query: Mikä on proteiinin tehtävä?

title: Proteiini

text: Proteiinit ovat kaikkien solujen rakennusaineita. Niitä on useimpien solujen kuivamassasta yli 50 %.[1] Rakennusaineina olemisen lisäksi proteiinit suorittavat lähes kaikki solun toiminnot ja ovat siten välttämättömiä elintoiminnoille.[2] Proteiineja tarvitaan elimistössä sen typen, nesteen, hapon, emäksen sekä kaliumin ja natriumin tasapainon ylläpitämiseen. Proteiinit mahdollistavat solujen liikkumisen, yhteenliittämisen, signaalivälityksen ja immuunipuolustuksen. Ne myös säätelevät geenejä eli toimivat transkriptiotekijöinä. Jotkin proteiinit toimivat entsyymeinä.

title: Aspartyyliaminopeptidaasi

text: Aminopeptidaaseja tavataan monissa soluelimissä ja niillä on tärkeitä tehtäviä biologisissa prosesseissa, kuten lisääntymisessä ja hormonien muokkaamisessa, mutta myös tautien kuten syövän aiheuttamisessa. Ape4:n on huomattu tuottavan kinaasia, joka säätelee natriumin imeytymistä ja näin vaikuttaa verenpaineeseen. Koska aminopeptidaasit pilkkovat aminohappoja, ne vaikuttavat ihmisen ravitsemukseen pilkkomalla ravinnosta saatuja proteiineja aminohapoiksi tai ihmisessä luonnostaan olevia proteiineja aminohapoiksi pitkittyneen ravinnonpuutteen aikana.

title: Kasvien lämpötilastressi

text:
SHsp:iden on havaittu muodostavan kasveilla homo-oligomeereja, näiden rakenteiden muodostumisessa ACD:llä on tärkeä tehtävä, se nimittäin liittyy alayksiköiden kontakteihin ja tertiäärirakenteen säilymiseen. Kasveilla sHsp:t muodostavat myös erikoisia ”Heat shock kranuloita” ne ovat halkaisijaltaan 4 nm. Niitä muodostuu erityisesti pitkäaikaisessa kuumuustressissa. ”Heat shock kranulat” koostuvat siis sHsp:istä ja oikein laskostumattomista proteiineista.
Mikä on sHsp:iden funktio? Kuinka sHsp:t suojelevat solua stressin tuhoilta on lähes tuntematonta, on kuitenkin pystytty osoittamaan in vitro ja in vivo, että sHsp:t toimivat saperoneina, niillä on kyky tunnistaa ei-laskostuneita proteiineja, kiinnittyä niihin ja estää niitä muodostamasta aggregaatteja ja toisaalta auttaa niitä laskostumaan.
Siis sHsp:t muodostavat homo-oligomeerejä, on havaittu, että jotkut proteiinikompleksit dissosioituvat muun muassa dimeereiksi, kuumuuden tai hapen johdosta. Siis sHsp: muodostavat eistressaavissa oloissa komplekseja, jotka dissosioituvat pienemmiksi komplekseiksi stressitilanteissa ja edelleen muodostavat substraatiproteiiniensa kanssa komplekseja.
Lämpötila ei ainoastaan muuta näiden proteiinikompleksien konformaatiota, on havaittu, että happikin vaikuttaa konformaatioon. Konformaatioita muutetaan muun muassa metioniinitähteiden sulfoksidaatiolla. Sulfoksidaation merkityksestä ei vielä osata sanoa paljoakaan.
SHsp:illä voi olla myös muitakin tehtäviä kuin stressistä selviytyminen, niitä syntetoidaan, monien kasvin kehityksellistenkin tilojen aikana. On todennäköistä, että sHsp:t aikaansaavat kunnollisen kestävyyden kuumuutta vastaan vasta muiden proteiinien ja erilaisten fysiologisten tilojen yhteydessä. On mielenkiintoista, ettei vielä tunneta yhtäkään todellista sHsp:iden substraattia, tämän selvittäminen varmasti valaisisi proteiinien todellista funktiota kuumuuden kestämisessä.

title: K2-vitamiinit

text: K2-vitamiinien yhtenä tehtävänä on toimia koentsyyminä koko kehon Gla-proteiinien synteesissä, jossa ne tulevat toimintakykyisiksi. Tähän mennessä on löydetty 17 erilaista Gla-proteiinia, mutta kaikkien niiden tarkoitusta ei vielä ole pystytty selvittämään.

title: Proteiini

text: Proteiinit menettävät rakenteensa eli denaturoituvat, jos ne joutuvat niille epäsuotuisiin oloihin, esimerkiksi kuumaan lämpötilaan tai hyvin happamiin tai emäksisiin olosuhteisiin. Myös alkoholit ja suuri suolapitoisuus voivat denaturoida proteiineja. Proteiinien denaturoituessa ne menettävät funktionsa ja toimintakykynsä. Denaturaatio voi olla pysyvää tai väliaikaista. Ihmisen proteiinit voivat denaturoitua, jos elimistön lämpötila nousee yli 42 asteeseen. Denaturaation vastareaktio on renaturaatio, jossa proteiinit saavat takaisin rakenteensa. Yli 42 asteen kuume aiheuttaa ihmiskehon proteiinien denaturoitumista, kuume harvoin kohoaa näin korkeaksi, mutta sellaisessa tapauksessa potilasta täytyy jäähdyttää esimerkiksi asettamalla hänet kylmävetiseen kylpyammeeseen. Aivojen proteiinien denaturoituminen vaikuttaa pysyvästi ihmisen aivotoimintaan.

title: Ravinto

text: Proteiineja saa esimerkiksi lihasta, kananmunasta, kalasta ja monista palkokasveista, on energiaa. Elimistö käyttää proteiineja lihasten rakennusaineena sekä monessa muussa tehtävässä.

title: Solun tukiranka

text: Eri tukirangan rakenteiden luokittelu perustuu tukirangan muodostavien säikeiden rakenteeseen. Erityyppiset säikeet koostuvat erilaisista proteiineista ja palvelevat erilaisissa tehtävissä. Säikeet ovat usein dynaamisia. Esimerkiksi aktiinifilamentit voivat helposti hajota yksittäisiksi proteiineiksi ja kokoontua säikeiksi taas uudelleen. Dynaamisuus mahdollistaa solun nopean muodonmuutoksen ja reagoinnin.

title: Aryylihiilivetyreseptori

text: AhR kuuluu bHLH-PAS-proteiineihin. Kierre-käännös-kierre -motiivi (helix-loop-helix) esiintyy hyvin monissa transkriptiofaktoreissa, jollaisen AhR yhdessä Arnt:n kanssa muodostaa. PAS-domeeneja esiintyy enimmäkseen proteiineissa, jotka liittyvät suoraan tai epäsuorasti signaalinvälitykseen ja PAS-domeenien tunnetut tehtävät liittyvät proteiinien väliseen vuorovaikutukseen tai ligandien tai kofaktorien sitomiseen.[7]

title: Martin Rodbell

text:
Hermosolut vastaanottaa signaaleja ympäristöstään molekyylien painautuessa välittäjäaineen pinnalla.
Solukalvossa on niin sanottu ”G-proteiini”, jonka Gilman ja Rodbell löysivät, jonka tehtävänä on kuljettaa signaaleja reseptorista solun sisälle. Proteiinit suorittavat työtään syklisesti vaihtamalla muotoja. Muutoksia G-proteiinin toiminnassa on osa tietyissä sairauksissa, kuten kolera jossa hermomyrkky kolera bakteerista lukitsee G-proteiinit yhteen muotoon ja vaikuttaa hermoihin joka ohjaa suolan ja nesteen imeytymistä suolistossa.

title: Prioni

text: Hypoteesien lisäksi on tutkittu mahdollisten muiden avustajaproteiinien roolia laskostustapahtumassa. Vaikka prionireplikaatiota koskevat kysymykset odottavat vielä suurelta osin vastaustaan, on selvää, että PrP:n läsnäolo on replikaation ehdoton edellytys. Jos PrP-proteiinin läsnäolo on välttämätöntä prionireplikaation onnistumiselle, mikä sitten on PrP:n normaali tehtävä elimistössä? On äärimmäisen epäuskottavaa, että niinkin konservoituneen proteiinin ainoa tehtävä olisi altistaa elimistö prionitaudeille. Tähän kysymykseen ei ole vielä löydetty vastausta. On esitetty arvioita, joiden mukaan PrP voisi toimia entsyyminä tietyissä reaktioissa tai olla esim. signalointimolekyyli. Mitään varmaa PrP:n normaalitoiminnasta ei ole kuitenkaan pystytty esittämään.

title: Ioninvaihto

text: Ioninvaihtokromatografiaa hyödynnetään muun muassa biokemiassa ja biotekniikassa proteiinien erottamiseen toisistaan. Proteiinit erottuvat kolonnissa kokonaisvarauksensa perusteella. Positiivisesti varautuneet proteiinit erottuvat negatiivisesti varautuneita karboksimetyyliryhmiä sisältävissä kolonneissa ja negatiivisesti varautuneet proteiinit positiivisesti varautuneita dietyyliaminoetyyliryhmiä sisältävissä kolonneissa. Proteiinit voidaan vapauttaa huuhtelemalla kolonni natriumkloridiliuoksella tai eluutioliuoksen pH:ta muuttamalla. Proteiinien erottamiseen käytetään myös ioninvaihtokalvoja. Kalvojen etuna hartsitäytteisiin kolonneihin on suurempi kapasiteetti sekä helppo steriloitavuus.

title: SDS-PAGE

text: Analysoitava proteiiniliuos sekoitetaan ensin SDS:ään. SDS on anioninen detergentti, joka tuhoaa proteiinien sekundaari- ja tertiäärirakenteen ja varaa proteiinit negatiivisesti suhteessa kunkin proteiinin massaan. SDS suoristaa proteiinit ja saa ne erottumaan geelillä niiden molekyylipainon mukaan (johon vaikuttaa proteiinin primaarirakenne eli aminohappojen lukumäärä ja koko). Ilman SDS:ää molekyylipainoltaan samanlaiset mutta laskosrakenteeltaan poikkeavat proteiinit etenisivät geelillä eri tavalla niiden erilaisesta laskostumisesta johtuen. SDS:ää sitoutuu proteiiniin noin 1,4 g per 1,0 g proteiinia (joskin suhde voi vaihdella 1,1–2,2 g SDS/g proteiinia), joten useimpien proteiinien massa/varaus-suhde on suurin piirtein yhtenäinen, eli proteiinin geelillä vaeltaman matkan voidaan olettaa olevan suoraan verrannollinen proteiinin kokoon. Proteiiniliuokseen saatetaan lisätä väriainetta, jotta proteiinin etenemistä geelillä pystytään tarkkailemaan elektroforeesiajon aikana.

title: Proteiini

text: Solukalvoissa sijaitsevat proteiinit toimivat kanavina ja pumppuina, joiden avulla kontrolloidaan pienten molekyylien kulkua solusta ulos ja sisään soluun, sekä reseptoreina, jotka välittävät viestejä solun ulkopuolelta solun sisälle. Proteiinit voivat olla ikään kuin molekulaarisia koneita: Solunsisäiset moottoriproteiinit, esimerkiksi kinesiini, huolehtivat molekyylien kuljetuksesta sytoplasmassa ja topoisomeraasit kykenevät muuttamaan DNA:n rakennetta. Proteiinit voivat erikoistua moniin vaihteleviin tehtäviin: Vasta-aineiksi mahdollistamaan elimistölle vieraiden kappaleiden ja solujen, esimerkiksi bakteerien ja virusten, tuhoamisen, toksiineiksi, hormoneiksi, kuten insuliini ja glukagoni, jäätymisenestoproteiineiksi, soluväliaineen elastisiksi säikeiksi tai luminesenssin lähteiksi. Proteiineja muodostuu elimistössä DNA:n koodaamina aminohapoista translaatiossa.[2]

title: Insuliinireseptori

text:
Insuliinireseptorin tehtävänä on ohjata veren sokeria siirtävät proteiinit kuten SLC2A4 solukalvoille, ja ohjata näiden reseptoreiden suorittamaa glukoosi-sokerin siirtoa soluihin, sekä lisäksi ohjata glykogeenin synteesiä, ohjata glykolyysiä sekä ohjata rasvahappojen synteesiä.
Insuliinireseptorin aktivoi siihen kiinnittyvä insuliini. Se aktivoi glukoosiaineenvaihdunnasta ja sen siirtämisestä vastaavien proteiinien toimintaa, insuliiniaineenvaihduntaan liittyvien geenien aktivaatiota sekä glykogeenin synteesiä GSK-3-proteiinin kautta. Insuliinin toimintamekanismia molekyylitasolla ei vielä täysin tunneta.

title: Proteiinin rakenne

text: Proteiinin rakenne määräytyy aminohappojen sitoutuessa kovalenttisesti toisiinsa amidi- eli peptidisidoksilla muodostaen molekyylejä, joita kutsutaan peptideiksi ja proteiineiksi. Aminohappoketjun järjestystä kutsutaan proteiinin primaarirakenteeksi, proteiinin sekundaarirakenne muodostuu aminohappojen sivuketjujen liittyessä toisiinsa vetysidoksin. Proteiinin tertiaarirakenteeksi puolestaan kutsutaan yksittäisen proteiinimolekyylin kolmiulotteista järjestystä ja kvaternaarirakenne muodostuu yhteenliittyneistä eri aminohappoketjuista.

title: Glutaredoksiini

text: Glutataredoksiinin tehtävänä soluissa on pelkistää muiden proteiinien hapettuneita kysteiiniaminohappojen välille muodostuneita disulfidisidoksia vapaiksi tioliryhmiksi. Pelkistettäviä proteiineja ovat muun muassa ribonukleotidireduktaasi ja peroksiredoksiinit. Glutaredoksiini voi myös pelkistää hapettuneen askorbiinihapon pelkistyneeksi muodoksi. Proteiinin aktiivisuuden kannalta tärkeä neljän aminohapon muodostama aminohapposekvenssi on järjestyksessä kysteiini, proliini, tyrosiini ja kysteiini. Glutaredoksiinin toimintamekanismi perustuu siihen, että se korvaa kysteiiniaminohapot toisen hapettuneen proteiinin rikkisillasta. Tämä tapahtuu vaiheittain, jolloin ensin muodostuu rikkisilta glutaredoksiinin ja toisen proteiinin välille ja tämän jälkeen glutaredoksiinin toinenkin aktiivinen kysteiiniaminohappo korvaa alkuperäisen proteiinin rikkisillassa. Näin glutaredoksiini hapettuu ja alkuperäinen proteiini pelkistyy. Rakenteeltaan ja toiminnaltaan glutaredoksiini muistuttaa tioredoksiinia. Toisin kuin tioredoksiinin tapauksessa glutaredoksiinille ei ole spesifistä entsyymiä, joka pelkistäisi hapettuneen glutaredoksiinin jälleen aktiiviseksi muodoksi. Sen sijaan glutaredoksiiniin sitoutunut glutationi tekee tämän. Glutationireduktaasi pelkistää tässä reaktiossa muodostuneen hapettuneen glutationin.

title: Kasvien lämpötilastressi

text:
Kasvien stressillä tarkoitetaan kasvin olotilaa, kun ympäristö ei ole suotuisa kasville. Eli, kun mikä tahansa ympäristön ominaisuus ei ole kasville sopiva alkaa kasvi kokea stressiä. Yleisimpiä kasvien stressitiloja ovat kuivuus- kosteus-, kylmyys- kuumuus- ja suolastressi.
Kasvien stressi ilmenee stressivasteena, joka tarkoittaa niin biokemiallista kuin esimerkiksi morfologista, tai geeniekspressioon liittyvää ilmiötä, joka tapahtuu, kun kasvi kärsii tietystä stressistä. Hyvin yleinen stressivaste on tiettyjen proteiinien esimerkiksi heat shock –proteiinien syntetoiminen. Näiden proteiinien tehtävänä on usein suojella kasvia stressin aiheuttamilta vahingoilta.

title: Munuaisallas

text: Munuaisallas () on munuaisen munuaispoukamassa sijaitseva osa, josta alkavat virtsanjohtimet. Munuaisaltaan tehtävänä on kerätä nefronien tuottama virtsa ja kuljettaa se edelleen virtsanjohtimiin. Naudalta munuaisallas puuttuu ja naudalla virtsa kulkee munuaisnystyistä munuaispikareihin, jotka laskevat virtsanjohtimiin. Hevosella munuaisaltaassa on limaa tuottavia soluja, joiden erite aiheuttaa sen, että hevosella on normaalistikin virtsassa proteiinia, kun taas muilla lajeilla proteiinin esiintyminen virtsassa on yleensä merkki sairaudesta.

title: Jari Ylänne

text: Solubiologina Ylänteen tutkimuskohteena ovat pitkään olleet proteiinit. Hän on soveltanut niiden tutkimuksessa useita erilaisia menetelmiä ja tarkastellut niitä monitieteisesti. Hän on tutkinut proteiineja mm. biokemian, molekyylibiologian, rakennetutkimuksen ja solubiologian menetelmien avulla. Tutkimuksessaan professori Ylänne on pyrkinyt selvittämään, miten solu tunnistaa ympäristönsä mekaanisia ominaisuuksia muodostaessaan kudosrakenteita. Näitä rakenteita ovat esimerkiksi solun sisäisen tukirankaan () linkittyvät voimasensorit, jotka laukaisevat erilaisia signaloivia tapahtumia. Ylänteen johtama tutkimusryhmä ("Cell Adhesion and Cytoskeleton Dynamics", ) on teemaan liittyen tutkinut, miten poikittaiset filamiinirakenteet säätelevät solun adheesiota ja muuttumista. Filamiinit ovat isoja proteiineja, joilla on useita erilaisia tehtäviä. Ylänteen ryhmä on selvittänyt mm., että filamiini vuorovaikuttaa useiden muiden proteiinien kanssa muodostaen erilaisia rakenteita. Filamiinien rakenteen ja perustoiminnan selvittämisen jälkeen Ylänne ryhmineen aikoo selvittää, miten filamiinien vuorovaikutusta voidaan säädellä ja miten vuorovaikutus liittyy solun toiminnan säätelyyn. Ylänne on käyttänyt tutkimuksessaan banaanikärpästä ("Drosophila melanogaster") tutkimuslajina, jonka avulla hän on osoittanut, että solun tukirankaan linkittyvillä voimasensoreilla on olennainen merkitys morfogeneettisissä prosesseissa oogeneesin aikana.

title: Glykoproteiini

text: Glykoproteiineja esiintyy suurimmalla osalla organismeista, bakteereista ihmiseen. Myös monet virukset sisältävät glykoproteiineja. Monet sekalaisia tehtäviä suorittavat proteiinit ovat glykosyloituneita. Esimerkiksi tietyt hormonit, jotkut veriryhmätekijät ja melkein kaikki plasman proteiinit albumiinia lukuun ottamatta ovat glykoproteiineja. Solukalvolla kalvon glykoproteiinien hiilihydraattiketjut muodostavat solun uloimman osan eli glykokalyksin. Solukalvon glykoproteiinin tarkoituksena on tunnistaa soluun saapuvia komponentteja ja samalla suojata solua. Hiilihydraatin osuus glykoproteiinin massasta vaihtelee 1–85 %.

title: SDS-PAGE

text: Denaturoidut proteiinit siirretään polyakryyliamidigeelin toiseen päähän sopivaan puskuriin. Geeliin johdetaan sähkövirtaa, jolloin negatiivisesti varautuneet proteiinit vaeltavat geelin poikki. Proteiinit vaeltavat eri tavalla riippuen niiden koosta: lyhyet proteiinit mahtuvat helpommin geelin huokosten läpi, kun taas suurempien proteiinien eteneminen on hitaampaa (niihin kohdistuu enemmän resistanssia). Sopivan ajan kuluttua (yleensä muutama tunti, joskin aika riippuu jännitteestä; proteiinit liikkuvat nopeammin korkeassa jännitteessä, mutta silloin erottelukyky on usein huonompaa), proteiinit ovat vaeltaneet geelillä kokonsa mukaan: pienemmät ovat kauempana ja suuremmat lähempänä lähtöpistettään. Näin proteiinit erottuvat karkeasti kokonsa (ja siten molekyylipainonsa) mukaan. Elektroforeesin jälkeen geeli voidaan värjätä (useimmiten Coomassie Brilliant Blue- tai hopeavärillä), jolloin proteiinit näkyvät geelillä tai tulosta voidaan käyttää jatkokokeissa (esimerkiksi Western-blot-analyysissa). Värjäyksen jälkeen proteiinit näkyvät erillisinä raitoina eli bändeinä () geelillä. Usein geelillä ajetaan myös "markkeriproteiineja", joilla on tunnettu molekyylipaino, jolloin geeli voidaan kalibroida ja tuntemattomien proteiinien molekyylipaino voidaan määrittää vertaamalla niiden kulkemia etäisyyksiä markkerin kulkemaan matkaan.

title: Solubiologia

text: Solukalvo on kaksoiskerros, joka koostuu rasvoista. Kalvolla on proteiineja, jotka sekä läpäisevät sen, että ovat kiinnitettyjä vain pinnallisesti, joista osa on erittäin monimutkaisia ja suuria. Solukalvon proteiinit toimittavat useita tehtäviä: muun muassa toimivat solujen välisessä tunnistuksessa ja signaloinnissa sekä tekevät solukalvosta läpäisevän tietyille aineille. Solukalvo toimiikin puoliläpäisevänä kalvona, joka pitää karkeasti yleistettynä elämälle tärkeät molekyylit solun sisällä ja haitalliset ulkona. Tämän johdosta solut laajenevat, kun vettä tulee soluun sisään (kts. osmoosi).

title: Guanidiinihydrokloridi

text: Guanidiinihydrokloridin guanidiniumioni denaturoi voimakkaasti proteiineja. Tämä johtuu siitä, että se muodostaa vetysidoksia proteiinien aminohappojen amino- ja karboksyyliryhmien kanssa, muuttaa veden liuotinominaisuuksia ja muuttavat proteiinin aminohappojen hydrofobisia vuorovaikutuksia. Tähän johtaa siihen, että proteiinien kolmiuloitteiset sekundääri- ja tertiäärirakenteet hajoavat ja proteiinit denaturoituvat. Guanidiini on niin kutsuttu kaotrooppinen reagenssi.

title: Kantaja-aine

text: Kantaja-aine tarkoittaa solukalvon proteiinia, jonka tehtävänä on siirtää erilaisia molekyylejä solukalvon lävitse soluun.

title: Amyloidoosi

text: Amyloidoosi on yleisnimitys eri syistä johtuvalle elimistön tilalle, jossa elimistöön kertyy liukenemattomaan muotoon muuntunutta proteiinia, amyloidia. Amyloidi-proteiineja on useita eri tyyppejä, joiden mukaan myös eri amyloidoosisairaudet on nimetty. Amyloidin kertyminen voi johtua joko kyseisten väärin laskostuneiden proteiinien liiallisesta tuotannosta, mutaatiosta proteiinia tuottavassa geenissä, mikä johtaa proteiinien virheelliseen laskostumiseen ja kertymiseen, tai virheellisestä tai epätäydellisestä solun ulkopuolisten proteiinien proteolyyttisestä hajottamisesta. Amyloidoosi voi olla joko systeeminen tai jollekin elimelle ominainen. Syyt proteiinien kertymiselle vaihtelevat, samoin oireet. Amyloidoosi luetaan harvinaisiin sairauksiin.

title: Bakulovirus

text: Viruksen membraaniin on assosioitunut useita erilaisia proteiineja, niistä ODV-E66:n (orf46) tarkoituksena vaikuttaa olevan proteiinien targetointi, säilyttäminen ja/tai siirto ODV-muodon vaipalle. Samantapainen rakenne ja tehtävä vaikuttaa olevan myös ODV-E25:llä (orf94). p74 (orf138) -proteiinia ekspressoidaan infektion loppuvaiheessa ja geenin deleetio aiheuttaa virukselle kykenemättömyyden infektoida hyönteisiä ruuansulatuskanavan kautta.

title: Elastiinisäie

text: Elastiinisäie eli kimmosäie on tukikudoksessa sijaitseva proteiinikompleksi, joka muodostuu kahdesta erillisestä proteiinista: elastiinista ja fibrilliinistä. Muita tukikudoksen säierakenteisia proteiineja ovat kollageeni ja retikuliinisäikeet. Dermiksessä olevat elastiinisäikeet ovat vastuussa ihon joustavista ominaisuuksista. Ne toimivat samankaltaisissa tehtävissä myös suurten verisuonien ja keuhkoputkien seinämässä. Elastiinikuidut voivat venyä moninkertaiseksi ja taas nopeasti palata alkuperäiseen pituuteensa kun jännitys laukeaa. Myös elastiset säikeet muodostavat isompia kimppuja eli kimmosyitä.

title: Integriini

text: Integriinit ankkuroivat soluja kiinni kudoksiin ja niillä on myös tehtävä solujen liikkuessa kudoksissa. Solut käyttävät niitä myös saadakseen tietoa ympäristöstään siten, että integriinin kiinnittyminen ligandiinsa saa aikaan viestin välittymisen soluun. Integriinit tunnistavat ligandissaan kohdan, joka muodostuu kolmesta aminohaposta ja kiinnittyvät tähän. Esimerkiksi fibronektiinistä on löydetty arginiini-glysiini-asparagiinihappojakso (RGD-jakso), joka yleensä sijaitsee proteiinista ulostyöntyvässä lenkissä. Tähän jaksoon perustuu solujen vuorovaikutus useiden proteiinien kanssa, jotka sijaitsevat soluväliaineessa. Kaikki integriinit eivät kuitenkaan tunnista RGD-jaksoa, vaan käyttävät muita tunnistuskohtia. Soluviljelmissä solut tarttuvat soluväliaineeseen tarttumis- eli fokaaliadheesiokohtien avulla. Tällöin integriinejä kerääntyy yhteen. Samalla solun sisällä solun tukirangan proteiineja kerääntyy samaan kohtaan ja liittävät integriinejä aktiinisäikeisiin.

title: Proteiini

text: Proteiinit ovat niin pieniä, ettei niiden rakennetta voida tutkia tavallisella valomikroskoopilla. Proteiinien tai proteiinikompleksien karkea rakenne voidaan selvittää elektronikryomikroskopialla. Proteiinien atomitason rakenne saadaan selville röntgenkristallografialla tai ydinmagneettisella resonanssispektroskopialla (NMR-spektroskopia). Proteiinien röntgenkristallografista tutkimusta varten proteiini on kiteytettävä, mikä on usein työlästä ja vaikeaa. Kiteytetyn proteiinin muoto voi lisäksi olla erilainen kuin luonnollisessa tilassa. NMR-tekniikassa proteiinit ovat vapaita liikkumaan toisin kuin kiteessä, mutta sillä saadaan selville vain pienten proteiinien tai peptidien rakenne tarkasti. Rakennetta voidaan myös estimoida erilaisten ohjelmien avulla, kun aminohapposekvenssi tunnetaan.

title: Proteiini

text: Proteiinien tarve vaihtelee yksilöllisesti, esimerkiksi iän ja liikuntatottumusten mukaan. Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan proteiinin osuus energiansaannista tulisi olla noin 10–20 E%.[29] Työikäiseen väestöön kuuluvan keskimääräiset 1888 kilokaloria nauttivan henkilön pitäisi siten saada päivittäin 47–93 grammaa proteiinia.[30][31] Proteiinien osuus työikäisten suomalaisten energiansaannista on nykyisin 17 prosenttia. Naiset saavat ravinnosta proteiinia keskimäärin 67 grammaa päivässä ja miehet 89 grammaa. Vanhukset tarvitsevat keski-ikäisiä enemmän proteiineja eli 80–100 grammaa päivässä.[32] Suomalaiset saavat proteiinin suurimmaksi osaksi liharuoista, maitovalmisteista sekä vilja- ja leivontatuotteista.[33]

title: Bakulovirus

text: Bakuloviruksia ympäröivä vaippa koostuu kaksoiskerroksellisesta lipidikalvosta ja siihen liittyneistä proteiineista. Olennainen osa bakulovirusten rakennetta ovat niiden vaipan proteiinit, joilla on erilaisia rakennetta stabiloivia tai infektion kannalta olennaisia tehtäviä. ODV -ja BV -muotojen välillä on havaittavissa selviä eroja vaipan koostumuksen suhteen; ODV:n vaippa sisältää enemmän tyydyttyneitä rasvahappoja, kolesterolia ja tiheämmin proteiineja kuin BV:n vaippa. ODV:n vaippa koostuu tumakalvosta, kun taas BV:llä vaippa on peräisin solumembraanista. Tämän lisäksi osa eroista johtunee viruksen vaipan proteiinien osallistumisesta selektiivisesti membraanin ottamiseen isäntäsolun ulko- tai sisäpinnalta. BV-muotoinen virus, joka levittää infektiota systeemisesti, tarvitsee liikkuvamman vaipan ja erilaisen proteiinikoostumuksen kuin ODV, jonka vaipan proteiinit osallistuvat polyhedriinimatriksin kristallisoitumiseen.


query: Milloin Jim Broadbent on syntynyt?

title: Jim Broadbent

text: Jim Broadbent (s. 24. toukokuuta 1949 Lincoln, Englanti) on englantilainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Häntä pidetään yhtenä elokuvateollisuuden luotettavimmista luonnenäyttelijöistä.

title: Jalmari Helander

text: Syksyllä 2013 alettiin kuvata Helanderin ohjaamaa elokuvaa "Big Game". Elokuva on suomalaistuotantoa, mutta sitä kuvattiin Saksassa ja siinä näyttelevät muiden muassa Samuel L. Jackson, Jim Broadbent, Ray Stevenson ja "Rare Exportsissakin" esiintynyt Onni Tommila.

title: Jim Broadbent

text: Vuosi 2001 oli Broadbentin todellinen läpimurto, sillä hän näytteli kolmessa menestyneessä elokuvassa: Bridget Jones – elämäni sinkkuna, Moulin Rouge! ja Iris. Viimeksi mainitusta elokuvasta Broadbent voitti sekä Oscarin että Golden Globen parhaasta miessivuosasta. Lisäksi hänellä on muun muassa Bafta-palkinto parhaasta miessivuosasta elokuvasta Moulin Rouge. Broadbent on esiintynyt myös elokuvissa Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta ja Gangs of New York.

title: Punch Broadbent

text: Broadbent syntyi Ottawassa ja meni naimisiin Leda Fitzimmonsin kanssa. Heillä on yksi tytär, Sally Ann Broadbent. Vuonna 1962 Broadbentistä tuli Hockey Hall of Famen jäsen.

title: Musteloitsu

text: Fenoglio Vanha mies joka kirjoitti Mustesydämen. Hänen sukuaan mainitaan kirjassa kolme; lapsenlapset. Mustesydämen lopussa päätyy Fenoglio Mustemaailmaan jostain syystä Meggien lukiessa tekstiä joka takaisi Varjon tappavan Capricornin ja hävittävän tämän miehet. Mustemaailmassa hän toimii runoilijana ja tarinankertojana, toimii siinä hommassa myös paljon ilveilijöide kanssa. Hän on kiintynyt Capricorniin ja Bastaan loistavina pahiksina, mutta toteaa itsekin, että heidät oli parempi tavata ihan vain kirjan sivuilla, ei luonnossa. Elokuvassa Fenogliota näyttelee Jim Broadbent.

title: Sanansaattaja (vuoden 1971 elokuva)

text: Vuonna 2015 BBC tuotti L. P. Hartleyn tarinasta televisioelokuvan, jossa ikääntynyttä Leoa esittää Jim Broadbent.

title: Mustesydän

text: Fenoglio Vanha mies joka kirjassa kirjoitti Mustesydämen (ei saa olla sekoitettavissa Cornelia Funkeen). Hänen sukuaan mainitaan kirjassa kolme; lapsenlapset, joista yksi on Pippo, joka kavalsi heidät Capricornin miehille. Mustesydämen lopussa Fenoglio päätyy Mustemaailmaan jostain syystä Meggien lukiessa tekstiä joka takaisi Varjon tappavan Capricornin ja hävittävän tämän miehet. Mustemaailmassa hän toimii runoilijana ja tarinankertojana, toimii siinä hommassa myös paljon ilveilijöiden kanssa. Hän on kiintynyt Capricorniin ja Bastaan loistavina pahiksina, mutta toteaa itsekin, että heidät oli parempi tavata ihan vain kirjan sivuilla, ei luonnossa. Elokuvassa Fenogliota näyttelee Jim Broadbent

title: William M. Tweed

text: Elokuvissa William M. Tweediä ovat näytelleet mm. Jim Broadbent Martin Scorsesen ohjaamassa aikalaiskuvauksessa "Gangs of New York" sekä Vincent Price William A. Seiterin ohjaamassa elokuvassa "Oi, millainen tyttö".

title: Digory Kirke

text: Vuonna 2005 valmistuneessa elokuvassa vanhaa herra Kirkeä näyttelee Jim Broadbent.

title: Narnian tarinat: Velho ja leijona

text: Vuonna 1940 Lontoon Fincleyn pommitukset saattavat Peterin (William Moseley), Susanin (Anna Popplewell), Edmundin (Skandar Keynes) ja Lucyn (Georgie Henley) vaaraan. Heidät evakuoidaan professori Digory Kirken (Jim Broadbent) luokse maalle.

title: Iris (vuoden 2001 elokuva)

text: Elokuva tarkastelee parin suhdetta sekä sen alku- että loppuvaiheesta. Alussa Murdoch (Kate Winslet) oli ulospäinsuuntautunut ja hallitseva yksilö, kun taas Bayley (Hugh Bonneville) oli ujo ja oppinut. Myöhemmässä vaiheessa Murdoch (Judi Dench) sairastaa Alzheimerin tautia turhautuneen Bayleyn (Jim Broadbent) hoidossa.

title: Elämä on ihanaa (vuoden 1990 elokuva)

text: Lähes juoneton elokuva seuraa pohjoislontoolaisen työväenluokan perheen sattumuksia yhden viikonlopun aikana. Perheen isä (Jim Broadbent) on kokki ja äiti (Alison Steadman) lastenvaatemyyjä. Kaksostytöistä toinen (Claire Skinner) on rento putkiasentaja, toinen (Jane Horrocks) neuroottinen itsensä etsijä. Perhetuttu Aubrey (Timothy Spall) on eksentrinen, epäonninen ravintoloitsija.

title: Sanansaattaja (vuoden 2015 elokuva)

text: Ikääntynyt Leo (Jim Broadbent) matkustaa takaisin aateliskartanoon, jossa hän 13-vuotiaana (Jack Hollington) joutui kesälomallaan sananviejäksi koulutoverinsa isonsiskon Marianin (Joanna Vanderham) ja tämän salaisen rakastajan Tedin (Ben Batt) välillä. Asia oli pidettävä salassa, sillä Marianin vanhemmat olivat järjestäneet tälle avioliiton paikallisen varakreivin kanssa. Matkallaan Leo tapaa leskeksi jääneen varakreivittären ja tämän pojanpojan, ja nainen pyytää taas palvelusta Leolta: pojanpojalle olisi kerrottava, ettei tämän isoisä olekaan varakreivi vaan talonpoikainen Ted.

title: Jim Broadbent

text: Luokka:Englantilaiset näyttelijät Luokka:Oscar-palkinnon saajat Luokka:Golden Globe -palkinnon saajat Luokka:BAFTA-palkinnon saajat Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Bridget Jones: Elämä jatkuu

text: Bridget Jones: Elämä jatkuu ("Bridget Jones: The Edge of Reason") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut Beeban Kidron. Se on jatko-osa elokuvalle "Bridget Jones – elämäni sinkkuna" (2001). Elokuvan pääosissa näyttelevät Renée Zellweger, Hugh Grant, Colin Firth, Jim Broadbent ja Gemma Jones.

title: Big Game (vuoden 2014 elokuva)

text: Big Game (teatterilevityksessä Suurriistaa) on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut suomalainen toiminta- ja seikkailuelokuva, jonka on ohjannut Jalmari Helander. Elokuvan pääosia näyttelevät Samuel L. Jackson ja Onni Tommila. Muita elokuvan näyttelijöitä ovat muun muassa Ray Stevenson, Jim Broadbent, Felicity Huffman, Victor Garber ja Ted Levine.

title: Bridget Jones’s Baby

text: Bridget Jones’s Baby on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut brittiläinen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Sharon Maguire. Se on jatko-osa elokuville "Bridget Jones – elämäni sinkkuna" (2001) ja "" (2004). Elokuvan pääosissa näyttelevät Renée Zellweger, Colin Firth, Patrick Dempsey, Jim Broadbent, Gemma Jones ja Emma Thompson.

title: Me kostajat

text: Me kostajat (engl. "The Avengers") on vuonna 1998 julkaistu toimintaelokuva, joka perustuu samannimiseen brittiläiseen 60-luvun televisiosarjaan. Elokuvan pääosia esittävät Ralph Fiennes, Uma Thurman, Jim Broadbent, Sean Connery, Fiona Shaw, Eddie Izzard, Eileen Atkins, Carmen Ejogo, John Wood, Keeley Hawes ja Patrick Macnee. Elokuvan on ohjannut Jeremiah S. Chechik. Elokuva oli taloudellinen floppi ja voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta uudelleenjulkaisusta.

title: Moulin Rouge!

text: Kun palkintokausi alkoi, elokuva oli ihmisten tuoreessa muistissa kovasti mainostetun DVD:n julkaisun ansiosta joulukuussa 2001. National Board of Review valitsi sen vuoden parhaaksi elokuvaksi. Sen jälkeen se sai kuusi Golden Globe -ehdokkuutta: paras elokuva (musikaali tai komedia), paras naisnäyttelijä, paras miesnäyttelijä, paras alkuperäinen musiikki, paras ohjaaja ja paras laulu ("Come What May"). Se voitti niistä kolme, muun muassa parhaan elokuvan palkinnon. Muutamaa viikkoa myöhemmin se sai 13 BAFTA-ehdokkuutta, mikä oli suurin määrä sinä vuonna. Se voitti kolme, mukaan lukien paras miessivuosa (Jim Broadbent).

title: Harry Potter ja puoliverinen prinssi (elokuva)

text: Harry (Daniel Radcliffe) lähtee Dumbledoren (Michael Gambon) mukaan vierailemaan Tylypahkan entisen taikajuomien opettajan, Horatius Kuhnusarvion (Jim Broadbent), luona. Kuhnusarvio piilottelee pelätessään Voldemortin ja kuolonsyöjien hyökkäystä. Dumbeldore käyttää Harrya häpeämättömästi syöttinä ja houkuttelee Kuhnusarvion palaamaan opettajaksi Tylypahkaan. Dumbledore kertoo Harrylle, että Kuhnusarvion paluu Tylypahkaan on äärimmäisen tärkeää.

text: Elokuvan pääosissa nähdään Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson. Muita merkittäviä rooleja esittävät Michael Gambon, Jim Broadbent, Alan Rickman, Tom Felton sekä Helena Bonham Carter.

title: Vuosi elämästä

text: Vuosi elämästä () on vuonna 2010 valmistunut brittiläinen draamaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Mike Leigh. Elokuvan keskeisiä rooleja näyttelevät Lesley Manville, Jim Broadbent ja Ruth Sheen. Ensi-iltansa elokuva sai vuoden 2010 Cannesin elokuvafestivaaleilla Palme d’or -kilpailusarjassa.

title: Filth (elokuva)

text: Robertsonin päätavoite elämässä on saada rikoskomisarion virka, ja hän saa mahdollisuuden ylennykseen kun hän saa tutkittavakseen japanilaisen opiskelijan murhan. Tutkinnan edetessä Robertson menettää otteensa todellisuudesta. Hänen käyntinsä psykologi Rossin (Jim Broadbent) luona paljastaa, että hän kärsii kaksisuuntainen mielialahäiriöstä lapsuudessaan tapahtuneen onnettomuuden vuoksi. Lisäksi paljastuu että hänen vaimonsa Carole (Shauna Macdonald) on jättänyt hänet ja vienyt heidän tyttärensä mukanaan.

title: Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut (vuoden 2002 elokuva)

text: Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut "(Nicholas Nickleby)" on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut, Douglas McGrathin ohjaama ja käsikirjoittama draamaelokuva. Elokuva perustuu Charles Dickensin samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosissa ovat Charlie Hunnam, Nathan Lane, Jim Broadbent, Christopher Plummer, Jamie Bell, Anne Hathaway, Alan Cumming ja Timothy Spall. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 27. joulukuuta 2002.

title: Jim Broadbent

text: Broadbent syntyi Lincolnissa huonekalujentekijän ja kuvanveistäjän perheeseen. Hänen kaksoissiskonsa kuoli synnytyksessä. Valmistuttuaan vuonna 1972 London Academy of Music and Dramatic Artista Broadbent aloitti näyttelijän uransa teatterissa.

title: Jim Broadbent

text: Ensimmäisen elokuvaosansa Broadbent sai Jerzy Skolimowskin elokuvasta Huuto, jossa hänellä oli hyvin pieni rooli. Seuraavaksi hän näytteli muun muassa Terry Gilliamin elokuvissa Aikavarkaat ja Brazil – tämän hetken tuolla puolen. Broadbent todisti taitonsa luonnenäyttelijänä muun muassa elokuvissa The Crying Game, Ihana huhtikuu, Luotisade Broadwaylla ja Kätkijät.

title: Game of Thrones (7. tuotantokausi)

text: Kausi kuvattiin pääosin Pohjois-Irlannissa, Espanjassa ja Islannissa. Sarjan pääosissa jatkavat muun muassa Peter Dinklage, Nikolaj Coster-Waldau, Lena Headey, Emilia Clarke ja Kit Harington. Sarjan uusia hahmoja näyttelevät muun muassa Jim Broadbent ja Tom Hopper.

title: Bridget Jones – elämäni sinkkuna

text: Bridget Jones – elämäni sinkkuna ("Bridget Jones’s Diary") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Sharon Maguire. Se perustuu Helen Fieldingin samannimiseen romaaniin vuodelta 1996. Elokuvan pääosissa ovat Renée Zellweger, Hugh Grant, Colin Firth, Jim Broadbent, Embeth Davidtz ja Gemma Jones.

title: Brooklyn (elokuva)

text: Brooklyn on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut John Crowley. Sen on käsikirjoittanut Nick Hornby kirjailija Colm Tóibínin samannimisen romaanin pohjalta. Sen pääosissa ovat Saoirse Ronan, Emory Cohen, Domhnall Gleeson, Jim Broadbent ja Julie Walters. Elokuva sijoittuu vuoteen 1952 ja kertoo nuoren irlantilaisnaisen maahanmuutosta Brooklyniin.

title: Tarzanin legenda (elokuva)

text: Tarzanin legenda () on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaseikkailuelokuva.  Edgar Rice Burroughsin luomaan Tarzaniin perustuvan elokuvan ohjasi David Yates ja käsikirjoitti Adam Cozad sekä Craig Brewer. Pääosassa esiintyvät Alexander Skarsgård, Samuel L. Jackson, Margot Robbie, Djimon Hounsou, Jim Broadbent ja Christoph Waltz.


query: Mihin Laura Preponin isä kuoli?

title: Laura Prepon

text: Laura Prepon syntyi kuopukseksi lukio-opettaja Marjorielle (o.s. Coll) ja ortopedi Michael Preponille. Hänen äitinsä on irlantilaista ja isänsä venäjänjuutalaista syntyperää.[1] Michael Prepon kuoli 49-vuotiaana sydänleikkauksen aikana vuonna 1993, Lauran ollessa 13-vuotias. Hänellä on neljä vanhempaa sisarusta. Prepon kävi koulua Watchung Hills Regional High Schoolissa ja opiskeli sen jälkeen Total Theatre Lab -teatterikoulussa.[2]

title: Laura Kiviranta

text: Aaron lähdettyä tämä jäi kummittelemaan Lauran elämään ja hän meni lopulta narsistien uhrien tukiryhmään. Siellä hän tapasi Eero Vanalan, Aaron veljen, joka oli ulkonäöltään samanlainen kuin Aaro pidempiä hiuksiaan lukuun ottamatta. Ennen Eeron tapaamista Laura seurusteli hetken aikaa poliisi Antero Voiman kanssa. Suhde jäi kuitenkin lyhytikäiseksi, sillä Lauran tunteet Eeroa kohtaan alkoivat lämmetä. Laura nimittäin rakastui Eeroon, joka oli aivan toista maata kuin narsistinen kaksoisveljensä. Eero kuitenkin rakastui Lauran naapurissa asuvaan Jenni Vainioon ja aloitti suhteen tämän kanssa. Myöhemmin Oona palasi isänsä luota Tampereelta. Myöhemmin Aaro vangitsi Eeron parakkiin ja alkoi esiintymään Eerona. Hän jätti Jennin ja aloitti suhteen Lauran kanssa. Oona ei sietänyt heidän suhdettaan ja alusta alkaen väitti Eeron olevan oikeasti Aaro. Laura ei uskonut tytärtään ja avioitui miehen kanssa. Hääsviitissä miehen hiuslisäke irtosi ja hänen todellinen henkilöllisyytensä selvisi Laurallekin. Laura löi Aaroa shamppanjapullolla päähän ja pakeni sviitistä. Pian Laura palasi sviittiin Paulan kanssa. He ajoivat hänet parvekkeelle ja työnsivät Aaron alas. Aaron luultiin menehtyneen saamiinsa vammoihin, mutta hän selviytyi ja palasi myöhemmin.

title: Ben Foster (näyttelijä)

text: Foster kihlautui loppuvuodesta 2016 ja avioitui kesäkuussa 2018 näyttelijä Laura Preponin kanssa. He saivat Ella-nimisen tyttölapsen elokuussa 2017.

title: Luettelo televisiosarjan Kotikatu henkilöistä

text: Kimmo Kalervo Söder (es. Jarkko Sarjanen) on Laura Mäkimaan tyttären Kertun isä. Sarjan neljännellä kaudella jaksossa 106 hänen toinen nimensä oli Kalevi. Kimmo varasti Karin Luotolan taidekahvilan kassasta rahat auttaakseen Lauraa Jarkon korvaputkien hankinnassa. Laura otti aluksi varkauden syykseen suojellakseen Kimmoa. Kimmo oli tuolloin ehdonalaisessa. Sarjan neljännen kauden lopussa Kimmo tunnusti varastaneensa rahat ja joutui tämän seurauksena vankilaan. Ennen tätä hän sai kuitenkin kuulla Lauran raskaudesta, jonka seurauksena Kimmo tunnusti neljännen kauden viimeisessä jaksossa olevansa HIV-positiivinen. Tästä syystä Laura pelkäsi saaneensa tartunnan.

title: Jenny von Westphalen

text: Jenny von Westphalen (12. helmikuuta 1814, Salzwedel – 2. joulukuuta 1881, Lontoo), myöhemmin Jenny Marx, tunnetaan saksalaisen filosofin ja yhteiskuntatieteilijän Karl Marxin vaimona. Hän syntyi aristokraattiseen sukuun, mutta meni naimisiin Marxin kanssa, joka kuului vastaavasti alempaan porvaristoon. Avioliitosta syntyi seitsemän lasta: Jenny, Laura, Edgar, Heinrich, Franziska, Eleanor ja yksi, joka kuoli ennen nimen antamista. Vain Jenny, Laura ja Eleanor selviytyivät teini-ikäisiksi asti. Jenny kuoli syöpään juuri ennen isäänsä. Eleanor Marx teki itsemurhan 1898 – alun perin tarkoituksena oli tehdä kaksoisitsemurha "sulhasen" Edward Awelingin kanssa, mutta tämä jätti oman myrkkynsä juomatta. Laura ja hänen miehensä Paul Lafargue tekivät itsemurhan pari vuotta ennen Venäjän vallankumousta.

title: Ola Hansson (kirjailija)

text: Hansson avioitui 1889 tanskalais-saksalaisen kirjailijan Laura Mohrin (1854–1928) kanssa, joka käytti salanimeä Laura Marholm. He asuivat Berliinissä, Baijerissa, Sveitsissä, Ranskassa ja viimeiseksi Turkissa, jossa Ola Hansson kuoli Istanbulin lähellä. Laura Mohr kirjoitti pääasiassa esseitä ja novelleja. Hänen tuotannossaan mielenkiinto kohdistui puolison asemaan avioliitossa. Ruotsiksi hänen teoksistaan julkaistiin kaksi naistutkimusta "Kvinnor. Sex tidspsykologiska porträtt" (1895) ja "Till kvinnans psykologi" (1897).

title: Laura Tuomisalo

text: Laura Tuomisalo valitsi isänsä Leif Tuomisalon tavoin keilailun harrastuksekseen. Hän aloitti keilailun 10-vuotiaana yhdessä Mikael-veljensä kanssa samaan aikaan, kun hänen vanhempansa ryhtyivät pitämään Kokkolan keilahallia. Sisarukset rekisteröityivät Monsters Bowling club -nimiseen keilaseuraan. Myöhemmin Laura Tuomisalo siirtyi Tiger Sharks -nimiseen seuraan, jota edustaen hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Nykyään hän on Cps nimisessä seurassa.

title: Laura Prepon

text: Uransa alkuaikoina Prepon toimi mallina Brasiliassa, Milanossa ja Pariisissa. Mallinura ei tuntunut omalta Preponille, ja hän tiesi haluavansa näyttelijäksi.

title: Ruby Ferguson

text: Kirjoissa kerrotaan Laura (englantilaisessa versiossa "Jill") Crewe -nimisestä tytöstä, joka asuu "Chatton"-nimisessä kuvitteellisessa kylässä Englannissa. Lauran isä on kuollut työmatkalla Afrikassa, Lauran äiti joutuu myymään perheen talon ja muuttamaan pieneen Pool Cottage -nimiseen mökkiin Chattonin ulkopuolelle.

title: Laura Henderson

text: Laura Henderson kuoli vuonna 1944, juuri ennen sodan loppua, ja testamenttasi teatterinsa Vivian Van Dammille. Teatterin toiminta loppui 1964.

title: Päiväkirja (Kitty Rayn romaani)

text: Ellis ihmettelee äitinsä Lauran suhtautumista häneen. Ellis löytää Nellin haudan ja huomaa että siinä hautakivessä ei ole merkkiäkään kuolleena syntyneestä lapsesta. Tästä Ellis päättelee että Nellin on täytynyt luopua lapsestaan. Kävellessään haudalta poispäin Ellis miettii sukuaan ja muistaa Isänsä vanhempien suhtautuneen kireästi poikaansa ja tämän vaimoon. Ellisin äiti, Laura ei ollut puhunut koskaan lapsuudestaan, äidistöän eikä isovanhemmistaan. Ellis tiesi että hänen isänsä omistama puutarha oli aikanaan kuulunut Ellisin isoisälle. Ellis myös tiesi että hänen isoisänsä Gerald Palmer oli tehnyt vararikon 1940 luvun loppuvuosina. Ellis tiesi että hänen isotätinsä Nell oli antanut Ellisin isälle Williamille töitä kun William ei ollut saanut töitä muualta. Nell myös jätti puutarhan Williamille perinnöksi. Ellis ihmettelee , miksi Williamia ei ole otettu muualle kuin Nellille töihin. Miksi Violet on vienyt tyttärensä Lauran Lontooseen heti tämän synnyttyä? Miten Nell oli saanut keittiöpuutarhan, johon perusti yrttitarhan?

title: Lauran huone

text:
Elokuva kertoo Silvennoisen perheestä, jossa kauhistellaan normaaleja asioita, muun muassa sitä että äiti (Kristiina Halkola) värjää hiuksensa tummiksi, tai että isä (Paavo Piskonen) kasvattaa parran. Perheen vanhimman tyttären Lauran (Mari Rantasila) poikaystävä Transu (Ilkka Merivaara) on nimensä veroinen. Hän meikkaa yhdessä Lauran kanssa ja pyytää saada Lauran vaatteita lainaksi. Äiti ajaa päänsä kaljuksi, ja vastapainoksi sille isä taas kasvattaa pitkän tukan. Perheen nuorin tytär Skinny (Liisa Kuoppamäki) kärsii anoreksiasta.
Elokuva on esitetty televisiossa vuosina 1988, 1990, 1996, 2002 ja 2003. Yle on julkaissut elokuvan VHS-kasettina.
"Lauran huone" sai ristiriitaiset, osin jopa teilaavat arvostelut. Se kuitenkin palkittiin Risto Jarva -palkinnolla Tampereen elokuvajuhlilla sekä Jussi-kunniakirjalla.

title: Laura Kiviranta

text: Karilla ja Lauralla meni hyvin ja he viihtyivät yhdessä perheenä. Syksyllä 2004 sarjaan palasi kuitenkin Karin entinen naisystävä Katja, jota kohtaan Karin tunteet nousivat uudemman kerran pintaan. Laura ei pitänyt siitä, että Kari etsiskeli kadonnutta Katjaa työ- ja vapaa-ajallaan. Niinpä Lauran aloitteesta suhde päättyi eroon ja Kari aloitti uuden suhteen Katjan kanssa. Oona jäi pääsääntöisesti Lauran huostaan Karin muuttaessa Tampereelle Katjan kanssa. Oona kuitenkin tapaili isäänsä säännöllisesti ja myöhemmin myös muutti tämän ja Katjan luo Tampereelle, mistä hän palasi pariskunnan erottua syksyllä 2007.

title: Danny Masterson

text: Masterson on osaomistajana 11 ravintolassa, ja toimii myös pokerinpeluun piirissä, ja on "Card Player"-lehden (suom. "kortinpelaaja") rahoittaja-sijoittaja, yhdessä 70's show’n Laura Preponin ja veljensä Christopherin kanssa.

title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Tom Bergqvist (es. Vesa Ruusuvuori, 2001, 2003, 2004) on Sauli Kivirannan isä ja Laura Kivirannan nuoruuden rakkaus. Kun Laura vasta odotti Saulia, Tom jätti Lauran, koska ei kokenut olevansa valmis isäksi. Laura hoiti Sauli-vauvaa yksin, kunnes päätyi ravistelemaan Saulia ja koki olevansa vaaraksi Saulille ja antoi sitten Saulin vanhemmilleen kasvatettavaksi. 11-vuotiaana Sauli halusi muuttaa äitinsä luo Helsinkiin. Hän ehti kuitenkin asua Pihlajakadulla alle vuoden ennen kuin hänen isänsä Tom ilmestyi kuvioihin. Tom oli menettänyt vaimonsa ja lapsensa tulipalossa, joten hän halusi olla osa Saulin elämää. Tutustuttuaan Tomin kanssa, Sauli halusi muuttaa Tomin luo asumaan. Alun vastustelusta huolimatta Laura kuitenkin heltyi ajatukselle ja Sauli muutti pois Pihlajakadulta. Vuonna 2003 Sauli kuitenkin palasi takaisin, kun Tom laiminlöi Saulia pitkillä työmatkoillaan. Saulin koulunkäynti alkoi kärsiä tästä eikä yhteiselo Tomin kanssa muutenkaan enää sujunut, joten Sauli muutti takaisin Lauran luo. Tom oli kuitenkin löytänyt perheen menettämisen jälkeen uuden naisystävän nimeltä Kerstin, jolla on edellisestä avioliitosta Benjamin-niminen lapsi, jonka kanssa Sauli ei tullut toimeen asuessaan Tomin luona.

title: Laura Kiviranta

text: Akin jouduttua vankilaan Lauran ja Markuksen suhde alkoi jälleen saada toivoa. Markuksen hurmausyritykset jatkuivat edelleen ja keväällä 2000 he alkoivat lopultakin seurustelemaan. Suhdetta varjosti kuitenkin se, ettei Laura suostunut kertomaan Markukselle, kuka oli se mystinen Sauli, jonka kanssa Laura oli puhunut puhelimessa ja sanonut rakastavansa tätä. Lopulta salaisuus paljastui Markukselle; Lauralla oli 11-vuotias poika nimeltä Sauli, joka oli saapunut Helsinkiin äitinsä luo. Samalla selvisi myös, että Saulin isä on Lauran teini-iän rakkaus Tom Bergqvist, joka oli jättänyt Lauran tämän ollessa vielä raskaana. Markuksen oli aluksi vaikea sulattaa uutista eikä Saulikaan hyväksynyt heti Markusta isäpuolekseen. Sauli ehti häipyä takaisin Kempeleelle tajuttuaan, ettei kukaan Lauran naapureista tiennyt hänestä, mutta pian hän asettautui kuitenkin asumaan Lauran luo. Aiemmin Sauli oli vauvaikäisestä alkaen asunut Lauran vanhempien luona Kempeleessä, koska Laura ei pystynyt pitämään huolta Saulista. Myöhemmin selvisi, että väsynyt Laura oli ravistellut itkevää Sauli-vauvaa, mikä oli suurin syy sille, että Sauli siirtyi Lauran vanhempien hoitoon.

title: Laura La Varnie

text: Laura La Varnie (2. maaliskuuta 1853 – 18. syyskuuta 1939) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Jefferson Cityssä, Missourissa, ja kuoli 86-vuotiaana Los Angelesissa, Kaliforniassa.

title: W.i.t.c.h.

text: Laura Steedson oli Jensens Dance Academyn uusi opettaja, joka oli aluksi todella tiukka. Laura Steedson seurusteli tanssija Hector Lurien kanssa. Kun Hay Lin ei päässyt ystäviensä tapaan pääsykokeesta läpi, hän pyysi uusintamahdollisuutta. Hay Linin päättäväisyys teki Lauraan vaikutuksen ja niin he ystävystyivät. Myöhemmin Laura auttoi W.I.T.C.H.-tyttöjä esityksien valmisteluissa. Laura Steedson kuoli yllättäen numerossa 84.

title: Sauli Kiviranta

text: Sauli on Laura Kivirannan poika. Sauli oli tavannut äitiään satunnaisesti ennen kuin matkusti yksin tämän luo Kempeleestä Helsinkiin 11-vuotiaana. Saulin isä on Lauran teini-iän aikainen ihastus Tom. Laura sai Saulin lukioikäisenä ja joutui huolehtimaan pojastaan yksin, sillä Tom ei osallistunut lapsen kasvattamiseen, vaan lähti omille teilleen. Nuorena ja kokemattomana äitinä Laura joutui hankaluuksiin pienen poikalapsen kanssa ja kun tämä eräänä iltana alkoi itkemään, eikä itku tahtonut loppua, Laura epätoivoissaan ravisteli Saulia. Tämä todisti Lauran kyvyttömyyden äidiksi, jonka jälkeen Sauli kasvoi Lauran äidin Eilan luona Kempeleessä. Laura kuitenkin lähetti pojalleen lahjoja, kuten PlayStationin ja rahaa, jolla Sauli keksi matkustaa junalla Helsinkiin äitinsä luokse. Saulin ja Lauran yhteiselo Pihlajakadulla ei alkanut erityisen helposti ja Laura koki olevansa huono äiti. Saulin isä Tom, jonka vaimo ja lapset olivat kuolleet tulipalossa, kuitenkin ilmestyi Helsinkiin ja halusi vaikuttaa Saulin elämään, koska hän oli menettänyt aikaisemmassa elämässään kaiken. Sauli tykästyi isäänsä ja Laurankin oli myönnettävä, että Tom on Saulille parempi miehenmalli kuin Markus Ekholm. Sauli muutti isänsä luokse Oulunsaloon, jossa Laura kävi tapaamassa poikaansa. Saulin kasvettua teini-ikäiseksi tuli isän luona asumisessa ongelmia, sillä Tom oli useasti poissa kotoa ja Sauli laiminlöi koulunkäyntiään. Kun Laura sai kuulla tästä, hän halusi päästä näkemään poikansa, mutta Sauli itse ehti ensin matkustaa Helsinkiin.

title: Laura Cereta

text: Cereta meni viisitoistavuotiaana naimisiin venetsialaisen kauppiaan Pietro Serinan kanssa, joka kuoli kuumeeseen puolitoista vuotta vihkimisen jälkeen. Cereta jäi lapsettomaksi eikä avioitunut enää uudestaan. Miehensä kuoleman jälkeen hän paneutui oppineisi tieteen kysymyksiin ja julkaisi kirjeensä vuonna 1488 nimellä "Epistolae familiares". Hänen isänsä kuoli puoli vuotta kirjeiden julkaisemisen jälkeen. Hänen kirjoituksiinsa kohdistui alkuinnostuksen jälkeen kritiikkiä, ja hänen kirjoittamisintonsa loppui siihen.

title: Laura Kiviranta

text: Lauralla on kaksi lasta, Sauli ja Oona. Saulin isä Tom Bergqvist jätti Lauran tämän ollessa raskaana. Saulin kasvattaminen ei ollut Lauralle helppoa ja tämä asuikin 11-vuotiaaksi asti Lauran vanhempien luona Kempeleessä, kunnes saapui Pihlajakadulle. Oonan kanssa Lauralla on aina ollut paljon helpompaa. Oona asui jonkin aikaa Tampereella isänsä luona, mutta palasi äitinsä luo Pihlajakadulle syksyllä 2007. Lauran jouduttua laitoshoitoon, Oona muutti Taalasmaille isänsä luo. Myöhemmin Oona muutti Karin, Noora Aution ja Nooran lapsen, Benjaminin kanssa Keniaan. Kari Taalasmaan palatessa sarjaan vuonna 2014 hän kertoi Oonan muuttaneen nykyisen puolisonsa Miro Holmin luokse Ranskaan. Lauralla on yksi lapsenlapsi, eli Oonan ja Miron lapsi, jota ei ole näyetty sarjassa.

title: Laura Ingalls Wilder

text: Almanzo Wilder kuoli vuonna 1949. Laura Wilder Ingalls eli viimeiset vuotensa maatilallaan Rocky Ridgessä ja kuoli 10. helmikuuta 1957. Hänen kuolemansa jälkeen Rose Wilder Lane editoi ja julkaisi äitinsä päiväkirjaan ja keskeneräisiin käsikirjoituksiin perustuvia teoksia. "Pioneer Girl" julkaistiin vuonna 2014. Wilderin kirjeenvaihto vuosilta 1894–1956 julkaistiin vuonna 2016.

title: Laura Robson

text: Robsonin vanhemmat asuvat Kreikassa. Hänen isänsä työskentelee öljy-yhtiössä, ja hänen äitinsä on entinen ammattilaiskoripalloilija. Laura on nuorin kolmesta sisaruksesta, joista Emily toimii arkkitehtina Uudessa-Seelannissa, ja Nicholas opiskelee kemiaa Durhamissa. Nick osallistui myös uinnin olympiakarsintoihin. Hänen isoisän isänsä ja setänsä olivat molemmat jalkapalloilijoita, ja myös hänen serkkunsa ovat urheilijoita. Hänellä on sekä Australian että Britannian kansalaisuus, jälkimmäisen hän sai helmikuussa 2008. Robson opiskeli tennisharjoitusten ohessa kotonaan ottaen oppitunteja Oxford Home Schoolingin kautta.

text: Kerttu Katariina Söder (s. 1999 Helsinki, es. Linda Liikka) on Laura Mäkimaan tytär. Kertulla on dysfasia. Kertun isä kuoli syksyllä 2007. Kerttu on myös asunut ulkomailla.

title: Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä

text:
Michael (Mickey) Horton syntyi 19.1.1932.
Mickey rakastui veljensä kihlattuun Laura Hortoniin. Mickey voitti Lauran rakkauden, kun Laura luuli, että Bill on luopunut hänestä. Vuosia Mickey luuli, että on Lauran pojan Miken isä. Oikeaksi isäksi paljastui Bill. Sydänkohtaus ja siitä seurannut halvaus ja muistinmenetys aiheutti sen, että hän eli hetken täysin toista elämää. Siihen aikaan hän löysi Maggie Hortonin. Lopulta Mickey sai tietää, että Bill on Miken isä. Tämän jälkeen hän ampui Billiä, joten Bill haavoittui. Mickey oli useita kuukausia vankilassa.

title: Sydney Bristow

text: Sydney Anne Bristow syntyi 17. huhtikuuta 1975. Hänen isänsä Jack Bristow oli CIA:n agentti ja aina pois kotoa. Sydney eli paljolti äitinsä Lauran kanssa, kunnes tämä kuoli auto-onnettomuudessa. Todellisuudessa Laura oli KGB:n vakooja Irina Derevko ja hänen kuolemansa oli lavastettu. Jackin epäiltiin olevan yhteistyössä Irinan kanssa, joten pidätyksensä jälkeen hän nimesi Arvin Sloanen Sydneyn huoltajaksi. Jackin huomattua Sydneyn epätavallisen korkean älykkyyden ja ongelmanratkaisutaidot, hän laittoi tyttärensä osaksi Projekti Joulua, joka koulutti nuorille lapsille agenttipohjan, jotta nämä voitaisiin rekrytoida myöhemmällä iällä. Sydneyn ollessa 19-vuotias, SD-6, CIA:n mustien operaatioiden salainen osasto, tarjosi hänelle töitä. Sydney otti paikan vastaan ja häntä kiellettiin kertomasta työstään kenellekään.

title: Laura Kiviranta

text: Jo sarjan ensimmäisissä jaksoissa Laura päätyi samoihin juonikuvoihin Markus Ekholmin ja Aki Nikkisen kanssa. Markus rakastui Lauraan päätä pahkaa ja yritti hurmata tämän keinolla millä hyvänsä. He myös löivät Akin kanssa vetoa siitä, kumpi saisi ensin kallistettua sinkkuna pysyttelevän Lauran sänkyynsä. Aki voitti leikkimielisen vedon hänen ja Lauran lyhyen, lähinnä seksiin perustuvan suhteen aikana. Laura toimi tällöin rikolliselle poluille ajautuneen Akin asianajajana. Markus oli syvästi mustasukkainen Laurasta ja vihainen Akille. Laura kasvatti Saulia yksin, kunnes luovutti tämän vauvaikäisenä omien vanhempiensa eli Saulin isovanhempien hoidettavaksi. Äitinsä elämään Sauli palasi noin kymmenen vuotta myöhemmin. Myöhemmin myös Saulin isä saapui kuvioihin ja pyysi poikaansa kanssaan Oulunsaloon. Laura antoi vastahakoisesti poikansa lähteä.

title: Laura Kiviranta

text: Lopulta Laura ja Markus päättivät aloittaa seurustelemaan vakavasti ja Saulikin hyväksyi Markuksen pikkuhiljaa paremmin. Keväällä 2001 kolmikko muutti yhdessä asumaan Markuksen asuntoon, joka sijaitsi samassa kerrostalossa vain kerrosta alempana kuin Lauran asunto. Lauralla ja Markuksella sujui hyvin ja myös Sauli oli tyytyväinen elämäänsä, kunnes perheensä tulipalossa menettänyt Tom ilmestyi Lauran luo kertoen, että haluaa osallistua Saulin elämään. Sauli muutti isänsä luo Oulunsaloon. Pian myös Markus ja Laura erosivat.

title: Laura Kiviranta

text: Lauran ja Kari Taalasmaan suhde oli aluksi vain ystäväpohjaista. Kaikki alkoi syksyllä 2001 esitetyissä jaksoissa, joissa Laura opetti Karille sivistystapoja, liittyen muun muassa tanssimiseen, oikeaoppiseen ruokailuun sekä small talkiin. Suhde kuitenkin syveni ja heille kehkeytyi seksisuhde Karin silloisen puolison Katja Vainion selän takana. Kevään 2002 päätösjaksossa salasuhde paljastui Katjalle, joka päätti erota Karista, joka puolestaan halusi kunnon suhteen Lauran kanssa. Suhde oli ajautumassa eroon, kun Kari tajusi, että hänen ja Lauran tulevaisuuden suunnitelmat ovat keskenään aivan erilaiset. Hän hyvästeli Lauran ja sanoi toivovansa, ettei tämä muistelisi Karia pahalla. Laura päätti paljastaa olevansa raskaana ja syksyllä 2003 syntyi parin yhteinen lapsi, Oona. Hieman ennen Oonan syntymää teini-ikäiseksi kasvanut Sauli muutti takaisin Lauran luo alettuaan laiminlyödä koulunkäyntiään isänsä ollessa pitkiä aikoja poissa kotoa. Saulin vaikea hyväksyä äitinsä miesystävää Karia, mutta ajan mittaan he tulivat paremmin toimeen.

text: Jarkko Matias Mäkimaa (es. Elias Salonen, aiemmin Eemil Wallius ja Santeri Nuutinen) on Laura Mäkimaan poika, jonka isä Jake kuoli jo ennen Jarkon syntymää. Myös hänen isäpuolensa Kimmo Söder kuoli. Jarkolla on ollut kova elämä, mutta silti hän on ikäisekseen fiksu ja aikuismainen poika. Jarkko lähti keväällä 2010 vuodeksi vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Jarkko pelaa jääkiekkoa ja teki sarjan päätösjaksossa SM-liigadebyyttinsä HIFK:n riveissä.


query: Mikä on Ruotsin suurimman järven nimi?

title: Ruotsin maantiede

text: Ruotsin merialueilla ja sisävesissä on 221800 saarta. Suurimmat saaret ovat Gotlanti, Öölanti, Orust, Hisingen ja Värmdö. Suurimmat järvet ovat Vänern, jonka vesipinta-ala on 5585 km2, Vättern 1912 km2, Mälaren 1140 km2 ja Hjälmaren 484 km2. Pisimpiin jokiin kuuluvat Klarjoki–Götajoki 720km (joista 520 km Ruotsin puolella), Muonionjoki-Tornionjoki 570 km, Daljoki 520 km, Uumajanjoki 460 km, Luulajanjoki 450 km ja Ångermanjoki 450 km.[2]

title: Pulesjärvi (järvi)

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järven nimi kirjoitettiin ”Purljärvi”. Vielä vuoden 1964 peruskartassa oli järveä ympäröivissä metsissä runsaasti pieniä peltopalstoja, joista moni ulottuivat järven rannoille asti. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 niiden määrä väheni dramaattisesti, ja vielä vuoden 1986 kartassa niistä suurimmat pellot olivat viljelyssä. Nykyään peltoa ei ole kuin yhdessä suunnassa.

title: Muonion järvialue

text: Järvialue on nimi, joka viittaa Muonion kunnassa olevaan lukuisten pienien kylien muodostamaan alueeseen. Järvialueeseen kuuluvat seuraavat kylät: Särkijärvi, Kutuniva, Jerisjärvi, Matinvaara, Linkuniemi, Soukka, Muotkavaara, Kumpula, Isosaari, Tiurajärvi, Äkäsjärvi, Nivunkijärvi ja Heinäniemi. Alueen suurimmat järvet ovat Jerisjärvi ja Äkäsjärvi. Alueella toimii Järvialueen Kyläryhdistys ry. Järvialue on myös kunnan yhden äänestysalueen nimi.

title: Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä

text: Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin.[1][2]

title: Rajalahti (järvi Orivedellä)

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa monet järven rannoista olivat peltomaata tai niittyjä. Järven nimi oli kirjoitettu karttaan ruotsiksi: ”Rajalaks”. Napialan kylä sijaitsi lahden luoteispuolella ja Rajalahden kylä sen itäpuolella. Kansalta Orivedelle kulkevat tie seurasi silloin nykyistä linjaustaan. Jo vuoden 1956 peruskartassa oli Rajavuoren rinteille rakennettu vapaa-ajan asuntoja.

title: Rutajärvi (Urjala)

text:
Rutajärvi on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva järvi eteläisellä Pirkanmaalla Urjalassa. Järven vanha nimi on "Airanne". Nykyinen nimi on vakiintunut käyttöön 1600-luvulla.
Nuuta-, Ruta- ja Kortejärvi muodostavat etelästä pohjoiseen virtaavan vesireitin. Tämä vesireitti kerää suurimman osan Urjalan alueen vesistä.

title: Skövde

text: Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Skövden kaupunkitaajama sijaitsee Ruotsin kahden suurimman järven Vänernin ja Vätternin välisellä alueella. Vuonna 1890 Skövden läpi rakennettiin Ruotsin läntinen päärautatie ("Västra Stambanan"), joka toi kaupunkiin teollisuutta ja kasvatti asukaslukua.

title: Ruotjärvi

text: Laitilan eräs vanhimmista kylistä on Kodjala, jonka kalmiston alku saattaa sijoittua löytöjen mukaan 200-luvulle. Tiedetään, että Ruotjärvi on kuulunut Kodjalan kylälle ja arvellaan, että järven nimi olisi kantaskandinavista alkuperää ja se viittaisi esimerkiksi Roslageniin. Jos kylän asukkaat olisivat olleet kansainvaellusajalla eli 400-500-luvuilla ruotsalaisia ja ruotsalaista seutua olisi jo tuolloin kutsuttu Ruotsiksi tai Ruottiksi, voisi järven nimi selittyä luontevalla tavalla. Muita järven nimen muotoja ovat "Ruotsinjärvi", "Ruottinjärvi" ja "Ruatjärvi".

title: Visingsö

text: Visingsö on saari Ruotsissa. Se sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin eteläosassa kuuluen Jönköpingin kuntaan ja Jönköpingin lääniin. Kooltaan Visingsö on 25 neliökilometriä, joten se on Ruotsin 33. suurin saari. Saaren pituus on 14 kilometriä ja sen suurin leveys on 3 kilometriä. Saarelta on 30 kilometrin matka etelään Jönköpingiin ja 6 kilometrin matka Vätternin itärannalla sijaitsevaan Grännaan. Grännasta on saarelle lauttayhteys. Vuonna 2011 saarella oli 736 asukasta.

title: Luettelo maailman suurimmista järvistä

text: * Suurimmat järvet Suurimmat järvet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Jönköpingin lääni

text: Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Teerijärvi

text: Kyseessä on alkuperäinen järvennimi, joka on tarkoittanut kirkonkylän järveä, jonka nykyinen nimi on "Kirkkojärvi" (ruotsiksi "Hemsjön"). Nykyään virallinen ja suomenkielisissä naapurikunnissa käytössä oleva nimi on "Teerijärvi", mutta vanhat kirjoitusmuodot paljastavat alkuperäisen nimen olevan "Tervajärvi". Nykyinen "Teerijärvi" on luultavasti takaisinlaina ruotsinkielisestä nimestä "Terjärv". Nimi liittyy ilmeisesti tervanpolttoon, jota on ennen harjoitettu Pietarsaaren ja Kokkolan vanhojen suurpitäjien salomailla. Myös järven tumman veden voidaan ajatella olleen nimeämisperusteena.

title: Länsi-Götanmaan lääni

text: Länsi-Götanmaan alueella sijaitsee kolme Ruotsin kuudesta suurimmasta saaresta: Orust, Hisingen ja Tjörn. Itäosat läänistä sijaitsevat Ruotsin suurimpien järvien Vänernin ja Vätternin välissä.

title: Saka järv

text:
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Killatu järven eteläpuolella noin 150 metrin etäisyydellä. Järvien väliin jää kannas, jota kutsutaan nimellä Portsik. Järven itäpuolelle jää pieniä lampia, joista suurimman nimi on Pardikael. Järvessä on yli neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saaret ovat matalia ruokosaaria. Järveen ei johda tulo-ojia eikä sillä ole myöskään laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 1,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00020 kuutiokilometriä eli 0,20 miljoonaa kuutiokilometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, joka on autio ja tietön

title: Storsjön

text: Storsjön on Ruotsin viidenneksi suurin järvi. Se sijaitsee Jämtlandissa ja on suurimmalta syvyydeltään 74 metriä. Järven pinta-ala on 464 neliökilometriä.

title: Store Mossen kansallispuisto

text: Store Mossen kansallispuisto on Ruotsissa Värnamon, Gnosjön ja Vaggerydin kuntien alueella sijaitseva kansallispuisto. Se on 7850 hehtaarin kokoinen. Puisto on perustettu vuonna 1982. Store Mosse on Etelä-Ruotsin suurin suoalue. Sen turvekerros on kasvanut ainakin 5000 vuoden ajan ja koostuu suurimmaksi osaksi rahkasammaleesta. Puistossa sijaitseva Kävsjön-järvi on linnustoltaan monipuolinen ja puisto on kurkien tärkein pesimäpaikka Etelä-Ruotsissa.

title: Ale (jäänmurtaja)

text: Ale on ruotsalainen jäänmurtaja, joka rakennettiin avustamaan maan suurimmalla järvellä, Vänernillä, vuonna 1974 alkanutta talviliikennettä. Ruotsin hallitus päätti 1971 uudistaa järveltä Kattegatiin johtavaa Trollhättanin kanavaa ja hankkia myös kanavaan sopivan murtajan. Ale on mitoitettu kanavan sulkukammioiden koon mukaan ja sen tilasi Ruotsin merenkulkulaitos.

title: Götajoki

text: Götajoki on Länsi-Ruotsissa sijaitseva joki. Se laskee Ruotsin suurimmasta järvestä Vänernistä Kattegatin salmeen Pohjanmeressä. Joki alkaa Vänersborgin kaupungin kohdalla Vänernin eteläpäässä ja laskee mereen Göteborgin kaupungin kohdalla.

text: * Suurimmat Järvistä Luokka:Luettelot vesimuodostumista Suomen suurimmat järvet

title: Masojärvi

text: Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu "Masajärvi". Masojärven vedenpinnan korkeutta laskettiin alemmaksi vuonna 1881. Järven historiallista kokoa voidaan arvioida esimerkiksi vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa vertaamalla sen rantaviivaa kartan mittakaavaan. Järvi oli piirretty pitkäksi ja kapaeaksi. Järvi oli kaakossa kapeampi ja luoteessa leveämpi. Keskellä sijaitsi lahdelma, joka työntyi koilliseen. Mikäli järvi on piirretty oikein, olisi se ollut noin kilometrin pituinen ja suurimmillaan 200 metriä leveä.

title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .

title: Pentojärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu ”Pendojärvi”. Järven länsipuolelta on piirretty kulkemaan Kuhamlahden kirkonkylältä tuleva ja Korpinemen kylälle menevä maantie. Maantien linjauksesta on käytössä joitakin osia vieläkin. Järven rantaviivassa on eroavaisuuksia nykyiseen järven rantaviivaan. Tämä viittaisi järvenlaskuun, mutta sille väitteelle pitää löytää ensin kirjallisia todisteita. Suurimmassa saaressa on sijaitsee entisten Kuhmalahden ja Sahalahden pitäjien rajapyykki. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut vielä vapaa-ajan asuntoja, mutta eteläisessä saaressa oli rakennus. Vuoden 1977 karttaan oli ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.

title: Borghamn

text: Borghamn sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kunnan keskustaajama sijaitsee 14 kilometrin päässä koillisessa Borghamnista.

title: Lovön

text: Lovön on saari Mälaren-järvessä, Ekerön kunnan alueella, Ruotsin Tukholman läänissä. Saari tunnetaan etenkin siellä sijaitsevasta Drottningholmin linnasta, Ruotsin kuningasperheen yksityisresidenssistä. Lovönin saari on ollut osa Ekerön kuntaa vuodesta 1952 lähtien. Sitä ennen saari muodosti oma kuntansa, jonka nimi oli Lovö.

title: Siuntionjoki

text: Siuntionjoen nimen etymologia palautuu Siuntion ruotsinkieliseen nimeen Sjundeå. Useat uusmaalaiset joet ovat saaneet nimensä henkilönnimistä, joiden on arveltu viittaavan Ruotsin vallan aikaisiin merkkihenkilöihin. Nykyään todennäköisimpänä selityksenä joen nimelle pidetään muinaisruotsalaista miehen nimeä Sjunne, joka tarkoittaa seitsemättä. Samainen nimi esiintyy myös siuntiolaisen Sjundbyn kylän nimessä. Erään suositun selityksen mukaan nimi johtuu ruotsin kielen sanoista "sjunde" ja "å" tarkoittaen, että kyseessä on seitsemäs joki Aurajoesta itään. Muita vaihtoehtoja ovat olleet "den sjudande ån" (”kuohuva joki”) ja "sjöända" (”järven pää”). Jopa suomen kielen sanaa ”syvänne” on ehdotettu nimen taustaksi.

title: Söderström (Tukholma)

text: Söderström on yhdessä Norrströmin kanssa toinen Ruotsin kolmanneksi suurimman järven Mälarenin lasku-uomista mereen. Se sijaitsee Tukholman keskustassa ja Norrströmin tavoin laskee Mälaren-järven itäisimmästä Riddarfjärdenin lahdesta Saltsjönin lahteen Itämeressä Tukholman edustalla. Norrströmin ja Söderströmin väliin jää Stadsholmenin saari, jolla sijaitsee pääosa Tukholman vanhastakaupungista. Söderströmissä olevan sulun () kohdalle on rakennettu Slussenin eritasoliittymä.

title: Iso-Karvia

text: Järven pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen ja sen eteläpää päättyy Karvianlahteen. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painanteessa. Mäkien jyrkät rinteet tekevät pohjoispuoliskon rannoista melko jyrkkiäkin. Niemennenä on itärannalla sijaitseva korkea mäki, jolla on lähes 40 metriä korkeutta. Vastarannalla laskeutuu järveen Loukasvuoren rinteet, jotka ovat 30 metriä korkeat. Vuoren huippu sijaitsee kauempana ja se yltää yli 45 metriä järveä korkeammalle. Järven eteläpäässä kohoavat hieman kauempana Paltanmäki ja Hallamäki. Järvellä on kartan mukaan neljä tai viisi saarta , joista suurimman nimi on Saarikallio. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa ja Saarikallio sijaitsee järven keskivaiheilla sen itärannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa. Sen haja-asutus muodostuu yhdestä taloudesta, joka on entinen maatila. Muut rakennukset ovat rannoilla sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on 34 ja niile tulee tiet yhdystieltä 14293.

title: Iso Orjajärvi

text: Iso Orjajärvi () on Kanadan Luoteisterritorioiden toiseksi suurin järvi Ison Karhujärven jälkeen ja Pohjois-Amerikan syvin järvi (614 m). Sen pituus on 480 km ja leveys suurimmillaan 109 km. Järven pinta-ala on 27 200 km² ja tilavuus 1 580 km³. Järven laskujoki on Kanadan pisin joki, Beaufortinmereen laskeva Mackenzie. Järven nimi on peräisin pohjoisamerikkalaisesta Slavey-intiaanikansasta.

title: Kovjoki

text: Kylä sijaitsee Kovjoki å -nimisen joen alajuoksulla. Joki saa alkunsa Pedersörestä entisen Purmon kunnan alueelta, "Kauhajärvsjön"-nimisestä järvestä, joka on alkuaan "Kauhajärvi". Nimi juontunee järven kauhamaisesta muodosta. Ilmeisesti joen nimi on ollut ainakin yläjuoksulla "Kauhajoki", josta on muotoutunut ruotsin kielessä "Kovjoki" ja siitä edelleen Kovjoki å.

title: Norrström

text: Norrsröm on Ruotsin kolmanneksi suurimman järven Mälarenin pääasiallinen lasku-uoma Tukholmassa Ruotsissa. Se laskee Mälareniin kuuluvasta Riddarfjärdenistä Saltsjönin lahteen Norrmalmin kaupunginosan ja Stadsholmenin saaren välitse. Norrströmissä sijaitsevat Helgeandsholmenin ja Strömsborgin saaret, joista ensinmainitulla on Ruotsin valtiopäivätalo. Helgeandsholmenin ja Stadsholmenin väliin jäävä Norrströmin eteläinen haara on nimeltään Stallkanalen. Stadsholmenin eteläpuolitse virtaa Mälarenin toinen luonnollinen lasku-uoma Söderström. Näiden lisäksi Mälarenia yhdistää Itämereen kaksi kanavaa: Södertäljen kanava Södertäljessä ja Hammarbyleden Tukholman Södermalmissa.


query: Mitä pimeä sumu on?

title: Pimeä sumu

text: Pimeä sumu on tähtienvälisessä avaruudessa oleva pölypilvi. Toisin kuin heijastussumut ja emissiosumut, pimeä sumu ei säteile eikä heijasta valoa merkittävästi, joten se on nimensä mukaisesti pimeä. Pimeät sumut voidaan havaita vain välillisesti, eli ne ovat esimerkiksi jonkin kirkkaan sumun tai emissiosumun edessä. Toiset sumut näkyvät tiheätähtistä taustaa vasten. Ehkäpä tunnetuin pimeä sumu on Hevosenpääsumu IC 434. Eteläisellä pallonpuoliskolla on havaittavissa myös Hiilisäkki-niminen pimeä sumu, joka heijastaa kuitenkin valoa 10 %. Se on 550 valovuoden päässä ja siinä on 40 000 Auringon massaa. Monia pimeitä sumuja on Barnardin luetteloissa merkittynä kirjaimilla B1, B2 ... Laajimmat pimeät sumut ovat jättiläismolekyylipilviä. Nämä näkyvät paljain silmin Linnunradan maitomaisia tähtitihentymiä vasten tummina juovina. Hyvin suppeat pimeät sumut ovat globuleja, pilvestä muodostuvia tähtiä. Pimeät sumut näkyvät kirkkaina pitkäaaltoisessa infrapunassa.

title: Pimeä sumu

text: Hiilisäkki Hevosenpääsumu Käärmesumu B72, etäisyys 500 valovuotta Rho Opchiuchi-sumu Joutsenen repeämä, etäisyys 2400, pituus 2500 valovuotta Härän pimeä sumu Monoceros R2 - 2600 valovuoden päässä, Yksisarvisen tähtikuviossa Kartiosumu 2500 valovuotta maasta

title: Kärpänen (tähdistö)

text:
Kärpänen () on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa.
Lähellä ovat Kölin ja Kentaurin tähtikuviot.
Tähdistö on nimetty aivan 1500-luvun lopussa jo ennen William Bayeria. Tämä tähdistö on Etelän rististä etelään ja Hiilisäkki, pimeä sumu ulottuu sen alueelle samoin kuin Linnunratakin osittain.
Alfa Muscaen kirkkaus on 2,69 eli se on melko kirkas. Tässä tähdistössä on havaittu pehmeäröntgensädenova "Nova Muscae 1991".

title: Etelän risti

text: Acruxin vieressä on tummana alueena erottuva tähtienvälisen pölyn muodostama pimeä sumu, Hiilisäkki.[1]

title: Pohjois-Amerikka-sumu

text: Pohjois-Amerikka-sumu on laaja, ja sen näennäinen läpimitta on noin kuusi astetta, huomattavasti suurempi kuin täydenkuun, mutta sen kirkkaus on niin vähäinen, ettei sitä yleensä voi nähdä paljain silmin. Taivaan ollessa tarpeeksi pimeä se näkyy hyvin kiikarilla tai kaukoputkella, jossa on tarpeeksi laaja näkökulma (noin 3°), ja tällöin se näkyy sumuisena taustaansa valoisampana alueena. UHC-suodattimen avulla, joka suodattaa pois tiettyjä näkyvän valon aallonpituuksia, sen voi nähdä ilman kaukoputkeakin. Sumun ominainen muutos ja varsinkin sen vedyn Hα-emissioviivan aiheuttama punertava väri ovat havaittavissa vain sitä esittävissä valokuvissa.

title: Planetaarinen sumu

text: Keskustähden säteily kuumentaa sumun noin 10000 kelviniin. Lämpötila nousee, kun sumu on laajentunut jonkin verran, sillä sumu absorboi ensin kaikkein vähiten energiset fotonit, jotka absorboituvat kaasuatomeihin kaikkein todennäköisemmin. Vasta myöhemmin korkeaenergiaiset fotonit absorboituvat, mikä johtaa sumun lämpötilan kasvuun.

title: Planetaarinen sumu

text: Planetaariset sumut ovat yleensä muodoltaan melko symmetrisiä ja enemmän tai vähemmän pallomaisia. Noin 10 prosentilla sumuista on bipolaarinen (kaksiosainen) rakenne. Sumun muoto riippuu myös siitä, missä kulmassa näemme sen: suoraan sivulta päin katsottuna tietynlaiset sumut ovat tynnyrimäisiä (esimerkiksi Nostopainosumu M27), kun taas navan suunnalta katsottuna ne vaikuttavat rengasmaisilta (esimerkiksi Lyyran rengassumu M57 ja Helix-sumu). Planetaariset sumut ovat kuin lumihiutaleita: vaikka niissä toistuvat samat niille luonteenomaiset piirteet, ovat ne silti ällistyttävän monimuotoisia, eikä kahta samanlaista ole mahdollista löytää. Suurten teleskooppien kuvat ovat paljastaneet sumujen rakenteessa monimutkaisia kuvioita, joiden syntymekanismi on toistaiseksi epäselvä. Ne saattavat olla seurausta häiriötekijöistä, kuten kaksoistähden jäljelle jääneestä komponentista tai planeetoista. Uuden teorian (tammikuu 2005) mukaan sumujen rakenne on magneettikenttien synnyttämä.

title: Fëanor

text: Fëanor ja Fingolfin olivat sopimassa riitojaan, juuri kun Valinor pimeni. Valar tiesivät, että Puiden valo säilyi enää Silmarileissa ja Yavanna pyysi Fëanoria antamaan jalokivet heille, jotta he voisivat parantaa Puut. Fëanor kieltäytyi antamasta Silmarileja Valareille vapaaehtoisesti ja sanoi, että jos ne vietäisiin häneltä väkisin, silloin he olisivat kaikki samanlaisia kuin Melkor. Tämän jälkeen viestinviejä saapui kertomaan Formenoksen tapahtumista. Viestinviejän mukaan, Melkor, oli tullut Fëanorin laaksoon, Formenokseen, mustan sumun keskellä. Korkea Kuningas Finwë oli taistellut ja hävinnyt Melkorille, ja oli ensimmäinen haltia, joka surmattiin Valinorissa. Melkor tuhosi laakson, ottaen monia arvokkaita kiviä. Kaikkein huomattavimpana oli se, että hän oli varastanut Silmarilit.

title: Seulaset

text: Erityisesti valokuvissa on nähtävissä heijastussumu Seulasten kirkkaimpien tähtien ympärillä. Se koostuu tähtien synnyn jälkeen yli jääneestä kaasusta ja pölystä. Se heijastaa tähtien sinertävää valoa, mistä johtuu sumun oma sininen väri. Se on liian kaukana tähdistä, jotta sen atomit voisivat ionisoitua tähtien säteilyn vaikutuksesta, jolloin se olisi emissiosumu. Sumun rakenne ei ole tasainen, vaan se koostuu kahdesta kuorimaisesta kerroksesta, jotka ovat tähtijoukon edessä Maasta katsottuna. Kuorimainen rakenne on ilmeisesti syntynyt, kun tähtien säteilypaine on työntänyt sumun materiaalia kauemmas avaruuteen. Kirkkaimmillaan sumu on Meropen ja Maian ympärillä. "Merope-sumun" (NGC 1435) löysi 19. lokakuuta 1859 Wilhelm Tempel 12-senttisellä peilikaukoputkella. Sumua kutsutaan löytäjänsä mukaan myös "Tempelin sumuksi". Sumun eri tähtiä ympäröivät osat ovat saaneet omat tunnuksensa, katso yllä oleva taulukko.

title: Planetaarinen sumu

text: Jos sumussa on tarpeeksi materiaa, absorboi se kaikki tähden lähettämät UV-fotonit, ja näkyvän osan ulkopuolelle jää kerros ionisoitumatonta sumua. Tällöin sumun sanotaan olevan säteilyllisesti rajoittunut. Materiaalisesti rajoittuneessa sumussa UV-säteily riittää ionisoimaan koko sumun, ja säteilyä voi jäädä ylikin.

title: CB26

text: CB26, "CB 26" on tähtitaivaalla oleva pieni pimeä sumu. Se on Bokin globuli eli tumma tähtienvälinen kaasupilvi, jossa muodostuu tähtiä. Infrapuna-alueen mittauksissa näkyy globulin sisällä lähi-infrapunaa säteilevä kohde, joka on kaasukiekon ympäröimä syntymässä oleva tähti. Sitä kutsutaan nimellä CB 26 YSO 1. Se on nuori, massiivisen esiplanetaarisen kiekon omaava niin sanottu luokan 1 prototähti. Kiekon sisin 200 AU leveä alue on melko läpinäkymätön. Kiekko ulottuu 400 AU:n päähän..

title: NGC 2071-IRS3

text:
NGC 2071-IRS3 on Orionin tähtikuviossa oleva infrapunaa säteilevä kohde heijastussumun NGC 2071 lähellä.
Lähistöillä on ionisaation takia hehkuvia HII-alueita ja pimeitä sumuja. Kohde on arvion mukaan 1300 valovuoden päässä Maasta. Kohdetta on tutkittu radioalueella VLA-radioteleskoopilla. Sitä pidetään suunnilleen Auringon massaisena tähtenä, jonka ympärillä on esiplanetaarinen kiekko. Kiekkoon liittyy veden masersäteilyä ja kohteeseen liittyy myös suihkut, jotka lähtevät tähdestä kiekon tasoa vastaan.

title: Joutsen (tähdistö)

text: Joutsen (lat. "Cygnus", gen. "Cygni") on pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Tähdistössä on varsin runsaasti Linnunradan sumuja, tähtijoukkoja ja pimeitä sumuja sekä kiinnostavia tähtiä. Linnunrata pyörii siten, että Aurinkomme lähitähtineen liikkuu Joutsenen suuntaan.

title: Harry Potter -sarjan käsitteet

text: Ankeuttajat () ovat sieluttomia olentoja, joita pidetään iljettävimpinä olentoina maan päällä. Ne ovat sieluja imeviä loisia, jotka vartioivat Azkabanin velhovankilaa, kunnes Voldemort palasi. Kirjoissa ankeuttajien kuvaillaan olevan ihmisenmuotoisia, noin kolmen metrin mittaisia hahmoja, jotka ovat mustien, vain niljakkaat kädet paljastavien kaapujen peitossa. Haamumaisilla olennoilla ei ole lainkaan silmiä ja suun kohdalla on suuri aukko. Ankeuttajat lisääntyvät kuin sienet, pimeissä ja kosteissa paikoissa, luoden tiheää ja hyytävää sumua. Ankeuttajat omaavat ilmeisesti muutaman taikakyvyn, joista tärkein on kyky liitää (elokuvissa lentää). Ankeuttajien älykkyydestä on myös vihjailtu, mutta niiden oletetaan olevan tuntevia, sillä niiden on nähty johtavan kapinoita ja ne tietävät kuinka käyttää kykyjään.

title: Hiilisäkki

text: Hiilisäkki on Etelän ristin tähtikuviossa oleva tunnettu pimeä sumu, joka erottuu paljain silmin Linnunradan tähtitihentymiä vasten. Hiilisäkki on niin etelässä taivaanpallolla, ettei se näy Suomessa. Hiilisäkin etäisyys on noin 600 valovuotta. Sen havaitsi ensimmäisenä tiettävästi Vicente Yáñez Pinzón.

title: Planetaarinen sumu

text: Koska auringonkaltaisia tähtiä on Linnunradassa ainakin sata miljardia ja planetaarisia sumuja taas vain 10000, on sumujen eliniän oltava korkeintaan muutamia kymmeniä tuhansia vuosia. Tähden jäänne viilenee ajan myötä energian poistuessa siitä säteilynä, ja sen massa ei ole enää riittävä hiilen ja hapen fuusioimiseksi. UV-säteily heikkenee ja ionisoi yhä vähemmän yhä kauemmaksi laajentunutta kaasupilveä, kunnes tähti muuttuu valkoiseksi kääpiöksi, sumun atomit rekombinoituvat ja sumu häviää avaruuteen toimien ehkä myöhemmin uusien tähtien raaka-aineena. Tyypillisen planetaarisen sumun elinkaari on noin 10000 vuoden mittainen.

title: Messier 13

text:
Herkuleen suuri pallomainen tähtijoukko (Messier 13, M13, NGC 6205) on nimensä mukaisesti kirkas pallomainen tähtijoukko, joka sijaitsee Herkuleen tähdistössä. Sen löysi Edmond Halley vuonna 1714, ja Charles Messier luetteloi kohteen 1. kesäkuuta 1764.
Tähtijoukon suhteellinen kirkkaus on 5,9, ja sen voi nähdä paljain silmin hyvissä olosuhteissa. Kohteen läpimitta on noin 145 valovuotta, ja se koostuu useista sadoista tuhansista tähdistä, joista kirkkain on muuttuva tähti V11 11,95 magnitudillaan. Messier 13 on noin 25 100 valovuoden päässä Maasta. Tunnusomaista kohteelle on niin kutsuttu Mersun merkki, joka on pimeä sumu joukon keskustassa.

title: Rho Ophiuchi

text: Rho Ophiuchi (ρ Ophiuchi, ρ Oph) on himmeä sininen tähti Käärmeenkantajan tähdistössä eteläisellä tähtitaivaalla. Tähti näkyy juuri ja juuri edullisissa oloissa napapiirin eteläpuolella. Tähden näennäinen kirkkaus on 4,57 ja se sijaitsee 394 valovuoden päässä Maasta. Tähden spektrityyppi on B2V ja absoluuttinen kirkkaus on −0,84. Tähti tunnetaan siitä, että sen lähellä Maasta katsoen on pimeitä sumuja ja syntyviä tähtiä.

title: Rosette-sumu

text: Rosette-sumu on emissiosumu Yksisarvisen tähdistössä. Sumu on noin 80,0 × 60,0 kaariminuutin kokoinen, ja sen näennäinen kirkkaus on +6,0 magnitudia. Nykyään NGC kohteet NGC 2237, NGC 2238, NGC 2239 ja NGC 2246, joista 2237:ää on käytetty koko sumun merkintänä, kuuluvat sumuun. Sumun keskellä sijaitsee avoin tähtijoukko NGC 2244, jonka suhteellinen kirkkaus on +4,80 magnitudia ja läpimitta 24 kaariminuuttia.

title: Joutsen (tähdistö)

text: Denebin lähellä sijaitseva Pohjois-Amerikka-sumu eli NGC 7000 on tunnettu emissiosumu, joka valokuvissa näyttää paljon Pohjois-Amerikan mantereelta. Sumu peittää taivaalta 10 täydenkuun alan, mutta sillä on pieni pintakirkkaus, joten sitä on vaikea havaita paljain silmin ellei käytä apuna UHC-suodinta. NGC 7000 löydettiin 1890-luvulla ensimmäisissä pitkän valotusajan tähtikuvista. Sumu koostuu lähinnä ionisoituneesta vedystä, joka antaa sille sen tunnusomaisen punaisen värin. Sumun ja Maan välissä on tähtienvälisiä pölypilviä, jotka peittävät osia sumusta taakseen ja antavat sille sen ominaismuodon. Sumun länsipuolella on pimeän sumun "LDN 935" erottama pienikokoisempi Pelikaanisumu.

title: Planetaarinen sumu

text: Planetaaristen sumujen ymmärrettiin olevan osa tähtien kehityskaaren loppua, kun sumujen keskuksista löydettiin pieniä ja kuumia valkoisia kääpiötähtiä ja kun sumujen havaittiin laajenevan. 1900-luvun lopulla avaruusteleskoopit mahdollistivat muiden kohteiden ohella myös planetaaristen sumujen tutkimisen sellaisilla aallonpituuksilla, jotka eivät läpäise Maan ilmakehää, sekä sumujen tiheyden ja lämpötilan tarkemman mittauksen. Hubble-avaruusteleskooppi on paljastanut lukuisista sumuista aiemmin luultua paljon monimutkaisempia rakenteita.

title: Kotka (tähdistö)

text: Kotka (lat. "Aquila", gen. "Aquilae") on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä.

title: Valkeat yöt (elokuva)

text: Viscontin elokuva poikkeaa selvästi Dostojevskin alkuteoksesta. Tapahtumapaikka on käytännössä muuttunut kokonaan, sillä pohjoisen vaaleat kesäyöt ovat vaihtuneet Italian pimeisiin öihin, jossa valkoisuutta edustaa vain ikuinen sumu ja viimeisen yön lumisade. Elokuvan öinen maailma on hillitty, ja tapahtumat on tallennettu hyvin pitkin otoksin. Tarina on siirretty elokuvaan lähes sellaisenaan, Visconti on siirtänyt sen kuitenkin omaan aikaansa.

title: Planetaarinen sumu

text: Planetaarinen sumu on tähtitieteessä hehkuva kaasukuori, joka on syntynyt normaalikokoisen tai pienen tähden elinkaaren lopussa tähden puhallettua ulkokuorensa avaruuteen. Planetaariset sumut ovat kaasusumuista pienimpiä – niiden koko on korkeintaan muutamia valovuosia ja elinikä joitakin tuhansia vuosia. Planetaaristen sumujen sukulaisia ovat supernovajäänteet, jotka ovat kuitenkin syntyneet varsin erilaisissa olosuhteissa ja poikkeavat yleensä myös ulkonäöltään planetaarisista sumuista.

title: Helix-sumu

text: Helix-sumu eli NGC 7293 on suuri planetaarinen sumu. Helix-sumu on yksi lähimmistä ja näyttävimmistä planetaarisista sumuista. Se sijaitsee Vesimiehen tähdistössä, noin 700 valovuoden etäisyydellä Maasta. Sumu on syntynyt noin Auringon kokoisen tähden elinkaaren lopussa tähden puhallettua ulkokuorensa avaruuteen.

title: Esiplanetaarinen sumu

text: Esiplanetaarinen sumu (protoplanetaarinen tai preplanetaarinen sumu) on planetaarisen sumun esivaihe, jossa punainen jättiläistähti sinkoaa ulkokuortaan pois. Esiplanetaariset sumut ovat yleensä kahden vastakkaisen suihkun muotoisia.

title: Tähtitiede

text: Linnunrata tähdet: muuttuvat tähdet, kaksoistähdet, tähtijoukot, neutronitähdet, mustat aukot, supernovat eksoplaneetat tähtienvälinen aine: pimeät sumut, emissiosumut, heijastussumut galaksit ja galaksijoukot galaksien ja galaksijoukkojen kehitys galaksien ja galaksijoukkojen dynamiikka, pimeä aine kvasaarit ja muut aktiiviset galaksiytimet kosmologia kosminen taustasäteily

title: Lyyra (tähdistö)

text: Tähtien γ ja β Lyrae välissä sijaitsee tunnettu planetaarinen sumu M57 eli Lyyran rengassumu (NGC 6720) (kuvassa). M57 on tunnetuimpia planetaarisia sumuja ja sen löysi vuonna 1779 ranskalainen tähtitieteilijä Antoine Darquier de Pellepoix. Sumua valaisee himmeähkö (kirkkaus +14,7) valkoinen kääpiö sumun keskellä, jonka taas löysi saksalainen tähtitietielijä Friedrich von Hahn vuonna 1800. M57 laajenee taivaalla noin kaarisekunnin verran vuosisadassa joka vastaa sumun laajenemista noin 20-30 km/s:n vauhdilla. Kirkkaudeltaan sumu on +8,8 ja se sijaitsee Maasta 2300 valovuoden päässä.

title: Eeta Carinae

text: Homunculus-sumu on osa huomattavasti suurempaa Kölin sumua. Kölin sumu on pääasiassa ionisoidusta vedystä (H-II) koostuvaa uusien tähtien muodostumisen aluetta, jossa myös Eeta Carinae on muodostunut noin miljoona vuotta sitten. Kölin sumua kutsutaan joskus nimellä ”Eeta Carinae -sumu” tunnetun tähden mukaan, mutta sitä ei tule sekoittaa Homunculus-sumuun.[2][12]

title: Kölin sumu

text: Yksi Kölin sumun tunnetuimmista tähdistä on Eeta Carinae, hyperjättiläinen, jota ympäröi punertava Homunculus-sumu. Eeta Carinae on muodostunut Kölin sumussa.