query: Mikä on Lempäälän kanavan pituus?

title: Lempäälän kanava

text: Lempäälän kanava on Lempäälän keskustassa sijaitseva Pyhäjärven ja Vanajaveden yhdistävä kanava, jonka pituus on 1275 metriä ja putouskorkeus 2,20–2,40 metriä. Kanavassa on yksi 160 metriä pitkä ja 8 metriä leveä sulku. Kanavan ylittää kaksi maantiesiltaa ja yksi rautatiesilta. Suurimmat sallitut alusten mitat ovat 145,0 × 7,5 × 1,8 × 5,5 metriä (pituus × leveys × syväys × korkeus); aluksen maston korkeus voi siltojen takia olla enintään 5,5 metriä.

title: Nesterinsaaren kanava

text: Nesterinsaaren kanava rakennettiin 1876–1878 Pielisjoen sivuhaaraan ja se otettiin käyttöön 1879. Kanavan pituus oli 72 metriä ja sen puurakenteisen sulun pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Kanavasta ei nykyisin ole enää mitään jäljellä.

title: Pyhäjärvi (Tampere)

text: Toutosesta itään jää saaren ja mantereen väliin Hahkalanvuolle, jonka takana aukeaa Kirkkojärvi. Kirkkojärven pohjois- ja itärantoja kiertävät Lempäälän keskustaajaman asuinalueita. Kirkkojärven koillispäähän laskee Vanajaveden laskujoki Kuokkalankoski ja Kirkkojärven eteläpäähän laskee Hiidenvuolteelta Lempäälän kanava.[1][5]

title: S/S Elias Lönnrot

text: "Elias Lönnrot" liikennöi aluksi Pyhäjärvellä Tampereen ja Lempäälän välillä yhdessä vuonna 1866 valmistuneen siipirataslaiva "Vanajan" kanssa, joka liikennöi taas Lempäälän ja Hämeenlinnan välillä. Ennen Lempäälän kanavan valmistumista Kuokkalankoski esti suoran laivaliikenteen Tampereelta Hämeenlinnaan. Koskesta pääsi 1860-luvulla nousemaan laiva vain kaksi kertaa, heinäkuussa 1863 potkurihöyrylaiva Ilmarinen ja vuonna 1866 siipirataslaiva S/S "Vanaja". Ennen kanavan valmistumista matkustajat siirtyivät jalan maakannaksen yli Havaslahdesta Pyhäjärven puolelle Kirkkojärven rantaan. Lempäälän kanavan valmistuttua 1874 siipirataslaiva "Vanaja" saattoi liikennöidä koko matkalla, mutta "Elias Lönnrot" oli rataskoneistoineen liian leveä sopiakseen kanavan sulkuun.

title: Paiholan kanava

text: Paiholan kanava rakennettiin vuosina 1875–1876. Kanavan pituus oli 266 metriä ja sen puurakenteisen osittain kallioon louhitun sulun pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Puinen sulku muutettiin betonisuluksi 1918. Kanavasta on nykyisin jäljellä veden alle jäänyt sulku ja kanavanvartijan talo.

title: Saapaskosken kanava

text: Saapaskosken kanava rakennettiin 1877–1878 kapean kosken lähellä olleen Myllyniemen kannaksen poikki. Kanavan pituus oli 510 metriä ja siinä oli yksi puurakenteinen sulku jonka pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Sulku muutettiin kivirakenteiseksi 1912-1913. Nykyisin kanavasta on jäljellä sulkukammio, aallonmurtaja ja kanavanvartijan talo. Kanavan sulkuportit on poistettu ja kanavassa käy voimakas virtaus. Kanavaa ei voi käyttää veneliikenteeseen koska veneet kaatuisivat näkyvissä olevaan sulun yläportin kynnykseen. Sulun yli johti puinen silta.

title: Lempäälä

text: Lempäälän Kuljussa sijaitsee Pirunlinna, jossa on paljon luolia ja kallioita, jotka toimivat kivikaudella ihmisten asuin- tai suojapaikkoina ja josta on löydetty myös kivikautisia jäänteitä. Vuonna 1873 valmistunut, Lempäälän keskustan halki kulkeva Lempäälän kanava yhdistää Vanajaveden ja Pyhäjärven. Lempäälän keskustassa sijaitsee myös keskiaikainen harmaakivikirkko. Hakkarissa sijaitsee Kuokkalan museoraitti, jonka varrella on museoita, esimerkiksi Eskolan vanha kyläkauppa ja sepänpaja. Marjamäessä sijaitsee suuri kauppakeskus Ideapark, jossa sijaitsee monenlaisten myymälöiden lisäksi myös muun muassa pohjoismaiden suurin sisähuvipuisto Funpark.Lempäälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja makeat "siirappikakot".

title: Suomen kanavat

text: Kokemäenjoen vesistön eteläosiin rakennettiin kaksikammioinen Valkeakosken kanava vuonna 1869 ja yksikammioinen Lempäälän kanava vuonna 1873. Esteeksi jäi Tampereen kannas, johon ei koskaan rakennettu kanavaa.

title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Suomen suuriruhtinaskunnan teollisten, taloudellisten ja sosiaalisten muutosten kannalta keskeistä oli, että maan keskushallinto aloitti keisarin kehotuksesta voimakkaan liikenneväylien rakentamisen ja kunnostamisen 1850-luvulla. Talouden merkantilistien ja liberalistien välillä oli erimielisyyttäkin siitä pitikö maassa edistää rautatieverkon vai vesireittien eli kanavien rakentamista. Vaikka kanavien haittapuolena oli jään muodostuminen talvella, molemmat kuljetusreitit kuitenkin tukivat erityisesti metsäteollisuuden kehitystä; kanavat toimivat uittoreitteinä ja rautateillä vietiin raaka-aineita ja valmiita tuotteita. Saimaan kanava oli maan suurin kanavahanke ja se valmistui vuonna 1856. Kanavaa käytti vuosina 1857–1870 noin 2  600 laivaa vuodessa. Merkittäviä hankkeita olivat myös Lempäälän, Muroleen ja Valkeakosken kanavat. Höyrykonetekniikan kehitys ja uudet kanavat käynnistivät lähinnä henkilöliikennettä palvelleen, vilkkaan pienikokoisten höyrylaivojen liikennöinnin kaikille suuriruhtinaskunnan suurille järville.

title: Lempäälän kanava

text: Luokka:Suomen kanavat Kanava Luokka:Pyhäjärven alue (Tampere)

title: Lempäälän kanava

text: Vuosina 1958–1961 kanava uusittiin uittoja varten. Tällöin kanavan sulku suurennettiin nykyiseen kokoonsa ja yläkanavaa syvennettiin. Kanavan nykyinen ulkoasu onkin peräisin tältä ajalta. Kanava palvelee nykyisin lähinnä matkailua, ja sen kautta kulkee Suomen Hopealinjan laivareitti Tampereelta Hämeenlinnaan.

title: Lempäälän rautatieasema

text: Lempäälän rautatieasema oli yksi Hämeenlinnan ja Tampereen välisen rataosan IV luokan rautatieasemista samanaikaisesti sen kanssa 22. kesäkuuta 1876 käyttöön otettujen Parolan, Kuurilan ja Viialan asemien ohella. Näistä Lempäälä on ainoa, jossa alkuperäinen asemarakennus on säilynyt nykypäiviin saakka. Lempäälästä oli muodostunut liikenteen solmukohta jo ennen rautatien tuloa, kun Lempäälän kanava oli valmistunut vuonna 1874. Ennen Toijala–Valkeakoski-radan rakentamista ainoa maayhteys pääradan varresta Valkeakoskelle kulki Lempäälän kautta. Lempäälän aseman alkuperäisenä nimenä oli vuoteen 1897 saakka Lempoinen (ruots. Lembois).

title: Haapavirran kanava

text: Haapavirran kanava rakennettiin vuosina 1882–1883 Haapavirran kosken itäpuolella olleen niemen poikki sen jälkeen kun vuonna 1879 tehty kosken perkaus ei ollut onnistunut. Kanavan pituus oli 354 metriä ja sen puurakenteisen sulun pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Puinen sulku muutettiin betonisuluksi 1913-1915. Kanavasta on nykyisin jäljellä portiton sulku ja kanavanvartijan talo. Vedenpinta kanavassa on nykyisin korkeammalla kuin kanavan käyttöaikana.

title: Hiidenvuolle

text: Hiidenvuolle on Vanajaveden Korteselän kapeikko Lempäälässä ja osa Vanajaveden reittiä. Vanajavesi laskee Hiidenvuolteen kautta Ahtialanjärveen, joka taas laskee sen pohjoispuolella sijaitsevien Herralankosken ja Kuokkalankosken kautta Pyhäjärveen. Hiidenvuolteelta Pyhäjärveen johtaa myös Lempäälän kanava. Hiidenvuolteen ja Lempäälän kanavan kautta kulkee Hämeenlinnasta Tampereelle johtava yleinen vesiväylä, jonka kulkusyvyys on 1,8 m.

title: Rikalan kanava

text: Rikalan kanava oli Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n Lempäälässä käynnistämä kanavahanke jolla oli tarkoitus avata vesiliikenneyhteys Pyhäjärven ja Vanajaveden välille. Kanavaa alettiin kaivaa pääosin sotilaiden voimin Lempäälän Mattilassa vuonna 1778. Kun 1788 alkoi Venäjää vastaan sotilaat vietiin pois kanavatyömaalta ja rakentaminen jatkui vielä seuraavaan kevääseen paikallisin voimin. Tämän jälkeen työt pysähtyivät lopullisesti ja kanava jäi keskeneräiseksi kaivannoksi. Nykyään kanavatyömaa näkyy paikka paikoin leveänä ojana.

title: Suomen kanavat

text: Kravin kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1800-luvun alusta Kokemäenjoen eteläpuolella Huittisten ja Kokemäen alueilla Mustosen kanava, kanavanrakennushanke Saimaan Oriveden ja Kiteen Pyhäjärven välillä Puhoksessa Patajoen kanava, 2000-luvun alussa kesken jäänyt kanavointityö Keski-Suomessa Patalahti-järven ja Päijänteen välisellä Patajoella vesireitin luomiseksi Jämsän Himokselle Pontuksen kaivanto, 1600-luvun alussa kaivettu kesken jäänyt uoma puoli kilometriä pitkä kanavauoma Lappeenrannan Lauritsalan Pontuksessa Rikalan kanava, kesken jäänyt alusliikenteen mahdollistavan kanavan rakennustyö 1700-luvun loppupuolelta Lempäälässä Pyhäjärven ja Vanajaveden välillä

title: Lempäälän kanava

text: Lempäälään yritettiin rakentaa kanavaa jo 1700-luvun loppupuolella, mutta työ jäi kesken noin kymmenen vuoden yrittämisen jälkeen. Kanavatyömaa sijaitsi Rikalassa, nykyisen kanavan eteläpuolella, missä kaivannot ovat vieläkin nähtävissä.

title: Lempäälä

text:
Maanomistukseltaan Lempäälä on ollut erityisesti 1600–1800-luvuilla kartanoiden hallitsema pitäjä. Lempäälässä on ollut 11 kartanoa: Hietaniemi, Innilä, Kelho, Kukkola, Kulju, Laikka, Lastunen, Loppi, Sotavalta, Tolvila ja Viiala. Kaksi viimeksi mainittua liitettiin 1932 perustettuun Viialan kuntaan. Erityisesti Itä-Lempäälän kartanot Innilä, Kelho, Lastunen, Sotavalta ja Viiala olivat 1700- ja 1800-luvuilla pitkään samojen henkilöiden ja sukujen omistuksessa, jolloin ne muodostivat suuren yhtenäisen alueen. Hietaniemi, Innilä, Kelho ja Sotavalta ovat edelleen maanviljelystiloja.
Lempäälään yritettiin rakentaa kanavaa jo 1700-luvulla Rikalaan, mutta työ jäi kesken. Uudelleen työt aloitettiin kirkonkylässä 1800-luvulla, ja uusi Lempäälän kanava valmistui vuonna 1873.

title: Vanajaveden reitti

text: Lempäälässä Vanajaveden reitin vedet laskevat Hiidenvuolteen, Liuhanvuolteen ja Herralanvuolteen kapeikkojen sekä Kuokkalankosken muodostaman luonnonuoman ja tämän osittain ohittavan Lempäälän kanavan kautta Pyhäjärveen.

title: Lempäälän kanava

text: Kanavassa on ajoittain vesistön säännöstelyjuoksutusta, joka aiheuttaa siinä vaarallisen voimakkaan virtauksen. Kanavassa sattui vuonna 1988 vakava onnettomuus, jossa neljä ihmistä hukkui veneen kaaduttua virtauksessa. Tämän vuoksi kanavalle on asennettu varoitusvalot sekä rautatiesillan yhteyteen turvaportti, joka estää veneiden ajautumisen sulkuun tulvajuoksutusten aikana.

title: Tuomas Taittonen

text: Taittonen oli sitten kasöörinä ensin vuoden 1869 alusta Vesijärven kanavan rakennustyömaalla ja sitten vuodesta 1871 Lempäälän kanavan rakennustyömaalla. Lempäälän kanavan valmistuttua Taittonen nimitettiin kanavan päälliköksi. Viimeksi Taittonen toimi 1877–1884 Valkeakosken kanavan kanavapäällikkönä. Hän jäi eläkkeelle 1884 ja vietti sitten eläkepäiviään Valkeakosken kanavan varrelle rakentamassaan huvilassa.

title: Häihän kanava

text: Häihän kanava rakennettiin vuosina 1874–1876. Kanavan pituus oli 108 metriä ja sen kivirakenteisen sulun pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Kanava sijaitsee Pielisjoessa Häihän saaressa ja siitä on jäljellä portiton sulku ja kanavanvartijan talo.

title: Konnuksen kanava

text: Toisen Konnuksen kanavan pituus oli 267 metriä, putouskorkeus 0,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja suurin syvyys 2,67 metriä. Kanavan sulun pituus oli 59,4 metriä.

title: Kokemäenjoen vesistö

text: Apian kanava, Valkeakoski Herraskosken kanava, Virrat Kaivannon kanava, Kangasala Kaivannonsalmen kanava, Pirkkala Kautun kanava, Ruovesi Lempäälän kanava, Lempäälä Muroleen kanava, Ruovesi Valkeakosken kanava, Valkeakoski Visuveden kanava, Ruovesi

title: Joensuun kanava

text: Joensuun kanava sijaitsee Pielisjoella Joensuun kaupungin keskustassa Siltakadun kohdalla. Ensimmäinen kanava paikalle rakennettiin vuosina 1876–1877. Kanavan pituus oli 537 metriä ja siinä oli yksi puinen sulku jonka pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1 metriä. Tämä sulku uusittiin vuosina 1918–1923 betonirakenteiseksi.

title: Ilmarinen (1863 höyrylaiva)

text: Ilmarinen matkasi heinäkuussa 1863 Tampereelta Hämeenlinnaan ja onnistui suurien vaikeuksien jälkeen nousemaan ylös Lempäälän Kuokkalankoskea joka yhdisti Pyhäjärven ja Vanajaveden vesistöt. Saman kosken nousi ylös vuonna 1866 myös siipirataslaiva Vanaja mutta sen jälkeen kosken kautta ei kulkenut enää laivoja. Hämeenlinnan ja Tampereen välillä matkustajat joutuivat siirtymään jälkaisin Lempäälän Havaslahdesta maakannaksen poikki Kirkkojärven rantaan Pyhäjärven puolelle siihen saakka kunnes kannaksen poikki valmistui 1874 Lempäälän kanava.

title: Lempäälän kanava

text: Nykyinen Lempäälän kanava rakennettiin vuosina 1867–1874 hätäaputöinä. Aluksi kanavan läpi kulki vilkas matkustajaliikenne, mutta sen jälkeen kun Tampere–Hämeenlinna-rautatie valmistui 1876, kanavaa käytettiin lähinnä tavarankuljetuksiin.

title: Suomen kanavat

text: Herraskosken kanava, Virtain kaupungissa sijaitseva Visuveden ja Toisveden välisen väylän osa Lempäälän kanava, Lempäälän keskustassa sijaitseva kanava Tampere-Hämeenlinna vesireitillä Muroleen kanava, Runoilijan tie -vesireitin osana toimiva kanava Ruoveden kunnassa Valkeakosken kanava, Valkeakosken keskustan tuntumassa kulkevan kanavan kautta kulkee reitti mm. Längelmävedelle ja Pälkänevedelle

title: Koukkujärvi (Lempäälä)

text: Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Koukkurahkalla Lempäälän koilliskulmassa. Järvessä on pääaltaan sivuilla kaksi lahtea, jotka luovat sille koukkumaiset ulokkeet. Suota ei ole ojitettu ja sen Kangasalan puoleinen osa on kokonaan rauhoitettu ja Lempäälän puoli vain järven läheltä oleva osa. Järvellä ei ole laskuojaa, kuten ei myöskään samalla suolla olevalla toisella lammella. Sadevedet suotuvat siten todennäköisesti lounaaseen tai luoteeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Suurin osa järveä kuuluu Lempäälään, mutta Kangasalan raja leikkaa järvestä pienen osan itäpäästä.

title: Vanajaveden–Pyhäjärven alue

text: Vesistöalue on säännöstelty. Pohjoisessa vedenkulkua säädellään Nokianvirran ja Tammerkosken voimalaitoksissa. Nokianvirrassa sijaitseva Melon voimalaitos säännöstelee vedenkulkua epäsäännöllisillä ja voimakkailla toimenpiteillä. Tämä aiheuttaa suuria virtaaman vaihteluita Nokianvirrassa. Etelässä vedenpintojen korkeutta säännöstellään Herralanvuolteen padolla ja joskus Lempäälän kanavan avulla. Myös Lempäälän kanavan läheisyydessä esiintyy voimakkaita virtaamavaihteluita. Vanajaveden säännöstelyllä on kielteisiä vaikutuksia, koska monien rehevien ja matalien lahtien umpeenkasvu on kiihtynyt.


query: MIkä on Cookinsaarien pinta-ala?

title: Cookinsaaret

text: Cookinsaarten maapinta-ala on yhteensä noin 236km²[2] ja meripinta-alaa on noin kaksi miljoonaa neliökilometriä. Sijainniltaan ne ovat suurin piirtein Tahitin ja Amerikan Samoan puolivälissä. Rarotongan saari on noin 1260 kilometrin päässä Tahitista ja noin 3450 kilometrin päässä Uuden-Seelannin Aucklandista. Cookinsaaret jaetaan eteläisiin ja pohjoisiin saariin, joita erottaa lähes 1000 kilometriä tyhjää merta.[3] Cooksaarten yhteensä 15 saaresta kuusi kuuluu pohjoisiin ja yhdeksän eteläisiin saariin[4]. Pohjoiset saaret ovat enimmäkseen pieniä atolleja. Laguuni on hyvin tavallinen piirre pohjoissaarilla. Eteläiset saaret muodostavat noin 90% koko Cookinsaarten pinta-alasta ja monet niistä ovat tuliperäisiä. Suuri osa niistä on hyvin vanhoja ja esimerkiksi Mangaia kuuluu eteläisen Tyynen valtameren vanhimpiin saariin.[3]

title: Pukapuka

text: Pukapuka on atolli Tyynellämerellä. Se kuuluu Cookinsaariin ja on sen asutetuista atolleista sijainniltaan syrjäisimpiä. Pinta-alaa saarella on 1,3 km² ja asukkaita oli 425 vuoden 2016 väestönlaskennassa..

title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerston on koralliatolli Cookinsaarilla, Tyynellämerellä. Se sijaitsee noin 500 kilometrin päässä Cookinsaarten pääsaaresta, Rarotongasta. Palmerstonin pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Saarella oli 57 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. He puhuvat murteellista englannin kieltä. Asukkaat polveutuvat vain yhdestä miehestä, englantilaisesta William Marstersista.

title: Nassau (Cookinsaaret)

text: Nassau on saari Cookinsaarilla, Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee Cookinsaarten pohjoisessa saariryhmässä eikä sillä ole laguunia, toisin kuin muilla ryhmän saarilla. Saarella oli vuoden 2016 väestönlaskennassa 78 asukasta, jotka asuvat yhdessä kylässä. Saarelle pääsee ainoastaan laivalla, sillä lentokenttää ei ole.

title: Pukapukan kieli

text: Pukapuka on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan enimmäkseen Pukapukalla, Cookinsaarilla. Kielellä on jonkin verran puhujia myös Australiassa, Uudessa-Seelannissa sekä muualla Cookinsaarilla. Kieltä puhuu äidinkielenään Cookinsaarilla noin 700 ihmistä ja kaikkiaan noin 3 100 ihmistä.

title: Cookinsaaret kesäolympialaisissa 2016

text: Cookinsaaret osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti yhdeksän urheilijaa viidessä lajissa. Joukkue on Cookinsaarten olympiahistorian suurin. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi koskimeloja Ella Nicholas.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Takutea

text: Takutea on asumaton saari Polynesiaan kuuluvilla Cookinsaarilla Tyynellämerellä. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Sen korkein kohta on kuusi metriä merenpinnan yläpuolella. James Cook vieraili saarella ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1777.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Cookinsaaret

text: Kaksi Cookinsaarten suosituinta urheilulajia ovat rugby ja kriketti. Rugbykausi kestää toukokuusta elokuuhun ja krikettikausi tammikuusta huhtikuuhun. Monet saarten kylistä muodostavat omat joukkueensa. Naisten keskuudessa harrastetaan etenkin verkkopalloa. Pelien lisäksi suosittuja urheilumuotoja ovat juoksu ja kanoottikisat.[14] Vuodesta 1988 lähtien Cookinsaaret on ottanut osaa kesäolympialaisiin yhteensä kuusi kertaa. Kilpailijoita on ollut yhteensä kuusitoista, mutta kukaan heistä ei ole päässyt mitaleille.[16] Cookinsaaret on ottanut osaa myös Tyynenmeren saarivaltioiden välisiin kisoihin[17].

title: Cookinsaaret olympialaisissa

text: Cookinsaaret on ollut kesäolympialaisissa mukana vuodesta 1988 lähtien joka kerta 2-9 urheilijan joukkueilla. Maa ei ole saanut mitaleja eikä päässyt pistesijoille. Talviolympialaisiin Cookinsaaret ei ole osallistunut.

title: Cookinsaaret kesäolympialaisissa 2012

text: Cookinsaaret osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 joukkueella, johon kuului kahdeksan urheilijaa viidestä eri lajista. Maa ei saavuttanut mitaleita kisoissa. Lipunkantajana avajaisissa ja päättäjäisissä toimi uimari Ching Wei.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Palmerston (Cookinsaaret)

text: Palmerstonin pinta-ala on 2,6 km². Se on eteläisten Cooksaarten ainoa todellinen atolli. Se koostuu kuudesta "motusta" eli luodosta, jotka ovat muodostuneet 1457 hehtaaria käsittävälle koralliriutalle. Riutta puolestaan ympäröi noin 11 kilometrin verran sen sisään muodostunutta laguunia. Saaren korkein kohta on 6 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva "The Mountain". Saarta vaivaavat kovat tuulet ja sinne on iskenyt voimakkaita hurrikaaneja vuosina 1883, 1914, 1923, 1926, 1931, 1935, 1942 ja 1967. Saarelle liikennöi lautta noin kerran kahdessa kuukaudessa. Suurin osa saarella vierailijoista tulee yksityisillä jahdeilla.

title: Cookinsaaret

text: Ensimmäiset eurooppalaiset Cookinsaarilla olivat espanjalaisia tutkimusmatkailijoita. Álvaro de Mendaña de Neira kävi Pukapukan saarella vuonna 1595 ja Pedro Fernándes de Quirós kävi Rakahangassa vuonna 1606. Espanjalaisten jälkeen tulivat britit. James Cook havaitsi saaret laivastaan ensimmäisen kerran vuonna 1773 ja kartoitti suuren osan alueesta vuoteen 1777 mennessä. Cook nimesi Cookinsaarten eteläiset saaret alun perin Herveysaariksi, mutta 50 vuotta myöhemmin venäläinen Johann von Krusenstern nimesi saaret Cookin mukaan Cookinsaariksi teoksessaan Atlas de l'Océan Pacifique. Tutkimusmatkailijoiden jälkeen tulivat lähetyssaarnaajat, joista ensimmäisiä oli John Williams, joka saapui alueelle vuonna 1821.[8] Lähetyssaarnaajat asettivat voimaan tiukat uskontoon perustuneet lait ja hävittivät alkuperäiset uskonnot. Lähetyssaarnaajien mukana tulivat myös taudit kuten isorokko ja punatauti. Saarten asukasluku kääntyi laskuun ja monin paikoin syntyvyys ylitti jälleen kuolleisuuden vasta 1900-luvulla.[9] Tuhoa aiheuttivat 1860-luvulla myös etenkin pohjoisilla Cookinsaarilla orjakauppiaat, jotka veivät saarten asukkaita Peruun.[10]

title: Mitiaro

text: Mitiaro on tuliperäinen saari Cookinsaarilla. Sen pinta-ala on 22,3 neliökilometriä. Mitiaron historia on läheisessä yhteydessä läheisen Atiun historian kanssa. Eurooppalaiset tulivat saarelle 1800-luvun alussa ja tuolloin saarella oli noin 100 asukasta. Vuoden 2016 väestönlaskennassa asukkaita oli 155 ja määrä on vähenemään päin.

title: Mangaia

text: Mangaia on kaikkein eteläisin Cookinsaarista ja sen toiseksi suurin saari. Sen pinta–ala on 51,8 km². Geologisten tutkimusten perusteella sen iäksi on arvioitu 18 miljoonaa vuotta. Sen korkein kohta on 4 750 metriä merenpohjasta ja 169 metriä merenpinnasta. Monien muiden Cookinsaarien tapaan saarta ympäröi kivettyneistä koralleista muodostunut rengas eli "makatea", jonka keskellä on tuliperäinen ylänkö. Saaren kalkkikiveen on muodostunut useita luolia, joista suurin on nimeltään "Teruarere". Saaren keskustan kukkuloilta tulee useita puroja, mutta makatean takia mikään niistä ei laske mereen. Kukkuloilla kasvaa myös karibianmännyistä muodostunutta metsää, joka istutettiin saarelle alun perin estämään eroosiota ja luomaan puutavaraa. Metsä on kuitenkin jäänyt sittemmin taloudellisesti käyttämättä.

title: Mangaia

text: Mangaia on saari Cookinsaarilla. Se on Cookinsaarista eteläisin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Rarotongan jälkeen. Mangaian on arveltu olevan Tyynenmeren vanhin tuliperäinen saari. James Cook kävi Mangaialla 29. maaliskuuta 1777. Saarella oli 493 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa. Saaren asukkaat puhuivat aiemmin mangaiaa, joka on sittemmin sulautunut rarotongan kieleen.

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Cookinsaaret

text: Cookinsaaret asutettiin noin 1500 vuotta sitten pääasiassa Seurasaarilta ja Ranskan Polynesiasta käsin. Kirjallisia tietoja saarten historiasta on vasta eurooppalaisten ajoilta, mutta saarten perimätieto ulottuu noin 1400 vuoden päähän. Cookinsaaria hallitsivat paikalliset ariki-nimellä tunnetut päälliköt, joiden alapuolella oli mataiapo- ja rangatira-nimillä tunnettuja alipäälliköitä. Maat oli jaettu tapere-nimisiin yksiköihin, joita johti mataiapo. Taperea asutti yleensä yksittäiset suvut. Saarilla oli koutu-nimisiä tapaamispaikkoja, joihin kokoonnuttiin esimerkiksi uskonnollisia menoja varten. Koutou oli myös arikin kotipaikka.[7] Päälliköiden ja tavallisen kansan lisäksi saarilla oli pappeja ja eri alojen tietäjiä[8].

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Cookinsaaret

text: Cookinsaaret on Uuden-Seelannin liitännäisvaltio. Uusi-Seelanti vastaa saarten ulkopolitiikasta ja puolustuksesta, vaikka viime aikoina Cookinsaaret on lisääntyvässä määrin alkanut omaksua itsenäistä ulkopolitiikkaa. Sisäisissä asioissa Cookinsaarilla on täysi itsenäisyys. Sillä on myös oikeus päättää yksipuolisesti itsenäistyä koska hyvänsä. Poliittinen järjestelmä saarilla on parlamentaarinen demokratia. Cookinsaarten valtionpäämiehenä toimii kuningatar Elisabet II, jota edustaa saarilla Sir Frederic Goodwin. Uutta-Seelantia saarilla edustaa Linda Te Puna. Nykyinen pääministeri on Cook Islands Partyn Henry Puna, joka sai virkansa vuonna 2010. Pääministeriksi nousee tavallisesti suurimman puolueen tai enemmistökoalition johtaja. Pääministeri valitsee saarten kabinetin. Cookinsaarilla on kaksihuoneinen parlamentti, johon kuuluu ylä- ja alahuoneet. Ylähuoneeseen kuuluu perinteisiä päälliköitä ja lakiasäätävään alahuoneeseen 24 vaaleissa valittua edustajaa. Ylähuoneella ei ole lainsäädäntövaltaa ja se toimii lähinnä perinneasioissa neuvoa-antavana elimenä. Kaksi merkittävintä puoluetta ovat Cook Islands Party ja Democratic Party.[2]

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista puhekielessä yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Mitiaro

text: Maantieteellisiltä piirteiltään Mitiaro on pieni ja hyvin matala. Saaren pinta-ala on 22,3 km² ja leveimmältä kohdaltaan se on vain 6,4 kilometriä leveä. Saarta ympäröi kivettyneestä korallista muodostunut 6–9 metriä korkea "makateaksi" kutsuttu vyöhyke. Sisämaan korkeimmat kohdat ovat vain kolme metriä ylempänä merenpinnasta kuin makatean korkeimmat kohdat. Sisäosa on paljolti suota ja kaksi niistä, "Te Rotonui" ja "Te Rotoiti", ovat niin syviä että niitä voidaan pitää järvinä. Monista muista Cookinsaarista poiketen Mitiaron rannikolla ei ole juurikaan metsää. Kahdessa järvessä elää muun muassa paikallisia "itiki"-nimellä tunnettuja ankeriaita, sekä Afrikasta istutettuja tilapioita. Järvissä elää myös niihin istutettua maitokalaa. Mitiaro on ainut eteläisistä Cookinsaarista, jolla ei tavata kotoperäisten lintujen kantoja hävittänyttä pihamainaa.

title: Manuae

text: Manuae on saari Cookinsaarilla. Sanaa Manuae käytetään myös yhteisnimityksenä Manuaesta ja sen lähellä sijaitsevasta Te Au O Tun saaresta. Kummallakaan saarella ei ole ihmisasutusta ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 6,2 neliökilometriä.

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Mikä sivusto omistaa FutisForumin?

title: FutisForum

text: right FutisForum ja FutisForum² ovat olleet 2000-luvun aktiivisimpia suomenkielisiä jalkapalloaiheisia internetin keskustelupalstoja. FutisForumia ylläpitää Makra Oy ja se on osa Suomifutis.net-jalkapalloportaalia. FutisForumin omistaa Soccernet.fi-sivusto. FutisForumille on rekisteröity noin 45 000 nimimerkkiä ja siellä oli vuoden 2008 lopussa noin 1,6 miljoonaa viestiä.

title: FutisForum

text: Vuonna 2006 avattu FutisForum², jonne lähes kaikki keskustelu on sittemmin siirtynyt, on sen sijaan yksityishenkilön omistama ja yhteisön itse ylläpitämä. FutisForum²:lla oli vuoden 2016 huhtikuussa yli 53 000 rekisteröitynyttä käyttäjää ja noin 9,5 miljoonaa viestiä[1].

title: Suntuubi.com

text: Suntuubi.comin omistaa Pronetko Networks Oy. Sivusto on yksi Putteri-julkaisujärjestelmällä luoduista sivustoista.

title: FutisForum

text: Vuodesta 2002 lähtien FutisForumilla vaikutti vahva ja kasvava Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajan Antti Muurisen vastainen oppositio. Muurisen lisäksi oman osansa kritiikistä sai myös Palloliitto. Yhtäältä muuris-kritiikki ja toisaalta toiveet maajoukkueen menestyksestä purkautuivat foorumilla muun muassa T-paitaprojektina, lauluina, animaatioina ja kuvakollaaseina. Keväällä 2005 foorumilla organisoitiin Palloliiton toimintatapoja kritisoiva mielenosoitus, joka pidettiin ennen maajoukkueen karsintaottelua Hollantia vastaan.

title: FutisForum

text: Jalkapallon lisäksi FutisForumilla seurattiin vuodesta 2001 lähtien curlingia. Erityisesti Markku Uusipaavalniemen kipparoimat joukkueet olivat kannatettuja. Useat Suomen curling-maajoukkueen jäsenet kommentoivat pelejään foorumille. Vuoden 2006 Torinon olympialaisissa Markku Uusipaavalniemi lähetti television kautta terveiset FutisForumille[12], mistä syntyi foorumin silloinen käyttäjäennätys. Oulunkylän curling-hallin hallisarjassa pelasi kaudella 2006–2007 kolme pääosin futisforumilaisista koostuvaa joukkuetta.

title: FutisForum

text: Huono toimivuus oli FutisForumin tunnusmerkkejä. Alkuvuosien 1996–2000 anarkistinen foorumi oli usein alhaalla ja kärsi "spämmiaalloista". Vuoden 1999 "ääriliike"-keskustelun tiimellyksessä koko foorumi kaatui. Vuoden 2001 syksyllä rekisteröityminen suljettiin häiriköiden pelossa. Käyttäjämäärien kasvun myötä vuodesta 2003 lähtien FutisForum alkoi kaatua lähes säännöllisesti. Kaatumisten yhteydessä vanhoja viestiketjuja katosi usein, mikä aiheutti käyttäjissä närää. Vuonna 2005 vaihdettiin foorumin pyörittämiseen käytettyä ohjelmaa, mutta sekään ei tuonut korjausta asiaan. Keväällä 2005 FutisForum hakkeroitiin ja sen yhteydessä tuli ilmi UG, suurimmalle osalle käyttäjäkuntaa tuntematon suljettu keskustelualue. Asiasta nousi suuri kohu.

title: Pelikone.fi

text: Pelikone.fi on vuonna 2007 perustettu verkkopelisivusto, joka sisältää useita tuhansia verkkopelejä. Kuka vain voi lähettää sivustolle oman pelinsä, mutta kaikki pelit tarkistetaan ennen kuin ne julkaistaan virallisiksi peleiksi. Palvelun pelit käyttävät Adobe Flash -teknologiaa. Sivustolla on myös mahdollisuus tunnuksen luomiseen, joka tuo lisäominaisuuksia. Kävijä, jolla ei ole tunnusta omistaa ainoana mahdollisuutena pelata sivuston pelejä. Rekisteröityneet kävijät voivat kommentoida pelejä. Pelikone.fi sisältää myös ladattavia pelejä. Ladattavat pelit maksavat, mutta niitä saa kokeilla tunnin ilmaiseksi.

title: FutisForum

text: 2018 Mmkisojen aikana FutisForum ajettiin lopullisesti alas.

title: FutisForum

text: - nimimerkki ex_deBoerin FutisForum-historiikki - Liikkukaa.org

title: Rantapallo.fi

text: Sivuston on perustanut toimitusjohtaja Jani Uljas. Rantapallon sisältöpäällikkö on Inka Khanji ja sivuston mediamyynnistä vastaa Milla Himberg. Portaalin omistaa Rantapallo Oy, joka on Alma Median omistuksessa. Rantapallo Oy:n toimintaan kuuluu myös omatoimimatkailuun keskittyvä Pallontallaajat.net-sivusto. Rantapallo.fi toimii jokavuotisten Matkamessujen mediakumppanina.

title: FutisForum

text: FutisForumilla keskusteltiin vuodesta 2003 alkaen kriittisessä hengessä myös Palloliiton lanseeraamasta Kaikki pelaa -ohjelmasta. Vuonna 2005 keskustelu siirtyi pääosin uudelle Nappula- ja Junnufutis-keskustelufoorumille.

title: FutisForum

text: FutisForumilla on kisattu vuodesta 2001 Veikkaus Sarjoissa. Osallistujia on viikoittain satakunta. Lisäksi on perinteisesti järjestetty myös EM- ja MM-kisaveikkaukset.

title: Plus One Dreams

text: Plus One Dreams omistaa kolme pelisivustoa. Kolikkopelit.com-sivuston Vares-peli on Suomen ensimmäinen elokuvasankariin perustuva rahapeli. Sivustolta löytyvät myös yrityksen omat versiot Veikkauksen ja Raha-automaattiyhdistyksen tunnetuksi tekemistä peleistä Hedelmäpeli, Joker Poker, Ruletti, Keno, Black Jack ja raaputusarvat. Sivusto on yksi Pohjoismaiden nopeimmin kasvavista online-kasinoista ja suomalaisten suosituimpia pelisivustoja. Kolikkopelit.com:lla on yli 200 000 rekisteröitynyttä pelaajaa.

title: FutisForum

text: Vuonna 2001 nimimerkki ttr julkaisi FutisForumilla Suomesta jalkapalloyhteiskunta -manifestin, joka argumentoi urheilullisen ja yhteiskunnallisen jalkapallovallankumouksen puolesta. Manifesti – jos ei muuta – voimisti foorumilla jo ennestäänkin vaikuttanutta lähtökohtaisesti kriittistä asennoitumista muita urheilulajeja, erityisesti jääkiekkoa kohtaan.

title: FutisForum

text: Syksyllä 1999 FutisForumin jäsenet vastustivat Palloliitolle luovutetulla adressilla Hjallis Harkimon – toteutumattomaksi jäänyttä – tavoitetta tuoda Veikkausliigaan jääkiekosta tutut play-offit ja paikalliskierrokset.[2]

title: FutisForum

text: Kesään 2007 mennessä FutisForum on marginalisoitunut ja sen kävijämäärät ovat supistuneet kymmenesosaan siitä, mitä "FutisForumin perillisellä", edellisen aikaisemman käyttäjän perustamalla FutisForum²:lla vierailee päivittäin.

title: FutisForum

text: Vuonna 2003 iltapäivälehdistössä nostettiin esiin joidenkin käyttäjien Suomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaan Antti Muuriseen kohdistunut erittäin kärkevä, jopa väkivallalla mässäilevä kielenkäyttö. Keväällä 2004 Yleisradion A-Piste sekä FST:n ajankohtaistoimitus kertoivat FutisForumilla esiintyneistä rasistisista kirjoituksista. Keskustelupalstalle tyypillisesti rasistiset tai muuten kyseenalaiset viestit ovat saaneet myös vastakommenttinsa. Liikkukaa! ry myönsi FutisForumin nimimerkille SMIRNOFF vuoden 2004 virtuaalisen ”Member of the Global Family“ -palkinnon hänen rasisminvastaisesta viestistään.

title: FutisForum

text: Uuden vuosituhannen ensimmäisinä vuosina FutisForumin käyttäjämäärä kasvoi nopeasti. Vuoden 2002 lopussa rekisteröityneitä nimimerkkejä oli jo yli 5000. Jalkapallokeskustelun ohessa vapaa (jalkapalloon liittymätön) keskustelu saavutti pysyvän ja kasvavan jalansijan FutisForumilla. Tämä edisti FutisForumin kasvua omanlaiseksi Internet-yhteisöksi, jossa keskustelu ei enää pyörinyt pelkästään jalkapallon ympärillä.

title: FutisForum

text: Vuodesta 2002 lähtien FutisForum on ollut aktiivinen useiden tuhansien käyttäjien keskustelupalsta. Viestejä on päivittäin tullut useita satoja, tavallisesti tuhatkunta. Foorumille tyypillinen moderoimattomuus, jopa anarkistisuus, on yhdessä kasvavan lukija- ja kirjoittajamäärän kanssa johtanut törmäyksiin perinteisen median kanssa.[3]

title: Plus One Dreams

text: Plus One Dreams omistaa myös Leijonakasino.com-pelipalvelun, jossa on urheiluhenkisiä pelejä. Pokerisivut.com-sivusto on Pohjois-Euroopan suurin pokeriyhteisö yli 100 000 jäsenellään. Sivusto voitti Best Overall Affiliate -palkinnon vuoden 2010 iGB Affiliate Awards -palkintogaalassa.

title: Hinta.fi

text: Palvelun omistaa Suomen Hintavertailu Oy, joka on itsenäinen yritys. Hinta.fi on alun perin lähtöisin tietotekniikka-aiheiselta Muropaketti-sivustolta, jossa se oli oma osionsa. Vuodesta 2016 lähtien Hinta.fi toiminut itsenäisenä sivustona.

title: FutisForum

text: Ensimmäiset vuodet olivat foorumilla hiljaisia. Käyttäjiä oli muutamia kymmeniä ja keskustelu keskittyi maajoukkueen ympärille. Vuonna 1998 HJK:n Mestarien liiga -esitykset nostivat Suomessa jonkinlaista jalkapallohuumaa, mikä näkyi FutisForumin käyttäjä- ja viestimäärien kasvuna sekä keskustelun monipuolistumisena. Kiivaasti keskusteltiin myös Veikkausliiga-joukkue PK-35:n siirtymisestä Hjallis Harkimon omistukseen ja muuttumisesta FC Jokereiksi. Syksyllä 1998 otettiin foorumilla käyttöön käyttäjien rekisteröityminen ja keskustelun jako eri aihealueisiin.

title: TAHKOcom

text: TAHKOcom omistaa Tahko.com-sivuston, joka on ollut vuodesta 1998 Tahkon alueen virallinen pääsivusto. Sivustolla on muun muassa ympärivuorokautinen reaaliaikainen nettivaraamo. TAHKOcom on ainoa keskusvaraamo Suomessa, jolla on kaikista majoituskohteistaan panoraamaesittelyt.

title: FutisForum

text: FutisForum aloitti toimintansa pienenä keskusteluosiona 1996 Soccernet.fi-sivustolla. Nykyään FutisForum on aktiivinen useiden tuhansien käyttäjien keskustelupalsta.

title: FutisForum

text: FutisForum – tuolloin vielä "palsta" – aloitti toimintansa 1996 Soccernet.fi-sivustolla. Vuoden 1997 aikana palstan nimeksi muotoutui FutisForum.

title: FutisForum

text: FutisForumille, kuten internet-yhteisöille on tapana, on vuosien varrella syntynyt omia tapoja, sanontoja, käytäntöjä ja kilpailuja. Vuodesta 1998 lähtien foorumilla on käyty Veikkausliigaskaba. Se syntyi kiinnostuksesta kisata Veikkaaja-lehden Veikkausliiga-liitteiden epätarkoiksi koettuja Veikkausliigan sijoitus- ja maalintekijäveikkauksia vastaan. Osallistujia on vuosittain yli 200.

title: AllMovie

text: AllMovie (ennen All Movie Guide ja AllRovi) on yhdysvaltalainen internetsivusto, joka käsittelee elokuvanäyttelijöitä, elokuvia ja televisio-ohjelmia. Sivuston omistaa Michael Erlewine, joka omistaa myös verkkosivut All Media Guideen kuuluvat AllMusic ja AllGame.

title: FutisForum

text: Vuoden 2006 alussa nimimerkki Bootlegger sai foorumin toimimattomuudesta tarpeekseen ja perusti uuden foorumin vanhan rinnalle. Ns. varafoorumeita oli varsinaisen foorumin rinnalle syntynyt useita jo aiemmin, mutta Futisforum²-nimellä kulkeva foorumi on näistä ehdottomasti menestynein. Syyskuun 2006 aikana se ohitti käyttäjien määrässä alkuperäisen FutisForumin ja on vakiinnuttanut paikkansa käyttäjämäärältään suurimpana suomalaisena jalkapallokeskustelusivustona. Loppuvuodesta 2006 iso osa FutisForumin käyttäjistä siirtyi FutisForum²:n käyttäjiksi. FutisForum² on keskustelusivustona niin suuri, että siellä keskustellaan myös muustakin kuin jalkapallosta.[4]

title: FutisForum

text: FutisForumin suhde mediaan on ollut värikäs. Keskustelupalstaa on kuvailtu vuosien saatossa valtamedian toimesta muun muassa anarkiaksi[5] ja sen jäseniä ääriliikkeiden miehiksi[6]. Samalla kuitenkin julkaisut, kuten Urheilulehti, ovat omaksuneet esimerkiksi FutisForumilla syntyneitä sananparsia[7] ja seuranneet tiiviisti foorumilla tapahtuvaa kannattajien liikehdintää. Julkisuus oli alkuvuosina räikeän negatiivista. Sittemmin FutisForum on toiminut alustana myös monen kiitellyn aloitteen leviämiselle, esimerkkeinä Suomen maajoukkueen kannattajien (SMJK) toiminta[8], Suomencup.net sivuston syntyminen[9], alkujaan Futismaailmassa ideoidun Stadionin valkaisu-kampanjan popularisointi[10] ja ajoittainen jalkapallon ulkopuolinen toiminta kuten keräyspotti Joulupataan, josta Helsingin Sanomat raportoi näkyvästi vuoden 2008 päätteeksi[11].

title: AfterDawn.com

text: "AfterDawn.comin" omistaa oululainen vuonna 2003 perustettu "AfterDawn Oy", joka omistaa muitakin sivustoja; "Download.fi", "Blasteroids.com", "MP3Lizard.com" ja "Puhelinvertailu.com".


query: Mikä oli Intian BKT vuonna 2018?

title: Intian talous

text: Vuonna 2018 Intian arvioitu bruttokansantuote oli 2800 miljardia Yhdysvaltojen dollaria, ostovoimakorjattuna 10400 miljardia. Henkeä kohti tämä tekee 2100 dollaria, korjattuna 7800 dollaria.[3]

title: Viron talous

text: Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja sodan jälkeen Viron taloutta alettiin integroida sosialistiseen suunnitelmatalouteen. Suomella ja Virolla oli lähes sama bruttokansantuote (BKT) henkeä kohti ennen Viron talouden sosialisointia. Vuonna 1987 Suomen BKT henkeä kohti oli 14370 Yhdysvaltain dollaria, kun taas silloisessa sosialistisessa Neuvosto-Virossa se oli Mart Laarin mukaan vain 2000 dollaria.[2]

title: Luettelo kehitysavun avunantajamaista

text: Suurimmat avunantajamaat vuonna 2015 olivat Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Japani ja Ranska, Ruotsin osuus bruttokansantulosta oli 1,40 prosenttia ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Norjan, Luxemburgin, Tanskan, Alankomaiden ja Britannian bruttokansantulon ylittämä Yhdistyneiden Kansakuntien ODA-tavoite on 0,7 prosentia BKT: stä, Euroopan unioni keräsi suuremman osan BKT: stä ulkomaisen avun muodossa kuin mikään muu talousliitto

title: Bhutan

text: Bhutanin ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2013 oli noin 5235 miljoonaa dollaria, mikä tekee siitä maailman 171. suurimman talouden. BKT henkeä kohti on noin 7000$ ja 141. suurin maailmassa. Intian ulkoministeriö rahoittaa lähes 25prosenttia valtion budjetin menoista. Vuonna 2012 Bhutanin vienti oli yhteensä 721 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja tuonti 1280 miljoonaa dollaria, mikä merkitsee ulkomaankauppavajetta. Tärkeimmät tuontitavarat ovat polttoaineet, voiteluaineet, vilja, koneet, ajoneuvot, kankaat ja riisi. Bhutanin tärkein kauppakumppani on Intia, jonne kohdistui 83,8prosenttia viennistä.[21] Merkittävimmät luonnonvarat ovat puutavara, vesivoima, kipsi ja kalsiumkarbonaatti. Merkittävimmät vientituotteet ovat vuorostaan sähkö, ferropii, sementti, kalsiumkarbidi, kuparijohto, mangaani ja kasviöljy.[21]

title: Sichuan

text: Sichuan, joka on väestöltään Kiinan 4. suurin maakunta, tuotti vuonna 2013 maan bruttokansantuotteesta (BKT) 4,2 prosenttia (2 626,1 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 314,6 mrd euroa). Maakunta jäi BKT-osuudessa Kiinan kahdeksanneksi suurimmaksi maakunnaksi. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 32 454 CNY eli 3 888 EUR. Tämä oli 77 %:ia Kiinan keskiarvosta.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.

title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.

title: Jawaharlal Nehrun yliopisto

text: Vuonna 2017 kansainvälinen Shanghain Jiao Tong -yliopiston ARWU-yliopistoranking luokitteli Jawaharlal Nehrun yliopiston kärkiyliopistoja seuraavalle ehdokaslistalle sijaluokkaan 601.-700. maailmassa. Se oli ARWU:n vertailussa Intian tiedeinstiituutin jälkeen Intian toiseksi korkeatasoisin yliopisto yhdessä Kalkutan yliopiston kanssa. Intian kansallisessa korkeakoulujen paremmuusluokittelussa (NIRF) JNU arvioitiin vuonna 2018 Intian toiseksi korkeatasoisimmaksi yliopistoksi ja kaikki korkeakoulut mukaan JNU oli kuudenneksi parhaakksi korkeakouluksi. Tällöin sen edellä oli Intian tiedeinstituutti ja neljä intialaista teknillistä korkeakoulua (Indian Institute of Technology Madras, Indian Institute of Technology Bombay, Indian Institute of Technology Delhi, ja Indian Institute of Technology Kharagpur).

title: Japanin talous

text: Japanin talous on vuoden 2013 lukujen mukaan maailman viidenneksi suurin. Maan ostovoimakorjattu bruttokansantuote (BKT) kyseisenä vuonna oli 4,729 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria (USD). BKT jakautui eri toimialojen välillä niin, että maatalous muodosti siitä 1,1 %, teollisuus 25,6 % ja palvelut 73,2 %. Japanin valuutta on jeni. Japanin velka on sen bruttokansantuotteeseen suhteutettuna maailman suurin. Vuoden 2011 Tōhokun maanjäristys ja tsunami aiheutti tuhoja myös talouselämälle.

title: Hardayal Singh

text: Singh palveli Intian armeijassa ja osallistui toiseen Intian–Pakistanin sotaan. Hän eläköityi armeijasta vuonna 1969 hoitaakseen aivokasvaimesta kärsinyttä vaimoaan, joka kuoli vielä samana vuonna. Vuosina 1983–1987 Singh toimi Intian maahockeymaajoukkueen päävalmentajana. 17. elokuuta 2018 Singhin uutisoitiin kuolleen 89-vuotiaana Dehradunissa.

title: Vietnam

text: Vietnam on yksi Aasian avoimimmista maista vapaakaupalle. Vuonna 2009 vienti (CIA:n arvion mukaan 56 miljardia dollaria) ja tuonti (67 miljardia dollaria) ovat yhteensä 133 prosenttia kansantuotteesta virallisen valuuttakurssin mukaan (92 miljardia)[1], mikä on kolme kertaa Kiinan vastaava prosenttiosuus 44% (Kiinan vienti 1194, tuonti 921 ja BKT 4758 miljardia)[46] ja yli neljä kertaa Intian osuus 31% (Intian vienti 155, tuonti 232 ja BKT 1243 miljardia)[47].

title: Kokonaistuotanto

text: Kokonaistuotanto on kansantaloudessa tietyssä ajanjaksossa, yleensä vuodessa, tuotettujen lopputuotteiden arvo. Kokonaistuotannon mittarina käytetään bruttokansantuotetta (BKT). Esimerkiksi Suomen BKT oli vuonna 2007 noin 165 miljardia €.

title: Magadanin alue

text: Magadanin alue tuotti vuonna 2010 Venäjän federaation bruttokansantuotteeseen Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan yhteensä 58,17 miljardin ruplan osuuden eli 0,16 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista alueen asukasta kohti laskettu BKT-osuus oli 370,5 tuhatta ruplaa eli noin 9 078 euroa vuodelta 2010. Tämä vastaa selvästi maan keskiarvoa korkeampi taso, 142 prosenttia Venäjän keskimääräisestä lukemasta.

title: Siperian federaatiopiiri

text: Siperian federaatiopiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 4 093 589,0 miljoonaa ruplaa eli 10,95 % koko Venäjän BKT:stä. Federaatiosubjekteista maan keskiarvoa (261,8 tuhatta ruplaa/ vuosi eli noin 6 413 EUR) korkeampi BKT-osuus oli ainoastaan Krasnojarskin aluepiirissä (131 % keskiarvosta) ja Tomskin alueella (104 %); kaikissa muissa federaatiosubjekteissa henkeä kohden laskettu BKT-osuus oli Venäjän keskiarvon alapuolella. Valtakunnan tasoon verrattuna Siperian federaatiopiirin laskennallinen BKT henkeä kohden olikin keskimäärin vain 81 prosenttia maan keskiarvosta.

title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.

title: Volgan federaatiopiiri

text: Federaatiopiiristä kertyi Venäjän bruttokansantuotetta 5 660 129,9 miljoonaa ruplaa vuonna 2010 eli sen osuus oli 15,13 prosenttia Venäjän federaation BKT:stä. Henkeä kohtaan laskettu BKT-osuus oli keskimäärin 189,3 tuhatta ruplaa eli noin 4 638 euroa vuodelta 2010, mikä oli 72 % maan keskiarvosta. Kaikki Volgan federaatiopiirin subjektit Tatarstania lukuun ottamatta olivat henkeä kohti lasketulta BKT-osuudeltaan maan keskiarvon alapuolella.

title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28488 hryvnaa eli 2766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4%), Dnipropetrovskin alue et (10,8%) ja Harkovan alueet (5,9% osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella.[58][59] Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15056 USD/henki) ja Venäjällä (16768 USD/henki).[60]

title: Inflaatio

text: Kuluttajahintaindeksi: Inflaatiota mitataan yleisimmin kuluttajahintaindeksin vuosimuutoksella. Kuluttajahintaindeksi mittaa yleisesti kulutetuista tavaroista ja palveluista koostuvan hyödykekorin hintaa. Eri hyödykkeiden painoarvo kuluttajahintaindeksissä määräytyy niiden osuudesta kotitalouksien kokonaiskulutuksessa. Osuuksia muutetaan Suomessa viiden vuoden välein kulutuksessa tapahtuneiden muutosten mukaan. Kuluttajahintaindeksin ongelmana on, että yhden hyödykkeen kallistuminen korissa nostaa hintaindeksiä, vaikka yhden hyödykkeen hinnan nousu (muiden tuotteiden hintojen pysyessä ennallaan) ei ole merkki inflaatiosta. Tuottajahintaindeksi BKT-deflaattori: inflaatio lasketaan BKT-deflaattorin muutosprosenttina. BKT-deflaattori on nimellinen BKT/Reaalinen BKT. Sen arvo mittaa bruttokansantuotteen arvon toisen vuoden euroina. Minkä vuoden euroina reaalinen BKT on laskettu, on ilmoitettava reaalisen bruttokansantuotteen kanssa. Elinkustannusindeksi, joka on pitkä aikasarja eri vuosien kuluttajahintaindekseistä. Sen avulla tarkasetellaan pitkiä aikavälejä. Inflaation mittarina käytetään myös rahanarvonkerrointa, joka lasketaan hintaindeksien avulla. Se osoittaa, kuinka suuri oli tietyn rahamäärän ostovoima jonakin aikaisempana vuotena jonkin myöhemmän vuoden rahaksi arvioituna.

title: Uusiutuva energia Intiassa

text: Intiassa on velvoite 5 % n biopolttoaineosuus bensiinissä ja dieselissä vuonna 2008 ja tavoite 20 % biopolttoaineosuus bensiinissä ja dieselissä vuoteen 2018 mennessä.

title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.

title: Baltian maat

text: Baltian maiden bruttokansantuote (bkt) on samaa luokkaa asukasta kohti laskettuna. Vuonna 2014 Latvian ostovoimakorjattu bkt oli 34 mrd. €, Liettuan 59 mrd. € ja Viron 27 mrd €. Asukasta kohden korkein kansantuote oli Virossa (noin 20 500 €/hlö) ja alhaisin Latviassa (noin 15 000 €/hlö). Liettuassa ostovoimakorjattu bkt oli vuonna 2014 noin 16 500 € asukasta kohti.

title: Deepika Padukone

text: Padukone kuuluu Intian suosituimpiin julkisuuden henkilöihin. Hän sijoittui ensimmäiseksi "The Times of Indian" ”halutuimpien naisten” listalla vuosina 2012 ja 2013. Intian "People"-lehti nimesi hänet ”Intian kauneimmaksi naiseksi” vuonna 2013. Intian "FHM"-lehti nimesi hänet ”maailman seksikkäimmäksi naiseksi” vuosina 2010 ja 2014. "Time"-lehti nimesi Padukonen 100 vaikutusvaltaisimman ihmisen joukkoon vuonna 2018.

title: Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri

text: Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin alueella muodostui vain 2,37 prosenttia (eli 887 605,6 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta federaatiopiiri oli maan alimman BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli vain 94 137 ruplaa vuonna 2010. Tämä oli 36 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta ja euromääräisesti vuoden 2010 lopun vaihtokurssilla 2 306 euroa koko vuodelta. Vaatimattomin BKT-taso henkeä kohden oli Ingušetiassa ja Tšetšeniassa, joissa se jäi vain 20 ja 21 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (koko Venäjän alimmat arvot).

title: Talouskasvu

text: BKT per capita (asukasta kohti) ei ota huomioon valtion tulonjakoa eli tulojen jakautumista ihmisten kesken maan tai valtion sisällä. Periaatteessa on siis mahdollista, että yksi henkilö, muutama henkilö tai tietty ryhmä saa käyttöönsä kaikki BKT:n muodostumisessa syntyvät tuotannontekijätulot. BKT per capita ei sisällä talouskasvusta seuraavia negatiivisia ulkoisvaikutuksia kuten päästöjä ja saasteita, joista käytetään nimitystä haitakkeet (vrt. hyödykkeet). Näin ollen BKT liioittelee talouskasvua. BKT per capita ei ota huomioon toisaalta positiivisia ulkoisvaikutuksia kuten koulutuksen tai terveyden lisääntymisestä. Nämä tosin korreloivat voimakkaasti BKT:n kanssa (katso edellinen kappale). BKT per capita ei kata markkinoiden ulkopuolista toimintaa lainkaan. Esimerkiksi kotona itse tehtävä kotityö tai kunnon kohottaminen lenkkeilemällä ei näy BKT:ssa.

title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.

title: Viro

text: Viron bruttokansantuote vuonna 2018 on noin 29 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Ostovoimakorjattuna luku on noin 44 miljardia dollaria. Lukujen välinen ero supistui huomattavasti vuonna 2007, sen jälkeen ero on vaihdellut vuosittain, mutta pysynyt keskimäärin selkeästi aiempaa pienempänä.[64] Viron bkt per capita on 2010-luvulla ollut edelleen merkittävästi matalampi kuin Pohjoismaissa, myös ostovoimakorjaus huomioiden.

title: Turks- ja Caicossaaret

text: Turks- ja Caicossaaret käyttää valuuttanaan Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2008 bruttokansantuote henkeä kohti oli 26 280 dollaria. Hurrikaani Ike, kansainvälinen lama ja huono taloudenpito johtivat vuosien talousongelmiin. Valtiontalous oli alijäämäinen 2002–2011, vuonna 2008 inflaatio oli lähes 8 prosenttia ja BKT laski lähes 20 prosenttia vuoteen 2009. Britannia myönsi maalle 10 miljoonan punnan lainan 2010 ja sopi seuraavana vuonna 260 miljoonan dollarin velkajärjestelyistä viiden vuoden aikana. Talous saatiin jaloilleen, budjetti näytti ylijäämää 2012–2014 ja vuonna 2014 maan luottoluokitus oli BBB+. BKT henkeä kohti on nnoin 24 tuhatta dollaria.

title: Keskitulotason maat

text: Keskitulotason maissa asuu ihmiskunnan enemmistö - vuonna 2014 yhteensä 5,1 miljardia ihmistä. Yhteenlaskettu bruttokansantuote (BKT, vallitsevin hinnoin) oli 2014 kaikkiaan 24 600 miljardia USD ja keskimääräinen bruttokansantuotteen kasvuvauhti oli 4,8 prosenttia (2014). Valtaosa maailman äärimmäisessä köyhyydessä, eli alle 1,25 dollarilla päivässä elävistä ihmisistä asuu keskitulotason maissa, ja yli puolet maailman ääriköyhistä asuu yksistään Intiassa, Kiinassa, Bangladeshissä tai Nigeriassa.

title: Bruttokansantuote

text: Esimerkkilaskelmassa huomataan, että aikaansaatu BKT käytetään kansantaloudessa erilaisina tuloina ja veroina. Tämä tapa määritellä BKT on kolmas tapa ja sitä kutsutaan BKT:n määrittelyn tulomenetelmäksi. BKT:n ymmärtäminen tulomenetelmän avulla on paras tapa, kun haluaa ymmärtää BKT:n hyvinvointivaikutuksia. BKT on kotimaisen tuotannon mitta ja samalla se on kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. BKT:n hyvinvointivaikutukset ovat kansantaloudessa maksettuja tuloja ja veroja. Tuloilla kansantaloudet saavat ostovoimaa ja vapaa-aikaa. Veroilla rahoitetaan julkinen tuotanto.


query: Mistä kaupungista Teuvo Pakkala on kotoisin?

title: Teuvo Pakkala

text: Teuvo Pakkala (alun perin Teodor Oskar Johaninpoika Frosterus, 9. huhtikuuta 1862 Oulu – 7. toukokuuta 1925 Kuopio)[1] oli suomalainen kirjailija. Pakkala lasketaan 1880–1890-lukujen realisteihin, ja häntä on usein nimitetty myös naturalistiksi.

title: Teuvo Pakkalan koulu

text: Koulun rakentaminen aloitettiin jo vuonna 1947, mutta rakennustarvikkeiden puutteen vuoksi työt jouduttiin keskeyttämään useita kertoja. Teuvo Pakkalan kansakouluksi nimetty kansakoulurakennus valmistui syksyllä 1950. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Martti Heikura. Peruskoulu-uudistuksessa 1970-luvulla koulun nimi muutettiin Teuvo Pakkalan kouluksi.

title: Teuvo Pakkalan koulu

text: Koulussa toimivat musiikkiluokat 3.–6. luokilla, joille otetaan oppilaita koko kaupungin alueelta. Syyslukukauden 2016 alussa koulussa oli 290 oppilasta ja 11 perusopetusryhmää. Rehtorina toimii Jari Kestilä. Koulun vanhempaintoimikunta on nimetty Stiiknafuulia-seuraksi Teuvo Pakkalan novellin mukaan.

title: Tukkijoella (näytelmä)

text: Teuvo Pakkala oli "Tukkijoella"-näytelmän aikaan jo tunnustettu kirjailija, joka oli julkaissut muun muassa neljä kiitettyä romaania. "Tukkijoen" menestystä pidettiin kuitenkin Bergbomin, Mannisen ja Merikannon ansiona, josta loukkaantuneena hän päätti kirjoittaa satiirin "Kauppaneuvoksen härkä" (1901) osoittaakseen, ettei kyse ollut sattumasta. Uusi näytelmä sai pääosin myönteisen vastaanoton, mutta ei muodostunut läheskään "Tukkijoella"-näytelmän veroiseksi menestykseksi. Sen paremmin ei myöskään menestynyt Pakkalan kolmas näytelmä "Meripoikia", jonka hän kirjoitti 1913. Myöhemmin "Tukkijoella"-näytelmän on jopa arvioitu pilanneen Pakkalan mainetta kirjailijana, koska se jätti varjoonsa hänen muun tuotantonsa.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala kirjoitti romaanien lisäksi joitakin näytelmiä. Tunnetuin niistä lienee Tukkijoella, josta on tehty useita elokuvaversioita ja jota on esitetty paljon teattereissa. Tukkijoki on musikaalinen näytelmä, jonka lauluja ovat tehneet mm. runoilija Otto Manninen ja säveltäjä Oskar Merikanto. Tukkijoella oli yleisön keskuudessa suosittu, mutta suosio leimasi kriitikkojen silmissä Pakkalan rahvaanomaiseksi yleisönkosiskelijaksi. Pakkala on luokiteltu joskus myös kansankirjailijaksi vaatimattoman alkuperänsä vuoksi.

title: Teuvo Pakkala

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Koskimies, Rafael| title = Suomen kirjallisuus 4| number = Teuvo Pakkala| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen kirjallisuuden seura; Otava| year = 1965| pages = 139–156}}

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala kirjoitti verrattain vähän teoksia ja hitaaseen tahtiin. Monissa hänen teoksissaan tarkastellaan maailmaa lapsen näkökulmasta. Nämä molemmat seikat ilmeisesti saivat aikaan sen, ettei hän omana aikanaan kerännyt erityisen suurta suosiota, vaikka esimerkiksi Juhani Aho ylisti hänen tyyliään. Lasten psykologinen kuvaus koettiin vieraaksi, ja ajattelivatpa jotkut lapsikuvausten edustavan kirjailijan alkavaa vanhuudenheikkoutta. Myöhemmin Pakkalan arvo kirjailijana on kuitenkin noussut lukijoiden silmissä, joten hänen on tulkittu olleen tyylissään aikaansa edellä.

title: Teuvo Pakkalan koulu

text: Teuvo Pakkalan koulu on yksi Oulun kaupungin ylläpitämistä 1.–6. luokkien peruskouluista. Se on nimetty oululaisen kirjailijan, Teuvo Pakkalan mukaan. Koulu sijaitsee Raksilan kaupunginosassa lähellä urheilukeskusta, jossa sijaitsevat Oulun jäähalli, Raksilan pesäpallostadion, Ouluhalli sekä Oulun uimahalli.

title: Tukkijoella (vuoden 1951 elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoitus perustuu täysin Teuvo Pakkalan tekemään alkuperäiskäsikirjoitukseen, jonka Pakkalan poika kirjoitti muistiin ensimmäisen elokuvan jälkeen. Musiikki on sovitettu Oskar Merikannon alkuperäissävellyksistä muutamin täydennyksin.

title: Teuvo Pakkala

text: Teuvo Pakkalan isä Juhana Erik Frosterus oli ammatiltaan kultaseppä, mutta harrasti myös kuvanveistoa. Äiti Anna Sofia Turdin oli samoin käsityöläissukua, sillä hänen isänsä oli puuseppä. Pakkalan isänisä oli paikallista kuuluisuuttakin saavuttanut laivanvarustaja, mutta Frosteruksen suvun juuret ovat etelässä, Nummen pitäjässä.

title: Tukkijoella (näytelmä)

text: Teuvo Pakkala sai näytelmän ensimmäisen kolmenäytöksisen version valmiiksi kesällä 1896, jolloin hän ilmoitti siitä kustantajalleen Alvar Renqvistille. Tuolloin "Tukkipojat"-nimellä kulkeneen näytelmän kirjoitustyö oli syrjäyttänyt Pakkalan uuden romaanin "Pieni elämäntarina", joka ilmestyi myöhemmin vuonna 1902. Tarinan pohjana ovat Pakkalan omat kokemukset Siiponjoen uittotyömailta Kalajoella. Pakkala sai näytelmänsä lopulta valmiiksi vuonna 1898, ja se oli tarkoitus esittää Suomalaisessa Teatterissa vielä samana syksynä. Dramaturgi Jalmari Finnen mukaan se osoittautui kuitenkin niin huonoksi, että harjoitukset keskeytettiin nopeasti. Pakkala yritti tämän jälkeen muotoilla tekstiä uudelleen, mutta päätti lopulta hylätä sen kokonaan. Runoilija Larin-Kyöstille lähettämässään kirjeessä Pakkala kuvaili näytelmäänsä ”paskaksi”.

title: Kaikki rakastavat

text: Elokuvan käsikirjoittivat Valentin Vaala ja Topo Leistelä. Pohjana on kirjailija Teuvo Pakkalan pojan, arkkitehti Erkki Pakkalan eli nimimerkki Jussi Roudan luonnos.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala avioitui Agnes Tervon kanssa 13. joulukuuta 1889. Agnes kirjoitti nimimerkillä Liisa Tervo, joskin pelkästään harrastuksen vuoksi. Pakkala oli jo lyseossa kannustanut tulevaa vaimoaan kirjoitusharrastukseen. Perheeseen syntyi kaksi lasta, Samuli ja Erkki.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala pääsi ylioppilaaksi 1882. Hän yritti aluksi Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa eli nykyisessä Helsingin yliopistossa lääketieteen, kielten ja historian opintoja, mutta ne eivät oikein innostaneet. Hän vietti vuoden Oulun tarkk’ampujapataljoonassa, kokeili maanviljelyä velaksi hankitulla tilalla ja työskenteli lehtimiehenä.

title: Erkki Pakkala

text: Erkki Pakkalan vanhemmat olivat kirjailija Teuvo Pakkala ja Agnes Pakkala, kirjastoneuvos Samuli Pakkala oli hänen veljensä. Hän pääsi ylioppilaaksi Kokkolan suomalaisesta yhteislyseosta 1918 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1927. Pakkala asui Kuopiossa vuosina 1927–1951. Valentin Vaalan vuonna 1935 ohjaaman elokuvan Kaikki rakastavat käsikirjoitus perustui Pakkalan alias Jussi Roudan filminovelliin "Aurinkoa ja vettä" (1935). Erkki Pakkala toimi myös kuvaajana isänsä Teuvo Pakkalan käsikirjoittamassa ja ohjaamassa elokuvassa "Sotapolulla, romanttinen kuvaus vapaussodasta" (1921). Pakkala osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten joukossa Kokkolan suojeluskunnassa.

title: Teuvo Pakkala

text: Lehtimiehen työstä lähti liikkeelle Pakkalan kirjoittaminen: hän kirjoitti Kivekkään kustantamaan oululaiseen Kaiku-lehteen jatkokertomuksia. Kertomukset olivat satiirisia ja suunnattu ruotsinkielistä yläluokkaa vastaan; Pakkala oli elämänsä aikana nuor- ja vanhasuomalaisten välillä ja suhtautui myös wrightiläiseen työväenliikkeeseen suopeasti. Vuonna 1889 Pakkala joutui kuitenkin välirikkoon Kivekkään kanssa ja muutti Jyväskylään. Siellä hän pääsi Keski-Suomi-lehden päätoimittajaksi ja muutti nimensä virallisesti Pakkalaksi. Pakkala palasi Ouluun kuitenkin jo 1891 ja perusti maisteri Juho Siiran kanssa Kaiku-lehdelle kilpailijaksi Louhi -nimisen lehden.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkalan perhe muutti Helsinkiin 1894, mutta Louhi-lehti ilmestyi vuoteen 1906. Pakkala työskenteli kymmenen vuotta Otavassa kääntäjänä ja kustannustoimittajana. Hän käänsi muun muassa norjalaista kirjallisuutta mutta hankki lisätuloja myös opettamalla suomea Suomalaisen Teatterin näyttelijöille ja kääntämällä valtion asiakirjoja. Pakkala sai valtion kirjallisuuspalkinnon 1895 ja matkusti sen turvin Pariisiin mutta ei viihtynyt siellä vaan kaipasi kotiin.

title: Teuvo-Pentti Pakkala

text: Teuvo-Pentti Pakkalan vanhemmat olivat kirjastoneuvos Samuli Pakkala ja Maija Hallman ja puoliso vuodesta 1947 koristetaiteilija Helvi Maria Askari. Ylioppilaaksi Pakkala tuli Oulun lyseosta. Hän kävi Taideteollisuuskeskuskoulun 1938 ja opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa1945–1947. Vapaa taiteilija Pakkala oli vuodesta 1947. Pakkala kuvasi pohjoissuomalaisia näkymiä ja asetelmia. Ensimmäisen näyttelynsä hän piti 1948, myöhemmin hänen töitään oli esillä lukuisissa näyttelyissä kotimaassa ja ulkomailla. Pakkala työskenteli useita vuosia Hailuodossa ja on suunnitellut Hailuodon vaakunan. Hänet tunnettiin myös kuvittajana ja puukkosuunnittelijana. Pakkala sai Oulun läänin taidepalkinnon 1978. Vuonna 2007 hän lahjoitti mittavan osan tuotannostaan Kokkolan kaupungille.

title: Samuli Pakkala

text: Samuli Pakkalan vanhemmat olivat kirjailijat Teuvo Pakkala ja Agnes Tervo ja puoliso vuodesta 1919 opettaja Maija Hallman. Taidegraafikko Teuvo-Pentti Pakkala oli heidän poikansa. Arkkitehti ja kirjailija Erkki Pakkala oli Samuli Pakkalan veli. Pakkala tuli ylioppilaaksi 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914. Oriveden kansanopistoa Pakkala johti 1917–1919. Hän oli Limingan kansanopiston johtaja 1919–1923 ja Kuopion kansalaisopiston ja kaupunginkirjaston johtaja 1923–1926. Oulun työväenopiston johtajana Pakkala toimi 1926–1927 ja Oulun suomalaisen keskikoulun opettajana 1930–1932. Oulun kaupunginkirjastoa Pakkala johti vuodesta 1926 vuoteen 1958, jolloin hänelle myös myönnettiin kirjastoneuvoksen arvo. Pakkalalla oli useita luottamustehtäviä. Hänen erikoisalaansa oli taidehistoria ja hän toimi sanoma- ja aikakauslehtien taidekriitikkona.

title: Teuvo Pakkala

text: Vapaasti ladattavia Tevo Pakkalan e-kirjoja Kansalliskirjaston , sekä

title: Agnes Pakkala

text: Agnes Pakkalan vanhemmat olivat lukkari Samuli Tervo ja Maria Tervo. Hän oli naimisissa vuodesta 1889 kirjailija Teuvo Pakkalan kanssa.

title: Tukkijoella (näytelmä)

text: Tukkijoella on Teuvo Pakkalan kirjoittama ja Oskar Merikannon säveltämä laulunäytelmä, joka sai ensi-iltansa Helsingin Suomalaisessa Teatterissa vuonna 1899. Se on Pakkalan tunnetuin teos sekä myös yksi kaikkien aikojen suosituimmista ja esitetyimmistä suomalaisista näytelmistä. Se on nykyään vuosittain lukuisten kesäteatterien ohjelmistossa, ja siitä on tehty myös kolme elokuvaversiota.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala muutti elämänsä aikana vielä kerran, kun hän 1923 siirtyi kirjaston ja kansalaisopiston johtajaksi valitun poikansa mukana Kuopioon. Siellä Pakkala kuoli 7. toukokuuta 1925. Kirjailija kuitenkin haudattiin 11. toukokuuta 1925 kotikaupunkiinsa Ouluun. Ouluun pystytettiin 1970-luvulla vielä pronssinen patsaskin, sopivasti Vaaranpuistoon. Raksilan kaupunginosassa on myös Teuvo Pakkalan kunniaksi nimetty Teuvo Pakkalan koulu, joka on 1.–6. luokkien peruskoulu sekä Teuvo Pakkalan katu.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala luopui opettajantyöstä 1920 ja muutti poikansa Samulin perheen luokse Liminkaan. Poikansa johtamassa kansanopistossa hän luennoi, ohjasi näytelmiä ja johti torvisoittokuntaa. Vuonna 1921 Pakkala innostui perustamaan Finn Film -nimisen osakeyhtiön elokuvantekoa varten. Sotapolulla-elokuva valmistui seuraavana vuonna, mutta se jäi yrityksen viimeiseksi ja sitä esitettiin vain muutamia kertoja.

title: Oulun työväentalo

text: Vuonna 1886 perustettu Oulun työväenyhdistys hankki omistukseensa samalla tontilla sijainneen puurakennuksen 1888. Uuden kivirakenteisen työväentalon rakentaminen aloitettiin vuonna 1903 ja se vihittiin käyttöön saman vuoden marraskuussa. Talo valmistui kuitenkin vasta keväällä 1904. Talosta sai omat tilat myös Oulun Työväen Teatteri (myöh. Oulun Työväen Näyttämö), joka esitti rakennuksen vihkiäistilaisuudessa Oulusta kotoisin olleen Teuvo Pakkalan näytelmän "Tukkijoella". Jugendtyylisessä rakennuksessa oli lisäksi useita liikehuoneistoja ja siinä toimivat myös työväenyhdistyksen kirjasto sekä lukusali. Teatteri- ja juhlasali sijaitsi talon toisessa kerroksessa. Sen yläparvella varustettuun katsomoon mahtui yhteensä 700 henkeä.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkala sai kirjallisuuspalkinnot vuosina 1901 ja 1903, mutta raha-asiat olivat huonolla tolalla. Hän muutti Kokkolaan ja toimi 1904–1907 Suomen köysitehtaan edustajana tuskastuttuaan kirjoittamiseen ja päästäkseen eroon veloistaan. Sen jälkeen Pakkala ryhtyi opettamaan Kokkolan suomalaisessa yhteiskoulussa suomea ja ranskaa vuoteen 1920 saakka. Opetustehtävä inspiroi Pakkalaa kirjoittamaan Aapisen (1908), jota hän oli hionut pitkään ja jossa hän näytti ottamiaan valokuvia.

title: Teuvo-Pentti Pakkala

text: Teuvo-Pentti Pakkala (29. syyskuuta 1920 Oulu – 13. tammikuuta 2010 Oulu) oli suomalainen taidegraafikko.

title: Teuvo Pakkalan koulu

text: Teuvo Pakkalan koulun kooltaan noin 235 × 510 senttimetriä oleva vuonna 1959 tehty seinämaalaus "Leirielämää" on taidemaalari ja taidegraafikko Olli Seppäsen (1921–1968) käsialaa.

title: Teuvo Pakkala

text: Perheen elämä muuttui, kun Pakkalan isä koki lestadiolaisen herätyksen, luopui viinasta ja alkoi jopa pitää saarnoja kaupungin laidalla. Isän pääsy tukkiyhtiön työnjohtajaksi mahdollisti sen, että poika pääsi aloittamaan koulunkäynnin Oulun ala-alkeiskoulussa. Vuonna 1874 Pakkala siirtyi vastaperustettuun Oulun suomalaiseen yksityislyseoon, jossa hän tapasi tulevan vaimonsa Agnes Tervon. Koulun opettajalta K. F. Kivekkäältä ja tämän vaimolta Pakkala sai innostuksen kirjallisuuteen ja pääsi tutustumaan erityisesti norjalaiseen kirjallisuuteen.

title: Teuvo Pakkala

text: Pakkalan lapsuus oli ankea, sillä hänen isänsä oli perso viinalle. Siitä joutuivat viisi lastakin kärsimään, ja isän ollessa retkillään sairasteleva äiti sai kantaa vastuun perheestä. Nälkävuosien aikana perheen asuntona oli yhden huoneen hökkeli, ja Teuvo joutui käymään kerjuulla. Isän alkoholinkäyttö teki alun perin käsityöläisperheestä köyhälistöä.


query: Mikä Landnámabók on?

title: Landnámabók

text: Landnámabók (”Maanasuttamiskirja”) on keskiajan Islannissa laadittu kertomus Islannin löytämisestä 800-luvun lopulla ja sen jälkeen alkaneesta saaren asuttamisesta. Landnámabókin varhaisin versio on todennäköisesti laadittu 1100-luvun alkupuolella, sillä yhdessä sen säilyneistä versioista (Hauksbók) mainitaan tuolloin vaikuttaneiden Ari Viisaan (isl. inn fróði Þorgilsson) ja Kolskeggr Viisaan (isl inn vitri Asbjarnsson) olleen ensimmäisiä, jotka kirjoittivat muistiin asioita Islannin asuttamisesta. [1] Landnámabókia ei ole suomennettu.

title: Kummun asukin tarina

text: "Kummun asukin tarinan" tapahtumat sijoittuvat sen mukaan Länsi-Islantiin Reykjanesin niemelle, nykynäkemyksen mukaan Reykhólariin Breiðafjörður-vuonon alueelle. Tarinan päähenkilön, Þorsteinn Þorvarðssonin, kerrotaan olevan apotti Þorfinnrin lanko. Kyseinen apotti Þorfinnr (k. 1216) mainitaan "Landnámabókin" Hauksbók- ja Melabók-versioissa. Sen perusteella tarinan tapahtumat on voitu ajoittaa 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun. Þorfinnr oli sukua Sturlungeille eli yhdelle 1200-luvun islantilaisista mahtisuvuista, johon kuuluivat esimerkiksi Snorri Sturluson ja Sturla Þórðarson.

title: Skandinaavien varhaiset Grönlannin siirtokunnat

text: Skandinaavien tekemästä varhaisesta Grönlannin asuttamisesta kertovat kirjalliset tiedot ovat melko niukkoja ja osin epävarmojakin, koska lähteet ovat vasta 1200-luvulla muistiin kirjoitettuja saagoja. Grönlannista kertovat muun muassa "Eiriks saga rautha" eli Erik Punaisen saaga ja "Graenlendiga saga" eli Grönlantilaisten saaga sekä "Islendingabók" ja "Landnámabók". Ensimmäinen maininta Grönlannin löytämisestä on vuodelta 1130 Isledongabokissa.

title: Landnámabók

text: Landnámabók muinaisislanniksi -sivustolla Landnámabók (Sturlubók) muinaisislanniksi -sivustolla

title: Landnámabók

text: Näitä säilyneitä versioita on viisi, joista kolme on keskiaikaista ja kaksi 1600-luvulta. Vanhimpana pidetään Landnámabókin Sturlubók-versiota, jonka kirjoitti 1200-luvulla vaikuttanut Sturla Þórðarson ja jonka varhaisin säilynyt kopio nyt jo kadonneesta pergamenttikäsikirjoituksesta on 1600-luvulta (). [3] Hauksbók-versiona tunnettu Landnámabók on säilynyt samannimisessä, 1300-luvun alusta peräisin olevassa käsikirjoituksessa , joka on nimetty omistajansa Haukr Erlendssonin (k. 1334) mukaan (Hauksbók eli "Haukrin kirja").[4] Käsikirjoituksessa oleva Landnámabók on Haukrin käsialaa. [5] Haukr mainitsee käyttäneensä lähteenään Sturlubókin versiota ja sen lisäksi myös Styrmir Kárasonin (k. 1245) 1200-luvun alussa kirjoittamaa vastaavaa tekstiä. Kyseinen Styrmisbók ei ole säilynyt nykypäivään, mutta se on todennäköisesti ollut pohjana myös Sturlubókille ja kolmannelle keskiaikaiselle versiolle, Melabókille.[6] Melabók on sekin 1300-luvun alkupuolelta. Siitä on kuitenkin säilynyt vain kaksi pergamenttisivua 1400-luvulta peräisin olevassa käsikirjoituksessa . Melabók edustaa kuitenkin versioista vanhinta, sillä se on ollut sisällöllisesti lähimpänä nyt jo kadonnutta Styrmisbókia. [7] Landnámabókin myöhemmät versiot ovat Björn Jónssonin 1630-luvulla laatima Skarðsárbók (pääkäsikirjoitus ) sekä kirkkoherra Þórður Jónssonin 1600-luvulla laatima Þórðarbók ( ja ). Näistä Skarðsárbók perustuu Sturlubókin ja Hauksbókin versiolle, kun taas Þórðarbók pohjautuu Skarðsárbókille ja Melabókille. [8]

title: Oddr Snorrason

text: Oddr Snorrason oli islantilainen saagakirjoittaja, joka eli ja vaikutti 1100-luvun jälkipuoliskolla. Oddrin sukujuuret selvitetään Landnámabókissa ja joitain hänen sukulaisiaan kuvataan aikalaissaagoissa, mutta muuten hänen elämästään tiedetään hyvin vähän. Erinäisten lähteissä olevien mainintojen perusteella on arvioitu, että Oddr olisi syntynyt ennen vuotta 1130. Oddr oli munkkina Þingeyrarin beneditiiniluostarissa Pohjois-Islannissa. Hänen tiedetään kirjoittaneen saagoja latinan kielellä, mutta yksikään hänen alkuperäisistä teksteistään ei ole säilynyt latinaksi vaan pelkästään myöhempinä muinaisislanninkielisinä käännöksinä.

title: Islannin historia

text: On säilynyt kirjallisia mainintoja siitä, että eräät irlantilaiset munkit olisivat asettuneet Islantiin ennen viikinkejä. Tästä ei kuitenkaan ole arkeologisia todisteita. 1100-luvulla Ari Þorgilsson mainitsi teoksessaan "Íslendingabók", että ensimmäiset maahan tulleet skandinaavit olisivat löytäneet maasta samanlaisia pieniä kelloja, joita irlantilaiset munkit käyttivät. Sellaisia eivät kuitenkaan nykyajan arkeologit ole löytäneet. Siihen aikaan, kun Landnámabók koottiin, jotkut islantilaiset väittivät polveutuvansa irlantilaiskuningas Kjarvalr Írakonungrista.

title: Hávarðr Jäävuonolaisen saaga

text: Monesta muusta islantilaissaagasta poiketen "Hávarðr Jäävuonolaisen saagaa" on pidetty suuressa määrin fiktiivisenä tekstinä, huolimatta siitä, että saagan päähahmo, vanha Hávarðr-niminen mies, ja tämän vaimo Bjargey mainitaan myös Islannin asuttajista kertovassa "Landnámabókissa". Syynä tähän on ollut esimerkiksi se, että "Hávarðr Jäävuonolaisen saagaa" on pidetty tyyliltään liioittelevana ja henkilöhahmojensa suhteen epätarkkana. Kirjoittajan on katsottu sekoittaneen kuningas Olavi Tryggvenpojan ja Pyhän Olavin keskenään, ja joidenkin hahmojen osalta saagassa esitetyt tiedot eroavat siitä, mitä näistä kerrotaan "Landnámabókissa". Säilyneen saagan kirjoittaja ei myöskään näytä tunteneen saagan tapahtumapaikkoja Länsivuonojen alueella kovinkaan hyvin. Tutkijoiden parissa saaga on herättänyt melko vähän kiinnostusta.

title: Reykjavík

text: Nimi Reykjavík tarkoittaa savujen lahtea ja juontaa juurensa ensimmäisistä asukkaista, joiden väitettiin nähneen savua nousevan lahdesta. Todennäköisesti kyse on ollut vulkaanisesta aktiivisuudesta. Ensimmäisen pysyvän asutuksen Islantiin perusti Landnámabókin eli asutuskirjan mukaan Ingólfur Arnarson noin vuonna 870 Reykjavíkin tienoille.

title: Hálfdan Eysteinninpojan saaga

text: Muiden muinaissaagojen tapaan "Hálfdan Eysteinninpojan saaga" pohjautuu todennäköisesti vanhalle skandinaaviselle tarinaperinteelle, mutta yhdistää kerrontaansa myös kansansatumaisia elementtejä ja kirjallisuudesta saatuja vaikutteita. Saagan tuntemattomaksi jäänyt kirjoittaja on tuntenut keskiajan islantilaista historiankirjoitusta, kuten Islannin asuttamista ja asuttajia kuvaavan "Landnámabókin" sekä myyttisistä ja muinaisista Ynglingien kuninkaista kertovan "Ynglinga sagan", joka on Snorri Sturlusonin kuningassaagojen kokoelman Heimskringla aloittava saaga. Useat käännettyyn kirjallisuuteen viittaavat lainat osoittavat, että saagan kirjoittaja on ollut hyvin lukenut henkilö. Lisäksi saagan kirjoittaja on tuntenut muita muinaissaagoja, kuten "Ragnarr Karvahousun saagan", "Kävelijä-Hrólfrin saagan" ja "Völsungain saagan" ja mahdollisesti myös "Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saagan".

title: Þorsteinn Häränjalan tarina

text: "Þorsteinn Häränjalan tarinan" alku seuraa Islannin asuttamisesta kertovaa "Landnámabókia" kertoessaan Þorsteinnin äidinpuoleisen suvun sekä islantilaisten varhaisimman, vielä pakanallisen lain ("Úlfljótslög") saapumisesta saarelle. Þorsteinnin äidin, mykän Oddnyn, veli Þorkell Geitisson mainitaan myös "Landnámabókissa". Þorsteinnin isä Ívarr "ljómi" taas mainitaan lisäksi muinaissaagassa "Sörlin tarina", missä Ívarr surmaa Olavi Tryggvenpojan siunauksen alaisena päättymätöntä taistelua käyvän elävien kuolleiden armeijan.

title: Landnámabók

text: Finnur Jónsson (toim.). 1892–1896. . Køpenhavn. Finnur Jónsson (toim.). 1900. . København: Gyldendal. Jakob Benediktsson (toim.). 1968. Íslendingabók. Landnámabók. Íslenzk fornrit 1: 1–2. Reykjavík: Hið íslenzka fornrítafélag. The Book of Settlements = Landnámabók. Käänt. & toim. Hermann Pálsson & Paul Edwards. [Winnipeg]: University of Manitoba Press, c1972. . Käänt. T. Ellwood. Kendal: Wilson, 1898.

title: Vesilaaksolaisten saaga

text: "Vesilaaksolaisten saaga" on ollut osa Vatnshyrna-nimellä tunnettua käsikirjoitusta (n. 1400), joka tuhoutui Kööpenhaminan palossa vuonna 1728. Se on kuitenkin säilynyt Vatnshyrnasta 1600-luvulla tehdyissä kopioissa. "Vesilaaksolaisten saagasta" on säilynyt myös lyhyt tiivistelmä "Landnámabókin" Þórðarbók-versiossa.

title: Flóilaisten saaga

text:
"Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut muita islantilaissaagoja ja Islannin asuttamisesta kertovia tekstejä. Esimerkiksi saagan alkuosa (luvut 1-10 ja 18), jossa kuvataan Etelä-Islannissa sijaitsevan Flóin alueen asukkaita, seuraa monilta osin "Landnámabókin" Sturlubók-versiota. Sen lähteenä ei kuitenkaan todennäköisesti ole ollut Sturlubók, vaan joku siitä juontuva mutta ei identtinen käsikirjoitus, jonka kautta Sturlubókin tiedot ovat siirtyneet "Flóilaisten saagan" kirjoittajalle ja "Landnámabókin" Hauksbók-versioon. Tyylillisesti "Flóilaisten saagan" on katsottu saaneen vaikutteita myös ritarisaagoista. Osio, jossa kuvataan Þorgilsin pyrkimyksiä saada Norjassa haltuunsa esi-isiensä perintö, taas muistuttaa toista islantilaissaagaa, "Egillin, Kalju-Grímrinpojan saaga".
"Flóilaisten saagassa" Grönlantiin sijoittuva episodi, jossa haaksirikkoutuneen Þorgilsin matkalla mukana olleet miehet ja naiset alkavat vähitellen sairastua, kuolevat ja muuttuvat sen jälkeen elävien kuolleiden joukoksi, sisältää yhtymäkohtia pariin islantilaissaagaan. Vastaavia, tautiin kuolemisen jälkeen alkavaa kummittelua ja useista elävistä kuolleista muodostuvia kummitusjoukkoja kuvataan Grönlantiin sijoittuvissa saagoissa "Eiríkr Punaisen saaga" (isl. "Eiríks saga rauða", suom. "Viinimaan saaga") ja "Grönlantilaisten saaga" (isl. "Grænlendinga saga") sekä "Eyrin asukkaiden saagassa", jonka tapahtumat sijoittuvat Islantiin. Saagan viikinkiepisodit ja Norjaan sijoittuvat elävä kuollut -episodit ovat saaneet vaikutteita muinaissaagoista (esim. "Nuoli-Oddrin saaga", "Friðþjófr Uljaan saaga") sekä toisista islantilaissaagoista, kuten "Hávarðr Jäävuonolaisen saagasta", "Tappaja-Glúmrin saagasta" sekä "Savulaaksolaisten saagasta". Näiden lisäksi "Flóilaisten saagan" kirjoittaja on todennäköisesti tuntenut "Grettir Väkevän saagan".

title: Uplannin kuninkaat

text: Islannin asuttamisesta kertovassa teoksesessa "Landnámabók" sekä Islannin ensimmäisessä historiassa, "Islantilaisten kirjassa" (isl. "Íslendingabók"), jonka Ari Viisas (isl. "inn fróði", Þorgilsson) kirjoitti 1100-luvun alkupuolella, Unnr (joissain lähteissä: Auðr) Syvämieli mainitaan yhtenä saaren varhaisimmista asuttajista. "Uplannin kuninkaiden" ainoan lähteen, "Hauksbók"-käsikirjoituksen, omisti ja myös osittain kirjoitti Haukr Erlendsson -niminen islantilainen laintuntija, joka toimi myös Norjassa laamannina. Vuonna 1334 kuollut Haukr oli alenevassa polvessa sukua tekstissä mainitulle Unnr Syvämielelle. Syy siihen, miksi Haukr lisäsi Ynglingien kuningassukuun liittyvän tarinan käsikirjoitukseensa, olikin todennäköisesti henkilökohtainen. Haukrin näkökulmasta "Uplannin kuninkaat" oli historiallisen teksti, joka kuvasi hänen sukunsa esihistoriaa. Lisätessään "Upplannin kuninkaat" käsikirjoitukseensa Haukr saattoi osoittaa, että hänen esi-isillään oli kuninkaalliset, pakanajumaliin ulottuvat sukujuuret ja että hän oli kaukaista sukua myös Norjan kuninkaille. "Uplannin kuninkaiden" mukaan Óláfr Puunveistäjän sukujuuret ulottuivat äidin puolelta Gautrekr Anteliaaseen (isl. "inn mildi"), jonka isän Gautin mainitaan muinaissaagassa "Bósin saaga" (isl. "Bósa saga ok Herrauðs") olevan pakanajumala Óðinnin poika. Óláfr Haraldsson eli Pyhä Olavi taas mainitaan joissain saagalähteissä Rögnvaldr Vuorenkorkuisen sedän Hálfdan Mustan jälkeläiseksi. "Flateyjarbókina" tunnetussa kuningassaagojen kokoelmassa olevan "Pyhän Olavin saagan" (isl. "Óláfs saga helga") mukaan taas Haukrin esi-isän Óláfr Keihästilanhaltian katsottiin syntyneen uudelleen Pyhänä Olavina.

title: Finnbogi Vahvan saaga

text:
Saagan sankari Finnbogi mainitaan myös muissa aikalaislähteissä, kuten Islannin asuttamisesta kertovassa "Landnámabókissa", islantilaissaagojen sankareita listaavassa "Íslendingadrápa"-runossa (1100-l.) ja "Vesilaaksolaisten saagassa" (n. 1260-1280). Viimeksi mainitussa kuvataan Finnbogin vihanpitoa Ingimundrinpoikina tunnettujen veljesten kanssa, jotka "Vesilaaksolaisten saaga" esittää myönteisessä valossa. On pidetty mahdollisena, että Finnbogista kertova saaga on kirjoitettu vastauksena "Vesilaaksolaisten saagan" puolueelliselle kerronnalle, tai että se edustaa saman tarinan toista versiota, joka on tunnettu suullisessa perinteessä.
On kuitenkin katsottu, että "Finnbogi Vahvan saagan" kuvauksella Finnbogin elämästä ja teoista ei ole historiallista perustaa, vaikka Finnbogi historiallisena henkilönä onkin mahdollisesti ollut olemassa. Saagan nykypäivään säilynyt versio sisältää paljon muinaissaagoille ja kotoperäisille ritarisaagoille tyypillisiä fantasiamaisia ja fiktiivisinä pidettyjä elementtejä ja tarinamotiiveja.

title: Vesilaaksolaisten saaga

text: "Vesilaaksolaisten saaga" on todennäköisesti kirjoitettu vuoden 1260 jälkeen mutta ennen vuotta 1280 eli usea vuosisata siinä kuvattujen tapahtumien jälkeen. Tähän ajoitukseen on päädytty parin huomion perusteella. Ensinnäkin Sturla Þórðarson mainitsee "Vesilaaksolaisten saagan" omassa versiossaan Islannin asuttamisesta kertovassa "Landnámabókissa" (ns. "Sturlubók"), jonka Sturla laati joskus vuosien 1275 ja 1280 välisenä aikana. Vuoteen 1260 varhaisimpana mahdollisena kirjoittamisajankohtana taas viittaa se, että saagan laatija on selvästi tuntenut "Nuoli-Oddrin saagan" (1200-l. jälkipuolelta), "Lohilaaksolaisten saagan" (n. 1250) sekä "Hallfreðr Hankalanrunoilijan saagan" (n. 1220).

title: Islannin historia

text: "Landnámabók" kertoo, että Islannin löysi Naddoddur, joka oli yksi Färsaarten ensimmäisistä asukkaista. Hän yritti purjehtia Norjasta Färsaarille, mutta joutui eksyksiin ja päätyi Islannin itärannikolle. Naddoddur antoi maalle nimen "Snæland" (Lumimaa). Myös ruotsalainen merenkulkija Garðar Svavarsson joutui vahingossa Islannin rannikolle. Hän totesi, että maa oli saari ja antoi sille nimen "Garðarshólmi" ("Garðar's luoto"), ja hän vietti talven Húsavíkissa. Ensimmäinen skandinaavi, joka purjehti maahan tarkoituksella, oli Flóki Vilgerðarson, joka tunnetaan myös nimellä Hrafna-Flóki. Hän vietti talven Barðaströndissa. Talvi oli kylmä, ja kun hän havaitsi Islannin vuonojen olevan jäässä, hän antoi maalle nykyisen nimen Ísland (Jäämaa).

title: Ari Viisas

text: "Islantilaisten kirjan" lisäksi Ari on mahdollisesti kirjoittanut myös Islannin asuttamisesta kertovan "Landnámabókin" varhaisimman version. Tähän viittaa Haukr Erlendssonin maininta asiasta tämän omassa "Landnámabók"-versiossa, joka on säilynyt Hauksbók-käsikirjoituksessa. Siinä Haukr mainitsee Arin toisena niistä oppineista miehistä (Kolskeggr Viisaan (isl. "inn fróði") ohella), jotka olivat aiemmin kirjoittaneet Islannin asuttamisesta.

title: Hálfrin ja Hálfrinsankareiden saaga

text: "Hálfrin ja Hálfrinsankareiden saaga", sellaisena kuin se nykyään tunnetaan, on kirjoitettu 1200-luvun loppupuolella, vaikkakin sen varhaisin käsikirjoitus, GkS 2845 4to, on laadittu vasta vuoden 1450 tietämillä tai hieman sen jälkeen. Saaga on kuitenkin ollut olemassa jossain muodossa todennäköisesti jo aiemmin, sillä 1200-luvulla vaikuttanut Sturla Þórðarson (1214–1284) sisällytti "Hálfrin saagassa" esiintyvän episodin omaan versioonsa Islannin asuttamisesta kertovasta "Landnámabókista". 1200-luvulla laadituille saagoille perustuvassa aikalaissaagojen kokoelmassa "Sturlunga saga" mainitaan lisäksi nyt jo kadonnut *"Hróks saga svarta", joka on todennäköisesti kertonut yhdestä Hálfrin sotureista, Hrókr Mustasta, tai jolla on kenties tarkoitettu nimenomaan "Hálfrin ja Hálfrinsankareiden saagaa". Saagan tarina Hálfrin kohtalosta on kuitenkin tunnettu kauan; siitä osoituksena on pidetty esimerkiksi sitä, että tulta merkitsevää kenninkiä ”Hálfrin kuolema” (isl. "Hálfs bani") on käytetty runossa "Ynglingatal", joka on vaihtelevasti ajoitettu 800- tai 900-luvulle. "Hálfrin ja Hálfrinsankareiden saaga" sisältää myös runsaasti edda-runomittaista sankarirunoutta, jota ei kuitenkaan ole luotettavasti pystytty ajoittamaan. Saagasta on säilynyt yli neljäkymmentä myöhempää paperikäsikirjoituskopiota, mikä kertoo saagan olleen hyvin suosittu. "Hálfrin ja Hálfrinsankareiden saagaa" ei ole suomennettu.

title: Hálfdan Eysteinninpojan saaga

text: "Hálfdan Eysteinninpojan saagan" luvuissa kaksi ja 25 mainitaan kuningatar Ísgerðrin veli Oddr "skrauti", jonka kerrotaan olevan Göötanmaan (isl. "Gautland") kuningas Hlöðvirin poika ja tulleen maanasuttajana Islantiin poikansa Kulta-Þóririn (Gull-Þórir) kanssa. Heidät mainitaan Islannin asuttamisesta kertovassa "Landnámabókissa". Kumpikin esiintyy myös islantilaissaagassa "Kulta-Þóririn saaga". Myös Eysteinnin vaimon Ásan kautta syntyy yhteys Ragnarr Karvahousuun ja tämän vaimoon Áslaugiin, joista monet keskiajan islantilaiset katsoivat polveutuvansa. Keskiajan Islannissa "Hálfdan Eysteinninpojan saagaa" on saatettu muiden muinaissaagojen tavoin pitää eräänlaisena historiana, joka kertoi islantilaisten muinaisista esi-isistä. Vaikka siinä kuvatuilla hahmoilla olisikin historiallinen esikuvansa, mikä ei välttämättä ole todennäköistä, ei saaga silti selkeytä tai todenna millään tavoin tämän mahdollisen esikuvan historiallista identiteettiä.

title: Islannin historia

text:
Islannin varhaisen asutushistorian tärkein lähde on "Landnámabók", joka on kirjoitettu noin 300 vuotta myöhemmin. Arkeologiset löydöt tukevat teoksessa esitettyjä väitteitä: Reykjavík oli asutettu jo vuoden 870 aikoihin.
Ingólfurin jälkeen maahan saapui monia norjalaisia merenkulkijoita, heidän perheenjäseniään ja orjiaan, jotka muutamassa vuosikymmenessä asuttivat Islannin kaikki asumiskelpoiset alueet. Uudisasukkaista suurin osa saapui Norjasta, Irlannista tai Skotlannista, mutta maahan tulleet irlantilaiset ja skotlantilaiset olivat enimmäkseen norjalaisten orjia tai palvelijoita. On arveltu, että Islannin asuttivat suurelta osin pakolaiset, jotka poistuivat Norjasta tyrannimaisen Harald Kaunotukan hallitsijakaudella. On myös arveltu, että samaan aikaan Norjan läntisten alue oli ylikansoitettu.

title: Islantilaisten kirja

text: Useissa keskiaikaisissa islantilaisissa saagoissa, kuten Snorri Sturlusonin "Heimskringlassa", "Landnámabókin" Hauksbók-versiossa, piispa Jón Ögmundssonista kertovassa saagassa ja "Eyrin asukkaiden saagassa", Ari mainitaan merkittävänä auktoriteettinä mitä tulee Norjan kuninkaita, varhaisimpia islantilaisia ja Islannin ensimmäisiä piispoja koskevaan tietoon. On epäilty, että esimerkiksi Snorri Sturlusonilla on saattanut olla ensikäden tietoa "Islantilaisten kirjasta" tai mahdollisista muista Arin teoksista. Snorrin ottaessa haltuunsa Magnús Pálssonilta Reykholtin tilan, Magnús ja tämän vaimo Hallfríðr, joka oli Arin lapsenlapsi, elivät tilalla yhdessä Snorrin kanssa useamman vuoden. On pidetty mahdollisena, että edellä mainitun järjestelyn seurauksena Snorrilla saattoi olla pääsy Arin kirjoittamiin teoksiin.

title: Hávarðr Jäävuonolaisen saaga

text:
Nykyisin tunnettu "Hávarðr Jäävuonolaisen saaga" on kirjoitettu vuoden 1330 tietämillä, mutta se pohjautuu nyt jo kadonneelle vanhemmalle versiolle. Sturla Þórðarson käytti tätä nyt jo kadonnutta saagaversiota 1200-luvun loppupuolella kirjoittamassaan "Landnámabókin" Sturlubók-versiossa ja viittaa siihen nimillä "Þorbjarnar saga ok Hávarðar hins halta" ja "Ísfirðinga saga" eli "Jäävuonolaisten saaga". Saaga sisältää toisaalta myös skaldirunoutta, jota on pidetty vanhana, jo 1000-luvulta peräisin olevana. Runot muistuttavat kuitenkin "Egillin, Kalju-Grímrinpojan saagassa" säilynyttä runoa "Sonatorrek" sekä erästä Orkneysaarten jaarlin Rögnvaldr kali Kolssonin (k. 1158) nimiin luetun runon säkeistöä.
"Hávarðr Jäävuonolaisen saagan" vanhimmat säilyneet käsikirjoitukset ovat 1600-luvulta peräisin olevia paperikäsikirjoituksia (esim. AM 157 b fol., 1690-l.; AM 106 fol., n. 1650). Niistä esimerkiksi käsikirjoitusten AM 160 fol. ja AM 502 4to katsotaan olevan kopioita varhaisemmasta 1300-luvulla laaditusta versiosta.

title: Grímr Karvaposken saaga

text: Grímr Karvaposken saaga luetaan yleensä niin sanottuihin seikkailusaagoihin (saks. Abenteuersagas), jotka on katsottu muinaissaagoista nuorimmiksi. [3] Pidetään kuitenkin todennäköisenä, että nuoremmasta iästään huolimatta Grímr Karvaposken saaga on pohjautunut ainakin osittain suulliselle perinteelle. Tarinat Grímr Karvaposkesta on keskiajan Islannissa todennäköisesti koettu tärkeiksi kertomuksiksi Islannin asuttaneiden sukujen esi-isistä. 1200-luvulta säilyneen mutta varhaisemmalle materiaalille perustuneen, Islannin asuttajista kertovan Landnámabókin mukaan monet merkittävät islantilaiset suvut katsoivat polveutuvansa Grímrin edustamista Hrafnistan miehistä. Myös Grímr Karvaposken saaga luettelee saagan lopussa Grímrin Islantiin suunnanneita ja siellä syntyneitä jälkeläisiä. [4] Muinaissaagoille tyypilliseen tapaan Grímr Karvaposken saaga sisältää kuitenkin myös selkeästi fiktiivisinä pidettyjä elementtejä ja kansansatumaisia piirteitä. [5] Ruotsin suurvalta-aikana Grímr Karvaposken saagaa pidettiin näistä piirteistä huolimatta potentiaalisena lähteenä Ruotsin muinaisesta menneisyydestä. Monien islantilaisten muinaissaagojen katsottiin kuvaavan Ruotsin loisteliasta muinaista menneisyyttä, ja saagojen sisältöä saatettiin käyttää myös suurvaltaideologian vahvistamiseen ja propagandatarkoituksessa. Grímr Karvaposken saagasta kiinnostuttiin siitäkin huolimatta, että sen tapahtumat sijoittuvat pääosin Norjan länsiosiin. Osa saagan tapahtumista sijoittuu kuitenkin seuduille, joiden katsottiin olevan myös ruotsalaisten vaikutuspiirissä (Finnmark, Gandvík). Saagan viimeisessä luvussa mainitaan myös Grímr Karvaposken tyttären jälkeläisen muuttamisesta Keski-Ruotsiin Jämtlantiin (isl. Jamtaland). Ruotsalaiset eivät kuitenkaan enää ymmärtäneet saagojen kieltä, muinaisislantia, joten useita muinaissaagoja käännettiin. Grímr Karvaposken saagan latinankielinen käännös ilmestyi Ruotsissa vuonna 1697 teoksessa (Upsala). [6]

title: Landnámabók

text: Landnámabókissa listataan noin 430 saaren eri osien ensimmäisistä, vuosien 870–930 välisenä aikana saapuneista asukkaista ja näiden perheistä ja jälkeläisistä aina 1000-luvulle saakka ja kerrotaan anekdootinomaisesti näiden biografisia tietoja. Käsittely etenee alue kerrallaan, mikä on katsottu todisteeksi siitä, että tekstin kirjoittaja on tuntenut Islannin maantieteen erittäin hyvin, ja teoksen sukupuita pidetään luotettavina. Syy Landnámabókin laatimiselle on mahdolliseti ollut se, että siinä olevan tiedon avulla pyrittiin vahvistamaan tiettyjen sukujen valta omalla alueellaan ja heidän omistusoikeutensa. Suuri osa Islannin asuttajista ja näiden jälkeläisistä kertovien islantilaissaagojen genealogisista tiedoista juontuu todennäköisesti Landnámabókista. Toisaalta on myös pidetty mahdollisena, että osa Landnámabókin säilyneissä versioissa olevista genealogisista tiedoista on voinut olla peräisin islantilaissaagoista. [2]

title: Landnámabók

text: Luokka: SaagatLuokka:Muinaispohjoismainen kirjallisuusLuokka: Keskiajan kirjallisuus

title: Landnámabók

text: Jakob Benediktsson. 1993. Landnámabók. Teoksessa Medieval Scandinavia: An Encyclopedia, toim. Phillip Pulsiano. New York: Garland, 373–374. Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. Lexikon der altnordischen Literatur . Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.