query: Milloin järjestettiin Suomen ensimmäiset eduskuntavaalit?

title: Eduskuntavaalit 1907

text: Suomen yksikamarisen eduskunnan ensimmäiset vaalit järjestettiin 15. ja 16. maaliskuuta 1907.[1] Eduskuntaan valittiin 181 miestä ja 19 naista. Ensimmäiset kansanedustajat ehtivät istua täysistuntojaan vain runsaan vuoden ajan, sillä eduskunta hajotettiin 6. huhtikuuta 1908.

title: Eduskuntavaalit 1922

text: Suomen kymmenennet eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. heinäkuuta 1922. Suurimpana puolueena säilyi SDP, jonka kannatus kuitenkin laski huomattavasti, kun vaaleihin ensimmäistä kertaa osallistunut Suomen Sosialistinen Työväenpuolue vei siltä ääniä. Edellisvaaleissa kaksi kansanedustajaa saanut Kristillinen työväenliitto ei asettanut ehdokkaita. Vaalien perusteella muodostettiin Kallion I hallitus, jota seurasi Cajanderin II hallitus.

title: Eduskuntavaalit

text: Ensimmäiset eduskuntavaalit järjestettiin maaliskuussa 1907 ja viimeisimmät huhtikuussa 2015. Seuraavat (järjestyksessä 38.) vaalit pidetään huhtikuussa 2019. Eduskuntavaalien tulokset on luetteloitu vaaleittain . Vaalipiiri- ja liittokohtaiset tulokset ovat ja artikkeleissa. Artikkeli eduskunta sisältää paikkajaon vaaleittain.

title: Eduskuntavaalit 1958

text: Suomen 22. eduskuntavaalit järjestettiin 6.–7. heinäkuuta 1958. SKDL nousi äärimmäisen niukasti, ja ainoan kerran, eduskuntavaalien suurimmaksi puolueeksi. Eduskuntaan tuli toisen kerran sen historian aikana vasemmistoenemmistö (101–99).

title: Eduskuntavaalit 2007

text: Suomen 35. eduskuntavaalit järjestettiin 18. maaliskuuta 2007, jolloin tuli kuluneeksi lähes päivälleen sata vuotta ensimmäisistä eduskuntavaaleista. Ennakkoäänestys pidettiin 7.–13. maaliskuuta. Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä.

title: Eduskuntavaalit 1908

text: Suomen toiset eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1908 sen jälkeen, kun keisari Nikolai II oli 6. huhtikuuta hajottanut eduskunnan ennenaikaisesti. Aiheena hajottamiseen oli eduskunnan senaatille antama epäluottamuslause Venäjän duuman tehtyä Suomen oloja koskevan välikysymyksen.

title: Eduskuntavaalit 1919

text: Suomen yhdeksännet eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta. Vaalit olivat ensimmäiset itsenäisessä Suomessa järjestetyt. Suomen sisällissodan jälkeen sosiaalidemokraatit olivat jääneet pois eduskuntatyöstä ja eduskunta täten vajaalukuiseksi. Tästä syystä pidettiin tarpeellisena järjestää ennenaikaiset eduskuntavaalit, ja valtionhoitaja Carl Gustaf Emil Mannerheim antoikin määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Muussa tapauksessa seuraavat vaalit olisivat olleet vasta vuoden 1920 heinäkuussa. Vaalit olivat myös osa Ranskan, Englannin ja Yhdysvaltojen asettamia ehtoja Suomen valtion tunnustamiselle.

title: Eduskuntavaalit 1966

text: Suomen 24. eduskuntavaalit järjestettiin 20.–21. maaliskuuta 1966. Vasemmistopuolueet (SDP, SKDL, TPSL) saivat kolmannen kerran itsenäisen Suomen eduskuntavaalien historiassa enemmistön äänistä (51,0 %) ja myös eduskuntaan kaikkien aikojen suurimman enemmistön (103–97). Vuonna 1966 aloittanut hallitus tunnetaan nimellä Paasion I hallitus, jota seurasi Koiviston I hallitus ja Auran I hallitus. Ennen vaaleja vaalilakia muutettiin siten, että vaalit siirrettiin heinäkuun alusta maaliskuuhun.

title: Eduskuntavaalit 1910

text: Suomen neljännet eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. helmikuuta 1910. Keisari Nikolai II oli edellisen vuoden marraskuussa hajottanut eduskunnan ja määrännyt pidettäväksi uudet vaalit, koska eduskunta oli suhtautunut torjuvasti Venäjän vaatimiin sotilasmiljooniin eli korvauksiin siitä, ettei Suomessa sovellettu yleistä asevelvollisuutta.

title: Eduskuntavaalit 1991

text: Suomen 31. eduskuntavaalit järjestettiin 17. maaliskuuta 1991. Vaalit toteutettiin ensimmäistä kertaa yksipäiväisinä. Ennakkoäänestys oli aiemmasta poiketen mahdollista myös viikonloppuisin.[1] Äänestysaktiivisuus laski vuoden 1987 vaaleista yli neljä prosenttiyksikköä ja oli heikoin toisen maailmansodan jälkeen.[2]

title: Eduskuntavaalit 1951

text: Suomen 20. eduskuntavaalit järjestettiin 2.–3. heinäkuuta 1951.

title: Eduskuntavaalit 1933

text: Suomen 15. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–3. heinäkuuta 1933.

title: Eduskuntavaalit 1945

text: Suomen 18. eduskuntavaalit järjestettiin 17.–18. maaliskuuta 1945. Suomessakin edellisen, vuoden 1939 vaaleissa valitun eduskunnan toimikautta oli kaksi kertaa jouduttu sodan vuoksi pidentämään poikkeuslailla. Kun vaalit lopulta pidettiin, sota ei ollut vielä päättynyt Suomenkaan osalta, sillä Lapin sota oli silloin vielä käynnissä ja vuonna 1939 julistettu sotatila voimassa.

title: Suomen itsenäistyminen

text:
Suomessa valtionpäämiehelle kuuluneita tehtäviä hoiti syksyllä 1917 ensin eduskunta ja sitten senaatin puheenjohtaja (pääministeri), toukokuusta 1918 lähtien uusi toimija valtionhoitaja ja lopulta kesästä 1919 lähtien Suomen presidentti.
Itsenäisyyden ajan ensimmäiset eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta 1919. Valittu eduskunta oli porvarienemmistöinen, mutta sosiaalidemokraateista tuli suurin yksittäinen puolue. Sosiaalidemokraatit saivat 80 ja Kristillinen työväenliitto 2 paikkaa. Porvarilliset puolueet asivat yhteensä 118 paikkaa, joista Maalaisliitto 42, Kansallinen Kokoomus 28, Kansallinen Edistyspuolue 26 ja Ruotsalainen Kansanpuolue 22 paikkaa. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin edistyspuolueen K. J. Ståhlberg.

title: Eduskuntavaalit 1917

text: Suomen kahdeksannet eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. lokakuuta 1917. Venäjän väliaikainen hallitus oli antanut määräyksen uusien vaalien toimeenpanosta sen jälkeen, kun vuonna 1916 valittu eduskunta oli säätänyt valtalain.

title: Eduskuntavaalit 1995

text: Suomen 32. eduskuntavaalit järjestettiin 19. maaliskuuta 1995. Suurin voittaja ja myös suurin puolue oli Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, ja vaalien pohjalta muodostettiin Lipposen I hallitus.

title: Eduskuntavaalit 1970

text: Suomen 25. eduskuntavaalit järjestettiin 15.–16. maaliskuuta 1970. Vaalien jälkeen muodostettiin Karjalaisen II hallitus, jota seurasi Auran II hallitus ja Paasion II hallitus.

title: Eduskuntavaalit 1916

text: Eduskuntavaalit 1916 järjestettiin 1. ja 3. heinäkuuta. Vaalit voitti 103 kansanedustajaa saanut Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP). Kyseessä on ainoa kerta, jolloin yksi puolue on saanut enemmistön eduskuntapaikoista. SDP ei kuitenkaan saanut enemmistöä annetuista äänistä.

title: Eduskuntavaalit 1924

text: Suomen 11. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. huhtikuuta 1924.

title: Eduskuntavaalit 1930

text: Suomen 14. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. lokakuuta. Presidentti Lauri Kristian Relander oli antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä vain runsas vuosi edellisten vaalien jälkeen. Aiheena uusien vaalien pitämiseen oli se, että eduskunta oli jättänyt kommunistilait lepäämään yli vaalien.

title: Eduskuntavaalit 1972

text: Suomen 26. eduskuntavaalit järjestettiin 2.–3. tammikuuta 1972. Presidentti Urho Kekkonen oli edellisen vuoden lokakuussa antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Aiheena ennenaikaisiin vaaleihin oli, että puolueristiriitojen rasittama Karjalaisen II hallitus ei kyennyt pääsemään ratkaisuun muun muassa maataloustulon jälkeenjääneisyyden korvaamisessa.

title: Eduskuntavaalit 1999

text: Suomen 33. eduskuntavaalit järjestettiin 21. maaliskuuta 1999. Suurimpia voittajia olivat Kansallinen Kokoomus ja Suomen Keskusta. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) menetti 12 paikkaa mutta säilytti asemansa eduskunnan suurimpana puolueena. Sen neljä vuotta pääministerinä toiminut puheenjohtaja Paavo Lipponen sai jatkaa tehtävässään: vaalituloksen pohjalta muodostettiin Lipposen II hallitus, joka istui koko alkaneen vaalikauden.

title: Eduskuntavaalit 1936

text: Suomen 16. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1936.

title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Lopulta Suomen suuriruhtinaskunnan säädyt hyväksyivät uuden valtiopäiväjärjestyksen 29. toukokuuta 1906. Työväestö ja muut äänioikeuden ulkopuolella olleet väestöryhmät seurasivat tilannetta tarkoin ja painostivat tarvittaessa päättäjiä. Tsaari Nikolai II vahvisti suuriruhtinaskunnan uuden vaalilain ja valtiopäiväjärjestyksen 20. heinäkuuta 1906. Suomeen oli siten luotu moderni yksikamarinen eduskuntalaitos ja maan historian ensimmäiset yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuneet eduskuntavaalit järjestettiin 15-16. maaliskuuta vuonna 1907. Säätyjärjestelmään verrattuna äänioikeutettujen määrä kohosi uudessa järjestelmässä 126 000 suomalaisesta miehestä 1 273 000 yli 24-vuotiaaseen suomalaiseen naiseen ja mieheen. Suomessa naiset saivat äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden ensimmäisinä Euroopassa. Ensimmäisissä vaaleissa eduskuntaan valittiin 19 naista.

title: Eduskuntavaalit 2011

text: Suomen 36. eduskuntavaalit järjestettiin sunnuntaina 17. huhtikuuta 2011. Ennakkoäänestys oli kotimaassa 6.–12. huhtikuuta ja ulkomailla 6.–9. huhtikuuta. Ehdokaslistat oli jätettävä viimeistään tiistaina 8. maaliskuuta. Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa Suomen eduskuntaan. Vaalien jälkeen muodostettiin Kataisen hallitus. Hallituspula kesti kaikkiaan 65 vuorokautta; yhtä paljon aikaa hallituksen kokoaminen oli vienyt viimeksi Urho Kekkosen presidenttikaudella yli 30 vuotta aiemmin.

title: Eduskuntavaalit 1939

text: Suomen 17. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1939. Tällöin valittu eduskunta toimi poikkeuksellisesti lähes kuusi vuotta, sillä jatkosodan takia eduskuntavaaleja ei voitu järjestää, vaan eduskunnan toimikautta pidennettiin kahdesti poikkeuslailla. Vuonna 1939 valittua eduskuntaa onkin sittemmin kutsuttu "pitkäksi parlamentiksi". Seuraavat eduskuntavaalit pidettiin vasta maaliskuussa 1945.

title: Eduskuntavaalit 1987

text: Suomen 30. eduskuntavaalit järjestettiin 15.–16. maaliskuuta 1987. Naiset äänestivät näissä vaaleissa ensimmäistä kertaa aktiivisemmin kuin miehet. Tästä huolimatta naiskansanedustajien määrä lisääntyi vuoden 1983 vaaleista vain yhdellä. Äänestysaktiivisuus jäi kokonaisuudessaan alhaiseksi; vastaavalla tasolla se oli ollut edellisen kerran vuoden 1958 vaaleissa.

title: Eduskuntavaalit 1983

text: Suomen 29. eduskuntavaalit järjestettiin 20.–21. maaliskuuta 1983. Vaalien jälkeen muodostettu hallitus tunnetaan nimellä Sorsan IV hallitus. Se istui koko vaalikauden ja ohitti juuri ennen toimikautensa päättymistä hallitusten ikätilaston ennätystä vuodesta 1936 hallussaan pitäneen Kivimäen hallituksen.

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Ensimmäiset eduskuntavaalit pidettiin 15.–16. maaliskuuta 1907. Siihen asti muita Euroopan maita demokratian suhteen jäljessä ollut Suomi siirtyi niiden edelle. Suomessa naiset saivat ensimmäisinä Euroopassa sekä vaalioikeuden että -kelpoisuuden ja uuteen eduskuntaan valitut 19 naisedustajaa olivat maailman ensimmäiset naispuoliset kansanedustajat. Säätyvaltiopäivien ajan lopulla äänioikeutettuja oli Suomessa noin 126000, mutta ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 1272873, eli eduskuntauudistus kymmenkertaisti valitsijakunnan. Myös moderni puoluelaitos syntyi Suomessa yleisen äänioikeuden myötä vuoden 1906 aikana.[33]

title: Eduskuntavaalit 1927

text: Suomen 12. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1927.


query: Mikä on depolarisaatiosuhde?

title: Ramansironta

text: Sironneen valon polarisaatiota mittaamalla saadaan tietoa molekyylin kunkin värähtelyn symmetriasta, mikä helpottaa ramanspektrin tulkitsemisesta. Ramanviivan depolarisaatiosuhde (ρ) on alkuperäisen valon polarisaatioon nähden kohtisuorasti ja yhdensuuntaisesti polaroituneiden sironneiden valojen voimakkuuksien suhde. Suhteen selvittämiseksi siroava valo on ohjattava polaroivaan suodattimeen, joka asetetaan ensin yhdensuuntaisesti ja sitten kohtisuoraan näytteeseen tulevan valon polarisaatioon nähden. Ramanviivan sanotaan olevan depolaroitunut, jos sen depolarisaatiosuhde on 0,75 tai enemmän. Jos ρ<0,75, viiva on polaroitunut. Polaroituneen viivan syntymiseksi värähtelyn on oltava täysin symmetristä kuten tetrakloorimetaanin (CCl4) symmetrisessä venytyksessä.[6]


query: Miksi Edvard VI hallitsi Englantia ja Irlantia vain kuusi vuotta?

title: Henrik VIII

text: Henrikin jälkeen valtaan nousi hänen poikansa Edvard VI, joka kuitenkin kuoli jo 15-vuotiaana 1553. Edvard oli nimennyt seuraajakseen Lady Jane Greyn, jonka Edvardin isosisko Maria kuitenkin mestautti yhdeksän päivän vallassaolon jälkeen. Maria I kuoli lapsettomana, ja häntä seurasi hänen sisarpuolensa Elisabet. Elisabet oli järkyttynyt isänsä ja sisarensa surullisista kokemuksista avioelämässä eikä koskaan mennyt naimisiin tai nimennyt seuraajaa, mikä aiheutti seuraajaongelman. Elisabet oli mestauttanut Skotlannin kuningattaren Maria Stuartin, jotta skotlantilaiset eivät olisi päässeet käsiksi valtaistuimeen, mutta lopulta Elisabetin seuraajaksi nousi Skotlannin Jaakko VI, Marian poika, josta tuli Englannin ensimmäinen Stuart-sukuinen kuningas, Jaakko I.

title: Filip VI

text: Aikuistuttuaan Edvard III vannoi Filipille vasallinvalan Gascognen läänityksestä mutta riitaantui tämän kanssa ja alkoi pian vaatia koko Ranskan kruunua. Edvard toimitti Lincolnin piispan mukana Filip VI:lle kirjeen, jossa hän julistautui Ranskan kuninkaaksi. Jatkuvat ranskalais-englantilaiset yhteenotot kärjistyivät vuonna 1337 Edwardin tunkeutuessa Ranskaan, jolloin satavuotinen sota alkoi. Ranska oli teoriassa Englantiin nähden ylivoimainen Englannin vastatessa väkiluvultaan siihen aikaan vain ranskalaista herttuakuntaa mutta ranskalaisten vanhanaikainen ritariarmeija kärsi murskaavan tappion englantilaisille jousimiehille Crécyssä ja Ranskan laivasto puolestaan Sluys'ssä. Vuonna 1348 iski musta surma, joka tappoi muutamassa vuodessa kolmanneksen maan väestöstä, mukaan lukien kuninkaan vaimon.

title: Kansainyhteisön kisat

text: Kansainyhteisön kisoissa Yhdistyneen kuningaskunnan maat Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti kilpailevat omilla joukkueillaan. Lisäksi kruununmailla kuten Jerseyllä ja Mansaarella on omat joukkueensa. Vain kuusi maata on osallistunut kaikkiin kisoihin: Australia, Englanti, Kanada, Skotlanti, Uusi-Seelanti ja Wales.

title: Edvard I (Englanti)

text: Yleisesti Edvardin ristiretki oli varsin merkityksetön ja antoi vain Akkolle kymmenen vuotta armonaikaa. Edvardin maineelle osallistuminen teki kuitenkin hyvää, ja jotkut vertasivat häntä jopa Rikhard Leijonamieleen.

title: Englannin historia

text: Tudor-suku hallitsi Englantia vuosina 1485–1603. Tudorien aikana Irlanti liitettiin tiiviisti Englantiin, ja Englannista tuli yksi Euroopan johtavista siirtomaavalloista. Tudorit vaikuttivat myös renessanssin kehitykseen tukemalla William Shakespearen, Edmund Spenserin ja kardinaali Wolseyn kaltaisia yksilöitä.

title: Maria I (Englanti)

text: Edvard VI:n valtakausi ei kestänyt pitkään, sillä poikakuningas kuoli vuonna 1553. Ennen kuolemaansa Edvard VI oli määrännyt testamentissaan Northumberlandin herttuan John Dudleyn vaikutuksesta seuraajakseen sisartensa sijaan serkkunsa tyttären, lady Jane Greyn. Edvardin kuoltua Jane Grey julistettiin 10. heinäkuuta kuningattareksi "de facto". "De jure" hallitsija oli kuitenkin Maria, jonka vuoden 1544 kruununperimyslaki tunnisti Edvardin perijäksi. Edvard oli lisäksi alaikäinen eikä siten oikeutettu laatimaan testamenttia. Kansa kuitenkin kannatti hallitsijaksi Mariaa, joka julistettiin kuningattareksi 19. heinäkuuta 1553.

title: Edvard I (Englanti)

text: Vuonna 1269 kardinaali Ottobono, paavin lähettiläs, saapui Englantiin ja pyysi prinssi Edvardia ja hänen veljeään Edmundia osallistumaan Ludvig IX:n mukana kahdeksannelle ristiretkelle. Pystyäkseen osallistumaan Edvard joutui lainaamaan rahaa runsaasti Ludvigilta ja ranskalaisilta. Oppineet kuten P.R. Cross ovat arvioineet Edvardin keränneen ja kuluttaneen lähes puoli miljoonaa livreä. Edvardin mukana lähti suhteellisen pieni joukko ritareita, luultavasti vain noin 230. Monet retkikunnan jäsenistä olivat Edvardin sukulaisia. Ristiretken alkuperäisenä tavoitteena oli mennä piiritetyn Akkon avuksi, mutta Ludvig oli suunnannut Tunisiaan. Edvardin saavuttua sinne Ludvig oli jo kuollut sairauteen. Suurin osa ranskalaisista joukoista palasi kotiin, mutta pieni osa heistä seurasi Edvardia Akkoon osallistuakseen yhdeksänteen ristiretkeen.

title: Luettelo Englannin hallitsijoista

text: Edvard VI nimitti Lady Jane Greyn kruununperijäksi. Neljä päivää Edvardin kuoleman jälkeen 6. heinäkuuta 1554 Jane julistettiin kuningattareksi. Yhdeksän päivää myöhemmin 19. heinäkuuta Privy Council muutti krununperimisoikeuden Edvard VI:n katoliselle sisarpuolelle Maria I:lle. Jane teloitettiin vuonna 1554 vain 16-vuotiaana.

title: Jaakko I (Englanti)

text: Jaakko I (, 19. kesäkuuta 1566 Edinburghin linna, Skotlanti – 27. maaliskuuta 1625 Hertfordshire, Englanti) oli Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas. Hän oli ensimmäinen hallitsija, joka kutsui itseään nimellä Ison-Britannian kuningas. Hän hallitsi Skotlantia nimellä Jaakko VI 24. heinäkuuta 1567 lähtien. Elisabet I:n kuoltua hänestä tuli myös Englannin ja Irlannin kuningas 24. maaliskuuta 1603. Tuolloin hänestä tuli ensimmäinen hallitsija, joka hallitsi sekä Englantia että Skotlantia. Jaakko I oli myös ensimmäinen Englannin hallitsija, joka polveutui Stuart-suvusta. Tudor-suvun kausi päättyi hänen edeltäjänsä Elisabet I:n kuoltua ilman perillistä.

title: Edvard VI

text: Yhdeksänvuotiaana kruunattu ja vain 15-vuotiaana kuollut, koko elämänsä mahdollisesti sairaalloinen Edvard VI ei tosin itse ehtinyt asioihin juuri vaikuttaa, vaan maan siirtämisestä kovin ottein protestanttisuuteen vastasivat hänen taustajoukkonsa, aluksi hänen enonsa Edward Seymour (lordiprotektori 1547–1549) ja erityisesti Warwickin jaarli (myöhempi Northumberlandin herttua) John Dudley (1549–1553). Maltillisemman Seymourin jälkeen Dudleyn kaudella jumalanpalvelusmuotoja yhtenäistettiin, katolisia symboleita hävitettiin kirkoista ja katolisia vainottiin ja jopa poltettiin roviolla.

title: 1346

text: Ranskan kuningas Filip VI tuhosi useita siltoja estääkseen Edvardin joukkoja etenemästä, mutta englantilaiset valloittivat Poissyn kaupungin elokuussa ja korjasivat sen sillan jatkaakseen. Ranskan kuningas asettui jälleen puolustusasemiin lähellä Crécyn metsää, mutta hävisi jälleen englantilaisille. Edvard jatkoi sitten Calais'hin ja piiritti kaupunkia 4. syyskuuta alkaen. Samaan aikaan Filipin poika Juhana piiritti Aigullonin kaupunkia onnistumatta kuitenkaan valtaamaan sitä. Kuningas Filip kehotti myös skotlantilaisia jatkamaan taisteluaan Englantia vastaan pohjoisessa. Skotit ajattelivat englantilaisten olevan kiinni Calais'ssa ja marssivat Englantiin kohti Durhamia lokakuussa, mutta englantilainen ritareista ja papistosta koostuva joukko voitti heidät ja Skotlannin kuningas Daavid II vangittiin. Myös irlantilaiset aloittivat lyhytaikaisen vastarintataistelun, mutta heidätkin voitettiin. Vuoden loppuun mennessä Edvard oli saanut haltuunsa myös Poitersin kaupungin ja Tonnay-Charentea ympäröivät kaupungit.

title: Henrik VI (Englanti)

text: Margareetan voitoista huolimatta Lontoon kaupunki ja monet aateliset kannattivat Edvardia. Vuonna 1461 aatelisto kruunasi Edvardin kuningas Edvard IV:ksi, jolloin maassa oli kaksi kuningasta. Seurasi suuri Towtonin taistelu, jonka Lancasterin joukot hävisivät. Margareeta pakeni Skotlantiin ja myöhemmin Ranskaan. Henrik VI päätyi vangiksi Toweriin. Vuonna 1470 Henrik pääsi vielä kerran vallansyrjään kiinni, kun Margareetan ja Warwicikin jaarlin Richard Nevillen vastahyökkäys karkotti Edvard IV:n. Edvard IV palasi 1471 sotajoukon kanssa, tappoi Tewkesburyn taistelussa Richard Nevillen ja Henrik VI:n pojan Edvardin sekä vangitsi ja mestasi Henrik VI:n.

title: Filip VI

text:
29.05.1328 Filip VI:n voitelu Reimsissä
24.08.1328 Voitto flaameista Casselissa
06.06.1329 Edvard III vannoo uskollisuudenvalan Filip VI Guyennen herttuakunnasta
24.05.1337 Filip VI takavarikoi Guyennen herttuakunnan Edvard III:lta
07.10.1337 Edvard III vaatii itselleen Ranskan kruunua
01.11.1337 Edvard III julista vaatimuksesta ja Satavuotinen sota alkaa
20.09.1339 Edvard tulee Flanderin Cambraisis’hin armeijansa kanssa
09.10.1339 Edvard III tulee Ranskan maaperälle armeijansa kanssa
24.10.1339 Edvard III peräytyy armeijoineen Ranskasta
24.06.1340 Ranskan laivaston totaallinen tuhoaminen Sluysin taistelussa
23.09.1340 Esplechin-sur-Escaut’n välirauha
31.08.1342 Englantilaisten vahvistusten saapuminen Brestiin, Charles de Blois lopettaa piirityksen
30.09.1342 Charles de Blois’n armeijan tappio englantilaisille Morlaix’n edustalla
19.01.1343 Malestroit’n välirauha
26.09.1345 Jean de Montfort kuolee ja hänen poikansa Jean perii Bretagnen herttuakunnan
07.06.1346 Edvard III noudee maihin Normandiassa
26.08.1346 Crécyn taistelu, jossa ranskalaiset kärsivät totaalisen tappion englantilaisille joukoille
04.08.1347 Edvard III valloittaa Calais’n
28.09.1347 Välirauha

title: Henrik VI (Englanti)

text: Englannissa tarvittiin uusi hallitsija. Asemassa oli juridisesti vahvimmin kiinni Henrik VI:n poika Edvard (1453–1471), mutta johtava aatelisto suosi Yorkin herttuaa Rikhardia, joka sitten hallitsikin vuoteen 1455, kunnes Henrik tuli yhtäkkiä järkiinsä. Rikhard ei suostunut luopumaan vallasta, vaan marssi St Albansiin taistelemaan Henrikin ja kuningatar Margareetan joukkoja vastaan. Tästä taistelusta, jonka Yorkin Rikhard voitti, alkoivat niin sanotut ruusujen sodat. Tämän jälkeen taisteluonni vaihteli puolin ja toisin. Kuningatar ajoi Rikhardin maanpakoon 1459 ja tuli sitten lyödyksi Northamptonin taistelussa vuonna 1460, missä Henrik VI joutui vangiksi. Rikhard vaati tällöin monien kannattajiensakin yllätykseksi kruunua itselleen – heille oli kerrottu taisteltavan, jotta päästäisiin eroon kuninkaan pahoista neuvonantajista. 30. joulukuuta 1460 Margareeta kohtasi Rikhardin Wakefieldin taistelussa, jossa Rikhard sai surmansa. Toisessa St Albansin taistelussa 22. helmikuuta 1461 Margareeta löi Rikhardin pojan Edvardin ja sieppasi Henrikin.

title: Edvard I (Englanti)

text: Seuraavien vuosien aikana vastakkainasettelu paronien ja kuninkaan välillä lisääntyi. Simon de Montfort joukkoineen valtasi suurimman osan kaakkoista Englantia vuonna 1263. Lewesin taistelussa 14. toukokuuta 1264 Henrik lyötiin ja otettiin vangiksi. De Montfortista tuli nyt väliaikainen hallitsija ja Henrik ja Edvard joutuivat kotiarestiin. Vain viisitoista kuukautta myöhemmin Edvard Pitkäsääri oli paennut vankeudesta ja johti kuningasmielisten joukot voittoon Eveshamin taistelussa 4. elokuuta 1265. Simon de Montfort sai surmansa taistelukentällä. Henrik eli viimeiset vuotensa nimellisenä hallitsijana, tosiasiallista valtaa käytti jo hänen poikansa Edvard.

title: Edvard VI

text: Ensimmäinen versio testamentista poisti Marian, Elisabetin, Frances Brandonin ja Jane Greyn perimysjärjestyksessä sillä perusteella, että Englantia ei voisi hallita nainen. Kruunun pitäisi siirtyä Janen miespuoliselle perilliselle. Tämä suunnitelma ei kuitenkaan sopinut herttualle (luultavasti siksi että Janella ei tuolloin ollut miespuolisia jälkeläisiä, sillä hän oli ollut naimisissa vasta kuukauden verran) ja testamenttia muutettiin niin, että kruunu jäisi Janelle ja hänen miespuolisille jälkeläisilleen. Maria ja Elisabet jäivät ulkopuolelle, koska he olivat virallisesti aviottomia, Frances suostui luopumaan omista vaatimuksistaan. Legendan mukaan Edvard VI:n maatessa kuolinvuoteella Northumberlandin herttua vertauskuvallisesti varasti kruunun häneltä ja antoi sen miniälleen Lady Janelle.

title: Edvard Tunnustaja

text: Edvard joutui suuriin ristiriitoihin Englannin mahtimiesten kanssa, mutta he joutuivat maanpakoon. Edvardin päävastustaja oli Wessexin jaarli Godwin. Godwin lienee ollut vastuussa Edvardin veljen kuolemasta, ja jaarli taisteli maan valta-asemasta aina kuolemaansa 1053 asti. Godwinista tuli Edvardin appi tämän naitua jaarlin tyttären Edithin 23. tammikuuta 1045. Godwin lähti maanpakoon vuonna 1051, mutta palasi puoli vuotta myöhemmin vahvempana kuin koskaan. Sen jälkeen Edvard hallitsi vain nimellisesti. Witan valitsi Godwinin pojan Haraldin kuninkaaksi Edvardin kuoleman jälkeen.

title: Edvard VI

text: Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547 Edvardin ollessa vain yhdeksänvuotias. Testamentissaan Henrik nimesi kuusitoista pesänselvittäjää, jotka muodostivat holhoojahallituksen, jotka olisi toiminnassa kunnes Edvard 18-vuotiaana saavuttaisi täysikäisyyden (joka tosin vuonna 1552 muutettiin kuudeksitoista vuodeksi). Näiden pesänselvittäjien lisäksi oli kaksitoista avustajaa, jotka osallistuivat toimiin vain silloin kun se kaikille sopi. Selvitysmiehet olivat kaikki uskonpuhdistuksen kannattajia. Sen pahimpia vastustajia, Norfolkin herttuaa Thomas Howardia, Winchesterin piispaa Stephen Gardineria tai Westminsterin piispaa Thomas Thirlbya ei hallitukseen valittu. Holhoojahallitus nimitti Edvardin enon, Hertfordin jaarlin Edward Seymourin valtakunnan lordiprotektoriksi kuninkaan alaikäisyyden ajaksi.

title: Edvard VI

text: Muutama päivä Henrikin kuoleman jälkeen Edward Seymourista tuli Somersetin herttua ja hän otti vastaan Lord High Treasurerin (ylin varainhoitaja) ja Earl Marshalin tehtävät. Edvard VI kruunattiin kuninkaaksi Westminster Abbeyssä 20. helmikuuta 1547. 13. maaliskuuta 1547 Edvard VI muodosti uuden 26-henkisen holhoojahallituksen, johon kuuluivat kaikki entisen pesänselvittäjät ja avustajat lukuun ottamatta Southamptonin jaarlia Thomas Wriothesleyta.

title: Tudor (suku)

text: Tudor (kymriksi "Tudur") on viisi monarkkia käsittävä, alun perin Walesistä kotoisin oleva suku, joka hallitsi Englantia ja Irlantia vuosina 1485–1603. Tudorien aikana Irlanti liitettiin tiiviisti Englantiin, ja Englannista tuli yksi Euroopan johtavista siirtomaavalloista. Tudorit vaikuttivat myös renessanssin kehitykseen Euroopassa tukemalla William Shakespearen, Edmund Spenserin ja kardinaali Wolseyn kaltaisia yksilöitä.

title: Satavuotinen sota

text:
Sota voidaan karkeasti jakaa neljään osaan: Englannin alkumenestykset Edvard III:n aikana vuosina 1337–1360, vuosien 1360–1400 jakso jolloin ranskalaiset lähes karkottivat englantilaiset mantereelta, Henrik V:n suurten voittojen leimaama jakso 1400–1429, ja loppujakso 1429–1452, jona aikana Ranska yhdistyi Kaarle VII:n alaisuuteen ja karkotti englantilaiset mantereelta Calais’ta lukuun ottamatta.
Sodan alkaessa Ranskan väkiluku oli 14 miljoonaa, ja kahden miljoonan asukkaan Englanti vastasi vain ranskalaista herttuakuntaa. Ranska oli myös huomattavasti Englantia vauraampi. Alkuvuosina Englanti liittoutui Alankomaiden aateliston ja Flanderin herttuoiden kanssa, mutta liitto kariutui tuloksettomana 1340. Meritaisteluissa Ranska menestyi jonkin aikaa ja joitain Kanaalin englantilaisia kaupunkeja hävitettiin. Vuonna 1340 englantilaisten maihinnousuyritystä estänyt Ranskan laivasto kuitenkin tuhottiin suurimmilta osin Sluysin meritaistelussa. Englanti pystyi tämän jälkeen estämään ranskalaisten maihinnousun, koska se hallitsi nyt Englannin kanaalia.

title: Edvard VI

text: Henrik oli erittäin tyytyväinen poikalapsen syntymästä. Hän oli hylännyt kaksi aiempaa vaimoaan, Katariina Aragonialaisen (Maria I:n äiti) ja Anne Boleynin (Elisabet I:n äiti) osittain syystä, että he eivät olleet pystyneet synnyttämään kuninkaalle poikaa. Molemmat avioliitot mitätöitiin: Anne Boleyn mestattiin ja sekä Maria että Elisabet julistettiin aviottomiksi. Tästä huolimatta molemmat hallitsivat Englantia Edvard VI:n jälkeen.

title: Eleonoora Aragonialainen

text: Edvard I hallitsi vain viisi vuotta ja kuoli ruttoon vuonna 1438. Häntä seurasi hänen kuusivuotias poikansa Alfonso. Eleonoorasta tuli sijaishallitsija, mutta naisen valtaannousua vastustettiin. Sekä Edvardin veli ja velipuoli tavoittelivat sijaishallitsijan asemaa, ja pyrkivät saamaan sen kihlaamalla tyttärensä nuorelle prinssille.

title: Edvard IV

text: Palattuaan Englantiin suhteellisen pienen joukon kanssa Edvard vältteli mahdollisia vihollisjoukkoja vaatimalla kuten Henrik Bolingbroke (eli Henrik IV) seitsemänkymmentä vuotta aiemmin ainoastaan herttuakuntaansa takaisin (Edvard oli ennen kruunaustaan Yorkin herttua). Yorkin kaupunki kuitenkin sulki porttinsa Edvardilta. Edvardin marssiessa kohti etelää hän alkoi saada lisää kannattajia. Hänen veljensä Yrjö katsoi mahdollisuutensa paremmiksi Edvardin kuin Henrik VI:n kanssa ja siirtyi Edvardin kannattajaksi. Edvard löi Richard Nevillen joukot ja surmasi jaarlin Barnetin taistelussa 14. huhtikuuta 1471. Nevillen kuoltua Edvard tuhosi loput lancasterilaisesta vastarinnasta Tewkesburyn taistelussa 4. toukokuuta 1471. Walesin prinssi ja Lancaster-suvun kruununperillinen Edvard Westminsteriläinen sai surmansa joko itse taistelussa tai pian sen jälkeen, ja muutama viikko myöhemmin, samana yönä kun Edvard saapui Lontooseen, Towerissa vangittuna ollut Henrik VI murhattiin. Näin lancasterilainen vastarinta oli saatu tuhottua kokonaisuudessaan.

title: Henrik VII (Englanti)

text: Henrikin isänisä Owen Tudor oli nainut Henrik V:n lesken Valois’n Katariinan, joten Henrikin isä Edmund Tudor oli kuningas Henrik VI:n velipuoli. Henrik VI oli Lancaster-suvun viimeinen hallitsija, jonka hallituskaudella käytiin ruusujen sotaa, veristä kamppailua kruunusta York-suvun ja Lancasterien välillä. Kun Henrik VI syrjäytettiin valtaistuimelta vuonna 1461 ja hallitsijaksi nousi Yorkien Edvard IV, nuoren Henrik VII:n oli paettava Bretagneen, jossa hän vietti seuraavat 14 vuotta.

title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik III (1. lokakuuta 1207 Winchesterin linna – 16. marraskuuta 1272 Westminster) oli Englannin kuningas vuosina 1216–1272. Pitkästä valtakaudestaan huolimatta hän on jäänyt melko tuntemattomaksi. Henrik III oli Englannin edellisen kuninkaan Juhana Maattoman poika, ja kruunattiin kuninkaaksi vain 9-vuotiaana. Henrik vahvisti Magna Cartan, josta Juhana Maaton oli irtisanoutunut, ja Henrikin hallituskauden aikana se vakiintui osaksi Englannin lakia. Henrik tunnettiin uskonnollisena ja hurskaana kuninkaana, joka teki muutaman tuloksettoman yrityksen Juhanan aikana menetettyjen ranskalaisten alueiden takaisinvaltaamiseksi. Hän joutui ristiriitoihin ylhäisaatelisten paronien kanssa, nämä kapinoivat ja vangitsivat Henrikin, ja maata hallitsi jonkin aikaa paroni Simon V de Montfort, vaikka häntä ei yleensä Englannin hallitsijaluettelossa mainitakaan. Henrikin poika Edvard I kukisti de Montfortin taistelussa 1265 ja Henrikin valta palautettiin. Hän hallitsi nimellisesti kuolemaansa asti, vaikka tosiasiallinen hallitsija olikin jo tuleva kuningas Edvard I.

title: Satavuotinen sota

text: Edvard siirtyi pohjoiseen ja valtasi 1347 Calais’n kaupungin. Osin tuntemattomista syistä kuusi kaupunkilaista joutui uhrautumaan, jotta kaupunkia ei tuhottaisi. Samana vuonna toisaalla englantilaiset voittivat skotit Neville's Crossin taistelussa ja David II vangittiin, mikä vähensi skotlantilaisten uhkaa. Vuonna 1348 musta surma alkoi levitä läpi Euroopan tuhoisin seurauksin, mikä sen ohella, että Englanti oli ajautunut pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin, hillitsi sotatoimia. Filip VI kuoli 1350, ja Ranskan kruunu siirtyi Juhana II:lle. Sota jatkui pienin taisteluin.

title: Edvard I (Portugali)

title: Edvard Maanpakolainen

text: Kuultuaan Edvardin olevan elossa, Edvard Tunnustaja kutsui hänet Englantiin ja teki hänestä perillisensä. Edvard Maanpakolainen kuoli kuitenkin pian maahan saapumisensa jälkeen. Tämän jälkeen perijäksi nimettiin hänen poikansa Edgar Atheling, joka ei kuitenkaan ehtinyt hallita kuninkaana normannien vallattua Englannin vuonna 1066.

title: Edvard I (Englanti)

text: Skotlantilaisten kapinat kuitenkin jatkuivat yli Edvardin valtakauden. Kuninkaalle tuotti päänvaivaa erityisesti itsenäisyystaistelija William Wallace, mutta hän voitti tämän Falkirkin taistelussa 1298. Oltuaan yhdeksän vuotta leskenä, Edvard meni vuonna 1299 naimisiin Ranskan Filip III:n tyttären Margareetan kanssa. Edvard jatkoi hyökkäyksillä Skotlantiin vuosina 1300, 1301, 1303 ja 1304. Wallace saatiin kuitenkin vangiksi vasta 1305 ja teloitettiin 23. elokuuta 1305. Vuotta myöhemmin toinen skottisankari Robert Bruce antoi St. Andrewin piispan kruunata itsensä Skotlannin kuninkaaksi. Vaikka Edvard ensin löikin Brucen, vuonna 1307 tämä kokosi joukkonsa, ja Edvard kuoli sairauden heikentämänä 7. heinäkuuta 1307 Burgh-on-Sandsissa ennen kuin sai Skotlannin täysin liitetyksi Englantiin. Vastoin toiveitaan hänet haudattiin Westminster Abbeyhin. Hänet haudattiin lyijyarkussa. Edvardin toive oli, että lyijyarkku vaihdettaisiin kultaiseen vasta kun Skotlanti olisi kokonaan valloitettu ja liitetty Englannin kuningaskuntaan. Tämä tapahtui vuonna 1707, mutta vielä nykyään Edvard I:n jäännökset ovat lyijyarkussa. Hänen poikansa Edvard II seurasi isäänsä valtaistuimella.

title: Edvard III

text: Edvard III (13. marraskuuta 1312 Windsorin linna – 21. kesäkuuta 1377 Richmond upon Thames) oli Englannin kuningas vuosina 1327–1377. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard II:n poika ja yksi Englannin menestyksekkäimmistä keskiaikaisista hallitsijoista. Hänen pitkäaikainen pyrkimyksensä oli saada haltuunsa Ranskan valtaistuin. Edvardista tuli kuningas jo 14-vuotiaana isänsä murhan jälkeen ja hän hallitsi 50 vuotta. Hänen edeltäjistään vain Henrik III oli hallinnut yhtä kauan ja vei yli 400 vuotta Edvardin kuolemasta ennen kuin maan monarkki seuraavan kerran ylsi samaan määrään hallitusvuosia.


query: Mistä nimi Aasia tulee?

title: Aasia

text: Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.

title: Aasi

text: "Looking After A Donkey" -kirjan (Whittet Books 1988) kirjoittaja Dorothy Morris kiteyttää aasin perusluonteen kirjansa johdannossa näin: "Aasi on paljon turvallisempi pienille lapsille kuin poni. Aasin vaistoihin kuuluu seisoa paikallaan; jos lapsi menee aasin taakse ja lyö aasia takajalkaan, aasi jähmettyy paikalleen ja katsoo kuka tökkii sitä, mutta poni ottaa jalat alleen ja juoksee karkuun. Tämä myös ehkäisee aasia loukkaantumasta jos se jää jalastaan kiinni esimerkiksi rautalankaan tai sotkeutuu rikkinäiseen aitaan."

title: Cacareco

text: Cacareco ("suom. "Roskaa"") (1954-1962) oli São Paulon kunnallisvaaleissa vuonna 1959 viidentoista prosentin (noin 100 000 ääntä) äänisaaliilla parhaiten menestynyt ehdokas. Samainen Cacareco oli myös paikallisen eläintarhan viisivuotias naarassarvikuono, jonka joukko paikallisia opiskelijoita oli asettanut ehdolle motolla: ""Parempi äänestää sarvikuonoa kuin aasia!"" Parantaakseen kandidaattinsa menestymismahdollisuuksia opiskelijat painattivat 200 000 äänestyslipuketta, joihin Cacarecon nimi oli valmiiksi painettu.

title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Aas Weckström on Silvennoisen esittämä haastattelija, joka haastattelee ohikulkijoita puhuen samalla hirvittävän nopeaan tahtiin. Sattumalta haastateltavaksi osuu joka kerta sama henkilö, Kahilaisen esittämä Juhani Manninen. Aas kyselee Juhanilta kysymyksiä Juhanin arkielämästä. Kuitenkin Aasin painostavan luonteen ja kiperien kysymyksien ansiosta lopuksi ajaudutaan tilanteeseen, jossa Aas syyttelee Juhania eri titteleillä. Toisinaan Aas kutsuu Juhania tunteettomaksi homoksi ja narkkariksi, toisinaan taas agentiksi ja itsensäpaljastajaksi. Juhani purskahtaa aina haastattelun päätteeksi itkuun, ikään kuin hänen salaisuutensa olisi paljastunut. Aas toteaa aina lopuksi katsojilleen ""Eipä olisi Mannisesta uskonut ensinäkemällä!"", tuijottaen samalla silmät suurina kameraan. Aas Wekström -sketsejä ei ole tehty kuin viisi kappaletta ja ne ajoittuvat vuosille 1993-1994. Sketsit löytyvät Artisti Maksaa DVD-boksilta.

title: Liuskakämmekät

text: Nimi "Dactylorhiza" tulee kreikan sanoista δάκτυλος "daktylos" (sormi) ja ρίζα "rhiza" (juuri). Nimi juontaa juurensa suvun versojuurimukuloista, jotka muistuttavat pieniä ihmisen kämmeniä. Mukula toimii ravintovarastona. Liuskakämmekät luettiin aiemmin pallerokämmeköiden sukuun "Orchis". Suomenkielinen nimi on sinänsä erikoinen, että sana "kämmekkä" tulee jo kämmenen muodosta, eikä etuliitettä "liuska-" oikeastaan tarvittaisi. Kun suku erotettiin suvusta "Orchis", jäi nimi kämmekkä sen suvun käyttöön, mikä on ristiriitaista koska yhdelläkään "Orchis"-suvun lajilla ei ole kämmenen muotoisia juurimukuloita.

title: Leka Anwar Zog Reza Baudouin Msiziwe

text: Lekan etunimi on hänen isänsä mukaan, mutta nimi "Anwar" tulee Egyptin entisen presidentin Anwar Sadatin mukaan, nimi "Reza" tulee Persian entisen shaahin Mohammad Reza Pahlavin mukaan ja nimi "Baudouin" tulee Belgian entisen kuninkaan Baudouin I:n mukaan. "Msiziwe" on zulu-nimi.

title: Pinocchio (vuoden 1940 elokuva)

text: Lampun sydän: Laiska ja tyhmä, noin 12-vuotias poika, jonka Pinocchio tapaa matkalla Huvitusten saarelle. Heidän pelatessaan biljardia aamuyöllä Samu Sirkka tulee kehottamaan Pinocchiota karkaamaan, mutta Pinocchio kieltäytyy ja pian tämän jälkeen Lampun sydän muuttuu aasiksi ja Pinocchio karkaa.

title: Kaakkois-Aasia

text: Kaakkois-Aasian pääuskontoja ovat mantereenpuoleisessa osassa buddhalaisuus (sekä mahajana että theravada ja saaristossa islam. Kolmantena tulee kristinusko pääasiassa Filippiineillä, jonka väestöstä 95 % on kristittyjä. Kaakkois-Aasian alkuperäisenä uskontona voidaan pitää henkiolentojen palvontaa, jota esiintyi koko alueella. Sitä esiintyy yhä edelleen kaikkialla muiden uskontojen rinnalla.

title: Kultainen aasi

text: Paluumatkalla Luciuksen isäntä joutuu puolestaan sanaharkkaan erään roomalaisen sotilaan kanssa. Sotilas haluaisi viedä aasin. Tappelussa isäntä lopulta pieksee sotilaan. Tämän jälkeen isäntä piiloutuu erään tuttavansa taloon. Aasi tulee kuitenkin paljastaneeksi isäntänsä sijainnin. Tämä vangitaan ja aasi päätyy sotilaalle ja edelleen erään raatiherran taloon.

title: Asia Pacific Activities Conference

text: Asia Pasific Activities Conference (Aasia-Tyynenmeren alueen aktiviteetti konferenssi) tai APAC on opetussuunnitelman ulkopuoleinen urheilu- ja taideohjelma kansainvälisille kouluille Aasia-Tyynenmeren alueella. APAC perustettiin 1995 tarkoituksena tarjota "kiinnostavaa, hyvin järjestettyä harrasteohjelmaa kansainvälisille kouluille Aasia-Tyynenmeren alueella.  APAC kannustaa laajaa oppilasosallistumista, kulttuurienvälistä ymmärrystä ja kunnioitusta sekä edellyttää reilua peliä ja itsekuria osallistujiltaan.  APAC:in 17 toimintavuoden aikana on järjestetty useita taidekokoontumisia sekä urheiluturnauksia. Niihin osallistuu kansainvälisiä kouluja Kiinasta, Hong-Kongista, Japanista, Etelä-Koreasta, Vietnamista ja Filippiineiltä. Jokaisena vuotena eri koulut eri puolilta Aasia-Tyynenmeren aluetta järjestävät eri APAC turnauksia. Näiden tarkoituksena on antaa koulujen oppilaille mahdollisuus matkustaa ja kilpailla eri urheilu- ja taidetapahtumissa sekä kerätä kokemuksia uusista kulttuureista ja kohteista.

title: Shrek

text: Shrek ja Aasi matkustavat linnaan ja lähtevät perille päästyään eri teille löytääkseen Fionan. Aasi kohtaa lohikäärmeen ja lirkuttelee sille pelastaakseen nahkansa ennen kuin huomaa lohikäärmeen olevankin naispuolinen. Lohikäärme ihastuu Aasiin ja vie tämän kammioonsa. Kun Shrek löytää Fionan, prinsessa kauhistuu tämän epäromanttista luonnetta. Heidän lähtiessään linnasta Shrek onnistuu pelastamaan Aasin, joka on joutunut kiikkiin lohikäärmeen helliin kynsiin. Aasin lähtö saa lohikäärmeen raivostumaan, ja se ajaa Shrekin, Fionan ja Aasin ulos linnasta. Ensi alkuun Fiona on innoissaan pelastumisestaan, mutta pettyy nopeasti Shrekin riisuessa kypäränsä ja paljastaessa olevansa jätti. Kolmikko lähtee paluumatkalle Faquaardin palatsiin. Matkan aikana Shrek ja Fiona saavat huomata, että heillä on paljon yhteistä. Lopulta he rakastuvat toisiinsa. Yön saapuessa Fiona kuitenkin kieltäytyy nukkumasta yhdessä Shrekin ja Aasin kanssa, vaan vetäytyy läheiseen luolaan aamunkoittoon saakka. Shrek ja Aasi valvovat ja katselevat tähtiä. Shrek ilmoittaa Aasille aikovansa rakentaa muurin suonsa ympärille heti kotiin palattuaan. Kun Aasi tivaa Shrekiltä syytä siihen, Shrek vastaa, että kaikilla on tapana tuomita hänet ennen kuin tutustuvat häneen. Hänen on näin ollen paras asua yksikseen.

title: Lojer

text: Nykyiseen tuotevalikoimaan kuuluvat sairaalasängyt, hoitosängyt, leikkauspöydät, tutkimuspöydät, kuntoutuslaitteet, seniorikalusteet, hoitopöydät ja hierontapöydät sekä hierontatarvikkeet ja hyvinvointitarvikkeet. Konsernin liikevaihto on 25 miljoonaa euroa ja se työllistää 140 henkilöä neljässä maassa. Yhtiön liikevaihdosta 60 prosenttia tulee Suomen ulkopuolelta, ja Lojerin valmistamia tuotteita on käytössä yli 110 maassa. Tärkeimpiä vientialueita ovat Skandinavian lisäksi Venäjä, Keski-Eurooppa ja Itä-Aasia.

title: Balthazar

text: "Balthazar" kuvattiin Pyreneiden reunakukkuloiden kylässä. Bresson oli suunnitellut elokuvaa jo 1950-luvulla, ja sen kuvastoon kuuluvat monet lapsuutensa muistot. Bressonin mukaan siinä on mukana jonkun verran omaelämäkerrallisuutta. Aasin nimi tulee Les Baux-de-Provencen kreivien motosta, ja se on lisäksi viittaus Balthasariin, yhteen Itämaan tietäjistä.

title: Kristallisuola

text: Kristallisuola eli intiaanisuola tai ruususuola on kallioperästä louhittavaa mineraalisuolaa, joka sisältää natriumkloridin lisäksi muita suoloja, kuten kaliumkloridia ja magnesiumsulfaattia. Nimi Ruususuola tulee punertavasta väristä, joka syntyy mm. mangaanista ja raudasta. Nimi intiaanisuola tulee suolan louhintapaikan Uyunin suolajärven seudun asukkaista, Chilen ja Bolivian rajalta Andeilta. Kristallisuola tulee Himalajalta.

title: Geysir

text: Geysir on kuuma lähde, josta purkautuu säännöllisin väliajoin kuumaa vettä ja höyryä. Nimi tulee islantilaisesta kuumasta lähteestä Etelä-Islannin Haukadalurissa, jonka nimi puolestaan tulee islanninkielisestä sanasta gjosa, purkautua.

title: Kultainen aasi

text: Luku 15. Valmennettavana. Luciuksen vienyt sotilas joutuu lähtemään Roomaan ja myy tämän kahdelle veljekselle, joista toinen on leipuri ja toinen kokki. Aasi alkaa näpistellä näiltä herkkuruokia. Veljekset syyttelevät ensin toisiaan ruoan katoamisesta, mutta saavat sitten aasin kiinni itse teosta. Ihmisten ruokaa syövästä aasista tulee kuuluisuus, ja tätä opetetaan myös viestimään päätä nostamalla ja silmää iskemällä. Luciukseen rakastuu myös varakas nainen, joka haluaa viettää tämän kanssa lemmenöitä.

title: Roald Aas

text: Aas oli myös maantie- ja ratapyöräilyn Norjan mestari. Hänelle myönnettiin useamman lajin menestyksestään vuoden 1956 Egebergs Ærespris. Aas kuoli 83-vuotiaana 18. helmikuuta 2012.

title: Caroline Kennedy

text: Vuonna 1972 hän meni Concorden yliopistoon Massachusettsissa. Tämän jälkeen hän työskenteli setänsä, senaattori Edward M. Kennedyn alaisena sekä New York Daily News -lehdessä. Pian näiden jälkeen hän meni töihin Metropolitan Museoon New Yorkiin 1980, josta hän löysi miehensä Edwin Schlossbergin. Heillä on kaksi tytärtä, Rose Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1988, (nimi tulee kunnioitetusta isoäidistä) sekä Tatiana Celia Kennedy Schlossberg, joka syntyi 1990, (nimi tulee Edwinin isoäidin mukaan) ja yksi poika, John Bouvier Kennedy Schlossberg. Hän syntyi 1993 (nimi tulee presidentti isän mukaan).

title: Etu-Aasia

text: Etu-Aasia myös Lounais-Aasia ja Länsi-Aasiaon Aasian lounaisosa. Sen alueisiin kuuluvat Vähä-Aasia, Armenia, Välimeren itärannikko, Arabian niemimaa, Turkki, Syyria, Jordania, Libanon, Israel, Irak, Iran, Azerbaidžan, Georgia, Kypros.

title: Kultainen aasi

text: Luku 8. Pelastus ja uusi onnettomuus. Rosvot aikovat surmata aasin. Rosvojen luolaan tulee kuitenkin tytön, Khariteen, sulhanen Tlepolemos, joka teeskentelee haluavansa liittyä rosvojoukkoon. Juotettuaan rosvot humalaan hän ottaa nämä kiinni. Rosvot surmataan, ja tyttö ja Lucius pääsevät vapaaksi. Tyttö lupaa palkita aasin, mutta tämä päätyy kuitenkin erilaisiin raskaisiin ja kurjiin töihin.

title: Talpianjärvi

text: Järven nimi on kirjoitettu vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa "Talpia träsk". Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvellä on nimi "Talpiajärvi". Järven nimi tulee Talpian kylästä, joka sijaitsee järven etelärannalla. Sillä on ollut muitakin nimiä. Nimi Sukulanjärvi tulee pohjoisrannalla olevasta Sukulan kylästä. Myös nimi "Nuorasjärvi" on ollut käytössä, mistä on muistona Kalliojärveen laskeva laskujoki "Nuoresjoki" .

title: Pangea

text: Pangea oli muodoltaan hieman C-kirjaimen muotoinen maamassa, joka ulottui päiväntasaajan molemmille puolille. Siihen kuuluivat nykyiset Pohjois- ja Etelä-Amerikka, Eurooppa, Aasia, Afrikka, Australia ja Etelämanner sekä lukuisia pienempiä mannerlaattoja. Yhtenäinen jättiläismanner mahdollisti maaeläimien liikkumisen vapaasti pohjoisnavalta etelänavalle. Kaarevan mantereen sisäpuolella ollut merialue on nimetty Tethysmereksi. Laajalle ulkopuoliselle jättiläisvaltamerelle on annettu nimi Panthalassa (”kaikki meri”).

title: Yunnanosaurus

text: "Yunnanosaurus" tarkoittaa "Yunnanin liskoa". Nimi tulee Kiinassa sijaitsevasta Yunnanin maakunnasta. Toisen lajin, "Y. huangin", tieteellinen nimi "huangi" tulee Huangchiatienin alueesta.

title: Etelä-Aasia

text: Etelä-Aasia on Aasian alue, joka kattaa Intian niemimaan, Himalajan ja Intian valtameressä olevat saaret. Topografisesti, Etelä-Aasia on pääasiassa osa Intian laattaa. Etelä-Aasiaa ympäröivät Länsi-Aasia, Keski-Aasia, Itä-Aasia, Lounais-Aasia ja Intian valtameri. Yhdistyneiden kansakuntien mukaan eteläaasialaisia valtioita ovat Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Intia, Malediivit, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka. Etelä-Aasiassa vallitsee subtrooppinen ilmasto.

title: Gáidaros

text: Saaren etäisyys Tíloksesta on noin 0,6 meripeninkulmaa (noin 1,1 kilometriä). Saarta ei tule sekoittaa Tíloksen itärannikon edustalla sijaitsevaan pienempään samannimiseen saareen, josta käytetään erotukseksi myös nimeä "Gáidaros Livadeión" (Γάιδαρος Λιβαδειών). Saarten nimi tarkoittaa ”Aasia” ja on seurausta tavasta jättää vanhat eläköityneet aasit pienille saarille.

title: Keski-Aasia

text: Keski-Aasia on osa Aasiaa, ja se ulottuu lännessä Kaspianmerelle, idässä Kiinaan, etelässä Afganistaniin ja pohjoisessa Venäjälle. Alueen tarkempia määritelmiä on useita. Keski-Aasia yhdistetään historiallisesti nomadikansoihin, ja sen läpi kulkee Silkkitie. Siksi se on ollut kohtauspaikka ihmisille, tavaroille ja ajatuksille Euroopan, Länsi-Aasian, Etelä-Aasian ja Itä-Aasian välillä.

title: Ihaa

text: Ihaa () on A. A. Milnen Nalle Puh -kirjojen kuvitteelliseen maailmaan kuuluva eläinhahmo. Sekä suomen- että englanninkielinen nimi ovat onomatopoeettisia muotoja aasin ääntelystä.

title: Hantit

text: Hantit itse käyttävät itsestään nimeä "hanti" tai "hanti jah" eli ’hantikansa’. Aiemmin heistä käytettiin nimeä "ostjakit", mutta nykyisin sana hanti on korvannut sanan ostjakki monissa kielissä, myös suomessa. Hantien omankielinen nimitys on todennäköisesti samaa alkuperää kuin unkarin sotajoukkoa tarkoittava sana "had". Aikaisemmin käytetty nimitys ostjakki puolestaan on peräisin hantinkielisestä yhdyssanasta aas-jah ’Obin kansa’ (Objoen hantinkielinen nimi on "Aas").

title: Aasia

text: Aasia voidaan jakaa ilmastollisesti Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasian kosteaan monsuunivyöhykkeeseen sekä kuivaan tai puolikuivaan Keski-Aasiaan. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Himalajalla ja Keski-Aasian vuoristoissa talvet ovat kylmiä ja runsaslumisia. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä.[1]

title: Knut Aas

text: Aas toimi konstaapelina, puolustuslaitoksen ylietsivänä, puolustusministeriön reviisorina, Espoon apulaisnimismiehenä sekä poliisiopiston opettajana ja varajohtajana. Espoossa apulaisnimismiehenä ollessaan Aas oli vuonna 1960 mukana Bodominjärven kolmoissurman tutkinnassa ja vielä syksyllä 2005 hän oli todistajana Espoon käräjäoikeudessa Nils Gustafssonia vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä.


query: Syövätkö siat lihaa?

title: Sika

text: Sika on kaikkiruokainen: sille syötetään kasvirehuja, kodin ruokajätteitä ja ostorehuja. Sikojen ruokinnan suunnittelussa huomioidaan sikojen kasvu ja lihan rasvapitoisuus. Elintarviketeollisuuden ihmisravinnoksi kelpaamattomia sivutuotteita jalostetaan sian kautta lihaksi, joka sisältää aminohappokoostumukseltaan monipuolista valkuaista. Sikaloissa on erikseen emakoita, joiden tarkoitus on ensisijaisesti synnyttää porsaita. Emakkojen hedelmöittämiseen käytetään joko keinosiemennystä tai omaa karjua. Porsaat voidaan vieroittaa emakosta 21 päivän ikäisenä mikäli siihen on tarvetta, kuitenkin mieluiten vasta 28 päivän ikäisenä. Lihasiat kuljetetaan teurastamolle noin puolen vuoden ikäisenä. Suomessa teurastetaan vuosittain yli kaksi miljoonaa sikaa.

title: Amygdaliini

text: Amygdaliini eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1830. Vuonna 1945 sitä käytettiin Venäjällä syövän hoitoon, samoin Yhdysvalloissa 1920-luvulla, mutta sitä pidettiin liian myrkyllisenä. 1950-luvulla siitä kehitettiin ja patentoitiin myrkyttömäksi väitetty muoto, joka oli tarkoitettu käytettäväksi lihan säilöntäaineena. Myöhemmin sitä markkinoitiin laetriilin nimellä syövän hoitoon.

title: Lepakot

text: Suurimmat lepakkolajit ovat kilogramman painoisia, ja niiden siipiväli voi olla lähes puolitoista metriä. Suurimpien lajien ruokavalio koostuu hedelmistä. Lihan- ja hyönteissyöjälepakoiden koko on selvästi pienempi. Suurin hyönteisiä syövä laji on 250 grammaa painava kaljulepakko ("Cheiromeles torquatus"), kun suurin lihaa syövä laji, vampyyrileikko ("Vampyrum spectrum"), on vieläkin pienempi, alle 200 grammaa. Siankuonolepakko eli kimalaislepakko ("Craseonycteris thonglongyai") on kaikista lepakoista pienin, painaen vain kaksi grammaa ja kilpaillen näin myös pienimmän nisäkkään sijasta etruskipäästäisen kanssa. Suurin osa lepakoista painaa alle 50 grammaa, ja yli 100 grammaa painavat lajit kuuluvat vähemmistöön. Muihin nisäkkäisiin verrattuna kaikki lepakkolajit ovat keskimääräistä pienempiä, mutta kaikista nisäkkäistä niiden sydän on ruumiinkokoon suhteutettuna kaikkein suurin. Rasituksessa sydän voi pumpata sekunnin aikana 20 ja levossakin viisi kertaa.

title: Ojibwayt

text: Ojibwojen (myös creiden) mytologiassa esiintyi lihaa syövä jättiläinen, joka vaani metsissä. Tämä paha henki oli nimetty Wendigoksi. Kun ojibwojen synneistä pahimmat: itsekkyys, ahneus ja taipumus kannibalismiin pyrittiin kitkemään kansasta pois, toimi Wendigo tehokkaana kurinpitäjänä edustaen näkymätöntä uhkaa. Uskomuksen mukaan ihmislihaa syövä intiaani muuttui itse Wendigoksi.

title: Isoloisnokkeli

text: Isoloisnokkelit syövät nisäkkäiden loisia. Suurimmaksi osaksi ravinto koostuu punkeista ja kärpäsistä, mutta myös täitä ja kirppuja syödään. Syödessään isoloisnokkelit voivat kuitenkin vahingoittaa eläimiä, koska ne syövät myös nisäkkäiden verta ja lihaa. Näin ne suurentavat loisten tekemiä haavoja ja haittaavat niiden parantumista. Tästä huolimatta eläimet antavat isoloisnokkeleiden olla selässään.

title: Nisäkkäät

text: Nisäkkäät ovat erikoistuneet syömään huomattavan erilaista ravintoa ja niiltä voidaan erottaa neljä erilaista hammastyyppiä (heterodontisuus), poikkeuksena valaat, joilla on vain yhdenlaisia hampaita (homodontisuus). Osa nisäkkäistä on petoja eli ne syövät lihaa, osa syö pelkästään kasviravintoa ja osa hyönteisiä. Jotkin lajit, kuten ihminen tai karhu, ovat kaikkiruokaisia eli ne syövät kaikkia edellisiä. Erikoistuminen eri ravinnonlähteisiin näkyy nisäkkäiden hampaissa. Ensimmäisillä nisäkkäillä, samoin kuten nykyisillä petoeläimillä, oli terävät ja koreat hampaat, jotka soveltuivat hyvin niveljalkaisten kovan kitiinikuoren murskaamiseen tai lihan repimiseen. Kasvinsyöjillä on matalat ja tasapintaiset poskihampaat, jotka mahdollistavat kasvismateriaalin hienoksi jauhamisen. Ne käyttävät etuhampaitaan vain lehtien ja oksien katkaisemiseen. Kaikkiruokaisilla on pyöreät poskihampaat ja teräväkulmaiset kulmahampaat. Jyrsijöillä on terävät etuhampaat ja pienet poskihampaat.

title: Ruskoluhtakana

text: Ruskoluhtakanan vähenemisen syitä ovat olleet saarelle vieraslajeina tuodut kissat, koirat ja rotat, jotka syövät lintujen munia, poikasia ja aikuisia yksilöitä. Myös ihmiset ovat aiemmin metsästäneet lajia. Lisäksi siat ja vuohet ovat köyhdyttäneet kasvillisuutta. Tulokaslajien torjumisen ansiosta vieraspedot eivät ole enää yhtä suuri uhka kuin aiemmin, ja esimerkiksi siat ja vuohet on jo saatu kokonaan hävitettyä. Ainoa merkittävä jäljellä oleva vieraspeto on saarelle 1920-luvulla tuotu naamiotornipöllö. Sen uskotaan aiheuttaneen Little Slopen kannan taantumisen vuonna 1989. Myös lemmikkikoirat voivat aiheuttaa satunnaisesti ongelmia. Lajin koko kannan keskittyminen yhdelle saarelle tekee sen erityisen haavoittuvaksi luonnonkatastrofeille ja uusien vieraslajien saapumiselle. Vieraslajien torjunta yhdessä tarhakasvatuksen ohella on kuitenkin auttanut lajia hitaasti elpymään. Myös paikallinen väestö on sitoutunut suojeluun. Ruskoluhtakana kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I, ja sen kantojen kehitystä seurataan yhä.

title: Iranilainen keittiö

text: Iranilaiset syövät lihansa yleensä keitettynä ja tuoreiden tai kuivattujen hedelmien tai pähkinöiden kera. Lihapataa syödään makean riisin, jogurtin, kerman, manteleiden tai pähkinöiden kera. Riisi on muutenkin suosittua ruokaa etenkin Iranin pohjoisosissa, ja sitä tarjoillaan etelässäkin erityisesti vieraille. Suosittu riisiruoka on "pilav", johon lisätään vihanneksia, hedelmiä, lintua, lihaa tai pähkinöitä ja joka nautitaan voisulan ja mausteiden kanssa.

title: Sarkofagi

text: Sarkofagi on egyptologiassa kivestä tehty uloin säiliö muumiolle. Sana juontaa juurensa kreikan kielen sanasta "sarkofagos", joka tarkoittaa lihan syöjää. Kreikkalainen historioitsija Herodotos (n. 500–400 eaa.) uskoi sarkofagin syövän sisältämänsä lihan. Vainajan muumio laitettiin sarkofagin sisään puisessa tai harvemmin jalometallisessa arkussa. Sarkofageja käytettiin pääasiassa Egyptissä aina Vanhan valtakunnan ajoilta koptilaiseen kauteen asti.

title: Zathura – avaruusseikkailu

text: Yhdessä vaiheessa peliä Lisan ollessa kylpyhuoneessa menossa suihkuun peli syväjäädyttää kylpyhuoneen ja Lisan sen mukana viiden vuoron ajaksi. Ennen kuin Lisa tietää, että astronautti onkin vanhempi versio pikkuveljestään Walterista, hän ihastuu astronauttiin ja on kauhuissaan, kun saa totuuden selville. Pääasialliset viholliset elokuvassa ovat Zorgonit: mutanttidinosaurukset, jotka rakastavat kuumuutta, koska ovat itse kylmäverisiä. Zorgonit syövät lihaa, ja siksi ihmiset ovat hyvin houkuttelevia heille: ovathan ihmisetkin lihaa.

title: BARF-ruokinta

text: Raakaruokinnan kriitikot pelkäävät ravintoaineiden epätasapainoa ja mahdollisia käsittelemättömän lihan bakteeriarvoja. Vääränlaisesta ruokinnasta voi syntyä muun muassa väärä kalsium-fosfori-suhde tai kissoille hengenvaarallinen tauriininpuutos. Raaka liha voi sisältää mm. salmonellaa. Näyttää kuitenkin todennäköiseltä, että salmonellan saastuttamaa eläinruokaa käsittelevät ihmiset ovat suuremmassa vaarassa kuin sitä syövät eläimet.

title: Siat

text: Siat ovat hyvin seurallisia eläimiä ja liikkuvat yleensä ryhminä. Ne liikkuvat mieluiten hämärässä ja vetäytyvät päiviksi maankoloihin, juurakoiden väliin, tiheikköihin ja kaivamiinsa kuoppiin. Siat ovat tunnettuja rypemishalustaan, jonka ensisijaisena syynä on ruumiinlämmön säätely, sillä siat eivät hikoile. Ne pääsevät myös samalla eroon ulkoloisista.

title: Seeprapreussinahven

text: Seeprapreussinahvenet syövät luonnossa pieniä katkarapuja, mutta oppivat syömään liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.

title: Pigs for the Ancestors

text: Tsembagojen Kaiko -rituaali on noin 5-20 vuoden välein toimeenpantava rituaali, jossa uhrataan hengille valtaosa kasvatetusta sikapopulaatiosta. Kaiko kestää vuoden, ja siihen liittyy paljon monimutkaisia rituaaleja, juhlimista ja tabujen poistamisia, joiden aikana siat uhrataan ja liha jaetaan yhteisön kesken.

title: Täpläpreussinahven

text: Täpläpreussinahvenet syövät luonnossa planktonia, akvaariossa liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.

title: Verkkopreussinahven

text: Verkkopreussinahvenet syövät luonnossa pieniä katkarapuja, mutta oppivat syömään liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.

title: Koulikoron alue

text: Osin transhumanssiin perustuvaa karjanhoitoa harjoittaa yli 80 prosenttia väestöstä. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, vähäisessä määrin siat ja kamelit sekä siipikarja. Karjanhoidon tuotteita ovat liha, maito, nahka ja vuodat sekä kananmunat. Myös kalastuksen merkitys on huomattava. Kalaa myydään tuoreena, savustettuna ja kuivattuna. Metsistä saadaan varsinkin puuhiiltä ja polttopuuta, mutta myös jalostettavaa puutavaraa. Lisäksi harjoitetaan metsästystä ja keräilyä.

title: Itävaltalainen keittiö

text: Itävaltalainen keittiö on sianlihapainotteinen. Itävaltalaiset syövät vuosittain noin 65 kiloa lihaa per henkilö ja siitä yli 60% on sianlihaa Wieninleike ("Wiener Schnitzel") on tunnettu itävaltalainen leivitetty vasikanleike. Myös riistaliha on Itävallassa suosittua, ja kauriita ja hirviä on maan laajoissa metsissä runsaasti. Wienin kaduilla on runsaasti makkarakioskeja, joissa on laajat valikoimat. Knöödeli on itävaltalainen ruokalaji, jossa taikinapyöryköiden sisällä voi olla täytteenä esimerkiksi lihaa tai hedelmiä.

title: Arapaima

text: Arapaimat syövät muita kaloja. Koska arapaiman liha on ravitsevaa ja lähes ruodotonta, se on suosittu ruokakala. Niitä on istutettu urheilukalastusta varten Thaimaahan ja Malesiaan.

title: Leijona

text: Leijonien pääasialliseen ravintoon kuuluvat suuret nisäkkäät kuten antiloopit, gasellit, pahkasiat, gnuuantiloopit ja seeprat. Ne syövät myös pienempiä eläimiä, kuten pikkunisäkkäitä, liskoja ja lintuja. Urokset syövät lihaa noin seitsemän kiloa päivässä ja naaraat viisi kiloa. Kolme neljäsosaa leijonien syömistä eläimistä on hyeenoilta varastettua.

title: Karhu

text: Karhu elää vaihtelevammissa ympäristöissä kuin mikään sukulaislajinsa, ja myös sen ruokavalio vaihtelee elinympäristön mukaan. Monet muut karhulajit ovat lähinnä kasvissyöjiä, jääkarhut lihansyöjiä, ja ruskeakarhu asettuu näiden kahden ääripään välille. Ruskeakarhun ravinnosta noin 30 prosenttia on lihaa: pääosin hirviä, kauriita, kaloja, lintuja ja haaskoja.[21] Pohjois-Amerikan karhut syövät enemmän lihaa ja kalaa (esimerkiksi kutevia lohia) kuin muut. Euroopan ja Aasian karhut syövät kasveja, juuria, hyönteisiä, marjoja, pähkinöitä, viljaa sekä eläinravintoa, kuten hyönteisiä, nisäkkäitä ja kaloja, jos niitä on saatavana.[11][21]

title: Seleeni

text: Erittäin nopeasti kasvavat, lihaa tuottavat eläimet voivat sairastua seleeninpuutteessa eräänlaiseen lihasrappeutumaan. Varsinkin pitkiin selkälihaksiin ja takajalkojen lihaksiin syntyy kudosrepeämiä. Mikäli eläin pääsee jalkeille ja saadaan hoidettua, lihaksiin voi jäädä arpeutumia. Vakavasti sairastuneet naudat ja siat joudutaan lopettamaan. Seleeniä on lisätty jo vuosia teollisiin rehuihin ja lannoitteisiin ja seleeninpuutossairaudet eivät enää ole yhtä yleisiä kuin 1980–1990 -luvuilla.

title: Syöpä

text: Maailman syöpätutkimusrahaston lukuisten tutkimusten pohjalta tekemä yhteenveto listasi vuonna 2007 syövän riskitekijöitä ja antoi etupäässä ruokavaliota koskevia ohjeita syövän välttämiseksi. Ravintoaineista suositeltiin vältettäväksi tai rajoitettavaksi prosessoitua lihaa (kuten kinkkua ja pekonia), punaista lihaa, sokeroituja juomia (niiden hiilihydraattipitoisuuden ja tästä johtuvan lihottavan vaikutuksen takia) sekä alkoholia. Syöpää ehkäiseviä asioita olivat yhteenvedon mukaan päivittäinen liikunta ja lasten rintaruokinta. Riskitekijäksi puolestaan luetaan painon lisäys 21 ikävuoden jälkeen. Ravintolisät nähtiin tarpeettomiksi syövän ehkäisyssä.[32]

title: Kasvissyönti

text: "Semivegetaristit" eli niin sanotun punaisen lihan boikotoijat (punaiseksi lihaksi lasketaan usein sika-, nauta ja lammas. sekä muut sorkkaeläimet) syövät kalaa ja kanaa, eli ns. vaaleaa lihaa. Tämä on yleistä esimerkiksi muslimien ja juutalaisten keskuudessa. "Pescovegetaristit" syövät mereneläviä, mutta eivät maaeläimiä.

title: Fidžinleguaani

text: Fidžinleguaani on nykyään uhanalainen laji, ja niitä arvioidaan olevan luonnossa alle 10 000 yksilöä. Vähenemisen syynä ovat elinalueiden häviäminen, kuten metsien hakkuut, saarille tuodut vieraslajit, vainoaminen ja pyynti lemmikeiksi. Siat ja vuohet muuttavat lajin elinympäristöä laiduntaessaan, kun taas mungot, rotat ja kissat syövät leguaaneja ja niiden munia.

title: Whale Cove

text: Whale Cove () on noin 407 asukkaan kylä Rankin Inletin kylän eteläpuolella Kivalliqin alueella Nunavutin territoriossa, Kanadassa. Kylä sijaitsee Hudsoninlahden länsirannalla. Nimensä kylä on saanut alueen rannikkovesien runsaslukuisesta maitovalaskannasta. Alkuperäisasukkaat pyytävät maitovalaita syksyisin niiden lihan ja valaanrasvasta saatavan öljyn vuoksi. Kylä on perinteinen inuitien kylä, sillä sen asukkat pukeutuvat edelleen turkisvaatteisiin, syövät raakaa lihaa ja kalaa, sekä käyttävät koiravaljakoita ennemmin kuin moottorikelkkoja.

title: Siat

text: Siat tonkivat kärsällään maata ja syövät kaikkea minkä niiden hyvä hajuaisti ja kärsälevyn herkkä tuntoaisti kelpuuttavat. Ravinnoksi kelpaavat kaikenlaiset kasvit, kuten juuret, tuore ruoho, lehdet, hedelmät ja sienet. Myös eläinravinto on tärkeä osa ruokavaliota. Siat syövät paljon hyönteisiä, toukkia, etanoita, matoja, sammakoita, liskoja, linnunpoikasia ja munia, pieniä jyrsijöitä, kaloja ja raatoja. Lauhkean vyöhykkeen sikalajeilla on kiinteät kiima-ajat, mutta trooppiset lajit voivat lisääntyä ympäri vuoden. Toisinaan ne kuitenkin määräytyvät sadekausien ja kuivakausien mukaan. Kantoaika kestää noin 4–5 kuukautta, minkä jälkeen poikasia syntyy lajista riippuen hirvisian yhdestä porsaasta noin 15 porsaaseen.

title: Luutahikkori

text: Luutahikkorin suomenkielinen nimi on peräisin Pohjois-Amerikan uudisasukkailta, jotka käyttivät sitä luutien raaka-aineena. Vaihtoehtoinen suomenkielinen nimi viisikkohikkori viittaa kasvin 5-lehdykkäisiin lehtiin. Englanninkielinen nimi ’sianpähkinä’ tulee siitä, että siat syövät mielellään sen pieniä pähkinöitä.

title: Kirgisia

text: Kirgisian pohjoisosissa perinneruokia ovat "lagman" eli käsintehdyt nuudelit liha-kasvisliemessä ja "manti" eli sipuli- tai lihatäytteiset taikinanyytit. Etelän perinneruokaa on risotontapainen "pilahvi" eli "plov". Lammas on yleisintä lihaa, muslimit eivät syö sikaa mutta nautaa, kanaa, kalkkunaa ja vuohta käytetään myös. Useimmat ihmiset syövät päivässä yhden suuren aterian ja kolme tai neljä välipalaa.

title: Liha

text: Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus (IARC) on luokitellut punaisen lihan ryhmään 2A (todennäköiset syöpää aiheuttavat aineet). Punaisessa lihassa on paljon hemirautaa, joka saattaa edesauttaa soluvaurioita aiheuttavien happiradikaalien muodostumista ja kasvattaa siten syöpäriskiä. Kun lihaa kuumentaa kovassa lämmössä, syntyy lisäksi syöpää aiheuttavia heterosyklisiä amiineja ja polyaromaattisia hiilivetyjä eli ns. PAH-yhdisteitä, jotka ovat syöpävaarallisia aineita. Punaista lihaa käytetään etenkin pihvien valmistukseen ja pinnaltaan kuumaksi paistetut pihvit ovat edellä selostettujen yhdisteidensä vuoksi epäterveellisempiä kuin esimerkiksi hauduttamalla kypsennetty liha.. Punaisen lihan syönnin tiedetään lisäävän syöpäriskiä myös tietyntyyppisten hiirten ruuansulatuselimistössä. Hiiren elimistö hyökkää erästä punaisesta lihasta löytyvää sokeria vastaan. Hyökkäys aiheuttaa tulehdusreaktion, mikä puolestaan altistaa syövälle.

title: Faaraomuurahainen

text: Faaraomuutahaiset syövät eläinperäistä ruokaa kuten kuolleita hyönteisiä ja ulosteita. Toisin kuin mauriaiset, ne suosivat proteiinipitoista ravintoa kuten liha ja veri.


query: Oliko Italia Saksan liittolainen toisessa maailmansodassa?

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Toisen maailmansodan aikana Saksa miehitti pääosaa Euroopasta kukistettuaan Puolan, Tanskan ja Norjan sekä vallattuaan Ranskan, Balkanin ja suuren osan Neuvostoliittoa. Saksan liittolaisia olivat Italia, Unkari, Romania, Bulgaria ja Suomi. Saksan voimavarat käydä sotaa saman aikaisesti sekä länsiliittoutuneita Yhdysvaltoja ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa että idässä Neuvostoliittoa vastaan hiipuivat ja tappiot alkoivat idässä. Akselivallat menettivät Pohjois-Afrikan, minkä jälkeen länsiliittoutuneet hyökkäsivät Italiaan ja edelleen Ranskaan. Sota Euroopassa päättyi lopulta Saksan ehdottomaan antautumiseen, huhtikuussa 1945, yli kuuden vuoden sodan jälkeen.

title: Albert Einstein

text: Einsteinin sanotaan olleen pasifisti, mitä hän olikin julkisesti nuorena muun muassa ensimmäisen maailmansodan aikaan. Hän yllytti miehiä kieltäytymään asevelvollisuuden suorittamisesta.[52] Einstein kuitenkin osallistui sota-aikana lentokonesiipien suunnitteluprojektiin, jossa hänen ideansa epäonnistuivat.[53] Sodan jälkeen Einstein osallistui hyrräkompassin kehittämiseen eikä potenut omantunnonvaivoja, vaikka keksinnöstä olivat kiinnostuneita lähinnä sotalaivastot. Hän sai jonkin verran tuloja kompassista, mutta toisen maailmansodan alettua patenttimaksut lakkasivat, vaikka Einstein kyseli niiden perään Saksasta. Saksan ja Japanin merivoimat käyttivät hyviksi osoittautuneita kompasseja toisessa maailmansodassa.[54][55]

title: Italian liberaalinen puolue

text: Puolue perustettiin uudelleen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1944. Se näyttäytyi nyt konservatiivisena ja omaksui vahvan antikommunistisen linjan. Puolue oli kylmän sodan aikana kannatukseltaan pieni, mutta valtaa pitäneen kristillisdemokraattisen puolueen tärkeä liittolainen, ja sai toisinaan vaikutusvaltaisia asemia Italian hallituksessa. Vuonna 1992 paljastunut "tangentopoli"-korruptioskandaali tuhosi puolueen uskottavuuden. PLI lakkautettiin vuonna 1994 ja suurin osa sen poliitikoista siirtyi Forza Italia -puolueeseen.

title: Olympialaiset

text: Talviolympialaiset 1924, Chamonix, Ranska Talviolympialaiset 1928, Sankt Moritz, Sveitsi Talviolympialaiset 1932, Lake Placid, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1936, Garmisch-Partenkirchen, Saksa Talviolympialaiset 1940, Sapporo, Japani > Sankt Moritz, Sveitsi > Garmisch-Partenkirchen, Saksa: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Talviolympialaiset 1944, Cortina d'Ampezzo, Italia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Talviolympialaiset 1948, Sankt Moritz, Sveitsi Talviolympialaiset 1952, Oslo, Norja Talviolympialaiset 1956, Cortina d'Ampezzo, Italia Talviolympialaiset 1960, Squaw Valley, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1964, Innsbruck, Itävalta Talviolympialaiset 1968, Grenoble, Ranska Talviolympialaiset 1972, Sapporo, Japani Talviolympialaiset 1976, Innsbruck, Itävalta Talviolympialaiset 1980, Lake Placid, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1984, Sarajevo, Jugoslavia Talviolympialaiset 1988, Calgary, Kanada Talviolympialaiset 1992, Albertville, Ranska Talviolympialaiset 1994, Lillehammer, Norja Talviolympialaiset 1998, Nagano, Japani Talviolympialaiset 2002, Salt Lake City, Yhdysvallat Talviolympialaiset 2006, Torino, Italia Talviolympialaiset 2010, Vancouver, Kanada Talviolympialaiset 2014, Sotši, Venäjä Talviolympialaiset 2018, Pyeongchang, Korean tasavalta Talviolympialaiset 2022, Peking, Kiina

title: Lontoon sopimus (1915)

text: Italia oli ollut vuodesta 1882 kolmiliiton jäsen ja siten periaatteessa keskusvaltojen eli Saksan ja Itävalta-Unkarin liittolainen, mutta maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 Antonio Salandran hallitus oli julistanut Italian puolueettomaksi. Sen jälkeen Italia oli antanut sodan molempien osapuolten kosiskella itseään ja odottanut, kummalta puolelta se saisi paremman tarjouksen sotaan liittymisestä. Maan ulkoministeri Sidney Sonnino kutsui tätä ”pyhän itsekkyyden” politiikaksi. Saksan painostuksesta Itävalta-Unkari lupautui luovuttamaan Italialle Trentinon alueen ja antamaan sille vapaat kädet Dodekanesiassa ja Albaniassa sekä takaamaan Triestelle autonomian. Ympärysvallat tekivät kuitenkin korkeamman tarjouksen: keskusvaltojen lupaamien alueiden ohella Italia saisi sodan jälkeen Itävalta-Unkarilta Etelä-Tirolin ja sen mukana Itävallan saksankielisiä alueita aina Brennerin solaan asti sekä Triesten, Gorizian, Istrian niemimaan ja pohjoisen Dalmatian rannikon. Lisäksi Italia saisi osan Turkin Adaliasta siinä tapauksessa, että myös Ottomaanien valtakunnan alueita jaettaisiin sodan jälkeen.

title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Balkanilla taisteltiin toisessa maailmansodassa vuodesta 1940 huhtikuuhun 1944. Vuonna 1940 akselivallat eli Saksa ja Italia sekä Unkari, Romania ja Bulgaria hyökkäsivät Jugoslaviaan ja Kreikkaan. Alueen miehittäminen sitoi paljon saksalaisia joukkoja, mitä on pidetty osasyynä Saksan tappioon. Marraskuussa 1944 Neuvostoliiton puna-armeija pakotti akselivaltojen joukot perääntymään alueelta.

title: Jatkosota

text: Keskustelu siitä, oliko Suomi liittoutunut Saksan kanssa vai sotiko se omaa erillistä sotaansa, erillissotateesi, on jatkunut Suomessa 2000-luvulle asti. Virallisen poliittisen näkemyksen mukaan Suomi ja Saksa eivät olleet liitossa (muun muassa presidentti Tarja Halosen lausunnot 60. voitonpäivän edellä[45]). Ulkomaisessa historiantutkimuksessa on pitkään ollut vallitsevana käsitys, että Suomi oli Saksan liittolainen.[46] Myös huomattava osa suomalaisia tutkijoita on sitä mieltä, että Suomi oli käytännössä Saksan liittolainen. Jatkosotatutkimuksen perusteoksen, Markku Jokisipilän väitöskirjan ”Aseveljiä vai liittolaisia?” mukaan erillissodasta alettiin Suomessa puhua vasta silloin, kun sotaonni alkoi kääntyä ja Saksan häviö näyttää yhä selvemmältä. Vuonna 2008 myös historian professori Henrik Meinander otti kantaa erillissodan käsityksestä luopumisen puolesta[47] Lokakuussa 2008 Helsingin Sanomat teki kyselyn suomalaisten historian professoreiden keskuudessa. Vastanneista 28 professorista 16 (57%) mukaan Suomi ei käynyt jatkosodassa erillissotaa vaan oli natsi-Saksan liittolainen. Kuusi (21%) professoreista oli erillissodan kannalla, ja kuusi ei antanut suoraa vastausta.[48]

title: Amin al-Husseini

text: Amin al-Husseini oli toisen maailmansodan aikana natsi-Saksan liittolainen ja tapasi vuonna 1941 Adolf Hitlerin. Hän auttoi rekrytoimaan Bosnian muslimeja näiden omaan SS-divisioonansa. Sodan päätyttyä hän pääsi Ranskan suojeluksessa Kairoon ja säästyi oikeudenkäynneiltä. Hänen tiedetään olleen mukana kehittämässä radikaalia islamia, jonka pohjana on ollut muslimiveljeskunta aate.

title: Slovakian juutalaiset

text: Slovakian juutalaisten asema huononi Münchenin sopimuksen jälkeen vuonna 1938 ja 2. marraskuuta Tšekkoslovakia luovutti suuria alueita Unkarille. Näillä alueilla asui noin 45 000 juutalaista. 14. maaliskuuta 1939 Slovakia julistautui itsenäiseksi. Maa oli natsi-Saksan läheinen liittolainen ja ensimmäiset juutalaisten vastaiset lait tulivat voimaan 18. huhtikuuta 1939. Saman vuoden loppuun mennessä juutalaiset työntekijät olivat kiellettyjä hallinnon ja armeijan viroissa ja he eivät voineet käyttää julkisia rakennuksia tai perustaa yrityksiä. Slovakian juutalaisia alettiin pakkosiirtää natsi-Saksan keskitysleireille vuonna 1942 ja toisen maailmansodan holokaustin aikana surmansa sai arviolta 100 000 Slovakian juutalaista. Monet juutalaiset ottivat osaa Slovakian kansannousuun vuonna 1944 ja toisen maailmansodan päätyttyä sionistinen liike elpyi. Vuosien 1948 ja 1949 välillä yli 11 000 Slovakian juutalaista muutti ulkomaille ja heistä suuri osa Israeliin.

title: Italian historia

text: Mussolini haaveili Välimeren alueen kattavasta Suur-Italiasta, mutta Italia pysytteli toisen maailmansodan syttyessä puolueettomana. Italia julisti sodan Ranskalle ja Isolle-Britannialle 10. kesäkuuta 1940 Ranskan tappion näyttäessä varmalta. Saksan miehitettyä Puolan, Tanskan, Norjan, Hollannin, Belgian, Luxemburgin ja Ranskan, Mussolini päätti miehittää Kreikan käyttämällä Albaniaa tukialueena. Tämä epäonnistui pahoin, sillä paitsi että kreikkalaiset torjuivat hyökkäyksen, he työnsivät rintaman syvälle Albaniaan. Peläten, että Balkanista tulisi Euroopan hallintansa akilleen kantapää, Saksa miehitti Kreikan ja Jugoslavian.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksan liittolainen Italia soti Balkanilla. Saksa hyökkäsi Balkanille keväällä 1941, minkä jälkeen Balkan oli Saksan ja Italian hallussa. Afrikassa saksalaiset joukot ottivat haltuunsa käytännössä koko maanosan pohjoisen osan kenraali Erwin Rommelin johdolla. Britit torjuivat saksalaisten hyökkäyksen Egyptiin ja sai pidettyä itsellään Suezin kanavan.

title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Bulgarian hallitus pysyi Balkanin taisteluiden alettua 6. huhtikuuta passiivisena, vaikka se virallisesti olikin akselivaltojen liittolainen. Saksan, Italian ja Unkarin joukkojen hyökättyä Jugoslaviaan ja Kreikkaan Bulgarian joukot pidättäytyivät sotatoimista, kunnes 20. huhtikuuta aloitti joukkojen siirrot Kreikkaan pyrkien palauttamaan ensimmäisessä maailmansodassa menettämänsä Traakian hallintaansa ja samalla saamaan yhteyden Egeanmerelle. Bulgarian joukot myös miehittivät Makedonian itäosat sekä suuren osan Serbian itäosista. Niin sanottu Vardar Banovinan alue jaettiin lopulta Italian ja Bulgarian kesken.

title: Italian talous

text: Italian talous on euroalueen kolmanneksi suurin Saksan ja Ranskan jälkeen. Maan talous on muuttunut suuresti toisen maailmansodan jälkeen: maatalousvaltaisesta taloudesta teollisuusvaltioksi. Italia kuuluu G8-ryhmään ja on Euroopan unionin sekä OECD:n jäsen.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Liittoutuneiden tunkeudettua Italiaan vuonna 1943, Italia vaihtoi liittoutuneiden puolelle. Saksa miehitti Italian pohjoisosan, ja vuosina 1943–1945 Italiassa käytiin taisteluita liittoutuneiden ja Saksan välillä.

title: Neuvostoliiton historia

text: Sodan jälkeen joutuivat karkotetuiksi muun muassa Volgan saksalaiset, tšetšeenit ja useat muut kansallisuudet, joita syytettiin yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Maailmansodan ja erityisesti ydinaseen kehittämisen jälkeen (1949) Neuvostoliitto oli kohonnut toiseksi maailman supervalloista. Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton aluettakin oli laajennettu huomattavasti liittämällä siihen Baltian maat, Puolan entisen alueen itäosa Curzonin jo vuonna 1919 ehdottamalle rajalinjalle saakka, puolet Saksalle kuuluneesta Itä-Preussista sekä eräitä Suomelle, Tšekkoslovakialle, Romanialle ja Japanille kuuluneita alueita. Sitä paitsi Itä-Euroopan maat olivat nyt Neuvostoliiton valtapiirissä, ja niihin luotiin sosialistinen järjestelmä. Myös Kiina oli Neuvostoliiton läheinen liittolainen ennen maiden välirikkoa.[17]

title: Paul (Jugoslavian sijaishallitsija)

text: Prinssihallitsija Paul ja hänen hallituksensa pyrkivät parantamaan 1930-luvun lopulla suhteita akselivaltoihin eli Saksaan ja Italiaan. Jugoslavia oli ensimmäisen maailmansodan seurauksena kuulunut ns. pikku entente - liittoumaan, jonka taustavoimana oli maailmansodan voittanut Ranska. Saksa ja Unkari erityisesti olivat olleet tässä liittoumarakenteessa pikku ententen vastapuolella. Maaliskuussa 1937 Jugoslavia ja Italia tekivät sopimuksen, jonka mukaan maat neuvottelisivat keskenään ulkopoliittisten vaikeuksien tullessa esiin. Tilanne kehittyi Jugoslavian ja Paulin kannalta entistä tukalammaksi, kun Italia valloitti huhtikuussa 1939 Jugoslavian naapurivaltio Albanian. Saksan johtaja Adolf Hitler kutsui prinssi Paulin puolisoineen kesäkuussa 1939 virallisella valtiovierailulla Saksaan, joka kesti peräti yhdeksän päivää. Saksan vaikutusvallan lisääntyessä erityisesti keskisessä Euroopassa prinssihallitsija Paulin oli harjoitettava entistä myötämielisempää politiikkaa akselivaltojen suhteen., ,

title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1934

text: Italia sai vain kaksi päivää aikaa palautua uusintaottelusta, kun se jo kohtasi Milanon San Sirolla pelattavassa välierissä Itävallan. Itävalta oli lisäksi joukkueiden välisissä aiemmissa otteluissa selvästi niskan päällä, sillä Italia oli voittanut vain yhden maiden 13 viimeisestä kohtaamisesta. Ottelu olikin tasainen, mutta jo alussa saatiin viitteitä Espanja-ottelusta, kun Itävallan maalivahti pudotti pallon Meazzan häiritsemänä käsistään, minkä seurauksena Enrique Guaita pisti pallin maaliin. Osuma oli kyseenalainen ja itävaltalaiset syyttivät tuomaria Italian suosimisesta. Ottelussa ei enää nähty muita maaleja ja Italia eteni loppuotteluun. Toisessa välierässä Tšekkoslovakia oli Saksaa parempi maalein 3-1. Ottelussa maalivahtipeli oli hyvin suuressa roolissa, siinä Tšekkoslovakian Plánička osoittautui Saksan Willibald Kreßiä vahvemmaksi. Tšekkoslovakian kaikista maaleista vastasi turnauksen maalikuninkuuden voittanut Oldřich Nejedlý.

title: Rypälepommi

text: Kasettipommeja kehittivät ja käyttivät toisessa maailmansodassa Saksa, Italia, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Venäläiset kehittivät erään kasettipommin perusmalleista, ns. lentotynnyrin, (katso Molotovin leipäkori) toisen maailmansodan alussa. Kyseessä oli yhtenäiseen, ilmassa hajaantuvaan kuoreen pakattu nippu palopommeja; tätä asetta käytettiin ensi kerran Suomea vastaan Viipurin tuhoisimmassa palopommituksessa 18. helmikuuta 1940 eli Tuhon sunnuntaina.

title: Dodekanesia

text: Toisen maailmansodan aikana Italia oli akselivaltioiden puolella, ja Dodekanesialle sijoitettu Italian laivasto valtasi vuonna 1940 Kreetan. Kun Italia antautui vuonna 1943, Saksa miehitti Dodekanesian ja piti sitä hallinnassaan aina vuoteen 1945 saakka, vaikka saksalaiset vetäytyivät Manner-Kreikasta jo aikaisemmin. Saarella asunut ladinoa puhunut juutalaisväestö vietiin keskitysleireille. Sodan jälkeen saaret olivat jonkin aikaa brittien miehittäminä, kunnes ne liitettiin Kreikkaan vuonna 1947.[1]

title: Olympialaiset

text: Kesäolympialaiset 1896, Ateena, Kreikka Kesäolympialaiset 1900, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 1904, Saint Louis, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1908, Rooma, Italia > Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 1912, Tukholma, Ruotsi Kesäolympialaiset 1916, Berliini, Saksa: ei järjestetty ensimmäisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1920, Antwerpen, Belgia Kesäolympialaiset 1924, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 1928, Amsterdam, Alankomaat Kesäolympialaiset 1932, Los Angeles, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1936, Berliini, Saksa Kesäolympialaiset 1940, Tokio, Japani > Helsinki, Suomi: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1944, Lontoo, Britannia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Kesäolympialaiset 1948, Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 1952, Helsinki, Suomi Kesäolympialaiset 1956, Melbourne, Australia Kesäolympialaiset 1960, Rooma, Italia Kesäolympialaiset 1964, Tokio, Japani Kesäolympialaiset 1968, Meksiko, Meksiko Kesäolympialaiset 1972, München, Saksa Kesäolympialaiset 1976, Montreal, Kanada Kesäolympialaiset 1980, Moskova, Neuvostoliitto Kesäolympialaiset 1984, Los Angeles, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 1988, Soul, Etelä-Korea Kesäolympialaiset 1992, Barcelona, Espanja Kesäolympialaiset 1996, Atlanta, Yhdysvallat Kesäolympialaiset 2000, Sydney, Australia Kesäolympialaiset 2004, Ateena, Kreikka Kesäolympialaiset 2008, Peking, Kiina Kesäolympialaiset 2012, Lontoo, Britannia Kesäolympialaiset 2016, Rio de Janeiro, Brasilia Kesäolympialaiset 2020, Tokio, Japani Kesäolympialaiset 2024, Pariisi, Ranska Kesäolympialaiset 2028, Los Angeles, Yhdysvallat

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Joulukuussa 1941 Japani hyökkäsi Pearl Harboriin, jolloin Yhdysvallat liittyi avoimesti maailmansotaan liittoutuneiden puolelle. Japani oli Saksan liittolainen, joten Hitler julisti sodan Yhdysvalloille.

title: Toinen maailmansota

text: Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen.[27] Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti.[28] Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.

title: Antonio Salandra

text: Salandraa pidettiin aluksi vain väliaikaisena ylimenokauden pääministerinä, ja hänen hallituksensa olisi luultavasti kaatunutkin kesäkuussa 1914 Italiassa puhjenneisiin laajoihin mellakoihin, ellei ensimmäisen maailmansodan syttyminen olisi muuttanut tilannetta. Vaikka Italia oli kolmiliiton jäsenenä Saksan ja Itävalta-Unkarin liittolainen, Salandran hallitus valitsi sodan alussa puolueettomuuden, joka perusteltiin muodollisesti sillä, ettei Itävalta-Unkari ollut etukäteen konsultoinut Italiaa hyökkäyksestään Serbiaan. Kansalaismielipidettä myötäillen Salandra antoi julistuksen Italian puolueettomuudesta 2. elokuuta 1914. Ulkoministeri di San Giulianon kuoltua 16. lokakuuta Salandra otti vähäksi aikaa ulkoministerin tehtävät itselleen, kunnes virkaan tuli 5. marraskuuta Sonnino. Tämän jälkeen Salandran hallituksen politiikka alkoi käänyä selkeämmin keskusvaltoja vastaan. Salandra julisti hallituksen periaatteena olevan kansallinen etu, ”pyhä egoismi”. Salandran hallitus kilpailutti sodan osapuolia siitä, kumpi puoli tarjoaisi Italialle paremman palkkion sen liittymisestä sotaan. Ympärysvaltojen sitouduttua keväällä 1915 Lontoon sopimuksella tukemaan Italian tulevia aluevaatimuksia puolenvalinta oli selvä. Italia julisti sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta 1915. Salandran hallitus onnistui tässä ohittamaan sekä parlamentin että kansan enemmistön mielipiteen.

title: Slovenia

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Sloveniasta tuli osa Jugoslaviaa, joka tunnettiin 1918–1929 Serbien, Kroaattien ja Sloveenien kuningaskuntana. Toisessa maailmansodassa Italia, Saksa ja Unkari miehittivät Slovenian.

title: Liittoutuneet

text: Toisessa maailmansodassa merkittävimmät liittoutuneiden jäsenet olivat Ranska, Iso-Britannia, Kiina (tuolloin Manner-Kiinaa edustanut Kiinan tasavalta), Neuvostoliitto ja Yhdysvallat. Liittoutuneita olivat vastassa akselivallat, joihin kuuluivat Saksa, Italia, Japani, Unkari, Bulgaria ja Romania. Suomi ajautui liittolaiseksi Saksan rinnalle ja Pohjois-Suomen rintamasta vastasivat saksalaiset.

title: Jugoslavian kuningaskunta

text: Toisessa maailmansodassa vuonna 1941 Saksa, Bulgaria, Italia ja Unkari hyökkäsivät maahan, josta tuli Saksan ja Italian miehittämä. Muodollisesti kuningaskunta loppui saksalais- ja italialaisjoukkoja vastaan taistelleiden partisaanien julistaessa Demokraattisen federatiivisen Jugoslavian 1943.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Liittoutuneiden joukot saartoivat saksalaiset Afrikassa, ja sota päättyi Afrikassa keväällä 1943 liittoutuneiden voittoon. Vuonna 1943 Yhdysvallat nousi maihin Italiassa, Sisiliassa ja valloitti puolet maasta, jolloin Italia antautui. Saksa miehitti Pohjois-Italian ja otti sen hallussa olleet alueet haltuunsa Balkanilla.

title: Kanssasotija

text: Suomi oli toisen maailmansodan aikana jatkosodassa (1941-1944) "de jure" Saksan kanssasotija, mutta "de facto" liittolainen. Lapin sodassa (1944-1945) Suomi oli puolestaan liittoutuneiden kanssasotija.

title: Kolmiliitto

text: Kolmiliitto oli suunnattu Italian ja Saksan kannalta Ranskaa vastaan. Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Italia ei ollut velvoitettu liittymään sotaan, sillä auttamisvelvollisuus oli voimassa vain, jos Saksa olisi joutunut ulkovallan sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi. Italia katsoi Saksan itse aloittaneen sodan Ranskaa vastaan ja se julistautui neutraaliksi. Italia erosi kolmiliitosta 4. toukokuuta 1915 ja julisti sodan Itävalta-Unkarille 23. toukokuuta.

title: Italia

text: Mussolini valloitti Etiopian 1936, mutta ei kyennyt rauhoittamaan maata. Huhtikuussa 1939 Italia valloitti myös Albanian, joka joutui protektoraattina Italian yhteyteen. Yhdessä Hitlerin johtaman Saksan kanssa Mussolini pyrki hallitsemaan Eurooppaa; tosin Saksan huomattavasti suuremman sotilaallisen voiman takia Italia joutui pikkuhiljaa Saksan satelliittivaltioksi. Toiseen maailmansotaan Italia liittyi julistamalla sodan Ranskalle ja Isolle-Britannialle 10. kesäkuuta 1940 ja osallistumalla Ranskaan tehtyyn hyökkäykseen. Lokakuussa 1940 aloitettu hyökkäys Kreikkaan tuotti kiusallisia tappioita, mutta kääntyi lopulta Saksan tuella voitoksi. Pohjois-Afrikassa Italia pyrki valloittamaan briteiltä Egyptin. Lopulta Britannia ja Yhdysvallat kuitenkin tunkeutuivat Italiaan vuonna 1943, mikä pakotti Italian pian vaihtamaan puolta. Saksa miehitti Italian pohjoisosan, ja vuosina 1943–1945 maassa käydyt liittoutuneiden ja Saksan väliset taistelut tuottivat suurta vahinkoa. Mussolini kuoli yrittäessään paeta Saksan miehittämästä osasta Italiaa ja rauhanteossa Italia menetti kaikki siirtomaansa ja pieniä alueita Euroopasta.[11]