query: Minkä maalainen H. C. Andersen oli?

title: H. C. Andersen

text: Hans Christian Andersen (2. huhtikuuta 1805 Odense – 4. elokuuta 1875 Kööpenhamina) oli tanskalainen kirjailija ja runoilija. Hänet tunnetaan erityisesti saduistaan, jotka kuuluvat maailman eniten käännettyyn kirjallisuuteen.[1]

title: H. C. Andersen

text: Andersen muutti syyskuussa 1819 Kööpenhaminaan. Rahat matkaan hän ansaitsi ilmeisesti esittämällä Odensessa monologeja porvarisperheissä.[7] Kööpenhaminassa Andersen asui aluksi majatalossa ja sen jälkeen vuokralla köyhien asuinalueella Ulkegadella (nyk. Holmensgaden).[8] Hän alkoi etsiä töitä teatterista. Hän pääsi vuoden 1820 aikana Carl Dahlénin balettikouluun oppilaaksi ja sai roolin peikkona baletissa Armida. Baletin ensi-ilta oli huhtikuussa 1821, jolloin Andersen oli juuri täyttänyt 16 vuotta.[9]

title: Merenneito

text: Tanskalaisen satukirjailija H. C. Andersen kirjoitti vuonna 1836 sadun Pieni merenneito ().

title: Lumikuningatar (Andersen)

text:
Lumikuningatar (Snedronningen) on H. C. Andersenin kirjoittama satu, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1845.
Satu on pisimpiä Andersenin satuja, ja siitä on tehty lukuisia elokuva-, tv- ja teatterisovituksia.

title: H. C. Andersen

text: Andersenin tunnettuja satuja ovat muun muassa Keisarin uudet vaatteet, Pieni merenneito, Todellinen prinsessa (myös nimellä Prinsessa ja herne), Ruma ankanpoikanen ja Lumikuningatar.

title: H. C. Andersen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Bom, Anne Klara – Bøggild, Jacob – Frandsen, Nørregard Johs. (toim.)| title = H. C. Andersen i det moderne samfund| location = Odense| publisher = Syddanske universitetsforlag| year = 2014}}

title: H. C. Andersen

text: RKO tuotti vuonna 1952 musikaalin Hans Christian Andersen, jossa Andersenia esitti Danny Kaye.[29]

title: H. C. Andersen

text: Andersenin muistoksi jaetaan joka toinen vuosi Hans Christian Andersen -palkinto.

title: H. C. Andersen

text: Andersen halusi yhä erottua romaanikirjailijana ja näytelmäkirjailijana. Hän halveksi lumoavia satujaan, jotka olivat tehneet hänet kuuluisaksi. Hän ei pitänyt siitä, että niitä pidettiin lastensatuina. Silti hän kirjoitti niitä edelleen, ja vuosina 1847 ja 1848 ilmestyi kaksi uutta kokoelmaa. Pitkän hiljaisuuden jälkeen Andersen julkaisi vuonna 1857 romaanin At være eller ikke være. Vuonna 1863 hän julkaisi matkakirjan I Spanien.[20]

title: Odense

text: Kirjailija H. C. Andersen vietti nuoruusvuotensa kaupungissa. Hänen aikaansa se oli Tanskan toiseksi suurin kaupunki, ja Andersen kutsui Odensea pikku Kööpenhaminaksi.

title: H. C. Andersen

text: Norwegian Air Shuttle -lentoyhtiö on maalauttanut Andersenin kuvan yhden Boeing 787-8 -koneen[30] ja yhden Boeing 737-800 -koneen pyrstöön.[31]

title: H. C. Andersen

text: Luokka:Tanskalaiset kirjailijat Luokka:Tanskalaiset runoilijat Luokka:Tanskalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat Luokka:Romantiikan kirjailijat Luokka:Vuonna 1805 syntyneet Luokka:Vuonna 1875 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: H. C. Andersen

text: Andersenin satukirjojen ilmestyminen jatkui osissa vuoteen 1872 saakka, jonka jouluna viimeiset tarinat julkaistiin. Saman vuoden keväällä Andersen putosi vuoteesta ja loukkaantui vaikeasti.[22] Hän ei toipunut tapaturmasta täysin, mutta eli vuoteen 1875 asti.[22]

title: H. C. Andersen

text: Andersenia juhlittiin 1840-luvulla jo ympäri Eurooppaa. Kesäkuussa 1847 hän teki ensimmäisen Englannin-matkansa. Hän tapasi Charles Dickensin, jonka teoksissa voi havaita Andersenin vaikutusta. Dickens ja Andersen olivat ennen tapaamistaan olleet aikansa kirjeenvaihdossa ja Dickens oli kutsunut Andersenin luokseen vierailulle. Tuolloin Dickens ei tiennyt, että Andersen oli käännättänyt kirjeitään, koska ei osannut englantia juuri lainkaan. Andersen asettui mutkitta asumaan Dickenseille viideksi viikoksi eikä välittänyt lainkaan isäntänsä tuolloisesta aviokriisistä. Kun Andersen viimein häipyi, Dickens kiinnitti vierashuoneeseen kyltin, jossa luki: ”Täällä nukkui tanskalainen kirjailija Hans Christian Andersen viisi viikkoa, mikä tuntui perheestä ikuisuudelta.”[19]

title: H. C. Andersen

text: Andersen rakastui vuonna 1840 nuoreen ruotsalaiseen oopperalaulajaan Jenny Lindiin. Hän ei saanut Lindiltä vastakaikua, ja he jäivät vain ystäviksi. Andersenin on arveltu viitanneen Lindiin monissa saduissaan, kuten Satakielessä, Enkelissä ja Lumikuningattaressa.[18]

title: H. C. Andersen

text: Andersen aloitti matkustelun kesällä 1830. Ulkomaille tekemillään yli kolmellakymmenellä matkalla hän vietti kaikkiaan yli yhdeksän vuotta. Andersen solmi matkoillaan lukuisia siteitä paikallisiin taiteilijoihin ja kulttuuri-ihmisiin ja tutustui samalla merkittäviin kulttuuri- ja luonnonkohteisiin. Andersen kirjoitti matkakuvauksia, ja hänen matkakokemuksensa näkyivät usein myös hänen saduissaan ja muissa teoksissaan. Andersen muutti myös Tanskan sisällä useasti ja asui Kööpenhaminassa yli viidessätoista eri osoitteessa. Tanskassa hän tutustui matkoillaan erityisesti Jyllantiin, joka vaikutti aitona luonnonmaisemana häneen valtavasti.[14]

title: H. C. Andersen

text: Hans Christian Andersen syntyi 2. huhtikuuta 1805 Odensessa Hans ja Ane (Anne) Marie Andersenin perheeseen. Äiti oli pyykkäri. Hansin syntymäkodiksi uskottu talo on nykyisin Andersen-museona. Vuodet 1807–1819 Andersenin perhe asui Munkemœllerstræden varrella; myös tämä koti on Andersen-museona.[2]

title: H. C. Andersen

text: Vuonna 1840 Andersen kiinnitti huomionsa teatteriin ja saavutti tunnustusta orjuutta käsittelevällä näytelmällään Mulatten (1840).[1] Hän palasi kuitenkin takaisin vahvimmalle alalleen vuonna 1840 antologiallaan Billedbog uden Billeder (suom. Kuvaton kuvakirja).

title: H. C. Andersen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ylimartimo, Sisko| title = Satujen elämää, elämän satuja: näkökulmia H. C. Andersenin elämään, tuotantoon ja perintöön| publisher = BTJ Kirjastopalvelu| year = 2005}}

title: H. C. Andersen

text: Andersen ystävystyi muusikoiden Christoph Weysen ja Sibonin ja myöhemmin runoilija Frederik Hoegh Guldbergin kanssa.[4]

title: H. C. Andersen

text: Andersen kuoli 4. elokuuta 1875 maksasyöpään[4] Melchiorin perheen maakartanossa Juutinrauman lähellä, missä hän oli viettämässä kesää. Hänet haudattiin Kööpenhaminan Assistensin hautausmaalle.[23]

title: H. C. Andersen

text: Vuonna 1829 Andersen teki varsinaisen kirjailijadebyyttinsä E. T. A. Hoffmann -henkisellä mielikuvituksellisella matkakuvauksella Fodrejse fra Holmens Kanal yil Østpynten af Amager i aarena 1828 och 1829, josta tuli suurmenestys.[1] Hän kirjoitti vielä samana vuonna vaudevillenäytelmän, joka esitettiin Kuninkaallisessa teatterissa, sekä runokokoelman Digte.[12] Andersen rakastui onnettomasti kesällä 1830 opiskelutoverinsa sisareen.[13]

title: H. C. Andersen

text: Andersen itse jakoi satunsa kahteen ryhmään: satuihin, joissa on yliluonnollisia elementtejä; sekä kertomuksiin tai tarinoihin, joissa niitä ei ole.[26]

title: Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia

text: J-kytkeytymisvakiot ovat usein negatiivisia sidoksessa H-C-H, jossa on ytimet H ja C tai C. +½ H polaroi läheisen sidoselektronin tilaan -½, elektroni polaroi C läheisen elektronin tilaan +½. C-ytimen sidoksiin luovuttamat 2 elektronia ovat samaenergisillä sidosorbitaaleillaan Hundin säännön mukaisesti samasuuntaiset. Siten C-H välinen C:n läheinen elektroni on myös tilassa +½. Tämä elektroni polaroi H läheisen elektronin tilaan -½. H polaroituu tilaan +½. Ydinten spinit ovat samasuuntaiset ja kytkeytymisvakiot ovat "yleensä" negatiiviset. Tilanne ei muutu vaikka H-C-H sidoksessa olisi C. Sen spin olisi polaroitunut tilaan -½. J metaanissa on -12.4 Hz, mutta (HC)C=CH kaksoissidoksen päässä se on +2.5 Hz. Kontaktimekanismi ei siis ole ainoa J-vakioihin vaikuttava tekijä, vaikka se on osin yleispätevä selitys H välisten kytkeytymisten kohdalla.

title: H. C. Andersen

text: Andersen alkoi kirjoittaa satuja tammikuussa 1835. Toukokuussa julkaistiin hänen ensimmäinen satukirjansa, jossa oli neljä satua: Tulukset, Iso-Niilo ja Pikku-Niilo, Todellinen prinsessa ja Pikku Iidan kukkaset. Sarjassa ilmestyi vuosina 1835–1842 kuudessa vihkosessa yhteensä 19 satua.[25]

title: H. C. Andersen

text: Andersen kirjoitti romaaneja, näytelmiä, oopperoita, runoja, matkakertomuksia ja omaelämäkertoja. Hän kirjoitti myös noin 156 satua. Juuri satujensa ansiosta hänestä tuli maailmankuulu kirjailija, kansainvälisesti tunnettu uranuurtaja ja monen satukirjailijan esikuva. Andersen sisällytti satuihinsa kansansatujen motiivi- ja muotoaarteistoa, ja hän myös laajensi sadunkerrontaa fantasialle ominaisiin ulottuvuuksiin. Hän itse korosti satujensa sopivuutta kaikenikäisille, ei vain lapsille.[24]

text: J-kytkeytymisvakiot ovat usein positiivisia H-C-C-H sidoksissa. Edellä kuvattujen periaatteiden mukaisesti +½ H polaroi H-C sidoselektronit tiloihin -½ ja +½ vastaavasti. C-C sidoselektronit ovat tiloissa +½ ja -½ vastaavasti. C-H sidoselektronit ovat tiloissa -½ ja +½ vastaavasti. H polaroituu teoriassa tilaan -½, ja H ja H spinit ovat vastakkaiset (kuva, rakenne 3).

title: Romantiikka

text: Romantiikkaan liittyvät myös keskeisesti sadut. Periaatteena oli, että sadun lopussa kaikki kääntyisi hyvin, paha saisi palkkansa ja prinssi prinsessansa. Saduissa seksuaalisuus oli neutralisoitu, hahmot kuvattiin pieninä ja siroina. Ilkeät äidit olivat äitipuolen roolissa. Tunnetuimpia satukirjailijoita ovat saksalaiset Grimmin veljekset Jacob ja Wilhelm Grimm, sekä tanskalainen H. C. Andersen. Grimmien tunnetuimpia satuja ovat prinsessasadut Tuhkimo, Lumikki ja Prinsessa Ruusunen, kuten myös Punahilkka sekä Hannu ja Kerttu. H. C. Andersen puolestaan tunnetaan parhaiten saduistaan Pieni merenneito, Peukalo-Liisa ja Ruma ankanpoikanen. Varsinaisen lastenkirjallisuuden perustajana pidetään ranskalaista kirjailijaa Charles Perraultia. Esimerkiksi juuri Grimmin veljekset kirjoittivat myöhemmin omiksi versioikseen satuja Perraultin kokoelmasta Hanhiemon tarinoita.

title: H. C. Andersen

text: Kuninkaallisen teatterin johtokunnan jäsen Jonas Collin hankki Andersenille stipendin ja vapaaoppilaspaikan Slagelsen latinakouluun. Andersen ystävystyi Collinin ja hänen poikansa kanssa ja rakastui tytär Louise Colliniin. Seitsemäntoistavuotiaan Andersenin luokkatoverit Slagelsessa olivat häntä viisi tai kuusi vuotta nuorempia. Andersenin suhde pilkalliseen rehtoriin oli vaikea, mutta vuonna 1825 hän muutti rehtorin alivuokralaiseksi ja seuraavana vuonna tämän perheen mukana Helsingøriin uuteen kouluun. Hän tunsi olonsa sielläkin kurjaksi ja palasi vuonna 1827 Kööpenhaminaan, missä hän suoritti seuraavana vuonna ylioppilastutkinnon ja sen jälkeen varusmiespalveluksen kuninkaallisessa henkivartiokaartissa. Andersen aloitti vuonna 1829 opinnot Kööpenhaminan yliopistossa ja suoritti filologian ja filosofian alkututkinnon parhain mahdollisin arvosanoin.[11]

title: H. C. Andersen

text: Andersen ei 1860-luvulla enää yleensä kirjoittanut ulkomaanmatkoistaan matkakuvauksia kuten aikaisemmin. Viimeisen suuren ulkomaanmatkansa hän teki 1866 Portugaliin. Hänen terveytensä oli heikentynyt, ja vuonna 1871 hän hankki vihdoin vakituisen asunnon itselleen Kööpenhaminasta. Vuonna 1875 hänen kunniakseen pystytettiin patsas kuninkaanlinnan puistoon. Andersen oli tuolloin Tanskan kansallisrunoilija, professori, Odensen kunniakansalainen, Dannebrogin ritarikunnan komentaja sekä neuvos.[21]


query: Voiko skitsofreniaa sairastava henkilö käydä normaalisti töissä?

title: Skitsofrenia

text: Skitsofreniaan sairastuminen ei tarkoita, että henkilö olisi loppuikänsä psykoottisessa tilassa kuten sairauden puhkeamishetkellä, sillä skitsofrenialla on useita sairaudenkulkuja. Joillain on vain yksi psykoosijakso, joka on johtanut sairauden diagnoosiin, joillain on oireettomien ja psykoottisten jaksojen vuorottelua ja osalla jatkuvaa psykoottisuutta. Skitsofrenia on merkittävä työkyvyttömyyden aiheuttaja.

title: Köyliö

text:
Elinkeinorakenteen kolmijaon mukaan alkutuotannon osuus Köyliössä olevista työpaikoista on noin 24 %, jalostuksen 28 % ja palveluiden 47 %. Koska Köyliön työpaikkaomavaraisuus on pieni, käydään paljon muualla töissä.
Suurimmat työllistäjät ovat kunta, joka työllistää 135 henkilöä, Ketjutekniikka, noin 80 henkilöä, Satakunnan vankila, 42 henkilöä ja Jaskari Oy, 15 henkilöä.

title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia on yksi psykoosisairauksista. Se on psykoosisairauksista yleisin. Väestötasolla skitsofrenian esiintyvyys on maailmassa noin 0,4 %, mutta Suomessa ja useissa muissa länsimaissa noin 1 %. Suomessa on siten noin 50000 skitsofreniaa sairastavaa henkilöä eli skitsofreenikkoa.

title: Skitsofrenia

text: Kraepelinin varhaisdementialle ja Bleulerin skitsofrenialle ominaisia piirteitä oli lukuisia. Esimerkiksi dementia praecoxia sairastavalle potilaalle tyypillisiä piirteitä oli muun muassa, että henkilö "nauroi vakavissa tilanteissa" ja "käyttäytyi röyhkeästi ylempiarvoisiaan kohtaan" ja omasi löyhän seksuaalimoraalin, mikä ilmeni muun muassa "rivoina puheina ja häpeämättömänä masturbointina". Myös skitsofreniapotilaille oli Bleulerin mukaan ominaista seksuaalisesti holtiton käytös, joka ilmeni "seksin harrastamisena potilastoverin kanssa riippumatta hänen sukupuolestaan tai rumuudestaan". Skitsofreniaa sairastaville oli Bleulerin mukaan myös ominaista, että potilaat käyttäytyivät samalla tavalla ihmistä kohtaan, oli hän sitten korkea-arvoisessa asemassa tai ei. Skitsofreenikoiden tunne-elämälle oli tyypillistä Bleulerin mukaan ristiriitaisuus, jossa henkilö kykeni tuntemaan toisilleen vastakkaisia tunteita. Skitsofrenialle oli tyypillistä myös epätavalliset ajatuskulut, jotka poikkesivat tarkastelijan kokemusmaailmasta. Myös psykiatrin kyseenalaistaminen ja vastustaminen nähtiin usein varhaisdementialle ja skitsofrenialle tyypillisinä piirteinä. Esimerkiksi Kraepelin näki eräänä varhaisdementian oireena sen, että potilas vaati psykiatria todistamaan valtuutensa toimia psykiatrina ja kieltäytyi kertomasta mitään itsestään. Sekä Bleulerin että Kraepelinin mukaan varhaisdementialle ja skitsofrenialle oli myös ominaista, että potilas toimi juuri päin vastoin kuin häntä oli ohjeistettu.[4]

title: Moottoroitu varjoliito

text: Varjoliitimellä lentämiseen ei ole erityisiä terveysvaatimuksia, normaali terveys ja peruskunto riittää. Lääkärintarkastusta ei vaadita. Omasta terveydentilastaan on kuitenkin annettava vakuutus, jossa kerrotaan, ettei tiedä sairastavansa sellaisia sairauksia, jotka voivat aiheuttaa vaaraa itselle tai muille ilmassa. Lentotoiminta varjoliitimellä on ilmailuviranomaisten valvomaa toimintaa. Ennen lentoja täytyy käydä peruskurssi ja oppilaan on suoritettava vaadittavat tentit. Aluksi lennetään ilman moottoria rinteessä tai hinauksissa.

title: Skitsofrenia

text: Skitsofreniaa sairastaville on vuonna 2010 perustettu Mielenterveyden keskusliiton alainen Suomen skitsofreniayhdistys ry.[187]

title: Skitsofrenia

text: Alkoholiriippuvaiset sairastavat kolme kertaa muita todennäköisemmin skitsofreniaa, mutta yhteys johtunee skitsofreenikkojen suuremmasta riskistä alkoholisoitua.[86] Sama geenimuunnos lisää alttiutta sekä skitsofrenialle että alkoholismille.[87] Toisaalta on myös tutkittu, että skitsofreniaan liitetty stigma ja siihen liittyvä syrjintä on yhteydessä skitsofreniapotilaiden alkoholiongelmiin [4].

title: Skitsofrenia

text: Skitsofreniaan liittyy suuri itsemurhavaara. Joka toinen skitsofreenikko yrittää itsemurhaa[134] ja noin 5% tekee itsemurhan. Itsemurhien määrä on laskenut kuten muillakin.[135] Skitsofreniaa sairastavilla miehillä on ruotsalaisessa Lundin yliopistossa tehdyn tutkimuksen mukaan 15 vuotta lyhyempi elinaika kuin skitsofreniaa sairastamattomilla miehillä. Saman tutkimuksen mukaan skitsofreniaa sairastavien naisten elinaika on 12 vuotta lyhyempi kuin skitsofreniaa sairastamattomilla naisilla. Eron elinajoissa selittävät sydän- ja verisuonitaudit sekä syövät, mitä skitsofreenikoilla on enemmän kuin muulla väestöllä[136] sekä se, että skitsofreniaa sairastavat saavat muita huonommin ja myöhemmin hoitoa.[137] Osasyy sydän- ja verisuonitauteihin sekä syöpiin sairastumiseen on tupakointi. Skitsofreenikoista 75 prosenttia on tupakoitsijoita.[80] ja tupakoivista suurin osa tupakan suurkuluttajia (25 savuketta tai enemmän vuorokaudessa).[138] Myös neuroleptien käyttö lisää elinikää heikentävien sydän- ja verisuonitautien riskiä[139].

title: Skitsofrenian hoito

text: Psykoosilääkkeet syrjäyttivät insuliinikooman käytön 1950-luvulle tultaessa, ja psykoosilääkkeiden keksimisen sanotaan mullistaneen skitsofrenian hoidon. Silti vain alle puolet skitsofreenikoista kuntoutuu työkykyiseksi, ja skitsofreniaa sairastavat tekevät selvästi muuta väestöä enemmän itsemurhia.

title: Familiaalinen hyperkolesterolemia

text: Familiaalista hyperkolesterolemiaa esiintyy heterotsygootti- ja homotsygoottimuotona. Heterotsygootti on yleisempi muoto. Heterotsygootissa muodossa henkilö on saanut vain toiselta vanhemmaltaan viallisen geenin, toinen geeni toimii normaalisti. Puolet reseptoreista on siten normaaleja. Kolesteroli on 10 mmol/l tasoa. Ilman hoitoa miespuoliset henkilöt sairastavat sydäninfarktin noin 30–40-vuotiaina ja naiset noin kymmenen vuotta myöhemmin.

title: Toksoplasmoosi

text: Vuonna 2006 valmistuneessa tutkimuksessa toksoplasmoosilla todettiin olevan merkittävä yhteys neuroottisuuteen. Toksoplasman on epäilty aiheuttavan skitsofreniaa asettuessaan aivoihin. Se vaikuttaa ihmisen dopamiinijärjestelmään entsyymiensä avulla. Asia on tullut esille jo 1950-luvulla, kun on todettu, että skitsofreniaa sairastavilla on vasta-aineita 2–3 kertaa todennäköisemmin kuin muilla. Skitsofreniapotilaiden dopamiinijärjestelmä on erilainen kuin terveillä. Skitsofrenialääke haloperidoli estää toksoplasman toimimisen. Teoria vaatii kuitenkin vielä lisätutkimuksia.

title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenia liitetään joskus väkivaltaisuuteen. Tosiasiassa skitsofreenikot ovat ennemminkin sulkeutuneita ja arkoja.[152] Skitsofreniaa ja muita psykoosisairauksia sairastavat naiset ovat tosin kahdeksan kertaa muita naisia todennäköisemmin väkivallantekijöitä, ja skitsofreniaa tai psykoosia sairastavat miehet vastaavasti viisi kertaa muita miehiä todennäköisemmin. Skitsofrenia ja muut psykoottiset sairaudet eivät kuitenkaan aiheuta väkivaltaisuutta, vaan ero selittyy täysin skitsofreenikkojen suuremmalla todennäköisyydellä käyttää päihteitä, jotka taas ovat yhteydessä väkivaltaisuuteen.[153]

title: Klotsapiini

text: Vuonna 1989 klotsapiini todettiin skitsofrenian hoidossa voimakkaammaksi kuin muut markkinoilla olevat psykoosilääkkeet. Yhdysvaltain lääkevirasto FDA hyväksyi klotsapiinin käytön, mutta ainoastaan skitsofreniaa sairastaville, joilla muut lääkkeet eivät ole tehonneet. FDA vaatii että klotsapiinia käyttäviltä potilailta otetaan verikokeita, jotta voidaan seurata lääkkeen vaikutusta veriarvoihin. Klotsapiini on eräs voimakkaimmista tunnetuista muskariinivastaanottajaa salpaavista antikolinergeistä.

title: Skitsofrenian historia

text: Bleulerin skitsofreniaa ja Kraepelinin varhaisdementiaa yhdisti käsitys sairauden geneettisestä alkuperästä. Tämän todistaakseen molemmat tutkivat sairaudesta kärsivien potilaiden perhetaustoja. Esimerkiksi Kraepelinin mukaan varhaisdementiaa sairastavien sisarusten joukossa esiintyy poikkeuksellisen paljon "poikkeavia persoonallisuuksia, rikollisia, prostituoituja, homoseksuaaleja, itsemurhia, irtolaisia, onnettomia ihmiskohtaloita, jotka ovat kaikki enemmän tai vähemmän edenneen dementia praecoxin ilmenemismuotoja". Myös Bleulerin skitsofreenikoiden perhetaustoista löytyi poikkeuksellisen paljon "skitsoideja persoonallisuuksia, sisäänpäinkääntyneitä, epäileväisiä ja keskusteluun kykenemättömiä yksilöitä, henkilöitä jotka ovat samaan aikaan henkisesti tylsistyneitä että herkkiä-- jne.". Bleuler teki myös huomion, että kaikki skitsofreniapotilaat eivät tunnistaneet sairautensa todellisia syitä, vaan tulkitsivat oireensa pikemminkin ymmärrettäviksi reaktioiksi elämänsä vastoinkäymisiin.

title: Skitsofrenia

text: Kannabiksen ja skitsofrenian yhteydestä on ristiriitaista tutkimustietoa. Sekä skitsofreniaan sairastuvat että sitä ennestään sairastavat ihmiset käyttävät muuta väestöä useammin kannabista ja amfetamiinia. Kannabiksen käyttäjät sairastuvat skitsofreniaan noin kaksi kertaa todennäköisemmin kuin muut[82] eli heillä on sama 2% todennäköisyys sairastua kuin tupakoitsijoilla. Toisaalta kannabiksenpolttajat voivat olla tupakoitsijoita, eli lisätä kannabista tupakkaan, tai tupakoida muita tyypillisemmin. Ruotsalaisessa varusmiestutkimuksessa vuodelta 2002 kannabiksen käyttö lisäsi 27 vuoden aikavälillä miesten sairastumisriskiä, joka oli yhteydessä myös käytetyn päihteen määrään. Tutkimuksessa arveltiin, että kannabiksen käyttö skitsofreniaoireiden lievittäjänä ei selitä yhteyttä.[83] Skitsofrenia ei kuitenkaan ole yleistynyt maissa, joissa kannabiksen käyttö on vuosikymmenessä kasvanut.[84] Brittitutkimus vuodelta 2014 tukee olettamusta, että samat geenit lisäävät sekä sairastumisalttiutta että todennäköisyyttä käyttää kannabista.[82] On saatu myös tuloksia, että kannabis itsessään ei aiheuta, vaan ainoastaan aikaistaa skitsofrenian puhkeamista.[85]

title: Vesitystauti

text: Vesitystauti eli diabetes insipidus on harvinainen sairaus, jonka keskeinen oire on selvästi lisääntynyt virtsaneritys. Vesitystauti johtuu joko antidiureettisen hormonin puutteesta tai sen vajavaisesta vaikutuksesta munuaisissa. Tämän vuoksi vesitystautia sairastavan henkilön munuaiset eivät pysty konsentroimaan primaarivirtsaa normaaliin tapaan.

title: Skitsofrenia

text: Tutkijat ovat pitkään tienneet, että skitsofreniaa esiintyy tietyissä suvuissa.[57] Kuitenkin 60 % skitsofreniaa sairastavista on suvuista, joissa ei tunneta muita skitsofreniaa sairastavia.[58] Sairastuminen ei johdu pelkästä geeniperimästä. Kaksostutkimusten perusteella laskettu skitsofreniaa sairastavan henkilön identtisen kaksosen sairastumisriski onkin vain 50 %.[59] Perinnöllinen alttius vaikuttaa siten, että skitsofreniaa sairastavan henkilön lapsella on 10prosentin todennäköisyys sairastua skitsofreniaan[60] ja sisarella 9 prosentin todennäköisyys.[61] Kun molemmat vanhemmat sairastavat skitsofreniaa, lapsen todennäköisyys sairastua on 46 %.[62] Jos toisen asteen sukulaisella (sedällä, enolla, tädillä tai isovanhemmalla) on skitsofrenia, on henkilön sairastumisriski 3 %.[61]. Eri kaksostutkimusten tuottamat arviot perinnöllisyydestä vaihtelevat jonkin verran. Perintötekijöiden arvellaan muodostavan kaksostutkimusten mukaan jopa 80 prosenttia sairastumisalttiudesta.[63] Suomalaisessa väestöpohjaisessa kaksostutkimuksessa sairastumisalttiudesta 83% (95%:n luottamusväli 76–90%) johtui perinnöllisistä tekijöistä ja 17% henkilöiden välisistä tekijöistä, jotka eivät olleet perheenjäsenille yhteisiä.[64]

title: Sanna Sillanpää

text: Sillanpää lähetettiin 2. kesäkuuta mielentilatutkimukseen. Hänen todettiin sairastavan paranoidista skitsofreniaa.

title: Törnävän sairaala

text: Vuonna 1985 Törnävässä oli 681 paikkaa, jotka oli jaettu 20 osastoksi. Pitkäaikaispsykiatrian osastoja oli kahdeksan, joista seitsemän oli suljettuja osastoja. Suljetuilla osastoilla hoidettiin tavallisesti skitsofreniaa sairastavia. Pitkäaikaisosastolla 9 hoidettiin skitsofreniaa sairastavia miehiä. Sen toiminnalla ei ollut selkeitä kuntouttavia tavoitteita, vaan potilaille järjestettiin vain ajankuluksi toimintaa, kuten liikunta-, taide- ja työterapiaryhmiä.

title: Karnosiini

text: Vuonna 1938 todettiin, että lihasrappeumatauteja sairastavien henkilöiden lihaksissa on normaalia vähemmän karnosiinia. Ikääntymisen myötä lihasten ja aivojen karnosiini vähenee myös terveissä ihmisissä. .

title: Antipsykoottiset lääkkeet

text: Psykoosilääkkeet kutistavat skitsofreniaa sairastavien aivoja enemmän kuin aivot normaalisti iän myötä kutistuvat. Aivot kutistuvat sitä enemmän, mitä pitempään lääkitys kestää[49] ja mitä suurempi lääkityksen määrä on.[50] Aivoselkäydinnesteen tilavuus taas kasvaa. Kutistumista aiheuttavat sekä vanhan että uuden polven psykoosilääkkeet.[51] Vielä vuonna 2010 Suomessa luultiin, että kutistuminen johtuisi itse skitsofrenian taustalla olevista etenevistä aivoprosesseista.[49] Aivojen pienenemisellä ei havaittu yhteyttä oireiden vaikeutumiseen tai kognitiivisen tason laskuun.[50] Yhteys löydettiin kuitenkin vasta vuonna 2014, eikä pidempää seurantaa haittavaikutuksista ole vielä ehditty tehdä.[51]

title: Risperidoni

text: Risperidoni (kauppanimellä Risperidon Orion, Risperidon Krka, Risperdal Consta (ruiske), aiemmin Rispazin, ulkomailla myös Orizon[1]) on epätyypillinen eli toisen polven psykoosilääke[2]. Risperidonilla hoidetaan skitsofrenian psykoosivaihetta ja aistiharhoja sekä kaksisuuntaisen mielialahäiriön maniavaihetta. Lyhytaikaisesti (korkeintaan 1,5 kk lääkitys) sitä käytetään myös alzheimeria sairastavan dementoituneen henkilön tai yli 5-vuotiaiden kehitysvammaisten lasten ja nuorten aggressiivisuuden vähentämiseen, kun lääkkeettömät keinot eivät auta.[3]

title: Skitsofrenia

text: Skitsofrenian hoito vaatii hyvää suunnittelua ja potilaan lähipiirin ja omaisten huomioon ottamista. Sairauteen voi liittyä vaikeuksia olla vuorovaikutuksessa muiden kanssa, kyvyttömyyttä käydä töissä sekä vaikeuksia noudattaa hoito-ohjelmaa. Esimerkiksi jaksamattomuus lähteä ulos on yksi syy siihen, miksi ensimmäistä kertaa sairaalasta avohoitoon siirtyneistä 42 prosenttia ei hae lääkkeitään apteekista. Suomessa avohoitoon siirtyneistä skitsofreniapotilaista 7,8% joutuu kuukauden sisällä takaisin sairaalahoitoon, mikä on vähemmän kuin OECD-maissa keskimäärin. Muutaman kuukauden kuluessa kotiutuminen onnistuu kuitenkin huonommin. Syyksi on arvioitu sitä, että avohoito jättää ihmisen pärjäämään yksin ongelmineen.[118]

title: Aurinkolahti

text: Aurinkolahden kerros- ja pientaloalueen rakentaminen aloitettiin vuonna 2000 ja se jatkuu edelleen. Töissä käydään – kuten muualtakin Vuosaaresta – paljon alueen ulkopuolella. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan siellä asuisi alueen valmistuttua 7 000 henkilöä.

title: Nancy Spungen

text: 11-vuotiaana Nancy yritti käydä lastenhoitajan kimppuun saksien kanssa ja uhkasi tappaa tämän. Nancya käytettiin psykiatrilta toiselle – lääkärit eivät kuitenkaan nähneet Nancyssa mitään vikaa ja tarjosivat vain lääkkeitä tämän avuksi: ensin Ataraxia ja sitten Thorazinea.[1] Nancy näki harhoja eikä itsekään välillä ymmärtänyt, mitä oli ollut tekemässä kohtauksen mentyä ohi. Nancyn oletetaan sairastaneen skitsofreniaa, mutta koska sairautta ei tuolloin juurikaan tunnettu, lääkärit kielsivät Nancyn ongelmat ja väittivät tämän olevan täysin normaali lapsi.[1]

title: Skitsofrenian historia

text: Vuoteen 1945 mennessä arviolta 220 000-269 500 skitsofreenikkoa oltiin joko steriloitu tai murhattu. Luku on 73-100 % kaikista skitsofreniaa sairastavista Saksassa. Ainoat viralliset diagnooseja erittelevät sterilointitilastot ovat vuodelta 1934, ja niiden mukaan kaikista steriloiduista 26 % oli skitsofreenikkoja. Arviolta kaikki skitsofreniadiagnoosin saaneet saksanjuutlalaiset tapettiin. Psykiatristen potilaiden massamurhan on sanottu tarjonneen tieteellisen perusteen, välineet ja henkilöstön juutalaisten kansanmurhan toteuttamiseen.

title: Skitsofrenia

text: Psykoosilääkkeet kutistavat skitsofreniaa sairastavien aivoja enemmän kuin aivot normaalisti iän myötä kutistuvat. Aivot kutistuvat sitä enemmän, mitä pitempään lääkitys kestää[162] ja mitä suurempi lääkityksen määrä on.[163] Aivoselkäydinnesteen tilavuus taas kasvaa. Kutistumista aiheuttavat sekä vanhan että uuden polven psykoosilääkkeet.[164] Vielä vuonna 2010 Suomessa luultiin, että kutistuminen johtuisi itse skitsofrenian taustalla olevista etenevistä aivoprosesseista.[162] Aivojen pienenemisellä ei havaittu yhteyttä oireiden vaikeutumiseen tai kognitiivisen tason laskuun.[163] Yhteys löydettiin kuitenkin vasta vuonna 2014, eikä pidempää seurantaa haittavaikutuksista ole vielä ehditty tehdä.[164]

title: Skitsofrenia

text: Kaksostutkimusten antamien korkeiden perinnöllisyysarvioiden kanssa on ristriidassa myös se huomio, että skitsofreenikot hankkivat lapsia vähemmän kuin muu väestö, joten skitsofrenialle altistavat geenit eivät periydy tehokkaasti, mutta sairautta silti esiintyy sukupolvesta toiseen suunnilleen yhtä paljon. Esiintyvyys laskisi, jos sairaus periytyisi yksinkertaisesti. Natsit murhasivat tai sterillisoivat lähestulkoon kaikki skitsofreniaa sairastavat ihmiset natsi-Saksassa 1939−1945, mutta skitsofrenia ei hävinnyt.[73] Itse asiassa on huomattu, että skitsofrenian ilmaantuvuus kaksinkertaistui toisen maailmansodan jälkeen Saksassa ja oli huomattavan paljon korkeampi kuin monissa muissa samoja diagnostisia kriteerejä käyttävissä maissa. Esimerkiksi vuonna 1965 Saksan Manheimissä tehdyn tutkimuksen mukaan skitsofrenian ilmaantuvuus oli 53,5 / 100 000 asukasta kohden, kun se esimerkiksi Englannissa oli 23,1 /100 000 asukasta kohden ja Yhdysvalloissa 21,5 / 100 000 asukasta kohden. Tätä eroa on osin pyritty selittämään väestön muutoksilla: esimerkiksi Mannheimin väestöstä 13 % oli vierasperäisiä työläisiä. Tutkimusten mukaan skitsofrenian ilmaantuvuus oli kuitenkin heidän keskuudessan merkittävästi alhaisempi kuin valtaväestössä.[74]

title: Skitsofrenia

text: Vuoden 2008 tutkimuksen mukaan 7 % suomalaisista skitsofreniaan sairastavista käy töissä ja 80 % on eläkkeellä.[172] Vajaa 60 % kaikista psykoosipotilaista on työkyvyttömyyseläkkeellä.[117] Ranskassa töissä käy 11,5 %, Isossa-Britanniassa 12,9 % ja Saksassa 30,3 % sairastuneista.[173]

title: Skitsofrenian historia

title: Skitsofrenia

text: Joidenkin tutkimusten mukaan potilaan sosioekonominen tausta on yhteydessä siihen, diagnosoidaanko hänellä skitsofrenia vai jokin muu psykoottinen häiriö samalla oirekuvalla. Sosioekonomisen taustan vaikutus diagnoosiin on tiedostamaton, sillä psykiatrit eivät tutkitusti tiedosta tekevänsä diagnooseja perustuen osaltaan muihin tekijöihin kuin henkilön oireisiin. Myös etnisellä taustalla on arveltu olevan yhteys siihen, kuinka herkästi potilaalle annetaan skitsofreniadiagnoosi. On arveltu, että tämän vuoksi joillakin skitsofreniaa sairastavilla etnisillä vähemmistöillä on huomattavan paljon parempi ennuste kuin skitsofreniapotilailla keskimäärin.[4]


query: Voiko nettikasinopelejä pelata myös mobiilikasinolla?

title: Nettikasino

text: Nettikasinoiden kasinopelejä voi pelata myös mobiilikasinolla. Näiden pelaamiseen riittää usein että kasinolle siirtyy mobiililaitteella ja kasino ohjaa automaattisesti vierailijan mobiiliversiolle kasinosta. Mobiilikasinoita voi myös ladata erillisillä mobiilisovelluksilla. Useat eri pelinvalmistajat tuottavat nykyään kasinopelejä joita voi myös pelata mobiilikasinolla.

title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.

title: Voikkoväri

text: Rautiaspohjainen voikko on yksinkertaisesti voikko. Ruunikkopohjainen voikkoväri on ruunivoikko, mustapohjainen mustanvoikko. Ruunivoikot näyttävät lähinnä karvaltaan keltaisenruskeilta ruunikoilta, ja ne on aiemmin yleensä rekisteröity hallakoiksi. Mustanvoikot ovat melko vaikeita tunnistaa: ne ovat jouhiltaan lähinnä mustia, karvaltaan tavallisesti harmahtavan tummanruskeita, ja voivat sekoittua tummanruunikoihin tai hiirakoihin.

title: Valkovoikko

text: Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja– tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi– ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon (cremello) jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Markku Vuorinen (asianajaja)

text: Metsäkeskusten toimihenkilöiden lisäeläkeriidassa kiisteltiin siitä, voiko lisäeläke olla työsuhteen ehto ja voiko työantaja muuttaa sitä yksipuolisesti. Kantajia oli satoja. Riita ratkaistiin lopulta sovintoneuvotteluissa, ja työnantajan maksettavaksi sovittu korvaussumma päätettiin pitää salaisena.

title: Apache OpenOffice

text: Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.

title: Palomino

text: Palomino on yhdysvaltalainen hevosten värirotu, johon hyväksytään ainoastaan kullanvärisiä valkoharjaisia voikkoja. Myös tältä näyttävät rautiaat hyväksytään. Palominoille on kaksi erillistä rekisteriä: joitakin vuosia vanhempi Palomino Horse Association (PHA) hyväksyy rekisteriinsä kaikki tämänväriset hevoset, kun taas uudempi Palomino Horse Breeders of America (PHBA) vaatii hevosen olevan lisäksi olevan tiettyä rotutaustaa. Englannin kielessä "palomino" tarkoittaa mitä tahansa voikkoa hevosta. Isolla alkukirjaimella kirjoitettuna "Palomino" viittaa useimmiten palominoksi rekisteröityyn hevoseen.

title: Voikkoväri

text: Voikkovärit on hevosen väriryhmä, jossa pohjaväriä haalistaa voikkogeeni C. Geeni on epätäydellisesti vallitseva, joten homotsygootit voikot ovat huomattavasti heterotsygootteja voikkoja vaaleampia.

title: Voiko sen sanoa toisinkin

text: Voiko sen sanoa toisinkin on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Sauvo Puhtilan salanimellä Solja Tuuli sanoittama kristillinen jazzmessu. Se televisioitiin Mainos-TV:n ohjelmistossa vuoden 1966 lopussa ja julkaistiin myyntitilaston kärkeen nousseena LP-levynä seuraavana vuonna.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Voikko

text: Voikko on yksi esimerkki voikkoväreistä, joissa voikkogeeni vaalentaa hevosen karvaa. Voikon tapauksessa hevosen pohjaväri on rautias.

title: Palomino

text: Voikkovärien jalostus on ongelmallista, koska voikkovärien epätäydellisen dominoivuuden vuoksi kullankeltaisia voikkoja (Cc) keskenään parittamalla syntyy auttamatta myös punaruskeita rautiaita (cc) ja yleensä ei-toivottuja kermanvaaleita valkovoikkoja (CC). Ainoa varma tapa tuottaa voikko on risteyttää rautiaspohjainen valkovoikko (CC) ja rautias (cc).

title: Myytinmurtajat (7. tuotantokausi)

text: Kari, Tory ja Grant kokeilivat useiden takaa-ajokohtausten pohjalta, voiko henkilöautolla ajaa erilaisten esteiden läpi. He arvioivat törmäyksiä kahdella kriteerillä: näyttääkö oikea törmäys samalta kuin elokuvissa, ja voiko autolla ajoa jatkaa sen jälkeen. He törmäsivät...

title: Nettikasino

text: Nettikasinot tarjoavat pelaajille erilaisia nettiversioita rahapeleistä, kuten kolikkopelejä, progressiivisia jättipottipelejä, pokeria, rulettia, baccaratia, Lottoa, kenoa, bingoa ja raaputusarpoja. Suurimmat nettikasinopelejä tekevät firmat ovat Net Entertainment, Microgaming, Realtime Gaming, Playtech, International Game Technology ja CryptoLogic. Monia peleistä voi kokeilla ilmaiseksi ennen kasinolle rekisteröitymistä.

title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.

title: Voikkoväri

text: Valkovoikoilla hevosilla on vaaleansiniset silmät sekä vaaleanpunainen iho. Silmien värin vuoksi ne on toisinaan tunnettu nimellä "blue-eyed cream (BEC)" eli sinisilmäinen voikko, lähinnä erotuksena joskus hyvin vaaleiksi jäävistä tavallisista voikoista. Valkovoikkoja yksilöitä ei hyväksytä monissa varsinkaan poniroduissa (esimerkiksi newforestinponi ja gotlanninruss), vaikka voikot sinänsä yleensä hyväksytään. Valkovoikon hevosen pohjaväriä on tavallisesti vaikea määrittää pelkän ulkonäön perusteella, mutta rautiaspohjainen kermanvärinen tunnetaan nimellä cremello, ruunikkopohjainen perlino (jolla jouhet ja jalat ovat yleensä hiukan tummemmat kuin muu karva) ja mustapohjainen smoky cream.

title: Puettava tietokone

text: Suunniteltaessa älyvaatteen yksityisyyden toteutumista tuleekin miettiä, miten tieto käyttäjästä kerätään, kuka tiedon syöttää järjestelmään ja voiko käyttäjä vaikuttaa tiedon keräämiseen. Käyttäjän yksityisyyden kannalta on myös merkitystä miten pitkällä aikavälillä tieto kerätään sekä kuka kerättyä dataa tulee käyttämään ja missä tilanteessa. Suunnitteluun vaikuttavat myös kerätyn tiedon käyttäjien väliset suhteet ja luottamus niiden välillä eli voiko jollakin käyttäjistä olla tavoitteita käyttää saatua tietoa väärin. Tulee myös miettiä, että voivatko järjestelmän ulkopuoliset henkilöt päästä saatuihin tietoihin käsiksi. Vaatimukset käyttäjän yksityisyyden toteuttamiseen riippuvat myös siitä miten kauan ja millä tavalla aiemmin kerättyä tietoa säilytetään ja kuka niihin pääsee käsiksi. Tietoa käyttäjistä tulisikin säilyttää järjestelmässä ainoastaan niin kauan kuin tarvitsee.

title: Mustanvoikko

text: Mustanvoikolla hevosella on oltava vähintään yksi vanhempi, joka kantaa voikkotekijää "C", ja vähintään toisen vanhemmista on kannettava E-lokuksen dominoivaa, mustan pigmentin muodostumisen mahdollistavaa "E"-alleelia. Molempien vanhempien on kannettava A-lokuksen resessiivistä "a"-alleelia ja periytettävä se jälkeläiselleen, jotta pohjaväri olisi kokomusta eikä esimerkiksi ruunikko. Mustanvoikko tai ruunivoikko (tai musta- tai ruunikkopohjainen valkovoikko) vanhempi voi periyttää sekä "C"- että "E"-alleelit. Mustanvoikko jälkeläinen voi syntyä myös voikon tai rautiaspohjaisen valkovoikon ja ruunikon tai mustan hevosen yhdistelmästä, jolloin mustanvoikkoon väritykseen tarvittavat "C"- ja "E"-alleelit periytyvät eri vanhemmilta. Pikkuvarsoina mustanvoikot ovat tyypillisesti hopeanharmaita ja saattavat muistuttaa hiirakkoa, erityisesti mikäli varsalla on myös vastavarjostuskuvio. Mustanvoikoilla varsoilla on myös joskus syntymävärissään punertavaa väriä korvien sisäpuolella. Molempia ilmiöitä esiintyy kuitenkin myös ei-voikoilla mustilla varsoilla.

title: William Hill

text: Verkossa toimivan urheiluvedonlyönnin lisäksi William Hill tarjoaa nettikasinopelejä, ”taitopelejä”, nettibingoa ja nettipokeria. Gambling Act 2005 -lain tultua voimaan voittoa ovat parantaneet pelikoneet liikevaihdon pudotessa muilla alueilla.

title: Palomino

text: Palomino Horse Associationin ihanteellisena pitämä voikon sävy on "kultakolikon värinen", mutta yhdistys hyväksyy voikon sävyt "vaaleasta keskitummaan ja tumman kultaan". Rekisteriin hyväksyttävän hevosen jouhien tulisi olla valkoiset, luonnonvaaleat tai hopeanharmaat. Jouhien seassa saa olla korkeintaan 15 % tummia tai punaruskeita jouhia.

title: The Capeman

text: Simon ja Walcott pyrkivät musikaalissa tutkimaan anteeksiantoa: voiko kaksi teini-ikäistä murhannut saavuttaa anteeksiannon ja voiko yhteiskunta antaa tälle anteeksi. Tekijöiden tarkoituksena oli pyrkiä olemaan saarnaamatta yleisölle esittää nämä moraaliset kysymykset viihdyttävän tarinan muodossa.

title: Voikko

text: Voikko (engl. "palomino", ruots. "isabell", saks. "Isabell", ransk. "palomino") on hevosen väritys, jota vierasperäisesti kutsutaan joskus myös palominoksi tai isabellanväriksi. Voikko on karvaltaan voin- tai kullankeltaisen vaaleanruskea ja sillä on hyvin vaaleat, kermanväriset jouhet. Voikon korvien reunat ovat yleensä tummat ja korvien sisällä on selvästi vaaleampaa karvaa, mikä voi auttaa värin tunnistamisessa. Voikkoväritystä pidetään yleensä hyvin kauniina, ja tällaiset hevoset ovatkin kautta aikojen olleet suosittuja ja haluttuja.

title: Soikko (ohjelmisto)

text: Soikko on oikoluku- ja tavutuskomponentti, jonka on kehittänyt Pasi Ryhänen. Ohjelma on suunniteltu OpenOffice.org-toimisto-ohjelmalle, mutta se on tehty yhteensopivaksi myös Mozilla Thunderbird- ja Mozilla Firefox -ohjelmien kanssa. Ohjelma asennetaan laajennuksena Mozilla.fi-sivuilta, joilta löytyy asennusohje. Soikkoa ei enää kehitetä. Sen tilalle on kehitetty Voikko, joka on vapaa ohjelmisto. Voikko on saatavissa Linuxille ja Windowsille.

title: Kulta-Jaska

text: Kulta-Jaska on Veikkauksen (aikaisemmin RAY:n) 10-linjainen videokiekkopeli. Pelin teemana on kullankaivuu Lapissa. Sitä voi pelata Veikkauksen Valtti-, Paletti-, Monipeli²- (jatkossa Värisuora-, Täyskäsi-) ja Mare-automaateissa Casino Helsingissä, Veikkauksen pelisaleissa (Pelaamo, Potti, Täyspotti) ja pelipisteissä (kaupoissa, huoltoasemilla, kioskeissa, kahviloissa ja ravintoloissa). Peli löytyy myös Veikkauksen netti- sekä mobiilikasinolta.

title: Palomino

text: Voikkojälkeläinen voidaan teoriassa saada näiden ehtojen täyttyessä hyvin monenlaisista yhdistelmistä - esimerkiksi heterotsygoottien voikonhiirakonpäistärikönkimon ja ruunikon yhdistelmästä syntyisi voikko noin 1,56 % todennäköisyydellä— mutta varmimmat ja käytetyimmät yhdistelmät voikon saamiseksi käsittävät rautiaita sekä rautiaspohjaisia heterotsygootti- ja homotsygoottivoikkoja (voikko, cremello). Alla olevassa taulukossa esitetään näiden kolmen yhdistelmät. Kaikki värit ovat rautiaspohjaisia (ee).

title: Tietoisuus

text: On myös esitetty, että koko kysymys tietoisuudesta on jo luonteeltaan antropomorfinen. Edsger Dijkstra kommentoi, että ”kysymys siitä, voiko tietokone ajatella, ei ole sen kiinnostavampi kuin kysymys, voiko sukellusvene uida”. Tällä hän viittasi siihen näkemykseen, että koneiden toiminnasta käytetään erilaisia sanoja kuin eläinten toiminnasta silloinkin, kun tulokset ovat samoja – aivan kuten sukellusveneiden ei normaalisti sanota uivan.

title: Valkovoikko

text: Valkovoikko on hevonen, jolla on C-lokuksessa kaksi epätäydellisesti vallitsevaa alleelia CCr. Valkovoikon genotyyppi C-lokuksen suhteen on siis homotsygootti CCrCCr, kun se eriperintäisillä voikoilla on heterotsygootti CCrC ja ei-voikoilla hevosilla homotsygootti CC.[1][10]

title: Valkovoikko

text: Valkovoikolla värityksellä ei pitkään ollut virallista suomenkielistä nimeä, mutta hevosten väreihin erikoistunut tietokirjoittaja Johanna Viitanen kutsui väriä kuvaavasti valkovoikoksi vuonna 2007 ilmestyneessä kirjassaan Hevosen värit.[2] Valkovoikkoa voidaan kutsua myös sen periytymisen mukaan homotsygootiksi voikoksi. Värityksen vanhoihin nimityksiin Suomessa ovat kuuluneet ”albiino” ja ”BEC” (), ja hevosihmisten puhekielessä valkovoikkoja on värin periytyvyyden selvittyä kutsuttu myös tuplavoikoiksi.[2] Niitä on saatettu luonnehtia myös kermanvärisiksi.[3] Viitanen huomauttaa, että myös heterotsygooteilla eli ”tavallisilla” voikoilla voi olla siniset silmät erillisistä tekijöistä johtuen.[2] Englanniksi värityksen nimitys on Britanniassa blue-eyed cream ("sinisilmäinen kermanvärinen") ja Yhdysvalloissa double dilute ("kaksinkertainen diluutti").[2]

title: Kulta-Jaska

text: Kulta-Jaskan palautusprosentti kaikilla linjoilla pelattaessa on pelisaleissa, pelipisteissä ja ravintoloissa 90,04 %, ray.fi-netti- ja mobiilikasinolla 90,05 % (+ jackpotit eli suurvoitot).


query: Mikä on Japanin korkein vuori?

title: Fuji (vuori)

text: Fuji () on tulivuori Japanissa, Honshūn saarella noin sadan kilometrin päässä Tokiosta. Fuji on 3776 metriä korkea ja Japanin korkein vuori. Sen huippu on lumen peitossa usean kuukauden ajan vuodessa, ja sillä on symmetriset rinteet sekä katkaistun näköinen laki. Fuji on kolmen aikaisemmin kehittyneen tulivuoren päällä, ja alueen varhaisin vulkaaninen toiminta on noin 500000 vuoden takaa. Nykyinen Fuji muodostui 17000 vuotta sitten alkaneissa purkauksissa. Fuji on japanilaisille pyhä vuori, joka on ollut šintolaisuuden merkittävä symboli jo satojen vuosien ajan. Lisäksi se on ollut merkittävä maalaustaiteen ja kirjallisuuden motiivi.

title: Hokkaidō

text: Hokkaidō sijaitsee Japanin pohjoiskärjessä, lähellä Venäjää. Saaren pinta-ala on 77 978 km² ja se on Japanin toiseksi suurin saari. Hokkaidō on Japaninmeren, Ohotanmeren ja Tyynen valtameren ympäröimä ja rannikoilla on laajat tasangot. Vesialueita Hokkaidōhon kuuluu yhteensä 4 943 km². Saaren keskiosa on vuoristoista ja siellä sijaitsee useita vulkaanisia tasankoja. Saaren korkein vuori on 2 290 metriin kohoava Asahi-vuori.

title: Noshaq

text: Noshaq (myös: Nowshak) on Afganistanin korkein ja Hindukušin toiseksi korkein vuori. Se on 7492 metriä korkea, ja sitä korkeampi on 7690-metrinen Tirich Mir. Noshaq sijaitsee Afganistanin koillisosassa Wakhanin käytävässä Durandin linjalla eli Afganistanin ja Pakistanin rajalla. Se on maailman läntisin yli 7000 metriä korkea vuori.

title: Fuji (vuori)

text: Fuji on 3776 metriä korkea ja Japanin korkein vuori.[1] Sen prominenssi on samat 3776 metriä, ja sen prominenssi on maailman 35. suurin.[2] Fuji sijaitsee lähellä Tyynenmeren rannikkoa Yamanashin ja Shizuokan prefektuurien rajalla. Tulivuori on noin 100 kilometriä Tokiosta länteen.[1] Fujin ympärysmitta on noin 125 kilometriä ja halkaisija 40–50 kilometriä. Huipulla olevan kraatterin läpimitta on noin 500 metriä, ja se on noin 250 metriä syvä. Kraatterin reunoilla on Fujin kahdeksan huippua. Vuoren pohjoisrinteillä ovat Fujin viisi järveä, jotka ovat kaikki muodostuneet vulkaanisen toiminnan seurauksena.[3]

title: Asahidake

text: Asahidake () on kerrostulivuori Japanissa. Se on Daisetsuzanin kansallispuistossa Hokkaidōn saarella sijaitsevan Daisetsuzanin vuoriryhmän korkein huippu. 2 290 metriä korkea Asahidake on myös koko Hokkaidōn saaren korkein vuori.

title: Džengiš Tšokusu

text: Džengiš Tšokusu on Kirgisian korkein vuori. Geologisesti se on maailman pohjoisin yli 7 000 metriä korkea vuori. Pohjoisempi Khan Tengri on myös yli 7 000 metriä korkea, mutta sen huippu muodostuu jäätiköstä; kallion korkein kohta on 7 000 metrin alapuolella.

title: Ortler

text: Ortler () on 3 905 metriä korkea vuori Ortlerin Alpeilla Etelä-Tirolissa. Se on Etelä-Tirolin korkein vuori ja Ortlerin Alppien päähuippu. Vuoren valloitti ensimmäisen kerran Josef Pichler yhdessä Johann Leitnerin ja Johann Klausnerin kanssa vuonna 1804 Itävallan arkkiherttuan Juhanan käskystä. Vuori oli Itävalta-Unkarin korkein vuori vuoteen 1919, jolloin Etelä-Tiroli liitettiin osaksi Italiaa.

title: Sněžka

text: Sněžka (tšekiksi) eli Śnieżka (puolaksi) () on Sudeetteihin lukeutuvan Krkonoše/Karkonosze-vuoriston korkein vuori Tšekin ja Puolan rajalla. 1 603 metriä korkea vuori on Tšekin korkein kohta.

title: Ishizuchi

text: Ishizuchi () on vuori Japanissa, Shikokun saarella sijaitsevassa Ehimen prefektuurissa. Vuorella on korkeutta 1 982 metriä ja se on sekä Shikokun että läntisen Japanin korkein vuori. Legendan mukaan ensimmäinen vuorelle kiivennyt henkilö oli yamabushi "En no Ozuno" vuonna 682. Seuraavana huipun saavutti "Kōbō-daishi" yli sata vuotta myöhemmin 797.

title: Seitsemän huippua

text: Luettelon vuorista on pientä erimielisyyttä. Bassin luettelon mukaan Australian vuori on Mount Kosciuszko, joka on Australian mannermaan korkein vuori; Uuden-Guinean Puncak Jaya on puolestaan Oseanian korkein vuori. Lisäksi on kiistelty, onko Kaukasuksen Elbrus-vuori Euroopan puolella vai ei; mikäli ei, Mont Blanc on Euroopan korkein vuori. Muut vuoret ovat Mount Everest (Aasia), Kilimanjaro (Afrikka), Denali (Pohjois-Amerikka), Aconcagua (Etelä-Amerikka) ja Vinsonin massiivi (Etelämanner).

title: Kyllíni (vuori)

text:
Kyllíni eli "Kyllene" () eli Zíreia (Ζήρεια) on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 376 metriä ja prominenssi 1 870 metriä.
Kyllínin korkein huippu on nimeltään Megáli Zíria (Μεγάλη Ζήρια, ”Suuri Zíria”). Toiseksi korkein huippu Mikrí Zíria (Μικρή Ζήρια, ”Pieni Zíria”, 2 227 m) muodostaa vuoren pohjoispään. Huippujen välissä on Flampourítsan rotko. Kyllíni on Peloponnesoksen toiseksi korkein vuori Taÿ́getoksen jälkeen.

title: Takamagahara (vuori)

text: Takamagahara on Gunman prefektuurissa Japanissa sijaitseva 1 978 metriä korkea vuori, joka on tullut tunnetuksi Japan Airlinesin lennon 123 onnettomuudesta.

title: Huascarán

text: Huascarán on Andeihin kuuluva vuori Perussa. Se sijaitsee läntisillä Andeilla Cordillera Blanca -vuoriketjussa. Huascarán korkein huippu on 6768metrissä. Se on Perun korkein[1] ja Etelä-Amerikan neljänneksi korkein vuori.

title: Aínos

text:
Aínos (; myös "Énos") on vuori Kefalonián saarella Kreikassa. Se on saaren ja koko Jooniansaarten korkein vuori, ja sen korkeus on 1 628 metriä. Aínos-vuori ympäristöineen muodostaa kansallispuiston nimellä Aínoksen kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Αίνου, "Ethnikós Drymós Aínou").
Aínos sijaitsee Kefalonián eteläosissa linnuntietä noin 18 kilometriä itäkaakkoon saaren pääkaupungista Argostólista. Vuoren korkein huippu on nimeltään Mégas Sorós (Μέγας Σωρός). Antiikin aikana vuoren huipulla oli Zeus Ainiokselle (tai Ainissokselle) omistettu temppeli. Venetsialaisvallan aikana vuori tunnettiin nimellä "Monte Nero" (”Musta vuori”).

title: Damavand

text:
Damāvand (), toiselta nimeltään "Donbavand", on Iranin korkein vuori. Sillä on erikoisasema persialaisessa mytologiassa ja kansantarustossa. Vuori sijaitsee keskellä Alborzin vuoristoa Kaspianmeren etelärannikon läheisyydessä Māzandarānin maakunnassa, 66 kilometriä koilliseen Teheranista. Se on Lähi-idän korkein vuori ja Aasian korkein tulivuori.
Vuori ei ole vulkaanisesti aktiivinen, mutta lähellä huippukraatteria on rikkiä syökseviä fumaroleja, joiden tiedetään olleen aktiivisia kesästä 2007 alkaen.

title: Skitntinden

text: Skitntinden on vuori Tromssan kunnassa sijaitsevalla Kvaløyan saarella. Se on saaren toiseksi korkein vuori, ja sen korkein kohta nousee 1 042 metriin merenpinnan yläpuolelle. Saaren korkein vuori on 1 044 metrin korkuinen Store Blåmann.

title: Kanchenjunga

title: Vuori

text: Maapallon korkein vuori on Mount Everest. 1800-luvun alkuun asti Ecuadorissa sijaitsevaa Chimborazo-vuorta pidettiin maailman korkeimpana, mikä johti useaan vuorenhuipun valloitusyritykseen. Läntinen maailma löysi Dhaulagirin vuonna 1808, ja sitä pidettiin maailman korkeimpana vuorena yli 30 vuotta, kunnes Kanchenjunga anasti siltä tittelin. Vuoteen 1852 asti Kanchenjungan uskottiin olevan maailman korkein vuori. Brittien mittaukset kuitenkin osoittivat Mount Everestin olevan korkein ja Kanchenjungan vasta kolmanneksi korkein vuori. Aurinkokunnan korkein tunnettu vuori on Marsissa sijaitseva 27 km korkea Olympus Mons.

title: Japanin Alpit

text: Etelä-Alpeilta noin 60 km itäkaakkoon sijaitsevan Fujin (3 776 m) jälkeen seuraavaksi korkeimpia vuoria Japanissa ovat Etelä-Alppien Kitadake (3 193 m) ja Pohjois-Alppien Hotakadake (3 190 m). Keski-Alppien korkein vuori on Komagatake (2 956 m).

title: Vuori

text: Tyynenmeren tulirenkaan varrella kohoavat Etelä-Amerikan Andit, joiden korkein huippu Aconcagua kohoaa 6959 metrin korkeuteen. Se on maapallon korkein vuori Aasian ulkopuolella. Pohjois-Amerikan vuorista korkein on taas Alaskan Denali (6190 m). Afrikan korkein vuori Kilimanjaro kohoaa 5895 metriin; myös Kaukasuksella on yli 5 kilometrin korkuisia vuoria, korkeimpana Elbrus (5642). Länsi-Euroopan korkein vuori Mont Blanc jää 4807 metriin.[5]

title: Ras Dejen

text: Ras Dejen on Etiopian korkein ja Afrikan kymmeneksi korkein vuori. Vuori sijaitsee Simienin kansallispuiston alueella ja on 4 550 metriä korkea.

title: Puncak Jaya

text: Puncak Jaya on Indonesian korkein vuori, samoin kuin Uuden Guinean saaren ja Oseanian korkein. Se on myös maailman korkein saarella sijaitseva vuori.

title: Ehimen prefektuuri

text: Ehimen prefektuuri sijaitsee Seton sisämeren rannalla. Sen naapuriprefektuurit ovat Kagawa pohjoisessa ja Tokushima kaakossa. Ehimessä sijaitsee läntisen Japanin korkein vuori, "Ishizuchi".

title: Siinai

text: Siinainvuori on 2 285 metriä korkea ja sen juurella sijaitsee Pyhän Katariinan luostari. Vuoren eteläpuolella on niemimaan ja Egyptin korkein kohta, 2 639 metriä korkea Katariinan vuori. Lounaassa sijaitsee kolmas vuori, Um Somarin vuori, joka on 2 584 metriä korkea.

title: Gyachung Kang

text: Gyachung Kang on vuori Himalajan vuoristossa, lähellä Nepalin ja Kiinan (Tiibetin) rajaa. Se on maailman 15. korkein vuori. Lisäksi se on maailman korkein alle 8 000-metrinen vuori, ja korkein vuori Mount Everestin (8 848 m) ja Cho Oyun (8 201 m) välillä. Ensimmäiseksi vuoren huipulle kiipesivät Y. Kato, K. Sakaizawa ja Pasang Phutar 10. huhtikuuta 1964.

title: Snowdon

text: Snowdon on vuori Pohjois-Walesissa Britteinsaarilla. Vuori sijaitsee Snowdonian kansallispuiston alueella. Se on Walesin korkein vuori ja koko Yhdistyneen kuningaskunnan korkein Skotlannin Ylämaan eteläpuolella. Snowdonin korkein huippu kohoaa 1 085 metriin ja tunnetaan kymrinkielisellä nimellä "Yr Wyddfa" joka tarkoittaa ’hautakumpu’.

title: Khan Tengri

text: Khan Tengri on Tienšanin toiseksi korkein vuori siitä 16 kilometriä etelään sijaitsevan Džengiš Tšokusun jälkeen. Se on Kazakstanin korkein ja Kirgisian kolmanneksi korkein vuori. Khan Tengri on myös maailman pohjoisin yli 7 000 metriä korkea vuori.

title: Sierra Leonen maantiede

text: Sierra Leonen koillisosa on osa Guinean ylätasankoa, joka on pääosin korkeudessa merenpinnasta. Siitä nousee kuitenkin joitakin vuoristoja, kuten Loma- ja Tingivuoret. Lomavuoriin kuuluva Loma Mansa on korkea ja Sierra Leonen korkein vuori. Tingivuorten korkein huippu, Sankanbiriwa puolestaan on maan toiseksi korkein vuori.

title: Dreischusterspitze

text: Dreischusterspitze () on 3 145 metriä korkea vuori Dolomiittien vuoristossa Etelä-Tirolissa Italiassa. Se on Sextenin Dolomiittien vuoriryhmän korkein vuori. Vuori valloitettiin ensimmäisen kerran 18. heinäkuuta 1869. Ensimmäisiä valloittajia olivat Paul Grohmann, Franz Innerkofler ja Peter Salcher.

title: X-Seed 4000

text: X-Seed 4000 on korkein rakennus, joka koskaan on kokonaan suunniteltu rakennusehdotusta varten. Rakennuksen suunnittelu on Taisei Construction Corporationin käsialaa. Toteutuessaan rakennus olisi 4 000 metriä korkea, sen halkaisija maantasolla olisi 6 000 metriä ja siinä olisi kaikkiaan 800 kerrosta. Vuorenmuotoisessa futuristisessa ympäristössä asuisi 500 000–1 000 000 ihmistä. Jos "X-Seed 4000" joskus rakennetaan, sen todennäköinen sijainti olisi Tokiossa, Japanissa. Valtavan kokonsa vuoksi "X-Seed 4000" voitaisiin rakentaa vain meren päälle. Rakennus olisi hiukan korkeampi kuin Japanin korkein vuori Fuji, jonka huippu on on 3 776 metrin korkeudessa meren pinnasta.


query: Milloin Henrik VIII kuoli?

title: Henrik VIII

text: Henrik VIII (28. kesäkuuta 1491 – 28. tammikuuta 1547) oli Englannin kuningas ja Irlannin hallitsija (myöhemmin kuningas) vuosina 1509–1547. Hän oli Tudor-suvun toinen monarkki ja seurasi valtaistuimelle isäänsä Henrik VII:tä.

title: Arthur (Walesin prinssi)

text: Arthur Tudor, Walesin prinssi, (19. tai 20. syyskuuta 1486 – 2. huhtikuuta 1502) oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin vanhin lapsi ja kruununperillinen. Arthur kuitenkin kuoli ennen isäänsä, joten hänestä ei koskaan tullut kuningasta. Henrik VII:n kuoltua kruunu siirtyi Arthurin nuoremmalle veljelle, josta tuli Henrik VIII.

title: Henrik VIII

text: Vuonna 1543 Henrik VIII meni naimisiin Katariina Parrin kanssa. Avioliitto päättyi 1547 Henrikin kuolemaan.

title: Alfonso VIII (Kastilia)

text:
Portugalin kuninkaan Alfonso Henriquesin kuoleman (1185) ja Ferdinand II:n kuoleman (1188) jälkeen Alfonso VIII oli alueen kiistatta voimakkain kristitty hallitsija. Hänen yrityksensä hyötyä tilanteesta johti kuitenkin siihen, että Kastilian naapurivallat lopulta liittoutuivat häntä vastaan. Leónin kuninkaasta Alfonso IX:stä tuli hänen katkerin kilpailijansa. Almohadien vastaisen taistelun sijaan kristityt kuninkaat liittoutuivat Kastilian Alfonso VIII:tä vastaan. Aragonian Alfonso II ja Navarran Sancho VI tekivät Kastilian vastaisen liittosopimuksen vuonna 1190 ja seuraavana vuonna siihen liittyivät León ja Portugali. Jokainen valtakunta sitoutui Kastilian vastaiseen taisteluun sekä lupasi olla solmimatta erillisrauhaa Alfonso VIII:n kanssa. Paavi Celestinus III teki vuonna 1194 rauhaan johtaneen sovintoesityksen, mikä ei tapahtunut hetkeäkään liian aikaisin, sillä jo seuraavana vuonna 1195 kalifi Abu Yusuf Ya'qub al-Mansur nousi suuren armeijan kera maihin ja eteni Cordobaan. Alfonso VIII riensi Alacrosiin, jossa hän antautui taisteluun odottamatta Alfonso IX:n lisäjoukkoja. Alfonso VIII kärsi kirvelevän tappion ja joutui sekasorrossa pakenemaan Toledoon.
Leónin ja Navarran kuninkaat käyttivät jälleen hyväkseen Alfonso VIII:n hädänalaista tilaa ja Alfonso IX solmi jopa liittolaissopimuksen Almohadien kanssa. Aragonian Alfonso II tajusi keskinäisen riitelyn vaarat kristityille kuninkaille ja yritti välittää rauhaa. Hän kuitenkin kuoli vuonna 1196. Kastilian kuningattaren Leonoran tekemä rauhanaloite johti ensin Leónin kuninkaan Alfonso IX:n ja Kastilian prinsessan Berenguelan avioliittoon vuonna 1197 ja vuoteen 1209 mennessä tilanteen rauhoittumiseen myös muiden kristittyjen valtioiden kanssa. Näin kuninkaat olivat valmiit kohtaamaan kalifin joukot vuonna 1212 Las Navas de Tolosan taistelussa. Taistelussa muslimit lyötiin perin pohjin ja se käänsi Espanjan historian suunnan.
Alfonso VIII kuoli vuonna 1214 ja kuninkaaksi tuli hänen poikansa Henrik I (1214–1217) ja tämän kuoltua vallan peri Berenguelan ja Alfonso IX:n poika Ferdinand III.

title: Żagań

text:
Vuonna 1309 Henrik III:tä seurasi hänen vanhin poikansa Henrik IV Uskollinen, joka joutui vuonna 1321 jakamaan kreivikunnan uudelleen itsensä ja pikkuveljiensä kesken. Hän luovutti Głogówin Przemko II:lle ja vetäytyi Żagańiin, josta tuli uudelleen oman kreivikuntansa pääkaupunki. Vuonna 1329 Henrik III:n kaikista pojista tuli Juhana Luxemburgilaisen, Böömin kuninkaan, vasalleja – lukuun ottamatta Przemko II:tä, joka kuoli yhtäkkisesti kaksi vuotta myöhemmin. Kun Henrik VI Vanhempi, Henrik IV:n lapsenlapsi, kuoli vuonna 1393 ilman perillisiä, tilukset liitettiin jälleen yhteen Głogówin kanssa kunnes vuonna 1412 Jan I:stä, Henrik VIII Varpusen vanhimmasta pojasta, tuli koko Żagańin kreivikunnan hallitsija. Kiivaan perintötaistelun jälkeen hänen lapsensa Jan II Hullu myi sen lopulta Saksin ruhtinaalle Albert III:lle Wettinin suvusta, lopettaen näin vuosisatoja jatkuneen piastihallinnon.
Vuonna 1549 valitsija Morits luovutti Żagańin Böömin kuninkaalle Ferdinand I:lle. Keisari Ferdinand II antoi lahjoitusmaan Albrecht von Wallensteinille, kenraalilleen kolmikymmenvuotisessa sodassa vuonna 1627. Sieltä se siirtyi loisteliaalle böömiläiselle Lobkowiczin suvulle, jotka rakensivat barokki-tyylisen Żagańin palatsin. Ensimmäisen Sleesialaissodan päätyttyä vuonna 1742, Żagańista tuli osa Preussia.

title: Greenwich

text: Placentian palatsi oli Henrik VII:n pääasiallinen asuinpaikka. Siellä syntyivät hänen poikansa Henry (myöhemmin kuningas Henrik VIII) ja Edmund Tudor, Somersetin herttua. Henrik suosi Greenwichiä lähellä sijainneen Elthamin palatsin, aikaisemmin tärkeimmän kuninkaanpalatsin sijasta. Hän laajensi Greenwichin palatsia ja siitä tuli hänen pääasiallinen asuinpaikkansa Lontoossa, kunnes Whitehall Palace 1530-luvulla rakennettiin. Henrik VIII meni Greenwichissä naimisiin ensin Katariina Aragonialaisen, myöhemmin Anna Kleveläisen kanssa, ja siellä syntyivät kuningattaret Maria ja Elisabet I. Hänen poikansa Edvard VI myös kuoli siellä 15-vuotiaana.

title: Frances Grey

text: Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547 ja Edward seurasi häntä valtaistuimelle. Jane seurasi leskikuningatar Katariina Parria tämän uuteen asuinpaikkaan. Hän kuului pian nuoren kuninkaan lähipiiriin. Edward VI oli naimaton ja lapseton, Frances oli kolmantena kruununperimysjärjestyksessä heti prinsessa Marian ja prinsessa Elisabetin jälkeen. Hänen tyttärensä olivat myös osa perimyslinjaa, Jane neljäntenä, Catherine viidentenä ja Mary kuudentena. Margareeta Tudorin lapset oli Henrik VIII:n tahdon mukaisesti poistettu kruununperimysjärjestyksestä. Vasta Greyn linjan ja Elisabet I:n kuoleman jälkeen Tudoreille tuli mahdolliseksi periä kruunu.

title: Katariina Aragonialainen

text: Kun Henrik VII kuoli ja hänen poikansa nousi valtaistuimelle, uusi kuningas vihittiin kuitenkin 11. kesäkuuta 1509 Katariina Aragonialaisen kanssa. Ilmeisesti Henrik VIII meni Katariinan kanssa naimisiin yksinkertaisesti siitä syystä, että halusi. Aikalaisilleen hän todisti tehneensä niin kuolevan isänsä pyynnöstä, mutta siinä tapauksessa Henrik VII oli salannut toiveensa hyvin, kuten esimerkiksi Starkey toteaa. Pariskunta kruunattiin yhdessä Englannin kuninkaaksi ja kuningattareksi 24. kesäkuuta 1509. Sekä Walesin prinsessana että Englannin kuningattarena Katariina oli kansan keskuudessa äärimmäisen suosittu. Hän toimi sijaishallitsijana vuonna 1513 Henrikin sotiessa Ranskassa.

title: Gustaf Ignatius

text:
• Aune Kyllikki syntyi Vaasassa 29.IV 1900 ja kuoli 6.IV 1988 Helsingissä. Vihittiin 4.I 1923 Kuopiossa. Puoliso jalkaväenkenraali Ilmari Armas Eino Martola syntyi 12.V 1896 Raahessa ja kuoli 5.II 1986 Helsingissä. Lapset: Anneli Kyllikki Matilda *16.I 1924 Helsinki, Hellevi Aune Elisabeth * 4.X 1932 Helsinki, Inkeri Anna Kristiina *13.X 1934 Helsinki.
• Kirsti Tellervo syntyi Helsingissä 1.VII 1903 ja kuoli Hyvinkäällä 30.VI 1992. Vihittiin 7.VI 1923 Kuopiossa. Puoliso diplomi-insinööri Artur Wilhelm Stén syntyi 11.I 1890 Hausjärvellä ja kuoli 27.XII 1957 Hyvinkäällä. Lapset: Robert Artur (Pertti) *17.X 1925 Kuopio, Lauri Kustaa *11.X 1926 Kuopio ja † siellä 12.X 1926, Tellervo * ja †2.IV 1928 Kuopio, Seppo Gustaf *2.VII 1929 Helsinki, Matti Antero *27.VII 1931 Helsinki, Ilkka Ilmari *26.II 1940 Hyvinkää, Risto Olavi *22.VIII 1941 Hyvinkää, Heikki Ossi *17.VII 1946 Hyvinkää.
• Karl Eero Gustaf syntyi Vaasassa 15.I 1906 ja kuoli Raumalla 23.III 1981. Varatuomari, pankinjohtaja. Vihittiin 13.VII 1930 Porvoon pitäjässä. Ensimmäinen puoliso Gurli Ignatius syntyi 7.VIII 1907 Helsinki ja kuoli 15.X 1991 Helsingissä. (Gurlin äidin, Wera Mauryn o.s. Stenberg, kuoltua, tämän sisko Gurli miehensä kenraali Hannes Ignatiuksen kanssa adoptoivat hänet.) Vihittiin toiseen avioon Raumalla 17.X 1947. Toinen puoliso Liisa Irene Martinkari syntyi 15.VI 1918 Raumalla, jossa edelleen asuu. Lapset: (1) Toivo Hannes Kustaa Eeronpoika *19.IV 1931 Helsinki, (1) Eero Veikko *14.I 1934 Kuopio, †12.VII 2004 Kustavi, (1) Gurli Kyllikki Kristiina *18.XI 1938 Pori †16.VIII 1955 Sveitsissä, (2) Tytti Liisa Irene *30.X 1952 Rauma.
• Katri Liisa syntyi Vaasassa 11.XII 1911 ja kuoli 9.VIII 1996 Helsingissä. Vihittiin 28.XII 1935 Kuopiossa. Puoliso fil. maist., lähetystöneuvos Karl Henrik (Heikki) Brotherus syntyi 1.IV 1909 Helsingissä ja kuoli siellä 30.X 1985. Lapset: Karen Marja Helena *23.XII 1936 Kööpenhamina, Tapani Kaarle Heikinpoika *12.VI 1938 Kööpenhamina, Matti Kustaa Hei- kinpoika *17.IX 1942 Helsinki, Heikki Robert Heikinpoika *9.IV 1944 Tukholma † 29.V 1964 Espanja.

title: Jane Seymour

text: Vuoden 1537 alussa Jane Seymour tuli raskaaksi, ja lopulta lokakuussa pitkäksi venyneen synnytyksen jälkeen Henrik VIII sai kaipaamansa pojan, joka kastettiin Edvardiksi. Kuningatar Jane vastaanotti vieraita ja onnitteluja, mutta sairastui sitten lapsivuodekuumeeseen ja kuoli kaksitoista päivää pojan syntymän jälkeen.

title: Henrik VIII

text: Vuonna 1540 Henrik nai Anna Kleveläisen. Henrik oli kuitenkin pettynyt Annan ulkomuotoon ja olemukseen, joten Henrik erosi tästä jo samana vuonna.

title: Maria Tudor (Ranskan kuningatar)

text: Maria oli ollut onneton avioliitossaan Ludvigin kanssa, sillä hän lienee jo ollut rakastunut Suffolkin ensimmäiseen herttuaan Charles Brandoniin. Tammikuun 1515 lopulla Henrik VIII lähetti herttuan Ranskaan hakemaan Maryä takaisin Englantiin. Pariskunta avioitui salaa 3. maaliskuuta. Periaatteessa avioliitto oli maanpetos, sillä Brandon oli nainut kuninkaallisen prinsessan ilman kuninkaan suostumusta. Henrik VIII vihastui, ja hänen neuvostonsa oli sitä mieltä, että Brandon pitäisi vangita tai teloittaa. Koska kardinaali Wolsey puuttui tilanteeseen ja Henrik oli kiintynyt sekä sisareensa että Brandoniin, pariskuntaa rangaistiin vain raskailla sakoilla. Heidät vihittiin virallisesti 13. maaliskuuta 1515 Greenwichin palatsissa.

title: Arthur (Walesin prinssi)

text: Ei tiedetä oliko Arthur läheinen sisarustensa kanssa, heidän reaktioitaan hänen kuolemaansa ei ole dokumentoitu. Margareeta Tudor nimesi myöhemmin yhden lyhyen aikaa eläneen poikansa, Rothesayn herttuan, veljensä Arthurin mukaan vuonna 1509, aikaan jolloin heidän isänsä kuoli ja nuorempi veli Henrik nousi valtaan Arthurin kuoleman jälkeen. Arthurin suhteesta veljeensä ei tiedetä ja voi olla etteivät he tunteneet toisiaan hyvin, sillä Arthur oli jo lähetetty Ludlow'n linnaan, kun nuori Henrik VIII oli viisivuotias.

title: Paavius uudella ajalla

text: Samoihin aikoihin uskonpuhdistuksen leviämisen kanssa vuonna 1534 Englannin parlamentti käytännössä erotti maan kirkon katolilaisuudesta tunnustamalla kuninkaan olevan ”Englannin kirkon korkein maallinen päämies”. Paavin vallasta luopumisen takana oli pääosin kuningas Henrik VIII, joka vielä hallituskautensa alkuvaiheessa oli ollut paavin tukija ja esimerkiksi kannattanut katolilaista oppia seitsemästä sakramentista. Paavi olikin myöntänyt kuningas Henrikille aikanaan "defensor fidei" -nimisen arvon (”uskon puolustaja”). Englantilaisen uskonpuhdistuksen taustalla olivat Henrik VIII:n toiveet erota vaimostaan Katariina Aragonialaisesta, mihin paavi Klemens VII ei kuitenkaan suostunut. Henrik VIII reagoi kieltoon irtaannuttamalla Englannin kirkon katolilaisuudesta, mikä synnytti anglikaanisen kirkon.

title: Kolmas ristiretki

text: Paavi Gregorius VIII toivoi Englannin ja Ranskan kuninkailta apua. Henrik II ja Filip II August lopettivatkin keskinäisen sotansa. Sota puhkesi kuitenkin pian uudelleen, ja Henrik II:n pojat aloittivat kapinan Henrikiä vastaan äitinsä ja Henrikin vihollisten yllytyksestä 1173. Vuodeksi 1188 kerättiin Englannissa ja osassa Ranskaa ”Saladinin vero”, joka oli suurin Englannissa koskaan kerätty vero, retken rahoitusta varten. Henrik kuitenkin ehti käyttää siitä osan sotiinsa. Henrik kuoli katkerana miehenä 1189 ja hänen poikansa Rikhard I ”Leijonamieli” seurasi häntä. Rikhard oli innokas ristiretkeläinen ja vietti vain viisi kuukautta kymmenvuotisesta valtakaudestaan Englannissa.

title: Henrik VIII

text: Henrik VIII:n valtakaudella Englanti kävi lukuisia tarpeettoman kalliita ja suurilta osin Englannin kannalta tappiollisia sotia Manner-Euroopassa. Sodat vahingoittivat Englannin taloutta, mutta toisaalta juuri näiden sotien vuoksi Henrik sijoitti runsaasti Englannin laivastoon; hänen valtakaudellaan se laajeni viidestä sotalaivasta noin viiteenkymmeneen, minkä vuoksi Henrikiä on pidetty myös Englannin laivaston ”isänä”. Valtakautensa myöhempinä vuosina Henrik söi valtavasti ja hänestä tuli erittäin ylipainoinen ja hänen terveytensä kärsi. Lopulta hän kuoli viisikymppisenä.

title: Henrik VIII

text: Tulehtuneet suhteet Katariinan kotimaahan Espanjaan ja Henrikin halu saada miesperillinen johtivat lopulta siihen, että Henrik halusi erota vaimostaan. Wolsey ei kuitenkaan kyennyt saamaan paavillista suostumusta asialle, sillä keisari Kaarle V:n vallan alle joutunut Klemens VII ei voinut hyväksyä avioeroa. Henrik VIII karkotti Wolseyn, joka kuoli matkalla Yorkista Lontoon Toweriin 29. marraskuuta 1530. Marraskuun 1529 ja toukokuun 1532 välisenä aikana pidettiin parlamentin istuntoja, joissa papiston etuoikeuksia vähennettiin – kuningas yritti painostaa näin paavia suostumaan avioeroon. Vuonna 1532 Act of Annates lopetti osan paavin keräämistä tuloista.

title: Henrik VII (Englanti)

text: Vuonna 1502 Henrik VII koki kaksi raskasta menetystä. Hänen poikansa, kruununperillinen Arthur, joka oli juuri mennyt naimisiin espanjalaisen prinsessa Katariina Aragonilaisen kanssa kuoli sairauteen Ludlowin linnassa. Vain muutamaa kuukautta myöhemmin Henrikin puoliso menehtyi lapsivuoteeseen. Kuningas pelkäsi Arthurin kuoleman myötä menettävänsä liittoon kuuluneet myötäjäiset ja sen vuoksi pyysi ja sai paavi Julius II:lta luvan, jotta nuorempi poika Henrik voisi naida Arthurin lesken. Henrik VII tuli liiton suhteen kuitenkin toisiin ajatuksiin ja avioliitto tapahtui vasta kuninkaan kuoleman jälkeen vuonna 1509. Vaikka Henrikillä oli ajatuksia mennä uudelleen naimisiin ja hankkia lisää perillisiä, näin ei kuitenkaan tapahtunut. Kuolemansa jälkeen kuninkaaksi nousi Henrik VII:n toiseksi vanhin poika Henrik VIII.

title: Henrik VIII

text: Ei ole kuitenkaan varmoja todisteita siitä, että Henrik VIII olisi sairastanut Cushingin oireyhtymää.

title: Edvard VI

text: Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547 Edvardin ollessa vain yhdeksänvuotias. Testamentissaan Henrik nimesi kuusitoista pesänselvittäjää, jotka muodostivat holhoojahallituksen, jotka olisi toiminnassa kunnes Edvard 18-vuotiaana saavuttaisi täysikäisyyden (joka tosin vuonna 1552 muutettiin kuudeksitoista vuodeksi). Näiden pesänselvittäjien lisäksi oli kaksitoista avustajaa, jotka osallistuivat toimiin vain silloin kun se kaikille sopi. Selvitysmiehet olivat kaikki uskonpuhdistuksen kannattajia. Sen pahimpia vastustajia, Norfolkin herttuaa Thomas Howardia, Winchesterin piispaa Stephen Gardineria tai Westminsterin piispaa Thomas Thirlbya ei hallitukseen valittu. Holhoojahallitus nimitti Edvardin enon, Hertfordin jaarlin Edward Seymourin valtakunnan lordiprotektoriksi kuninkaan alaikäisyyden ajaksi.

title: Tudors

text: Sarjassa tapahtumat yhdistyvät toisiinsa antaen kuvan, että asiat tapahtuivat lähempänä toisiaan kuin oikeasti. Aikaan johon suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu, kuningas Henrik VIII oli jo 33-37-vuotias ja vähintään vuosikymmenen vanhempi kuin Anne Boleyn; he eivät menneet naimisiin ennen kuin Henrik oli 40-42-vuotias. Tudors-sarjassa molemmat näyttelijät ovat nuorempia (ja nähtävästi iältään lähempinä toisiaan) ja seurustelu kestää noin 10 jakson verran.[14] Historiallisesti Thomas Wolsey kuoli Leicesterissä matkallaan Lontooseen, kun taas sarjassa hänet vangittiin ja hän teki itsemurhan (vaikka fiktiivinen Henrik vaatiikin, että se täytyy salata).[14] Wolsey kuoli 1530-luvulla, kolme vuotta ennen Henrikin sisaren kuolemaa; sarjassa tapahtumat sijoittuvat huomattavasti lähekkäimmin.

title: Henrik VIII

text: Syypääksi Henrikin muutokseen menestyksekkäästä hallitsijasta hirmuvaltiaaksi on pitkään epäilty kuppaa, jota hän sairasti koko aikuisikänsä. Brittiläinen arkeologi ja historiantutkija Robert Hutchinson pitää kuitenkin todennäköisenä, että Henrik VIII sairasti harvinaista Cushingin oireyhtymää. Tässä oireyhtymässä yhteisenä piirteenä on lisämunuaisen kuorikerroksesta erittyvän kortisoli-hormonin liikatuotanto ja siitä aiheutuvat oireet.[3]

title: Charles Brandon

text: Charles Brandon avioitui Marian kanssa yksityisesti 3. maaliskuuta 1515 välttääkseen avioliitosta aiheutuvia poliittisia hankaluuksia. Periaatteessa avioliitto oli maanpetos, sillä Charles oli nainut kuninkaallisen prinsessan ilman kuninkaan suostumusta. Henrik VIII ei pitänyt asiasta, ja hänen neuvostonsa oli sitä mieltä, että Brandon pitäisi vangita tai teloittaa. Kardinaali Wolsey puuttui kuitenkin tilanteeseen ja Henrik oli kiintynyt sekä sisareensa että Brandoniin, joten pariskuntaa rangaistiin vain raskailla sakoilla. Lisäksi asiaan on saattanut vaikuttaa se, että Henrik VIII halusi saada käsiinsä Marian kuolleen aviomiehen Ludvigin Marialle jättämät jalokivet ja kultaisen pöytäkaluston, jotka hän luultavasti sai kiitokseksi myönnettyään virallisen avioliittoluvan.

title: Henrik VIII

text: Henrik VIII nousi valtaistuimelle isänsä kuoltua 22. huhtikuuta 1509. Yhdeksän viikkoa myöhemmin hän nai Katariina Aragonialaisen. Katariina synnytti Henrikille kuusi lasta, joista henkiin jäi ainoastaan nuorin, tytär Maria.

title: Elisabet I

text:
Elisabet syntyi Greenwichin palatsissa 7. syyskuuta 1533. Hänen isänsä Henrik VIII oli odottanut saavansa kauan kaivatun miespuolisen kruununperijän. Hänen toiveensa ei toteutunut, sillä kuningatar Anna Boleyn synnytti tyttövauvan, ja prinssin syntymää juhlistavat turnajaiset ja kulkueet peruttiin. Elisabet nimettiin isoäitinsä Yorkin Elisabetin mukaan. Elämänsä ensimmäiset kolme kuukautta Elisabet eli Greenwichissä äitinsä kanssa, minkä jälkeen hän sai oman taloutensa Hatfieldiin. Palveluskuntaan kuului myös hänen sisarpuolensa Maria, jolta oli viety kuninkaalliset arvonimet ja joka tunnettiin nyt virallisesti äpäränä.
Elisabet I oli ainoa hengissä säilynyt Henrik VIII:n lapsi tämän avioliitosta Anna Boleynin kanssa. Elisabet I kasvatettiin protestantiksi ja hyvin sivistyneeksi; hän osasi puhua ja kirjoittaa kuutta kieltä: englantia, latinaa, kreikkaa, ranskaa, italiaa ja espanjaa. Nuoruudessaan Elisabet vieraili harvoin hovissa. Hän piti kuitenkin yhteyttä nuorempaan velipuoleensa Edvardiin latinankielisin kirjein. Heitä yhdisti protestanttinen usko. 1543 Elisabet palautettiin sisarpuolensa kanssa kruununperimysjärjestykseen Edvardin jälkeen. 1546 Elisabet palasi hoviin opiskelemaan uuden äitipuolensa Katariina Parrin valvonnassa. Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547, ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard VI. Elisabet lähetettiin isänsä kuoleman jälkeen asumaan Katariina Parrin luokse Chelseaan. Katariina avioitui pian Thomas Seymourin kanssa. Seymourin käytös nuorta Elisabetia kohtaan oli kaikkea muuta kuin isällistä ja aiheutti ikäviä huhupuheita varsinkin talon palveluskunnan keskuudessa. Episodi osaltaan johti myöhemmin Thomas Seymourin teloittamiseen vuonna 1549. Tätä aiemmin kuolemansairas ja raskaana oleva Katariina oli lähettänyt Elisabetin pois taloudestaan.

title: Henrik VIII

text: Kuningas Henrik VIII oli viimeisinä vuosinaan erittäin ylipainoinen, sillä hän ahmi ruokaa jatkuvilla juhla-aterioilla. Kuninkaan on myös kerrottu kärsineen keripukista eli C-vitamiinin puutteesta, koska hän söi lähes yksinomaan lihaa, ja lisäksi hän joi valtavasti alkoholijuomia. Ylipainon seurauksena kuninkaan liikkuminen hankaloitui, ja hänen jalkojensa verenkierto heikkeni johtaen lopulta märkivään säärihaavaan. Henrikille nousi korkea kuume, hän houraili ja kuoli lopulta 28. tammikuuta 1547. Vihamiehet väittivät Jumalan rankaisseen kuningasta. Henrik haudattiin Windsorin linnaan Pyhän Yrjön kappeliin vaimonsa Jane Seymourin rinnalle. Kuollessaan kuninkaan on arvioitu painaneen jopa 178 kiloa[2].

title: Henrik VIII

text: Henrik VIII tunnetaan myös intohimoisena uhkapelurina. Nuoruudessaan hän menestyi urheilussa, erityisesti keskiaikaisessa tenniksessä. Hän oli myös taitava muusikko, kirjailija ja runoilija. Lisäksi hän osallistui lukuisien merkittävien rakennusten, muun muassa Westminster Abbeyn, rakennuttamiseen ja laajentamiseen.

title: Henrik VIII (näytelmä)

text: Henrik VIII () on William Shakespearen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Henrik VIII. Näytelmä ajoitetaan useimmiten vuoteen 1613, jolloin se esitettiin Globe-teatterissa.

title: Henrik VIII

text: Vuonna 1501 Henrik osallistui isoveljensä Arthurin ja Katariina Aragonialaisen häihin. Vihittävät olivat tuolloin 15- ja 16-vuotiaita. Aviopari muutti Walesiin, kuten kruununperillisellä ja hänen vaimollaan oli tapana, mutta Arthur sai infektion ja kuoli. Näin vain 11-vuotiaana Henrikistä tuli kruununperillinen, ja pian tämän jälkeen hänestä tehtiin Walesin prinssi.

title: Henrik VIII

text: Henrik VIII on kuuluisa kuudesta avioliitostaan sekä siitä, että hänellä oli ehkä enemmän valtaa kuin yhdelläkään muulla englantilaisella monarkilla. Hänen tavoitteensa saada avioero ensimmäisestä vaimostaan johti Englannin ja katolisen kirkon välirikkoon, itsenäisen Englannin kirkon perustamiseen ja luostareiden lakkauttamiseen ja oli siten ensimmäinen vaihe Englannin uskonpuhdistuksessa. Hänen valtakaudellaan Wales liitettiin pysyväksi osaksi Englannin valtakuntaa.


query: Kuinka suuri on Itämeri?

title: Itämeri

text: Itämeren keskisyvyys on 54 metriä ja syvin kohta 459 metriä. Meren pinta-ala on noin 392000 neliökilometriä. 4000–6000 vuotta sitten Tanskan salmet olivat syvemmät ja leveämmät kuin nykyisin, ja silloin Itämeren suolapitoisuus oli kahdeksankertainen nykyiseen verrattuna. Tuota merellistä ajanjaksoa kutsutaan Litorinameren kaudeksi.

title: Aste (Abelin ryhmä)

text: Matematiikassa Abelin ryhmän aste eli torsiovapaa aste mittaa kuinka suuri ryhmä on. Aste kuvaa, kuinka suuri rationaalikertoiminen vektoriavaruus tarvitaan, jotta abelin ryhmä voitaisiin upottaa siihen. Yhtäpitävästi voidaan kysyä, kuinka suuri vapaa Abelin ryhmä voi ryhmällä olla aliryhmänään.

title: Eem-interglasiaali

text: Etelä-Suomesta oli suuri osa veden peitossa, ja Itämerestä oli yhteys Vienanmereen, ja suuri osa Fennoskandiaa oli saarena. Sekametsä ulottui Oulun korkeudelle tai jopa napapiirille asti, sen pohjoispuolelle Lapissa oli havumetsää. Ainavihannan lehtimetsän vyöhyke ulottui Etelä-Ruotsissa hieman Skånen pohjoispuolelle asti, ja tammi kasvoi Pietarin leveydellä.

title: Suuri Pohjan sota

text: Kaarlen vehkeilyistä huolimatta (tai juuri niiden vuoksi) Turkin sulttaani luopui sodasta Venäjää vastaan lopullisesti vuonna 1713 ja Pietari Suuri oli vapaa toimimaan Itämeren suunnalla. Ruotsin ylivoimainen avomerilaivasto pystyi kuitenkin pitämään venäläiset pois Itämereltä, vaikka Venäjä oli saanut ensimmäiset kolme 50-tykkistä linjalaivaansa valmiiksi vuoden 1710 syksyllä. Ruotsin laivasto talvehti Karlskronassa, josta ei ehtinyt estämään Venäjän Itämeren laivaston keväisiä operaatioita. Vuoden 1710 keväällä juuri jäiden lähdön jälkeen venäläiset laivasivat tykistönsä piirittämään Viipuria, jonka lisäksi he valloittivat Riian, Pärnun ja Tallinnan. Viipurin menetyksen jälkeen 1711–1712 laivaston talvehtimispaikaksi valittiinkin Helsinki.

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Kaarle XI:n seuraajan kuningas Kaarle XII:n aikana, vuonna 1700 syttyi suuri Pohjan sota, jonka seurauksena Ruotsi menetti suurvalta-asemansa. Sodan syynä oli Ruotsin vihollisten Tanskan, Venäjän, Puola-Liettuan ja Saksin solmima Ruotsin vastainen liitto. Venäjä oli 1617 solmitussa Stolbovan rauhassa menettänyt yhteytensä Itämerelle. Uudistusmielinen tsaari Pietari I pyrki avaamaan Venäjälle jälleen yhteyden Itämerelle, jotta sen yhteydet ja kaupankäynti Länsi-Eurooppaan helpottuisivat.

title: Itämeri

text: Itämeren suolaisuus on voimakkaasti kerrostunutta. Vesi on sitä raskaampaa, mitä suolaisempaa se on, joten Itämereen Tanskan salmien kautta tuleva suolainen vesi painuu pohjan tuntumaan runsassuolaiseksi kerrokseksi. Noin 70–80 metrin syvyydessä veden suolapitoisuus kasvaa nopeasti, ja tätä vyöhykettä kutsutaan halokliiniksi. Se syntyy, kun myrskyjen aiheuttamat vedenliikkeet eivät pääse vaikuttamaan niin syvälle, jolloin vesikerrokset eivät pääse sekoittumaan. Veden happipitoisuus on korkea halokliiniin saakka. Sen alapuolelle ei kuitenkaan pääse happea, jota virtaa sinne vain, kun Itämereen tulee tarpeeksi suuri virtaus Pohjanmereltä. Parin vuoden välein hapekasta vettä pääsee Itämereen niin, että matalien syvänteiden hapeton vesi väistyy uuden hapekkaan veden edeltä, jolloin myös autioituneet pohjakerrokset heräävät uudelleen eloon.[19]

title: Saksan interventio Suomen sisällissodassa

text: Saksan Itämeren-divisioonan arkistoa säilytettiin Potsdamin sota-arkistossa, joka tuhoutui liittoutuneiden pommituksessa huhtikuussa 1945. Suuri osa Itämeren-divisioonan arkistosta on kuitenkin tutkijoiden käytettävissä, kun Vapaussodan rintamamiesten liiton edustaja oli kolme vuotta aikaisemmin käynyt kopioimassa tärkeimmät asiakirjat Valtionarkistoon. Samassa yhteydessä tehdyt Suomessa palvelleiden saksalaissotilaiden haastattelut ovat myös tutkijoiden käytössä.[9]

title: Neuvostoliiton laivasto

text:
Neuvostoliiton laivasto suojasi Lend-lease-kuljetussaattueita Kriegsmarinen hyökkäyksiltä.
Itämerellä suuri osa Itämeren-laivastosta oli suljettu Suomenlahden pohjukkaan suomalaisilla ja saksalaisilla miinakentillä 1941–1944.

title: Itämeri

text: Itämeren pääaltaan pituus Tanskasta Suomen lounaisosaan on noin 1600 kilometriä, ja keskileveydeltään se on noin 190 kilometriä.[9] Tanskan salmien kaakkoispuolelta alkaa varsinainen Itämeri Arkonan altaasta Bornholmin saaren länsipuolella. Sen itäpuolella ovat Bornholmin allas ja Gotlanninmeri, joka jaetaan Gotlannin altaaseen ja Gdańskinlahteen. Arkonan allas, Bornholmin allas ja Gotlanninmeri muodostavat Itämeren pääaltaan, varsinaisen Itämeren, jonka itäpuolella on kaksi lahtea: Suomenlahti ja Riianlahti. Suomenlahti on pitkänomainen, eikä sen ja pääaltaan välillä ole erottavaa kynnystä. Riianlahti sen sijaan on hieman eristyksissä. Itämeren pääaltaan pohjoispuolella on suuri Pohjanlahti, joka jakautuu vielä Perämereen, Selkämereen, Ahvenanmereen ja Saaristomereen.[8]

title: Mesoliittinen kausi

text: Näin alkoi eurooppalaisesti katsoen toinen suuri asutustapahtuma, jossa Pohjois-Eurooppa ja luoteis-Venäjä asutettiin Itämeren itäpuoli ja länsipuoli kiertäen. Ihmiset seurasivat jäätikön reunasta hieman kauempana tutkien hitaasti laskevan Itämeren ja Pohjanmeren rantoja. Venäjän jokijärjestelmän tarjoamat mahdollisuudet hyväksi käyttäen asutettiin laajoja alueita aina tundraa myöten ja samoin käytettiin Norjassa ja Lapissa hyväksi meren antimia.[3]

title: Luksi

text: Valaistusvoimakkuus on suure, joka kuvaa sitä, kuinka suuri valovirta osuu tietyn suuruiselle pinnalle. Valovirta, jonka yksikkö on luumen, voidaan käsittää mitaksi sille, kuinka suuri määrä valoa alueella kaiken kaikkiaan on, ja valaistusvoimakkuus on sen intensiteetti sen osuessa jollekin pinnalle. Sama määrä valoa valaisee pinnan sitä heikommin, mitä laajemmalle alueelle se on levinnyt, ja niinpä valaistusvoimakkuus (lukseina) on kääntäen verrannollinen pinta-alaan, mikäli valovirta (luumenenina) on vakio.

title: Gabrielin torvi

text: Näissä "a" voi olla kuinka suuri luku tahansa, mutta tilavuuden lausekkeesta nähdään, ettei torven tilavuus koskaan ylitä arvoa formula_9. Se voi kyllä olla kuinka lähellä formula_9:tä tahansa, kunhan vain "a" on tarpeeksi suuri. Toisin sanoen tilavuuden raja-arvo "a":n kasvaessa on formula_9 eli

title: Allokaatio-ongelma

text: Sähkön ja lämmön yhteistuotanto on tyypillinen esimerkki allokaatio-ongelmasta. Tuotanto kuluttaa polttoainetta ja synnyttää päästöjä. Kuinka suuri osa polttoaineenkulutuksesta ja päästöistä pitäisi jyvittää sähkölle ja kuinka suuri lämmölle? Jakoperusteita on kehitetty useita erilaisia, joista jokaisella on omat heikkoutensa ja vahvuutensa riippuen käyttötarkoituksesta.

title: Magma

text: Magman laatu riippuu suuresti siitä, kuinka suuri osa kivestä on sulanut. Kuinka suuren osan kivestä on oltava sulanut, jotta muodostuisi yhtenäinen sula massa, voidaan arvioida sen perusteella, minkä verran siinä on kompatiibileja ja inkombatiibileja alkuaineita. Tavallisimpia kompatiibileja alkuaineita ovat kalium, barium, cesium ja rubidium.

title: Saaristomeri

text: Verrattuna itse saarien ja rannikon ekosysteemiin, itse Itämerellä on melko matala biodiversiteetti. Syy tähän on veden vähäinen suolapitoisuus, Itämeri ei ole meri, vaan murtovesiallas.[12] Saaristossa veden suolapitoisuus on ainoastaan 0,6 %. Suolapitoisuus on vaihdellut suuresti menneisyydessä, joten lajit eivät ole ehtineet sopeutua kunnolla. Kuitenkin suuri yksilöiden määrä kertoo melko suotuisasta elinympäristöstä. Tyypillisiä kalalajeja ovat silakka, hauki, muikku, ahven ja kampela.[13]

title: Suomenlahti

text: Suurin osa ihmisen aiheuttamasta fosforikuormasta kulkeutuu Itämereen jokiveden mukana. Ravinnekuormitus vaihtelee sääolojen, etenkin sademäärän mukaan. Suurin osa Itämeren fosforikuormasta on peräisin maataloudesta. Koska Suomenlahden rannikolla väestöntiheys on suurin, on asutuksesta aiheutuva kuormitus siellä suurempaa kuin muualla Itämeressä.[16] Vuonna 2012 havaittiin suuri päästö Fosforit-tehtaan alueella Lugajoella. Silloin arvioitiin, että tehtaan alueelta valuisi Suomenlahteen noin tuhat tonnia fosforia vuodessa.[17]

title: Perheväkivalta

text: Systemaattista ja vuosittaista tutkimusta tai tilastoja lapsiin kohdistuvasta perheväkivallasta Suomessa tai siitä, kuinka suuri osa eriasteisista lasten pahoinpitelyistä on äitien ja kuinka suuri osa isien aiheuttamia, ei ole. Osin asian esilletuloa ja tutkimusta rajoittaa oikeuteen asti päätyneiden tapausten julistaminen lähes poikkeuksetta salaisiksi. Vuonna 2004 poliisin tietoon tuli 111 alle 6-vuotiaisiin kohdistunutta pahoinpitelyä, joista suurin osa on törkeitä. Poliisilähteiden mukaan paljon jää piiloon.

title: Lämpösäteily

text: Tässä formula_2 osoittaa, kuinka suuren osuuden siihen osuvasta säteilystä kappale absorboi esittää, formula_3 kuinka suuren osan se heijastaa ja formula_4 kuinka suuren osan se päästää lävitseen. Nämä osuudet riippuvat säteilyn aallonpituudesta funktioita. Kirchhoffin säteilylain mukaan spektraalisen absorption osuus kullakin aallonpituudella on yhtä suuri kuin kappaleen emissiivisyys formula_5 samalla aallonpituudella. Kappaletta sanotaan mustaksi kappaleeksi, jos kaikilla aallonpituuksilla on

title: Vytautas Suuri

text: Vytautas Suuri (liett. ) (1350 – 1430) oli Liettuan suuriruhtinas vuosina 1392–1430. Hän oli ehkä kuuluisin Liettuan suuriruhtinaista ja hänen valtakaudellaan Liettuan rajat ylsivät Itämereltä Mustallemerelle. Liettuassa hänet nähdään kansallissankarina ja hänen aiottua kruunajaispäiväänsä juhlitaan kansakunnan päivänä.

title: Ravinteiden kierrätys

text: Maatalouden ravinteiden kierrätyksessä on yhä tehostamisen varaa. Esimerkiksi Suomen ravinnekuormituksesta Itämereen suuri osa tulee maataloudesta. Suomessa maatalouden osuus ihmisen aiheuttamasta typpikuormituksesta Itämereen on lähes ja fosforikuormituksesta yli puolet. Vaikeuksia maatalouden ravinteiden kierrätykseen tuovat muun muassa lantaa tuottavien ja sitä hyödyntävien tilojen välinen etäisyys, lannan kasvien kannalta epäedulliset ravinnesuhteet sekä lannan kuljetukseen ja levittämiseen liittyvä suuri työmäärä ja kustannukset.

title: Lapsen kaltoinkohtelu

title: Osinkosuhde

text: Osinko/kokonaistulos eli osinkosuhde kertoo kuinka suuri yrityksen jakama osinko on suhteessa tilikauden tulokseen. Se siis kuvaa kuinka suuri osuus voitoista jaetaan osakkeenomistajille. Se osuus voittoa, jota ei jaeta osinkoina, jää yritykseen toiminnan kehittämistä ja investointeja varten. Osingot ovat osakkeiden arvonnousun ohella toinen tapa, jolla osakkeenomistajat voivat saada tuottoa sijoitukselleen.

title: Varis

text: Suomessa sekä muuttavien että talvehtivien varisten osuus on suuri. Varikset muuttavat lokakuussa, mutta Itämeri ohjaa eri alueiden varikset eri muuttoreiteille ja talvehtimisalueille. Länsi-Suomen varikset muuttavat Ahvenanmaan kautta Etelä-Ruotsiin, Tanskaan ja Pohjanmeren maihin. Itä-Suomen varikset taas ylittävät Suomenlahden ja vaeltavat Itämeren itäpuolta Puolaan ja Saksaan. Linnut palaavat samoja reittejä maalis-huhtikuussa.

title: Rahapolitiikka

text: Kaikki olemassa oleva raha ei liiku. Keskuspankki vaikuttaa rahan kokonaismäärän lisäksi erilaisin keinoin myös siihen, kuinka suuri osa rahasta on sen itsensä hallussa, sekä siihen, kuinka houkuttelevia vaihtoehtoja ovat kuluttaminen, säästäminen, lainanotto ja investoiminen.

title: Kampamaneetit

text: Ainoana Suomen vesissä Itämeressä luontaisesti esiintyvänä lajina on aiemmin pidetty parisenttistä, pallomaista pikkumaneettia ("Pleurobrachia pileus"). Vuonna 2007 Suomen vesiltä ja muualta Itämerestä kerrottiin löydetyn vaarallisena vieraslajina pidettyä amerikankampamaneettia ("Mnemiopsis leidyi"), jonka leviämistä alettiin seurata ja tutkia intensiivisesti. Sittemmin DNA-tuntomerkkien peursteella selvisi, että vuonna 2008 kerätyt maneetit olivatkin kaikki kolmatta lajia "Mertensia ovum", joka on yleislevinneisyydeltään arktinen ja jota ei pidetä vaarallisena. "Mertensia" ja pikkumaneetti kuuluvat pallomaneettien lahkoon, amerikankampamaneetti taas liuskamaneetteihin. Amerikankampamaneetti esiintyy eteläisellä Itämerellä, mutta on toistaiseksi epäselvää kuinka pohjoisessa lajia tavataan ja onko "Mertensia" Itämeressä luontainen vai vieraslaji. Eteläisellä Itämerellä esiintyy lisäksi kolme muuta kampamaneettilajia: "Bolinopsis infundibulum", "Beroe cucumis" ja "Beroe gracilis".

title: Happovakio

text: Happovakio ("K") kertoo kuinka suuri osa haposta protolysoituu kyseisen hapon vesiliuoksessa eli kuinka vahva happo on. Happovakion symboli on "K" ja se on protolyysireaktion tasapainovakio: HA(aq) + HO(l) HO(aq) + A(aq). Tämän reaktion tasapainovakio on

title: Turku 1700-luvulla

text: 1700-luvun aikana Turussa tapahtui suuri teollisuuden nouseminen ja väkiluku lähti suureen nousuun. Toisaalta Itämeren alueen poliittisessa kehityksessä tapahtui 1600-luvun lopussa ja 1700-luvun alussa käänne Ruotsin suurvalta-asemaa vastaan. Ruotsin asema oli perustunut muiden Itämeren valtioiden tilapäiseen heikkouteen; Venäjällä oli ollut pahoja sisäisiä vaikeuksia, Puolan hallitus oli rakenteeltaan voimaton, Pohjois-Saksa heikkeni 30-vuotisessa sodassa kuten myös tuleva suurvalta Preussi. 1600-luvun lopulla syntyi vahva Ruotsia vastaan suunnattu liittoutuma, jossa menetettyjä maakuntiaan sureva Tanska oli innokkaana aloitteentekijänä. Ruotsin kuninkaaksi julistetun vain 15-vuotiaan Kaarle XII:n nuoruus ja kokemattomuus houkutteli naapurivaltoja liittoutumaan Ruotsia vastaan ja Suuri Pohjan sota aloitettiin vuonna 1700.

title: Halokliini

text: Myös Itämeressä on voimakas, pysyvä halokliini 50–80 metrin syvyydessä. Mereen tulee Tanskan salmien kautta suolaista valtamerivettä, joka painuu Itämeren makeamman murtoveden alapuolelle. Suuri jokivalunta taas makeuttaa meren pintakerrosta. Halokliini estää meren pohjakerrosten sekoittumisen pintaveden kanssa. Jos suolapulsseja valtamerestä ei tule, syvänteisiin voi muodostua happikato.

title: Harmoninen funktio

text:
Edward Nelson esitti tälle erityisen lyhyen todistuksen, joka perustuu edellä mainittuun keskiarvo-ominaisuuteen.
Olkoon annettu kaksi pistettä. Valitaan kaksi kuula, joiden keskipisteinä ne ovat ja joilla on yhtä suuri säde. Jos säde on tarpeeksi suuri, kuulat ovat suurelta osin päällekkäin, ja toisesta kuulasta toisen ulkopuolella olevan osan tilavuuden suhteellinen osuus koko kuulan tilavuudesta voi olla kuinka pieni tahansa. Koska "f" on rajoitettu, sen keskiarvot kummassakin kuulassa voivat olla kuinka lähellä toisiaan tahansa, kunhan vain niiden säde valitaan tarpeeksi suureksi, ja täten "f":llä on sama arvo missä tahansa kahdessa pisteessä.

title: Ertebøllen kulttuuri

text: Itämeren muinainen Ancylusvaihe päättyi jo 7400 eaa., kun merenpinnan taso oli kohonnut Itämeren pinnan tasoon ja sen vedet suolaantuneet. Vaikka Ertebøllen kulttuurin aikana Itämeren Litorinavaihe oli suolaisen veden aikaa, Itämeri ei ole koskaan ollut yhtä suolainen kuin Pohjanmeri. Tanskan länsi- ja pohjoispuolella suolapitoisuus oli moninkertainen Tanskan saariston tai Itämeren eteläosiin verrattuna. Tämä on näkynyt sekä merien lajistossa että ekosysteemien monimuotoisuudessa. Koska Ertebøllen kulttuurissa kalastuksella oli suuri rooli, tämä seikka vaikutti suuresti yhteisön elinkeinoihin.

title: Emäsvakio

text: Emäsvakio kertoo kuinka suuri osa emäksestä protolysoituu kyseisen emäksen vesiliuoksessa eli kuinka vahva emäs on. Emäsvakion symboli on "K" ja se on protolyysireaktion tasapainovakio: B(aq) + HO(l) BH(aq) + OH(aq). Tämän reaktion tasapainovakio on