query: Mikä on Suomen eläinlääketieteen historian alku?

title: Eläinlääketieteen historia

text: Eläinlääketieteellinen opetus alkoi Turun akatemiassa 1786, kun sen filosofiseen tiedekuntaan perustettiin luonnontieteen ja eläinlääkintäopin professorin virka. Tarvittavat varat saatiin Suomen lääketieteen isäksi kutsutun professori Johan Haartmanin (1725–1787) lahjoituksesta. Virkaan nimitettiin anatomian ja kirurgian professori Gabriel von Bonsdorff (1762–1831), joka hoiti sitä vuoteen 1811, jolloin eläinlääketiede poistettiin akatemian opetusohjelmasta. Bonsdorff ja lääkäri Mårten J. Lindfors yrittivät saada kannattajia eläinlääkärikorkeakoulun perustamisen taakse, mutta vaikka senaatti myönsi tällaisen opinahjon tarpeelliseksi, se katsoi ettei valtion taloustilanne mahdollistanut sellaisen perustamista. Vuosien varrella tehtiin monia esityksiä, mutta vasta 1945 säädettiin laki eläinlääketieteellisestä korkeakoulusta, jossa opetus alkoi 1946. Aluksi siellä oli mahdollista suorittaa vain eläinlääketieteen kandidaatin tutkinto ja loput opinnoista tuli tehdä Tukholmassa tai Oslossa. Ensimmäiset kokonaan Suomessa opiskelleet eläinlääkärit valmistuivat 1968.[2]

title: Eläinlääketiede

text: Eläinlääketieteellinen tiedekunta vastaa eläinlääkärikoulutuksesta Suomessa. Tiedekunnan tehtäviä ovat laadukas ja korkeatasoinen eläinlääketieteellinen tutkimus sekä eläinlääketieteen perusopetus sekä jatko- ja täydennyskoulutus. Tiedekunta toimii eläinlääketieteen tärkeimpänä asiantuntijana Suomessa niin tutkimuksen kuin alan opetuksenkin saralla. Koska eläinlääketiede on laaja-alainen tieteenala, on myös tutkimustoiminta painottunut moneen eri tutkimuskohteeseen: elintarviketurvallisuus ja ihmisen terveys, eläinten terveys ja hyvinvointi, sekä mikrobien vuorovaikutus ja elimistön reagointi erilaisiin haasteisiin.

title: Eläinlääkäri

text: Opiskelijat saavuttavat välissä eläinlääketieteen kandidaatin (ELK) arvon, joka ei kuitenkaan ole varsinainen tutkinto. Eläinlääketieteen kandidaatti saa väliaikaiset eläinlääkärinoikeudet yleensä viidennellä vuosikurssilla. Eläinlääketieteen lisensiaatti voi ammatillisena jatkotutkintona suorittaa suomalaisen erikoiseläinlääkärin tutkinnon tai kansainvälisen diplomaatin tutkinnon tai akateemisena jatkotutkintona väitellä eläinlääketieteen tohtoriksi (ELT).Suomessa on noin 1 750 eläinlääkäriä. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira laillistaa eläinlääkärinammattia Suomessa harjoittavat. Evira tekee päätöksiä ja vastaanottaa ilmoituksia koskien väliaikaista ammatinharjoittamisoikeutta. Evira myös valvoo eläinlääkäreitä. Eläinlääkäreistä suurin osa työskentelee kunnaneläinlääkäreinä ja yksityiseläinlääkäreinä.

title: Helsingin yliopistomuseo

text: Helsingin yliopistomuseo perustettiin vuonna 2003 yhdistämällä viisi yliopiston alaisuudessa toiminutta museokokoelmaa. Suurin ja huomattavin näistä oli "Helsingin yliopiston museo", joka oli perustettu vuonna 1978 ylläpitämään yliopiston historiaan liittyviä kokoelmia. Muut olivat "Lääketieteen historian museo" (perustettu 1937), "Hammaslääketieteen museo" (perustettu 1979), "Eläinlääketieteen historian museo" (perustettu yksityisenä 1973, lahjoitettu Eläinlääketieteelliselle korkeakoululle 1992) sekä yliopiston käsityötieteen museokokoelmat.

title: Suomen Eläinlääkäriliitto

text: Suomen Eläinlääkäriliitto määrittelee tehtävänsä seuraavasti: Liiton tarkoituksena on olla yhdyssiteenä liiton jäsenten kesken, toimia eläinlääketieteen ja käytännön eläinlääkinnän edistämiseksi ja eläinlääkintälaitoksen kehittämiseksi Suomessa, valvoa eläinlääkärikunnan ammatillisia, yhteiskunnallisia, taloudellisia ja sosiaalisia etuja sekä edistää muitakin eläinlääkärikunnan yhteisiä pyrkimyksiä.

title: Bruselloosi

text: Eläinlääketieteessä eläinten bruselloosista käytetään yleensä nimityksiä luomistauti ja luomatauti, koska se johtaa elinkelvottoman sikiön syntymiseen ennenaikaisesti. Suomessa luomistautia todettiin viimeksi vuonna 1960.

title: Suomen Eläinlääkäriliitto

text:
Hallitus on liiton toimeenpaneva elin. Hallituksen valitsee valtuuskunta syyskokouksessaan. Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja kuusi jäsentä, joiden tulee olla liiton jäseniä.
Vuonna 2017 hallituksen puheenjohtajana toimii eläinlääketieteen lisensiaatti, valvontaeläinlääkäri Päivi Lahti. Varapuheenjohtajana toimii eläinlääketieteen lisensiaatti Markus Kiili.

title: Eläinlääketieteen historia

text: Vuosina 1882–1892 Helsingissä toimi valtionapua saanut eläinvälskärikoulu, mutta sen toiminta loppui, kun todettiin tällaisten välskäreiden tarve vähäiseksi.[4] Eläinlääkärien yhteenliittymiä ovat olleet 1892 perustettu Suomen Eläinlääkäriyhdistys (vuodesta 1963 sen nimenä on ollut Suomen Eläinlääkäriliitto), 1923 perustettu Suomen Kunnaneläinlääkäriyhdistys, 1928 perustettu Suomen Piirieläinlääkäriyhdistys ja 1926 perustettu Suomen Eläinlääkintäupseeriyhdistys.[5] Eläinlääketieteellisen korkeakoulun ylioppilaskunta (EKY) perustettiin 1946.[3]

title: Eläinlääketieteen historia

text: Eläinlääketieteen historia alkaa siitä, kun ihminen alkoi kesyttää ja käyttää hyödykseen kotieläimiä. Historia voidaan jakaa kahteen ajanjaksoon, joista ensimmäinen alkaa esihistoriallisella ajalla silloin, kun ihminen yritti hoitotoimien avulla pelastaa sairastuneita kotieläimiään. Toinen ajanjakso pitää sisällään tieteelliseen tutkimukseen perustuvan eläinlääketieteen.[1]

title: Ilkka Alitalo

text: Ilkka Viljo Olavi Alitalo (s. 3. helmikuuta 1934 Loppi) on suomalainen eläinlääketieteen emeritusprofessori. Alitalo toimi eläinlääketieteellisen korkeakoulun rehtorina ja sitten vuosina 1995-1997 Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan dekaanina. Alitalo tunnetaan myös järjestötoiminnastaan Suomen Hippoksessa, Suomen Lääketieteen Historian Seurassa ja sukututkijana. Hän on toiminut muun muassa Suomen eläinkilpailujen antidopingkomitean puheenjohtajana.

title: Suomen presidentinvaali 2006

text: Niinistön kirjoittama kirja "Viiden vuoden yksinäisyys" julkaistiin ennen vaalikampanjan alkua. Kyseinen teos tarkastelee Suomen poliittista historiaa muutamia vuosia presidentinvaaleista taaksepäin, mutta se ei ollut varsinainen vaalikirja. Niinistön vaalibudjetti oli 1,3 miljoonaa euroa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.

title: Suomen lasiteollisuuden historia

text: Suomen lasiteollisuuden historia sai alkunsa vuonna 1681 ja suomen vanhin edelleen toimiva lasitehdas on perustettu vuonna 1793. Seuraavassa tarkastellaan lasinvalmistuksen historiaa Suomessa.

title: Eläinlääketiede

text: Eläinlääketieteen opetusta ei Suomessa ole ollut kuin vasta muutaman kymmenen vuoden ajan. Ennen omaa eläinlääketieteellistä koulutusta eläinlääkäriksi opiskeltiin ulkomailla, erityisesti Saksassa, Ruotsissa ja Virossa. Eläinlääketieteellinen korkeakoulu perustettiin vuonna 1945, mutta tutkintoa ei vielä tuolloin voinut suorittaa kokonaisuudessaan Suomessa, vaan yleisopintojen jälkeen kliiniset opiskelut suoritettiin yleensä Tukholmassa tai Oslossa. Vuonna 1962 eläinlääketieteen opintonsa aloittaneet olivat ensimmäiset kokonaan Suomessa opiskelunsa suorittaneet eläinlääketieteen lisensiaatit. Eläinlääketieteellinen korkeakoulu liitettiin Helsingin yliopistoon vuonna 1995 ja on nykyisin yksi sen tiedekunnista: eläinlääketieteellinen tiedekunta.

title: Eläinlääketieteen historia

text: Kristillisen ajanlaskun alkua edeltäneinä vuosisatoina karjan hoidosta huolehtivat orjat, joiden tehtäviin kuului myös eläinten lääkitseminen. Eläinlääkinnän edistyminen oli hidasta, sillä lääkintä oli uskonvaraista toimintaa. Roomalaiset uskoivat, että heidän jumalansa huolehtivat ihmisten terveydestä, mutta nämä jumalat eivät piitanneet eläinten vaivoista. Eläinlääkinnän vapautuminen sitoutuneisuudesta yliluonnollisiin voimiin kesti pitkään ja lääkintä oli kovin summittaista. Plinius totesi, etteivät roomalaiset arvostaneet lääkintätaitoa, ja vaikka Galenos (131–201 jaa.) sai ihmislääketieteen kukoistamaan, hän ei uudistanut eläinlääkintää.[1]

title: Eläinlääketieteen historia

text: Eläinlääkinnällisesti keskiajalle oli tyypillistä toisiaan seuranneet karjarutot. Nautojen kulkutaudit olivat saaneet alkunsa pääasiallisesti itämailta, josta ne levisivät nopeasti ja tappoivat karjaa. Hevosinfluenssaan, lammasrokkoon ja hevosia, lampaita, nautoja ja vuohia vaivanneeseen paiseruttoon kuoli moni eläin. Jotkut ruttotaudit tappoivat sekä eläimiä että ihmisiä, kuten teki 1300-luvulla levinnyt musta surma.[1]

title: Gabriel Rein

text:
Reinin vanhemmat olivat kappalainen Karl Rein ja Sofia Dorotea Lilius. Rein valmistui ylioppilaaksi Viipurin saksalaisesta koulusta ja valmistui maisteriksi Turussa 1823. Historian dosentiksi hänet nimitettiin 1825, konsistorin vakinaiseksi amanuenssiksi 1829 ja saksan kielen lehtoriksi 1832. Helsingin yliopiston historian professorina hän toimi 1834–1861 ja rehtorina yhteensä neljä kertaa vuosien 1848–1858 aikana. Rein joutui eroamaan rehtorinvirasta vuonna 1858 niin sanotun "Ditt och datt" -skandaalin seurauksena. Hän kuului myös Suomen ensimmäisiin tilastotieteilijöihin, joka toimi 1856 perustetun Suomen tilastollisen viraston vt. johtajana kuolemaansa saakka.
Rein oli erityisesti keskiajan ja karjalaisten historian tutkija. Hän tutki myös katolisen kirkon asemaa Suomessa. Suomen historiaan vakiintunut aikakausijako on Reinin kehittämä. Tässä hänen mallissaan niin sanottuina taitevuosina olivat 1. ristiretki 1156, Pähkinäsaaren rauha 1323, kuningas Kustaa Vaasan valtaannousu 1521, kuningas Kaarle XI:n kuolema 1697 sekä Suomen autonomian ajan alku 1809. Reinin kuoleman jälkeen vuosina 1870–1871 ilmestynyt ja hänen luentokäsikirjoituksistaan koottu "Suomen historia" on ensimmäinen merkittävä tällainen teos.

title: K. F. Ordin

text: Vaikka Ordin ei ehtinyt näkemään Suomen venäläistämiskauden alkua (ks. ensimmäinen sortokausi ja helmikuun manifesti), hänen kansalaisaktiivisuutensa aiheen esiin nostamisessa vaikutti Venäjällä vallitseviin käsityksiin ja tietämykseen Suomen autonomiasta. Ordin on melko lailla unohdettu Suomen historiassa, mutta hän loi pohjaa sille ajattelulle, jota Nikolai Bobrikov ja muut venäläistäjät myöhemmin toteuttivat.

title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Eläinlääketieteellisen alan tutkintoihin voi Suomessa valmistua ainoastaan Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisessä tiedekunnasta. Siellä suoritettava eläinlääketieteen koulutusohjelma koostuu 3-vuotisesta eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnosta (180 op) ja 3-vuotisesta eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinnosta (180 op). Koko tutkinnon (6 v, 360 op) suorittaminen on edellytys ammatilliselle laillistumiselle ja eläinlääkärin pätevyydelle.[2]

title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1998–1999

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1998–1999 Forssan Alku voitti seuran seitsemännen perättäisen Suomen mestaruuden. Mestaruus oli seuran historian kahdeksas, millä se sivuaa ennätystä eniten koripallon naisten Suomen mestaruuksia voittaneena seurana. Alun lisäksi kahdeksaan mestaruuteen ovat yltäneet Nokian Urheilijat 1981, Tampereen Pyrintö 1986, sekä Lahden Sampo 1988. Hopeaa voitti Tapiolan Honka Espoosta ja pronssia Pussihukat Vantaalta. Alku voitti loppuottelusarjan Tapiolan Honkaa vastaan voitoin 3-2.

title: Pyhä Jaakko Suomessa

text: Seudulta löytyy myös olettamukselle tukea paikannimistöstä, esimerkiksi Tanila. Kauppapaikan vaikutusalueella vaikutti ylimyssuku Hogenskild, joka mainitaan Rengon historiassa lahjoituksen tekijänä. Suku on alkujaan ikivanha skånelainen ylimyssuku. Se oli Tanskassa valtioneuvossuku ja Ruotsissakin vaikutusvaltainen. Rengon historian yhteydessä mainittu Hogenskild (mielen kilpi) eli ja vaikutti Kalmarin unionin aikaan.

title: Helsingin yliopistomuseo

text: Helsingin yliopistomuseo on Helsingin yliopiston ylläpitämä museo Helsingissä. Keväällä 2015 avattiin museon uusi päänäyttely ”Ajattelun voimaa - Helsingin yliopiston tarina” yliopiston päärakennuksen uuden osan (Fabianinkatu 33) kolmannessa kerroksessa. Näyttelyssä esitellään yliopiston historiaan sekä tieteeseen ja tutkimukseen liittyviä kokoelmia Kuninkaallisen Turun akatemian perustamisesta, vuodesta 1640 lähtien nykypäiviin asti. Vuosina 2003–2015 museo sijaitsi entisessä kemian laboratorio- ja museorakennuksessa Arppeanumissa Senaatintorin kulmassa. Tuolloin sen perusnäyttelyssä esiteltiin laajasti lääketieteen, eläinlääketieteen, hammaslääketieteen ja käsityötieteen historiaa. Ajattelun voimaa -näyttelyssä näiden rooli on pienempi.

title: Amazing Race

text: Kisan alku- ja loppupiste oli Red Rock Amfiteatteri Coloradon Denverissä. Tämä oli ensimmäinen kerta sarjan historiassa kun alku sekä loppupiste olivat täsmälleen samalla paikalla. Matkan aikana käytiin muun muassa Brasiliassa, Venäjällä, Saksassa ja Japanissa. Kisan voittivat kalifornialaiset kaverukset BJ ja Tyler. Kisa käytiin vuonna 2006 ja näytettiin Suomessa 2008.

title: Helsingin yliopistomuseo

text: Vain pieni osa yliopistomuseon esinekokoelmista on esillä näyttelyissä. Esinekokoelmien lisäksi museolla on myös laaja valokuvakokoelma, jossa on kuvia paitsi yliopiston myös lääketieteen, eläinlääketieteen ja hammaslääketieteen historiasta. Museo myös ylläpitää Helsingin yliopiston taidekokoelmaa. Taidekokoelmiin kuuluvat yliopistorakennuksissa olevat taideteokset, muotokuvat, maalaukset ja veistokset. Lisäksi museon yhteydessä sijaitsee tutkijoille sopimuksesta avoin lääketieteen historian kirjasto.

title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: eläinlääketieteen kandidaatti (lyh. eläinlääket. kand ja ELK[1]) (ei varsinainen tutkinto) eläinlääketieteen lisensiaatti (eläinlääket. lis. ja ELL[1]) (ylempi korkeakoulututkinto) eläinlääketieteen tohtori (eläinlääket. toht. ja ELT[1]) (tieteellinen jatkotutkinto)

title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1992–1993

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1992–1993 Forssan Alku voitti seuran historian toisen Suomen mestaruuden. Mestaruus aloitti koko 1990-luvun kestäneen voittoputken, kun Alku voitti lopulta seitsemän peräikkäistä mestaruutta. Hopeaa voitti Pussihukat Vantaalta ja pronssia Turun Riento. Forssan Alku voitti loppuottelusarjan voitoin 3-1.

title: Vesi murtaa kiveä

text: Kirjassaan Power käsittelee Amnestyn ja ihmisoikeuksien historiaa aina järjestön perustamisesta 2000-luvun alkuun asti. Kirjan suomenkielisen painoksen loppuun on lisätty Amnesty Suomen osaston silloisen puheenjohtaja Meri Vuohun kirjoittama osio Amnestyn Suomen osaston historiasta.

title: Eläinlääketieteen historia

text: Mesopotamiassa säädettyihin uskonnollisiin lakeihin sisältyi säännöksiä, joissa käsiteltiin eläinten kasvatusta, jalostusta ja ihmisen velvollisuuksia eläimiä kohtaan.[1] Ensimmäiset eläinlääkäreitä koskevat tiedot sisältyvät Babylonian kuninkaan Hammurabin noin vuodelta 1800 ennen kristillisen ajanlaskun alkua peräisin olevaan lakikokoelmaan, jossa eläinlääkäri ("härkien ja aasien tohtori") mainitaan ihmisiä hoitavan lääkärin rinnalla. Myös muinaisessa Egyptissä tiedetään olleen eläinlääkäreitä. [2][3]

title: Välirauha

text: Välirauha on Suomen historian ajanjakso talvisodan päättäneestä Moskovan rauhasta (13. maaliskuuta 1940) jatkosodan alkuun (25. kesäkuuta 1941).

title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1988–1989

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1988–1989 Forssan Alku voitti seuran historian ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Kotkan Työväen Palloilijat ja pronssia Sampo Basket Lahdesta. Forssan Alku voitti loppuottelusarjan puhtaasti voitoin 3-0.

title: Harkovan kansallinen yliopisto

text: Harkovan yliopisto perustettiin marraskuussa 1804 Karazinin aloitteesta keisari Aleksanteri I:n antamalla asetuksella ja avattiin 1805. Se on Lvivin kansallisen yliopiston (1661) jälkeen Ukrainan toiseksi vanhin yliopisto. 1800-luvulla yliopistoon kuului neljä tiedekuntaa: fysiikan-matematiikan, historian-filologian, lainopin ja lääketieteen tiedekunnat. Vuonna 1839 lääketieteen opetuksen rinnalle käynnistetty eläinlääketieteen tiedekunta eriytyi itsenäiseksi instituutiksi jo 1850.


query: Mikä on normaali veden happamuustaso?

title: Happamuus (limnologia)

text: Veden normaali happamuustaso on neutraalia esittävä pH-arvo 7. Vesien eliöstö on sopeutunut elämään pH-arvovälillä 6–8. Meret ovat lievästi happamia, ja niiden pH on 8,0. Suomalaiset järvet ovat yleensä pH 6,5–6,8 johtuen runsaasta humuksen määrästä. Vesien pH-arvo syntyy, kun veteen liukenee kallioperästä, maaperästä tai ihmisen toiminnasta erilaisia emäksiä ja happoja, joiden keskinäiset happo-emäs-reaktiot tuottavat vesistön luontaisen pH-arvon. Ihmisen toiminta tuottaa vesistöihin jätevesipäästöjä, pintavalumia ja sateen tuomia laskeumia, joiden sisältämissä aineissa on myös emäksisiä ja happoja. Näiden vaikutukset ovat luonnossa pääsääntöisesti happamoittavia.[2]

title: Rassinjärvi

text: Rassinjärvi on läpivirtausjärvi, jonka vedenlaatu riippuu yläpuolisen valuma-alueen tilasta ja alueen sadannan määristä suuresti. Siihen laskee Väihijärvestä ja Suinun-Väihistä tulevat vedet, joilla on laaja valuma-alue. Järven vedenlaatua on tutkittu vain kerran 16.1.1991. Tutkimuksien mukaan sen vedenväri on ruskea ja sen humuspitoisuus on korkea. Veden happamuustaso on metsäjärville normaalilla tasolla ja sen ravinnetaso on lievästi rehevöityneellä tasolla. Järven vedenlaatu on siten hyvä ja järven virkistyskelpoisuus on myös hyvä.

title: Ahvenlammi (Ylöjärvi, Kyrönlahti)

text: Lammen vedenlaatua on tutkittu vuosina 1969 ja 1999. Viimeisen tutkimuksen mukaan vesi oli lievästi ruskeaa ja siinä oli kohtalaisesti humusta. Veden happamuustaso oli normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli hyvä. Vedessä oli fosforia lievästi kohonneita arvoja ja sen mukaan järvi oli karun ja lievästi rehevöityneen järven tasoa. Talvella pitoisuudet kohoavat, joten silloin lievästi rehevän raja-arvo ylittyi. Ainoa happipitoisuuden mittaus tehtiin 3 metrin syvyydestä ja sen arvot olivat hyvät. Vuoden 1963 mittauksessa oli todettu alusveden happivajetta, koska vesi oli lämpötilakerrostunutta.

title: Onkemäenjärvi

text: Järven vedenlaatua esitetellään vuosina 2000, 2002, 2007 ja 2013 tutkitulla tiedolla. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 6,7 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,7 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 110–200 mg(Pt)/l, keskiarvolla 148 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,7 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,5. Talvella happamuustaso on pH 6,3, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,6. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,23 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Pintaveden happipitoisuus on ollut kesäisin 5,3 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 66%. Talvisin se on ollut 10,9 mg/l (kylläisyys 56%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella välttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä liian pieneksi, aiheuttaa se järvessä paikallisesti sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormituksessa pohjan sedimenteistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet vedessä kasvavat. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 43 µg/l, jolloin kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 61 µg/l ja talvisin 24 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet pintavedessä keskimäärin 895 µg/l (vaihteluvälillä 640–1300 µg/l). Järven ravinnetaso kohoaa kesäisin rehevöityneen järven tasolle.

title: Pieni Porrasjärvi

text: Pienen Porrasjärven vedenlaatua on tutkittu vain vuonna 1991. Tutkimuksissa järven vesi oli kirkasta, vedenväri oli lievästi ruskeaa ja vesi oli vähäravinteista. Vedessä oli kohtalaisesti humusaineita ja vesi olikin hapanta. Se luokiteltiinkin karuksi metsäjärveksi. Se kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Sen puitteissa valuma-alueen yläpuoliset järvet kalkittiin happamuuden säätelemiseksi. Kalliojärveä on kalkittu vuosina 1998 ja 2003 sekä sen yläpuolella sijaitsevaa Ruokejärveä vuosina 2001, 2007 ja 2014. Kalkituksien ansiosta Pienen Porrasjärven happamuustaso kohosi normaaliksi, mutta myöhemmin se palasi alemmaksi jääden hapahkolle tasolle. Myöhemmät kalkitukset eivät enää nostaneet sen happamuustasoa normaalille tasolle. Vaikka järveä ei olla tutkittu, on päätelty sen vedenlaadun olevan melko hyvä.

title: Aakkojärvi

text: Järvi on luonteeltaan läpivirtausjärvi ja silloin Aakkolanjoen tuomat yläjuoksun vedet määräävät järven vedenlaadun lähes kokonaan. Säiden mukaan voi järven vedelaatu vaihdella nopeastikin. Järven vettä on tutkittu ainakin vuosina 1978, 1995 ja 2010. Sen vedenväri on lievästi ruskeaa ja se on vähähumuksista. Sateiden aikana veden ruskea väri voimistuu. Veden happamuustaso on lähellä normaalia ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ravinnetasoltaan lievästi rehevöitynyt järvi ja se soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. Rantojen voimakas ruohottuminen haittaa veteenmenoa.

title: Pylkinjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu 18.1.1989 vain kerran, mutta sen vedenlaatua voidaan arvioiden yläpuolisen Hirvijärven vedenlaadun perusteella. Saahan järvi suuren osan vedestään Pajujokea pitkin sieltä. Pylkinjärven valuma-alue on laaja ja se on metsävaltaista. Valuma-alueela on vain vähän peltomaata. Järven vedenväri on keskiruskeaa, sen vesi on lievästi humuspitoista ja sen ravinnetaso on karun ja lievästi rehevöityneen järvien tasoilla. Veden happamuustaso on metsäjärvien normaalia tasoa. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvää tasoa.

title: Kartiskajärvi (Orivesi, Maunus)

text: Järvellä on pieni valuma-alue, joka on mäkien välissä olevien soiden pirstomaa karua lähes autiota metsämaata. Järven vettä on tutkittu kerran alkutalvella 1989. Sen mukaan järven vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on pieni. Valuma-alueen metsävaltaisuuden takia vedenväri on lievästi ruskean sävyistä. Veden happamuustaso on noin pH 6,0, joka on esimerkiksi ravuille kriittinen raja. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko ja järveen tulevien vesien happamuustaso vaikuttaa järven happamuuten suuresti. Järvi on oligotrofinen järvi, jonka ravinnepitoisuudet ovat alhaiset. Kokonaisfosforipitoisuus oli 9 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 480 µg/l. Vaikka järven happitilanne onkin hyvä, vaikuttaa veden happamuustaso sen kalaisuuteen heikentävästi. Kartiskajärven vedenlaatu on virkistyskäyttöä ajatellen erittäin hyvä.

title: Vähä Arajärvi (Akaa)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu kesinä 1994 ja 1996. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,5 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 4,0 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 20–30 mg(Pt)/l, keskiarvolla 27 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 4,1 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,12 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on kesällä pH 6,0. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,7 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 94%. Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 4,5 mg/l (kylläisyys 36%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 6,0 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 267 µg/l (vaihteluvälillä 250–280 µg/l). Näiden tietojen perusteella järvi voidaan luokitella karuksi järveksi.

title: Sammatinjärvi

text: Sammatinjärven vedenlaatua on tutkittu vuonna 2005. Vesi on väriltää ruskeaa ja humuspitoista. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskorointikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Tutkimusvuonna järven veden happitilanne oli huono, sillä happi oli kulunut lähes loppuun kaikissa vesikerroksissa. Happikato nostaa pohjalietteistä ravinteita takaisin veteen ja nostaa järven luontaisesti korkeita ravinnepitoisuuksia entistä korkeammalle. Järvi soveltuu rehevöitymisestä johtuen virkistyskäyttöön vain välttävästi.

title: Kuusijärvi (Kuru)

text: Järvi sijaitsee laajan ja metsävaltaisen valuma-alueensa eteläosassa ja lähes kaikki valuma-alueen vedestä virtaa järven läpi. Veden laskennallinen viipympä järvessä on 89 vuorokautta, mikä on vähän, sillä järven vesi vaihtuu näin ilmaistuna neljästi vuodessa. Järven vedenlaatua on tutkittu muutaman kerran. Vedenvärion erittäin ruskeaa, mikä johtuu valuma-alueen metsä- ja suovaltaisuudesta. Väri tulee vedessä olevasta humuksesta, jonka pitoisuus on tutkitun veden suuren kemiallisen hapenkulutuksen vuoksi suuri. Järven veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko, joten veden happamuustaso on laskenut happaman puolelle. Joskus 1970-luvulla on happamuustaso laskenut jopa alle tason pH 5, mutta on onneksi toipunut siitä siedettävämmälle tasolle. Nykyään veden happamuustaso vaihtelee arvon pH 6 ala- tai yläpuolella. Veden ravinnetasot ovat lievästi rehevöityneen järven tasolla tai normaalit. Veden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet eri tutkimuskertoina voimakkaasti, mikä johtunee veden suuresta läpivirtaamasta. Sen sijaan veden typpipitoisuudet ovat luonnontasoa. Talvella 2003 havaittiin järven pohjan lähellä voimkasta sisäistä kuorimtusta. Silloin olivat alusvedessä fosforipitoisuudet 10-kertaiset päällysveden pitoisuuksiin verrattuna. Sisäinen kuormitus katsotaan alkavan, kun happipitoisuudet laskevat liiaksi. Näin käykin järven veden lämpötilakerrostuessa ja silloin voi pohjan lähellä syntyä happikatoa. Järven happitilanne vaihtelee kuitenkin yleensä tyydyttävästä hyvään. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.

title: Nummijärvi (Lohja)

text: Nummijärvi on keskirehevä eli mesoeutrofinen järvi, jossä esimerkiksi fosforipitoisuudet ovat 15–25 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet ovat 400–700 μg/l. Pitkällä aikavälillä foforipitoisuudet ovat laskemaan päin ja typpipitoisuudet ovat pysyneet ennallaan. Veden happamuustaso oli 1980-luvulla keskimäärin pH 6,7 ja 2000-luvun alussa pH 7,0 eli neutraali. Happamuustason trendi on nouseva ja se lienee nykyään yli pH 7,2. Keskiarvot syntyvät vuodenaikojen vaihtelusta, joka on nykyään noin pH 6,7–7,5. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut suomalaista normaalia tasoa eikä siten happamoitumisesta on vaaraa. Vedessä ei ole mainittavasti humusta (väriluku 15–80 mg Pt/l) eli vesi on vaaleanruskeaa. Nummijärvellä on ilmoitettu muutamina vuosina levähavainnoista ja uimarit ovat havainneet limalevän jättämän kalvon uintiretken jälkeen.[5][3]

title: Iso-Löytäne

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1964 alkaen. Mittauspiste sijaitsee järven syvimmässä kohdassa, missä on syvyyttä noin 30 metriä. Vesi on yleensä ollut kirkasta ja lähes väritöntä. Näkösyvyys on yleensä noin 5 metriä, mutta vaihtelua on, sillä kerran se on ollut 10 metriä. Veden happamuustaso on pysynyt normaalina eli se on ollut noin pH 7 ja veden puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomainen. Veden fosforipitoisuus on ollut päällysvedessä keskimäärin 6,03 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja alusvedessä 7,66 μg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet vastaavasti 299 μg/l ja 341 μg/l. Määrät ovat yleisesti pieniä ja järvi luokitellaan ekologisesti karuihin järviin. Onkin todennäköistä, ettei järveen kohdistu ulkoisia ravinnekuormituksia. Veden happipitoisuudet ovat olleet päällysvedessä 80–105 % ja niiden keskiarvo on ollut 90 % ja alusvedessä happipitoisuuden keskiarvo on ollut 53 %.

title: Himoistenjärvi (Ikaalinen)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu alkutalvella vuonna 1990. Sen vesi oli kirkasta, lievästi ruskean väristä ja sen humuspitoisuus oli alhainen. Järven valuma-alue on luonnontilainen, joten ravinnekuormitus on vähäistä. Veden happamuustaso oli normaali, mutta pohjan lähellä alhaisempi eli hapahko. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järven veden fosforin ja typen ravinnepitoisuudet noudattivat normaaleja talvien arvoja. Happipitoisuus oli alkutalvella erinomainen, lopputalvella se laskee hieman mutta ei hälyttävästi. Himoistenjärvi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti. Vain eteläosan umpeen kasvaminen vähentää virkistysarvoa.

title: Ruokejärvi (Nokia)

text: Ruokejärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1982 ja 1991–2015. Kahdella ensimmäisellä tutkimuskerralla järven vesi oli erittäin hapanta ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli hävinnyt. Vedenväri oli erittäin ruskeaa ja humuspitoista. Ruokejärvi kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Vuonna 1995 järven itäpuolisen rannan suolla suoritettiin kosteikkokalkitus. Tämän seurauksena järven happamuustaso nousi selvästi. Vuonna 2001 kalkitettiin järven eteläinen järviallas ja vuosina 2007 ja 2014 kalkittiin molemmat järvialtaat. Kalkitukset vaikuttivat jokaisella kerralla positiivisesti happamuustilanteeseen. Myös puskurikyky happamoitumista vastaan parani joksikin aikaa. Vuoden 2014 kalkitus muutti veden happamuustason normaaliksi ja järven puskurikyky palasi hyväksi. Veden ravinnetasot ovat vaihdelleet karujen tai lievästi rehevien järvien tasolla. Vuoden 2014 kalkitus alensi fosforipitoisuuksia hieman. Pohjoisessa järvialtaassa ei esiinny happitaloudessa ongelmia, mutta eteäisessä altaassa niitä on. Järven lämpötilakerrostuminen ei täyskierron aikana purkaudu täysin, sillä veteen on täällä sekoittunut kalsiumia. Pohjan lähellä oleva alusvesi onkin hapeton. Hapettomassa vedessä sedimenteistä liukenee ravinteita takaisin vedeen ja alusvesi onkin hyvin ravinnepitoista. Ruokejärven vesi on kalkituksen seurauksena hyvä.

title: Juottojärvi

text: Juottojärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1991 ja 1999–2015. Vielä 1990-luvulla vedenväri oli ruskeaa ja sen happamuustaso oli alhainen eli vesi oli hapanta. Juottojärvi kuuluu Alisenjärven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 pääkohteeksi valtion happamoituneiden vesistöjen tutkimusprojektiin. Projektin puitteissa sekä Juottojärven yläpuolista Kalliojärveä kalkittiin vuosina 1998 ja 2003 että sen yläpuolista Ruokejärveä vuosina 2001, 2007 ja 2014. Kalkituksien alettua veden happamuustaso kohosi normaaliksi ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan koheni tyydyttäväksi. Kalkituksen vaikutuksien vähennyttyä happamuustaso on palannut happaman puolelle. Tähän eivät ole vaikuttaneet enää myöhemmätkään kalkitukset. Riippuen vesinäytteiden oton ajankohdasta, joka on ollut joko alkutalvea tai alkusyksyä, veden sisältävien ravinteiden määrässä on ollut hieman vaihtelua. Sulamis- ja huuhtoutumisvesien tuomat ravinteet ja humus ovat silloin värjänneet veden ruskeaksi. Järvi on ravinteiden osalta karun tai lievästi rehevöityneen järven tasolla. Järvessä muodostuu lämpötilakerrostumista kesäisin ja talvisin. Syksyn ja kevään täyskierto jää vain osittaiseksi, jolloin alusvesi on ollut säännöllisesti hapetonta. Hapettomuus aiheuttaa alusveden syvänteessä sisäistä kuormitusta, kun ravinteet pääsevat liukenemaan takaisin veteen järven sedimenteistä. Järven vedenlaatu on muuten hyvä.

title: Kuhmajärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1964, 1988, 2002, 2006 ja 2008. Johtuen järven valuma-alueen pienuudesta, on veden vaihtuvuus järvessä hidasta. Vesi vaihtuu laskennallisesti kerran viidessä vuodessa. Valuma-alueella on metsämaata, loma-asutusta ja vähäinen määrä peltomaata. Vesi on valuma-alueen peruslaadun vuoksi kirkasta, väritöntä ja vähähumuksista. Veden happamuustaso on normaalilla suomalaisella tasolla ja puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ekologialtaan karu metsäjärvi, jonka fosforipitoisuudet ja typpipitoisuudet metsäjärvien hyvää tai erinomaista tasoa. Järvi sopii virkistyskäyttöön erinomaisesti.

title: Kyynijärvi

text: Viime vuosina veden happamuustaso on ollut normaali. Järven rehevyystaso on vaihdellut lievästi rehevän ja rehevän järven tasojen välillä. Veden fosforipitoisuus on viime vuosina joskus ylittänyt 50 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), joka on korkea arvo. Fosforin arvot ovat kuitenkin heilahdelleet voimakkaasti, vaikka viemäröinti on estänyt uuden fosforin tulemisen järveen. Syy saattaa olla sisäisen kuormituksen lisääntyminen. Alusvesi on säännöllisesti hapetonta, mikä aiheuttaa sedimentteihin varastoituneiden ravinteiden liukenemistä takaisin veteen. Vaikka viemäröinti on parantanut veden muita ominaisuuksia, on sen laatuluokitus on vielä välttävä.

title: Ylä-Lylyjärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1966, 1977, 1986, 1987 ja 2005. Lisäksi uimarannan vedestä otetaan vuosittain bakteerinäytteitä. Mittausten mukaan se voidaan luokitella humuspitoisiin järviin, jonka ravinnetasot ovat olleet karun ja lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Nämä arvot vaihtelevat sadannan voimakkuuden mukaan, mutta veden happamuustaso on normaali. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvää tasoa.

title: Järvenjärvi (Nokia)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1983 ja 1992. Tutkimusten mukaan se on perustyypiltään kohtalaisen humuspitoinen ja rehevä järvi. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut tyydyttävä ja sen happamuustaso onkin ollut normaali. Veden ravinnepitoisuudet ovat olleet 1970-luvun lopulta saakka reheville järville ominainen. Syy järven nykytilaan ovat ympäristön ravinnekuormitus ja järvi on ollut aiemmin karu ja kirkasvetinen. Talvisin veden happipitoisuuden tasot ovat olleet tyydyttävät lukuun ottamatta lähellä pohjaa, jossa on ajoittain todettu happikatoa. Vedet eivät kesäisin kerrostu lämpötilan mukaan, joten happi laskeutuu vedenpinnalta järvenpohjaan vaivattomasti. Järveä voi käyttää virkistystarkoituksiin tyydyttävästi. Kesäisin rehevöityminen aiheuttaa leväkukintoja.

title: Hirvijärvi (Vesilahti)

text:
Järven vedenlaatua on esitetty käyttäen vuosina 2000, 2002, 2007 ja 2013 tutkittua tietoa. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 8,3 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,7 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 100–200 mg(Pt)/l, keskiarvolla 142 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,1 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,6. Talvella happamuustaso on pH 6,4, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,19 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Veden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 79%. Talvisin se on ollut 11,7 mg/l (kylläisyys 77%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella hyväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 33 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 47 µg/l ja talvisin 18 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 803 µg/l (vaihteluvälillä 610–1160 µg/l). Hirvijärvi on siten rehevöitynyt järvi.
Vuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Hirvijärvi oli hyvin samanalinen kuin nykyäänkin. Sitä ei silloin viljelty, mutta sen rantasoilta niitettiin heinää. Eteläpuolelta sen ohitti polku, jonka varrella sijaitsi jonkunlainen talo. Järveen laski oja Lamminjärvestä, johon oli tuolloin merkitty avovettä. Lamminjärvi on nykyään kuivatettu suoksi.

title: Pitkäjärvi (Kangasala, Liuttu)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1969 muutaman vuoden epäsäännöllisin välein. Vedenväri on melko väritöntä ja kirkasta, sillä vedessä on vain vähän humusta. Voimakkaimmillaankin humuspitoisuus on ollut kemiallisen hapenkulutuksenkin avulla mitattuna vain kohtalainen. Humusta on kuitenkin enemmän kuin Kaukajärvessä. Veden happamuustaso on normaali, vaikka sekin on hieman alhaisempi kuin Kangasjärvessä. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on erinomaisen hyvä. Vaaraa järven happamoitumisesta ei ole. Ravinnepitoisuudet ovat vaihdelleet voimakkaasti. Fosforipitoisuus on vaihdellut niin paljon, että sen perusteella järvi on välillä luokiteltu karuksi ja toisinaan reheväksi järveksi. Uusimmat ravinnetutkimukset tuovat sen takaisin karujen vesistöjen tasolle. Sen sijaan veden typpipitoisuudet ovat olleet normaalit. Veden hitaasta vaihtuvuudesta johtuu, että Pitkäjärvi on herkkä kuormituksille. Järvi sijaitsee suojassa korkeiden mäkien takana, jolloin vedet eivät sekoitu helposti kovillakaan tuulilla. Veden lämpötilakerrostuminen on voimakasta, jolloin harppauskerros on selvä eikä se katoa täysin kevään ja syksyn täyskierrossakaan. Tästä syystä alusveteen syntyy toistuvasti happikatoa ja silloin sedimenttiin vajonneet ravinteet alkavat liueta takaisin veteen. Tästä aiheutuu alusveteen voimakasta sisäistä kuormitusta, joka nostaa fosfori-, rauta- ja mangaanipitoisuudet korkeiksi. Nämä nousevat myös päällysveteen, kuten tutkimustuloksetkin osoittavat. Vaikka happi katoaakin alusvedestä, on happitilanne järvessä muuten tyydyttävä. Pitkäjärvi soveltuu virkistyskäyttöön vedenlaadun perusteella hyvin.

title: Kirkkojärvi-Mahnalanselkä

text: Siuron reitin vedenlaatua seurataan sännöllisesti. Siuron reitin vesi on perustyypiltään ruskeaa humusvettä. Sen happamuustaso on normaali, mutta ravinnetasot ovat normaalia korkeammalla. Sitä voidaan kesäisin pitää lievästi rehevänä tai joskus jopa rehevänä järvenä. Silloin vesi on sameahkoa ja veden näkösyvyys jää 2,0 metriin. Kesällä ja talvella, kun vesi kerrostuu lämpötilojen mukaan, voi järven syvänteisiin muodostua happivajetta. Koskaan happi ei lopu aivan kokonaan. Veden laatu on tyydyttävä ja vesi uimakelpoista. Talvisin vedestä tavataan runsaasti ulosteperäisiä tai termofiilisiä bakteereja, joiden määrä on kesäisin pienempi.

title: Vähä Korentijärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu loppukesällä 1995. Se on humusjärvi, jonka vedenväri on ruskea, koska siihen on liuennut humusta. Vesi on lievästi sameaa ja sen sähkönjohtavuus on normaalilla tasolla. Veden happamuustaso oli humuksen määrään nähden normaali ja koska veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä, ei ole välitöntä vaaraa järven happamoitumisesta. Järvi on matala ja veden läpötilakerrostuminen muodostuu lieväksi. Pintaveden happipitoisuuden kylläisyysaste oli 74%. Talvella jääkannen alla happi saattaa kuitenkin kulua vähiin veden sisältämän humuksen hajotessa. Sekä fosforipitoisuudet että typpipitoisuudet ovat noin kaksinkertaiset luonnontasoon nähden. Koska valuma-alue on pääosin karua metsäseutua, kohdistuu järveen pientä hajakuormitusta. Vedn ravinnetasot ovatkin rehevöityneen järven tasolla. Järven virkistysarvo on tyydyttävällä tasolla.

title: Havanganjärvi

text: Järven vedenväri on ruskeaa ja sen vesi on runsashumuksista. Humusta joutuu veteen lähinnä tulo-ojien tuomana. Veden happamuustaso on laskenut hieman johtuen veden puskurikyvyn lievästä heikkenemisestä. Kesällä 2016 veden happamuustaso laski alusvedessä arvon pH 6,0 alle. Päällysvedessä pH-arvot olivat lähempänä normaalia, sillä vedenpinnan tuntumassa levien yhteyttäminen nosti pH-arvoja. Veden ravinnekuormitus on viime vuosien aikana lievästi kohonnut. Tämä ilmenee levien määrän selvänä lisääntymisenä. Kokonaisfosforipitoisuus on lievästi kohonnut ja kokonaistyppipitoisuus on pysynyt luontaisen humusjärven tasolla. Veden happitilannetta voidaan pitää tyydyttävänä. Päällysvedessä happitilanne on hyvä, sillä yleensä järven happipitoisuudet ovat myös olleet hyviä. Sekä kesällä että jään alla talvella hapen kylläisyysaste kuitenkin laskee 70–75 prosenttiin. Alusvedessä happipitoisuus putoaa vielä tästäkin selvästi. Kesällä alusveden kylläisyysaste on keskimäärin 46% ja talvella 22%. Alusveden tilanne laskee happitalouden tasoa hyvästä tyydyttävään. Havanganjärvi soveltuu edellä luetelluista syistä tyydyttävästi virkistyskäyttöön.[4]

title: Tottijärvi (järvi)

text: Tottijärven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1980 lähtien epäsäännöllisin väliajoin, mutta kuitenkin kohtuulisen tiheästi. Vuosina 1999 ja 2000 on lisäksi tarkkailtu Tottijärven pienpuhdistamon puhdistustehoa sekä sen aiheuttamia kuormituksia järvessä. Tottijärven vesi on ruskeanväristä, vaikka se on vähähumuksinen järvi. Vedessä on runsaasti ravinteita ja se onkin erittäin rehevöitynyt järvi. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä.

title: Iso Arajärvi (Vesilahti)

text: Järven vedenlaatua on tässä esitelty käyttäen vuosina 2012, 2013 ja 2015 tutkittua tietoa. Järven pintavesi on ollut kirkasta (keskimäärin 0,6 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 2,9 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 40–56 mg(Pt)/l, keskiarvolla 46 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 4,5 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,9, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,2. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,15 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu selvästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hyvinkin erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,5 ja kesällä pH 6,3. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 82%. Talvisin se on ollut 11,4 mg/l (kylläisyys 89%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä. Siellä on happipitoisuus ollut kesäisin 5,1 mg/l (kylläisyys 41%) ja talvisin 6,7 mg/l (kylläisyys 50%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 10 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 5 µg/l ja talvisin 9 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 395 µg/l (vaihteluvälillä 360–460 µg/l). Tulosten perusteella järvi voidaan luokitella karuksi.

title: Sorvajärvi (Ylöjärvi)

text: Sorvajärven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1960, 1964-1965, 1969, 1986-1987, 1993 ja 2001. Vesi on ruskean väristä ja sisältää humusta. Järven väri on vuosien mittaan tummentunut. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky happamoittumista vastaan on hyvä. Järven veden ravinnepitoisuudet ovat lievästi reheville ja ajoittain reheville järville tyypilliset. Vuonna 1986 huomattiin järvessä selvä lämpötilakerrostuneisuus, jonka vuoksi alusveden happivaje voimistui. Myöhemmissä tutkimuksissa vuosin 1987 ja 2001 kerrostuneisuutta ei ole havaittu ja happitilanne oli hyvä. Järven vedenlaatu on tyydyttävä, mutta rehevöityminen heikentää veden laatua. Tästä saattaa joskus aiheutua happivajetta järven pohjakerroksissa.

title: Kärkjärvi (Lahti)

text: Veden happipitoisuudet ovat humusjärville vain osittain tyypillisiä. Lämpötilakerrostuneisuuden vallitessa, alkaa alusveden happipitoisuudet laskea. Tämä vapauttaa hieman ravinteita ja rautaa sedimenteistä takaisin veteen. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia ja kesällä levien yhteyttäessä nousevat happamuustasot lähelle pH 8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on yli 0,3 mmol/l eli hyvä. Happamoitumisesta ei siten ole vaaraa.

title: Vihnusjärvi

text: Vihnusjärven vedenlaatua on tutkittu lukuisia kertoja ja siitä on olemassa runsaasti tietoa. Järven vedenväri on lievästi ruskeaa ja vedessä paljon humusta. Veden happamuustaso on humuksen määrästä huolimatta normaalia ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä. Veden happamuustasossa ei ole tapahtunut pitkään aikaan muutoksia. Järven ravinnetasot ovat fosforipitoisuuden osalta lievästi rehevöityneiden järvien tasoa. Alin pitoisuusarvo mitattiin loppukesällä 2000, kun fosforipitoisuus alitti karujen järvien raja-arvon (12 mikrogrammaa litrassa vettä eli µg/l). Samaan on päädytty mittaamalla levien klorofyllipitoisuuksia. Järven vedet lämpötilakerrostuvat talvisin ja kesäisin. Kevään ja syksyn täyskierrot onnistuvat täysin. Tätä taustaa vasten on ymmärrettävää, ettei järvessä esiinny happiongelmia. Vihnusjärvi soveltuukin virkistyskäyttöön hyvin ja sen vedenlaatu olisi muuten erinomainen, ellei vedessä olisi niin paljon humusta ja ravinteita.

title: Iso Oksjärvi (Ylöjärvi)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1964, 1966, 1973, 1990 ja 1999. Sen vesi kirkasta, väritöntä eikä humusta ole kovinkaan paljon. Veden happamuustaso on normaali ja järven puskurikyky veden happamoitumista vastaan on normaali. Veden ravinnetasot ovat alhaalla ja 1990-luvulla arvot alittivat karujen järvien rajat. Vaikuttaa siltä, ettei vapa-ajan asutus ole kuormittanut järveä liikaa, mutta on merkkejä siitä, että järvi saattaa muuttua lievasti reheväksi järveksi. Vuonna 1973 oli järven happitilanne hyvä, mutta vuonna 1990 syksyllä se oli jo heikentynyt. Silloin oli pohjan läheisyydessä hapettomia vyöhykkeitä. Hapettomuus aiheuttaa sameutta ja ravinteiden kumpuamista ylempiin vesikerroksiin.


query: Milloin Jyväskylän liikenne on perustettu?

title: Jyväskylän Liikenne

text: Toisen maailmansodan sytyttyä Rikkinen & Lievonen Oy joutui supistamaan liikenteensä noin puoleen ja talvisodan alla osa yhtiön autoista otettiin puolustusvoimien käyttöön. Vaikeuksista huolimatta yhtiö pystyi hoitamaan Jyväskylän kaupunkiliikennettä Mercedes-Benz -autoillaan, jotka eivät liian suurina ja raskaina sopineet rintamakäyttöön. Vuonna 1941 Toivo Rikkinen myi omistusosuutensa yhtiöstä jyväskyläläiselle Are Oy:lle (entinen Keski-Suomen Auto Oy) ja seuraavana vuonna yhtiön nimi muutettiin Jyväskylän Liikenne Oy:ksi. Uudeksi toimitusjohtajaksi siirtyi Oskar Lievonen. Jatkosodan aikana liikennettä jouduttiin edelleen vähentämään kalusto- ja rengaspulan vuoksi, jotka haittasivat liikenteen hoitoa vielä vuosia sodan loppumisen jälkeenkin. Esimerkiksi vuonna 1947 pystyttiin liikennöimään vain seitsemällä autolla. Sotien jälkeen poliittinen vasemmisto ajoi Jyväskylän paikallisliikenteen kunnallistamista, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Sen sijaan kilpailu kiristyi yrittäjien määrän lisääntyessä. Vuonna 1946 Jyväskylän Liikenne luovutti Pyhäjärvelle ja Haapajärvelle suuntautuneet kaukolinjansa toiselle liikennöitsijälle ja sai vastineeksi linjat Jyväskylästä Äänekoskelle ja Tikkakoskelle. Jyväskylän Liikenne saavutti talvisotaa edeltäneen automääränsä (22 kpl) vasta vuonna 1952. Yhtiön kaluston erikoisuutena oli kaksi Yhdysvaltain armeijan ylijäämävarastoista vuonna 1948 ostettua ja linja-autoksi rakennettua 10-pyöräistä Internationalia.[4]

title: Jyväskylän Liikenne

text: Luokka:Jyväskylän liikenne Luokka:Suomalaiset linja-autoyhtiöt

title: Jyväskylän rautatieasema

text: Risteysasema Jyväskylästä tuli vuonna 1918, kun rata Pieksämäelle avattiin. Jyväskylän liikenteellistä merkitystä kasvatti myös vuonna 1978 avattu oikorata Jämsänkoskelle. Säynätsaloon avattiin ratayhteys 1970 ja rata Keljonlahteen 1968. Molempien ratayhteyksien liikenne on loppunut vuosituhannen vaihteessa.

text: Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus () on yksi Suomen 15:stä ja samalla 9:stä kaikkien kolmen vastuualueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta. Sen toimialueeseen kuuluu Keski-Suomi. Päätoimipaikkana on Jyväskylä (ollen myös ainoa toimipaikka).

title: Jyväskylän Liikenne

text: Koiviston Auto -yhtymän emoyhtiö Metsäpietilä Oy osti Äänekosken seudulla toimineen Tourusen Linjat Oy:n kesäkuussa 2008 ja liitti sen Jyväskylän Liikenteeseen. Kauppaan kuului 17 linja-autoa ja samalla 24 työntekijää siirtyi uuden työnantajan palvelukseen. [6]. Viimeisin yrityskauppa tapahtui vuoden 2014 syksyllä, jolloin äänekosken seudulla toiminut Keski-Suomen Liikenne Oy siirtyi osaksi Jyväskylän Liikennettä. Kauppaan kuului 13 linja-autoa, ja yhtiön 25 työntekijää siirtyi uuden työnantajan palvelukseen. [7]

title: Jyväskylän Liikenne

text: Kabus rakensi vuosina 1987-1988 Jyväskylän Liikenteelle 12 TG-6L/7000 -tyyppistä linja-autoa. Autot poikkeavat aiemmin Kuopion Liikenteelle rakennetusta TD-4/7250 -mallista voimansiirron, moottorin ja ovijärjestyksen puolesta.[8] Näistä on poistettu kymmenen vuosina 2007-2009.[9] Jyväskylän Liikenne on saanut Kuopion Liikenteeltä 13 kappaletta vuonna 1983 valmistunutta Kabusin TD-4/7250 -sarjaa.[10] Yhtiöllä oli myös 35 2007-2010 valmistunutta, matalalattiaista Kabusin TC4A4/6450 ja TC6A4/6450 -mallia.[10] Uusilla autoilla on ollut vain vähän lastentauteja ja niistä on tullut Jyväskylän paikallisliikenteen runko. Ne kuluttavat 20 prosenttia vähemmän polttoainetta kuin vastaavan kokoiset muut autot. Kabuseja on kuitenkin siirretty yhtiön eri toimipisteiden väleillä, ja nykyisin Kabusien lukumäärä Jyväskylässä on 11. [11]

title: Koiviston Auto

text: Helsingin Bussiliikenne, Helsinki Jyväskylän Liikenne, Jyväskylä Koiviston Auto / Lahden Liikenne, Lahti Koskilinjat aputoiminimenä Gold Line, Oulu ja Rovaniemi Kuopion Liikenne, Kuopio ja Varkaus Porvoon Liikenne, Porvoo Satakunnan Liikenne, Rauma ja Pori OnniBus.com Oy Kabus, kunnossapitopalvelut Metsäpietilä, konsernin talous- ja hallintopalvelut.

title: Jyväskylän Reserviupseerit

text: Jyväskylän Reserviupseerit ry (JRU) on perustettu 4. toukokuuta 1932. Alkuperäinen nimi oli "Keski-Suomen Reserviupseerikerho ry", joka vaihdettiin 1950-luvulla "Jyväskylän Reserviupseerikerho r.y":ksi ja nykyiseen muotoonsa 1990-luvulla. Yhdistys on Keski-Suomen Reserviupseeripiiri ry:n jäsen ja 17. toukokuuta 1931 perustetun Suomen Reserviupseeriliiton alainen jäsenyhdistys. Yhdistyksen tarkoituksena on olla jäsentensä aatteellisena ja toiminnallisena yhdyssiteenä vapaaehtoisessa maanpuolustustyössä.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän Liikenne on Jyväskylässä toimiva linja-autoyhtiö. Yhtiö on Koiviston Auton tytäryhtiö. Vuonna 2002 yhtiö kuljetti 6,65 miljoonaa matkustajaa[1]. Yhtiössä työskentelee noin 250 kuljettajaa.[2]

title: Jarmo Liukkonen

text: Liukkosesta tuli urheiluopisto Kisakeskukseen perustetun Psykologisen valmennuskeskuksen johtaja, mutta hän jätti paikan saatuaan Jyväskylän yliopistosta vuonna 1993 kaksivuotisen apurahan väitöskirjan tekoa varten. Hän toimi siellä aluksi tutkijana, sittemmin myös yliassistenttina ja liikuntapsykologian professorin sijaisena, minkä jälkeen hän oli kolmisen vuotta LIKES-työelämäpalvelut OY:n toimitusjohtajana. Hän oli toiminut aiemmin toimitusjohtajana myös Alpha Wave Oy:ssä ja Easy Living Oy:ssä. Liike-elämää enemmän häntä kuitenkin kiinnosti tutkimus, joten hän palasi LIKES:n jälkeen tutkimus- ja opetustehtäviin.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän seudun joukkoliikenne kilpailutettiin syksyllä 2013. Viiteen osaan jaettu tarjouskilpailu päättyi neljässä tapauksessa Onnibus Oy:n voittoon. Alkuvuodesta 2014 Onnibus ilmoitti myyvänsä voittamansa toiminnan Koiviston Autolle, joten Jyväskylän paikallisliikenne jatkuu Jyväskylän Liikenteen nimissä 1.7.2014.[3]

title: Keski-Suomen Liikenne

text: Keski-Suomen Liikenne Oy oli Keski-Suomen alueella toimiva linja-autoliikennöitsijä. Yrityksen kotipaikka oli Äänekoski, jossa sijaitsi yrityksen tallit ja konttori. Keski-Suomen Liikenne Oy ajoi pikavuoroja välillä Jyväskylä-Oulu sekä Helsinki-Oulu, jota ajettiin yhteistyössä SL-Autoyhtymän kanssa. Vakiovuorot suuntautuvat Jyväskylästä Pyhäsalmeen sekä Saarijärvelle.

title: Tampere–Haapamäki-rata

text: Tampere–Haapamäki-rata oli valmistuessaan osa Helsingistä Pohjanmaalle johtavaa päärataa. Liikenne oli vilkasta vuoteen 1971 asti, jolloin valmistui Tampere–Parkano–Seinäjoki-oikorata. Vuonna 1977 valmistui oikorata Orivedeltä Jämsän kautta Jyväskylään, jolloin Tampereen ja Jyväskylän välinen liikenne siirtyi pääosin käyttämään uutta ratayhteyttä.

title: OnniBus.com

text: Tampereen ja Jyväskylän paikallisliikennetoiminnot siirtyivät Koiviston Auto -yhtiöille: Jyväskylän liikenne Jyväskylän Liikenne Oy:lle ja Tampereen liikenne Kalevan Liikenne Oy:lle, 1.7.2014 alkaen. Kalevan Liikenne Oy sulautui sittemmin Satakunnan Liikenne Oy:hyn.

title: Fantasiapelit

text: Vuonna 1993 Helsingin myymälä siirtyi Velhonlinna-ostoskeskukseen Vuorikadulle, 1996 Kaisa-ostoskeskukseen ja 2014 Kaivopihalle. Fantasiapelit laajentui 2000-luvun vaihteessa ympäri Suomea, sekä omia myymälöitä perustamalla että franschising-menetelmällä. Joensuun liike avattiin 1999, Jyväskylän 2002. Kuopioon 2005 perustettu myymälä suljettiin kannattamattona 2010, ja uusi avattiin franchising-kauppana. Kotkan 2011 perustettu liike muutti Lahteen 2013 ja se suljettiin samana vuonna.

title: Kokkolan yliopistokeskus

text: Yliopistokeskuksen edeltäjiä ovat 1965 perustettu Keski-Pohjanmaan korkeakouluyhdistys sekä 1977 perustettu Chydenius-Instituutti. Jyväskylän yliopisto perusti Kokkolaan vuonna 1985 Keski-Pohjanmaan täydennyskoulutusyksikön, joka järjesti avointa yliopisto-opetusta, ammatillista täydennyskoulutusta ja opettajien poikkeuskoulutusta. Kannatusyhdistyksen ylläpitämä Chydenius-Instituutti-niminen tutkimuslaitos liitettiin Jyväskylän yliopistoon vuonna 1991. Yhdistetyn yksikön nimeksi tuli Jyväskylän yliopiston Chydenius-instituutti. Vuonna 1997 Chydenius-instituutti irtosi Jyväskylän yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen alaisuudesta yliopiston erillislaitokseksi ja vuonna 2004 Chydenius-instituutista tuli yliopistokeskus.

title: Haapamäen rautatieasema

text: Liikenne oli vilkasta 1970-luvulle saakka, sillä Haapamäen kautta kulki kaikki Pohjanmaalle ja Jyväskylään suuntautunut liikenne. Kun Tampereen–Parkanon–Seinäjoen oikorata valmistui 1971, siirtyi Pohjanmaan suunnan liikenne pois Haapamäen asemalta. Lopullisesti Haapamäki hiljeni pikkuasemaksi, kun rata Jämsänkoskelta Jyväskylään valmistui vuonna 1978. Myös Porin radan henkilöliikenteen lakkautus 1981 vähensi liikennemääriä.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän Liikenne liikennöi paikalisliikennettä Jyväskylässä ja Jämsässä. Jyväskylän Liikenne ajaa myös pikavuoromatkoja. Jyväskylän Liikenteellä on noin 160 linja-autoa. Linja-autojen määrä vaihtelee konsernin sisällä. Jos toisella tytäryhtiöllä on pulaa linja-autoista niin toisesta voidaan tarvittaessa lainata.

title: Jyväskylän maalaiskunta

text: Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti ja Jyväskylä muodostivat 1. tammikuuta 2009 lukien uuden kunnan, jonka nimeksi tuli Jyväskylä. Aikaisemmin Jyväskylän maalaiskunnasta oli liitetty useita alueita Jyväskylän kaupunkiin. Suurimmat näistä liitoksista tapahtuivat vuosina 1941 ja 1965. Pienempiä liitoksia tapahtui ainakin 1914, 1948, 1968 tai 1967, 1978 ja 1990. Kaupungin ja maalaiskunnan yhdistämisestä päätettiin 18. helmikuuta 2008, ja tällöin perustettuun uuteen Jyväskylän kaupunkiin liittyi samalla myös Korpilahden kunta. Liitoksista enemmän Jyväskylästä kertovan artikkelin osiossa "Alueliitokset".

title: Jyväskylän Liikenne

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Viitaniemi, Matti| title = Jyväskylän Liikenne oy 1939-1989| location = Lahti| publisher = Koiviston Auto| year = 1989| isbn = 952-90-0431-1}}

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän Liikenteen päätoimipaikka sijaitsi 1950-luvun alusta lähtien Jyväskylän mlk:n Jyskässä, mutta kiinteistön jäädessä Vaajakosken moottoritien alle yhtiö siirtyi vuonna 1972 uusiin tiloihin Seppälänkankaan teollisuusalueelle. Maaliskuussa 1984 Are Oy myi Jyväskylän Liikenne Oy:n osakekannan Koiviston Auto Oy:lle, joka oli jo ennen kauppaa ollut automäärältään Jyväskylän Liikenne Oy:tä yli kaksi kertaa suurempi. Myöhemmin Koiviston Auto Oy on liittänyt Jyväskylän Liikenteeseen muita Keski-Suomen alueelta ostamiaan liikenneyrityksiä, esimerkiksi laukaalainen Eino Turunen Oy vuonna 1988. Vuoden 1988 lopussa Jyväskylän Liikenne Oy:ssä työskenteli noin 180 henkilöä ja sillä oli 83 linja-autoa.[4] Vuonna 1999, jolloin Jyväskylän Liikenne täytti 60 vuotta, yhtiön liikevaihto oli 58 miljoonaa markkaa, josta 95 prosenttia koostui Jyväskylän seudun paikallisliikenteestä ja loput tilausajoista. Yhtiö hoiti kokonaan Jyväskylän kaupungin sisäisen liikenteen sekä keskeisen osan naapurikuntien, Jyväskylän maalaiskunnan, Laukaan ja Muuramen seutuliikenteestä. Yhtiössä työskenteli 175 henkilöä ja sillä oli 95 linja-autoa. Vuonna 1998 valmistuivat Jyväskylän liikenteen nykyiset toimitilat. Toimitusjohtajana oli tuolloin Jaakko Raunio.[5]

title: Kangashäkki

text: Kulkuyhteydet joukkoliikenteellä ovat hyvät, johtuen sijainnista nelostien varrella. Jyväskylään ja Äänekoskelle pääsee arkena ja sunnuntaina noin 20 kertaa päivässä, Jyväskylän lentoasemalle noin 5 kertaa päivässä, Suolahteen 3 kertaa päivässä, Uuraisille 2 kertaa päivässä ja Haapamäelle kerran päivässä. Lisäksi yhteyksiä Helsinkiin ja Ouluun on useita kertoja päivässä ja Rovaniemelle kerran päivässä. Liikenteen hoitaa pääasiassa Jyväskylän liikenne, Keski-Suomen liikenne, Pohjolan matka ja Eskelisen Lapin linjat.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän Liikenne Oy:n lähtökohdat ovat 1920-luvulla. Yhtiön molemmat perustajat, metallimies Toivo Rikkinen ja maanviljelijä Oskar Lievonen, aloittivat linja-autoliikenteen Jyväskylän seudulla vuonna 1925. Toivo Rikkinen sai vuonna 1933 silloisen yhteistyökumppaninsa Toivo Salosen kanssa luvan linjalle Jyväskylä–Viitasaari; kaksi vuotta myöhemmin linjaa pidennettiin Oulun läänin Pyhäjärven Pyhäsalmelle, mikä oli merkittävä avaus Keski-Suomesta Oulun suuntaan. Samaan aikaan Oskar Lievonen laajensi paikallisliikennettä Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan alueilla. Toivo Rikkinen ja Oskar Lievonen perustivat vuonna 1937 yhtymän Rikkinen & Lievonen, joka muutettiin heidän tasan puoliksi omistamakseen osakeyhtiöksi vuoden 1939 alussa. Lievonen, joka oli taipumukseltaan lähinnä liikemies, hoiti yhtiön hallinnon, kun taas Rikkinen entisenä metallimiehenä vastasi kaluston kunnossapidosta. Rikkinen toimi myös yhtiön ensimmäisenä toimitusjohtajana. Yhtymän aloittaessa toimintansa sillä oli 42 työntekijää ja 17 linja-autoa, joiden väriksi oli valittu punainen. Vuonna 1937 yhtymä avasi uuden linjan Jyväskylästä Joutsaan ja pidensi Rikkisen vanhaa Pyhäsalmen linjaa Haapajärvelle. Vuonna 1939 Rikkinen & Lievonen Oy oli silloisen Linja-autoliikennöitsijäin Liiton 17. suurin jäsenyritys 22 autollaan, joista suurin osa oli Volvo- ja Mercedes-Benz -merkkisiä. Koko Suomessa oli tällöin vain 18 sellaista linja-autoyritystä, joilla oli vähintään 20 autoa.[4]

title: Päijänne

text: Laivaliikenne oli Keski-Suomessa tärkeä liikennemuoto vielä 1920-luvulla mutta 1930-luvulla liikenne taantui. Laivayritysten kilpailu johti keskittymiseen. Laivayhtiöiden lopettaessa toimintaansa Päijänteen koko liikenne keskittyi Jyväskylä–Päijänteen Laiva Oy:n käsiin. Säännöllinen liikenne väheni, mutta turistiliikenne piti laivaliikenteen jotenkuten pinnalla. Laivaliikenne sai jatkoajan sodan ja auto- ja polttoainepulan takia. Vuosina 1944–1945 kaikki halukkaat eivät edes mahtuneet laivoihin. Laivat Suomi ja Jyväskylä hoitivat vuoroliikennettä Jyväskylän ja Lahden välillä ja Kaima Rutalahden, Korpilahden Oittilan ja Jyväskylän välillä. Laivaliikenne loppui vuonna 1951 ja Jyväskylä–Päijänteen Laiva Oy lopetti toimintansa. Turistimatkailua on kuitenkin jatkettu joka kesä.[13]

title: Haapamäki

text: Haapamäen rautatieaseman liikenne oli vilkasta 1970-luvulle saakka, sillä sen kautta kulki kaikki Pohjanmaalle ja Jyväskylään suuntautunut liikenne. Kun Tampereen–Parkanon–Seinäjoen oikorata valmistui 1971, siirtyi Pohjanmaan suunnan liikenne pois Haapamäen asemalta. Lopullisesti se hiljeni pikkuasemaksi, kun rata Jämsänkoskelta Jyväskylään valmistui vuonna 1978. Liikenteen lakkauttaminen Porin suuntaan 1981 vähensi liikennemääriä edelleen. Haapamäen kautta kulkee yhä junia Jyväskylästä Seinäjoelle ja Vaasaan. Sieltä on myös junayhteys Tampereelle.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Vuonna 1953 Jyväskylän Liikenne Oy:n koko osakekanta siirtyi Are Oy:lle, jolloin yhtiöstä tuli Are Oy:n tytäryhtiö, ja sen hoitama kaukoliikenne siirrettiin uudelle yhtiölle Viitasaaren Linja Oy:lle. Samalla Jyväskylän Liikenteen toimitusjohtajaksi tuli Oskar Lievosen poika Olavi Lievonen. Jyväskylän Liikenne palasi kuitenkin harjoittamaan kaukoliikennettä ostaessaan vuonna 1957 eräitä linjoja Itä-Päijänteen Liikenne Oy:ltä. Yhtiö sai ensimmäisen pikavuoronsa reitille Jyväskylä–Helsinki yhdessä mäntsäläläisen Sukulan Linja Oy:n kanssa 1950-luvun lopussa. Jyväskylän Liikenne sai yritysostojen myötä 1960- ja 1970-luvuilla haltuunsa koko Jyväskylän paikallisliikenteen; suurin kauppa oli pahimman kilpailijan Keljon Linja Oy:n osto vuonna 1967 – kaupan ansiosta Jyväskylän Liikenteen henkilökunnan määrä nousi lähes 300:aan – ja viimeinen Välisen Linja Oy:n siirtyminen Jyväskylän Liikenne Oy:n omistukseen vuonna 1978. Henkilöautojen määrän voimakas kasvu myös Keski-Suomen alueella johti siihen, että Jyväskylän Liikenne luopui kaukolinjoistaan vuonna 1976 ja keskittyi paikallis- ja lähiliikenteeseen Jyväskylän seudulla. 1970- ja 1980-lukujen taitteessa emoyhtiö Are Oy aloitti Jyväskylän kaupungin kanssa neuvottelut Jyväskylän Liikenne Oy:n toiminnan siirtämisestä kaupungin hoidettavaksi, mutta neuvottelut eivät johtaneet tulokseen. Vuonna 1983 Jyväskylän Liikenteellä oli 96 linja-autoa ja se oli Linja-autoliiton kymmenenneksi suurin jäsenyritys.[4]

title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylän jokasyksyinen projekti oli Ralliradio. Asema lähetti Jyväskylän suurajojen (nykyisin Suomen ralli tai Neste Oil Ralli) ajan usean vuorokauden verran ympäri vuorokauden ralliaiheisia haastatteluja, tulostietoja, liikenne- ja muuta tietoa sekä musiikkia.

title: Linja-autoliitto

text: Kaarlo Leander, Tampere 1928–1930 Toivo Rikkinen, Jyväskylä (Rikkinen & Lievonen, myöhemmin Jyväskylän Liikenne Oy) 1930 Akseli Kerttula, Viipuri (Tienhaaran Auto Oy) 1931 Heikki Nieminen, Huittinen (Lauttakylän Auto Oy) 1932–1953 Arvo Salima, Lappeenranta (Saimaan Osuus-Auto) 1953–1959 Kauko Sällälä, Espoo (Espoon Auto Oy) 1960–1975 Esko Penttilä, Tampere (Länsilinjat Oy) 1975–1995 Ilpo Ojala, Valkeakoski (Valkeakosken Liikenne Oy) 1995–2004 Martti Paunu, Tampere (Väinö Paunu Oy) 2004–2009 Matti Vainio, Salo (Vainion Liikenne Oy) 2009–2017 Jaakko Kyllönen, Kuhmo (A. Kyllönen Oy) 2018–

title: Jyväskylän kesäyliopisto

text: Kesäyliopistoa ylläpitää vuonna 1997 perustettu Jyväskylän kesäyliopistoyhdistys, jonka jäseniä ovat Jyväskylän yliopisto, Jyväskylän yliopistosäätiö, Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta, Keski-Suomen Liitto, Jyväskylän, Keuruun, Saarijärven, Suolahden, Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Laukaan, Hankasalmen, Kyyjärven ja Leivonmäen kunnat.

title: Jyväskylä

text: Paikallisliikenteen järjestämisestä Jyväskylässä, Laukaassa ja Muuramessa on 1.7.2014 alkaen vastannut joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen eli Jyväskylän seudun joukkoliikenne[49]. Paikallisliikenteestä käytetään markkinointinimeä Linkki, joka tarkoittaa Jyväskylän seudulla linja-autoa. Paikallisliikenteen asioista päätetään seudullisessa joukkoliikennejaostossa. Liikenteen järjestämiseen liittyvistä käytännön tehtävistä vastaa Jyväskylän kaupunki. Kilpailutettuna liikennöitsijänä toimii Jyväskylän Liikenne Oy.


query: Kuka Akaki Tsereteli oli?

title: Akaki Tsereteli

text: Akaki Tsereteli (; s. 9. kesäkuuta 1840, Skhvitori, k. 26. tammikuuta 1915, Satškhere) oli georgialainen kirjailija, hyväntekijä ja yksi Georgian itsenäisyysliikkeen johtajista.

title: Irakli Tsereteli

text: Bolševikkien suorittaman lokakuun vallankumouksen jälkeen Tsereteli siirtyi Gruusiaan valmistelemaan maan itsenäistymistä vuonna 1919. Puna-armeija voitti sielläkin 1921, jolloin Tsereteli emigroitui Ranskaan. Vuodesta 1940 alkaen hän asui New Yorkissa Yhdysvalloissa.

title: Zurab Tsereteli

text: Tsereteli on Venäjän taideakatemian (vuodesta 1988), Moskovan UNESCO:n tukisäätiön (1991) ja Unescon kansainvälisen taidetoimikunnan puheenjohtaja.

title: Ilia Tšavtšavadze

text: Tšavtšavadze syntyi merkittävään aatelisperheeseen Kakhetin alueella. Hän kävi lukion Tbilisissä ja opiskeli oikeustiedettä Pietarissa. Palattuaan Georgiaan hän perusti ja toimitti useita lehtiä, kuten "Iveria" ja "Sakartvelos moambe", ja toimi monien kulttuuri- ja koulutusinstituutioiden johdossa (esimerkiksi Seura lukutaidon levittämiseksi georgialaisten keskuudessa). 1900-luvun alkuun mennessä hänestä tuli yhdessä Akaki Tseretelin kanssa toinen maan kansallisen heräämisen tärkeimmistä suunnannäyttäjistä. Tšavtšavadzea on pidetty älykkään keskustelun ja journalismin sekä standardin proosan muodonantajana. Hän toimi vuosina 1906–1907 Venäjän duuman jäsenenä ja ajoi liberaalia politiikkaa.

title: Zurab Tsereteli

text: Zurab Tsereteli (, , 4. tammikuuta 1934) on georgialaissyntyinen venäläinen kuvanveistäjä, taidemaalari ja arkkitehti. Hän on toiminut vuodesta 1997 Venäjän taideakatemian johtajana.

title: Akaki Tsereteli

text: Luokka:Georgialaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1840 syntyneet Luokka:Vuonna 1915 kuolleet

title: Irakli Tsereteli

text: Helmikuun vallankumouksen 1917 jälkeen Tsereteli osallistui työläisten neuvostojen organisointiin Irkutskissa sekä Pietarissa. Tähän aikaan hän oli Venäjän näkyvimpiä menševikkejä. Hänet lähetettiin keväällä 1917 ottamaan selvää tilanteesta sotarintamalla. Hän päätyi suosittelemaan demokratian puolustajille rintamien vahvistamista ja joukkojen lisämobilisointia. Tässä hän joutui jyrkkään vastarintaan bolševikkijohtaja Leninin kanssa, jonka huhtikuun teesit edellyttivät rauhantekoa ilman aluevaatimuksia. Toukokuussa 1917 Tseretelistä tuli väliaikaisen hallituksen posti- ja lennätinministeri. Hän vahvisti yhteistyötä porvarillisen Kadettipuolueen kanssa.

title: Georgia

text: 1800-luvun jälkipuolen kirjailijoilla oli keskeinen rooli Georgian kielen elvyttämisessä ja kansallistunteen herättämisessä. Tergdaleulni-sukupolvi levitti liberalistisia aatteita ja käytti teoksissaan aiempaa nykyaikaista kieltä; heistä huomattavimpiin kuuluivat Ilia Tšavtšavadze ja Akaki Tsereteli. Seuraava sukupolvi 1800-luvun lopulla keskittyi erityisesti kehittämään yksittäisiä kirjallisia lajityyppejä, kuten sosiaalista romaania. Sen johtohahmoja olivat Aleksandre Qazbegi ja eurooppalaisen perinteen georgialaiseen kansanrunouteen yhdistänyt Važa-Pšavela. Realistinen liike voimistui jälleen 1890-luvulla ja kuvasi sosiaalista epätasa-arvoa, yksilön ja yhteiskunnan välistä konfliktia ja muita sosiaalisia kysymyksiä. Vasil Barnovi popularisoi historiallisen romaanin rikkaalla kielellään ja rytmisellä proosallaan. 1900-luvun alussa Grigol Robakidzen luoma Siniset sarvet -symbolistiryhmä yhdisti perinteisen georgialaisen kulttuurin modernistisiin virtauksiin, mutta joutui sorretuksi, kun bolševikit miehittivät Georgian. Sen merkittävimpiin jäseniin kuuluivat Paolo Iašvili, Titsian Tabidze ja Galaktion Tabidze, joita lukuisten muiden tavoin vainottiin Stalinin terrorin aikana; puhditusten uhriksi joutui esimerkiksi maan parhaimpiin kirjailijoihin kuulunut Mikheil Džavakhišvili.

title: Daniel Akaka

text: Akaka istui Yhdysvaltain senaatissa yhtämittaisesti vuodesta 1990. Hän on naimisissa Mary Mildred ”Millie” Chongin kanssa, ja heillä on viisi lasta, neljätoista lastenlasta sekä useita näiden lapsia.

title: Zurab Tsereteli

text: Tseretelin satametrinen Pietari Suuri -veistos Moskovassa on useaan otteeseen valittu maailman rumimpien monumenttien listalle, ja sitä on ehdotettu siirrettäväksi sen jälkeen kun Tseretelin suosija Moskovan pormestari Juri Lužkov erotettiin virastaan.

title: Irakli Tsereteli

text: Irakli Tsereteli osallistui Neuvostoliiton jo synnyttyä emigranttina Toisen internationaalin toimeenpanevan komitean työskentelyyn Gruusian edustajana.

title: Anastasia Eristavi-Khoštaria

text: Hän syntyi aristokraattiseen perheeseen Gorissa, Georgiassa, joka oli silloin osa Venäjän keisarikuntaa. Eristavi-Khoštaria aloitti uransa opettajana syntymäkaupungissaan, jonne hän perusti ilmaisen koulun talonpoikien lapsille ja myöhemmin naisten järjestön nimeltään Mandilosani (1913–1914). Kirjailijana hän aloitti vuonna 1885, kun hänen käännöksensä ossetialaisesta legendasta, "Beso" (), julkaistiin. 1890-luvulla suosittu georgialainen kirjailija Akaki Tsereteli rohkaisi häntä muuttamaan Tbilisiin jatkamaan työtään omien kirjoitustensa parissa. Hänen ensimmäiset romaaninsa, "Molipul gzaze" (, "liukkaalla polulla") vuodelta 1897 ja "Bedis triali" (, "kohtalon pyörä") vuodelta 1901 menestyivät hyvin. Eristavi-Khoštaria oli ensimmäinen georgialainen naiskirjailija, joka kirjoitti teoksensa naisnäkökulmasta koulutetuille aikuisille. Hänen romaaninsa ja tarinansa seuraavat tiettyä kaavaa, jossa georgialainen aatelisnainen joutuu vanhan moraalin ja taloudellisen järjestyksen romahdusten myllerrykseen 1800-luvun puolivälissä, yrittäen puolustaa ideaalejaan vapaasta työstä ja totuudenmukaisesta rakkaudesta rappeutuneella taustalla. Neuvostoliiton hyökkäyksen jälkeen vuonna 1921 hän vetäytyi kirjallisista ja julkisuuden aktiviteeteista, ja kirjoitti vain vähän, lukuun ottamatta ideologisia korjauksia omiin töihinsä.

title: Iavnana

text: Useat georgialaiset runoilijat, kuten Ilia Tšavtšavadze, Akaki Tsereteli ja Galaktion Tabidze, ovat käyttäneet teoksissaan iavnana-motiiveja.

title: Daniel Akaka

text: Daniel Kahikina Akaka (11. syyskuuta 1924 Honolulu, Havaiji – 6. huhtikuuta 2018) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko ja senaattori. Hän syntyi Honolulussa ja oli etnisesti havaijilainen. Hänen isoisänsä oli kiinalainen.

title: Isä Akaki

text: Kuznetsov lähti Solovetskin luostariin Vienanmeren yksinäiselle saarelle. Siellä hän työskenteli hevosten hoitajana ja tallimiehenä. Vuonna 1898 hän siirtyi Petsamoon Pyhän kolminaisuuden luostariin, jossa hänet vihittiin munkiksi 1913 viidentoista kilvoitteluvuoden jälkeen. Nimen Akaki hän sai Maltan piispan, pyhän Akakioksen mukaan.

title: Irakli Tsereteli

text: Tseretelin isä Georgi Tsereteli oli merkittävä gruusialainen kirjailija ja aatelisruhtinas. Vuonna 1900 Irakli pääsi Moskovan yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Siellä hän osallistui opiskelijoiden liikehdintään johtotasolla. Hänet karkotettiin Siperiaan vuonna 1901, josta hän vapautui 1903. Hän organisoi siten Venäjän sosialidemokraattisen puolueen Tbilisin komiteaa. Puolueensa toisesta edustajakokouksesta lähtien hän lukeutui menševikkeihin ja toimi "Kvali"-lehden päätoimittajana.

title: Isä Akaki

text: Luostarin elämä häiriintyi pahasti talvisodan ja jatkosodan aikana, joten munkit siirtyivät 1942 Uuden Valamon luostariin Heinävedelle, jonne Valamon luostari oli siirtynyt Laatokalta sodan jaloista. Isä Akaki hoiti siellä hevosia vielä 90-vuotiaana, kunnes luostari lopetti hevosten pidon. Loppuun asti hänellä oli viittansa taskuissa omenia ja sokeripaloja hevosilleen, joita hän hoiti kuin omia lapsiaan.

title: Satškheren piirikunta

text: Piirikunta sijaitsee Imeretin itäosassa. Satškheren kaupunki on Qvirila-joen varrella ja sinne johtaa sivurata Zestaponista Tbilisin ja Potin väliseltä rautatieltä. Skhvitorin kylässä on Satškheren paikallismuseo ja paikkakunnalla syntyneelle runoilijalle Akaki Tseretelille omistettu museo.

title: Akaki Tsereteli

text: Tsereteli kirjoitti lukuisia runoja ja romaaneja 1860-luvulta 1900-luvun alkuun. Monet hänet runoistaan muunnettiin lauluiksi, joista Suliko on edelleen yksi Georgian tunnetuimmista. Hänen romaaneihinsa lukeutuvat Baši-Atšuki (1895–1896) ja omaelämäkerrallinen Tšemi tavgadasavali (1894–1908).[1]

title: Daniel Akaka

text: Akaka valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen ensimmäisen kertaa vuonna 1976. Hänet valittiin uudelleen seitsemissä perättäisissä vaaleissa. Havaijin kuvernööri John Waihee nimesi Akakan huhtikuussa 1990 Yhdysvaltain senaattiin tilapäisesti Spark Matsunagan kuoltua eturauhassyöpään. Akaka astui virkaansa 16. toukokuuta ja tuli saman vuoden marraskuussa valituksi senaattiin jatkamaan loppuun Matsunagan kesken jääneen kauden neljä vuotta. Vuonna 2011 Akaka ilmoitti ettei asetu ehdolle enää vuoden 2012 vaaleissa.

title: Isä Akaki

text: Isä Akaki, siviilinimeltään Andrei Kuznetsov () oli venäläinen munkki ja kuollessaan Pohjoismaiden vanhin asukas sekä tiettävästi vanhin Suomessa koskaan elänyt mies ennen Aarne Arvosta. Hänen iästään ei ole täyttä varmuutta. Hän oli oman ilmoituksensa mukaan syntynyt 30. lokakuuta 1874, jolloin hän olisikin ollut kuollessaan 109-vuotias.

title: Grigol Orbeliani

text: Orbelianin suhde Georgian älymystön uuteen sukupolveen oli epäselvä. Uusi liike, jonka jäseniä nimitettiin "pojiksi" ja jota johtivat Ilia Tšavtšavadze ja Akaki Tsereteli, suhtautui kriittisesti "isiin", vanhaan georgialaiseen aateliin, joka oli vannonut uskollisuuttaan tsaarille. Tšavtšavadze ylisti Orbeliania "runoutemme vahvuuden ja rikkauden" suojelijaksi, mutta nuori sukupolvi suhtautui hänen vuoden 1871 juhlapäiväänsä kylmän hiljaisesti. 1860-luvulla Orbeliani yritti pitäytyä erossa "isien ja poikien" välisistä kiistoista, mutta hän ei voinut olla hyökkäämättä uutta sukupolvea vastaan ivallisen, runomuotoisen vastineen muodossa vuonna 1874. Se ei kuitenkaan estänyt häntä jäämästä yksin, kun hän ylisti "poikiin" kuuluneen Aleksandre Qazbegin melodramaattista proosaa vuonna 1881.[7]

title: Daniel Akaka

text: Akaka palveli toisen maailmansodan aikana United States Army Corps of Engineersin riveissä muun muassa Saipanilla ja Tinianilla. Sodan jälkeen hän opiskeli Havaijin yliopistossa ja valmistui opettajaksi vuonna 1952.

title: Irakli Tsereteli

text: Vuonna 1904 Tsereteli pääsi Berliinin yliopistoon. Huolimatta sairastamastaan tuberkuloosista hän päätti palata Venäjälle 1905 vallankumousyrityksen yhteydessä. Vuonna 1907 hänet valittiin toiseen Venäjän duumaan, jossa hän toimi sosialidemokraattien ryhmäjohtajana ja maatalouskomission jäsenenä. Tsaari Nikolai II:n lakkautettua duuman jo samana vuonna Tsereteli tuomittiin pakkotyöhön viideksi vuodeksi. Sairauden vuoksi tuomio muutettiin kuudeksi vuodeksi vankeutta ja karkotukseksi Siperiaan.

title: Akaki Tsereteli

text: Tsereteli syntyi Imeretin alueella huomattavaan aatelissukuun ja opiskeli Kutaisin lukiossa sekä Pietarin yliopistossa. Palattuaan Venäjältä Georgiaan hän alkoi julkaista runoja ja proosaa sekä artikkeleita Tsiskari-lehdessä. Hän liittyi kansallisliikkeen toisen merkittävän hahmon Ilia Tšavtšavadzen kanssa taisteluun konservatiivista aatelistoa vastaan, ja he nousivat 1900-luvun alkuun mennessä maan kansallisen heräämisen tärkeimmiksi suunnannäyttäjiksi. Lisäksi Tsereteli vaikutti georgialaisen journalismin syntyyn perustamalla ja toimittamalla useita suosittuja lehtiä, kuten Akakis tviuri krebuli ja Khumara.[1]

title: Tšiatura

text: Tšiatura on yksi Georgian tärkeimmistä teollisuuskeskuksista. Se perustettiin vuonna 1879, kun Akaki Tsereteli käynnisti mangaanin louhinnan alueella. Tšiaturan mangaanilaitos on yksi maailman suurimmista. Kaupunkioikeudet Tšiatura sai 1921. Kaupungissa on vuonna 1962 perustettu paikallismuseo ja keskiaikainen Mghvimevin luostari.

title: Irakli Tsereteli

text: Irakli Georgijevitš Tsereteli ( , 20. marraskuuta 1881 Kutaisi, Georgia – 21. toukokuuta 1959 New York, Yhdysvallat) oli huomattava gruusialaissyntyinen Venäjän vallankumouksiin vaikuttanut poliitikko.

title: Zurab Tsereteli

text: Tsereteli on luonut muun muassa Moskovassa vuonna 1997 paljastetun Pietari Suuren jättimäisen laivapatsaan,Rooman Gogol-monumentin, Sevillan Kolumbukselle omistetun "Uuden ihmisen synty" ja YK:lle lahjoitetun "Hyvä voittaa pahan" -veistoksen ja New Jerseyn Bayonnen satamaan, vastapäätä New Yorkia syyskuussa 2006 paljastetun, terrori-iskuihin liittyvän "Murheen kyynel" -monumentin. Hän on myös suunnitellut suurempia monumentteja, kuten Poklonnaja-kukkulan sotamuistomerkin ja Maneesitorin.

title: Isä Akaki

text: Petsamon luostarissa elettiin arktisista oloista huolimatta vilkkaan rakentamisen aikaa, ja luostarista muodostui hengellinen ja kulttuurikeskus. Munkki Akaki jatkoi tallirengin töissä, jotka hän hallitsi hyvin. Suurimmillaan hänellä oli huollettavanaan sadan hevosen lauma.

title: Georgian lari

text: Kolikoihin ja seteleihin on kuvattu georgialaisia kansallissymboleja ja maan historian kannalta tärkeitä henkilöitä ja paikkoja. Kaikkiin kolikoihin on kuvattu joko aurinkosymboli bordžgali tai Georgian vaakuna; muihin aiheisiin lukeutuvat viiniköynnöksen kärhi, riikinkukko, Alazanin laaksosta löydetty leijonapatsas, Gelatin luostarista löydetty Pyhää Mamaita esittävä hopeakorkokuva, uroshirvi Niko Pirosmanin maalauksesta ja aarnikotka Samtavisin kirkon reliefistä.[3] Seteleihin kuvattuihin henkilöihin kuuluvat Niko Pirosmani (1 lari), Zakaria Paliašvili (2 laria), Ivane Džavakhišvili (5 laria), Akaki Tsereteli (10 laria), Ilia Tšavtšavadze (20 laria), kuningatar Tamar (50 laria), Šota Rustaveli (100 laria) ja Kakutsa Tšoloqašvili (200 laria).[2]


query: Onko ABC televisioyhtiö yhdysvaltalainen?

title: ABC

text: latinalaisten aakkosten kolme ensimmäistä kirjainta, kuvaannollisesti "alkeet" ABC-ketju, suomalainen huoltoasemaketju ABC, yhdysvaltalainen televisioyhtiö American Broadcasting Company ABC, australialainen televisioyhtiö ABC, entinen moottoripyörävalmistaja. ABC, Diario ABC, espanjalainen sanomalehti ABC, ohjelmointikieli ABC, BitTorrent-asiakasohjelma abc, ASCII-pohjainen musiikinkuvauskieli ABC, , ydin-, biologisen ja kemiallisen sodankäynnin lyhenne ABC, brittiläinen popyhtye ABC, Pelle Miljoona & Rockersin albumi ABC, The Jackson 5 -yhtyeen albumi, ja yksi sen kappaleista. ABC, , kustannuslaskentamalli ABC-kaupunki, ruotsalainen 1950-luvun kaupunkisuunnitteluperiaate. ABC-piirustuskoulu, Helsingissä kirjeopistona toiminut piirustuskoulu ABC-valtiot, yhteisnimitys Argentiinalle, Brasilialle ja Chilelle ABC-saaret, Alaskassa ja Alankomaiden Antilleilla on kummassakin ABC-saariksi kutsuttu kolmen saaren ryhmä. ABC Motors Ltd, moottorivalmistaja Walton-on-Thamesista Surreysta Englannista ABC Records, ABC-Paramount Records, amerikkalainen levymerkki ABC-projekti Juhani Hytösen vuonna 1975 käynnistämä alkuopetuksen tutkimusprojekti

title: Dynastia (vuoden 1981 televisiosarja)

text: Dynastiasta tuli kansainvälinen menestys, ja tuotantokaudella 1984–1985 se oli Amerikan katsotuin televisiosarja. Dynastiaa esitettiin noin 70 maassa, ja erityisen suosittu se oli Länsi-Euroopassa. Vuosikymmenen loppupuolella yleisön innostus kuitenkin hiipui. Huonojen katsojalukujen vuoksi televisioyhtiö ABC lopetti ohjelman vuonna 1989 niin äkillisesti, että useat tarinalinjat jäivät kesken.[6][9]

title: Päivien kultainen ketju

text: Päivien kultainen ketju ("To Serve Them All My Days") on brittiläis-australialainen televisiosarja vuodelta 1980. Poikien sisäoppilaitoksesta maailmansotien välisenä aikana kertova draamasarja perustuu R. F. Delderfieldin samannimiseen, omaelämäkerralliseen romaaniin vuodelta 1972 (suomeksi Karisto 1982). Romaanin pohjalta sarjan käsikirjoituksen on laatinut Andrew Davies. Sarja tuotettiin BBC:n ja Australian ABC-televisioyhtiön yhteistuotantona. Pääosia näyttelevät John Duttine, Frank Middlemass, Belinda Lang ja Kim Braden.

title: Kesäolympialaisten 2008 kritiikki

text: Kaksi amerikkalaista ja kaksi englantilaista pitivät Pekigissä 12 minuutin mielenosoituksen 6. elokuuta 2008 teksteillä: " "Tibet will be free"" ja " "One World, One Dream, Free Tibet"". Viranomaiset keskeyttivät mielenilmauksen pakolla. Aiheesta oli ilmoitettu amerikkalaiselle televisioyhtiölle: ABC. Kansainvälinen olympiakomitea tuomitsi "jokaisen yrityksen politisoida kisoja". KOK:n mukaan mielenosoitus oli laiton.

title: Me hirviöt (televisiosarja)

text: Me hirviöt () on vuosina 1964–1966 CBS-televisioyhtiölle tuotettu yhdysvaltalainen 70-osainen tilannekomediasarja. Mustavalkoinen sarja kertoo omakotilähiössä goottilaisessa kartanossaan asuvasta, kuuluisia elokuvahirviöitä muistuttavasta Munsterien perheestä. Aikaisemmin sarjan suomennosnimi oli "Mitäs me Hirviöt". ABC-televisioyhtiö tuotti samoihin aikoihin "The Addams Family" -sarjan, jossa on paljon samoja piirteitä.

title: Tohtori Ben Casey

text: Tohtori Ben Casey ("Ben Casey") on yhdysvaltalainen, alun perin ABC-televisioyhtiölle tehty sairaaladraamasarja vuosilta 1961–1966. Sitä alettiin lähettää lokakuussa 1961, ja siitä tuli nopeasti ABC:n katsotuin ohjelma. Sarjan viisi kautta käsittivät yhteensä 153 jaksoa. Se palkittiin kahdella Emmyllä ja oli yhdeksän muuta kertaa ehdolla palkinnon saajaksi. Suomen televisiossa "Ben Caseya" on nähty viimeksi arki-iltapäivisin Yle TV2 -kanavalla keväällä 2007.

title: Kenton Duty

text: Kenton Duty (s. 12. toukokuuta 1995 Plano, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on parhaiten tunnettu vierailevan näyttelijän roolistaan "nuorena Jacobina" ABC-televisioyhtiön draamasarjan "Lost" viimeiseltä esityskaudelta ja eurooppalaisen vaihto-opiskelijan Gunther Hessenhefferin roolista Disney Channelin komediasarjassa "Shake It Up".

title: Sydney

text: Kaupungissa ilmestyy kaksi suurta päivälehteä, The Sydney Morning Herald ja The Daily Telegraph. Molempien kansallisten televisioyhtiöiden (ABC ja SBS) pääkonttorit ovat Sydneyssä, Kaupungissa toimii myös kolme kaupallista televisiokanavaa.

title: Roseanne

text: ABC-televisioyhtiö kuitenkin lopetti sarjan toukokuussa 2018 Roseanne Barrin kutsuttua Twitter-viestissään presidentti Barack Obaman afroamerikkalaista Iranissa syntynyttä avustajaa Valerie Jarrettia Apinoiden planeetan ja Muslimiveljeskunnan ristisiitokseksi. Yhtiö kuitenkin päätti kesällä 2018 jatkaa sarjaa uudella nimellä, mutta muuten samalla näyttelijäkaartilla, paitsi ilman Roseanne Barria. Sarja alkaa syksyllä 2018 nimellä The Conners.

title: Kolkyt ja risat

text: "Kolkyt ja risat" -sarjan loivat Edward Zwick ja Marshall Herskovitz ABC-televisioyhtiölle. Sen tyylissä on vaikutteita muun muassa John Saylesin esikoiselokuvasta "Return of the Secaucus 7" (1980) ja Lawrence Kasdanin elokuvasta "Sisärengas" (1983), ja sarja on puolestaan antanut vaikutteita muun muassa brittisarjalle "Rimakauhua ja rakkautta".

title: Rikas, rakas, köyhä, varas

text: Rikas, rakas, köyhä, varas ("Rich Man, Poor Man") on ABC-televisioyhtiön tuottama yhdysvaltalainen minisarja vuodelta 1976. Dean Riesnerin käsikirjoittama 12-osainen sarja perustuu Irwin Shaw’n samannimiseen bestseller-romaaniin (suom. nimillä "Menestyksen maku" ja "Rikas, rakas...") vuodelta 1969. Sarja kertoo Saksasta Yhdysvaltoihin maahanmuuttajina tulleen Jordachen perheen kahden sukupolven vaiheista toisen maailmansodan lopulta aina 1970-luvulle. Sarja oli muun muassa Nick Nolten ja Gregg Henryn läpimurto suosituksi elokuvanäyttelijäksi.

title: American Broadcasting Company

text: American Broadcasting Company (ABC) on vuonna 1943 perustettu yhdysvaltalainen radio- ja televisioyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee New Yorkissa. ABC näkyy Yhdysvaltojen lisäksi Kanadassa, Meksikossa ja joissakin Keski-Amerikan maissa.

title: Whitney Houston

text: Samana vuonna 1996 Houston lyöttäytyi yhteen näyttelijöiden Brandy Norwoodin, Jason Alexanderin, Whoopi Goldbergin ja Bernadette Petersin kanssa työstääkseen uudelleenfilmatisoinnin televisioelokuvasta Cinderella. Televisioyhtiö ABC ensiesitti elokuvan 2.marraskuuta 1997. Katsojaluku oli yli 60 miljoonaa eli enemmän kuin millään aiemmalla televisioelokuvalla. Elokuva voitti Emmy-palkinnon, ja siitä tuli kaikkien aikojen myydyin kotivideona julkaistu televisioelokuva.

title: Robert B. Parker

text: Robert B. Parker (17. syyskuuta 1932 – 18. tammikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen rikoskirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan olivat romaanit, joiden päähenkilönä on yksityisetsivä Spenser. Yhdysvaltalainen televisioyhtiö ABC teki hahmon perusteella televisiosarjan "Kovaa peliä Bostonissa" ("Spenser: For Hire").

title: Incubus (elokuva)

text: ABC-televisioyhtiö lakkautti Leslie Stevensin tieteissarjan "Äärirajoilla" vuonna 1965. Tämän jälkeen Stevens kirjoitti kauhuelokuvan käsikirjoituksen sarjan näyttelijöille. Stevens ja tuottaja Anthony M. Taylor halusivat tehdä elokuvasta ainutlaatuisen ja päätyivät tästä syystä käyttämään elokuvan kielenä esperantoa. Käsikirjoitus käännettiin esperantoksi ja näyttelijät harjoittelivat vuorosanoja kymmenen päivän ajan. Kuvauksissa ei kuitenkaan ollut mukana henkilöitä, jotka olisivat osanneet korjata näyttelijöiden ääntämystä.

title: NBC

text: NBC (National Broadcasting Company) on yhdysvaltalainen televisioyhtiö, jonka kotipaikka on New Yorkin Rockefeller Center. NBC on Yhdysvaltojen suurimpia mainosrahoitteisia televisioyhtiöitä. Sen suuria kilpailijoita ovat ABC, CBS ja FOX.

title: American Comedy Awards

text: American Comedy Awards oli Yhdysvalloissa vuosina 1987–2001 komedian eri alojen esityksille ja esiintyjille jaettu sarja palkintoja. Niitä jaettiin muun muassa komediaelokuville. Palkintojen jako aloitettiin vuonna 1987, ja yhtä vuotta lukuun ottamatta palkinnot kustansi televisioyhtiö ABC.

title: The Addams Family (vuoden 1964 televisiosarja)

text: The Addams Family on yhdysvaltalainen vuosina 1964–1966 tuotettu mustavalkoinen televisiosarja, joka perustuu Charles Addamsin luomaan ja The New Yorker-lehdessä julkaisemaan sarjakuvaan. Sarjaa esitti Yhdysvalloissa ABC-televisiokanava. Sarja kertoo fiktiivisestä Addamsin perheestä. CBS-televisioyhtiö tuotti samoihin aikoihin Me hirviöt -sarjan, jossa on paljon samoja piirteitä.

title: Houston

text: Houstonissa on myös monien televisioyhtiöiden asemia ja radioasemia. Esimerkiksi ABC, CBS, NBC ja FOX lähettävät Houstonissa kukin omaa paikalliskanavaansa.

title: ABC Studios

text: ABC Studios, (aik. Touchstone Television) on yhdysvaltalainen televisioyhtiö ja Touchstone Picturesin tytäryhtiö. Se perustettiin vuonna 1985 ja sai nykyisen nimensä vuonna 2007.

title: Kim Raver

text: Vuosina 1999-2004 Raver esiintyi televisiosarjassa "Hädän hetkellä". Tämän jälkeen hän esitti Audrey Rainesia sarjassa "24". Vuosina 2006 ja 2007 Kim Raver näytteli ABC-televisioyhtiön sarjassa "Yhdeksän yhteyttä". Vuonna 2008 hän sai Nico Reillyn osan sarjasta Lipstick Jungle. Sarja kuitenkin lopetettiin kahden kauden jälkeen. Syksystä 2009 alkaen Raver on esittänyt kirurgi Teddy Altmania sarjassa "Greyn anatomia". Tammikuussa 2010 hänen roolistaan tehtiin vakituinen.

title: Forever (televisiosarja)

text: Forever on yhdysvaltalainen Matt Millerin luoma rikosdraamasarja. Sen esittäminen aloitettiin ABC-kanavalla 22. syyskuuta 2014. Toukokuussa 2015 "ABC" ilmoitti lopettavansa sarjan ensimmäisen kauden jälkeen.

title: Onnen päivät

text: Onnen päivät ("Happy Days") oli yhdysvaltalainen komediasarja, jota esitettiin Yhdysvalloissa ABC-yhtiön kanavalla vuosina 1974–1984. Sarjaa esitti Suomessa alun perin Mainostelevisio ja sitä on uusittu useita kertoja, muun muassa TV2:ssa syyskaudella 2005 sekä kesäkaudella 2007 ja talvella 2009.

title: Fox Broadcasting Company

text: Fox Broadcasting Company eli Fox on yhdysvaltalainen televisioyhtiö, jonka omistaa Fox Corporation. Fox on yksi Yhdysvaltojen neljästä suuresta televisioyhtiöstä. Vuosina 2004–2012 se oli 18–49-vuotiaiden ikäluokassa katsotuin kanava. Se oli myös koko Yhdysvaltain katsotuin kanava kaudella 2007–2008.

title: Šamil Basajev

text: Yhdysvaltalaisen ABC-televisioyhtiön julkaistua Basajevin haastattelun ilmoitti Venäjä ryhtyvänsä rajoittamaan televisioyhtiön toimintamahdollisuuksia, koska se katsoi ABC:n tukevan terrorismia tarjoamalla Basajeville julkisuutta. Venäjän ulkoasiainministeriön ilmoituksen mukaan Venäjä ei uusinut ABC:n toimittajien akkreditointia Venäjälle eivätkä sen työntekijät olleet tervetulleita ottamaan yhteyksiä venäläisiin ministeriöihin ja virastoihin.

title: CCTV

text: CCTV (China Central Television) on vuonna 1958 perustettu kiinalainen valtion omistama, valtakunnallinen televisioyhtiö. CCTV:llä on yhteensä 22 kanavaa, joista osa englannikielisiä, joilla esitetään muun muassa uutisia, dokumentteja, draamaa, musikaaleja ja urheilua. CCTV tavoittaa parhaimmillaan yli 1,2 miljardia katsojaa ja 90 % katsojaosuuden koko Kiinassa, vaikka onkin tietyillä alueilla jäänyt paikallisten televisioyhtiöiden jälkeen. Esimerkiksi Hong Kongissa CCTV:n katsojaosuus on vain 22 %.

title: One Life to Live

text: One Life to Live on yhdysvaltalainen saippuasarja, jonka ensimmäinen jakso näytettiin kotimaassaan heinäkuussa 1968. Sen luojat ja alkuperäiset tuottajat olivat Agnes Nixon ja Thom Racina . Sarjaa tuotti vuoteen 2012 asti televisioyhtiö ABC ja siitä nähdään yksi noin 24 minuutin jakso joka arkipäivä. Sarjaa on esitetty vuodesta 1968 tähän päivään asti. Vuonna 2013 sarjaa alettiin jatkaa Hulun ja iTunesin välityksellä, kunnes Prospect Parkin ja ABC:n välille syntyi oikeusjuttu "General Hospitalin" hahmojen väärinkäytöstä sarjassa. Tämän johdosta sarja lopetettiin syyskuussa 2013..

title: ABC1

text: ABC1 (8. helmikuuta 2008 asti tunnettiin yksinkertaisesti nimellä "ABC") on valtakunnallinen julkinen televisiokanava Australiassa, joka käynnistettiin 5. marraskuuta 1956. Se on ABC televisioyhtiön alaisuudessa ja on saatavilla valtakunnallisesti. Huhtikuussa ABC1:llä oli 19 % katsojaosuus.

title: Ray Conniff

text: Conniff turhautui, kun swing-tyyli joutui tekemään tilaa bebop-jazzille 1940-luvun lopulta alkaen ja työskenteli vuosia musiikkielämän ulkopuolella. Hän myös tutki populaarimusiikkia ja sen kaupallista menestystä. Vuonna 1954 hän soitti pasuunaa televisioyhtiöiden ABC ja NBC studio-orkestereissa ja sai 1955 paikan Columbia Recordsin sovittajana ja kapellimestarina. Tämä työ tuotti useita hittejä muun muassa Johnnie Raylle, Guy Mitchellille, Frankie Lanelle ja Johnny Mathisille.

title: Detroit 1-8-7

text: Detroit 1-8-7 on yhdysvaltalainen draamasarja, joka alkoi Yhdysvalloissa 21. syyskuuta 2010 ABC-kanavalla. ABC peruutti sarjan 13. toukokuuta 2011. Suomessa sarja alkoi Nelosella 6. tammikuuta 2011.