja tutkituin rengas. Se on nimetty John Couch Adamsin, joka arvioi Neptunuksen sijainnin heti Le Verrierin jälkeen, mukaan. Rengas on kapea, hieman eksentrinen ja inkoitinut, ja sen keskimääräinen paksuus on 35km. Renkaan optinen tiheys on noin 0,011 ± 0,003. Pölyn osuus renkaassa on 20–40% ja arvioidusti pienempi kuin missään muussa renkaassa. Neptunuksen pieni kuu Galatea kiertää planeettaa Adamsin renkaan sisällä 61953 kilometrin päässä planeetasta. Se on vaikuttanut renkaan muodostumiseen.

title: Triton (kuu)

text: Triton on aurinkokunnan seitsemänneksi suurin kuu ja kuudenneksitoista suurin kohde, ja on esimerkiksi Plutoa ja Eristä suurempi. Sen massa käsittää 99,66 % kaikkien Neptunuksen kuiden yhteenlasketusta massasta mukaan lukien planeetan renkaat. Tritonin massa on myös suurempi kuin kaikkien aurinkokunnan sitä pienempimassaisten kuiden yhteenlaskettu massa. Pakonopeus eli poistumiseen tarvittava nopeus on 1,455km/s.[5]

title: Proteus (kuu)

text: Proteus on Neptunuksen kuu. Proteus havaittiin ensimmäisen kerran toukokuussa 1981 maasta käsin tehtyjen havaintojen perusteella. Varmistus kuun olemassaololle saatiin kuitenkin vasta elokuussa 1989, kun avaruusluotain Voyager 2 lensi Neptunuksen ohi.

title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Tilanne on toinen, jos kuu kiertää planeettaansa nopeammin kuin planeetta pyörii tai mikäli kiertosuunta on planeetan pyörimissuuntaa vastaan. Tällöin vuorovesivoimat nopeuttavat planeetan pyörimistä ja vievät energiaa satelliitin rataliikkeestä. Tällainen kuu on tuhoon tuomittu, sillä se lähestyy jatkuvasti spiraaliradalla emoplaneettaansa. Kun välimatka on pienempi kuin Rochen raja, kuu murskautuu vuorovesivoimien puristuksessa palasiksi, joista ehkä muodostuu planeetan ympärille rengas. Tämä tulee tapahtumaan ainakin suurille kuille, kuten Neptunuksen Tritonille. Pienempi satelliitti, kuten Marsin sisempi kuu Phobos, saattaa säilyä tästä ehjänä ja tuhoutua vasta osuessaan planeettaan.

title: Thalassa (kuu)

text: Thalassa on Neptunuksen kuu. Se löydettiin syyskuussa 1989 Voyager 2 -luotaimen ottamista kuvista. Kuu on epäsäännöllisen muotoinen ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Koska Thalassa kiertää Neptunuksen synkronisen kiertoradan alapuolella, vuorovesivoimat aiheuttavat hiljalleen kuun lähestymisen kohti Neptunusta. Kuu tuleekin lopulta törmäämään Neptunukseen tai hajoamaan sitä ennen renkaaksi Neptunuksen ympärille (saavuttaessaan Rochen rajan).

title: Triton (kuu)

text: Tritonin rata on taannehtiva, eli aurinkokunnan yleisen kiertoliikkeen vastainen, mikä on aurinkokunnassa melko harvinaista[2]. Toiseksi suurin taannehtivalla radalla kiertävä kuu aurinkokunnassa on Phoebe, jonka halkaisija on vain 8 % ja massa vain 0,03 % Tritonin massasta.[3] Vaikka onkin taannehtiva, Tritonin kiertorata Neptunuksen ympäri on lähes täydellinen ympyrä, jonka eksentrisyys on erittäin vähäinen. Tritonin akseli on kallellaan Neptunuksen akseliin nähden 156,885°, joka on puolestaan kallistunut 30° Neptunuksen ratatasoa vastaan.[4] Tämän vuoksi Tritonin pyörimisakseli on lähellä Neptunuksen ratatasoa, joten Tritonin kumpikin napa osoittaa kerran Neptunuksen vuoden aikana lähes suoraan Aurinkoa kohti.


query: Onko vedessä happea?

title: Vesi

text: Vesi (H2O, joskus myös divetymonoksidi tai divetyoksidi) on huoneenlämmössä nesteenä esiintyvä vedyn ja hapen muodostama kemiallinen yhdiste. Kaikki maapallolla oleva vesi lienee peräisin vuosimiljoonien aikana planeettaan törmänneistä asteroideista, komeetoista ja tulivuorten purkauksista. Vettä on saatavilla lähes kaikkialla maapallolla, ja se on yksi kaiken tunnetun elämän perusehdoista.

title: Happipitoisuus (limnologia)

text:
Kylläisyysaste lasketaan niin, että samalla kun mitataan veden happipitoisuutta formula_4, otetaan siitä myös sen lämpötila. Kyseiselle lämpötilalle etsitään taulukosta kylläinen pitoisuus formula_5. Kylläisyysaste lasketaan nyt
Normaaleja kylläisyysarvoja ovat 14,25 mg/l (1 °C vesi), 11,15 mg/l (10 °C) ja 9,0 mg/l (20 °C). Esimerkiksi talvella, jolloin järven veden lämpötila on noin 0,5–1,0 °C, liukenee veteen 12–13 mg/l happea ja veden kylläisyysasteeksi tulee 80–90 %. Kesällä veden lämpötilan ollessa 18–20 °C, liukenee happea 8 mg/l ja kylläisyysaste on silloin sama kuin talvella.

title: Hapen isotoopit

text: Isotooppien O-18 ja O-16 suhdetta on usein käytetty paleoklimatologiassa maapallon muinaisten ilmastonmuutosten selvittämiseen. Nykyisin Maan ilmakehässä olevista happiatomeista noin 99,756 % on -, 0,039 % O- ja 0,205 % O-atomeja. Koska kuitenkin ne vesimolekyylit (HO), joissa oleva happiatomi on hapen kevyintä isotooppia, haihtuvat hieman herkemmin kuin ne, joissa sen paikalla on jompikumpi raskaammista isotoopeista, hapen raskainta isotooppia O on sadeveden ja sen vuoksi myös järvi- ja jokivesien sekä napajäätiköiden hapessa hieman vähemmän (0,1981 %) kuin ilman (0,205 %) tai meriveden hapessa (0,1995 %). Kun ero isotooppien haihtuvaisuuden välillä riippuu myös veden lämpötilasta, tämä tekee mahdolliseksi päätellä vanhojen jääkerrostumien perusteella, onko maapallon ilmasto muinaisina aikoina ollut nykyistä lämpimämpi tai viileämpi. Paleoklimatologiassa puhutaankin happi-isotooppivaiheista, ajanjaksoista, jolloin muodostuneen jään happi-isotooppikoostumus on nykyisin muodostuvasta poikkeava.

title: Rautapitoisuus (limnologia)

text: Raudan poistaminen talousvedestä on useitakin menetelmiä. Pelkistynyttä rautaa (Fe2+) voidaan poistaa ionivaihdolla, mutta silloin vedessä ei saa olla happea. Ilmastus eli ilmakuplien johtaminen veteen, veden sumuttaminen ilmaan tai muu happea lisäävä toimenpide hapettaa raudan (Fe3+), joka muuntuu lopuksi rautahydroksidina saostuvaan muotoon. Biologinen hapetus tehdään rautabakteerien avulla, jotka käyttävät pelkistynyttä rautaa happipitoisessa vedessä ravintonaan ja tuottavat rautakarbonaattia ja rautahydroksidia, jotka saostuvat vedestä pois. Kotitalouksille myydään pieniä suodattimia, joissa raudanhapetuksen aiheuttaa katalysoiva massa.[7]

title: Vähä-Pahlanen

text: Veden laatua on tutkittu vuosina 1979 ja 1992. Järven valuma-alueella on runsaasti soita, mikä näkyy vedessä olevan humuksen suurena määränä ja veden happamuutena. Veden väri on melko tumma ja veden näkösyvyys pinnalta katsoen on alle metrin. Humus kuluttaa myös happea, mikä näkyy tässä järvessä erityisesti lopputalvesta. Vuonna 1972 happi oli kulunut kokonaan loppuun, mutta vuonna 1992 sitä oli vielä jäljellä kohtalaisesti. Koska järvi on matala, ei siihen synny veden lämpötilakerrostumista kesällä ja sen seurauksena alusveden happikatoa. Veden haapipitoisuus pysyy kesällä hyvänä myös sen vuoksi, että vesi vaihtuu siinä nopeasti. Veteen liuenneita ravinteita on kohtuullinen määrä ja järvi on siksi lievästi rehevoitynyt. Järven virkistyskäytön arvio antaa sille arvosanan välttävä.

title: Fotosynteesi

text:
Fotosynteesiä on kahta tyyppiä: happea tuottava eli oksygeeninen ja happea tuottamaton.
Tavallisin on oksygeeninen fotosynteesi, jota käyttävät kasvit, levät ja syanobakteerit. Siinä elektroneja siirretään vedestä (HO) hiilidioksidiin (CO), jolloin muodostuu hiilihydraattia, kuten glukoosia.
Tällöin hiilidioksidin sanotaan pelkistyvän ja veden hapettuvan. Hiilihydraattien ohella tässä prosessissa vapautuu happea.
Kokonaisvaikutukseltaan oksygeeninen fotosynteesi on käänteineen prosessi soluhengitykselle, joskin reaktioketjujen yksittäiset reaktiot ovat erilaisia.

title: Eutrofinen järvi

text: Myös rehevän järven happitalous poikkeaa muista järvien rehevyystyypeistä. Keväällä alkava ja kesän läpi syksyyn asti jatkuva perustuotanto tuottaa biomassaa, joka kuoltuaan hajoaa vedessä kuluttaen veteen liuennutta happea. Pintavedessä tästä ei ole haittaa, sillä ilmasta tulee siihen jatkuvasti happitäydennystä. Sen sijaan järven pohjan lähellä alas vajonneet ravinteet kuluttavat alusveden happea ja pohjalle voi syntyä happivajetta. Levät ja vesikasvillisuus ovat kuitenkin eliöryhmä, joka yhteyttäessään tuottavat veteen lisähappea. Nämä vastakkaiset toiminnot eivät useinkaan kompensoi toisiaan kokonaan, sillä hapen kulutus on suurinta pohjan lähellä ja hapentuotanto taas pintavedessä. Levien ja kasvien tuottama veteen liuennut ylimääräinen happi tulisi kuplia pois vedestä, mutta poistuminen on hidas prosessi ja vedessä saattaa vuorokauden valoisana aikana olla jopa liikaa happea (ylikylläisyys). Pimeään aikaan levät hengittävät happea, jolloin sitä myös kuluu. Rehevien järvien happitaloudessa on sitä suuremmat vuorokautiset vaihtelut, mitä rehevämpi järvi on.

title: Jupiter

text: Ganymedes on aurinkokunnan suurin kuu, ja sen pinnalla on Kuun meriä muistuttavia tummia alueita. Kuulla on happea sisältävä ohut kaasukehä, ja magneettikenttä toisin kuin millään muulla tunnetulla kuulla. Happi lienee peräisin Auringon säteilyn hapeksi ja vedyksi hajottamasta vedestä, raskaampi happi leijuu Ganymedeksen yllä veden toisen aineosan vedyn karatessa kevyempänä avaruuteen.

title: Teräkalat

text: Teräkaloilla on erikoistunut uimarakko. Ne voivat ottaa kiduksillaan happea vedestä, mutta uimarakko on suuri ulottuen lähes koko kalan ruumiinpituudelle ja haaroittunut. Jos veden happipitoisuus on alhainen teräkalalajit voivat käydä hengittämässä happea ilmasta veden pinnan yläpuolelta.

title: Leppäslampi (Ikaalinen)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin kerran tammikuussa 1994. Mittauksessa happea oli vedessä 0 mg/l eli lampi oli hapeton. Hapettomuus liuottaa pohjasta ravinteita veteen. Kokonaistypen pitoisuus oli vedessä 1700 μg/l (mikrogrammaa litrassa). Kokonaisfosfori oli vastaavasti 48 μg/l. Veden happamuustaso eli pH oli 6,5. Pinnalla veden näkösyvyys on 0,5 metriä. Sameusluku oli 4,7 FNU. Matalassa lammessa ei kierrä vesi, jolloin happi loppuu ja veden ravinnepitoisuudet kohoavat suuriksi.

title: Oligotrofinen järvi

text: Jos karun järven valuma-alueella sijaitsee ojitettuja metsiä ja soita, laskeutuu veteen humusta. Runsas humus on tiettyjen happea kuluttavien eliöiden ravintoa, mutta se hajoaa vedessä myös suoraan kuluttaen silloinkin happea. Tämä vaikuttaa erityisesti alusveden happitilanteeseen. Suojärvissä onkin yleisesti happivajetta, vaikka monet niistä luokitellaankin karuiksi järviksi.

title: Happipitoisuus (limnologia)

text: Vedessä elävät kasvit ja kasviplankton yhteyttävät auringonvalossa tuottaen happea. Tämä happi liukenee välittömästi veteen. Osa veteen liuenneesta hapesta onkin peräisin kasviplanktonista. Koska veteen liuennut happi karkaa myös ilmakehään, voidaan helposti ymmärtää ilmakehän hapen alkuperä. Happi on maapallolla peräisin lähes kokonaan sekä planktonista että vesi- ja maakasvien yhteyttämisestä.

title: Oligotrofinen järvi

text: Typpitalouden laatu riippuu veden happipitoisuudesta. Kun happea on vedessä riittävästi, esiintyy vedessä paljon nitraattia, mutta hapettomassa tilassa typpi esiintyy useammin ammoniumina. Jos happea on kohtalaisesti, typpi esiintyy usein nitriittinä. Kun järven vesi on lämpötilakerrostunut ja järven päällysveden happitilanne on hyvä, esiintyy päällysvedessä paljon nitraattia. Kun alusvedessä on vähän happea, siellä taas esintyy paljon ammoniumia. Näiden välissä olevassa harppauskerroksessa voi esiintyä enemmän nitriittiä kuin edellä mainittuja. Tietyissä tilanteissa typpiyhdisteet voivat myös denitrifikoitua eli muuttua typpikaasuksi, joka haihtuu vedestä takaisin ilmaan.

title: Amerikankeuhkokala

text: Aikuisena amerikankeuhkokala voi olla 1,25 metriä pitkä. Ruumiinmuodoltaan se on pitkulainen ja muistuttaa hieman ankeriasta tai liskoja. Väriltään kala on harmaa tai musta. Nuorilla kaloilla ruumiissa on keltaisia täpliä. Amerikankeuhkokalan poikasilla on ulkoiset kidukset, joilla ne ottavat happea vedestä. Kalan kehittyessä kidukset surkastuvat seitsemän viikon ikäisenä ja uimarakosta kehittyy kaksi keuhkoa. Aikuiset amerikankeuhkokalat joutuvatkin käymään hengittämässä happea veden pinnalla. Lajin hampaina toimivat luulevyt.

title: Varesjärvi

text: Järven vedenlaatu pysyy tasaisena, koska järven veden vaihtuvuus on vähäistä sen mataluudesta huolimatta. Järven veden laskennallinen viipymä on Hans Vogtin mukaan 6–9 kuukautta (vuonna 2002) ja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen mukaan 390 vuorokautta eli 1,07 vuutta (vuonna 2003). Vedenväri on lievästi ruskeaa, mikä johtuu ojien tuoman veden humuspitoisuudesta. Järvi on myös lähdepohjainen, mikä lieventää humuskuorman vaikutuksia. Vedessä on runsaasti ravinteita, jotka rehevöittävät järveä. Ravinteita käyttävät vedessä levät, jotka muodostavat ravintoketjun perustan. Levät tuottavat yhteyttäessään happea, joka liukenee veteen. Kesäisin, jolloin yhteyttäminen on kiivaimmillaan, on pintavesi happipitoisuudeltaan ylikylläistä. Koska järvi on matala, ei järvi lämpötilakerrostu. Silloin ei pohjan tuntumaan synny alusvettä, joka pysyisi siellä matalamman lämpötilansa takia koko kesän. Lämpötilakerrostumisen puuttuminen sekoittaa vettä, jolloin happea leviää kaikkialle vesipatsaaseen. Tämä estää sisäisen kuormituksen käynnistymisen ja järvi säästyy lisäravinteiden aiheuttamasta lisäkuormitukselta. Talvella tilanne on jään alla toinen. Levän yhteyttäminen on heikoimmillaan eikä ilmastakaan liukene happea veteen. Tällöin veden ravinteiden ja humuksen aiheuttamaa hapenkulumiselle ei löydy korvaajaa. Pohjan lähellä, missä on eniten ravinteita, happipitoisuus laskee kalojen kannalta hälyttävän alas. Toisinaan voi esiintyä hapettomuuttakin. Silloin tilanne heikkenee lisääntyvän sisäisen kuormituksen vuoksi lisää.[8]

title: Veisjärv

text: Miksotrofinen järvi on alkujaan voinut olla joko eutrofinen tai dystrofinen, mutta on ravinnekuormituksen vuoksi muuttunut miksotrofiseksi. Veisjärvi sijaitsee suuren Rubinan soon vieressä ja se kohottaa veden humuspitoisuutta. Järven hapenkulutus on eutrofista järveä voimakkaampaa, koska siinä on runsaasti happea kuluttavaa humusta. Tästä huolimatta happipitoisuus voi olla Veisjärvestä melko korkeaakin. Happipitoisuudeksi on mitattu 8,5–11 mg litrassa vettä, minkä on hapen kylläisyytenä ilmaistuna 97–116%. Veden ravinnepitoisuudet ovat melko korkeita. Fosforipitoisuus on keskimäärin 31 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuus on 1077 μg/l. Tällaiset määrät ravinteita kasvattavat levien ja bakteerien biomassaa ja samentavat vettä. Veden näkösyvyys onkin vain 0,7–1,1 metriä. Järven mataluus estää veden lämpötilakerrostumista, jolloin koko vesimassa säilyy vuoden ympäri samanlaatuisena.

title: Onkilammi (Ylöjärvi)

text: Onkilammen sijainti kunnostetun suon keskellä on kiinnostanut tutkijoita. Sitä onkin tutkittu vuosina 1980, 1987 ja 2000. Vedessä on runsaasti humusta ja vesi on hapanta. Kesälläkin veden happamuudentaso eli sen pH-arvo voi olla 5,0, mutta talvella tätäkin tasoa alempi. Vuonna 2000 tehdyssä fosforin pitoisuuden mittauksessa saatiin pitoisuudeksi 75 µg/l (mikrogrammaa litrassa). Se on varsin korkea arvo, jolle ei ole löytynyt seiltystä. Koska lampi on noin yhdeksän metriä syvä ja sen pinta-ala on pieni, syntyy veteen kesällä ja talvella lämpötilakerrostumista. Silloin vesikerrosten välinen veden vaihtuvuus on olematonta ja veden happi kuluu etenkin järven pohjalla vähiin. Pohjalla on todettu happikatoa ja toisinaan täydellistä hapettomuutta. Hapettomassa tilassa pohjasedimenttien ravinteita alkaa liueta takaisin veteen ja järvi alkaa rehevöityä. Edellä kerrottujen ominaisuuksiensa vuoksi järven virkistyskäytölle on annettu arvosana huono. Järveä ei tosin kukaan käytäkään.

title: Anoksia

text: Anoksia eli happikato on tila, jossa happea on niin vähän, että korkeammat elämänmuodot eivät pärjää. Tätä aiheuttaa esimerkiksi Itämeressä enimmäkseen vesien rehevöityminen. Rehevöitymisen johdosta myös hajottajat lisääntyvät vesistöissä, jonka johdosta ne myös käyttävät suuren osan veden happimäärästä. Happea ei jää tarpeeksi muun muassa kaloille. Rehevöityminen aiheuttaa myös veden sakeutumista, joka haittaa kalojen näkökenttää.

title: Iso Savijärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu huhtikuussa 1976, syyskuussa 1985, syksyllä 1993, loppusyksystä 2005, talvella 2007 ja alkukesällä 2014. Vedenväri on ruskeaa, mikä johtuu pääasiassa siihen liuenneesta humuksesta. Veden väriluku on vaihdellut 40–81 mg(Pt)/l, , koska humusta on melko vähän, mutta vuonna 2007 se oli poikkeuksellisesti 140 mg(Pt)/l. Veden sameusluku on vaihdellut 1,4–6,7 FNU. Veden happamuus johtuu humuksesta ja on siten normaalilla tasolla vaihdellen pH 6,2–7,0. Sen sijaan järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vuoden 1976 hyvästä tasosta 0,73 millimoolia litrassa vettä (mmol/l) pudonnut välttävälle tasolle 0,24–0,32 mmol/l. Järvi ei kuitenkaan ole ainakaan vielä vaarassa happamoitua. Järvi on varsin matala, koska syvin kohta on vain 2,7 metriä. Siksi vesi lämpötilakerrostuu heikosti. Vuoden 1976 lopputalvella oli järven happitilanne niin huono, että koko vesimassa oli hapeton. Pintavedessä on sen jälkeen ollut yleensä 4,1–8,8 milligrammaa happea litrassa vettä (mg(O)/l). Järven pohjan tilannetta on mitattu harvoin. Se on todennäköisesti ollut usein hapeton. Silloin voidaan selittää sisäisen kuormituksen käynnistyminen, josta on useita erilaisia merkkejä. Kun vedessä on talvella vähän tai ei lainkaan happea, alkavat monet ravinteet liueta takaisin veteen ja matalassa vedessä ravinteet leviävät koko vesimassaan. Silloin typpipitoisuudet kasvavat arvoihin 1400–1500 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l), kun ne ovat kesäisin vain 490–620 μg/l. Samaan aikaan myös rautapitoisuudet ja mangaanipitoisuudet nousevat ja alkavat värjätä ja sameuttavat vettä. Pohjan lähellä voi olla 2 FNU sameampaa kuin pinnassa. Fosforipitoisuudet ovat ympäri vuoden korkealla 23–44 μg/l, jolloin ne toisinaan ylittävät rehevöityneen järven raja-arvon 30 μg/l. Typpipitoisuudet ovat yleensä luontaisella tasolla, mutta happikato nostaa niitä aina välillä. Iso Savijärvi sopii virkistyskäyttöön melko hyvin, vaikka se onkin rehevöitymässä.

title: Hapen kiertokulku

text:
Keskeisin tapa, jolla happea vapautuu ilmakehään, on kasvien yhteyttäminen eli fotosynteesi. Siinä vesi ja hiilidioksidi reagoivat keskenään sitoen auringonsäteilyn energiaa ja synnyttäen sokeria ja happea. Osa veden ja hiilidioksidin happiatomeista sitoutuu muodostuviin orgaanisiin yhdisteisiin, mutta suurempi osa niistä vapautuu happikaasuna ilmakehään:
Tämä reaktio tuottaa suurimman osan Maan ilmakehän hapesta. Yhteyttävien eliöiden kehittyminen synnytti nykyisen hapekkaan ilmakehän, jossa happea on 20,94 %.
Happea vapautuu myös veden ja typpidioksidin hajotessa auringon säteilyn vaikutuksesta.

title: Happi-isotooppivaihe

text: Vedessä on happea O, vesihän on HO:ta. Hapella on useita isotooppeja. Suurin osa siitä on keveintä vakaata isotooppia O-16. On myös kosmisen säteilyn synnyttämää harvinaista raskasta happea O-18. Kevythappinen vesi haihtuu helpommin kuin raskashappinen. Näin jääkaudella merissä on paljon raskashappista, O-18:aa sisältävää vettä, ja ilmakehään haihtuva vesi on kevythappista, runsaasti O-16:ta sisältävää. Koska jääkaudella lämpötilaerot napojen ja päiväntasaajan välillä ovat normaalia suuremmat, Grönlannin ja Etelämantereen jäähän kulkeutuu kylminä kausina normaalia enemmän raskasta happea O-18. Lämpimällä kaudella jäässä ja merissä on vähän raskasta happea O-18.

title: Hapenkierrätin

text: Kun laite otetaan käyttöön happipullo avataan ja siitä lasketaan hengityssäkkiin sopiva määrä puhdasta happea. Sukeltaja puhaltaa keuhkonsa mahdollisimman tyhjiksi, ottaa suukappaleen suuhunsa ja avaa sulkuventtiilin. Vedessä ympäröivä paine puristaa hengityssäkkiä ja huolehtii siitä että happi menee sukeltajan keuhkoihin saman paineisena kuin ympäröivä vesi. Hengitettäessä happi virtaa suuntaisventtiilien läpi puhdistuspatruunaan ja palaa edelleen hengityssäkkiin. Happea lisätään tarpeen mukaan; aiemmin se tehtiin käsisäätöisesti, nykyaikaiset laitteet ovat tarveohjattuja eli happi lisääntyy automaattisesti. Emäksinen puhdistusaine uusitaan ja happipullo vaihdetaan joka sukelluksen jälkeen.

title: Järvenjärvi (Nokia)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1983 ja 1992. Tutkimusten mukaan se on perustyypiltään kohtalaisen humuspitoinen ja rehevä järvi. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut tyydyttävä ja sen happamuustaso onkin ollut normaali. Veden ravinnepitoisuudet ovat olleet 1970-luvun lopulta saakka reheville järville ominainen. Syy järven nykytilaan ovat ympäristön ravinnekuormitus ja järvi on ollut aiemmin karu ja kirkasvetinen. Talvisin veden happipitoisuuden tasot ovat olleet tyydyttävät lukuun ottamatta lähellä pohjaa, jossa on ajoittain todettu happikatoa. Vedet eivät kesäisin kerrostu lämpötilan mukaan, joten happi laskeutuu vedenpinnalta järvenpohjaan vaivattomasti. Järveä voi käyttää virkistystarkoituksiin tyydyttävästi. Kesäisin rehevöityminen aiheuttaa leväkukintoja.

title: Hapen isotoopit

text: Luonnon happi koostuu kolmesta vakaasta isotoopista: happi-16 (O), happi-17 (O) ja happi-18 (O). Näistä ylivoimaisesti yleisin on happi-16, jota luonnon hapessa on noin 99,756 prosenttia. Sen massaluku on 16. Näin ollen hapen suhteellinen atomipaino onkin lähellä lukua 16; tarkemmin sanottuna se on 15,9994(3). Hapen muiden tunnettujen isotooppien massaluvut vaihtelevat välillä 12–24.

title: Happipitoisuus (limnologia)

text: Kun veteen on liuennut happea, alkaa sitä spontaanisti haihtua siitä myös pois. Mitä enemmän vedessä on liuennut happea, sen nopeammin sitä myös poistuu ilmaan. Veden liuennut happi voi muodostaa kylläisen liuoksen. Silloin veteen liukenee koko ajan yhtä paljon happea kuin siitä poistuu. Syntynyt tasapainotila on spontaani, mutta kylläisen hapen määrä vedessä riippuu edelleen vielä veden lämpötilasta, ilmankosteudesta ja ilmanpaineesta. Yleissääntö on, että lämpöiseen veteen liukenee "vähemmän" happea kuin kylmään veteen, ja että veden keittäminen poistaa tehokkaasti happea vedestä.

title: Happipitoisuus (limnologia)

text: Happi voi esiintyä vesistössä luonnollisella tavalla myös ylikylläisenä. Kasvilevät yhteyttävät kesällä voimakkaammin kuin muulloin ja tuottavat veteen happea. Kun tuotanto on vilkasta, kasvaa hapen määrä vedessä kylläiseen rajaan asti, vaikka muu elollinen toiminta samalla kuluttaa sitä. Yöllä järven veden happipitoisuus jää lähelle maksimiarvoaan, mutta aamupäivällä aurinko lämmittää veden pari kolme astetta lämpöisemmäksi. Silloin kylläisyysraja laskee lämpötilan takia, mutta happipitoisuus säilyy edelleen samana. Ylikylläisessä liuoksessa happi poistuu vedestä diffuusion avulla luonnollisella tavalla hitaasti. Mittauksissa saadaan silloin liian suuria arvoja ja kylläisyysaste ylittää 100 %.

title: Euroopanmajava

text: Euroopanmajava on elintavoiltaan hyvin sopeutunut elämään vedessä.[7] Sukelluksissa majava voi olla viitisentoista minuuttia kerrallaan[4]. Se ei pysty varastoimaan lihaksiinsa typpeä eikä happea, mutta sen verenkierto veden alla muuttuu niin, että sydämen lyöntitiheys hidastuu ja lihakset toimivat anaerobisesti eli ilman happea. Veden alla majava potkii vauhtia molemmilla takajaloillaan yhtä aikaa, pinnassa taas vuoroittain. Myös häntä liikkuu veden alla eri tavalla kuin pinnalla, pystysuunnassa eikä sivuttain. Veden alla majava etenee parhaimmillaan pari metriä sekunnissa. Uimista nopeuttaa majavan takajalan varpaita yhdistävä ihopoimu eli räpylä.[1]

title: Omenojärvi

text: Vedessä on runsaasti ravinteita. Veteen liuenneen kokonaistypen määrä ei ole vuosien aikana vaihdellut paljoa. Sitä on vedessä runsaasti, samoin kuin on fosforiakin. Fosforin pitoisuudet kasvavat kesäisin, mikä johtuu järven sisäisestä kuormituksesta. Ravinteita suoraan käyttävien levien määrää voidaan mitata a-klorofyllin pitoisuudella. Sen määrät ovat kasvaneet koko ajan. Runsas levätuotanto aiheuttaa kesäisin yhteyttämisestä syntyvän hapen liukenemista veteen. Happea on silloin yli veden kylläisyysarvon ja vedessä on päivisin liikaa happea. Tämä on vahingollista esimerkiksi kalojen kiduksille. Talvella tilanne on päinvastainen. Levät eivät yhteytä jääkannen alla, jolloin happea kuluttavat prosessit ovat voitolla. Ravinteet ja humus kuluttavat happea ja se loppuu matalissa kohdissa ja pohjan lähellä, jolloin syntyy happikatoa. Järven puskurointikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Toisaalta runsas levän yhteyttäminen kesäsin saattaa nostaa happamuustasoa happamasta emäksiseen.

title: Happipitoisuus (limnologia)

text: Veteen liukenee happea pääasiassa ilmasta. Liukenemisessa ilman happimolekyylit tunkeutuvat veden pinnan vesimolekyylien väliin ja liikkuvat niiden lämpöliikkeen kuljettamina kaikkialle veteen. Tämän vuoksi happea esiintyy enemmän pinnan läheisyydessä. Vedestä myös poistuu liuennutta happea veden pinnan kautta takaisin ilmaan. Jos vedessä kuluu (hengitys ja kemialliset reaktiot) paljon happea, korostuu ero hapen määrissä pinnan ja syvemmän veden välillä.

title: Iidesjärvi

text: Järveen ei muodostu kesäisin sen mataluudesta ja laajuudesta johtuen lämpötilakerrostumista. Siksi veden happipitoisuus on kesällä hyvä kaikissa syvyyksissä. Talven jääkansi kuitenkin mahdollistaa talvella veden lämpötilakerrostumisen. Laskuojien mukanaan tuomat kloridit (maantiesuola) vajoavat alusveteen ja vahvistavat näin harppauskerrosta. Vaikka järvessä esiintyy happivajausta, ei se kasva kovin suureksi. Järven vettä on ilmastettu talvisin vuodesta 1982 lähtien [5] ja eliöillä onkin ilmastuslaitteen ympäristössä happea paremmin käytettävissään. Ilmastaminen ei kuitenkaan auta koko järven hapetuksessa, sillä suolaantunut alusvesi ei tuuletu kovin tehokkaasti.[4]

title: Elektrolyysi

text: Veden höyryelektrolyysi perustuu zirkoniumoksidin kykyyn johtaa happi-ioneja. Kuumaa vesihöyryä suihkutetaan putken alaosasta sisään ja veden sisältämä happi kulkeutuu ioneina putken ulkopuolelle. Putken toisesta päästä virtaa ulos vedyn ja reagoimattoman vesihöyryn seosta, josta vety erotetaan kaasunerottimella. Laitteen suoraviivainen toimintatapa ja korkea hyötysuhde tekevät siitä erittäin houkuttelevan teknologian, mutta toistaiseksi materiaalien kestävyys on ollut suuri ongelma ja nykyiset laitteet ovatkin herkkiä rikkoutumaan.