query: Missä Genelecin pääkonttori toimii?

title: Genelec

text: Genelec Oy on suomalainen vuonna 1978 perustettu äänentoistolaitteita valmistava perheyritys. Yrityksen pääkonttori ja tehdas toimivat Iisalmessa, minkä lisäksi toimii myynnin ja markkinoinnin tukitoimisto Helsingissä. Yritys markkinoi tuotteitaan yli 70 maahan ympäri maailman.

title: Delaware

text: Delawaren suurimpien työnantajien joukossa on mm. IT-alan yrityksiä, autotehtaita ja lääketehtaita. Esimerkiksi AstraZenecan Yhdysvaltain toimintojen pääkonttori on Wilmingtonissa, Quest toimii Newarkissa.[6] Yli puolet Yhdysvaltojen pörssilistatuista yhtiöistä ja 60 % 500:sta suurimmista yhtiöstä pitää Delawaressa pääkonttorin kotipaikkaa. Syynä tähän on alhainen yritysverotus. Osavaltion budjetista jopa yli viidennes muodostuu yhtiöiden rekisteröintimaksuista. [7]

title: Ricoh

text: Marraskuussa 2006 Ricoh ilmoitti, että Ricoh Europe B.V. (REBV) -yhtiön Amstelveenissä, Alankomaissa sijaitseva pääkonttori yhdistettäisiin NRG-yhtiön Lontoossa sijaitsevan Euroopan-pääkonttorin kanssa. Yhdistäminen toteutui 1. huhtikuuta, kun NRG:n pääkonttorista Lontoossa tuli strateginen pääkonttori ja REBV:n pääkonttorista Amstelveenissä operatiivinen pääkonttori. Vastaavasti toimittiin Yhdysvalloissa Lanier- ja Ricoh USA -yhtiöiden välillä.

title: Elannon pääkonttori

text: Elannon pääkonttori on vuonna 1928 valmistunut arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema toimistorakennus Helsingin Sörnäisissä. Rakennus sijaitsee Elannon korttelissa osoitteessa Hämeentie 11 A ja se toimi Osuusliike Elannon pääkonttorina vuosina 1928–1995. Pääkonttori myytiin vuonna 2005 amerikkalaisille yrityksille J. P. Morgan Real Estate ja Genesta Property:lle arvioilta noin 16 miljoonalla eurolla ja nykyään sen päävuokralaisena toimii Helsingin kaupunki. Suurimmassa osassa tiloista toimii Helsingin opetusvirasto.

title: Pertti Voutilainen

text: Pisimmän päivätyönsä Pertti Voutilainen on tehnyt Outokumpu Oyj:n palveluksessa. Ura alkoi 1964 Kotalahden kaivoksella, josta hän siirtyi Outokummun pääkonttoriin 1966 ja toimi kaivosteknillisessä ryhmässä vuoteen 1970. Vuodesta 1971 Voutilainen toimi pääkonttorissa tuotanto- ja yrityssuunnittelun tehtävissä. Vuonna 1977 hän sai nimityksen kaivos- ja kehitystoimen johtajaksi ja 1978 Outokummun johtokunnan jäseneksi. Outokummun pääjohtaja 1980–1991 ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin viimeinen pääjohtaja ja Merita Pankin ensimmäinen toimitusjohtaja 30. kesäkuuta 2000 asti. Hänen seuraajanaan Merita Pankin toimitusjohtajana toimi Kari Jordan. Vuonna 2002 Merita fuusioitui ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jonka jälkeen pankin nimeksi tuli Nordea.

title: Ilpo Martikainen

text: Kyösti Ilpo Paavali Martikainen (22. joulukuuta 1947 Lapinlahti – 30. tammikuuta 2017) oli suomalainen äänentoistotekniikan diplomi-insinööri ja yrittäjä, joka perusti kansainvälisesti arvostetuksi kaiutinvalmistajaksi nousseen iisalmelaisen Genelec Oy:n.

title: Hjem-IS Europa

text: Hjem-IS Europa toimii nykyään kaikissa Pohjoismaissa paitsi Islannissa ja Suomessa. Norjan ja Tanskan tytäryhtiöiden nimi on Hjem-IS, Ruotsin Hemglass ja Suomen tytäryhtiön nimi oli Kotijäätelö. Norjan Hjem-ISin pääkonttori sijaitsee Oslossa, Tanskan Hjem-ISin Esbjergissä, Hemglassin Tukholmassa ja Kotijäätelön vuoden 2012 alusta Espoossa. Esbjergissä sijaitsee koko konsernin pääkonttori ja jäätelötehtaat. Konsernin pääjohtajana toimii Claus Astrup-Larsen.

title: Kaiutin

text: Suomessa on pitkät perinteet kaiuttimen valmistamisessa. Tunnettuja suomalaisia valmistajia ovat muun muassa Genelec, Gradient, Aurelia, Amphion Loudspeakers, Penaudio ja Olavi Räsänen.

title: Anticimex

text: Suomessa Anticimexin pääkonttori sijaitsee Vantaan Kaivokselassa. Suomessa toimi- ja myyntipisteitä on pääkonttorin lisäksi 13 kappaletta. Suomen Anticimex tekee vuositasolla noin 50 000 asiakaskäyntiä.

title: Genelec

text: Genelec 8020A -kaiuttimen tausta ilman virtakytkintä Genelec 8020B -kaiutin Genelec 8020B -kaiutin halkileikattuna

title: Unilever

text: Unilever Finlandin pääkonttori sijaitsee Helsingin Vallilassa, Roineentiellä. Sturenkadun varressa oleva 1940-luvun alussa rakennettu talo toimi aikoinaan Volvon autokauppana ja korjaushallina. Unilever Finland muutti pääkonttorinsa Lönnrotinkadulta Vallilaan vuonna 2007. Kaarihallissa sijaitseva konttori on moderni avokonttori, jossa yrityksen henkilöstö työskentelee yhden katon alla. Konttorin lisäksi rakennuksessa sijaitsee yrityksen kaksi suurkeittiötä ja kuluttajakeittiö, sekä henkilökunnan käytössä oleva kuntosali.[23]

title: Genelec

text: Genelec valmistaa studiotarkkailukaiuttimia, joita Suomessa käyttää muun muassa Yleisradio studioissaan.[3] Samoja tekniikoita hyödynnetään myös kuluttajakäyttöön suunnatuissa malleissa.

title: Joukkouttaminen

text: Suomalaisista business-to-business-yrityksistä Konecranes-nosturivalmistaja hyödyntää mekaniikkasuunnittelijoiden joukkoistamisalustaa GrabCAD-yhteisöä tuotteiden konseptoinnin tukena. Aktiivikaiuttimia valmistava Genelec on hyödyntänyt joukkoistamista asiakastuessaan luomalla ympärilleen yhteisön. Yhteisö sisältää käyttäjiä ja asiantuntijoita, joiden palautetta on käytetty hyväksi ongelmakohtien ratkaisemisessa ja tuotekehityksessä.

title: Bureau Veritas

text:
Bureau Veritas perustettiin Antwerpenissä vuonna 1828. Aluksi yritys toimi nimellä "Bureau de Renseignements pour les Assurances Maritimes" mutta Bureau Veritas nimi otettiin käyttöön jo 1829. Vuonna 1833 pääkonttori siirrettiin Pariisiin, Ranskaan. Nykyään konsernin pääkonttori sijaitsee Neuilly-sur-Seinessä, lähellä Pariisin La Défence-aluetta.
Suomessa Bureau Veritaksen ensimmäinen laivatarkastusten toimipaikka avattiin Turkuun vuonna 1858.

title: Monitori (audio)

text: Suomessa valmistetaan hyviä ja tunnettuja monitoreja. Esimerkiksi Genelec on arvostetuimpia monitorikaiuttimia koko maailmassa. Myös kustomoituja ja räätälöityjä tarkkailukaiuttimia valmistetaan jatkuvasti, koska usein studioiden erityisvaatimukset, asennusoptiot tai henkilökohtaiset mieltymykset eivät kohtaa valmiiden tuotteiden kanssa.

title: Genelec

text: Genelec 7350A - 8" Genelec 7360A - 10" Genelec 7370A - 12" Genelec 7380A - 15"

title: Pääkonttori

text: Pääkonttori on strategisesti sijoitettu keskuskonttori, joka toimii yrityksen ja sen konttoriverkoston hallintokeskuksena. Pääkonttori on vertauskuvallisesti yrityksen aivot tai sydän, kun kuvataan sen merkitystä kokonaisuuden kannalta.

title: Genelec

text: Genelec 8331A SAM Genelec 8341A SAM Genelec 8351A SAM Genelec 8260A SAM Genelec 1237A SAM Genelec 1238A SAM Genelec 1238AC SAM Genelec 1238DF SAM Genelec 1234A SAM Genelec 1236A SAM

title: Snellmanin talo (Oulu)

text: Tulindbergien ja Snellmanien, erityisesti J. W. Snellman G:sonin ja hänen poikien Albert Oskarin ja Karl Augustin perheiden asuessa 1920-luvun alkuun Snellmanin talo oli keskeinen paikka oululaisessa elämässä. Kaikki kolme Snellmania olivat vaikutusvaltaisia liikemiehiä ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Rakennuksessa toimi J. W. Snellman G:sonin kauppahuone pääkonttori sekä Albert Oskarin, Karl Augustin ja Augustin ollessa Kemiyhtiön toimitusjohtajia yhtiön pääkonttori. Kemissä toiminnasta vastasi sahojen isännöitsijä.

title: Genelec

text: Viimeisimpänä kansainvälisenä saavutuksena yrityksen 1031A-malli pääsi 2014 erittäin arvostettuun seuraan NAMM-messujen yhteydessä, kun se valittiin TECnology Hall of Fame -tuotteeksi.[2] Samassa palkintogaalassa vuonna 2013 lanseeratut M-sarjan kaiuttimet saavuttivat studiomonitorien kategoriassa Outstanding Technical Achievement -tunnustuksen.

title: Genelec

text: Genelec M030 Genelec M040 Genelec 8010A Genelec 8020D Genelec 8030C Genelec 8040B Genelec 8050B Genelec 8320A SAM Genelec 8330A SAM Genelec 8340A SAM Genelec 8350A SAM Genelec 8340A IP SAM Genelec 1032C SAM

title: Genelec

text: Luokka:Kaiuttimet Luokka:Suomalaiset elektroniikkayhtiöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Viihde-elektroniikan tuotemerkit

title: Genelec

text: Genelec G One Genelec G Two Genelec G Three Genelec G Four Genelec G Five Genelec F One Genelec F Two

title: Ilpo Martikainen

text: Ilpo Martikainen opiskeli diplomi-insinööriksi Teknillisessä korkeakoulussa. Innokkaana äänentoiston harrastajana hän aloitti ammattikäyttöön tarkoitettujen tarkkailukaiutinten kehittämisen Yleisradiolle omassa makuuhuoneessaan Helsingissä vuonna 1976. Parin vuoden kuluttua Martikainen palasi kotitilalleen Lapinlahdelle ja perusti Geneleciksi nimeämänsä yrityksen. Sen toimintaa johtavat nyt Martikaisen lapset.

title: Uneton48

text: Kaikki kilpailussa syntyneet elokuvat näytetään elokuvateatterissa. Teatterinäytöksiä on järjestetty Helsingin lisäksi mm. Turussa, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä. Teatterikumppanina on alusta asti toiminut Finnkino. Muita kilpailun pitkäaikaisia yhteistyökumppaneita ovat Angel Films, Genelec ja Kamppi.

title: Sähkötalo

text: Sähkötalo on Helsingin Kampissa sijaitseva Helenin pääkonttori. Alvar Aallon suunnittelema rakennus valmistui 1973. Nykyään rakennuksessa toimii pääkonttorin ja neuvontapisteen lisäksi kaukolämmön ja sähköntuotannon keskusvalvomot sekä sähköasema. Rakennuksen alimpiin kerroksiin, jotka Fredrikinkadun alittava jalankulkutunneli yhdistää Kampin keskukseen, on lokakuussa 2007 avattu liiketiloja. Talossa on myös kaksi maanalaista kerrosta, joissa sijaitsevat sähkön- ja kaukolämmöntuotannon keskusvalvomot sekä väestönsuojat.

title: Arthur Broberg

text: Broberg toimi Suomen Pankissa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1886, pääkonttorin kirjurina 1886–1887, Mikkelin konttorin pankinkomissaarina 1887–1895 ja Kotkan konttorin pankinkomissaarina 1895–1904. Hän oli Suomen pankin pääkonttorin ylikamreerina 1904–1914 ja pankin johtokunnan jäsenenä 1914–1924. Viimeksi Broberg oli Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan palveluksessa 1924–1937.

title: Genelec

text: Vuonna 2009 yritys voitti Fennia Prize -tuotemuotoilukilpailun pääpalkinnon 5040A-bassokaiuttimellaan. Tuotteen oli suunnitellut muotoilija Harri Koskinen. Palkintosumma oli 15000 euroa. Kilpailussa Genelecin taakse jäivät muun muassa Iittala Group, Metso Automation, Saas Instruments ja Polar Electro.[1]

title: Noormarkun ruukki

text: A. Ahlström Osakeyhtiön pääkonttori on arkkitehtien Valter Jung ja Emil Fabritius suunnittelema. Se valmistui vuonna 1916. Rakennus on lähes kokonaan alkuperäisessä kunnossaan. Yhtiön pääkonttori toimii siinä edelleen.

title: Mammuttihirsi

text: Yrityksen talotehdas ja pääkonttori sijaitsevat Rekikylässä Vesalan kaupunginosassa Oulussa (ent. Ylikiiminki), noin 25 kilometrin päässä Oulusta seututien 833 varrella. Yrityksen uusi pääkonttori valmistui vuonna 2006, ja se on Suomen suurin hirsirakenteinen rakennus. Pääkonttori rakennettiin yhdessä tuotantokapasiteetin kasvattamiseen tähtäävien rakennusinvestointien yhteydessä. Investointien kustannukset olivat noin 4,5 miljoonaa euroa ja niiden myötä tehtaan tuotantomäärä nelinkertaistui. Talotehdas toimii toimintansa lopettaneen sahalaitoksen, Veljespuu Oy:n, saha-alueella.


query: Kuka omistaa Altia Oyj:n?

title: Altia

text: Altia Oyj on suomalainen pörssiyhtiö, joka valmistaa, markkinoi, maahantuo ja vie omia ja päämiestensä alkoholijuomia Pohjoismaissa ja Baltiassa sekä valmistaa teollisuudelle etanolia, ohratärkkelystä ja rehua. Altian liiketoimintaidea perustuu omien tuotemerkkien valmistukseen, markkinointiin ja myyntiin, palveluiden tarjoamiseen päämiehille heidän liiketoimintansa kehittämiseksi sekä teollisiin palveluihin.[1][2]

title: Trainers’ House

text: Trainers’ House Oyj:n (TRH1V) osakkeet noteerataan OMX:n Helsingin Pörssissä. Jari Sarasvuo ja hänen määräysvaltayhtiönsä Isildur Oy omisti vuonna 2008 36,7 prosenttia yhtiön osakkeista, mutta Sarasvuo vähensi omistustaan vuonna 2009 30 prosenttiin.

title: Norvestia

text: Nykyinen nimi Norvestia rekisteröitiin 1996. Yhtiön substanssi oli 10,19 euroa osaketta kohti vuoden 2015 lopussa. Norvestia on perinteisesti tunnettu hyvänä osingonmaksajana ja sen omavaraisuusaste on korkea. Hallituksen puheenjohtajana toimii J.T. Bergqvist. Vuoden 2015 lopussa CapMan Oyj omisti 28,7 % Norvestian osakkeista ja äänivallasta. Norvestia Oyj:stä tuli CapMan-konsernin tytäryhtiö 19.12.2016. CapMan Oyj omisti 92,5 prosenttia Norvestian osakkeista 31.3.2017.

title: Helen

text: Helen Oy, kirjoitetaan HELEN, aiemmin Helsingin Energia (), on vuonna 1909 perustettu yksi Suomen suurimmista energia-alan yrityksistä. Helen myy sähköä eri puolille Suomea sekä kaukolämpöä ja kaukojäähdytystä Helsingissä. Voimalaitoksista yhtiö omistaa muun muassa Vuosaaren A- ja B-voimalaitokset, Hanasaaren B-voimalaitoksen, Kellosaaren kaasuturbiinilaitoksen (varavoimalaitos), Vanhankaupungin vesivoimalaitoksen ja Salmisaaren voimalaitoksen A- ja B-voimalaitokset. Helen omistaa neljä vesivoimalaitosta Kymijoessa, ja se on tytäryhtiönsä Oy Mankala Ab:n kautta muun muassa Teollisuuden Voima Oyj:n osakas. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Sähkötalossa Helsingin Kampissa.

title: Wulff-Yhtiöt

text: Perhe omisti yrityksen vuoteen 1987, jolloin se siirtyi sijoitusyhtiö Sponsorin omistukseen. Myymälät lopetettiin ja yritys keskittyi suoramyyntiin yrityksille. Vuonna 1992 Wulff siirtyi Mercantilen omistukseen. Wulff on ollut Wulff-Yhtiöt Oyj:n tytäryhtiö vuodesta 2002 lähtien.

title: Elisa (yritys)

text: Elisalla on erittäin paljon rekisteröityjä omistajia, noin 190000. Suurin osa Elisan omistajista omistaa alle 1000 osaketta. Osakkaiden suuri lukumäärä johtuu siitä, että Helsingin Puhelinyhdistyksen osuustodistuksella sai vuonna 1999 150 osaketta myöhemmin Elisaksi muuttuneessa HPY Holding Oyj:ssä. Osakkaiden määrää on lisännyt myös sulautuneiden yhtiöiden osakkeenomistajien saamat osakkeet.

title: Altaposten

text: Altaposten on norjalainen sanomalehti, joka ilmestyy Altassa Finnmarkin läänissä. Lehti on perustettu 1969, ja sen ensimmäinen päätoimittaja oli Øystein Dalland. Vuonna 1988 päätoimittajaksi tuli Ulf Jørgensen ja vuonna 2001 Rolf Edmund Lund. Altaposten omisti saamenkielisen lehden Áššun vuoteen 2008 jolloin se yhdistyi lehteen Min Áigi ja syntyi Ávvir, jonka Altaposten omistaa Finnmark Dagbladin kanssa. Lehti ilmestyy myös verkossa.

title: Metsä Tissue

text: Yhtiön pääkonttori on Espoon Tapiolassa. Metsä Tissuen hallituksen puheenjohtajana toimii Kari Jordan. Metsäliitto Osuuskunta omistaa 91 % Metsä Tissue Oyj:stä. Metsä Tissue on osa Metsä Groupia.

title: Lammin Betoni

text: Lammi-Kivitalot Oy omistaa (omistus 25 %) pientalorakentamiseen ja remontointiin erikoistuneen TaloTalo-konseptin yhdessä Onninen Oy:n, Tulikivi Oyj:n ja Domus Yhtiöt Oy:n kanssa.

title: Rajamäen tehtaat

text: Rajamäen tehtaat ovat nykyisin Altia Oyj:n omistuksessa olevat viinatehtaat Nurmijärven Rajamäellä. Tehtaat, alkuperäiseltä nimeltään Hyvinge Fabriks Aktie Bolag (), perusti vuonna 1888 tohtori Wilhelm Juslin. Hiivatehtaana aloittaneesta yhtiöstä kehittyi sittemmin Suomen huomattavin alkoholitehdas.[1] Tehtaat ovat toimineet perustamisestaan asti Rajamäellä.

title: Wasalandia

text: Wasalandian omisti espanjalainen Aspro Ocio, S.A. vuonna 2007 ostamansa Puuharyhmä Oyj:n kautta. Sama yritys omistaa yli 30 huvipuistoa, esimerkiksi Tervakosken Puuhamaan. Wasalandia siirtyi Puuharyhmä Oyj:lle vuonna 2001 Vaasan kaupungilta, joka omisti huvipuiston Wasalandia Oy:n kautta. Myös Wasalandian kiinteistöt olivat Aspron omistuksessa. Huvipuiston maskotit olivat Walle- ja Walma-nalle.

title: Sievi Capital

text: Sievi Capital Oyj:n, kuten myös Scanfil Oyj:n osakekannasta omistaa enemmistön Jorma J. Takanen perheineen. Takasten perheyhtiö Jussi Capital Oy on Sievi Capitalin suurin osakkeenomistaja, omistaen 82,8 % (2014) osakkeista. Jussi Capital teki vuonna 2014 ostotarjouksen kaikista yhtiön osakkeista, mutta ei onnistunut ostamaan yhtiötä pois pörssistä. Myös osa Takasen suvusta on asettunut julkisesti vastustamaan yritysvaltausta.

title: Helsingin hovioikeus

text: Hovioikeus aloitti toimintansa Kaivopuistossa ns. Marmoripalatsissa, ja muutti sieltä vuonna 1984 hovioikeus muutti Radanrakentajantielle Itä-Pasilaan. Marmoripalatsi oli sen jälkeen Työtuomioistuimen käytössä. Maaliskuussa 2008 valtioneuvosto päätti vuokrata Altia Oyj:n pääkonttorin tilat Helsingin Salmisaaressa hovioikeuden käyttöön vuodesta 2010 alkaen. Rakennus on Helsingin käräjäoikeuden naapurissa.

title: Danisco

text: Danisco osti vuonna 1999 suomalaisen Cultor Oyj:n. Kauppaan sisältyi Cultorin ja Lännen Tehtaat Oy:n yhdessä omistama Suomen koko sokerituotanto eli Sucros Oy ja sen tytäryhtiö Suomen Sokeri Oy – Finnsugar Ltd. Cultorin osuus Sucroksesta oli 80 %. Cultoriin kuului myös tärkkelysmakeuttajia ja beta-amylaasientsyymiä valmistava Neson Oy, rehuvalmistaja Suomen Rehu Oy, lohen rehun tuottaja Ewos AS sekä Food Science -ryhmä, joka valmisti muun muassa erikoismakeuttajia ja maku- ja tuoksuparanteita ja Rehuparanteet-ryhmä, joka valmisti muun muassa rehuentsyymejä. Lisäksi Cultor omisti 50 % yhdysvaltalaisesta Genencor International Inc:stä, jonka tuotteena ovat teollisuusentsyymit. Toisen puolen Genencorista omisti yhdysvaltalainen Eastman Chemical Company.

title: Pohjolan Voima

text:
Pohjolan Voima Oyj osallistuu tytär- ja osakkuusyhtiöidensä johtamiseen ja valvontaan näiden yhtiöiden hallintoelimiin nimettyjen edustajiensa kautta.
Pohjolan Voima Oyj omistaa energian tuotantolaitoksia useiden tytär- ja osakkuusyhtiöiden kautta. Merkittävimpiä omistuksia ovat 58,5 % enemmistöosuus Teollisuuden Voima Oyj:stä sekä kokonaan oma PVO-Vesivoima Oy, joka hoitaa vesivoimalaitoksia Kemijoessa, Iijoessa ja Kokemäenjoessa.

title: Aspro Parks

text: Aspro Group on vuodesta 2007 omistanut Suomessa Puuharyhmä Oyj:n ja sen operoimat Vesipuisto Serenan, Tervakosken Puuhamaan, Mikkelin Visulahden sekä Vaasassa viihdekylpylä Tropiclandian ja vuonna 2015 suljetun huvipuisto Wasalandian. Muualla Euroopassa se omistaa 14 vesipuiston Aqualand-ketjun sekä seuraavat kohteet:

title: Otanmäki

text: Otanmäki on taajama Kajaanin kaupungissa. Se kuului entiseen Vuolijoen kuntaan vuoteen 2007 asti, jolloin Vuolijoki liittyi Kajaaniin. Otanmäki syntyi 1950-luvulla rautamalmikaivoksen ympärille. Kaivos oli toiminnassa 1953–1985. Sen omisti alkuaan valtionyhtiö Otanmäki Oy, jolta se siirtyi toiselle valtionyhtiölle Rautaruukki Oyj:lle 1968. Kaivoksen yhteydessä toimivat rikastamo ja vanadiinitehdas.

title: Ahti Vilppula

text: Helsingin Mekaanikontalo Oy:n omistaa luxemburgilainen Procomex ja edelleen Kilbrin Investments Limited Neitsytsaarilla. Finanssivalvonta antoi julkisen huomautuksen Antti Vilppulalle Helsingin Mekaanikontalo Oy:n ja Procomex S.A:n kautta hallussaan olleiden yli 5 %:n osuuden Alma Media Oyj:n osakkeiden määrästä vuonna 2009.

title: Postimuseo

text: Postimuseon omisti aikaisemmin Posti Group edeltäjineen, mutta Tampereelle muuton yhteydessä sen omistajaksi tuli tarkoitusta varten perustettu Postimuseosäätiö. Postimuseosäätiön tehtävä on Postimuseon ylläpitäminen ja kehittäminen sekä suomalaisen postitoiminnan ja sen pohjalta syntyneiden tieto- ja tavaraliikenteen muotojen kulttuuriperinnön säilyttäminen ja esittäminen. Postimuseosäätiö vastaa palvelusopimuksella Posti Group Oyj:n yrityshistoriaan liittyvistä säilytys-, esitys- ja tietopalveluista.

title: Olvi-säätiö

text: Säätiö pitää hallussaan 52 prosenttia Olvi Oyj:n äänivallasta ja omistaa noin 15 prosenttia osakkeista.

title: Airbus Group

text: Airbus Defence and Space muodostui tammikuussa 2014. Divisioona yhdisti aikaisemmat EADS:n divisioonat Airbus Military, Astrium ja Cassidian.EADS omistaa 27 % suomalaisesta Patria Oyj:stä, jolla on pienemmässä mittakaavassa samat toimialat kuin EADS:llä.

title: Jaloviina

text: Jaloviina (lempinimeltään Jallu, myös leikattu konjakki, ruots. "Ädelbrännvin") on suomalainen rypäletisleestä ja viljaviinasta valmistettu viina. Sen valmistuksessa käytetään värin vuoksi myös hieman sokeriväriä ja maun pehmentämiseksi sokeria. Jaloviinan valmistus aloitettiin vuonna 1932 kieltolain päätyttyä. Sitä myydään noin puoli miljoonaa pulloa vuodessa. Jaloviina ja Jallu ovat Altia Oyj:n omistamia rekisteröityjä tavaramerkkejä. Jaloviinan osuus Altian maustettujen viinojen myynnistä oli vuonna 2004 Altian oman ilmoituksen mukaan 60–70 prosenttia.

title: Jyrki Laakkonen

text: Jyrki Laakkosen kuolinpesä omistaa Veljekset Laakkonen Oy:n ja Autotalo Laakkonen Oy:n yhdessä isänsä Yrjö Laakkosen ja siskonsa Reetta Laakkosen kanssa. Jyrki Laakkonen oli myös Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oyj:n ja Kytäjän kartanon omistajia.

title: Karhulan–Sunilan rautatie

text: Yhtiön osakekannan omistaa Sunila Oy, joka on Stora Enso Oyj:n 100%:sti omistama, sellua valmistava yhtiö Kotkan Sunilan kaupunginosassa.

title: Omistusoikeus

text: (Yksityinen) yhteisomistus on eri asia kuin valtionomistus, esimerkiksi se kun valtio omistaa Posti Oyj:n.

title: Kuopion yliopiston ylioppilaskunta

text: Ylioppilaskunta julkaisi omaa lehteä, Kuopion ylioppilaslehti Stimulusta. Ylioppilaskunta omisti KYY-yhtiöt Oy:n, joka aloitti toimintansa vuonna 2003 ja ajettiin alas 2007. Ylioppilaskunta valitsi vuosittain Uitettavan proffan, joka paljastettiin vapunaattona Kuopion torilla, jossa hänet heitetään uimaan Velj'mies-patsaan altaaseen. Proffa on heitetty altaaseen vuodesta 1974.

title: Raision-Naantalin vesilaitos

text: Raision-Naantalin vesilaitos omistaa ja huolehtii Hintsan padosta ja altaasta, Myllypadosta ja altaasta, Hintsan – Lähteenmäen padosta ja altaasta, Merttelän padosta ja altaasta, Härjänruopan pohjavedenottamosta, Koivukummun pohjavedenottamosta, Torkkelin pohjavedenottamosta, Haunisten altaasta, vesilaitosrakennuksesta, laitosalueesta ja muista kiinteistöistä sekä Raision vesitornista ja vesiverkostosta.

title: Koskenkorva (viina)

text: Koskenkorva eli Koskenkorva Viina, puhekielessä Kossu, on suomalainen Altia Oyj:n valmistama ja omistama alkoholijuomamerkki.

title: Solidium

text: Osakeomistukset koskivat valtion hallussa olleita Kemira Oyj:n, Metso Oyj:n, Outokumpu Oyj:n, Rautaruukki Oyj:n, Sampo Oyj:n, Sponda Oyj:n, Stora Enso Oyj:n ja TeliaSonera AB:n osakkeita. Valtioneuvoston päätöksen yhteydessä valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies määritti Solidiumin tehtäviksi sinivalkoisen omistajapolitiikan vahvistamisen ja vakauttamisen sekä parhaan mahdollisen kokonaistuoton ja osakeomistusten hoidon saavuttamisen. Valtioneuvosto asetti Solidiumin toiminnalle raamit, joiden puitteissa yritys voi tarvittaessa itsenäisesti hankkia uusia osakeomistuksia joko osinkotulo- tai lainarahoituksella.

title: Noormarkku

text: 1870 Antti Ahlström osti sahan, rautaruukin ja kartanon. Liiketoiminta lähti nopeaan kasvuun ja sitä jatkoi vuonna 1907 perustettu A. Ahlström Osakeyhtiö, joka jakautui vuonna 2001 kolmeksi yhtiöksi: Ahlstrom Oyj:ksi, Ahlström Capital Oy:ksi ja uudeksi A. Ahlström Osakeyhtiöksi. Viimeksimainittu yhtiö omistaa Noormarkun ruukkialueen ja metsäalueita Noormarkussa ja sen ympäristössä.

title: Lasse Kurkilahti

text: Lasse Antero Kurkilahti (s. 7. huhtikuuta 1948 Taivassalo) on suomalainen ekonomi ja vuorineuvos. Hän on toiminut Elcoteq Oyj:n (nykyään Elcoteq SE), Kemira Oyj:n, Nokian Renkaat Oyj:n ja Raisio Oyj:n toimitusjohtajana. Hän on myös Elisa Oyj:n, SRV Yhtiöt Oyj:n ja Lassila & Tikanoja Oyj:n hallitusten jäsen.


query: Mitä biomassa tarkoittaa?

title: Biomassa

text: Biomassa tarkoittaa biologiassa kaikkien elollisten olioiden yhteispainoa tietyllä pinta-alalla. Biomassa voidaan ilmaista tuorepainona tai kuivapainona (eliöiden sisältämä vesi pois lukien).

title: Öljykriisi

text: Polttoainekäyttöisten koneiden polttoaineena ja yleiskäyttöisenä energianlähteenä öljyn voi korvata biokaasu, biomassa, vety, tai maakaasu.

title: Sähköntuotanto

text: Vuonna 2008 EU:n sähkökapasiteetti 791 GW jakautui: hiili 29 %, maakaasu 22 %, vesivoima 16 %, ydinvoima 16 %, tuulivoima 8 %, öljy 7 %, biomassa 1 % ja muut 1 %. Vuoteen 1995 verrattuna kapasiteetti kasvoi 259 GW ja ydinvoiman osuus väheni kaasun ja tuulivoiman eduksi. Vuosina 2000-2008 EU:n ydinvoiman määrä vähentyi - 6 251 MW ja tuulivoiman määrä kasvoi 55 271 MW. Vuonna 2008 sähköntuotannon lisäys oli tuulivoima 8484 MW, kaasu 6932 MW, öljy 2495 MW, hiili 762 MW, vesi 473 MW, biomassa 296 MW ja ydinvoima 60 MW.

title: Turve Suomen energiantuotannossa

text: Suomessa on runsaasti biomassaa muun muassametsissä. Biomassalla tarkoitetaan uusiutuvia luonnonvaroja, pääosin puita ja peltokasveja. Termiä biomassa käytetään erityisesti silloin, kun kasveista tuotetaan muuta kuin elintarviketta, kuten energiaa, polttoaineita tai muovia. Biomassan saatavuus on hyvä joka puolella Suomea.

title: Pulli järv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

title: Piigandi järv

title: Itämeri

text: Rehevöityminen on Itämerellä osittain luonnollinen prosessi, sillä syvänteistä nousee ajoittain ravinteita pintaan. Ihmisen toiminta on kuitenkin aiheuttanut meren entistä suuremman rehevöitymisen.[36] Rehevöityminen johtuu ravinteiden, erityisesti typen ja fosforin, lisääntyneestä määrästä.[37] Ravinteiden määrä Itämeressä onkin 1900-luvun aikana moninkertaistunut; fosforin määrän arvellaan kahdeksankertaistuneen ja typen nelinkertaistuneen vuosisadan alusta 1990-luvulle.[38] Niitä leviää Itämereen pelloilta valuvien lannoitteiden, yhdyskuntien jätevesien ja ilmasta tulevan laskeuman mukana. Rehevöityminen aiheuttaa leväesiintymien kasvua, muutoksia rantojen eliöyhteisössä ja kalakannoissa sekä pohjien happikatoa. Rehevöitymisen johdosta Itämeren biomassa on kasvanut 1900-luvulla 30–70 prosenttia, mikä on myös aiheuttanut veden samentumisen. Leväkukinnat kuuluvat Itämeren normaaliin vuosirytmiin, mutta varsinkin sinilevälautat ovat yleistyneet ja kasvaneet. Rannikoilla rihmalevät ovat yleistyneet, ja ne tuhoavat elinympäristöjä ylläpitäviä rakkoleväyhdyskuntia. Vaikka biomassa pintavesissä on yleistynyt, pohjavesissä aiheutuu happikatoja. Vähähappisiin syvänteisiin valuu kuollutta biomateriaalia, joka peittää alleen pohjan sedimentit ja jota hajottajat syövät ja samalla käyttävät pohjan hapen.[37]

title: Biomassa

text: (pdf) (pdf)

title: Nettotuotanto

text: Nettotuotanto tarkoittaa mihin tahansa trofiatasoon kuuluvien eliöiden sitomaa energiaa, jota seuraavan trofiatason eliöt voivat käyttää. Nettotuotanto on bruttotuotanto, josta on vähennetty eliöiden kuluttama energia. Nettoprimaarituotanto on autotrofien esim. kasvien tuottama biomassa tai energia.

title: Pikkjärv (Viitna)

title: Pikkjärv (Tsolgo)

title: Turve Suomen energiantuotannossa

text: Biomassaa saadaan metsistä ja pelloilta sekä perinteisen teollisuuden jäteliemistä. Osa biomassasta hyödynnetään suoraan energiantuotannossa. Luontaisen kosteutensa ansiosta biomassa tarvitsee teknisen tukipolttoaineen, jotta palaminen olisi puhdasta ja energiatehokasta. Yksi teknisesti toimivimmista tukipolttoaineista on energiaturve, jonka käytön avulla biomassa palaa puhtaasti ja esimerkiksi paikalliset hiukkaspäästöt ovat pienet. Hiukkaspäästöt pysyvät pieninä, koska energiaturve sitoo metsähakkeen epäpuhtauksia, kuten alkaleita tehokkaasti. Metsähakkeen ja energiaturpeen yhteiskäyttö parantaa selvästi polttokattilan puhtaana pysymistä, minkä seurauksena kattila ei esimerkiksi kuumene liikaa ja toimii täten tehokkaammin. Kun polttoaineseos on kuivaa, myös sen lämpöarvo on parempi. Tällöin siitä saatu hyötysuhde on parempi, eli samalla polttoainemäärällä saadaan tuotettua enemmän energiaa hyödynnettävässä muodossa. Lisäksi biomassa sisältää klooria, joka on lähtöisin lehtivihreästä. Turpeen sisältämä rikki sitoo biomassasta vapautuvan kloorin ja siten estää kattilan lämpöpintoja syöpymästä kloorin vaikutuksesta. Biomassaa hyödyntävän CHP-tuotannon hyötysuhde voidaan saada lähelle 80 prosenttia.

title: Udsu järv

title: Kisõjärv

title: Korijärv

text: Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

title: Kasvihuonekaasutase

text: Kasvihuonekaasuutaseella tarkoitetaan tuotteen koko elinkaaren aikana ilmakehään päästettävien kasvihuonekaasuvirtojen summaa. Summasta voidaan vähentää tuotannossa esimerkiksi biomassaan sitoutuneet kasvihuonekaasut ja tuotannossa syntyneiden sivutuotteiden avulla toisaalla saavutetut päästövähenemät. Kasvihuonekaasutaseen laskenta voi tuotteesta riippuen olla monimutkainen laskentaprosessi, johon ei välttämättä voida osoittaa yhtä oikeaa laskutapaa. Laskennan tulisikin aina vastata kysymyksenasettelua, ja kasvihuonekaasutaselaskennan tarjoamia tietoja esitettäessä tulisi tuoda julki myös tapa, jolla tase on laskettu. Kasvihuonekaasutaseista on keskusteltu erityisesti bioenergian tuotannon lisäämisen yhteydessä.

title: Biomassa

text: Biomassalla voidaan tarkoittaa myös yleisesti mitä tahansa eliöllistä alkuperää olevaa ainetta. Yleensä tehdään erotus fossiilisen biomassan ja ei-fossiilisen biomassan välille siten, että biomassalla tarkoitetaan vain ei-fossiilista eli tuoreempaa biomassaa. Erityisesti termiä käytetään puhuttaessa eliöperäisestä raakaa-aineesta energiantuotannossa tai materiaalina.

title: Paidra järv

title: Biomassa

text: Energiantuotannossa biomassalla viitataan lähinnä monenlaisiin eloperäisiin jätteisiin, kuten puuhun, hakkuujätteisiin sekä sokeria ja tärkkelystä sisältäviin kasveihin. Niistä kaikista vapautuu poltettaessa energiaa, bioenergiaa, jota voidaan käyttää hyödyksi. Termi biomassa merkitsee eloperäistä ainetta, jota voidaan käyttää muun muassa energiantuotantoon. Biopolttoneste on pelloilla kasvavaa biomassa, josta valmistetaan polttonestettä esimerkiksi rypsiöljyä. Hake on puupalasten seos, ja hakkuutähde on metsään jäävä osa puusta. Biomassa poltetaan voimalassa, joka on pelkkä sähköä tuottava yksikkö tai niin sanottu vastapainevoimalaitos, joka tuottaa myös lämpöä teollisuudelle ja/tai kotitalouksille ja mahdollisesti myös prosessihöyryä teollisuudelle.

title: Biomassa

text: Luokka:Ekologia Luokka:Energiantuotanto Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Uusiutuva energia

text: Pieni osa auringon säteilemästä energiasta varastoituu fotosynteesin kautta kasvien tuottamaan biomassaan. Mikäli syntynyttä biomassaa poltetaan enintään samalla tahdilla kuin se uudistuu, nettohiilidioksidipäästöt jäävät olemattomiksi. Käytännössä biomassa on raskasta, kosteaa ja vie paljon tilaa, minkä vuoksi sitä joudutaan useissa käyttötarkoituksissa kuivaamaan tai jatkojalostamaan esimerkiksi briketeiksi tai polttonesteiksi. Tämä luonnollisesti syö osan biomassaan sitoutuneesta energiasta.

title: Valgjärv (Koorküla)

title: Ekologinen tehokkuus

text: Ekologinen tehokkuus eli kulutustehokkuus () on hyötysuhde, joka kertoo kuinka suuri osuus eläimen ravinnon energiasta sitoutuu sen kudoksiin. Sillä tarkoitetaan myös koko tietyn trofiatason biomassaan sitoutunutta energiamäärää, joka on seuraavan tason käytettävissä.

title: Biomuovi

text: Biomuovi on muovi, jonka raaka-aine on ei-fossiilinen biomassa ja joka maatuu verrattain nopeasti eli on biohajoava.

title: Hino järv

title: Biomassa

text: Usein ilmoitetaan jonkin biomin (joka tarkoittaa monesti käytännössä lähinnä kasvillisuusvyöhykettä) biomassan tuotanto. Voidaan ilmoittaa esimerkiksi jonkin kasvillisuustyypin tuottama nettobiomassa hehtaaria tai neliömetriä kohti. Voidaan myös kertoa, kuinka monta prosenttia biomassasta on maan alla. Voidaan kertoa koko biomassa. Biomassa voi uusiutua nopeasti tai hitaasti. Puusto uusiutuu melko hitaasti korkeilla leveysasteilla.

title: Kaarnajärv

title: Noodasjärv

title: Jatkotuotanto

text: Jatkotuotanto eli sekundaarituotanto tarkoittaa ympäristöekologiassa kuluttajien biomassaan sitoutuvaa energiamäärää, joka on seuraavan ravintoportaan käytettävissä. Sen määrä ilmaistaan yleensä massana tiettyä alaa ja tiettyä ajanjaksoa kohden, esimerkiksi grammoina neliömetriä ja päivää kohden. Energia sitoutuu primäärituotannossa tuottajiin kemiallisena energiana.

title: Ekosysteemi

text: Ekosysteemiin liittyvien eliöiden massaa kuvataan biomassan käsitteellä. Sillä tarkoitetaan eliöiden massaa pinta-alaa tai tilavuutta kohden. Biomassaan voidaan laajemmassa merkityksessään laskea mukaan myös kuollut eloperäinen aines, mutta yleensä sillä käsitetään vain elävää ainesta. Biomassa ilmoitetaan useimmin kuivapainona pinta-alaa kohden, esimerkiksi kg/ha. Suurimman osan biomassasta muodostaa yhteyttävät kasvit.


query: Miten Sumo-ottelun voi voittaa?

title: Sumo

text: Sumo () on perinteinen japanilainen kamppailulaji. Siinä tarkoituksena on työntää vastustaja ulos kehästä tai kaataa hänet.

title: Lohikäärme

text: Pelisarja Final Fantasyssa yleisenä summon-taikaolentona esiintyy Bahamut, joka on yleensä myös pelin yksi voimakkaammista Summon-olennoista.

title: Sumo Paint

text: Sumo Paintissa ovat kaikki kuvankäsittelyssä ja piirtämisessä tarvittavat perusominaisuudet. Perusominaisuuksien lisäksi ohjelma tarjoaa työkalut myös vaativampaan kuvankäsittelyyn.

title: Sumo

text: Sumon ammattimaisesta muodosta käytetään nimitystä ōzumō (), suuri sumo, erotuksena harrastelijoiden amazumōsta (). Ōzumō nykymuodossaan on suhteellisen tuore ilmiö, vaikka itse laji on ikivanha ja sen alkuperä on peittynyt aikojen kuluessa mystisiin tarinoihin.

title: Sumo

text: Ottelutasanteen yläpuolella on köysien, kaapelien tai pylväiden varaan kohotettu tsuriyane-katos. Se muistuttaa perinteisesti šintotemppelin harjakattoa, mutta modernien areenojen katos voi olla pelkkä pleksilasilevykin.[1]

title: Sumo

text: Kamakura-shogunaatin aikana (1185-1392) sumon luonne itsepuolustuksellina tekniikkana korostui samurailuokan ottaessa sumon osaksi taisteluharjoituksiaan. Samoihin aikoihin jujutsu () eriytyi sumosta omaksi lajikseen.[7] Muromachi-kauden (1338-1573) alkupuolella yläluokka ei enää suosinut sumoa samalla tavoin kuin aiemmin kunnes lajin suosio palautui 1400-luvun lopulta alkaen entiselleen sisäisten levottomuuksien kiihtyessä. Maaseudulla oteltu kusazumo säilytti koko ajan suosionsa.

title: Japanin urheilu

text: Ennen Edo-kautta sumopaini liitettiin šintolaisuuteen. Näin ollen sumopainiottelut olivat sekä uskonnollisia- että urheilutapahtumia. Uskotaan, että jotkut sumo-ottelut olivat täysin uskonnollisia, ja että niiden tulos oli sovittu etukäteen kami-jumalolentojen tyydyttämiseksi. Joskus sumo-otteluista myös ennustettiin: jos esimerkiksi kalastaja ja maanviljelijä ottelivat ja kalastaja voitti, oli tälle tiedossa hyvää kalastusonnea.

title: Sumo Paint

text: Olennainen osa Sumo Paintin toimintaa on palvelun ympärille rakennettu yhteisöllinen verkosto. Palvelun yhteisöllinen ulottuvuus mahdollistaa kuvien ja piirrosten jakamisen muiden käyttäjien kesken sekä julkaistujen teosten arvostelemisen. Yhteisössä on käyttäjiä yli 200 maasta.

title: Sumo

text: Nykyaikainen sumo-turnaus kestää 15 päivää, jokainen ottelija kohtaa yhden vastustajan päivässä. Vuosittain järjestetään kuusi suurta sumo-turnausta.[5]

title: Nyrkkeily

text: Vyötärön alapuolelle lyöminen on kiellettyä, samoin kiinnipitäminen, mikäli näin käy, tuomari erottaa ottelijat toisistaan. Toistuva vastustajassa roikkuminen aiheuttaa pisteiden menetyksiä ja lopulta hylkäyksen. Hylkäyksen eli diskauksen lisäksi ottelun voi voittaa osumapistein. Pistevoiton (PV.) lisäksi kehätuomarin keskeytyksellä (RSC) vastustajan ollessa ylivoimainen, ja (RSCH); eli iskujen osuessa päähän aiheuttaen nyrkkeilijässä puolustuskyvyttömän tilan eikä nyrkkeilijä kykene jatkamaan ottelua ja vastustaja on ylivoimainen, avustajan luovutuksella (AB), tyrmäyksellä (KO) ja luovutus ilman ottelua (WO eli walk over). Turnauksissa ottelun voi myös voittaa mikäli nyrkkeilijä on punnituksessa ylipainoinen, sairastunut ennen ottelua tai lääkäri kieltää ottelemisen kilpailijan terveydellisiin syihin vedoten. Tällöin toinen kilpailija voittaa WO-tuomiolla. Ottelu voi loppua myös diskaukseen (DISQ, engl. disqualification), jos nyrkkeilijä saa kolme varoitusta (esimerkiksi työntämisestä, sitomisesta ja niskaan tai vyön alle lyömisestä). Toinen nyrkkeilijä saa kaksi pistettä yhdestä vastustajan varoituksesta. Ottelu myös päättyy diskaukseen, jos nyrkkeilijä ei voi jatkaa ottelua niskaan tai vyön alle saadusta iskusta.

title: Sumo

text: Sumo-ottelu kestää yleensä vain muutaman sekunnin. Ottelu alkaa alkuryntäyksellä.[1] Ottelua edeltävien puhdistautumisrituaalien jälkeen painijat kyykistyvät vastakkain ja asettavat molemmat nyrkkinsä maahan keskiviivojen sisäpuolelle. Päätuomarin komennosta he ryntäävät kyykystä toisiaan vasten. Ensimmäisenä kyykystä ylös ehtineellä on usein etulyöntiasema.[4]

title: Sumo

text: Sumon kaksi päätyyliä ovat oshizumō ja yotsuzumō. Oshizumōssa eli "erillään ottelussa" tarkoituksena on työntää vastustaja kehästä, usein hänen omaa painoaan hyödyntäen. Yotsuzumōssa yritetään saada ote vastustajan vyöstä ja kantaa hänet kehästä tai heittää hänet maahan.[1]

title: Sumo

text: Japanin ulkopuolella sumoa harjoitetaan osin eri tavalla kuin Japanissa, ja ulkomaalaisilla on ollut pieni vaikutus lajin sääntöihin ja käytäntöihin. Esimerkiksi pelkkä perinteinen japanilainen lannevaate ei ole useinkaan suosittu otteluasu muualla, joten painijoilla on usein trikoot tai housut sen alla. Ulkomaalaiset painijat tuovat joskus muista kamppailulajeista tuttuja tekniikoita sumoon. Lajiin ovat tulleet myös painokategoriat.[9]

title: Raimo Karlsson

text: Raimo ”Sumo” Johan Hilding Karlsson (18. helmikuuta 1948 Helsinki – 27. helmikuuta 2007 Phuket, Thaimaa) oli suomalainen painija, joka voitti urallaan 9 Suomen mestaruutta yli 100-kiloisten sarjassa. Hän kuoli sukellusmatkalla Thaimaan Phuketissa.

title: Soldier Front

text:
Pelin jälkeen saa pisteitä sen mukaan, miten on onnistunut ampumaan muita pelaajia suhteessa siihen, kuinka monta kertaa on itse kuollut. Pistemäärään vaikuttaa myös miten hyvin on suorittanut tehtävät. Lisäpisteitä voi myös saada ostamalla erilaisia tavaroita.
Saat pisteitä enemmän jos saat 'Special Point' -merkin, jonka voit saada vain jos ostat tavaroita, jotka lisäävät Special Pointin prosenttia.

title: Sumo

text: Muinainen sumo oli nykyistäkin vahvemmin sidoksissa japanilaisille ominaiseen šintō () -uskontoon, jonka sadonkorjuu- ja hedelmällisyysriitteihin sisältyivät seremonialliset sumo-ottelut jumaluuksien ja esi-isien pitämiseksi tyytyväisinä myös tulevien vuosien satojen turvaamiseksi. Tuolloisissa otteluissa ei juuri sääntöjä tunnettu vaan ne saattoivat päättyä jopa ottelijoiden kuolemaan. Kuuluisimmassa tällaisessa ottelussa izumolainen ruukuntekijä Nomi no Sukune haavoitti kuolettavasti naralaista Taima no Kehayaa noin vuonna 23 eaa.

title: Kagamisato Kiyoji

text: Turnaus jatkui jännittyneissä tunnelmissa. Kagamisato esitti erinomaista sumoa kuutena viimeisenä turnauspäivänä, mutta hävisi ensin maegashira Araiwalle 12. ja mestari Wakanohanalle 13. päivänä. Hän kuitenkin voitti viimeisinä päivinä kaksi muuta suurmestaria eli Chiyonoyaman ja Tochinishikin päätyen tulokseen 9–6. Yleisesti uskottiin, että mikäli Kagamisato ei olisi mennyt tekemään lupausta hetken mielijohteesta, hän olisi halutessaan jatkanut uraansa vielä jonkin aikaa. Araiwalle koetun tappion jälkeen hän oli kuitenkin viimeistään karistanut sen ajatuksen mielestään. Polvi ei kuitenkaan paranisi eikä ollut enää mitään todistettavaa kenellekään. Tokitsukaze Oyakata lupasi hoitaa asian vannotettuaan oppilastaan ottelemaan turnauksen kuitenkin ensin loppuun asti kaikkensa vielä viimeisissäkin otteluissa antaen. Tämä teki työtä käskettyä.

title: Ekolalia

text: Ekolaliaa voi esiintyä eri vaikeusasteina. "Puhtaalla" ekolalialla tarkoitetaa sitä, että henkilö toistaa kaiken sanasta sanaan. Esimerkiksi kysyttäessä "miten voit?" vastaisi henkilö "miten voit?". Lieventyneenä (=mitigated) ekolaliaa pidetään, kun henkilö muuttaa osan sanoista. Useimmiten muutokset kohdistuvat persoonapronomineihin ja verbien muotoon. Näin ollen edellisen esimerkin mukaisessa tilanteessa henkilö, jolla ekolalia on lieventynyttä vastaisi "miten voin?"

title: Nicolae Mitea

text: Nicolae Mitea aloitti ammattilaisuransa Dinamo Bukarestissa kaudella 2002–2003. Hyvillä otteillaan hän onnistui saamaan testijakson Ajaxiin pelattuaan vain yhdeksän ottelua Romanian Liga 1:ssa Testijakson aikana hän sai vakuutettua Ajaxin johtokunnan ja hänelle tarjottiin sopimusta seurasta. Ensimmäisellä kaudellaan Ajaxissa hän pelasi 23 ottelua ja teki 7 maalia. Hän voitti kyseisellä kaudella seuransa kanssa Eredivisienin. Samana vuonna hän debytoi vielä Romanian maajoukkueessa. Kaudella 2004–2005 hänen otteensa heikkenivät ja maaleja syntyi vain kaksi. Vuosi 2005 oli hänelle muutenkin vaikea sillä hän loukkaantui ja joutui jättämään melkein jokaisen ottelun väliin kaudella 2005–2006. Seuraavakaan kausi ei ollut Mitealle parempi, sillä hän joutui valmentajansa epäsuosioon, pelejä kertyi vain kahdeksan.

title: Masakatsu Kotozakura

text: Sumo kuului perheen elämään jo varhain. Isä osallistui paikallisiin amatööriturnauksiin ja isoisän nuorempi veli oli ollut ammattiottelija Osakan ja Kioton sumo-organisaatioiden järjestämissä turnauksissa. Poliisina työskennellyt isä piti pojalleen kovaa, mutta oikeudenmukaista kuria painottamalla hyvien tapojen ja itsekurin merkitystä. Tämä kasvatti pojalle suorasukaisen ja periksiantamattoman luonteen, josta oli suurta hyötyä hänen vastaisella ottelu-urallaan.

title: NHK

text: NHK:n toiminta rahoitetaan lupamaksuilla, eikä sen kanavilla ole mainoksia. NHK:n pääkanavan ohjelmistoon kuuluu uutisia, urheilua, viihdettä ja kulttuuria; kanava tunnetaan etenkin uutislähetyksistään. Sen lähettämiin urheiluohjelmiin kuuluu erityisesti sumo- ja baseball-otteluita.

title: Sumo

text: Sumo-ottelun voi voittaa työntämällä vastustajansa ulos kehästä tai kaatamalla hänet. Kehästä ulkona olemiseen riittää pienikin kosketus ulkopuolelle, ja kaatumiseksi luetaan lattian koskettamista millä tahansa ruumiinosalla jalkapohjia lukuun ottamatta.[4] Hylkäykseen johtavia rikkomuksia ovat lyöminen, potkiminen, kuristaminen, silmien ja vatsan tökkiminen, hiusten kiskominen ja vyön alle iskeminen.[1]

title: Sumo

text: Ensimmäiset maininnat sumosta ovat peräisin vanhimmasta japanilaisesta kirjallisesta teoksesta, vuonna 712 kirjoitetusta Kojiki () -kronikasta, jonka sisältämän tarinan mukaan Japanin saarten omistuksen ratkaisi maailman ensimmäinen sumo-ottelu jumalien Takeminakata ja Takemikazuchi välillä Izumon rannalla nykyisen Shimanen piirikunnan alueella. Jälkimmäinen oli voittoisa ja perusti keisarillisen suvun, johon nykyinen, 125. keisari Akihitokin yhä kuuluu.

title: Areena (pelisarja)

text: Joukkueiden paremmuus mitellään taisteluissa, jotka pelaaja voi joko jättää tekoälyn hoidettaviksi tai ohjata vuoropohjaisesti jokaista gladiaattoriensa siirtoa ylhäältä päin kuvatussa näkymässä. Otteluissa pärjäämällä nousee kovempiin sarjatasoihin sekä saa rahaa, jonka voi sijoittaa edelleen joukkueensa kehittämiseen. Rahaa kuluu varusteiden lisäksi gladiaattorien palkkoihin ja kouluttamiseen. Areena-pelit ovatkin yhdistelmä taktisia siirtoja otteluissa sekä joukkueen taloudellista hallintaa niiden ulkopuolella.

title: Sumo

text: Sumo-ottelun edellä ottelijoiden on suoritettava tietyt rituaalit. Näitä rituaaleja amatööri- ja ammattilaissumossa ovat:[3]

title: Shakin maailmanmestaruusottelu 1896

text: Ottelu alkoi marraskuussa. Lasker voitti Moskovassa ensimmäiset neljä peliä, minkä jälkeen Steinitz pyysi lykkäystä heikentyneen terveydentilansa takia. Ottelussa pidettiin taukoa kaksi kuukautta, minkä jälkeen Lasker jatkoi vahvoja otteitaan. Hän voitti seuraavista seitsemästä pelistä kolme, ja neljä peliä päättyi tasan. Steinitz sai taisteltua kahdesta seuraavasta pelistä voitot, mutta se ei enää vaikuttanut lopputulokseen mitenkään. Seuraava peli päättyi tasan ja Lasker voitti kuudennentoista ja seitsemännentoista pelin. Lopputulos oli selvä: 10–2 Laskerin hyväksi.

title: Sumo

text: Sumossa on 80 virallista tekniikkaa, joilla ottelun voi päättää. Näistä yleisessä käytössä on noin kymmenen. Yleisiä tekniikoita ovat esimerkiksi työntämistekniikka yori-kiri, tuuppimisliike tsuppari, väistötekniikka hataki-komi, sekä jalasta nostamistekniikka ashi-tori.[4]

title: Sumo

text: Sumoa on yritetty kansainvälistää viime vuosikymmeninä. Kansainvälinen sumojärjestö (ISO) perustettiin vuonna 1983, ja alettiin järjestää kansainvälisiä kilpailuja. Kansainvälinen sumoliitto (ISF) korvasi ISO:n vuonna 1992.[9] Sumon ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut pidettiin 1992 Tokiossa, ja mukana oli painijoita 20 maasta.[8] Kisojen seurauksena maailmalla alettiin perustaa kansallisia sumoliittoja.[9] Suomen sumoliitto perustettiin vuonna 1995.[8] Kansainväliseen sumoliittoon kuuluu nykyisin lähes 90 maata.[8]

title: Sumo Paint

text: Sumo Paint on suomalaisen Sumoing Oy:n luoma, ilmainen kuvankäsittelyohjelma, jonka avulla voi luoda, muokata ja tallentaa kuvia joko omalle koneelleen tai verkkoon. Ohjelma tarjoaa työkalut kuvankäsittelyyn suoraan internet-selaimessa. Sumo Paintista julkaistiin kesällä 2008 ensimmäinen avoin beta-versio ja versio 1.0 julkaistiin helmikuussa 2009.

title: Sumo

text: Sumo-ottelut käydään dohyōlla. Dohyō on neliönmuotoinen savesta tehty tasanne, sivuiltaan 5,7 metriä ja korkeudeltaan 34–60 senttimetriä. Sen keskelle on merkitty pyöreä, hiekkapäällysteinen kehä ottelijoille. Ottelualue on pyhitetty šintolaisuuden hengille. Kehän reunoille sirotellaan suolaa, jotta erotuomari näkisi helposti, kun painija koskettaa reunaa. Tasanteella on erotuomari (gyōji), ja dohyōn joka sivulla on yksi rajatuomari, joilta erotuomari voi tarvittaessa kysyä neuvoa. Yhdessä kulmassa on astia, jossa on vettä. Keskellä ottelualuetta on kaksi viivaa, joiden taakse ottelijat menevät ennen ottelun alkua.[1] Epäpuhtaan naisen läsnäolo kehässä saastuttaa sen.[2]


query: Onko U-Boot sukellusvenettä käytetty sodassa?

title: U-vene

text: U-vene, () eli U-Boot () on Saksan laivaston sukellusvene. Myös englanninkielinen muoto lyhenteestä, U-boat, tarkoittaa saksalaista sotilassukellusvenettä, varsinkin ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikaista (myös Itävallan sotilassukellusvenettä ensimmäisessä maailmansodassa). Saksalaisten sukellusveneiden luokituksen tunnuksena oli kummassakin maailmansodassa yleensä U ja numero väliviivalla tai ilman.

title: Libanon (vuoden 2009 elokuva)

text: Libanon on israelilainen sotaelokuva, joka sai Kultainen leijona -palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla 2009. Israelilaisen Samuel Maozin ohjaama elokuva käsittelee Libanonin sotaa vuonna 1982 ja se kertoo sodasta panssarivaunun miehistön silmin. Elokuvaa on verrattu asetelmiltaan saksalaiseen Sukellusvene U-96 sotaelokuvaan. Elokuva perustuu osin Maozin omiin traumaattisiin sotakokemuksiin. Ohjaaja onkin kertonut kestäneen 20 vuotta, kunnes hän oli kerännyt tarpeeksi voimia omakohtaisen aiheen käsittelyyn.

title: Tyyppi VII

text: Yksi tunnetuimmista VIIC-tyypin veneistä on U-96, joka esiintyy elokuvassa Das Boot. Samanlainen U-581 löytyi 2017 Azoreilta.

title: Sukellusvene U-96

text: Sukellusvene U-96 (alkuperäisnimeltä Das Boot) on Wolfgang Petersenin ohjaama vuonna 1981 ensi-iltansa saanut saksalainen sotaelokuva. Elokuvan tuotti Günter Rohrbach, ja sen pääosissa näyttelevät Jürgen Prochnow, Herbert Grönemeyer ja Klaus Wennemann. "Sukellusvene U-96" perustuu Lothar-Günther Buchheimin samannimiseen omaelämäkerralliseen teokseen vuodelta 1973. Elokuva sijoittuu toiseen maailmansotaan ja kertoo fiktiivisen tarinan sukellusvene "U-96:sta" ja sen miehistöstä.

title: U-vene

text: Lothar von Arnauld de la Perière oli kaikkien aikojen menestynein sukellusveneenkomentaja. Tämä saksalainen U-35:n ja U-139:n kapteeni upotti ensimmäisessä maailmansodassa 194 alusta (453 716 bruttorekisteritonnia). Neljää torpedointia lukuun ottamatta hän teki kaikki upotuksensa veneensä kansitykillä. Saksalainen Otto Kretschmer oli toisen maailmansodan menestyksekkäin sukellusveneen päällikkö. Hän upotti 46 alusta (273 043 bruttorekistoritonnia). Ehkä kuuluisin saksalaisia sukellusveneitä käsittelevä teos on saksalaisen kirjailijan Lothar-Günther Buchheimin romaaniin Das Boot (1973) perustuva Wolfgang Petersenin ohjaama sukellusvene-elokuva Sukellusvene U-96, joka perustuu osittain U-96:n kapteenin Heinrich Lehmann-Willenbrockin kokemuksiin.

title: HMS Birmingham (1913)

text: "HMS Birminghamin" miehistö havaitsi 9. elokuuta 1914 Saksan laivaston sukellusveneen "U-15" pinnalla Fair Islen edustalla. Sukellusveneestä kuului kovaa kilkettä aivan niin kuin korjattaessa, jolloin risteilijä avasi tulen osumatta sukellusveneeseen. Sukellusveneen aloittaessa sukeltamisen risteilijä törmäsi siihen leikaten sen kahtia. "U-15" upposi miehistöineen ollen samalla ensimmäinen sodassa upotettu sukellusvene. Vielä saman kuukauden aikana risteilijä upotti kaksi saksalaista kauppalaivaa. Se otti osaa Helgolandin taisteluun 28. elokuuta sekä Doggermatalikon taisteluun tammikuussa 1915.

title: La Rochelle

text: Toisen maailmansodan aikana saksalaiset rakensivat kaupunkiin ison sukellusveneiden tukikohdan, joka oli myöhemmin Das Boot -elokuvan ympäristönä. Sodan loppuvaiheessa La Rochelle oli viimeinen ranskalainen kaupunki, joka valloitettiin takaisin vapaalle Ranskalle.

title: U-81 (1941)

text: Saksan laivaston esikunta päätti lähettää 4. marraskuuta toisen ryhmän sukellusveneitä Välimerelle. Ryhmään kuuluivat "U-81", "U-205", "U-371" ja "U-559" ja alukset lähtivät päämääränään La Spezia ja kulkivat Gibraltarin salmen lävitse. Sukellusveneet "U-81" ja "U-205" havaitsivat 13. marraskuuta Force H:n Gibraltarin edustalla ja laukaisivat torpedoita aluksia kohti. Alukset eivät kyenneet tähystämään mahdollisia osumia, vaan joutuivat väistämään saattueen hävittäjien syvyyspommeja. "HMS Ark Royaliin" osui yksi torpedoista keskilaivaan. "HMS Ark Royal" upposi seuraavana päivänä osuman seurauksena. Sukellusveneet saapuivat 1. joulukuuta La Speziaan ja liitettiin osaksi 29. Sukellusvenelaivuetta.

title: Sukellusvene U-96

text: Yksi elokuvan kuvauksissa käytetyistä sukellusveneen pienoismalleista esiintyy myös Steven Spielbergin elokuvassa "Kadonneen aarteen metsästäjät" (1981).

title: Sukellusvene U-96

text: Saksalainen eurodance-projekti U-96 julkaisi 1991 teknotyylisen mukaelman elokuvan tunnuskappaleesta ”Das Boot”, jonka alkuperäisversion sävelsi Doldinger.

title: HMS Brazen (H80)

text: "HMS Brazen" liitettiin sodan alkaessa 19. Hävittäjälaivueeseen Doveriin, missä alus suojasi Kanaalin saattueita viirikön osana. Alus pelasti 13. syyskuuta yhdessä "HMS Boreasin" kanssa kolme Saksan laivaston sukellusvene "U-40":n miehistönjäsentä merestä. Sukellusvene oli uponnut osuttuaan miinaan.

title: U-vene

text: Sodan aikana liittoutuneiden ja Kriegsmarinen välillä käytiin jatkuvaa varustelukilpailua varsinkin merikohteiden havaitsemisessa ja havaitsemisen ehkäisyssä. Kaikuluotain (SONAR, briteillä nimitys ASDIC) mahdollisti liittoutuneiden sotalaivojen havaita vedenalaiset sukellusveneet (ja päinvastoin) yli näköetäisyyden päästä mutta ei ollut tehokas pinnalla kulkevaa alusta vastaan; täten sodan alkuvaiheessa yöllä tai huonossa säässä sukellusvene oli paremmassa turvassa pinnalla kuin pinnan alla. Tutkatekniikan edistysaskeleet osoittautuivat erityisen kuolettaviksi sukellusvenemiehistöille varsinkin sen jälkeen kun lentokoneisiin ryhdyttiin asentamaan tutkia. Vastatoimenpiteenä sukellusveneisiin asennettiin tutkasta varoittavia vastaanottimia jotta sukellusvene ehtisi sukeltaa riittävän ajoissa ennen vihollisen lähestymistä. Myös sukellusveneisiin kehitettiin tutka, mutta monet kapteenit eivät käyttäneet sitä pelätessään ilmaisevansa asemansa vihollispartioille.

title: Itämeren laivasto

text: Laivaston päätarkoituksena oli kylmän sodan aikana valmistautua Puolan ja Saksan demokraattisen tasavallan laivastojen kanssa maihinnousuihin Tanskan ja Länsi-Saksan rannikoille. Puolueeton Ruotsi syytti myös useaan kertaan Neuvostoliittoa sukellusveneiden kulusta sen aluevesillä, mikä johti valtioiden välien heikkenemiseen. Epäilyt saivat vahvistusta, kun sukellusvene "U 137" ajoi karille Ruotsin aluevesillä lähellä Karlskronan tukikohtaa lokakuussa 1981. Myöhemmin kuitenkin epäiltiin myös sitä, että pääosan sukellusveneiden aiheuttamista aluevesien loukkauksista olisi ollut Yhdysvaltain laivaston sukellusveneiden tekemiä, minkä tarkoituksena oli rohkaista Ruotsin silloista hallitusta tehostamaan sukellusvenetorjuntaansa. Ulkopoliittisesti puolueeton Ruotsi ja Yhdysvallat olivat solmineet 1960 salaisen puolustussopimuksen, joka mahdollisti yhdysvaltalaisten hyökkäyssukellusveneiden sijoittamisen sukellusveneille matalan Itämeren Gotlannin länsipuolella olevaan syvänteeseen.

title: Hyökkäys Aruballe

text: Samanaikaisesti kuusi muuta sukellusvenettä "U-502", "U-67", "U-129" ja "U-161" ja kaksi Italian laivaston sukellusvenettä partioivat Venezuelanlahdella. "U-502" upotti samana päivänä tankkerit "SS Tia Juanan" ja "San Nicolasin" ja venezuelalaisen höyrylaiva "SS Monagasin". "U-67" vahingoitti hollantilaista tankkeria "Rafaelaa" Curaçaon lähellä. Neljä muuta sukellusvenettä eivät vahingoittaneet liittoutuneiden aluksia. "Pedernalesin", "Arkansasin" ja "Rafaelan" saamat vauriot korjattiin ja ne jatkoivat öljykuljetuksia. Hyökkäyksen jälkeen Aruban puolustuksia vahvistettiin eikä saarelle hyökätty toistamiseen sodan aikana.

title: Lothar-Günther Buchheim

text: Romaania seurasi täysin todellisuuteen pohjautuvan sukellusvenetrilogian ensimmäinen osa "U-Boot-Krieg" vuonna 1976. Kaksi seuraavaa osaa, "U-Boot-Fahrer" sekä "Zu Tode Gesiegt" julkaistiin molemmat vuonna 1998. Trilogia sisältää yhteensä yli 5000 sodan aikana otettua valokuvaa. Buchheim kirjoitti myös kirjan "Der Abschied" (2000) matkastaan ydinkäyttöisellä rahtialus NS Otto Hahnilla. Aluksen kapteenina toimi tuolloin Heinrich Lehmann-Willenbrock.

title: 812 Naval Air Squadron

text: Laivue siirrettiin "HMS Ark Royalille". Laivueen onneksi sen koneista oli riittävä määrä ilmassa tukialuksen joutuessa saksalaisen sukellusveneen uhriksi ja upotessa. Laivue täydennettiin Gibraltarilla. Kaikki täydennyksenä saadut koneet oli varustettu ASV tutkalla, joka mahdollisti ensimmäisen yöllisen sukellusveneen (U-451) upotuksen 21. joulukuuta. Laivue vahingoitti lisäksi viittä sukellusvenettä toimiessaan maatukikohdista.

title: Hajen-luokka (1954)

text: Onneksi vasta valmistunut Saksan laivaston tyypin XXI sukellusvene "U-3503" (Oberleutnant zur See Deiring) oli sodan lopulla 8. toukokuuta 1945 upotettu Ruotsin aluevesille Göteborgin edustalle (). Laivasto nosti 24. elokuuta 1946 veneen, joka kuljetettiin Karlskronaan tutkittavaksi ennen romuttamista.

title: U-vene

text: ”Leigh light” B-24 Liberatorissa Brittien ”Siili”-syvyysammusheitin Brittien MK VII syvyyspommeja lastataan U-505:stä saatu Enigma-salauslaite U-534, tyypin IXC/40 sukellusvene. Birkenhead Docks, Merseyside, Englanti. Tyyppien VII ja IX sukellusveneet sodan jälkeen Trondheimissa 19. toukokuuta 1945. Tyypin IXC sukellusvene ilmahyökkäyksen kohteena Atlantilla. Kuvan tyyppi IXC:n saksalainen sukellusvene U-505 oli ainoa Yhdysvaltain laivaston kaappaama sukellusvene toisessa maailmansodassa.

title: H. C. Stülcken Sohn

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti Saksan keisarikunnan laivastolle yhden pienen sukellusveneen "U-157", joka palveli sodan aikana tunnetun päällikön Max Valentinen alaisuudessa. Alus teki sodan pisimmän partiomatkan 27. marraskuuta 1917 – 15. huhtikuuta 1918 eli 139 päivää. Toisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti Kriegsmarinelle 24 kappaletta tyypin VIIC sukellusveneitä. Yhtiö käytti työvoimanaan Neuengammen keskitysleirin vankeja.

title: Sukellusvene

text: Venäjällä laskettiin 1903 vesille ensimmäinen aseistettu sukellusvene Delfin. Venäjän-Japanin sodan aikana Venäjä tilasi saksalaisen Kruppin Germaniawerftilta kolme venettä, jotka eivät kuitenkaan ehtineet sotaan. Saksassa samojen suunnitelmien mukaan valmistettu ensimmäinen Saksan keisarikunnan laivaston sukellusvene SM U-1 otettiin käyttöön 1906.

title: Herbert Grönemeyer

text: Grönemeyer esitti sotakirjeenvaihtaja, luutnantti Wernerin roolin Wolfgang Petersenin elokuvassa "Das Boot"/ "Sukellusvene U-96", mutta on sittemmin keskittynyt muusikon uraansa. Hänen 1984 julkaistu albuminsa "4630 Bochum" oli ilmestyessään kaikkien aikojen myydyin saksankielinen levytys. Kaikki Grönemeyerin levyt ovat ylltyneet Saksan listaykkösiksi. Albumi "Mensch" (2002) on ollut Saksan kaikkien aikojen myydyin levy (3,7 milljoona).

title: Heinrich Lehmann-Willenbrock

text: Alkusyksystä 1940 Lehmann-Willenbrock komensi VIIC-tyypin sukellusvenettä U-96. Sen seitsemännellä partiomatkalla miehistöön liittyi sotakirjeenvaihtaja, luutnantti Lothar-Günther Buchheim, joka kolme vuosikymmentä myöhemmin kirjoitti kokemuksiinsa perustuen kirjan Das Boot. Heinrich Lehmann-Willenbrock toimi kirjan kapteenin, Ukon, esikuvana.

title: Ruotsi kylmässä sodassa

text: Sukellusvene U 137 oli karilla noin 10 kilometrin päässä Ruotsin suurimmasta laivastotukikohdasta puoli vuorokautta, kunnes paikallinen kalastaja teki huomiostaan poliisille ilmoituksen. Sukellusvene oli ollut matkalla hakemaan eliittisotilaista koostuvaa Spetsnaz-ryhmää. Sukellusveneessä oli vielä ruotsalaisten viranomaisten paikalle saapuessa neuvostoliittolaista miehistöä.

title: Germaniawerft

text: Telakalta laskettiin 26. huhtikuuta 1945 vesille viimeinen sukellusvene "U-4714" ja sota päättyi ennen aluksen palvelukseenottamista. Sodan jälkeen osittain raunioitunut telakka oli eräs ensimmäisistä liittoutuneiden haltuunottamista yrityksistä. Raskaasti pommitetun Kielin asukkaat protestoivat tuloksetta päätöstä vastaan. Telakka romutettiin eikä sitä rakennettu uudelleen. Howaldtswerke-Deutsche Werft osti 1960-luvun lopulla telakka-alueen sukellusveneiden valmistamiseksi. Vuonna 2015 sukellusveneiden valmistus alueella alkoi uudelleen.

title: U-vene

text: Sodan ensivaiheen aikana saksalaiset sukellusveneet olivat äärimmäisen tehokkaita tuhoamaan liittoutuneiden huoltokuljetuksia varsinkin kanadalaisten ja brittien saattueita suojelevien saattoalusten toimialueiden välissä sijaitsevalla suojaamattomalla merialueella. Kun Yhdysvallat liittyi sotaan, saksalaisten sukellusveneiden toimialue ulottui Yhdysvaltain ja Kanadan Atlantin puoleiselta rannikolta Meksikonlahdelle sekä Arktiselta alueelta Afrikan länsi- ja etelärannikolle ja idässä jopa Penangiin asti Malesiassa. On huhuttu että yksi sukellusvene pääsi jopa Galveston Bayhin asti Texasissa. Koska vedenalaisessa sukelluksessa akut rajoittivat suuresti sukellusveneen nopeutta ja toimintamatkaa, sukellusveneet joutuivat kulkemaan suurimman osan ajasta pinnassa dieselmoottoreilla sukeltaen ainoastaan hyökkäyksen aikana tai harvinaisissa päiväsaikaisissa torpedoiskuissa. Sodan ensimmäisten vuosien aikana saksalaisten sukellusveneiden yleisin tapa hyökätä oli pimeällä ja pinnalla. Tätä ajanjaksoa, ennen kuin liittoutuneet kehittivät todella tehokkaat sukellusveneentorjuntamenetelmät, saksalaiset sukellusvenemiehet sanoivat myöhemmin ”onnelliseksi ajaksi” ().

title: U-vene

text: Vuodesta 1955 Länsi-Saksan Bundesmarinelle sallittiin pienen laivaston ylläpito. Aluksi nostettiin ja korjattiin kaksi tyyppi XXIII:n sukellusvenettä ja yksi tyyppi XXI:n sukellusvene. 1960-luvulla Länsi-Saksa ryhtyi jälleen sukellusvenebisnekseen. Koska Saksalle oli asetettu alun perin 450 tonnin uppoaman yläraja Bundesmarine keskittyi pieniin rannikkosukellusveneisiin torjuakseen Neuvostoliiton uhkaa Itämerellä. Saksalaiset pyrkivät käyttämään edistynyttä tekniikkaa korvatakseen pientä uppoamaa, kuten käyttämään magnetisoitumatonta terästä laivastomiinoilta ja magneettikentän häiriöiden ilmaisimilta suojautumiseksi. Tyyppi 201 oli ensimmäinen saksalainen toisen maailmansodan jälkeinen sukellusveneluokka. Se kuitenkin osoittautui epäonnistuneeksi rakenneratkaisuiltaan uudenlaisen runkomateriaalin halkeillessa. Seuraava tyyppi 205 astui palvelukseen vuonna 1967 ja oli menestys. Saksan laivastolle rakennettiin 12 tyypin alusta. Jatkaakseen U-boot-traditiota ja ”brändiä” uudet alukset saivat perinteisen U-luokituksen alkaen U-1:stä.

title: U-luokka (sukellusvene)

text: U-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut sukellusveneluokka, johon kuului 49 hieman ennen sodan alkua ja sodan aikana kolmessa erässä (alaluokassa) valmistettua alusta.

title: Lothar-Günther Buchheim

text: Buchheim tunnetaan parhaiten sodanajan kokemuksiin perustuvasta romaanistaan "Das Boot", joka julkaistiin Saksassa 1973. Kirja on osittain fiktiivinen kuvaus sukellusveneen partiomatkasta ja sen kertojana toimii laivaston sotakirjeenvaihtaja luutnantti Werner. Kirjan karu ja sodanvastainen asenne aiheuttivat aikanaan puhetta puolesta ja vastaan. Das Boot julkaistiin Suomeksi nimellä "Sukellusvene" vuonna 1975.

title: Tyyppi XXI

text:
Veneessä oli kuusi torpedoputkea keulassa ja sen asehuoneeseen oli mahdollista varastoida 17 torpedoa. Siinä oli myös hydraulinen järjestelmä putkien uudelleenlatausta varten, jolla kaikki putket saatiin ladattua nopeammin kuin VIIC:ssa ladattiin yksi putki. Tyyppi XXI pystyi ampumaan 18 torpedoa alle 20 minuutissa. Siinä oli myös kehittynyt aktiivinen kaikumittain sekä kuuntelulaite ( NIBELUNG), jolla tähtäämisen voi tehdä jopa ilman periskoopin apua.
Valmistusmenetelmää kehitettiin siten, että runko rakennettiin kahdeksassa osassa, kuljetettiin proomuilla telakalle ja koottiin siellä. Tarkoitus oli lyhentää rakennusaikaa 22 kuukaudesta yhdeksään. Tässä oli myös ongelma koska sisämaan konepajoilla ei ollut tarvittavaa kokemusta, joten osat eivät usein sopineet yhteen ja vaativat runsaita jälkikorjauksia. Blohm & Voss Hampurissa, AG Weser Bremenissä ja F. Schichau Danzigissa kokosivat kaikkiaan 118 venettä, joista vain neljä saatiin taistelukuntoon ennen sodan loppua. Ainoastaan kaksi veneistä, "U-2511" ja "U-3008" ehtivät taistelupartioon ennen sodan päättymistä, mutta ne eivät upottaneet yhtään alusta. "U-2511":n päällikkö Adalbert Schnee oli määrätty Karibianmerelle testeihin, kun sota loppui. Schnee väittää, että hän pääsi antautumisen jälkeen upotusasemaan "HMS Norfolkin" saattueen keskelle ilman sukellusveneen huomaamista, mutta tätä ei ole pystytty vahvistamaan.
Liittoutuneiden ilmapommitukset tuhosivat 22 kappaletta tyypin XXI aluksia telakoille, omat miehistöt upottivat 4. toukokuuta 1945 amiraali Dönitzin käskystä 84 venettä. Jäljelle jääneet kaksitoista venettä jäivät liittoutuneille, joille ne antoivat runsaasti vaikutteita seuraavan sukupolven sukellusveneille. Yhdysvaltain laivastoon liitettiin "U-2513" ja "U-3008". "U-3017" liitettiin Britannian kuninkaalliseen laivastoon nimellä "HMS N41" ja "U-2518":sta tuli Ranskan laivaston "Roland Morillot". "U-3515", "U-2529", "U-3035" ja "U-3041" saivat Neuvostoliiton laivastossa nimet "B 27", "B 28", "B 29" ja "B 30". Länsi-Saksa nosti vuonna 1957 sodan lopussa upotetun "U-2540":n, josta tuli vuosiksi 1960–1968 Bundesmarinen "tutkimusalus" "Wilhelm Bauer". Vene museoitiin 1984 Bremerhavenin merimuseoon.

title: U96

text: Projektin nimi on otettu tunnetusta Sukellusvene U-96 -elokuvasta, joka on nähty myös televisiosarjana. Heidän ensimmäinen hittinsä vuonna 1991 oli techno-dance-versio elokuvan tunnussävelestä. Alkuperäisen version oli säveltänyt Klaus Doldinger. Ensimmäinen levy "Das Boot" ilmestyi 1992.


query: Miksi +4 asteinen vesi painaa eniten?

title: Vesi

text: ominaislämpökapasiteetti: neste 4186J/(K·kg), kiinteä (jää 0°C) 2060J/(K·kg) sulamislämpö: 333kJ/kg (0°C) höyrystymislämpö: 2260kJ/kg (100°C) tiheys: 4°C 1000kg/m3 = 1,000kg/l = 1,000g/cm3, muissa lämpötiloissa veden tiheys on pienempi kolmoispiste: lämpötila: 273,16K (0,01°C), paine: 611,73Pa (noin 0,006bar).

title: Siili

text: Siili on noin 20–30 senttimetriä pitkä, ja sen häntä on 1,5–4 senttimetriä. Siili painaa 0,4–1,2 kilogrammaa, joskus jopa 1,9 kilogrammaa.[3] Paino vaihtelee kuitenkin huomattavasti vuodenajan mukaan. Talvihorroksesta herännyt siili voi painaa alle 300 grammaa, mutta se lihoo nopeasti alkukesästä.[4]

title: Lapinlahti

text: Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Osuuskunta ItäMaito, rautakauppa Rauta-Asema JP Oy ja Lapinlahden Vesi Oy.

title: Lumi

text: Kun lumi alkaa sulaa, nestemäinen vesi sitoutuu jääkiteisiin niin kauan kuin sen osuus on riittävän pieni. Kun osuus ylittää 2–5 % tilavuudesta, vettä alkaa vapautua. Sen jälkeenkään kaikki sulanut lumi ei valu vetenä pois, vaan osa lumesta sublimoituu vesihöyryksi ja osa voi jäätyä uudelleen. Lumen sulamisessa keväällä on selvä vuorokausivaihtelu: eniten lunta sulaa iltapäivisin klo 12:n ja 18:n välillä. Nopeimmillaan lunta voi sulaa 3–4 millimetriä tunnissa. Viileän ilmaston alueella talven sateet varastoituvat lumipeitteeseen, lähtevät keväällä liikkeelle ja aiheuttavat tulvia. Enimmillään lumipeitteeseen on varastoituneena 15–30 % vuoden sademäärästä.

title: Psykoottinen masennus

text: Psykoottinen masennus on vaikea-asteinen masennus, johon liittyy harhaluuloja, aistiharhoja, psykomotorista hidastumista, kiihtymistä tai sulkutila. ICD-10-luokituksessa sairaus on "F32.3 vaikea-asteinen, psykoottinen masennustila".

title: Niveljalkaiset

text: Useimmat niveljalkaiset ovat pienikokoisia. Ne voivat kasvaa kohtalaisen kokoisiksi vain meressä, missä vesi antaa niiden tukirungolle lisätukea. Merten niveljalkaisista suurin on jopa 20 kiloa painava jättiläistaskurapu. Maalla elävät hyönteiset tai hämähäkit eivät paina aikuisina yli sataa grammaa, mutta yhden kovakuoriaislajin toukka on yli 200-grammainen.

title: Luettelo Pokémon-lajeista (1–20)

text:
Se on Charmanderin toinen muoto ja omistaakin samantyyppisen liekin, tosin hieman kookkaamman, häntänsä päässä. Charmeleon on 109,2 cm pitkä ja se painaa 19 kg. Se pärjää hyvin ruoho-, jää- ja ötökkätyyppien Pokémoneja vastaan, mutta vesi-, kivi- ja lohikäärmepokémonit ovat sille haasteellisia vastuksia.
- Esiintyminen animessa

title: Miekkavalas

text: Miekkavalasuros painaa 7–10 tonnia ja on 7–9,8 metriä pitkä. Naaras painaa 4–6 tonnia ja on noin 6,4 metrin pituinen.

title: Louhikala

text: Kala kasvaa noin 30 – 40 senttimetrin mittaiseksi. Se ei ole runsaslukuinen parvikala, muttei harvinaisuuskaan. Kala vaatii suolaisen veden kuteakseen. Mätimunat ja pienet poikaset ovat pelagista eläinplanktonia. Louhikala on kellertävä ja pitkänomainen. Sillä on suhteellisen hyvä suojaväri pohjakalana. Kalan vatsaevä ja takimmainen selkäevä ovat pitkät, etummainen selkäevä lyhyt ja teräväpiikkinen. Piikit ovat myrkyllisiä. Myrkky on proteiini, joka aiheuttaa kouristuksia ja saattaa olla jopa hengenvaarallinen. Kuuma yli 40-asteinen vesi tekee myrkyn tehottomaksi.

title: JamLegend

text: BeatJamissa piti ainoastaan painaa 1, 2, 3, 4 ja 5 näppäimiä (perusnäppäimet) kun taas GuitarJamissa piti painaa jokaisen värinuotin kohdalla myös Enteriä. Showdown oli pelin suosittu moninpeliominaisuus joka tuki jopa 20 pelaajan verkkopeliä.

title: Siili

text: Syksyllä siili hyötyy ruokinnasta kaikkein eniten. Ruokintaa tulee jatkaa niin kauan kuin siilejä käy syömässä ennen talvihorrostaan.[44] Siilin pitäisi painaa horrokseen ryhtyessä Suomen oloissa vähintään 800 grammaa.[44]

title: Jäänmurtaja

text: Jäänmurtaja on laiva, joka on suunniteltu vesistön pinnalla olevan jään särkemiseen vesiväylältä, satamasta tai muulta alueelta. Se mahdollistaa talvimerenkulun merialueilla, joilla vesi jäätyy ja joilla satamat olisivat muuten kiinni jopa useita kuukausia vuodessa. Alus murtaa jään omalla painollaan ja painaa syntyneet jäälohkareet sivuilleen ja alleen. Näin syntyy kulkukelpoinen uoma murtajalle itselleen tai avustettavina oleville muille aluksille.

title: Viherkatto

text: Pohjan päälle tulevat viherkaton salaojituslevy, juurisuoja, kasvualusta ja viimeiseksi kasvillisuus tai valmis kasvimatto.[1] Kaltevuudeltaan yli 30-asteinen viherkatto kannattaa varustaa kehikoilla, jotka pitävät kasvualustan koossa.[4] Kevyessä viherkatossa on noin viisi senttiä kasvualustaa, mutta siitä on vain pieni osa on multaa tai muuta orgaanista ainetta.[3] Usein kasvualustalle on vähemmän tilaa kuin mitä puutarhanhoidollisesta näkökulmasta olisi toivottavaa.[4] Monissa maissa suositaan perustamistapana siemenkylvöä, koska se on edullisempi.[5]

title: Flamingo Spa

text: Flamingo Kylpylän kylpylä- ja hoito-osasto on suunnattu aikuisille, ja sen ikäraja on 18 vuotta. Osasto on suunniteltu Paul Haslauerin ideologian pohjalta itämaisen teeman mukaiseksi. Osastolta löytyy kaksi allasta: 34-asteinen mineraalivesiallas sekä 37-asteinen lämminvesiallas. Saunoja on kuusi erilaista: noin 45-asteinen yrttisauna, noin 50-asteinen höyrysauna, kattokruunullinen kristallisauna, 80-asteinen suomalainen sauna, 60-asteinen biosauna sekä 80-asteinen, tervantuoksuinen perinnesauna. Lisäksi osastolta löytyvät lämmitetyt lepotilat, suolahuone sekä myllynratassuihku, joka kaataa vuoron perään kylmiä sekä lämpimiä vesiryöppyjä.

title: Virtahevot

text: Nykyiset virtahepolajit poikkeavat selvästi kooltaan. Tavallinen virtahepo voi painaa jopa 4 600 kiloa. Kääpiövirtahepo painaa korkeintaan 270 kiloa ja on suunnilleen muutaman kuukauden ikäisen virtahevonpoikasen kokoinen.

title: Kambodžan historia

text: Chenla oli khmerien kuningaskunta, joka legendan mukaan syntyi chameilta vallatulle maalle.[17] Chenla oli ollut Funanin vasallivaltio, mutta se erkani Funanista valtakunnan heikennyttyä noin vuonna 550.[18][4] Chenlan valtakautta ei kestänyt kauan, sillä 600-luvun lopulla valtakunta jakaantui kahtia. Kiinalaiset kronikat kutsuvat jakaantunutta maata Maa-Chenlaksi ja Vesi-Chenlaksi. Maa-Chenla sijaitsi nykyisen Laosin eteläosassa ja Vesi-Chenla nykyisen Kambodžan alueella. Maa-Chenla säilyi suhteellisen vakaana, mutta rannikolla sijainnut Vesi-Chenla joutii luultavasti jaavalaisen Sailendra-dynastian vasalliksi 800-luvulla. Vesi-Chenla hajosi lopulta useaan pieneen kuningaskuntaan.[4][19][17] Chenlan heikentyminen loi samalla perustan Angkorin valtakunnan syntymiselle.[4]

title: Hajulukko

text: Käymisastiassa on ylipaine, jolloin kaasujen paine painaa vedenpintaa niin alas, että kaasut pääsevät purkautumaan vesilukon veden läpi. Viemärissä on suunnilleen sama ilmanpaine kuin huonetilassa, jolloin kaasujen siirtyminen estyy. Huuhteluvesi tuodaan hajulukon yläpuolelle ja tämä vesi siirtää hajulukon sisällön viemärin puolelle.

title: Soča

text: SLOV-3-, SLOV-4- ja SLOV-5-alueiden veden happamuudeksi on mitattu pH 6,7, eli vesi oli lievästi hapanta. Sočan lähteestä mitattu arvo oli pH 7,5, eli vesi oli lievästi emäksistä. Näytteissä ei ollut lainkaan nitraattia. Sähkönjohtokyky oli korkein lähteessä (275 µS m), SLOV-3-alueella se oli 192 µS m ja SLOV-4- ja SLOV-5-alueilla 224 µS m.

title: Jää

text: Koska 0-asteinen vesi on kevyempää kuin 4-asteinen, alkaa vesistöjen jäätyminen veden pinnasta. Veden pinnalla oleva jää- ja lumikerros toimii eristeenä, mikä parantaa elämän mahdollisuuksia napa-alueiden vesistöissä. Talvella eläimet voivat vaeltaa laajemmalle alueelle etsimään ravintoa kantavan jään ansiosta.

title: St1 Deep Heat

text: Reikien tarvittavan syvyyden arvioitiin olevan jotakin kuuden ja kahdeksan kilometrin väliltä, mikä teki laitoksen toteutuksesta haastavan, sillä yhtä syviä reikiä ei vielä maailmasta löytynyt. Työn edetessä paljastui, että 6,4 kilometriä riittää. Pohjalla 121-asteinen vesi on maan pinnalle nostettuna 110-asteista, mikä riittää kaukolämpöverkon tarpeisiin.

title: Tulivuorikaniini

text: Tulivuorikaniinilla on pienet pyöreät korvat, lyhyet jalat ja lyhyt, tiheä turkki. Tulivuorikaniini on 27–34 cm pitkä ja painaa 390–600 grammaa. Korvat ovat 4-5 cm ja häntä puuttuu (on niin lyhyt, ettei erotu eläintä päällisin puolin tarkastellessa). Tulivuorikaniini elää 2–5 eläimen ryhmissä, joissa on tyypillisesti vain yksi uros. Ryhmän hierarkian ylin jäsen on aina naaras. Lisääntymistä tapahtuu ympäri vuoden, mutta eniten lämpiminä ja kosteina kesäkuukausina. Pesät ovat koloissa, joita tulivuorikaniini ei yleensä kaiva itse, vaan se käyttää amerikanmäyrän, kalliosiiselin, yhdeksänvyöyötiäisen ja sierramadrentaskurotan vanhoja koloja. Tulivuorikaniinit kantavat poikasiaan 5–6 viikkoa ja saavat kerrallaan 1–4 poikasta. Ääniä tulivuorikaniinit käyttävät usein ja ainakin viisi erilaista ääntelyä on erotettu, joista selkein on vaarasta varoittava terävä vihellys.

title: Classic Bodybuilding

text:
Kilpailijan pituus suhteutetaan hänen painoonsa.
Tasan ja alle 170-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 2 kg), esim. 170 cm pitkä kilpailija saa painaa 72 kg.
Tasan ja alle 175-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 4 kg), esim. 175 cm pitkä kilpailija saa painaa 79 kg.
Tasan ja alle 180-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 6 kg), esim. 180 cm pitkä kilpailija saa painaa 86 kg.
Tasan ja alle 190-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 8 kg), esim. 190 cm pitkä kilpailija saa painaa 98 kg.
Tasan ja alle 198-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 9 kg), esim. 198 cm pitkä kilpailija saa painaa 107 kg.
Yli 198-senttinen kilpailija saa painaa (pituus - 100 kg + 10 kg), esim. 200 cm pitkä kilpailija saa painaa 110 kg.

title: Kahvi

text: Veden ihannelämpötila on 91–96 celsiusastetta. Veden kiehuminen sadassa asteessa saa aikaan kitkerän maun, ja alle 91-asteinen vesi tuottaa aliuuton sekä laihan ja mauttoman kahvin.[54]

title: AGU

text: AGU eli aspartyyliglukosaminuria on peittyvästi periytyvä aineenvaihduntasairaus, jonka seurauksena on vaikea-asteinen kehitysvammaisuus. Aspartylglukosaminuriaa sairastaa Suomessa noin 270 ihmistä. Noin 1–4 lapselle todetaan AGU vuosittain. Kansainvälisesti taudin esiintyvyys väestössä on harvinaisempi. Sairaus kuvattiin vuonna 1967, ja se kuuluu suomalaiseen tautiperintöön.

title: Kirsikkabarbi

text: Kirsikkabarbille sopii parhaiten pehmeä, 23–26-asteinen vesi, jonka pH on 6,5–7,5. Akvaarion kooksi suositellaan vähintään 60 litraa pienelle parvelle. Pariskuntaa, tai uroksen ja kahden naaraan haaremia voidaan pitää jo 40 litraisessa akvaariossa.

title: Vety

text: Tunnetuin vety-yhdiste on vesi, jonka molekyylikaava on H2O. Keveydestään huolimatta vesi esiintyy huoneenlämpötilassa nesteenä, mikä johtuu vesimolekyylien välisistä vetysidoksista. Vedellä on korkea kiehumispiste, mikä on tehnyt mahdolliseksi nykyisen kaltaisen elämän syntymisen. Vetyä on maapallolla eniten nimenomaan vesimolekyyleissä, ja sitä on maapallon maankuoren kokonaismassasta 0,14%.[2] Vety on maailmankaikkeuden yleisin alkuaine, ja se toimii tähtien polttoaineena niissä tapahtuvissa fuusioreaktioissa.

title: Neliöjuuri 3

text: Trigonometriset 60-asteinen tangenttifunktio ja 210-asteinen kotangenttifunktio ovat yhtä kuin neliöjuuri 3.

title: Iso arteesinen allas

text: Eyrejärvi sijaitsee maanpinnan alimmassa kohdassa altaan yläpuolella, ja sen ympäristössä on useita arteesisia kaivoja. Australian sisäosissa sataa yleensä vähän, mutta joinakin vuosina monsuunit ja toisina vuosina talviset eteläiset syklonit tuovat sateita alueelle. Eniten sataa altaan itäisellä ja koillisella reunavuoristolla, josta vesi lähtee virtaamaan etelää ja lounasta kohti. Maaperä on huokoinen ja vesi tunkeutuu hiekkakiven sisään. Sen liike kuitenkin jatkuu maan sisällä arvoiden mukaan viiden metrin vuosivauhtia. Monin paikoin maankuoren rakenne ohjaa vettä ylöspäin ja syntyy pysyvä vesilähde eli keidas. Näiden keitaiden vesi on saattanut liikkua maan sisällä kaksi miljoonaa vuotta ennen pintautumistaan. Monet näistä sijaitsevat Eyrejärven lähettyvillä, alueella jossa sataa harvoin.

title: Nukleaatio

text: Homogeenisessa nukleaatiossa uusi pisara syntyy suoraan höyrystä. Höyryssä voi olla useampia yhdisteitä, jolloin nukleaatio voi olla yksi-, kaksi- tai kolmekomponenttista (). Jotta pisaroita voisi muodostua homogeenisesti nukleoitumalla puhtaasta aineesta, tarvitaan korkea ylikyllästystila. Sen sijaan kaasuseoksissa yksittäisten komponenttien ei tarvitse välttämättä olla lähelläkään kyllästymispistettä, jotta homogeenistä nukleaatiota esiintyisi. Monikomponenttista homogeenista nukleaatiota sen sijaan pidetään merkittävänä aerosolin syntymekanismina luonnossa. Ilmakehätieteissä tärkeimpiä nukleoituvia seoksia ovat vesi–rikkihappo- sekä vesi–ammoniakki–rikkihapposeokset. Teoreettisten ja laboratoriotutkimusten osalta eräs eniten tutkituista nukleoituvista seoksista on vesi–etanoli-systeemi. Ilmakehässä yksikomponenttista homogeenista nukleaatiota ei havaita, sillä se vaatisi 300–800 prosentin suhteellisen kosteuden.

title: Inkeri

text: Suomenlahden pohjukka on matalaa ja vesi vähäsuolaista. Suurimmat lahdet ovat Narvan, Laukaan, Kaprion ja Pietarin lahdet. Jokia ja järviä on paljon, mutta ne ovat pääasiassa pieniä. Suuri poikkeus on Nevajoki, joka on 74 kilometriä pitkä ja keskimäärin 500 metriä leveä. Putous on Laatokasta Suomenlahteen vain 4 metriä. Lännempänä Suomenlahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Narvanjoki ja Laukaanjoki. Narvanjoen tekoallas Narvan kaupungin yläpuolella on pinta-alaltaan yli 190 km². Laukaanjoki on 300 kilometriä pitkä. Järviä on eniten Pohjois-Inkerissä, muun muassa Siestarjoenjärvi, Hepojärvi ja Lempaalan järvet. Länsi-Inkerissä on myös runsaasti pieni järviä, mm. Koppano, Baabina ja Valkeajärvi. Suurin järvi on Euroopan suurin järvi Laatokka, josta tosin vain lounaiskulma rajoittuu Inkeriin.

title: Leväbarbi

text: 24–26-asteinen vesi on todettu lajille sopivaksi, happamuus eli pH 6,5–8,0 ja veden kovuus n. 5–20 dH. Akvaario ei saa olla liian täynnä sillä tämä kala vaati paljon uintitilaa. Leväbarbiparvelle tulisi olla 100 cm pitkä allas.


query: Minä vuonna Kastelholman linnassa oli tulipalo?

title: Kastelholman linna

text: Kastelholman linna () on linna Ahvenanmaan Sundissa. Sitä alettiin rakentaa 1300-luvun loppupuolella, ja siitä tuli Ahvenanmaan hallintokeskus 1400-luvun alussa. Linna piti asemansa vuoteen 1634, jolloin Ahvenanmaa liitettiin lääniuudistuksessa Turun lääniin. Tämän jälkeen linna rappeutui nopeasti, ja vuoden 1745 tulipalon jälkeen linnaa käytettiin enää viljavarastona. Raunioiden ensimmäiset konservoinnit tehtiin 1890-luvulla ja tieteelliset dokumentoinnit 1960-luvulla. Museoksi varastona toiminut pohjoissiipi otettiin jo 1930-luvulla.

title: Käkisalmen linna

text: Linna oli novgorodilaisilla kaikkiaan lähes 300 vuotta, vaikka ruotsalaiset yrittivät saada linnan haltuunsa vuosina 1322 ja 1348 ja karjalaiset nousivat Käkisalmen kapinaan vuonna 1337 linnaa hallinnutta liettulaista ruhtinasta, Narimantasia, vastaan. Vuonna 1360 tulipalo hävitti linnan liki perusteellisesti. Vuonna 1411 ruotsalaiset saivat linnan haltuunsa lyhyeksi ajaksi.

title: Suomen keskiaika

text: Keskiajan näkyviä muistoja ovat Turun tuomiokirkko ja Suomen 72 muuta säilynyttä keskiaikaista kirkkoa, Turun linna, Hämeen linna, Olavinlinna, Kastelholman linna, Raaseporin linna ja Kuusiston linnanraunio sekä lukuisat pikkulinnojen jäännökset. Suomen kaupungeista Turulla, Porvoolla, Raumalla, Ulvilalla ja Naantalilla on keskiaikaiset juuret. Myös Viipurin keskiaikainen historia katsotaan osaksi Suomen keskiaikaa.

title: Kastelholman linnalääni

text: Kastelholman linnalääni oli yksi Ruotsin kuningaskunnan yhdeksästä linnaläänistä myöhemmän Suomen suuriruhtinaskunnan ja Suomen tasavallan alueella. Sen keskuspaikkana oli Kastelholman linna Sundissa. Ensimmäinen kirjallinen maininta Kastelholman linnaläänistä on vuodelta 1388.

title: Kastelholman linna

text: Kustaa Vaasasta tuli Ruotsin kuningas 1523, ja hän päätti läänittää Ahvenanmaan Ivar Flemingille, joka pystyisi rauhoittamaan takaisinvoitetun alueen. Fleming oli virassa vuoteen 1537, ja hän oli Kastelholman viimeinen lääninhaltija, sillä hänen jälkeensä Kustaa Vaasa siirsi oman fatabuurinsa alaisuuteen. Jatkossa Kastelholmaa johtivat voudit. Ensimmäisen voudin Olof Trottenpojan aikana linnaa korjattiin. Olof Trottenpoika oli ilmoittanut Kustaa Vaasalle 1543, että linna oli pahasti vahingoittunut. Kustaa Vaasa kehotti voutia korjauttamaan ja parantamaan linnaa niin hyvin kuin mahdollista. Korjaustyöt jatkuivat todennäköisesti 1550-luvulle saakka.[6] Ahvenanmaa kiinnosti Kustaa Vaasaa, ja hän vietti kevättalvella 1556 muutaman kuukauden Kastelholmassa. Samana vuonna kuninkaan pojasta Juhanasta tuli Suomen herttua. Juhana oleskeli linnassa 1557, 1559 ja 1561 ja piti siellä syksyllä 1571 vankina veljeään Eerik XIV:ttä ja tämän vaimoa Kaarina Maununtytärtä. Eerikin vankikamarina ollaan pidetty Kuretornin pientä huonetta sen kolmannessa kerroksessa.[1]

title: Suomen arkkitehtuuri

text: Ruotsin kruunu nimitti Suomeen vuoden 1280 paikkeilla ensimmäisen käskynhaltijan, ja samoihin aikoihin Suomeen muodostui kartanoläänien sijaan suurempia hallintokokonaisuuksia, linnaläänejä. Turun linna perustettiin 1280-luvulla alkujaan nelikulmaiseksi leirilinnaksi. Sitä olivat todennäköisesti rakennuttamassa samat mestarit, jotka olivat muuraamassa Visbyn kaupunginmuuria. Myös Hämeen linnan ja Viipurin linnan rakennustyöt aloitettiin 1200-luvulla, Kastelholma 1300-luvun lopulla.

title: Kastelholman linna

text: Isonvihan aikana Kastelholman puolustusvalmiutta nostettiin puupaalutuksilla vielä kerran, mutta linna ei joutunut kohtaamaan vihollisia.[7] Linna vaurioitui pahoin vuoden 1745 tulipalossa. Parhaiten tulipalosta selvinneestä pohjoissiivestä tehtiin viljavarasto.[1]

title: Sund

text: Kastelholman linnaa alettiin rakentaa 1300-luvun loppupuolella, ja siitä tuli Ahvenanmaan hallintokeskus. Juhana herttua oleskeli linnassa 1500-luvulla kolmeen otteeseen ja piti siellä myös veljeään Eerik XIV ja tämän vaimoa Kaarina Maununtytärtä vankina syksyllä 1571. Linna menetti merkityksensä vuoden 1634 lääniuudistuksessa, ja vaurioitui entisestään vuoden 1745 tulipalossa.[10]

title: Kivestä ja puusta

text: Keskiajalta teoksessa esitellään linnoista Turun linnan varhaiset vaiheet, Hämeen linna, Viipurin linna, Kuusiston piispanlinna, Raasepori, Kastelholma, Olavinlinna ja Kajaanin linna. Kartanoista on sen sijaan vain yksi sivu, kuvituksena Vuorentaan kartano. Kirkoista esitellään Turun tuomiokirkko rakennusvaiheineen, samoin kuin Turun ympäristön pitäjänkirkkoja sekä Uudenmaan, Hämeen, Satakunnan, Pohjanmaan ja Ahvenanmaan kirkkoja. Johdantona käsitellään ristiretkiä ja keskiaikaisia kaupunkeja. Kirkkojen yhteydessä tarkastellaan pyhimyskulttia ja luostarilaitosta ja koko jakson lopuksi varhaisia teitä, kuten Hämeen härkätie.

title: Borgholmin linna

text: Vuonna 1803 linnan pohjoisosassa aloitti vaatetehdas ja värjäämö. Borgholmin linna tuhoutui tulipalossa 1806. Vaatetehtaan rakennuksesta lähteneen tulipalon seurauksena rakennuksesta on nykyään jäljellä vain rauniot. Linnassa on tehty 1900-luvulla useampaan otteeseen arkeologisia kaivauksia.

title: Päätie 2 (Ahvenanmaa)

text: Jomalassa tie sivuaa Jomalan kirkon sen läheltä, Finströmin pohjoispuolella juuri ennen Ödkarbyvikeniä sijaitsevan tunnelin päällä olevalla kalliolla oleva Uffe på berget-kahvila ja Kastelholman linna Kastelholman kylän eteläpuolella.

title: Nils Eskilsson Banér

text: Nils Eskilsson Banér eli Nils Eskilinpoika Banér (noin 1480 – 16. joulukuuta 1520) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli Kastelholman linnan päällikkö 1507–1514 ja Raaseporin linnan päällikkö 1515–1520. Hän johti Venäjällä vuonna 1513 käynyttä rauhanvaltuuskuntaa. Vuonna 1520 hän taisteli Ruotsissa kuningas Kristian II:ta vastaan. Antautumissopimuksessa hänet armahdettiin, mutta mestattiin kuitenkin Tukholman verilöylyn jälkeen Raaseporissa.

title: Kastelholman linna

text: Jälleenrakennettu linna menetti kuitenkin pian merkityksensä, kun vuonna 1634 Ahvenanmaa liitettiin lääniuudistuksessa Turun lääniin. Kastelholman linna menetti näin asemansa hallintokeskuksena. Linna rappeutui nopeasti tämän jälkeen, ja vuonna 1642 korkein vastuu linnasta oli yhden kirjurin ja vahtimestarin harteilla. Kaarle XI vieraili kuitenkin linnassa vuonna 1672 leskikuningatar Hedvig Eleonooran kanssa. Ei ole kuitenkaan tiedossa yöpyivätkö he linnassa vai Kastelholman kuninkaankartanossa. Vierailu antoi kuitenkin aiheen Fredrik Paciuksen ja Zachris Topeliuksen oopperaan Kaarle-kuninkaan metsästys.[7]

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Ahvenanmaan sijainti Ruotsin ja Suomen välisellä reitillä on vaikuttanut sen historiaan. Viikinkiajalta on runsaasti arkeologisia jäänteitä. Ruotsalaiset rakensivat sinne 1300-luvun lopulla Kastelholman linnan, joka oli Kastelholman linnaläänin keskus. Venäjä rakensi saarille Bomarsundin linnoituksen, joka myöhemmin tuhoutui Oolannin sodassa. Sodan jälkeen saaret demilitarisoitiin. Vuonna 1920 Kansainliitto päätti, että Ahvenanmaa kuuluu Suomelle eikä Ruotsille. Maakunta sai laajan itsehallinnon.

title: Kastelholman linna

text: Kastelholman linna muodostuu päälinnasta ja sen pohjoispuolella sijaitsevasta esilinnasta. Esilinna on noin kaksi kertaa päälinnan levyinen. Päälinnan mitat ovat noin 30×20 metriä, esilinnan noin 45×25 metriä. Linna perustettiin alkujaan saarelle (noin 1,7 hehtaaria), jonka rantalinjan ulkopuolella linnaa kiersi kaksi tai kolme paaluriviä maihinnousun estämiseksi. Linnan erottuvin osa on korkea Kuuritorni, joka seisoo linnan keskellä. Kuuritornissa sijaitsee myös esilinnaan johtava portti. Aikoinaan portin ulkopuolella on luultavasti sijainnut laskusilta. Päälinnassa sijaitsee lisäksi kolmikerroksinen siipirakennus, niin sanottu palatsi. Linnassa on ollut myös kappeli, mutta sen sijainti ei ole enää tiedossa.[9]

title: Kastelholman linna

text: Sten Sturen aikana Kastelholman merkittävyys näkyi siinä, että vuosien 1470–1520 aikana kaikki linnan päälliköt olivat valtaneuvoston jäseniä. Linnan asema vaihteli kuitenkin huomattavasti, sillä välillä se oli läänitettynä ja välillä se kuului kruunun tilitettäviin.[5] Erik Johaninpoika ja Sten Turenpoika olivat 1500-luvun alussa vaikeuksissa Itämerellä riehuneiden tanskalaisten kaappareiden kanssa. Søren Norby valtasi sen 1507, ja tämän jälkeen Sten Turenpoika vietiin vankina Tanskaan. Tanskalaisten lähdettyä linna siirtyi kruunulle. Hemming Gadh sai Kastelholman 1514 tai 1515. Hän viipyi linnassa neljä vuotta ja omien sanojensa mukaan ”rakensi” linnan. Todennäköisesti hän korjautti vuonna 1507 syntyneet vauriot. Gadh menetti läänityksensä vuonna 1518 kritisoituaan Sten Sture nuorempaa. Tanskalaisille linna siirtyi jälleen syyskuussa 1520, ja Kristian II asetti Lyder van Offensen Kastelholmaan. Tanskalaiset pitivät Ahvenanmaata otteessaan kesään 1523, kun Lyder van Offense päätti antautua havaittuaan, että ruotsalaiset valmistelivat suurta sotaretkeä Suomeen. Hän purjehti väkineen Tukholmaan ja antautui 18. heinäkuuta. Ruotsalaiset miehittivät tämän jälkeen tyhjän linnan.[6]

title: Tre Kronor (linna)

text: Tre Kronor -linna sijaitsi Tukholmassa. Linnan rakennustyöt aloitettiin 1200-luvulla ja linna tuhoutui tulipalossa vuonna 1697.

title: Hans Kröpelin

text: Engelbrektin kapinan jälkeen 1435 kuningas otti Kröpeliniltä Tukholman linnan, mutta tämä sai kuitenkin valtaneuvostolta 1436 tilalle Turun linnan, ja seuraavana vuonna hän hankki itselleen myös Kastelholman linnan. Hän pyrki – huonolla menestyksellä – välittämään unionin kuninkaan ja Ruotsin valtaneuvoston välisissä erimielisyyksissä. Hän kukisti yhdessä piispa Maunu Tavastin kanssa Ylä-Satakunnassa 1438–1439 puhjenneen Davidin kapinan.

title: Blankenhainin linna

text: Linnalla on historiaa 1100-luvulle saakka. Vuonna 1661 puolet linnasta tuhoutui tulipalossa ja se jälleenrakennettiin vuoden 1699 tienoilla. Nykyisen barokin tyylisuuntaa edustavan ulkonäkönsä mansardikattoineen ja kupolitorneineen linna sai vuonna 1765.

title: Kastelholman linna

text: Kun Kastelholma siirtyi kuningatar Margareetan haltuun, Ahvenanmaasta tuli oma hallintoalueensa ja Kastelholma oli sen keskus.[3] Ahvenanmaasta tehtiin 1418 itsenäinen läänitysalue, joka annettiin tanskalaiselle Bengt Pogwischille. Pogwischin kuoltua tämän leski Ida Königsmarck sai pitää läänin, mikä närkästytti Kaarlenkronikan mukaan ruotsalaisia. Engelbrektin kapinan aikana Engelbrektin miehet piirittivät linnaa Erik Puken puolesta. Linna onnistuttiin valtaamaan syyskuussa 1434, ja Puken tarkoituksena oli pitää Kastelholma omana läänityksenään. Puke mestattiin kevättalvella 1437.[4]

title: Kastelholman linna

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Gardberg, C. J. & Welin, Per-Olof| title = Suomen keskiaikaiset linnat| others = Translated by Savolainen, Irma| location = Helsinki| publisher = Kustannusosakeyhtiö Otava| year = 1993| isbn = 951-1-11992-3}}

title: Kastelholman linna

text: Kastelholmaa alettiin rakentaa puolustuslinnakkeeksi 1300-luvun loppupuolella, ja se on Ahvenanmaan ainoa keskiaikainen linnoitus. Tarkkaa rakentamisaikaa ei tiedetä, mutta ensimmäinen maininta linnasta on vuodelta 1388.[1] Maininta on Bo Joninpoika Gripin testamentin toimeenpanijoilta, jotka luovuttivat kuningatar Margareetalle joitakin Suomen linnoja, kuten Kastelholman. Neljä vuotta aiemmin Grip oli luetellut testamentissa linnoja, mutta vielä tällöin Kastelholmaa ei mainittu. Tästä esimerkiksi historioitsija Reinhold Hausen on päätellyt, että linna perustettiin vuoden 1384 jälkeen, mutta viimeistään Gripin kuolinvuonna 1386. Kivilinnaa aiemmin paikalla oli kuitenkin ollut jo puukastelli.[2]

title: Kuusiston piispanlinna

text: Kuusistosta purettua materiaali on ehkä käytetty Turun linnan esilinnan rakennustöissä. Lisäksi Piikkiön kirkon rakentamisessa on saatettu käyttää Kuusistosta purettua kiveä. Kuusiston linnan lähistöltä on löydetty kivilastissa ollut proomu. Niinkin myöhään kuin 1800-luvun lopulla linnan alueelta purettiin suuria määriä tiiliä ja kuljetettiin Ahvenanmaalle Kastelholman linnan korjaustöihin.

title: Knut Posse

text: Knut Posse otti osaa Brunkebergin taisteluun vuonna 1471 Tukholmassa, jossa ruotsalaisten porvarien onnistui lakkauttaa saksalaisten oikeus puoleen porvarien ja hallintomiesten säätypaikoista valtakunnan kaupungeissa. Knut Possesta tuli valtaneuvos Ruotsissa 1473, ja hän sai Hämeen linnan linnanisännyyden 1474. Knut Posse valloitti valtionhoitaja Sten Sturelle Raaseporin linnan 1487. Knut Posse sai 1499 myös Kastelholman linnan päällikkyyden.

title: Ann-Gerd Steinby

text: Steinbyn esikoiskirja on vuonna 1988 ilmestynyt tietokirja "Badort på modet : badliv i sekelskiftets Mariehamn". Häneltä on myöhemminkin julkaistu enimmäkseen tietokirjoja, kuten Kastelholman linnasta kertova "Kastelholm, kungligt slot" (1990), Ahvenanmaan sairaanhoidon historiikki "Åländsk sjukvård i 350 år : Ålands centralsjukhus 50 år" sekä kirjailija Anni Blomqvistista kertovat "Anni Blomqvist : Stormskärs-Majas skapare" (1993, Ann Christin Wallerin kanssa) ja "Stormskärets Anni" (2009). Hän asui 18 vuoden ajan Anni Blomqvistin kirjailija-asunnossa Simskälassa Ahvenanmaan saaristossa yhdessä miehensä Gösta Berglundin kanssa, joka kuoli vuonna 2008. Steinby on kirjoittanut myös kaunokirjallisuutta, historialliset romaanit "Himlens vrede" (1992) ja "Korpens land" (1994). Kaikkiaan häneltä on julkaistu yli 20 teosta.

title: Kastelholman linna

text: Kastelholman merkitys valtakunnan puolustuksessa väheni 1630-luvun alussa, mutta sitä käytettiin jonkin aikaa vankilana ja sen sijainnin ansiosta siellä vieraili kuninkaita ja muita mahtimiehiä. Kastelholmaan karkotettiin muun muassa Linköpingin verilöylystä tuomittu Claes Bielke. Kastelholman viimeinen merkittävä rakennusvaihe alkoi, kun Kustaa II Aadolf kehotti Ahvenanmaan käskynhaltijaa Stellan Otto von Mörneriä kunnostamaan loppusyksyllä 1619 tulipalossa vahingoittunutta linnaa. Työn johtoon palkattiin rakennusmestari Hans Esslinger, ja rakennustöitä kesti tilien mukaan vuoteen 1631.[7]

title: Sund

text: Sundin kunnan alueella sijaitsevat Kastelholman linna sekä Bomarsundin linnanrauniot. Sundin kirkko on 1200-luvulta. Sundin kulttuurimaisema valittiin vuonna 1993 yhdeksi Suomen kansallismaisemista.

title: Kastelholman linna

text: Juhana III läänitti Kastelholman Katariina Stenbockille eliniäksi vuonna 1569. Arvid Stålarm lähti tammikuussa 1599 18 reen ja 40 miehen kanssa jäiden yli Ahvenanmaalle, kun Kaarle-herttuan käskynhaltija Hans Klaunpoika oli lähtenyt Tukholmaan. Stålarm valtasi Kuningas Sigismundin puolesta Kastelholman taisteluitta ja asetti käskynhaltijaksi Salomon Illen. Kaarle-herttua pyrki valtaamaan linnan takaisin Sigismundilta ja lähetti huhtikuussa 1599 Hans Klaunpojan Ahvenanmaalle 400 miehen kanssa. Kastelholman piiritys epäonnistui täysin, kuten kävi myös seuraavallekin yritykselle heinäkuun puolivälissä. Ratkaiseva taistelu Kastelholmasta käytiin 31. heinäkuuta, kun herttuan hyökkäystä johti amiraali Joakim Scheel, joka oli edellisenä päivänä ilmoittanut Illelle tuoneensa mukanaan neljä järeää tykkiä. Kastelholma antautui taisteluitta. Upseerit vietiin Turkuun mestattaviksi.[7]

title: Kastelholman linna

text: Luokka:Ahvenanmaan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Sund Luokka:Suomen linnat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:Ahvenanmaan historia Luokka:Suomen linnaläänit

title: Kastelholman linna

text: Kastelholmasta alettiin kiinnostua uudelleen 1800-luvulla, mistä oli merkkinä historioitsija Karl Bomanssonin vuonna 1856 julkaisema kirja linnasta. Vuonna 1884 perustettu Muinaistieteellinen toimikunta otti Kastelholman toimenpideohjelmaansa, ja raunioita konservoitiin 1890-luvulla.[7] Pohjoissiipeä käytettiin viljavarastona 1930-luvulle saakka, jolloin siitä tehtiin Ahvenanmaan ensimmäinen kulttuurihistoriallinen museo.[8] Tieteellinen dokumentointi aloitettiin kuitenkin vasta 1960-luvulla. Maakuntahallinto aloitti entistämisohjelman vuonna 1979.[7]