query: Kuka ohjasi elokuvan Ilmestyskirja. Nyt?

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Ilmestyskirja. Nyt () on yhdysvaltalainen Vietnamin sotaan sijoittuva sotaelokuva vuodelta 1979. Elokuvan ohjasi Francis Ford Coppola ja sen pääosia esittivät Martin Sheen ja Marlon Brando. Elokuvan käsikirjoitus perustuu löyhästi Joseph Conradin romaaniin Pimeyden sydän. Coppola ohjasi, tuotti, käsikirjoitti elokuvan sekä sävelsi isänsä kanssa siihen musiikit ja näytteli TV-ryhmän ohjaajaa.

title: Francis Ford Coppola

text: Oscar-palkinto 1971 Paras alkuperäinen käsikirjoitus (yhdessä Edmund Northin kanssa) – Panssarikenraali Patton Oscar-palkinto 1973 Paras sovitettu käsikirjoitus (yhdessä Mario Puzon kanssa) – Kummisetä Oscar-palkinto 1975 Paras elokuva (tuottajana) – Kummisetä II Oscar-palkinto 1975 Paras ohjaus – Kummisetä II Oscar-palkinto 1975 Paras sovitettu käsikirjoitus (yhdessä Mario Puzon kanssa) – Kummisetä II Golden Globe 1973, Paras draamaelokuva – Kummisetä Golden Globe 1973, Paras käsikirjoitus – Kummisetä Golden Globe 1980, Paras ohjaus – Ilmestyskirja. Nyt Golden Globe 1980, Paras musiikki – Ilmestyskirja. Nyt BAFTA Film Award 1980, Paras ohjaus – Ilmestyskirja. Nyt Kultainen palmu 1974 – Keskustelu Kultainen palmu 1979 – Ilmestyskirja. Nyt Irving G. Thalbergin muistopalkinto 2010 Ohjaajien killan palkinto 1973 – Kummisetä Ohjaajien killan palkinto 1975 – Kummisetä II Ohjaajien killan kunniapalkinto 1998

text: "Purppuravirrat 2 – Ilmestyskirjan enkelit" sai ensi-iltansa kotimaassaan Ranskassa ja Belgiassa 18. helmikuuta vuonna 2004. Italiassa elokuva pääsi teatterilevitykseen 26. maaliskuuta 2004. Elokuva pääsi maailmanlaajuisesti teatterilevitykseen, mutta Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle; Yhdysvalloissa DVD julkaistiin 29. maaliskuuta 2005 ja Isossa-Britanniassa 25. huhtikuuta. Suomessa elokuva ilmestyi 24. syyskuuta vuonna 2004 Night Visions Film Festivalilla. Suomessa elokuva julkaistiin DVD:lle 26. tammikuuta vuonna 2005.

title: Francis Ford Coppola

text: Oscar-palkinto 1973, Paras ohjaus Kummisetä Oscar-palkinto 1974, Paras elokuva (tuottajana) Svengijengi 62 Oscar-palkinto 1975, Paras elokuva (tuottajana) Keskustelu Oscar-palkinto 1975, Paras alkuperäinen käsikirjoitus Keskustelu Oscar-palkinto 1980, Paras elokuva (tuottajana) Ilmestyskirja. Nyt Oscar-palkinto 1980, Paras ohjaus Ilmestyskirja. Nyt Oscar-palkinto 1980, Paras sovitettu käsikirjoitus (yhdessä John Miliuksen kanssa) Ilmestyskirja. Nyt Oscar-palkinto 1991, Paras elokuva (tuottajana) Kummisetä III Oscar-palkinto 1991, Paras ohjaus Kummisetä III Golden Globe 1975, Paras ohjaus Kummisetä II Golden Globe 1975, Paras ohjaus Keskustelu Golden Globe 1975, Paras käsikirjoitus Keskustelu Golden Globe 1975, Paras käsikirjoitus Kummisetä II Golden Globe 1985, Paras ohjaus Cotton Club Golden Globe 1991, Paras ohjaus Kummisetä III Golden Globe 1991, Paras käsikirjoitus Kummisetä III BAFTA Film Award 1975 Paras ohjaus Keskustelu BAFTA Film Award 1975 Paras käsikirjoitus Keskustelu Kultainen palmu 1966 Olet jo iso poika Ohjaajien killan palkinto 1975 – Keskustelu Ohjaajien killan palkinto 1980 – Ilmestyskirja. Nyt Ohjaajien killan palkinto 1991 – Kummisetä III

title: Robert Duvall

text: Duvall on ollut ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi seitsemän kertaa. Hän on saanut Oscarin parhaasta miespääosasta elokuvasta "Kantrin kaipuu" ja Bafta-palkinnon elokuvasta "Ilmestyskirja. Nyt".

text: "Ilmestyskirjan enkelit" perustuu Jean-Christophe Grangén luomiin hahmoihin. Käsikirjoituksen laati Luc Besson, joka myös tuotti elokuvan Alain Goldmanin kanssa. Colin Towns sävelsi elokuvan musiikin.

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Elokuvan ehkäpä kuuluisin kohtaus on taisteluhelikopterien hyökkäys vietnamilaiskylään niiden kaiuttimista soivan Wagnerin Valkyyrien sotaanlähtö -sävelmän tahdittamana.

title: Marlon Brando

text: Brandon uran viimeiset merkittävät roolisuoritukset olivat elokuvissa "Teräsmies" (1978, Brando esitti Jor-Elia, Teräsmiehen isää) ja "Ilmestyskirja. Nyt" (1979, eversti Kurtzin roolissa). 1980-luvulla Brando nähtiin ainoastaan kahdessa elokuvassa: "Salainen kaava" (1980) ja "Valkoinen kuiva kausi" (1989), josta hän sai Oscar-ehdokkuuden. 1990-luvulla hänet nähtiin muutamissa elokuvissa, kuten Johnny Deppin "Soturi"-elokuvassa (1997).

title: Benjamin Christensen

text: "Noidan" jälkeen Christensen teki sopimuksen saksalaisen Ufan kanssa. Hän ohjasi Ufalle kolme elokuvaa. Christensen esitti kuitenkin myös pääroolia maanveljensä Dreyerin elokuvassa "Naisen orja". Vuonna 1925 Christensen siirtyi Hollywoodiin, jossa hänen uransa ei missään vaiheessa kantanut kunnolla. Hollywoodissa Christensen ohjasi lopulta kuusi elokuvaa, ja hän palasi Tanskaan vuonna 1930. Vasta yhdeksän vuotta myöhemmin elokuvayhtiö Nordisk Films Kompagni palkkasi hänet. Christensen ohjasi Nordisk Filmille vuonna 1939 elokuvan "Avioeron lapsi", joka tuotti hyvin lippuluukuilla. Kriitikot eivät kuitenkaan lämminneet elokuvalle. Tämän jälkeen hän ohjasi vielä kolme elokuvaa.

title: Sotaelokuva

text: Sotaelokuva on elokuva, joka kertoo sodasta ja sen tapahtumista. Se voi olla dokumentti tai fiktiivinen elokuva. Usein yhdysvaltalaisten sotaelokuvien tapahtumat sijoittuvat toiseen maailmansotaan tai Vietnamin sotaan. Esimerkkinä elokuvat "Pelastakaa sotamies Ryan", "Yksi silta liikaa", "Full Metal Jacket, Ilmestyskirja. Nyt, Veteen piirretty viiva" ja "Taistelutoverit"-sarja. Sotaelokuvat ovat yleensä toimintaelokuvia realistisempia.

title: Luettelo ilmailuaiheisista elokuvista

text: "Ilmestyskirja. Nyt." -elokuvassa helikoptereiden hyökkäys Richard Wagnerin Valkyyrioiden ratsastuksen musiikin siivittämänä symboloi Vietnamin sodan teknologista luonnetta.

title: Sweet Movie – makea kaunotar

text: Francis Ford Coppola oli kiinnostunut Makavejevistä nähtyään tämän aiemman elokuvan "WR – organismin mysteerit" ja houkutteli tätä ohjaamaan elokuvan "Ilmestyskirja. Nyt. Makavejev kieltäytyi ja ohjasi sen sijaan "Sweet Movien".

title: Francis Ford Coppola

text: Ilmestyskirjan valtavan suosion siivittämänä Coppola lähti työstämään kokonaan American Zoetropen studiossa kuvattua draamaelokuvaa. Suoraan sydämestä (1982) osoittautui kuitenkin kaupalliseksi katastrofiksi ja velkaannutti Coppolan pahoin. Elokuvan tekoon käytettiin 27 miljoonaa dollaria ja tuotot jäivät vähäisiksi.[2] Suoraan sydämestä ei jäänyt ainoaksi taloudelliseksi pettymykseksi Coppolan uralla. Vuoden 1983 Taistelukala filmattiin kymmenen miljoonan dollarin budjetilla, mutta se tuotti vain alle kolmen miljoonan dollarin lipputulot. Cotton Club puolestaan maksoi 58 miljoonaa dollaria ja tuotti tekijöilleen vain noin 25 miljoonan dollarin tulot. Coppola joutui ohjaamaan useita ei-niin-mieluisia elokuvia 1980-luvulla maksaamseen velkansa pois. Toinen Coppolan S. E. Hinton -kirjasovitus Outsiders – kolmen jengi pääsi kuitenkin yli 15 miljoonaa dollaria voiton puolelle ja vuonna 1986 ilmestynyt Peggy Sue meni naimisiin tuotti jo pelkästään Yhdysvalloissa yli kaksinkertaisesti budjettiinsa nähden. Coppola ohjasi vuonna 1986 yhdessä George Lucasin ja Rusty Lemoranden kanssa käsikirjoittamansa lyhytelokuvan, jonka pääroolissa esiintyi Michael Jackson. Coppola ohjasi 1980-luvulla vielä kaksi kokopitkää elokuvaa, joista ensimmäinen, vuonna 1987 ensi-iltansa saanut sotadraama Kiviset puutarhat palautti Coppolan ja James Caanin jälleen yhteen. Elokuvan tuotto jäin alle kuuteen miljoonaan Yhdysvalloissa. Seuraava elokuva Tucker – mies ja unelma jäi lippuluukuilla tappiolle ja keräsi keskinkertaisia arvosteluita. Seuraavana vuorossa oli yhdessä Martin Scorsesen ja Woody Allenin kanssa ohjattu episodielokuva New York Stories, johon Coppola ohjasi yhdessä tyttärensä Sofian kanssa kirjoittaman jakson.

title: Thomas Byles

text: Vuoden 1997 elokuvassa "Titanic" Bylesia esitti James Lancaster. Elokuvassa Byles siteeraa Ilmestyskirjan kohtaa 21:4 ympärillään oleville matkustajille.

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Brittiläinen heavy metal -yhtye Iron Maiden on tehnyt elokuvaan pohjautuvan kappaleen ”The Edge of Darkness”. Myös saksalainen Sodom on tehnyt elokuvasta kappaleen ”Napalm in the Morning”.

title: Luettelo 1990-luvun suomalaisista elokuvista

text:
Vuosilta 1990-1999 Suomen kansallisfilmografiassa on 178 elokuvaa.
Eniten elokuvia ohjasi Ere Kokkonen, jonka Körmystä tai Turhapurosta kertovia elokuvia valmistui yhteensä 8 ja lisäksi hän ohjasi yhden Arto Paasilinna -filmatisoinnin. Seuraavaksi eniten ohjasi Aki Kaurismäki (kahdeksan elokuvaa), sitten Markku Lehmuskallio (kuusi elokuvaa) ja Pirjo Honkasalo, Claes Olsson ja Timo Koivusalo viisi elokuvaa kukin.

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Ilmestyskirja. Nyt oli suuri menestys ja se voitti muun muassa Cannesin elokuvajuhlien arvostetun Kultainen palmu -palkinnon. Elokuva keräsi myös kahdeksan Oscar-ehdokkuutta, muun muassa paras elokuva, ohjaus, miessivuosa (Duvall), joista se voitti parhaan kuvauksen ja äänileikkauksen palkinnot.

title: Veteen piirretty viiva (elokuva)

text: Suomessa ja Euroopassa yleensäkin elokuva sai paremman vastaanoton kuin kotimaassaan. "Helsingin Sanomien" kriitikon Helena Yläsen mukaan "Veteen piirretty viiva" on yksi sadasta kaikkien aikojen parhaasta elokuvasta. "Kalevan" Pentti Kejosen mukaan elokuva on loistava ja hän haluaisi nähdä siitä täyspitkän alkuperäisversion. "Turun Sanomien" Tapani Maskula piti elokuvaa ilmeisenä klassikkona. Kriittisemmin elokuvaan suhtautui arvostelija Markku Soikkeli, jonka mukaan ”"Veteen piirretty viiva" on nimeään myöten vesitetty filosofinen sotaspektaakkeli. Intensiivisesti ja kirkkaasti kuvatut taistelukohtaukset ovat tunnetäyteisiä, jopa raivoisan surumielisiä, mutta kokonaisuutena elokuva on vieläkin epätasaisempi kuin Coppolan "Ilmestyskirja. Nyt".”

title: Stalingrad (vuoden 1993 elokuva)

text: "Stalingradin" tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan itärintamalle vuosille 1942–1943. Elokuva kertoo Stalingradin taistelusta, joka oli toisen maailmansodan käännekohtia ja sotahistorian verisimpiä taisteluita. Elokuvassa saksalaisten sotilaiden joukko siirretään Stalingradiin, jossa he pääsevät todistamaan saksalaisten ja neuvostoliittolaisten inhimillisiä kärsimyksiä itärintamalla. Elokuva kuvaa kaunistelemattomasti sodan julmuutta ja raakuutta. Elokuva voidaan siten rinnastaa moniin sodanvastaisiin sotaelokuvan klassikoihin, kuten Francis Ford Coppolan "Ilmestyskirja. Nyt" ja Oliver Stonen "Platoon – nuoret sotilaat". Elokuva on toinen Saksassa valmistunut sotaelokuva Stalingradin taistelusta vuoden 1959 länsisaksalaisen elokuvan "Koirat, ettekö jo kuole" jälkeen.

title: R. Lee Ermey

text: Ermey kuului Yhdysvaltain merijalkaväkeen vuosina 1961–1972 ja palveli Vietnamin sodassa, kunnes joutui haavoittumisen takia vetäytymään. Sodan jälkeen hän muutti Filippiineille, alkoi opiskella Manilan yliopistossa ja esiintyi lukuisissa filippiiniläisissä elokuvissa ennen rooliaan Francis Ford Coppolan elokuvassa "Ilmestyskirja. Nyt" (1979). Coppolan elokuva on yksi niistä, joissa Ermey toimi aseasiantuntijana.

title: Francis Ford Coppola

text: Kummisedän jatko-osan menestyksen siivittämänä Coppola lähti Filippiineille tekemään elokuvaa Ilmestyskirja. Nyt (1979). Monet tekijät vaikeuttivat kuitenkin jo ennestään massiivisen ja kunnianhimoisen elokuvan tekoa, minkä takia se vei paljon suunniteltua kauemmin (ja miljoonia Coppolan henkilökohtaisesta omaisuudesta) valmistuakseen.[2] Ilmestyskirja voitti kuitenkin kultaisen palmun Cannesissa, kaksi Oscaria kymmenestä ehdokkuudesta, ja nousi Coppolan arvostetuimpien elokuvien joukkoon. Coppola sai elokuvasta henkilökohtaisesti kolme Oscar-ehdokkuutta, mutta ei voittanut yhtään. Coppola tuotti tämän jälkeen monia elokuvia, mukaan lukien suuren idolinsa Akira Kurosawan Kagemushan (1980).

text: Purppuravirrat 2 – Ilmestyskirjan enkelit (; ) on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Olivier Dahanin ohjaama ranskalainen toimintatrilleri, jonka pääosissa ovat Jean Reno, Benoît Magimel ja Christopher Lee. "Ilmestyskirjan enkelit" on jännityselokuvan "Purppuravirrat" (2000) jatko-osa.

text: Christopher Lee hyväksyi roolinsa elokuvasta lähinnä sen takia, koska hän halusi työskennellä Jean Renon kanssa.

title: G. D. Spradlin

text: Syntyjään oklahomalainen Spradlin esiintyi muun muassa Francis Ford Coppolan "Kummisetä osa II" -elokuvassa (1974) senaattori Pat Gearyn osassa sekä vuonna 1979 ilmestyneessä elokuvassa "Ilmestyskirja. Nyt". Muiden elokuvien joukkoon kuuluvat "Vaikene ja kuole" (1983), "Tankki" (1984) ja "The Long Kiss Goodnight" (1996).

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Ilmestyskirja valittiin vuonna 2000 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.[2] The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.[3]

title: Peltirumpu (elokuva)

text: "Peltirumpu" jakoi Kultainen palmu -palkinnon "Ilmestyskirja. Nyt" -elokuvan kanssa vuoden 1979 Cannesin elokuvajuhlilla ja valittiin parhaaksi ei-englanninkieliseksi elokuvaksi seuraavan vuoden Oscar-gaalassa. Lapsinäyttelijän seksikohtausten takia elokuvan levitys yritettiin kieltää muun muassa Kanadassa ja Yhdysvaltain Oklahomassa.

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Elokuvan alkuperäinen kesto on 153 minuuttia, mutta ohjaajan versio (Apocalypse Now Redux) vuodelta 2001 on vieläkin pidempi, ja se on kestoltaan 203 minuuttia.

title: Ilmestyskirja. Nyt

text: Luokka:Vuoden 1979 elokuvat Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvat Luokka:Elokuvat Vietnamin sodasta Luokka:Francis Ford Coppolan ohjaamat elokuvat Luokka:Parhaan kuvauksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Parhaan äänityksen Oscar-palkinnon saaneet elokuvat Luokka:Golden Globe -palkitut elokuvat Luokka:Kultainen palmu -palkitut elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

text:
Komisario Pierre Niemansin (Jean Reno) ranskalaisesta luostarista lähellä Saksan rajaa löytämä ruumis tuntuu viittaavan ritualistiseen uhraukseen ja jotain todella outoa ja isoa on tekeillä. Samaan aikaan nuori poliisikapteeni Reda (Benoît Magimel) törmää suuria tuskia kärsivään mieheen, jolla on täsmälleen sama DNA kuin Jeesus Nasaretilaisella. Reda saa pian selville, että hänen tutkimallaan tapauksella on suora yhteys Niemansin mieliharmiin. Kaikki todistusaineisto viittaa nyt siihen, että Ilmestyskirjan kuvaamat viimeiset ajat ovat käsillä. Onko Jumala menettänyt kärsivällisyytensä ihmiskunnan kanssa, ja onko Tuomiopäivä jo lähellä? Poliisikaksikolla on myös vahva vastustaja, julma natsirikollinen Heinrich von Garten (Christopher Lee).
"Purppuravirrat 2 – Ilmestyskirjan enkelit" kuvattiin Ranskassa Lavaudieun Le Bourgissa, Aulnatissa, Beulotte-Saint-Laurentissa, Brieyssä, Luxeuil-les-Bainsissa, Faucogney-et-la-Merissä, Hayangessa, Herserangessa, Pontoisessa, Gif-sur-Yvettessa, Bry-sur-Marnessa ja Vosgesissa sekä Luxemburgin Esch-sur-Alzettessa ja Saksan Baijerissa 30 miljoonan euron budjetilla. Elokuvan tuotanto alkoi 24. helmikuuta vuonna 2003 ja kesti kesäkuun 25. päivään asti.

title: Kilpi Kylälä

text: Kylälän mukaan Danielin näyn patsaan pää oli Englanti ja Yhdysvallat (Ilmestyskirjan leijona), yläruumis kuvasi Neuvostoliittoa (Ilmestyskirjan karhu), keskiruumis taas Saksaa (ilmestyskirjan pantteri) ja patsaan jalat sodanjälkeisiä Itä- ja Länsi-Saksoja. Patsaan kymmenen varvasta kuvasivat taas EEC:n kymmentä jäsenvaltiota. Kylälä arvioi patsaan valmistuvan vuoden 1980 juhannuksen tienoilla, jolloin EEC:stä muodostuisi Antikristuksen johdolla Ilmestyskirjan valtiopeto, joka hallitsisi maailmaa kolme ja puoli vuotta. Sen jälkeen peto tuhottaisiin ja alkaisi tuhatvuotisen valtakunnan aika.


query: Mistä yhtälöstä Albert Einstein on tunnetuin?

title: Albert Einstein

text: Albert Einstein (lausunta saksaksi: [ˈalbɐt ˈaɪ̯nʃtaɪ̯n]; ) oli saksanjuutalainen teoreettinen fyysikko, joka loi suhteellisuusteorian. Hän vaikutti myös merkittävästi kvanttimekaniikan ja kosmologian kehitykseen, ja häntä pidetään yleisesti 1900-luvun tärkeimpänä fyysikkona.

title: Albert Einstein

text: Einsteinilla oli jo mainetta tunnettujen fyysikkojen keskuudessa, ja ihmeteltiinkin, miksi hän yhä työskenteli patenttivirastossa. Hän sai 15.lokakuuta 1909 työn Zürichin yliopiston professorina. Einstein sai kunniatohtorin arvon jo ennen tehtävään astumista. Mukaansa hän otti vaimonsa ja lapsensa, Hans Albertin. Työ oli yllättävän raskasta kokemattomalle puhujalle. Opiskelijat kuitenkin pitivät Einsteinista ja laativat jopa vetoomuksen, että tämä yritettäisiin pitää yliopistossa mahdollisimman kauan; hän kun osasi selittää fysiikan vaikeat ongelmat ymmärrettävästi. Einsteineille syntyi kolmas lapsi 28.heinäkuuta 1910. Hänen nimekseen tuli Eduard.

title: Energiaperiaate

text: Vuonna 1905 Albert Einstein laajensi vielä oleellisesti energian käsitettä osoittaessaan suhteellisuusteoriansa avulla massan ja energian yleisen ekvivalenssin, joka voitiin ilmaista yhtälöllä E=mc². Tämä osoitti, että energian ja massan säilymislait ovat itse asiassa saman yleisemmän säilymislain erikoistapauksia.

title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Suppea suhteellisuusteoria eli erityinen suhteellisuusteoria tai erikoinen suhteellisuusteoria on fysiikassa yleisesti hyväksytty ja kokeellisesti hyvin tuettu tieteellinen teoria, jonka Albert Einstein julkaisi 1905. Se korvasi newtonilaisen eli klassisen mekaniikan käsityksen muuttumattomasta avaruudesta ja ajasta näiden yhtymäksi, aika-avaruudeksi, ja sisällytti itseensä sähkömagnetismin teorian, kuten Maxwellin yhtälöissä on esitetty.

title: Hermann Einstein

text: Hermann Einstein (30. elokuuta 1847 – 10. lokakuuta 1902) oli Albert Einsteinin isä ja omisti Jakob Einstein & Co. -yrityksen yhdessä veljensä Jakob Einsteinin kanssa. Hermann Einstein oli naimisissa Pauline Kochin kanssa ja saivat kaksi lasta, Albert Einsteinin ja Maria Einsteinin.

title: Albert Einstein

text: Einstein oli 16-vuotiaana liian nuori korkeakouluun, mutta perhe sai hankittua hänelle poikkeusluvan pääsykokeisiin. Einstein kuitenkin reputti kokeen.[12] Suurimmat ongelmat olivat sanallista kuvailua vaativissa aineissa. Einsteinin lahjat matematiikassa ja fysiikassa tekivät kuitenkin vaikutuksen professori Heinrich Friedrich Weberiin, joka pyysi Einsteinia tulemaan toisen vuoden opiskelijoille tarkoitetuille luennoilleen. Einstein kieltäytyi ja päätti siirtyä opiskelemaan vuodeksi Aaraun kantonikouluun. Aaraun koulusta Einsteinille jäi toisenlaiset muistot kuin Luitpold-lyseosta. Koulu oli tunnettu vapaamielisyydestään, ja lisäksi fysiikkaa painotettiin enemmän kuin Luitpold-lyseossa. Opettajien kokouksessa todettiin, että uudella opiskelijalla on ranskan kielen taidossa suuria puutteita, jotka tulisi paikata pikaisesti. Einstein sai vapautuksen liikunnasta. Lisäksi sovittiin, että viulutunneilla käynti korvaisi lauluopetuksen.

title: Jakob Einstein

text: Jakob Einstein oli Albert Einsteinin setä ja yksi tärkeimmistä opettajista hänen nuoruudessaan. Jakob Einsteinilla oli Jakob Einstein & Co niminen yritys, jossa Albert Einsteinin isä, Hermann Einstein, oli osakkaana.

title: Rakkauden yhtälö

text: Rakkauden yhtälö () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut romanttinen komedia, jonka on ohjannut Fred Schepisi. Elokuvassa mekaanikko rakastuu Princetonissa opiskelevaan tieteilijään, jonka setä on Albert Einstein.

title: Eduard Einstein

text: Mileva ja Albert Einstein muuttivat erilleen vuonna 1914. Ero kosketti hyvin paljon Eduardia ja Hans Albertia. Vaikka ero etäännytti poikien ja isän väliä, he kävivät kirjeenvaihtoa ja lomailivat yhdessä. Eduardin sairastumisen jälkeen Albert Einstein ei kuitenkaan enää halunnut tavata poikaansa, joten Eduardista huolehtiminen jäi Milevan vastuulle aina Milevan vuonna 1948 tapahtuneeseen kuolemaan saakka. Eduard Einstein vietti loppuelämänsä vuoroin laitoshoidossa, vuoroin äitinsä luona.

title: Alkuräjähdys

text: Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria on alkuräjähdysteorian teoreettisen tarkastelun lähtökohta, sillä sen kenttäyhtälöiden mitkään ratkaisut eivät tarjonneet staattista kaikkeutta. Koska ratkaisut eivät vastanneet silloista käsitystä, Einstein lisäsi kaavoihinsa niin sanotun kosmologisen vakion, jonka avulla Einstein sai yhtälöiden ratkaisut vastaamaan silloista käsitystä. Aleksandr Fridman johti vuonna 1922 kenttäyhtälöistä Friedmannin yhtälöt, jotka osoittivat, että maailmankaikkeus saattaa laajeta.[5] Edwin Hubblen lähimmän 'kierteistähtisumun' etäisyyden mittaus vuonna 1924 osoitti näiden taivaankappaleiden todella olevan Linnunradasta erillisiä galakseja. Georges Lemaîtren johdettua itsenäisesti Friedmanin yhtälöt vuonna 1927 hän ennusti 'tähtisumujen' etääntymisen johtuvan kaikkeuden laajenemisesta.[6] Lemaître meni vielä pidemmälle vuonna 1931 ehdottaessaan, että maailmankaikkeus on alkanut yksinkertaisesta "alkuatomista". Tämä muistutti varhaisia luomiskertomuksia, joissa maailmankaikkeus sai alkunsa kosmisesta munasta.[7]

title: James Clerk Maxwell

text: Tuolloin Maxwell uskoi, että valon eteneminen vaatii aalloille väliaineen, jonka hän nimesi maailmaneetteriksi. Ajan myötä sellaisen aineen olemassaolo, joka on kaikkialla avaruudessa ja silti ilmeisen vaikeaa havaita mekaanisilla tavoilla, on todettu yhä hankalammaksi sovittaa yhteen koetulosten, kuten Michelson-Morleyn kokeen kanssa. Lisäksi osoittautui, että se vaatisi absoluuttisen viitekehyksen, jossa yhtälöt pätisivät, sillä epätyydyttävällä ehdolla, että yhtälöt ovat eri muodossa liikkuvalle havaitsijalle. Nämä vaikeudet inspiroivat Albert Einsteinia muodostamaan erityisen suhteellisuusteorian, ja siinä yhteydessä Einstein hylkäsi maailmaneetterin käsitteen.

title: Einstein (suku)

text: Suvun ylivoimaisesti tunnetuin jäsen on saksalais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko Albert Einstein. Einstein tuli tunnetuksi koko fysiikan mullistavilla teorioilla. Tunnetuimmat teoriat ovat suppea- ja yleinen suhteellisuusteoria sekä valosähköisen ilmiön selittäminen. Einstein oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen vaimo oli serbialainen Mileva Marić, jonka kanssa hän sai kolme lasta. Suhde Marićin kanssa päättyi vuonna 1919 ja hän meni uusiin naimisiin serkkunsa Elsa Löwenthalin kanssa.

title: Hans Albert Einstein

text: Hans Albert Einstein (14. toukokuuta 1904 – 26. heinäkuuta 1973) oli Albert Einsteinin ja Mileva Marićin toinen lapsi ja ensimmäinen poika. Vuoteen 1986 asti luultiin Hans Albertin olleen ensimmäinen lapsi, mutta Einsteinin ja Marićin kirjeiden ansiosta huomattiin perheeseen syntyneen tytär, Lieserl Einstein. Hans Albert Einstein oli hydrauliikan professori Kalifornian yliopistossa, Berkeleyn kampuksella.

title: Albert Einstein -palkinto

text: Palkintoa ei pidä sekoittaa Albert Einstein -mitaliin tai Albert Einstein tieteen maailmanpalkintoon.

title: Solvay-konferenssi

text: 5. Solvay-konferenssi on kaikkein tunnetuin tähän asti järjestetyistä konferensseista. Tapaaminen järjestettiin lokakuussa vuonna 1927. Tapaamisen aiheena oli elektronit ja fotonit. Sen ajan merkittävimmät fyysikot tapasivat toisensa ja keskustelivat, silloin vielä uudesta teoriasta, kvanttimekaniikasta. Näkyvimmät hahmot olivat Albert Einstein ja Niels Bohr, jotka ajautuivat intensiiviseen sanaharkkaan. Einstein laittoi Werner Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen ikävään valoon. Einstein ei koskaan pitänyt kvanttimekaniikasta ja pyrki esittämään teorian vääräksi lähes koko elämänsä ajan.

title: Einstein (suku)

text: Albert Einsteinin tiedetään saaneen kolme lasta, Lieserl Einstein, Eduard Einstein ja Hans Albert Einstein. Lieserl oli Einsteinin ensimmäinen lapsi ja ainoa tytär. Lieserl syntyi ennen kuin Einstein ja Mileva Marić solmivat avioliiton vuonna 1903. Vielä samana vuonna Lieserl menehtyi, vain vuoden ikäisenä. Hans Albert Einstein syntyi vuotta myöhemmin Lieserlin kuolemasta, Hans Albert Einstein oli professori Kalifornian yliopistossa. Eduard Einstein syntyi vuonna 1910, hän oli vakavasti sairas ja sairasti skitsofreniaa.

title: Wheeler–DeWitt-yhtälö

text:
Wheeler–DeWitt-yhtälö on teoreettiseen fysiikkaan kuuluva yritys yhdistää matemaattisesti ideat kvanttimekaniikasta ja suhteellisuusteoriasta jättämällä aika pois yhtälöstä. Yhtälö on askel kohti teoriaa kvanttigravitaatiosta. Se on muodossa tai toisessa lähes varmasti tarpeellinen kaikkein yleisempien geometriikoiden kuvailuun kvanttimekaanisessa viitekehyksessä
ja se on kaikkein tunnetuin kvanttigravitaation yhtälö. Bryce DeWitt julkaisi yhtälön ensin vuonna 1965 nimellä "Einstein–Schrödinger-yhtälö"; myöhemmin se nimettiin "Wheeler–DeWitt-yhtälöksi". Sen ratkaisut määrittelevät sellaisia kvanttitiloja, joiden katsotaan kuvaavan koko maailmankaikkeutta ja se toimii kaikissa mahdollisissa universumeissa.

title: Albert Einstein

text: Valokemiassa käytetty yksikkö einstein on nimetty Albert Einsteinin mukaan. Yksi einstein vastaa yhden fotonin energiamäärää kerrottuna Avogadron luvulla Alkuaine einsteinium on nimetty hänen mukaansa Asteroidi 2001 Einstein on nimetty hänen mukaansa Albert Einstein -palkinto Albert Einstein -rauhanpalkinto HEAO-2 nimettiin Einstein-observatorioksi

title: Princeton (New Jersey)

text: Princeton on ollut muutamien elokuvien kuvauspaikkana. Kenties tunnetuin niistä on Oscar-palkittu "Kaunis mieli" (2001), joka kertoo matemaatikko John Nashistä. Princetonissa kuvattiin myös elokuva "Rakkauden yhtälö" (1994), jossa Albert Einsteinia näyttelee Walter Matthau. Einstein kuoli Princetonissa vuonna 1955.

title: Albert Einstein

text: Einstein julkaisi suppean suhteellisuusteorian kesällä 1905 mutta täydensi sitä muutaman kuukauden päästä kolmisivuisella artikkelilla. Samalla suppeaan suhteellisuusteoriaan lisättiin ehkä kaikkein kuuluisimmaksi yhtälöksi noussut E=mc². Tämä työ luetaan usein neljänneksi annus mirabilis -työksi, vaikka se on vain suppean suhteellisuusteorian täydennys.

title: Hendrik Lorentz

text: Yrittäessään selittää Michelsonin–Morleyn koetta 1895 Lorentz arvioi, että liikkuvat kappaleet kutistuvat liikkeensä suunnassa. Samantapaisen väitteen oli aiemmin esittänyt jo George FitzGerald. Lorentz kehitti käsitteen paikallinen aika, mitä Henri Poincaré piti suurenmoisena ajatuksena. Poincaré osoitti vuonna 1900, kuinka eri koordinaatistoissa liikkuvat kellot voidaan synkronisoida samaan aikaan käyttäen valosignaalia, jonka oletetaan kulkevan aina samalla nopeudella riippumatta koordinaatiston nopeudesta. Poincaré myös nimesi Lorentzin 1899 julkaisemat ja 1904 täydentämät muunnokset Lorentzin muunnoksiksi. Lorentz oli ilmeisesti tietämätön Joseph Larmorin 1897 julkaisemasta atomia kiertävien elektronien aikadilataation ennustavasta muunnoksesta, joka oli identtinen Lorentzin muunnoksen kanssa. Myöhemmin Poincaré ja Albert Einstein esittivät yhtälöt, jotka nykyään tunnetaan erityisenä suhteellisuusteoriana. Erityisen suhteellisuusteorian yhtälöt ovat algebrallisesti yhtenevät Larmorin ja Lorentzin yhtälöiden kanssa.

title: Pugwash-liike

text: Pugwash-liike sai alkunsa toisen maailmansodan jälkimainingeissa, kun Bertrand Russell ja Albert Einstein laativat vuonna 1955 julkilausuman (sittemmin tunnettu nimellä "Russell-Einstein-manifesti"), johon liittyi myös yhdeksän Nobel-palkittua tieteentekijää (muun muassa Max Born, P. W. Bridgman, Albert Einstein, J. F. Joliot-Curie, H. J. Muller, Linus Pauling, C. F. Powell, Józef Rotblat, Hideki Yukawa). Julistuksessa he vetosivat kollegoihinsa, jotta nämä liittyisivät yhteen ihmiskunnan pelastamiseksi joukkotuhoaseilta.

title: Albert Einstein -mitali

text: Albert Einstein -mitali on vuosittain myönnettävä tiedepalkinto. Sen myöntää Bernin "Albert Einstein Society". Palkintoa on myönnetty vuodesta 1979. Albert Einstein -mitalia ei tule sotkea toisiin Albert Einsteinin mukaan nimettyihin palkintoihin, joita ovat muun muassa Albert Einstein -rauhanpalkinto ja Albert Einstein -palkinto.Lähde

title: Albert Einstein

text: Albert Einstein oli sosialisti opiskeluvuosista lähtien ja kannatti demokratiaa ja valtiojohtoista taloutta kapitalismin sijalle. Einsteinin ehkä tunnetuin ei-luonnontieteellinen kirjoitus on Monthly Review -lehdessä 1949 julkaistu ”Why Socialism”. Hän oli mukana monien ihmisoikeusjärjestöjen toiminnassa, ja häntä pidetään usein humanistina. Einstein arvosti Vladimir Leniniä ja sanoi hänestä: "Kunnioitan Leniniä miehenä, joka täydellisesti uhrasi itsensä ja antoi kaiken energiansa sosiaalisen tasa-arvon toteuttamiseksi. En pidä hänen menetelmiään käytännöllisinä, mutta yksi asia on varma: hänen tapaisensa miehet ovat ihmisyyden suojelijoita ja palauttajia.[49]

title: Aleksandr Fridman

text: Fridman löysi kaikkeuden laajenemista kuvaavat Fridmanin yhtälöt ratkaisuna Einsteinin kenttäyhtälöihin vuonna 1922. Fridman kirjoitti löydöstään suoraan Albert Einsteinille. Einstein itse oli jo kohdannut saman seikan, ja kirjoitti Fridmanille lyhyen kirjeen, jossa hän kertoo Fridmanin olevan väärässä. Fridman pettyi mutta päätti tarkistaa laskelmansa. Usean tarkistuksenkaan jälkeen hän ei löytänyt virhettä ja luotti vahvasti siihen, että oli oikeassa. Frdiman lähetti toisen kirjeen ja kertoi Einsteinille, että koska virhettä ei ole, pitää työ julkaista. Einstein oli kuitenkin tuohon aikaan matkoilla, samalla matkalla, jonka takia hän ei mennyt Tukholmaan vastaanottamaan Nobel-palkintoaan eikä niin ollen voinut lukea Fridmanin toista kirjettä. Einstein kuitenkin palasi jonkin ajan jälkeen kotiinsa Berliiniin. Venäläinen tiedemies Juri Krutkov onnistui tapaamaan Einsteinin ja puolusti Fridmania. Einstein tutki Fridmanin työtä ja myönsi, ettei virhettä ollut.

title: Albert Einstein

text: Marić suostui lopulliseen eroon vasta helmikuussa 1919. Marić määrättiin lasten huoltajaksi ja Einstein joutui sopimuksen mukaan maksamaan vuodessa elatusapua Marićille. Kesäkuussa Einstein avioitui Elsa Löwenthalin kanssa. Einstein valitti jo pian ystävilleen ”avioliiton koettelevan raskaasti kärsivällisyyttä”. Myös Elsa piti avioliittoa Einsteinin kanssa ”joka suhteessa hermoille käyvänä ja hankalana”. Kaikkein hankalinta oli Albertin jatkuva uskottomuus. Einsteinin ja Löwenthalin avioliitosta ei syntynyt lapsia, mutta Einstein adoptoi Elsan tyttäret Ilsen ja Margot’n, jotka olivat hänelle sukua sekä äidin että isän puolelta. Myöhemmin Einstein piti avioitumisiaan virheinä.

title: Albert Einstein

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Fölsing, Albrecht| title = Albert Einstein: Elämäkerta| others = Translated by Hyrkäs, Seppo| location = Helsinki| publisher = Terra Cognita| year = 1999| version = (Alkuteos: Albert Einstein: Eine Biographie, 1995)| isbn = 952-5202-27-5}}

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Albert Einstein esitti, että fysiikan lakien tulee olla samat kaikille havaitsijoille riippumatta käytetystä viitekehyksestä, koordinaatistosta. Suurin ongelma tälle ajatukselle tuli Maxwellin yhtälöistä. Niistä seurasi, että valonnopeus tyhjiössä on vakio. Tämä oli myöhemmin Einsteinin suhteellisuusteorian peruspostulaatteja.

title: Fysiikka

text: 1900-luvun alussa huomattiin, ettei silloin tunnettu fysiikka kuvaa tarpeeksi tarkasti tunnettua luontoa. Vuonna 1900 Max Planck kehitti Gustav Kirchhoffin ajatusten ja mustan kappaleen säteilyä koskevien tutkimustulosten pohjalta idean, jonka mukaan säteilyenergia koostuu pienistä yksiköistä, energiakvanteista.[15] Yksittäisen kvantin energia saadaan kertomalla säteilyn taajuus eräällä yleisellä luonnonvakiolla, Planckin vakiolla. Viisi vuotta myöhemmin Albert Einstein julkaisi tutkimuksen, jossa hän Planckin ideaa apuna käyttäen selitti valosähköisen ilmiön. Einstein julkaisi samana vuonna myös suppean suhteellisuusteorian ja selitti Brownin liikkeen, jota oli pyritty selittämään useaan otteeseen ennen Einsteinia. Albert Einstein oli merkittävä hahmo modernissa fysiikassa; päätöidensä lisäksi hän oli mukana kehittämässä kvanttimekaniikkaa.[16]

title: Albert Einstein

text: Einstein aloitti syksyllä 1885 koulun katolisessa kansakoulussa Peterschulessa, sillä muita kouluja ei ollut. Yksityisopetuksen ansiosta Einstein pääsi suoraan toiselle luokalle. Einstein oli luokkansa ainoa juutalainen, mutta osallistui mielellään katolisille uskonnontunneille. Koulumatkoilla kokemansa kiusanteon vuoksi Albert kuitenkin tunsi itsensä ulkopuoliseksi.[6]

title: Albert Einstein

text: Einstein oli sionisti kulttuurisessa mielessä, mutta hän ilmaisi usein varauksensa sionismin nationalistisen soveltamisen suhteen. Hän esimerkiksi sanoi eräässä puheessa: ”Ymmärrykseni juutalaisuuden olennaisimmasta luonteesta vastustaa ajatusta juutalaisvaltioista rajoineen, armeijoineen ja aineellisen voiman määrää, olkoon se kuinka hillittyä tahansa.” Lisäksi hän allekirjoitti New York Timesissa julkaistun avoimen kirjeen, jossa hän tuomitsi Menachem Beginin ja tämän nationalistisen Herut-puolueen – erityisesti tavan, jolla Herutin edeltäjä Irgun oli kohdellut alueen alkuperäisväestöä edustaneita arabeja. Einstein kieltäytyi Israelin presidentin virasta, jota hänelle tarjottiin vuonna 1952: ”Politiikka on vain tätä päivää, mutta yhtälöt ovat ikuisia.” Einstein kuitenkin vaikutti voimakkaasti esimerkiksi Jerusalemin heprealaisen yliopiston toiminnan aloittamiseen.


query: Mikä on Uudenseelannin asukasluku?

title: Uusi-Seelanti

text: Uusi-Seelanti () on Tyynen valtameren lounaisosassa sijaitseva saarivaltio, joka koostuu kahdesta pääsaaresta – Etelä- ja Pohjoissaaresta – sekä lukuisista pienemmistä saarista. Lähin naapurivaltio, Australia, sijaitsee noin 1500 kilometrin päässä luoteessa. Etelässä sijaitsee Etelämanner ja pohjoisessa Uusi-Kaledonia, Fidži ja Tonga. Uuden-Seelannin pinta-ala on noin 270000 neliökilometriä, asukasluku noin 4,4 miljoonaa, ja sen pääkaupunki on Wellington.

title: Fort Sumner (New Mexico)

text: Fort Sumner on paikkakunta De Bacan piirikunnassa New Mexicossa Yhdysvalloissa. Fort Sumner sijaitsee noin 6,5 kilometrin päässä samannimisestä sotilastukikohdasta, joka lakkautettiin 1868. Fort Sumner on ollut piirikunnan pääkaupunki vuodesta 1917. Fort Sumnerin asukasluku on noin 1 000 (2010). Asukasluku on ollut laskeva, sillä vuonna 2010 asukasluku oli noin 17 % alempi kuin vuonna 2000.

title: Carson City

text: Carson City kasvoi nopeasti. Vuonna 1862 sen asukasluku oli kaksinkertaistunut ja siitä tuli yksi Pony Expressin asemista. Nevadasta tuli osavaltio vuonna 1864 ja Carson Citystä tuli sen pääkaupunki. Vuonna 1880 kaupungin asukasluku oli 8 000, mutta sen asukasluku laski sittemmin lähialueen kaivostoiminnan tyrehtyessä. Vuonna 1900 kaupungin asukasluku oli enää 2 000 ja 1930-luvun laman aikana vain 1 500. Laskusuhdanne hellitti Nevadan tehdessä uhkapelaamisen, nopeat avioerot ja helpon avioitumisen mahdolliseksi. Kaupunki alkoi houkutella turisteja ja se lähti uuteen kasvuun. Vuonna 1960 sen asukasluku oli 5 163 ja vuonna 1970 15 468. Ormsbyn piirikunta liitettiin Carson Cityyn vuonna 1969. Nykyisin kaupungissa toimii useita osavaltion virastoja, osavaltion vankila ja Nevada Gaming Commission.

title: Murmanskin alue

text: Ohessa on lueteltu alueen kunnallispiirit asukaslukuineen sekä kunkin hallintokeskus asukaslukuineen.

title: Eugene (Oregon)

text: Eugenesta liikennöitiin Portlandiin höyrylaivoilla aina vuoteen 1871 saakka, jolloin kaupunkiin vedettiin Oregon & California Railroad -rautatie. Metsäteollisuudesta muodostui merkittävä tulonlähde ja kaupunkiin perustettiin esimerkiksi sahoja ja laatikkotehtaita. Yhdysvaltain sisällissodan lopussa kaupungin asukasluku oli 1 200. Kaupungin asukasluku kasvoi etenkin 1900-luvulla. Vuonna 1967 sen asukasluku oli 51 000 ja vuonna 1980 jo 275 000. Sittemmin kasvu hidastui metsäteollisuuden vaikeuksien myötä.

title: Utica (New York)

text: Perinteisen tehdasteollisuuden kadottua Utican asukasluku laski jyrkästi 1960-luvulta alkaen. Vuonna 2010 asukasluku oli 39 % alempi kuin vuonna 1950. Vuonna 2000 asukasluku kääntyi vuosikymmenien alamäen jälkeen kasvuun.

title: Ramallah

text: Vuoden 2016 arvion mukaan Ramallahin asukasluku oli 35 140. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 27 092. Vielä vuonna 1945 kaupungin asukasluku oli noin 5 000 ja heidän valtaosa kristittyjä. Vuonna 1967 Ramallahin asukasluku oli 12 134 ja heistä hieman yli puolet oli kristittyjä. Nykyisin kristittyjen osuus Ramallahin väestöstä on noin 25 %.

title: Nukufetau

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan atollilla asui 540 ihmistä, ja sen väestöntiheys oli noin 180 as./km². Kymmenen vuotta aiemmin asukasluku oli 586. 1980-luvulla atollilla asui yli 700 ihmistä. Atollin asutus on keskittynyt Savaven saarelle atollin lounaiskulmaan, jossa sijaitsevat atollin kaksi suurinta asutuskeskittymää, Aulotu, jonka asukasluku oli vuonna 2012 yli 300, sekä Maneapa, jonka asukasluku oli samana vuonna lähes 200. Atollilla puhutaan pääasiassa tuvalun kielen etelätuvalun murretta mutta myös englantia.

title: Berens River

text: Berens River on kylä Berensjoen varrella Winnipegjärven itärannalla, noin 290 kilometrin päässä pohjoiseen Manitoban provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Kylän asukasluku on nykyisin 42 (2001). Asukaslukuun ei ole huomioitu Berens River First Nation -intiaanireservaattia, jonka asukasluku on 2 531.

title: Lapua

text: 1800-luvulla Lapuan keskusta muistutti kookkaine talonpoikaistaloineen kaupunkia. Lisäksi se sijaitsi hyvin keskeisellä paikalla, junaliikenne oli alkanut jo vuonna 1885. Lapuan asukasluku kasvoi 1900-luvun alkupuoliskolla varsin tasaisesti, 1900-luvun alussa Lapuaa alettiin puuhata myös taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mikä toteutuikin vuonna 1915. Vuonna 1960 Lapualla oli jo 16282 asukasta. Vuonna 1964 Lapuasta tuli yksi Suomen ensimmäisistä laaja-alaisista kauppaloista. 1960-luvun loppupuolella Lapuan asukasluku alkoi laskea maaltapaon vuoksi. Vuonna 1977 Lapua sai kaupunginoikeudet. Kaupungin asukasluku alkoi tämän jälkeen vähitellen kasvaa ja vuonna 1985 Lapualla oli asukkaita 14728. Vuoteen 2011 kaupungin asukasluku oli kasvanut 14504 asukkaaseen.[3]

title: Forssa

text: Suurimmillaan Forssan asukasluku oli 1980-luvun puolivälissä, jolloin kaupungissa oli kahden vuoden ajan vähän yli 20000 asukasta. Vuoteen 1994 mennessä asukasluku laski muutamilla sadoilla, mutta sen jälkeen väestön väheneminen kiihtyi. Vuoden 2005 loppuun mennessä Forssa oli menettänyt huippuvuosiin nähden yli 2000 asukasta. Vuonna 2008 kaupungin väkiluku kasvoi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1993. Vuoden 2010 jälkeen asukasluku on jälleen laskenut ollen vuonna 2016 noin 17300.[6]

title: Kustavi

text: Kustavi (, entinen "Kivimaa") on vuonna 1874 perustettu Suomen kunta, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Nimensä Kustavi on saanut Kustaa III:lta, joka perusti nimeään kantavan seurakunnan Saaristomeren Suomen puoleiselle reunalle. Rantaviivaa Kustavilla on noin 908 km, ja Kustavissa on noin 3 100 kesäasuntoa. Kustavin asukasluku yli kymmenkertaistuu kesäisin ja sen vuoksi Kustavi on asukaslukuun nähden Suomen suurin mökkikunta.1.1.2018 Kustavin asukasluku oli 923. Kustavin pinta-ala on  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita.

title: Moabit

text: Moabitin asukasluku on nykyisin noin 70 000. Korkeimmillaan asukasluku oli vuonna 1910, jolloin alueella oli noin 190 000 asukasta. Vielä 1800-luvun alkupuolella Moabitin asukasluku oli vain muutamia satoja. Vuoden 2005 lopussa 28,9 prosentilla Moabitin asukkaista oli ulkomaalaistausta.

title: Harku

text: Harkun asukasluku on 14 356 (1.1.2018) ja pinta-ala 159,02 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Tabasalu, jonka asukasluku on 2 858.

title: Salmijärvi (Petsamo)

text:
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Salmijärven 441 asukkaasta oli suomalaisia 394, kolttasaamelaisia 41 ja venäläisiä kuusi. Salmijärven asukasluku kasvoi Suomen aikana nopeasti. Vuonna 1939 yli kolmannes Petsamon kaikista asukkaista asui Salmijärvellä. Asukkaita Salmijärvelle houkuttelivat Jäämerentien rakentaminen ja Paatsjokilaakson parhaat viljelysmaat. Kaikkein eniten Salmijärven asukaslukua lisäsi kuitenkin 1930-luvulla aloitettu Kolosjoen nikkelikaivosyhdyskunnan rakentaminen. Nopeinta kasvu oli vuosina 1938-1939, jolloin Salmijärven asukasluku kasvoi 831:stä 1 509:ään.
Asukasluvun kehitys:

title: Arkangelin alue

text:
Nenetsian autonomisen piirikunnan paikallishallinnollinen jako on esitetty artikkelissa Nenetsia.
Taulukossa on esitetty Arkangelin alueen kunnallispiirit vuoden 2010 väestönlaskennan mukaisine asukaslukuineen (taulukossa м.р.= муниципальный район= (kunnallis)piiri, ktt= kaupunkityyppinen taajama).
Taulukossa ovat Arkangelin alueen kaupunkipiirit vuoden 2010 väestönlaskennan mukaisine asukaslukuineen. Koska useiden kaupunkipiirien (Arkangeli, Kotlas, Novaja Zemlja, Severodvinsk) alueeseen kuuluu myös muita taajamia tai maaseutua, piirin asukasluku voi olla suurempi kuin pelkän hallintotaajaman (taulukossa г.о. = городской округ= kaupunkipiirikunta).

title: Auckland

text: Uuden-Seellannin vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Aucklandin asukasluku oli 1415550. Vuoden 2006 väestönlaskennasta asukasluku oli kasvanut 110592. Aucklandin asukasluku vastasi 33,4% koko Uuden-Seelannin väestöstä.[10]

title: Siikalatva

text: Rantsilan kunta perustettiin 1867 ja 1873 Rantsilasta tuli oma seurakunta. Rantsilan asukasluku kasvoi 1920-luvulta 1950-luvulle tasaisesti. Vuonna 1952 asukkaita oli 3 861. Tämän jälkeen alkoi väestön vähenemisen kausi, joka päättyi vasta 1980-luvun alussa. Vuoden 1983 alussa kunnan asukasluku oli 2 474. Rantsilan asukasluku alkoi jälleen vähetä tasaisesti ja vuonna 2008 asukkaita 2001.

title: Etruskit

text: Etrurian muinaista asukaslukua on vaikea arvioida, sillä suurimpien keskusten asumuksia ei ole säilynyt. Asukaslukua on yritetty arvioida esimerkiksi hautojen määrän tai kutsuntaikäisten miesten määrän perusteella. Karkeiden arvioiden mukaan Etrurian asukasluku saattoi olla 270000 ja 530000 välillä.[18]

title: HMNZS Waikato

text: HMNZS Waikato (viirinumero F55) oli Uudenseelannin Kuninkaallisen laivaston Leander-luokan fregatti.

title: Debaltseve

text: Kaupunkipiirin asukasluku on pudonnut runsaasti Neuvostoliiton ajoista. Vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli 35 700. Piirin asukasluku oli 57 400 vuonna 1989 ja 52 200 vuonna 2001.

title: Etelänmyrskylintu

text: Pesimäalueena ovat Etelämantereen reunat sekä mannerta ympäröivät saaret. Esimerkiksi South Sandwich Islandilla pesii noin miljoonan parin yhdyskunta. Maailman populaation koko on noin 4 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Laji vaeltelee eteläisillä valtamerillä muun muassa Perun, Etelä-Afrikan, Australian ja Uudenseelannin rannikoilla. Suomessa sitä ei ole tavattu.

title: Hyrynsalmi

text: Hyrynsalmen väkiluku pysyi pitkään alhaisena. Vielä 1770 alueella oli vain 24 taloa. Seuraavalla vuosisadalla asukasluku alkoi kuitenkin kasvaa nopeasti. Vuonna 1920 asukkaita oli jo 2408. Asukasluku kasvoi tasaisesti 1960-luvulle saakka, jolloin poismuutto käänsi väkiluvun nopeaan laskuun. Vuonna 1960 asukkaita oli 6098, 1970 5016 ja 1985 4257. Asukasluku on ollut tästä asti jatkuvassa laskussa ja vuonna 2011 asukasluku oli enää vain 2722.

title: Kansas City (Missouri)

text: Kansas City on kaupunki Yhdysvaltojen Missourin osavaltion länsiosassa. Rajan toisella puolella Kansasissa sijaitsee erillinen mutta saman niminen Kansas City. Kansas Citystä tehtiin kaupunki vuonna 1853 ja nykyisen nimensä se sai 1889. Kaupunki kasvoi nopeasti etenkin toisen maailmansodan jälkeen ja sen asukasluku oli huipussaan 1970-luvulla. Sittemmin sen asukasluku on kuitenkin laskenut. Kansas City tunnetaan esimerkiksi jazz-musiikista ja grilliruuasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 459 787 ja suuremman metropolialueen 2 035 334.

title: Philadelphia

text: Philadelphian asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 1526006. Edelliseen väestönlaskuun verrattuna Philadelphian asukasluku oli kasvanut 0,6 prosenttia. Edellisen kerran kaupungin asukasluku oli kasvanut vuoden 1950 väestönlaskennassa.[37] Philadelphia onkin Yhdysvaltain viidenneksi suurin kaupunki.[38] Philadelphian metropolialueella oli vuonna 2010 Yhdysvaltain viidenneksi suurin, ja siellä oli kaikkiaan 5965343 asukasta.[39]

title: Skotlanti

text: Skotlannin asukasluku on pysynyt melko vakaana 1960-luvulta lähtien. Vuonna 1974 asukasluku oli ennätyksellinen , mutta vuonna 2002 se oli enää . 2000-luvulla asukasluku lähti taas kasvamaan, mikä johtui erityisesti positiivisesta nettomuutosta. Lisäksi syntyneitä on ollut kuolleita enemmän. Skotlannin väestöpyramidi on muuttunut selvästi 1900-luvulla. Ikärakenne oli vielä vuoden 1911 väestönlaskennan perusteella pyramidin mallinen, mutta seuraavan vuosisadan aikana ikärakenne on selvästi tasoittunut. Vuoden 2012 väestöpyramidissa on selvästi kolme kohoumaa, jotka johtuvat vuoden 1947 ja 1960-luvun suurista ikäluokista ja jälkimmäisen heijastevaikutuksesta.

title: Jenin

text: Palestiinan tilastokeskuksen mukaan Jeninin asukasluku oli vuonna 2016 yhteensä 48 479. Vuonna 2007 asukasluku oli 38 539. Jeninin pakolaisleirin asukasluku oli vuonna 2016 12 890 ja vuonna 2007 10 247.

title: Kanada

text: Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan maan asukasluku oli 35151728. Kanadan asukasluku on kymmenkertaistunut sitten vuoden 1871, jolloin maan asukasluku oli vain 3,5 miljoonaa. Vuosien 2011 ja 2016 välillä maan asukasluku kasvoi keskimäärin noin 1% vuodessa. Noin kaksi kolmasosaa väestönkasvusta oli seurausta maahanmuutosta. Kasvavasta väestöstä huolimatta Kanada on edelleen hyvin harvaan asuttu maa. Vuonna 2016 väestöntiheys oli vain 3,9 per km². Esimerkiksi etelänaapuri Yhdysvaltojen vastaava lukema oli 35,3 per km².[71]

title: Nui

text: Vuosina 1973–2012 Nuin väkiluku on ollut suurimmillaan vuonna 1983, jolloin atollin asukasluku oli 650. Pienimmillään Nuin asukasluku oli vuonna 2002, kun siellä asui 523 ihmistä. Vuoden 2012 väestönlaskennassa atollin asukasluku oli 542 eli suurempi kuin kymmenen vuotta aiemmin. Väestontiheys oli arviolta 190 as./km². Suurin osa asutuksesta on Fenua Tapulla, mutta myös Meangin saari on asutettu. Fenua Tapulla sijaitsevat myös atollin kaksi suurinta asutuskeskusta, Alamoni - Maiaki, jonka asukasluku oli vuonna 2012 yli 300, sekä Manutalake - Meang, jonka asukasluku oli samana vuonna yli 200.

title: Lagos

text: Lagos on Nigerian suurin kaupunki. Sen väkiluvusta on eri tietoja eri lähteissä. Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan kaupungin asukasluku oli vuonna 2017 noin 14 miljoonaa, kun taas Lagosin osavaltion viranomaisten mukaan sen asukasluku on jopa 21 miljoonaa. Kaupungin asukasluku kasvaa edelleen erittäin nopeasti.

title: Luettelo Armenian kaupungeista

text:
Tämä on luettelo Armeniassa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa oli tuolloin 49 kaupunkia.
Oheinen taulukko listaa Armenian kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä (de jure asukasluku). Lisäksi on kerrottu asukasluku kymmenen vuotta varhaisemmassa väestönlaskennassa. Maakuntakeskukset on esitetty vahvennettuna. Armenian aluehallinnon paikallistasolla on yhdeksän kaupunkikuntaa. Kaupunkikunnista on kerrottu keskuskaupungin asukasluku ja suluissa koko kaupukikunnan asukasluku (kylineen). Kaupunkien suomeen translitteroitu nimimuoto on alustava ja saattaa paikoin vaatia korjausta. Alle 10 000 asukkaan kaupunkien tiedoista on kirjattu vasta osa.


query: Kuinka monta saarta Kreikalla on?

title: Kreikan saaret

text: Kreikan saaria on eri arvioiden mukaan yhteensä noin 1400–6000, riippuen saaren koolle asetetusta kriteeristä.[1][2] Saaret voidaan jakaa kahteen pääryhmään: Egeanmeren saariin, jotka sijaitsevat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sen ja Vähän-Aasian rannikon välissä, sekä Jooniansaariin, jotka sijaitsevat Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla.[2]

title: Kreikan saaret

text: Luettelo Argo-Saronisten saarten saariryhmän saarista Luettelo Dodekanesian saariryhmän saarista Luettelo Jooniansaarten saariryhmän saarista Luettelo Kreetan saarista Luettelo Kykladien saariryhmän saarista Luettelo Pohjoisen Egean saarten saariryhmän saarista Luettelo Pohjoisten Sporadien saariryhmän saarista

title: Tragonísi (Petalioí)

text: Tragonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,268 neliökilometriä. Saari on yksityisomistuksessa ja siellä asuu yksi vakituinen asukas (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tragonísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

title: Luettelo Kreetan saarista

text: Kreetan alueeseen Kreikassa kuuluu pääsaari Kreetan lisäksi lukuisia pienempiä saaria ja kareja, joista useimmat sijaitsevat pääsaaren rannikon edustalla. Kreetan saaria ovat:

title: Dodekanesia

text: Dodekanesia (, ”Kaksitoista saarta”; ; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosissa.[1] Dodekanesian saarista käytetään myös nimitystä Eteläiset Sporadit (Νότιες Σποράδες, Nóties Sporádes). Useimmat saarista sijaitsevat lähellä Turkin rannikkoa.[1]

title: Luettelo Kreikan vuorista

text: Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden.

title: Kykladit

text: Osmanit valtasivat suurimman osan Kykladien saarista vähitellen 1500-luvulla ja loput seuraavina vuosisatoina. 1800-luvun alussa monet saarista olivat eturintamassa Kreikan vapaustaistelussa ja muun muassa rahoittivat sitä merkittävästi. Kykladeista tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vaiheittain 1820–1830-lukujen kuluessa. 1800-luvulta lähtien, merirosvouhan väistyttyä, saarten väestö on palannut saarten rannoille. Näin ovat kehittyneet monien saarten uudemmat suuret pää- ja satamakaupungit. Monet kaupungeista kehittyivät merkittäviksi kauppamerenkulun keskuksiksi. Esimerkiksi Ermoúpoli oli aikanaan yksi Kreikan merkittävimpiä höyrylaivaliikenteen keskuksia ja se on edelleen Kykladien keskuspaikka.

title: Kreikan maantiede

text: Kreikan saaristoon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta. Niistä suurempia asuttuja saaria on 168. Saariston maapinta-ala on , mikä tekee noin 20 % koko maan pinta-alasta.

title: Mon Repó

text: Toisen maailmansodan aikana palatsi toimi saaria miehittäneen Italian Jooniansaarten kuvernöörin Piero Parinin asuntona. Kuningasperhe omisti asunnon virallisesti vuoteen 1967 saakka. Kreikan julistauduttua tasavallaksi palatsi luovutettiin Korfun kunnalle. Sen omistuksesta syntyi kuitenkin kiista, sillä entinen kuningas Konstantin II piti sitä yksityisomaisuutenaan, kun taas Kreikan valtio piti sitä valtiolle kuuluvana. Vuonna 1991 oikeus päätti palatsin kuuluvan korfulaisille, minkä jälkeen palatsin alue avattiin yleisölle. Vuonna 2002 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin määräsi entiselle kuninkaalle yhteensä seitsemän miljoonaa euroa korvauksia palatsin sekä eräiden muiden omistusten menettämisestä.

title: Ermióni

text: Ermiónin kaupunki sijaitsee pienellä niemellä Argoliin niemimaan etelärannikolla. Se on saanut nimensä antiikin ajan Hermionen kaupungista, joka sijaitsi samalla paikalla. Ermióni on nykyisin pienimuotoinen turistikohde ja muistuttaa monin tavoin Kreikan saaristokaupunkeja. Kaupungin satamasta on yhteys Pireukseen sekä kaupungin edustalla sijaitseville Dokóksen ja Hydran saarille. Ermiónin kunnallisyksikkö käsittää Ermionídan kunnan itäosan.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret (; ) on joukko Kreikalle kuuluvia saaria Egeanmeressä ja yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Laajasti ottaen Egeanmeren saariin voidaan lukea myös Turkille kuuluvat Egeanmeressä sijaitsevat saaret, joista suurimmat ovat Imbros (Gökçeada) ja Tenedos (Bozcaada).

title: Ammoulianí

text: Ensimmäiset asukkaat tulivat saarelle vuonna 1925. Tuolloin saarelle muutti väestöä erityisesti Marmaranmeren saarilta osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Nykyisin saari on suosittu turistikohde ja siellä on monia hiekkarantoja. Ammoulianín kylä sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Saari on Kreikan pohjoisimpia asuttuja saaria.

title: Kreikka

text: Kreikka käsittää Balkanin niemimaan eteläisimmän osan. Maan rajanaapurit ovat Albania, Makedonian tasavalta (EJTM) ja Bulgaria pohjoisessa ja Turkki idässä. Manner-Kreikka muodostaa suuren niemen, joka työntyy itäiseen Välimereen. Sen länsipuolelle jää Välimeren osa Joonianmeri, itäpuolelle Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian väliin Egeanmeri ja eteläpuolelle muu Välimeri. Manner-Kreikan eteläosassa erottuu saarenkaltainen Peloponnesoksen niemimaa, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintinlahti ja Saroninlahti. Pohjois-Kreikassa mantereesta työntyy Egeanmereen Chalkidikín niemimaa. Kreikan saaristo, johon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2000–6000 saarta, sijaitsee pääosin Egeanmeressä (Egeanmeren saaret), mutta suuria saaria on myös Joonianmeressä (Jooniansaaret). Saaret ovat useimmiten ryhmittyneet saariryhmiksi. Egeanmeren etelälaidalla sijaitsee maan suurin saari Kreeta. Sen eteläpuolella sijaitsee Libyanmeri.[2][9]

title: Lesbos

text: Sapfon ja Alkaioksen aikana, 500-luvun eaa. alussa saaren tyrannina toimi Pittakos, joka luetaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Hänen aikansa oli monella tavalla saaren kukoistuskautta. Kroisos ei koskaan vallannut Lesbosta, mutta saari hävisi Polykrateen johtamalle Samokselle ja antautui myöhemmin Harpagokselle ja persialaisille vuonna 527 eaa. Saari osallistui Joonian kapinaan ja joutui kostotoimien kohteeksi. Persialaissotien jälkeen saari liittyi ensin Spartan puolelle, sitten vuonna 479 eaa. Ateenan puolelle osaksi Deloksen meriliittoa. Liiton jäsenenä sillä oli monia muita saaria vapaampi asema. Saari kuitenkin kapinoi Ateenaa vastaan spartalaisten avustuksella vuonna 428 eaa. Sen seurauksena ateenalaiset määräsivät koko saaren väestön surmattavaksi. Thukydides kertoo, kuinka ateenalaiset lähettivät kolmisoudun määräämään surman suoritettavaksi, mutta tulivat pian tämän jälkeen katumapäälle, ja lähettivät toisen laivan perään kumoamaan viestin. Vain toisen laivan ennätysnopea purjehdus Lesbokselle pelasti saarelaiset.[3][4][6]

title: Kreikan maantiede

text: Kreikka käsittää Balkanin niemimaan eteläisimmän osan. Maan rajanaapurit ovat Albania, Makedonian tasavalta (EJTM) ja Bulgaria pohjoisessa ja Turkki idässä. Manner-Kreikka muodostaa suuren niemen, joka työntyy itäiseen Välimereen. Sen länsipuolelle jää Välimeren osa Joonianmeri, itäpuolelle Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian väliin Egeanmeri ja eteläpuolelle muu Välimeri. Manner-Kreikan eteläosassa erottuu saarenkaltainen Peloponnesoksen niemimaa, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintinlahti ja Saroninlahti. Pohjois-Kreikassa mantereesta työntyy Egeanmereen Chalkidikín niemimaa. Kreikan saaristo, johon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta, sijaitsee pääosin Egeanmeressä (Egeanmeren saaret), mutta suuria saaria on myös Joonianmeressä (Jooniansaaret). Saaret ovat useimmiten ryhmittyneet saariryhmiksi. Egeanmeren etelälaidalla sijaitsee maan suurin saari Kreeta. Sen eteläpuolella sijaitsee Libyanmeri.

title: Megalónisos

text: Megalónisos () eli "Megalónisos Petalión" (Μεγαλόνησος Πεταλιών) tai "Petalía" (Πεταλία) on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 17,2 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2001). Hallinnollisesti Megalónisos Petalión kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

title: Lamperoúsa

text: Lamperoúsa (; myös "Lamberoúsa") on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella Marmárin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,332 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lamperoúsa kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

title: Kreikan pimeät vuosisadat

text: Boiotian ja Thessalian aiolialaisia muutti Vähän-Aasian rannikon pohjoisosiin Aiolikseen ja Lesbokselle. Euboian ja Attikan joonialaisia muutti etelämmäs ja monille Kykladien saarille, ja doorilaisia lounaiselle Länsi-Turkin rannikolle sekä Kreetaan ja eteläisille Kykladeille. Joonialaisa Kykladien saaria olivat muiden muassa Andros, Paros, Naksos, Ikaria ja Khios. Peloponnesoksen arkadialaisia vaelsi Kyprokselle. Muun muassa Lemnoksella asui vielä pelasgeja, joilla oli oma uskontonsa. Heitä siirtyi muun muassa etruskeiksi Italiaan. Kyproksella asui pelasgeja ja foinikialaisia.

title: Iso Suolajärvi

text: Koska järven pinnan korkeus vaihtelee, ei voida yksiselitteisesti sanoa, kuinka monta saarta järvessä on. Erään maantieteellisen tutkimuksen mukaan järvessä on kahdeksan saarta, jotka eivät ole kertaakaan historiallisena aikana jääneet veden alle, mutta matalan veden aikana nekin ovat kaikki olleet toisinaan yhteydessä mantereeseen. Toisen käsityksen mukaan siellä on 11 tunnettua saarta, joista seitsemän järven eteläisellä ja neljä pohjoisella puoliskolla."

title: Ímia

text: Kriisi kärjistyi tammikuun lopulla 1996. Theódoros Págkalos julisti saarten kuuluvan Kreikalle. Kálymnoksen kunnanjohtaja ja paikallinen pappi kävivät nostamassa saarille Kreikan lipun. Tämän jälkeen joukko turkkilaisia toimittajia puolestaan kävi vaihtamassa lipun Turkin lipuksi. Kummastakin tapauksesta uutisoitiin laajalti maiden joukkoviestimissä. Tämän jälkeen Kreikan laivasto kävi palauttamassa saarille Kreikan lipun. Saarille purjehti kummankin maan laivaston aluksia ja niille laskeutui kummankin maan erikoisjoukkoja 30.–31. tammikuuta 1996. Tässä yhteydessä yksi kreikkalainen sotilashelikopteri syöksyi alas joko huonon sään vuoksi tai siksi, että turkkilaiset ampuivat sitä. Helikopterin kolmihenkinen miehistö kuoli. Tapauksesta vaiettiin, jotta tilanne ei eskaloituisi enempää. Lopulta Yhdysvallat sovitteli kiistan kahden Nato-maan välillä Bill Clintonin ja Richard Holbrooken johdolla. Vielä 31. tammikuuta aikana saarten osalta palattiin "status quo" -tilanteeseen: kaikki liput ja joukot poistettiin saarilta.

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: "Megali idea" ei ollut pelkästään 1800-luvun nationalismin tuote. Tietyssä mielessä sillä oli syvät juuret monien kreikkalaisten uskonnollisessa tietoisuudessa. Tavoitteena oli palauttaa Konstantinopoli kristityille ja herättää henkiin kristitty Itä-Rooman (Bysantin) valtakunta, joka oli tuhoutunut vuonna 1453. Siitä lähtien Hagia Sofian ja kaupungin palauttaminen kristityille oli sukupolvesta toiseen ollut jatkuvasti Kreikan ortodoksikristittyjen hartaana toiveena. Paitsi Konstantinopolia, "Megali idea" koski monia muitakin kreikkalaisten vanhastaan asumia alueita kuten Kreetaa, Thessaliaa, Epeirosta, Makedoniaa, Traakia, Egeanmeren saaria, Kyprosta, Vähän-Aasian länsirannikkoja ja Pontosta Mustanmeren rannalta. Monet näistä alueista liitettiinkin Kreikkaan vuosien 1912–1913 Balkanin sotien tuloksena tai jo aikaisemmin, ei kuitenkaan Vähän-Aasian alueita, jotka olivat kautta aikojen olleet oleellinen osa kreikkalaista maailmaa ja joissa kreikkalainen kulttuuri oli vallitsevana. Kreikkalaiset olivatkin asuneet siellä jo tuhansia vuosia, kun taas turkkilaiset olivat saapuneet alueelle vasta 1100-luvulta lähtien, heistä ensimmäisinä seldžukit.

title: Petalioí

text: Petalioí (; myös "Petalií") on Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Monet saarista ovat yksityisomistuksessa. Saarilla on yksi vakituinen asukas (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

title: Chersonísi

text: Chersonísi (; myös "Hersonísi") eli "Chersonísi Petalión" (Χερσονήσι Πεταλιών) on Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin. Se sijaitsee Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella. Saaren pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chersonísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.

title: Traakianmeri

text:
Traakianmeri () on merialue Egeanmeren pohjoisosassa Kreikassa. Se käsittää Egeanmeren kaikkein pohjoisimman osan, jota ympäröivät Kreikalle kuuluvat kreikkalaisen Makedonian ja Länsi-Traakian rannikot sekä Itä-Traakian eli Euroopan puoleisen Turkin rannikko.
Traakianmeren saariin kuuluvat Kreikan saarista Thásos ja Samothráki sekä Turkille kuuluvat Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos). Meren lahtiin kuuluvat Kreikan puolella Strymonikóslahti ja Kavalánlahti sekä Turkin puolella sijaitseva Saroksenlahti. Mereen laskevat joet Évros, Néstos, Líssos ja Vosvózis.

title: Kreikan maantiede

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää.

title: Kreikka

text: Kreikan saariston suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos, Ródos, Chíos, Kefaloniá ja Korfu. Saaret jaetaan ylätasolla Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitseviin Egeanmeren saariin ja Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla sijaitseviin Jooniansaariin. Egeanmeren saaristo jakaantuu edelleen alisaariryhmiin, jotka ovat Kykladit, Dodekanesia, Argo-Saroniset saaret, Pohjoiset Sporadit ja Pohjoisen Egean saaret. Kreetaa ja Euboiaa ei aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla.

title: Kreikan maantiede

text: Saariston pääsaariryhmät ovat Egeanmeren saaret Egeanmerellä sekä Jooniansaaret Joonianmerellä. Egeanmeren saaret jaetaan edelleen Pohjoisen Egean saariin, (Pohjoisiin) Sporadeihin, Argo-Saronisiin saariin, Kykladeihin ja Dodekanesiaan, ja niihin luetaan joskus myös Kreikan suurimmat saaret Kreeta ja Euboia pienempine lähisaarineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Tunnetuimpiin lukeutuvat Kreetan lisäksi muun muassa Korfu, Kos, Ródos ja Santoríni.

title: Evankeliumi Luukkaan mukaan

text: Codex Bezae sisältää 400- tai 500-luvulta olevan varhaisimman kokonaisen Luukkaan evankeliumin käsikirjoituksen. Se sisältää sekä kreikan- että latinankielisen tekstin peräkkäisillä sivuilla. Nykyisin tutkijat eivät pidä Codex Bezaeta merkittävänä alkuperäistekstin lähteenä. Kreikankielinen teksti vaikuttaa kuuluvan käsikirjoitusten päähaarasta syntyneeseen sivuhaaraan, jonka teksti poikkeaa totutusta lukutavasta monissa kohdissa. Vaikka teksti sisältääkin monia korjauksiksi tarkoitettuja kohtia, joiden tarkoituksena on ollut palauttaa teksti muistuttamaan enemmän yleisiä lukutapoja, se on hyvä esimerkki siitä, kuinka erilaisia käsikirjoituksia oli liikkeellä vielä 400- ja 500-luvuilla.

title: Kreikan ortodoksinen kirkko

text: Kreikan kirkon hiippakunnista 46 kuuluu suoraan Kreikan autokefalisen kirkon alaisuuteen. Nämä hiippakunnat sijaitsevat pääosin Kreikan etelä- ja keskiosissa sekä Egeanmeren eteläosien saarilla sekä Jooniansaarilla. Kreikan autokefalisen kirkon hiippakunnista käytetään myös nimitystä Vanhan Kreikan (Παλαιάς Ελλάδας, "Palaiás Elládas") hiippakunnat, millä viitataan Kreikan alueeseen ennen Balkanin sotia (1912–1913).


query: Missä Seleucus I Nicator syntyi?

title: Seleukos I Nikator

text: Seleukos syntyi Europoksessa, joka sijaitsi Makedonian pohjoisosassa. Vain vuosi ennen Seleukoksen syntymää – mikäli 358 eaa. on syntymävuosi – paionialaiset hyökkäsivät alueelle. Filippos kukisti paionialaiset, ja muutaman vuoden päästä paionialaiset olivat täysin Makedonian vallan alla.[5]

title: Idännikatori

text: Idännikatori ("Nicator gularis") eli aiemmalta nimeltään helmibulbulilepinkäinen on eteläisessä Afrikassa elävä nikatoreihin kuuluva varpuslintu. Bulbulilepinkäisten suku on toisinaan sijoitettu kuuluvaksi bulbulien, lepinkäisten tai afrikanlepinkäisten heimoon. Nykyään muun muassa ITIS katsoo sen kuuluvan bulbuleihin

title: Zogu I

text: Zogu I oli sunnamuslimi. Huhtikuussa 1938 hän nai kreivitär Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyin, amerikkalais-unkarilaisen katolisen. Heidän ainoa lapsensa Leka Zogu syntyi 5. huhtikuuta 1939.

title: Jaakko I (Englanti)

text: Liitosta syntyi yhdeksän lasta, joista yksi syntyi kuolleena. Vain kolme lapsista säilyi hengissä lapsuusikänsä: Henrik, Walesin prinssi, joka kuoli lavantautiin 19-vuotiaana vuonna 1612, Kaarle, joka oli seuraava isäänsä ja Böömin Elisabet, jonka tyttärenpoika oli Yrjö I, Hannover-suvun ensimmäinen hallitsija Iso-Britanniassa ja Irlannissa.

title: Baha’ullah

text: Seitsemän Laaksoa[11] syntyi Shaykh Muhyí'd-Dín’in, Khaniqaynin kaupungin tuomarin, pyynnöstä. Neljä Laaksoa ilmaistiin vastineeksi Shaykh Abdu'r-Rahmán’in sufilaisuuteen kuuluvan Qadiriyyih-lahkon johtajan kysymykseen.[12] Kätketyt Sanat[13] syntyi hänen kulkiessaan Tigris-joen rannoilla. Se on moraaliaforismien muotoon kirjoitettu kirjanen.[14] Kitab-i-Íqán, (Varmuuden kirja)[15] on bahá’i-uskon leviämisen perusteos. Bahá'u'lláh ilmaisi sen Bábin enon Hájí Mírzá Siyyid Muhammadin tekemiin kysymyksiin. Kitab-i-Íqánin keskeisin asia on uskonnon progressiivinen ilmaiseminen, mikä on bahá’i-metafysiikan ja teologian perusta, mutta se tarjoaa myös uuden lähestymistavan erilaisiin epistemologian ja etiikan kysymyksiin.[16]

title: Baha’ullah

text: Kitab-i-Aqdas (Kaikkein Pyhin Kirja) syntyi vuoden 1873 aikana. Sitä sanotaan bahá’i-uskon Äitikirjaksi ja se syntyi vastineena monien Bahá’u’lláhin seuraajien pyyntöihin. Adib Taherzadeh on esitellessään Kitab-i-Aqdasia otsikoinut esittelynsä seuraavasti.

title: Gustaf Ignatius

text:
• Aune Kyllikki syntyi Vaasassa 29.IV 1900 ja kuoli 6.IV 1988 Helsingissä. Vihittiin 4.I 1923 Kuopiossa. Puoliso jalkaväenkenraali Ilmari Armas Eino Martola syntyi 12.V 1896 Raahessa ja kuoli 5.II 1986 Helsingissä. Lapset: Anneli Kyllikki Matilda *16.I 1924 Helsinki, Hellevi Aune Elisabeth * 4.X 1932 Helsinki, Inkeri Anna Kristiina *13.X 1934 Helsinki.
• Kirsti Tellervo syntyi Helsingissä 1.VII 1903 ja kuoli Hyvinkäällä 30.VI 1992. Vihittiin 7.VI 1923 Kuopiossa. Puoliso diplomi-insinööri Artur Wilhelm Stén syntyi 11.I 1890 Hausjärvellä ja kuoli 27.XII 1957 Hyvinkäällä. Lapset: Robert Artur (Pertti) *17.X 1925 Kuopio, Lauri Kustaa *11.X 1926 Kuopio ja † siellä 12.X 1926, Tellervo * ja †2.IV 1928 Kuopio, Seppo Gustaf *2.VII 1929 Helsinki, Matti Antero *27.VII 1931 Helsinki, Ilkka Ilmari *26.II 1940 Hyvinkää, Risto Olavi *22.VIII 1941 Hyvinkää, Heikki Ossi *17.VII 1946 Hyvinkää.
• Karl Eero Gustaf syntyi Vaasassa 15.I 1906 ja kuoli Raumalla 23.III 1981. Varatuomari, pankinjohtaja. Vihittiin 13.VII 1930 Porvoon pitäjässä. Ensimmäinen puoliso Gurli Ignatius syntyi 7.VIII 1907 Helsinki ja kuoli 15.X 1991 Helsingissä. (Gurlin äidin, Wera Mauryn o.s. Stenberg, kuoltua, tämän sisko Gurli miehensä kenraali Hannes Ignatiuksen kanssa adoptoivat hänet.) Vihittiin toiseen avioon Raumalla 17.X 1947. Toinen puoliso Liisa Irene Martinkari syntyi 15.VI 1918 Raumalla, jossa edelleen asuu. Lapset: (1) Toivo Hannes Kustaa Eeronpoika *19.IV 1931 Helsinki, (1) Eero Veikko *14.I 1934 Kuopio, †12.VII 2004 Kustavi, (1) Gurli Kyllikki Kristiina *18.XI 1938 Pori †16.VIII 1955 Sveitsissä, (2) Tytti Liisa Irene *30.X 1952 Rauma.
• Katri Liisa syntyi Vaasassa 11.XII 1911 ja kuoli 9.VIII 1996 Helsingissä. Vihittiin 28.XII 1935 Kuopiossa. Puoliso fil. maist., lähetystöneuvos Karl Henrik (Heikki) Brotherus syntyi 1.IV 1909 Helsingissä ja kuoli siellä 30.X 1985. Lapset: Karen Marja Helena *23.XII 1936 Kööpenhamina, Tapani Kaarle Heikinpoika *12.VI 1938 Kööpenhamina, Matti Kustaa Hei- kinpoika *17.IX 1942 Helsinki, Heikki Robert Heikinpoika *9.IV 1944 Tukholma † 29.V 1964 Espanja.

title: Robert I (Dreux)

text: Enaimmäisen avioliittonsa Robert I solmi noin vuonna 1140 Rochefortin kreivin Anseau de Garlanden tyttären Agnèsin (1122–1143) kanssa. Avioliitosta syntyi:

title: Joosef I (Portugali)

text: Joosef () I Uudistaja () (6. kesäkuuta 1714–24. helmikuuta 1777) oli Portugalin ja Algarven 25. kuningas. Hän syntyi Lissabonissa ja oli Juhana V:n kolmas lapsi.

title: Arsinoe I

text: Arsinoe I (syntyi noin 300 eaa. – kuoli vuoden 270 eaa. jälkeen) oli Egyptin kuningatar ja Ptolemaios II:n vaimo. Hänen isänsä oli Makedonian ja Traakian kuningas Lysimakhos. Hänen äitinsä oli luultavasti Lysimakhoksen ensimmäinen vaimo Nikaia.

title: Kaarle I (Monaco)

text: Myöhemmin Kaarle I meni naimisiin Italialaisen Orsinin aatelissuvun jäsenen kanssa. Avioliitosta syntyi yksi lapsi:

title: Pikkunikatori

text: Pikkunikatori ("Nicator vireo") eli aiemmalta nimeltään pikkubulbulilepinkäinen on nikatorien heimoon kuuluva varpuslintu.

title: Armenia

text: Ivan Aivazovski, aikansa tunnetuin venäläistaiteilija, oli syntyjään armenialainen. Aram Hatšaturjan syntyi Georgiassa, mutta oli armenialainen. G. I. Gurdjieff, kreikkalais-armenialainen filosofi-kirjailija ja mystikko, syntyi Aleksandropoliissa eli Gjumrissa.

title: Theodorus I

text: Theodorus I oli järjestysnumeroltaan 73. paavi. Hän oli paavina 24. marraskuuta 642 – 14. toukokuuta 649. Theodoruksen kastenimi ja syntymäaika ovat tällä hetkellä tutkijoille tuntemattomia, mutta tiedetään, että hän syntyi Palestiinassa. Myöskään Theodorus I:n kuolinpaikkaa ei tunneta.

title: Ingmanin I hallitus

text:
Ingmanin I hallitus muodostettiin niillä voimasuhteilla, jotka olivat niin sanotussa tynkäparlamentissa, joka syntyi sisällissodan typistämästä, 1.–2. lokakuuta 1917 järjestettyillä eduskuntavaaleilla valitusta eduskunnasta. Siten laskien hallitus oli enemmistöhallitus. Se istui 142 päivää.
__notoc__

title: I-lista

text: I-lista syntyi lokakuussa 1998 yhdistämällä OTC-lista ja meklarilista. Lista oli tarkoitettu keskisuurille, toimintansa ja asemansa vakiinnuttaneille yrityksille. Yrityksen markkina-arvon tuli olla vähintään 20 miljoonaa markkaa.

title: Po Chü-i

text: Po Chü-i syntyi isovanhempiensa kodissa Henanin maakunnassa sijaitsevassa Xinzhengin kaupungissa, joka tuolloin oli vielä pieni maalaiskaupunki.

title: Tukholman draamakorkeakoulu

text: Korkeakoulu syntyi vuonna 2011 entisten Dramatiska institutetin sekä Teaterhögskolan i Stockholmin yhdistyessä. Draamakorkeakoulu oli perustettu vuonna 1970, Teaterhögskolan i Stockholm juontaa puolestaan juurensa Kuninkaallisen draamateatterin oppilaskouluun.

title: Kalmarin unioni

text: Unioni syntyi, kun Tanskan ja Norjan kuningatar Margareeta I valittiin vuonna 1389 Ruotsin hallitsijaksi. Kalmarin unionin katsotaan kuitenkin varsinaisesti alkaneen Eerik XIII Pommerilaisen kruunajaisista 1397, jolloin kuningatar Margareeta I laaditutti unionikirjeen. Kirjeen sitovuudesta on kuitenkin kiistelty, sillä siitä puuttuvat monien osanottajien sinetit. Vaikka Eerik XIII Pommerilainen kruunattiin kuninkaaksi, käytti Margareeta I todellisuudessa valtaa kuolemaansa asti.

title: George Gershwin

text: 1934 Paul Whiteman pyysi Gershwiniä säveltämään teoksen juhlistamaan ”Rhapsody in Bluen” kymmenvuotista menestystä. Tuloksena syntyi ”Variations on I Got Rhythm”, joka on vauhdikas muunnelmateos musikaalisävelmä ”I Got Rhythmin” pohjalta.

title: Luna 13

text: Laskeutumispaikka oli Myrskyjen valtameren, Krafft- ja Seleucus-kraatterien välissä. Sen koordinaatit ovat 18°52° pohjoista leveyttä, 62°03' läntistä pituutta (latitudi= 18,87°, longitudi 297,95°).

title: Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista

text:
220. Imp. Caesar M. Aurelius Antoninus Augustus III, P. Valerius Comazon Eutychianus II
221. C. Vettius Gratus Sabinianus, M. Flavius Vitellius Seleucus
222. Imp. Caesar M. Aurelius Antoninus Augustus IV, M. Aurelius Severus Alexander Caesar
223. L. Marius Maximus Perpetuus Aurelianus II, L. Roscius Aelianus Paculus Salvius Iulianus
224. Ap. Claudius Iulianus II, C. Bruttius Crispinus

title: Liberianbulbuli

text: Kooltaan liberianbulbuli on noin 15 cm. Lajin vatsa on väriltään vihertävänkeltainen. Liberianbulbulin pää ja selkä ovat vihertävän ruskeat. Siivet ovat mustat ja sulkien kärjet ovat väriltänsä keltaiset. Pyrstö on melko pitkä ja punaruskea. Lintu muistuttaa suuresti sieppobulbulia ("Phyllastrephus icterinus"), jolla ei ole keltaisia siipisulkienkärkiä. Laji voidaan myös sekoittaa myös suurikokoisempaan bulbulilepinkäiseen ("Nicator chloris").

title: I/JR 37 (talvisota)

text: 7. helmikuuta aamuyöllä syntyi ns. Lemetin tienhaaran motti, jota vastaan I/JR 37 alkoi hyökätä illalla.

text:
440 Imp. Caesar Flavius Placidus Valentinianus Augustus V, Anatolius
441 Flavius Taurus Seleucus Cyrus (yksin)
442 Flavius Dioscorus & Flavius Eudoxius
443 Petronius Maximus II, Flavius Paterius
444 Imp. Caesar Flavius Theodosius Augustus XVIII, Flavius Caecina Decius Aginatius Albinus

title: Baha’ullah

text: Lawh-i-Howdaj (Tablet of the Howdah) syntyi Bahá’u’lláhin kirjurin Mirzá Áqá Jánin pyynnöstä. Siinä Bahá’u’lláh varoittaa seuraajiaan tulevista koettelemuksista juuri saavuttuaan Mustan Meren rannoille. Merimatkalla kohti Konstantinopolia hän ilmasi mystisellä kielellä teoksen, Holy Mariner, jossa hän varoitti uskon sisällä syntyvistä valtataisteluista, joiden kautta totuus voidaan erottaa valheesta. Lawh-i-Náqús (Tablet of the Bell) syntyi ÁqáMuhammad-´’Alíy-i-Tambákú-Furúsh-i-Isfahánin pyynnöstä: muistio puhuttelee kristinuskon seuraajia. Muistiossa Mathnaví Bahá’u’lláh kuvaa jumalallisten ominaisuuksien heijastumista ihmisessä. Teoksen mukaan ihminen ei voisi koskaan saavuttaa jaloutta ja oikeudenmukaisuutta ilman Jumalan ilmaisijoita.

title: China Aviation Industry Corporation I

text: China Aviation Industry Corporation I (AVIC I) on Kiinan kansantasavallan suurimpia lentokonevalmistuskonserneja. Se perustettiin 1. heinäkuuta 1999, kun China Aviation Industry Corporation jaettiin kahtia ja syntyi AVIC I ja AVIC II. Toimenpide oli päinvastainen kuin EU:ssa ja Yhdysvalloissa miltei samaan aikaan ja Venäjällä hieman myöhemmin - niissä konsolidoitiin yhtiöitä kylmän sodan loputtua.

title: Ohio

text: Kun Ohio liittyi Yhdysvaltojen osavaltioksi, sinne tarvittiin kunnollinen tie. National Road rakennettiin kongressin rahoituksella kivestä riittävän vahvaksi kestämään uudisasukkaiden raskaat vankkurit ja postivaunut. Se oli ensimmäinen liittovaltion rahoittama valtatie.[54] Myös ensimmäinen rannikolta rannikolle kulkenut tie, Lincoln Highway, kulki Ohion läpi, ja Ohion tiilitehtailijat osallistuivat sen rahoittamiseen. Tie syntyi teollisuusyritysten rahoilla ja valmistui vuonna 1913.[55] Nykyisin Ohiossa kulkee 21 Interstate-valtatietä, joista kaksinumeroisia pääteitä ovat I-70, I-71, I-72, I-75, I-76, I-77, I-80 ja I-90.[56]

title: Nikatorit

text: Nikatorit (Nicatoridae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimoon kuuluu vain yksi suku nikatorit ("Nicator"), joka tunnettiin aikaisemmin nimellä bulbulilepinkäiset. Nikatoreihin kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia. Heimon taksonominen asema on epäselvä. Alunperin nikatorien katsottiin kuuluvan lepinkäisiin tai afrikanlepinkäisiin. 1920-luvulla lajit sijoitettiin bulbuleihin ja tästä heimosta se erotettiin omakseen 2000-luvulla DNA-tutkimusten osoittaessa, että lajit eivät muodosta monofyleettistä ryhmää bulbuleiden kanssa.

title: Robert I (Dreux)

text: Toisen avioliittonsa Robert I solmi noin vuonna 1144 Salisburyn kreivin Gautier d’Évreux’n tyttären Harvisen (1118–1152) kanssa. Tästä avioliitosta syntyi:

title: Nikatori

text: Nikatori ("Nicator chloris") eli aiemmalta nimeltään bulbulilepinkäinen on nikatorien heimoon kuuluva varpuslintu.


query: Oliko Manuel I Komnenos vain yksi vaimo?

title: Manuel I Komnenos

text: Manuelilla oli kaksi vaimoa. Ensimmäinen avioliitto solmittiin 1146 Sulzbachin Berthan kanssa. Tämä oli Saksan kuninkaan Konrad III:n käly ja kuoli 1159. Avioliitto ehti johtaa kahteen lapseen:

title: Manuel I Komnenos

text: Jatkuvalla sodankäynnillä oli huono vaikutus Manuelin terveyteen, joka petti vuonna 1180, kun hän sairastui lavantautiin. Samalla voimasuhteet Bysantin ja turkkilaisten välillä alkoivat kallistua jälkimmäisten eduksi, eikä Manuel enää koskaan hyökkäisi seldžukkeja vastaan, vaan he alkaisivat (Manuelin kuoleman jälkeen) liikkua yhä syvemmälle länteen ja keisarikunnan alueelle.

title: Isaak I Komnenos

text: Isaak I Komnenos (1007—1061) oli Bysantin keisari 1057—1059. Hän oli ensimmäinen Komnenos-suvun keisareista. Hänen isänsä oli Manuel Komnenos joka oli ollut upseerina Basileios II:n armeijassa. Kuollessaan isä oli jättänyt Isaakin ja hänen veljensä Johanneksen keisarin huostaan. Basileios huolehti poikien kasvatuksesta ja heidät nimitettiin korkeisiin sotilasvirkoihin. Basilieoksen kuoleman jälkeen seuranneiden heikkojen keisareiden aikana Isaak saavutti armeijan ja aateliston suosion. Kun aatelisto kapinoi vuonna 1057 Isaak valittiin uudeksi keisariksi.

title: Manuel I Komnenos

text: Aleksios II Komnenos, joka seurasi isäänsä valtaistuimelle vuonna 1180.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuelin tiedetään herättäneen vahvaa uskollisuutta alamaisissaan. Johannes Kinnamos, hänen kirjurinsa, esitti hänet historiallisena sankarina, jossa ilmenivät kaikki hyveet. Manuel nautti myös osissa latinankielistä maailmaa maineesta ”armoitetuimpana Konstantinopolin keisarina”. Nykyhistorioitsijat eivät kuitenkaan ole yhtä innostuneita hänen hahmostaan. On esimerkiksi väitetty, ettei Manuelin suuri valta ollut hänen oma saavutuksensa vaan hallitsijasuvun, jota hän vain edusti. Lisäksi on esitetty, että koska Bysantin valta hupeni vauhdilla Manuelin kuoleman jälkeen, pitäisi rappion syiden piillä juuri hänen valtakaudessaan.

title: Manuel I Komnenos

text: Yhtenä Manuelin motiiveista tälle matkalle oli se, että hän halusi lännen näkevän hänet keisarina, joka aktiivisesti vaali ristiretkeläisten ihanteita. Kinnamoksen mukaan toinen oli se, että Manuel halusi esitellä osaamistaan sodankäynnin saralla uudelle morsiamelleen. Rankaisuretkensä aikana Manuel sai kirjeen Ranskan Ludvig VII:ltä, joka ilmoitti aikeestaan johtaa armeija ristiretkivaltioiden tueksi.

title: Manuel I Komnenos

text: Italian sotaretken aikana ja myöhemmin, kun paavin kuuria kamppaili Fredrik I:n kanssa, Manuel yritti vietellä paavia vihjailemalla mahdollisesta unionista idän ja lännen kirkkojen välillä. Vaikka vuonna 1155 Hadrianus olikin ilmaissut halunsa muodostaa tällainen unioni katolisen ja ortodoksisen kirkon kesken, toiveet pitkäikäisestä paavin ja Bysantin välisestä liitosta kohtasivat ylitsepääsemättömiä ongelmia. Hadrianus IV ja hänen seuraajansa vaativat oman ylivertaisen uskonnollisen asemansa tunnustamista kaikkialla kristikunnassa ja toivoivat kohoavansa Bysantin keisarikunnan hallitsijan yläpuolelle sen sijaan, että olisivat olleet riippuvuussuhteessa sen keisareihin. Manuel taas tahtoi omasta puolestaan virallisen tunnustuksen hänen maallisesta vallastaan sekä idässä että lännessä. Näitä ehtoja ei kyennyt hyväksymään kumpikaan osapuoli, ja vaikka Manuel olisikin hyväksynyt ne, keisarikunnan kreikkalaiset kansalaiset olisivat torjuneet välittömästi kirkkojen välisen unionin, kuten he tekivät kolmesataa vuotta myöhemmin, kun ortodoksinen ja katolinen kirkko yhdistyivät paperilla vähäksi aikaa paavin alaisuudessa. Vaikka Manuel osoitti ystävällisyytensä roomalais-katolista kirkkoa kohtaan, ja hän suhtautui kohteliaasti kaikkiin paaveihin, häntä ei koskaan kunnioitettu myöntämällä hänelle augustus-arvonimi. Ja vaikka Manuel lähetti kahteen otteeseen (1167 ja 1169) lähetystönsä paavi Aleksanteri III:n luo tarjoten tälle kreikankielisen ja latinankielisen kirkon yhdistymistä, tämä kieltäytyi vedoten ongelmiin, joita sellaisesta unionista seuraisi. Lopulta sopimukseen pääseminen osoittautui liian vaikeaksi, ja kirkot pysyivät erillään.

title: Manuel I Komnenos

text: Aleksios Komnenos, pinkernes (keisarin henkilökohtainen juomanlaskija), joka pakeni Konstantinopolista 1184 ja oli normanni-invaasion sekä Thessalonikin piirityksen keulakuva 1185.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuel Komnenos yritti houkutella venäläisiä mukaan Unkaria ja myös jossain määrin Sisilian normannejakin vastaan. Tämä jakoi venäläiset ruhtinaat Bysanttia puoltaviin ja vastustaviin lereihin. 1140-luvun loppupuolella kolme ruhtinasta kilpaili johtoasemasta Venäjällä: ruhtinas Izjaslav II oli Unkarin Géza II:n sukulainen sekä Bysantin vihollinen, ruhtinas Juri Dolgoruki oli Manuelin liittolainen, ja galitsialaista Vladimirkoa kuvaillaan Manuelin vasalliksi. Galitsia oli Unkarin pohjois- ja koillisnaapuri ja sillä oli siksi suuri strateginen arvo Bysantin ja Unkarin välisissä konflikteissa. Izjaslavin ja Vladimirkon kuolemien jälkeen tilanne kääntyi, kun Juri, Manuelin liittolainen, otti Kiovan haltuunsa, ja Jaroslav, Galitsian uusi hallitsija, asettui Unkarin puolelle.

title: Manuel I Komnenos

text: Paul Gustave Dorén teos esittää turkkilaisten väijytystä Myriokefalonissa. Väijytys tuhosi Manuelin haaveet Konyan valtaamisesta.]]

title: Johannes II Komnenos

text: Aleksios, kanssahallitsija, kuoli 1142 Maria Andronikos, kuoli 1142 Isaak , kuoli 1154 Manuel I Komnenos (1118? - 1180) Anna Theodora Eudokia

title: Manuel I Komnenos

text: Maria Komnena (1152–1182), Renierin, Montferrat'n markiisin Vilhelm V:n viidennen pojan, vaimo. Anna Komnena (1154–1158).

title: Manuel I Komnenos

text: Keisari Hadrianus IV:n tavoitteissa oli saavuttaa sopimus, mikäli sellainen vain olisi mahdollinen, sillä sen myötä hän olisi kasvattanut huomattavasti vaikutusvaltaansa kaikkien itäisen kirkon kristittyjen piirissä. Manuel tarjosi paaville suurta rahasummaa joukkojensa muonituksesta ja pyysi tältä kolmen meren äärellä sijaitsevan kaupungin herruutta vastineeksi hänen avustaan Vilhelm I:n karkotuksessa Sisiliasta. Lisäksi hän lupasi maksaa 5000 naulaa kultaa paaville ja kuurialle. Neuvottelut käytiin kiireisesti pois alta, minkä jälkeen Manuel ja Hadrian muodostivat liiton.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuelilla oli useita aviottomia lapsia:

title: Manuel I Komnenos

text: Vuosien 1164–1165 välillä Andronikos I Komnenos, Manuelin serkku ja tuleva keisari, pakeni vankeudestaan Bysantista Jaroslavin hoviin Galitsiaan. Seurannut tilanne, jossa Andronikos vaati Manuelin kruunua, ja häntä tukivat sekä Galitsia että Unkari, sekoitti Bysantin diplomatiaa. Manuel pyysi serkultaan anteeksi ja taivutteli hänet palaamaan Konstantinopoliin (1165). Kiovan, jota nyt hallitsi Rostislav I, kanssa päästiin suotuisaan sopimukseen ja lupaukseen toimittaa keisarikunnalle ylimääräisiä joukkoja. Galitsian Jaroslav taivuteltiin hylkäämään yhteytensä Unkariin sekä palauttamaan Galitsia osaksi keisarikuntaa. Vielä vuonna 1200:kin Galitsian ruhtinaat osoittautuivat arvokkaiksi liittolaisiksi keisarikunnan vihollisia, tällä kertaa kumaaneja, vastaan.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuel Komnenos oli Johannes II Komnenoksen ja unkarilaisen prinsessan Piroskan (myöhemmin Irene) neljäs poika. Perimäjärjestyksen vuoksi oli hyvin epätodennäköistä, että Manuelista olisi tullut isänsä seuraaja hallitsijana. Hänen äidinpuoleinen isoisänsä oli Ladislaus I Pyhä. Manuelin kunnostauduttua sodassa, jota hänen isänsä kävi seldžukkeja vastaan, Johannes valitsi hänet seuraajakseen vuonna 1143 Manuelin vanhemman vielä hengissä olevan veljen, Iisak Komnenosin, asemesta. Johanneksen kuoltua 8. huhtikuuta 1143 armeijan joukot huusivat Manuelin keisariksi. Vielä hänen asemansa ei kuitenkaan ollut varma; Manuel käsitti, että hänen oli palattava Kilikiasta isänsä kuolinvuoteen ääreltä mahdollisimman nopeasti pääkaupunkiin Konstantinopoliin. Ensin hänen oli tosin järjestettävä isänsä hautajaiset ja pantava alulle tradition vaatimalla tavalla luostarin perustaminen sille paikalle, jossa tämä oli kuollut. Aikailematta hän lähetti kuitenkin armeijansa ylipäällikön, megas domestikosin, Johannes Axuchin menemään edeltä ja antoi tälle käskyn pidättää veljensä Iisak, joka tuolloin asusti Konstantinopolin keisarillisessa palatsissa ja jolla oli suora pääsy keisarillisiin aarteisiin sekä regaaleihin. Axuch oli pääkaupungissa jo ennen kuin uutiset keisarin kuolemasta ennättivät sinne. Hän piti huolen siitä, että kaupunki olisi lojaali uudelle keisarille, ja Manuelin saavuttua sinne elokuussa 1143 hänet kruunasi Konstantinopolin uusi ekumeeninen patriarkka Mikael II Kourkouas. Muutamaa päivää myöhemmin, kun Manuel koki asemansa turvatuksi, hän vapautti Iisakin. Tämän jälkeen hän antoi määräyksen, jonka mukaan jokaiselle perheenpäälle Konstantinopolissa annettaisiin kaksi kultakolikkoa. Lisäksi 200 hopeakolikkoa vuosittaisesti sekä 200 naulaa kultaa luovutettaisiin Bysantin kirkolle.

title: Manuel I Komnenos

text: Kolmas kiista puhkesi vuonna 1180, kun Manuel esitti vastalauseensa eräästä vakuutuksesta, joka islamista kääntyneiden vaadittiin toistavan. Yksi kovimmista anateemoista tässä vakuutuksessa oli kohdistettu suoraan muslimien palvomaa jumaluutta vastaan:

title: Manuel I Komnenos

text: Manuel näki vaivaa myös liittääkseen Unkarin Bysanttiin diplomaattisin keinoin. Unkarin kuninkaan Tapani III:n nuorempi veli Béla III lähetettiin Konstantinopoliin tullakseen Manuelin hovissa koulutettavaksi. Keisari tahtoi nuorukaisen naivan hänen tyttärensä Marian, tehdä hänestä perillisensä ja täten varmistaa, että Unkari pysyisi kiinni keisarikunnassa. Hovissa Béla otti itselleen nimen Aleksios ja sai arvonimekseen "despootin", jota oli aiemmin käytetty vain keisarista itsestään. Sattui kuitenkin kaksi perimyksellistä tapahtumaa, jotka muuttivat tilannetta. Vuonna 1169 Manuelin nuori vaimo synnytti poikalapsen, joten Béla menetti asemansa Bysantin valtaistuimen perijänä (Manuel ei silti koskaan palauttaisi kroatialaisia alueita, jotka hän oli vienyt, takaisin Unkarille). Sitten vuonna 1172 Tapani kuoli, ja Béla matkasi Unkariin ottaakseen sen valtaistuimen vastaan. Ennen lähtöään Konstantinopolista hän antoi Manuelille juhlallisen valan, jossa hän vannoi "pitävänsä aina mielessään keisarin ja roomalais-katolisten mielenkiinnon kohteet". Béla III piti sanansa: Niin kauan kuin Manuel eli Béla ei yrittänyt päästä käsiksi kroatialaiseen perintöönsä, jonka hän vasta myöhemmin liitti takaisin Unkariin.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuel edustaa uudentyyppistä Bysantin hallitsijaa, joka otti vaikutteita lännen ristiretkeläisiltä. Hän järjesti turnajaisia ja jopa otti osaa niihin, mikä oli epätavallinen ja Bysantin asukkaille kiusallinenkin näky. Manuel, jonka fyysinen kunto oli hyvä, joutui paisuttelun uhriksi oman aikansa bysanttilaisissa lähteissä, joissa hänet esitetään miehistä mitä rohkeimpana. Hänen urotöitään kartoittavassa tarinassa, joka on ilmeisesti toiminut joko mallina toisille ritarillisuudesta kertoville tarinoille tai ollut kopio niistä, kerrotaan hänen käsivarsiensa olleen niin vahvat ja harjoitetut, ettei Poitiers'n Raymond kyennyt käyttämään Manuelin peistä ja kilpeä. Eräisiin kuuluisiin turnajaisiin hänen on sanottu osallistuneen tulisen hevosen kanssa ja tiputtaneen kaksi Italian väkevintä ritaria. Kerran hänen on sanottu tappaneen yhden päivän aikana 40 turkkilaista omin käsin ja taistelussa unkarilaisia vastaan hänen on väitetty napanneen lipun kouraansa ja olleen ensimmäisenä sekä lähes yksin sillalla, joka erotti armeijat toisistaan. Kerrotaan myös, että kerran hän "leikkasi" tiensä läpi turkkilaiseskadroonasta, jonka vahvuus oli viisisataa henkeä, saamatta itse naarmuakaan. Aikaisemmin hän oli nimittäin järjestänyt väijytyksen metsikössä, jossa hänelle pitivät seuraa vain hänen veljensä ja Axuch.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuelin toinen vaimo oli Antiokian Maria, Pointiers'n Raymondin ja Antiokian Konstanzen tytär. Avioliitto solmittiin 1161, ja siitä sai alkunsa yksi lapsi:

title: Manuel I Komnenos

text: Egyptin onnistuneesta valtauksesta olisi ollut suurta hyötyä Bysantille. Egypti oli rikas, ja se oli tuottanut suuren osan Konstantinopoliin tuodusta viljasta aina Rooman valtakunnan ajoista siihen saakka, kun se menetettiin arabeille 600-luvulla. Taloudellinen hyöty, jota Bysantti voi odottaa Egyptin valtauksesta saavansa, olisi ollut merkittävä, vaikka sen olisikin joutunut jakamaan ristiretkeläisten kanssa. Tämän lisäksi Manuel mahdollisesti tahtoi tukea Amalrikia, koska sillä tavalla lännen huomio siirtyisi Antiokiasta Egyptiin, mutta myös siksi, että tulevaisuudessa onnistunut valtaus poikisi todennäköisesti uusia yhteistuumin toteutettuja sotaretkiä, jotka pitäisivät Jerusalemin kuninkaan keisarin otteessa ja johtaisivat myös Bysantin alueelliseen hyötyyn.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuel I Komnenos (, 28. marraskuuta 1118 – 24. syyskuuta 1180) oli Bysantin keisari 5. huhtikuuta 1143 – 24. syyskuuta 1180[1]. Hänen valtakautensa sijoittui ratkaisevaan käännekohtaan Bysantin keisarikunnan ja Välimeren historiassa. Manuel halusi palauttaa Bysantin entiseen loistoonsa Välimeren alueen suurvaltana ja harjoitti sekä tarmokasta että kunnianhimoista ulkopolitiikkaa. Valtakaudellaan Manuel liittoutui paavin ja voimistuvan lännen kanssa, valloitti osan Apenniinien niemimaasta, salli toisen ristiretken osanottajien kulkea valtakuntansa halki ja perusti protektoraatin ensimmäisen ristiretken ristiretkivaltioille. Muslimien menestys Pyhällä maalla johti siihen, että Manuel liittoutui Jerusalemin kuningaskunnan kanssa ja osallistui fatimidien hallitseman Egyptin valtausyritykseen. Manuel muutti Balkanin niemimaan ja itäisen Välimeren poliittista karttaa itselleen mieluisemmaksi liittämällä Unkarin kuningaskunnan ja ensimmäisen ristiretken ristiretkivaltiot Bysantin hegemoniaan ja sotimalla sekä itäisiä että läntisiä naapureitaan vastaan. Valtakautensa loppupuolella Manuelin saavutuksia idässä mitätöi kuitenkin Myriokefalonin taistelussa seldžukkeja vastaan koettu suuri tappio, jonka pääasiallisena aiheuttajana pidetään keisarin ylimielisyyttä.

title: Manuel I Komnenos

text: Pohjoisilla rajoillaan Manuel näki suurta vaivaa pitääkseen hallussa valloitetut alueet, jotka oli liittänyt keisarikuntaan Basileios II yli sata vuotta aikaisemmin ja jotka olivat pysyneet Bysantilla, vaikkakin toisinaan vain löyhästi, siitä saakka. Koska Bysantin naapurit Balkanin rajoilla aiheuttivat Manuelille harmia, hän ei pystynyt omistautumaan päätavoitteelleen eli Sisilian normannien voittamiselle. Serbien ja unkarilaisten välit Bysanttiin olivat olleet hyvät vuodesta 1129 alkaen, joten serbien kapina tuli yllätyksenä. Roger II oli yllyttänyt Raškassa asuvia serbejä hyökkäämään Bysanttiin, ja niin tapahtuikin vuonna 1149.

title: Andronikos I Komnenos

text: Andronikos I Komnenos (noin 1118 – 12. syyskuuta 1185) oli Bysantin keisari vuosina 1183–1185. Hänen isoisänsä oli Aleksios I Komnenos ja hän oli Manuel I:n serkku. Hänen isänsä oli sebastokrator Isaak.

title: Manuel I Komnenos

text: Niiden ehtojen mukaan, joilla seldžukkisulttaani Kiliç Arslan II salli Manuelin armeijoineen lähteä, keisarin oli purettava linnoituksensa Dorylaionissa ja Sublaeumissa sekä siirrettävä joukkonsa pois niistä. Mutta koska sulttaani itse oli viitannut kintaalla aiemmin vuonna 1162 tehdylle rauhansopimukselle, Manuel määräsi vain Sublaeumin linnoituksen purettavaksi. Myriokefalonissa koettu tappio oli häpeänaihe niin keisarille henkilökohtaisesti kuin hänen valtakunnalleenkin. Komnenos-suvun keisarit olivat työskennelleet ankarasti aina 105 vuotta aiemmin käydystä Manzikertin taistelusta saakka palauttaakseen Bysantin maineen. Manuelin liiallisen itseluottamuksen vuoksi maailmalla kuitenkin todettiin, ettei Bysantti vieläkään kyennyt lyömään seldžukkeja. Lännessä Manuel nähtiin Myriokefalonin jälkeen nöyremmässä mittakaavassa; ei Rooman keisarina vaan kreikkalaisten kuninkaana.

title: Manuel I Komnenos

text: Vuoden 1147 jälkeen hallitsijoiden välit kuitenkin paranivat. Vuonna 1148 Manuel oli tullut siihen tulokseen, että hyvien välien varmistaminen Konradin kanssa, jonka kälyn Berthan hän oli aiemmin nainut, oli järkevää, ja hän taivutteli saksalaista kuningasta uudistamaan heidän liittonsa Roger II:ta vastaan. Konrad kuitenkin kuoli 1152, eikä Manuel epäonnekseen päässyt koskaan sopimukseen hänen seuraajansa Fredrik I Barbarossan kanssa.

title: Manuel I Komnenos

text: Manuelin valtakauden aikana käytiin kolme suurta teologista kiistaa. Vuosien 1156–1157 kiistassa kysymys kuului: "Oliko Kristus uhrannut itsensä maailman syntien puolesta pelkästään Isälle ja Pyhälle Hengelle vai myös itselleen?" Lopulta Konstantinopolissa vuonna 1157 kokoontunut synodi antoi ratkaisun, jonka mukaan lihaksi tullut Sana oli kaksoisuhraus Pyhälle Kolminaisuudelle, huolimatta siitä, että Antiokian patriarkka Soterikus Panteugenus tätä vastustikin.

title: Manuel I Komnenos

text: Uutiset Manuelin armeijasta saavuttivat pian Antiokian. Renaud, joka käsitti, ettei hänellä ollut toivon häivääkään Manuelin päihittämisestä, tiesi myös, ettei hän voinut odottaa minkäänlaista apua Jerusalemin kuninkaalta Balduin III:lta, sillä tämä ei ollut hyväksynyt Renaud'n hyökkäystä Kyprokselle. Balduinilla oli sitä paitsi jo voimassa oleva sopimus Manuelin kanssa, joten Renaud oli yksin ja tuli siihen tulokseen, että täydellinen alistuminen oli hänen ainoa toivonsa. Renaud saapui keisarin eteen säkkiin pukeutuneena ja köysi kaulansa ympärillä rukoillen tältä armoa. Manuel ei ensin kiinnittänyt mitään huomiota murtuneeseen ruhtinaaseen, vaan jutteli hovimiestensä kanssa. Guillaume de Tyren mukaan tätä häpeällistä näytöstä kesti niin pitkään, että se alkoi "kuvottaa" kaikkia läsnäolijoita. Lopulta Manuel soi Renaud'lle anteeksiantonsa, mutta vain sillä ehdolla, että hän ryhtyisi keisarin vasalliksi ja täten luovuttaisi itsenäisen Antiokian Bysantille.

title: Manuel I Komnenos

text: Maria Taronitissan kanssa, joka oli protovestiarioksen (korkean hovin jäsenen) Johannes Komnenoksen vaimo:

title: Manuel I Komnenos

text: Aleksios Komnenos (s. 1160-luvun alkupuolella), joka tunnustettiin keisarin pojaksi ja joka sai arvonimen sebastokrator. Aleksioksella oli lyhyt avioliitto vuosina 1183–1184 Irene Komnenan kanssa, joka puolestaan oli Andronikos I Komnenoksen avioton lapsi, kunnes hänen appensa sokaisi hänet. Hän eli ainakin vuoteen 1191 saakka.