query: Missä eliittikoulussa Jacques Chirac kävi?

title: Jacques Chirac

text: Jacques Chirac oli vanhempiensa ainoa lapsi, sillä häntä ennen syntynyt sisar kuoli hyvin varhain. Hän kävi koulua aluksi pariisilaisessa Lycée Carnot’ssa ja sittemmin Lycée Louis-le-Garnadin eliittikoulussa. Ylioppilastutkinnon jälkeen hän työskenteli kolme kuukautta matruusina hiililaivalla. Vuonna 1951 hän aloitti opintonsa Institut d’études politiques de Paris’ssa, josta hän valmistui vuonna 1954.

title: Jacques Chirac

text: Vuoden 1995 presidentinvaaleissa Chiracin päävastaehdokas oli sosialistinen Lionel Jospin. Myös Balladur asettui ehdolle mielipidekyselyjen kannustamana. Häntä asettui tukemaan osa entisistä Chiracin liittolaisista RPR:sta, kuten Pasqua ja Nicolas Sarkozy sekä UDF-puolue. Sen sijaan Alain Juppé ja Jean-Louis Debré jäivät Chiracin tueksi. Chirac arvosteli Balladurin uusliberalismia ja lupasi vähentää ”sosiaalista hajoamista” (fracture sociale) ja asettui näin keskustaan. Hän voitti ensimmäisellä kierroksella Balladurin niukasti (20,84% vs. 18,57%) Toisella kierroksella Chirac valittiin Ranskan presidentiksi hänen saatuaan yli puolet äänistä. Vastaehdokkaana ollut Jospin sai 47% annetuista äänistä. Pääministeriksi valittiin Juppé.

title: Jacques Chirac

text: Gaullistipuolue nimitti presidenttiehdokkaaseen Jacques Chaban-Delmasin, vaikka Chirac tuki Pierre Messmerin ehdokkuutta. Chaban-Delmasin valinnan jälkeen 39 kansanedustajaa ja 4 ministeriä julkaisi 43:n vetoomuksen (Appel des 43) FNRI-puoluetta edustavan Valéry Giscard d'Estaingin puolesta.

title: Jacques Chirac

text: Chirac on kääntänyt ranskaksi Puškinin klassikkoteoksen Jevgeni Onegin, josta hänelle myönnettiin Venäjän valtionpalkinto.[5] Presidenttiuransa jälkeen hän perusti säätiön suojelemaan kuolevia kieliä.[6] Bukarestin kaupunki nimitti hänet kunniakansalaiseksi 10. heinäkuuta vuonna 1997 yhdessä Yhdysvaltojen presidentti Bill Clintonin kanssa.[7]

title: Jacques Chirac

text: Pian valintansa jälkeen Chirac ilmoitti Ranskan jatkavan ydinkokeita Mururoan atollilla Ranskan Polynesiassa, uhmaten kansainvälistä kritiikkiä vastaan. 1. helmikuuta 1996 hän ilmoitti viimeisen koesarjan päättyneen ja Ranskan liittyvän ydinkoekieltosopimukseen.

title: Jacques Chirac

text: Yhdessä Saksan Gerhard Schröderin kanssa Chirac vastusti Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin suunnitelmaa hyökätä Irakiin. Hän uhkasi käyttää Ranskan veto-oikeutta YK:n turvallisuusneuvostossa vastustaakseen voimankäytön sallimisen Irakia vastaan. Chiracista tuli sen jälkeen sekä amerikkalaisten että Tony Blairin tukijoiden vihan kohde. Vastoin amerikkalaisten väitteitä Chirac sanoi, ettei Irakista ollut välitöntä uhkaa, joka oikeuttaisi sodan. Blairin ja Chiracin välit olivat muutenkin huonot: kesällä 2005 Blair pyrki leikkaamaan EU:n maataloustukia, joissa Ranska on yksi merkittävimmistä edunsaajista. Chirac taas yritti saada Iso-Britannialta pois sen nauttimat alennukset EU:n jäsenmaksuista. Neuvottelujen kaatuessa molemmat syyttivät toisiaan. Tapahtuneen jälkimainingeissa Chirac sanoi Britannian suurimman annin maataloudelle olevan hullun lehmän tauti. Hän myös lisäsi, ettei britteihin voi luottaa, koska heidän ruokansakin on niin huonoa.[2][3]

title: Jacques Chirac

text: Vuodet 1977–1995 hän oli Pariisin pormestari. Chirac rakensi koneistokseen uuden uusgaullistisen puolueen, Rassemblement pour la Républiquen (RPR) joka hajotti UDR:n.

title: Jacques Chirac

text: Jacques René Chirac () O.Q. (s. 29. marraskuuta 1932 Pariisi) on ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan presidenttinä vuosina 1995–2007. Tätä ennen hän oli toiminut pääministerinä 1974–1976 ja 1986–1988.

title: Jacques Chirac

text: RPR:n ja UDF:n liittouman voitettua vuoden 1986 parlamenttivaalit Mitterrand nimitti Chiracin pääministeriksi ja hän sai päävastuun sisäpolitiikasta. Chiracin hallitus yksityisti valtion yrityksiä ja kumosi sosialistihallituksen vuonna 1982 säätämän varallisuusveron (impôt sur les grandes fortunes, IGF) vuonna 1987.

title: Jacques Chirac

text: 29. toukokuuta 2005 Sopimus Euroopan perustuslaista hylättiin kansanäänestyksessä. Tämä oli tappio sekä Chiracille, UMP:lle että sopimusta tukeneelle vasemmistolle. Pääministeriksi nousi tämän jälkeen Dominique de Villepin.

title: Jacques Chirac

text: Valéry Giscard d'Estaing löi Chaban-Delmasin vaalin ensimmäisellä kierroksella ja voitti toiselle kierroksella vasemmiston François Mitterrandin. Hän nimitti Chiracin pääministeriksi.

title: Jacques Chirac

text: Oikeiston voitettua vaalit 1993 Chirac jättäytyi sivuun pääministerin asemasta jättäen sen Edouard Balladurille, joka lupasi olla asettumatta Chiracia vastaan tulevissa presidentinvaaleissa.

title: Jacques Chirac

text: 11. maaliskuuta 2007 julkaistussa nauhoitetussa puheessaan Chirac ilmoitti ettei aio enää pyrkiä ehdolle kolmannelle kaudelle. Hänen seuraajaehdokkaakseen oli jo ennen ilmoitusta noussut Nicolas Sarkozy, jonka suosiota sekä presidentti että pääministeri Dominique de Villepin olivat yrittäneet torpedoida. Chirac asettui toukokuussa 2006 tukemaan harvinaisessa televisiopuheessaan pääministeriään. Tästä huolimatta Sarkozy valittiin Chiracin seuraajaksi.

title: Jacques Chirac

text: Chirac meni myös 1956 naimisiin Bernadette Chodron de Courcelin kanssa. Bernadette Chirac oli vanhaa aatelissukua ja hänen sukulaisensa Alphonse Chodron de Courcel sattui olemaan kenraali Charles de Gaullen ministeri sekä Elysée-palatsin sihteeri 1959–1962.

title: Jacques Chirac

text: Pariisin pormestariajoiltaan Chiracia syytetään useista korruptiotapauksista. Vuonna 1999 oikeus kuitenkin lykkäsi juttujen tutkimuksen Chiracin ollessa presidentinvirassa.

title: Jacques Chirac

text: Pääministerinä Chirac oli joulukuussa 1974 myymässä Irakiin ranskalaisen ydinreaktorin, jonka Israel tuhosi ilmaiskulla 1981.

title: Jacques Chirac

text: Joulukuussa 1978 Chirac hyökkäsi Valéry Giscard d'Estaingin eurohenkistä politiikkaa vastaan Appel de Cochinilla, jossa hän otti nationalistisen ja ulkomaalaiskammoisen kannan.

title: Suomalainen keittiö

text: Silvio Berlusconi ja Jacques Chirac arvostelivat vuonna 2005 suomalaista ruokaa sen huonosta mausta. Skotlantilainen huippukokki Gordon Ramsay kävi Suomessa 2007 esittelemässä uutta keittokirjaansa ja haukkui suomalaiset perinneruoat.

title: Jacques Chirac

text: Chirac oli luvannut vaalikampanjassaan veronkevennyksiä ja työllisyysohjelmia, mutta budjettileikkaukset osoittautuivat epäsuosituiksi. Vuoden lopulla Chiracia vastaan lakkoiltiin ja marras–joulukuussa 1995 seurasi yleislakko, joka oli suurin sitten vuoden 1968. Lakot olivat paljolti Juppén nyt paljastunutta korruptiota vastaan sekä suunniteltuja eläkeuudistuksia, jotka hylättiin.

title: Jacques Chirac

text: Chirac pyrki presidentiksi toisen kerran 1988 Mitterrandia vastaan. Hän sai noin 20% äänistä ensimmäisellä kierroksella ja hävisi toisella. Hän jätti tämän jälkeen hallituksen. Myös parlamenttivaalien tappion jälkeen puolueessa nousi kritiikkiä Chiracia kohtaan. Charles Pasqua ja Philippe Séguin syyttivät häntä gaullismin hylkäämisestä ja puolueen oikeiston "remonttimiehet" syyttivät häntä vaalitappioista. Chirac vaihtoi linjaansa Euroopan unionin suhteen 1992 ja kehotti äänestämään "kyllä" kansanäänestyksessä Maastrichtin sopimuksesta, vaikka puolueen äänestäjät olivat sitä vastaan.

title: Jacques Chirac

text: Vuoden 1968 opiskelijamellakoiden aikana Chirac oli neuvottelemassa opiskelijoiden kanssa. Sen jälkeen hän oli talous- ja finanssiministeri Valéry Giscard d'Estaingin alaisena valtiosihteerinä 1968–1971. Ensimmäisen varsinaisen ministerinasemansa hän sai vuonna 1972 maatalousministerinä. Tuossa asemassa hän puolusti voimakkaasti Ranskan viljelijöiden etuja Yhdysvaltoja, Länsi-Saksaa ja Euroopan komissiota vastaan. Vuonna 1974 Chirac siirtyi sisäministeriksi ja presidentti Pompidou nimitti hänet valmistelemaan vaalikampanjaansa vuoden 1976 presidentinvaaleja varten. Työ kuitenkin keskeytyi kun Pompidou yllättäen kuoli.

title: Musée du quai Branly

text: Jacques Kercache, taidekauppias ja afrikkalaisen taiteen asiantuntija, yritti jo 1990-luvun alkuvuosina saada Louvren museon hyväksymään kokoelmiinsa "alkuperäistaidetta" ("arts premiers"), jonka termin hän oli itse kehitellyt. Hän julkaisi tämän sisältöisen artikkelin "Libération"-lehdessä vuonna 1990 ja tapasi samana vuonna silloisen Pariisin pormestarin Jacques Chiracin, jonka on sanottu olevan erittäin suuri alkuperäistaiteen ystävä. Vuonna 1995 Chirac valittiin presidentiksi. Heti kun Chirac oli tullut valtion johtoon, hän lisäsi Louvreen alkuperäistaiteen osaston. Vuotta myöhemmin hän ilmoitti projektista, jonka tarkoituksena oli luoda uusi museo. Chiracin suunnitelmat kohtasivat kuitenkin suurta vastustusta, eritoten Musée de l’Hommen (suom. "Kansatieteellinen museo") henkilökunnan taholta vuonna 1999. Työntekijöiden mukaan Musée de l’Hommen kokoelmien eriyttäminen ja hajauttaminen oli suuri ongelma museon toiminnalle, ja mikäli kyseessä vielä olisi esineiden esteettinen valinta, se vähentäisi jo olemassa olevan ja tulevan museon tieteellistä arvoa ja arvostusta.

title: Jacques Chirac

text: Chirac valittiin myös gaullistipuolueen Union des Démocrates pour la Républiquen (UDR) johtoon 1974 huolimatta monien puolueen johtohahmojen vastustuksesta. Chaban-Delmas ja Michel Debré syyttivät häntä puolueen pettämisestä presidentinvaalissa. Chirac joutuikin jättämään pian puheenjohtajuuden. Pääministerinä hän ehti toimia vain muutaman vuoden 1974–1976, kun hän erosi erimielisyyksien vuoksi.

title: Jacques Chirac

text: Joulukuussa 2011 oikeus tuomitsi Chiracin kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen julkisten varojen väärinkäytöstä. Oikeuden mukaan Chirac oli palkannut poliittisia tukijoitaan keksittyihin virkoihin vuosina 1977–1995, jolloin hän oli Pariisin kaupunginjohtajana.[4]

title: Jacques Chirac

text: Valmistuttuaan ENAsta Chiracista saattoi valita viran Cour des Comptesissa. Huhtikuussa 1962 pääministeri Georges Pompidou valitsi hänet henkilökuntaansa, mistä alkoi Chiracin poliittinen ura. Jo tuolloin Chirac sai lempinimen ”Le Bulldozer”, joka jäi. Chirac pyrki Pompidoun ehdotuksesta gaullistien ehdokkaana kansalliskokoukseen 1967, jonne hän pääsi Corrèzen departementin edustajana. Hänen perheensä oli kotoisin alueelta, joka oli vasemmiston vankkaa tukialuetta. Chiracin voitto oikeiston ehdokkaana takasi hänelle paikan hallituksesta valtiosihteerinä (alempana ministerinä) sosiaaliasioissa.

title: Jacques Chirac

text: RPR tuki Chiracia presidentinvaaleissa 1981, mutta hän putosi ensimmäiselle kierroksella saaden 18 % äänistä, ja sosialisti François Mitterrand valittiin presidentiksi. Giscard syytti Chiracia tappiostaan Mitterrandille. Oikeisto hävisi myös seuranneet parlamenttivaalit, ja kun Giscard oli löyty, Chirac alkoi näyttää oikeiston johtajalta. RPR vähitellen hylkäsi gaullistisen politiikkaansa ja omaksui Giscardin tukipuolueen UDF:n talousliberaalin politiikan sosialistihallitusta vastaan ja myöhemmin Eurooppa-henkisen kannan kasvavaa nationalistista Front nationalia vastaan.

title: Jacques Chirac

text: Chiracin asemaa heikensivät entisestään Pariisin hallinnosta paljastuneet korruptiotapaukset, kuten vaalitulosten väärentäminen. Tähän vaikuttivat etenkin Le Monde -lehden paljastukset 22. syyskuuta 2000, eli niin sanottu Méry-nauha. Chiracin seuraajana Pariisin johdossa toiminut Jean Tiberi joutui eroamaan ja kaupungin johtoon nousi vasemmiston Bertrand Delanoë.

title: Jacques Chirac

text: Chirac syntyi keskiluokkaiseen perheeseen, hänen isänsä Abel-François Chirac (1893–1968) toimi yrityksen johtajana ja äitinsä Marie-Louise Valette (1902–1973) oli kotiäiti. Perheellä oli selkeät talonpoikaiset juuret, vaikka kummankin vanhemman isoisät olivat olleet kansakoulunopettajia. Chiracin itsensä kertoman mukaan hänen sukunimensä tulee trubaduurien d’Oc-kielestä, runojen kielestä.

title: Jacques Chirac

text: Maxime Brunerie yritti murhata Chiracin 14. heinäkuuta 2002 Champs-Élysées'llä Ranskan kansallispäivän juhlallisuuksissa. Hänet tuomittiin vuonna 2004 kymmenen vuoden vankeusrangaistukseen.

title: Dominique de Villepin

text: Politiikkaan Villepin lähti 1980-luvun alussa, kun hänestä tuli Jacques Chiracin avustaja ulkopolitiikassa. Vuonna 1993 hänestä tuli Édouard Balladurin hallituksen ulkoministeri Alain Juppén kabinettipäällikkö. Chiracin vaalivoiton jälkeen Villepin nimitettiin Élysée-palatsin pääsihteeriksi.


query: Mikä on Kreikan BKT?

title: Kreikan talous

text: Kreikan bruttokansantuote vuonna 2014 oli 238,0 miljardia dollaria ja asukasta kohden 21653.[4] Työttömyysaste oli 8% vuonna 2008.[5]

title: Luettelo kehitysavun avunantajamaista

text: Suurimmat avunantajamaat vuonna 2015 olivat Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Japani ja Ranska, Ruotsin osuus bruttokansantulosta oli 1,40 prosenttia ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Norjan, Luxemburgin, Tanskan, Alankomaiden ja Britannian bruttokansantulon ylittämä Yhdistyneiden Kansakuntien ODA-tavoite on 0,7 prosentia BKT: stä, Euroopan unioni keräsi suuremman osan BKT: stä ulkomaisen avun muodossa kuin mikään muu talousliitto

title: Viron talous

text: Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja sodan jälkeen Viron taloutta alettiin integroida sosialistiseen suunnitelmatalouteen. Suomella ja Virolla oli lähes sama bruttokansantuote (BKT) henkeä kohti ennen Viron talouden sosialisointia. Vuonna 1987 Suomen BKT henkeä kohti oli 14370 Yhdysvaltain dollaria, kun taas silloisessa sosialistisessa Neuvosto-Virossa se oli Mart Laarin mukaan vain 2000 dollaria.[2]

title: Talouskasvu

text: Talouskasvua mitataan bruttokansantuotteen (BKT) positiivisella %-muutoksella vuodessa. Mikäli BKT:n muutos on negatiivinen, kyseessä on talouden supistuminen, talouden taantuma tai mahdollisesti jopa talouslama. Luotettavampi mittari kansantuotteella on kuitenkin asukasta (capita) kohti laskettu bruttokansantuote, BKT per capita, sillä se kuvaa keskimääräistä rahassa arvotettua taloudellista transaktiota henkeä kohden vuodessa. Vastaavasti useimmiten maiden välisissä vertailuissa käytetään asukasta kohti lasketun BKT:n muutosta. Lähes poikkeuksetta BKT/capita-mittarit korjataan vielä ostovoimapariteetilla (PPP), jotta maiden väliset hintaerot tulisi huomioitua vertailuissa.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.

title: Bruttokansantulo

text: Bruttokansantulo (BKTL) on kansantalouden tilinpidon käsite, joka kuvaa maan tuotannosta saamia tuloja. Se eroaa yleisemmin käytetystä bruttokansantuotteesta (BKT) siinä, että mukaan lasketaan ulkomailta saadut ja sinne maksetut tulot: BKTL = BKT - kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat ensitulot + kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä saamat ensitulot.

title: Bruttokansantuote

text:
Koska BKT on kansantalouden kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmiöitä suhteuttamalla saadaan useita tärkeitä talouden tunnuslukuja. Tällaisilla osien suhdetta kokonaisuuteen kuvaavilla tunnusluvuilla (BKT-osuuksilla) voidaan havainnollisesti kuvata kansantalouden rakennetta ja siinä tapahtuvia muutoksia sekä käyttää niitä talouden ohjauskriteereinä. Tyypillinen tunnusluku on esimerkiksi veroaste eli verojen osuus BKT:sta. Muita samanlaisia tunnuslukuja ovat julkisen talouden, ulkomaankaupan, kulutuksen, investointien osuudet BKT:sta. Kansantalouden rakenne voidaan havainnollistaa alkutuotannon, jalostuksen ja palvelujen BKT-osuuksilla.
Ostovoima tarkoittaa sitä, mitä hyödykkeitä (tavaroita ja palveluja) tietyllä rahamäärällä saadaan eri olosuhteissa. Ostovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla rahamäärällä saadaan erilainen määrä hyödykkeitä. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden välillä, käytetään maiden välisessä vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.

title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.

title: Toinen teollinen vallankumous

text: Taulukossa on arvioitu nykyisiä tai toisen maailmansodan jälkeisiä valtioita vastaaville alueille. Itävalta-Unkari on yhdistetty Itävallan, Unkarin ja Tsekkoslovakian vastaaville alueille. Venäjän bkt on entisen Neuvostoliiton alueelle. Serbian bkt on entisen Jugoslavian alueelle.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.

title: Taloudellinen vapaus

text: ""Vuodesta 1820 vuoteen 1998 maailman väestö 6-kertaistui, BKT 49-kertaistui ja BKT/capita melkein 9-kertaistui."" Tämä tapahtui lähinnä siellä, missä taloutta liberalisoitiin, mutta silti Afrikankin reaalitulot henkeä kohden nousivat 3 kertaa korkeammiksi vuosisadassa. Kehitysmaissa elinikä kasvoi 26 vuodesta 64 vuoteen 1900-luvun aikana.

title: Kreikka

text: Maan velkakriisi on ollut tämän jälkeen sitkeä. BKT putosi vuosina 2010–2015 noin 25%.[25] Vuonna 2015 työttömyys oli Euroopan pahin, noin 25%. Nuorisosta työttömänä oli peräti 52,4%, mikä on korkeimpia lukuja koko maailmassa.[2] Vuoteen 2015 mennessä Kreikan velka oli noussut 320 miljardiin euroon ja maata oli tuettu 240 miljardilla. Velan osuus BKT:sta oli Euroopan suurin, 174%.[25] Vuosina 2015–2016 usko Kreikan talouden toipumiseen alkoi kasvaa. Standard and Poor’sin mukaan Kreikan talous on osoittautunut arvioitua kestävämmäksi. Kreikan ei enää uskota jättävän velkaansa maksamatta.[40]

title: Kokonaistuotanto

text: Kokonaistuotanto on kansantaloudessa tietyssä ajanjaksossa, yleensä vuodessa, tuotettujen lopputuotteiden arvo. Kokonaistuotannon mittarina käytetään bruttokansantuotetta (BKT). Esimerkiksi Suomen BKT oli vuonna 2007 noin 165 miljardia €.

title: Siperian federaatiopiiri

text: Siperian federaatiopiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 4 093 589,0 miljoonaa ruplaa eli 10,95 % koko Venäjän BKT:stä. Federaatiosubjekteista maan keskiarvoa (261,8 tuhatta ruplaa/ vuosi eli noin 6 413 EUR) korkeampi BKT-osuus oli ainoastaan Krasnojarskin aluepiirissä (131 % keskiarvosta) ja Tomskin alueella (104 %); kaikissa muissa federaatiosubjekteissa henkeä kohden laskettu BKT-osuus oli Venäjän keskiarvon alapuolella. Valtakunnan tasoon verrattuna Siperian federaatiopiirin laskennallinen BKT henkeä kohden olikin keskimäärin vain 81 prosenttia maan keskiarvosta.

title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.

title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28488 hryvnaa eli 2766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4%), Dnipropetrovskin alue et (10,8%) ja Harkovan alueet (5,9% osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella.[58][59] Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15056 USD/henki) ja Venäjällä (16768 USD/henki).[60]

title: Inflaatio

text: Kuluttajahintaindeksi: Inflaatiota mitataan yleisimmin kuluttajahintaindeksin vuosimuutoksella. Kuluttajahintaindeksi mittaa yleisesti kulutetuista tavaroista ja palveluista koostuvan hyödykekorin hintaa. Eri hyödykkeiden painoarvo kuluttajahintaindeksissä määräytyy niiden osuudesta kotitalouksien kokonaiskulutuksessa. Osuuksia muutetaan Suomessa viiden vuoden välein kulutuksessa tapahtuneiden muutosten mukaan. Kuluttajahintaindeksin ongelmana on, että yhden hyödykkeen kallistuminen korissa nostaa hintaindeksiä, vaikka yhden hyödykkeen hinnan nousu (muiden tuotteiden hintojen pysyessä ennallaan) ei ole merkki inflaatiosta. Tuottajahintaindeksi BKT-deflaattori: inflaatio lasketaan BKT-deflaattorin muutosprosenttina. BKT-deflaattori on nimellinen BKT/Reaalinen BKT. Sen arvo mittaa bruttokansantuotteen arvon toisen vuoden euroina. Minkä vuoden euroina reaalinen BKT on laskettu, on ilmoitettava reaalisen bruttokansantuotteen kanssa. Elinkustannusindeksi, joka on pitkä aikasarja eri vuosien kuluttajahintaindekseistä. Sen avulla tarkasetellaan pitkiä aikavälejä. Inflaation mittarina käytetään myös rahanarvonkerrointa, joka lasketaan hintaindeksien avulla. Se osoittaa, kuinka suuri oli tietyn rahamäärän ostovoima jonakin aikaisempana vuotena jonkin myöhemmän vuoden rahaksi arvioituna.

title: Park Chung-hee

text: Tuolloin Etelä-Korean bruttokansantuote (BKT) oli henkeä kohden 72 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja Pohjois-Koreaa pidettiin taloudellisesti vahvempana, sillä se oli teollistunut japanilaiskomennossa sijaitessaan lähellä Mantšuriaa ja ollessaan luonnonvaroiltaan rikkaampi. Parkin aikana BKT kasvoi kaksikymmenkertaiseksi.

title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.

title: Baltian maat

text: Baltian maiden bruttokansantuote (bkt) on samaa luokkaa asukasta kohti laskettuna. Vuonna 2014 Latvian ostovoimakorjattu bkt oli 34 mrd. €, Liettuan 59 mrd. € ja Viron 27 mrd €. Asukasta kohden korkein kansantuote oli Virossa (noin 20 500 €/hlö) ja alhaisin Latviassa (noin 15 000 €/hlö). Liettuassa ostovoimakorjattu bkt oli vuonna 2014 noin 16 500 € asukasta kohti.

title: Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri

text: Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin alueella muodostui vain 2,37 prosenttia (eli 887 605,6 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta federaatiopiiri oli maan alimman BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli vain 94 137 ruplaa vuonna 2010. Tämä oli 36 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta ja euromääräisesti vuoden 2010 lopun vaihtokurssilla 2 306 euroa koko vuodelta. Vaatimattomin BKT-taso henkeä kohden oli Ingušetiassa ja Tšetšeniassa, joissa se jäi vain 20 ja 21 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (koko Venäjän alimmat arvot).

title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.

title: Talouskasvu

text: BKT per capita (asukasta kohti) ei ota huomioon valtion tulonjakoa eli tulojen jakautumista ihmisten kesken maan tai valtion sisällä. Periaatteessa on siis mahdollista, että yksi henkilö, muutama henkilö tai tietty ryhmä saa käyttöönsä kaikki BKT:n muodostumisessa syntyvät tuotannontekijätulot. BKT per capita ei sisällä talouskasvusta seuraavia negatiivisia ulkoisvaikutuksia kuten päästöjä ja saasteita, joista käytetään nimitystä haitakkeet (vrt. hyödykkeet). Näin ollen BKT liioittelee talouskasvua. BKT per capita ei ota huomioon toisaalta positiivisia ulkoisvaikutuksia kuten koulutuksen tai terveyden lisääntymisestä. Nämä tosin korreloivat voimakkaasti BKT:n kanssa (katso edellinen kappale). BKT per capita ei kata markkinoiden ulkopuolista toimintaa lainkaan. Esimerkiksi kotona itse tehtävä kotityö tai kunnon kohottaminen lenkkeilemällä ei näy BKT:ssa.

title: Uudenmaan maakunta

text: Uudenmaan osuus Suomen bruttokansantuotteesta nousi vuosina 1980–2010 noin kolmanneksen. Saman ajanjaksona BKT-osuuttaan kasvattivat Uudenmaan ohella ainoastaan Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa ja Ahvenanmaa. Taulukossa on mainittu Suomen maakuntien BKT-osuudet vuodesta 1980 alkaen. Luvut vuodesta 2000 alkaen on ilmoitettu kansantalouden tilinpidossa käytetyn TOL2008-toimialaluokituksen mukaisesti eivätkä ne ole täysin vertailukelpoisia vanhempiin lukuihin nähden.

title: Bruttokansantuote

text: Nimellisarvoinen BKT syntyy tuotantoyksiköiden ilmoitusten perusteella bruttoarvonlisäysten summana. Nimellisarvoinen suure syntyy, kun BKT:n erät arvotetaan käypiin hintoihin eli niihin hintoihin, jotka käytännössä on maksettu. Nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta laatii tilastonpitäjä aina myös reaaliarvoisen aikasarjan. Reaaliarvoinen BKT kuvaa kokonaistuotannon määräkehitystä. Se saadaan nimellishintaisesta BKT:sta eliminoimalla siitä hintojen muutosten vaikutus. Reaaliarvoinen BKT on siis määräsuure ja sellaisena vertailukelpoinen ajan suhteen, mistä syystä se on tärkeä suure tuotannon määrällisen kehityksen ymmärtämisessä. Taloudellinen kasvu ilmaistaan usein reaaliarvoisen BKT:n kasvuprosenttina.

title: Ingušia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Ingušian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 21,54 miljardia ruplaa eli 0,06 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 52,21 tuhatta ruplaa eli vain noin 1 279 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuutena mitattuna erittäin matala.

title: Kalmukia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Kalmykian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 24,34 miljardia ruplaa eli 0,07 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 84,09 tuhatta ruplaa eli vain noin 2 060 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on kolmanneksi alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuudella mitattuna erittäin matala.

title: Talouskasvu

text: Taloustieteilijät ovat hyvin tietoisia BKT:n ongelmista hyvinvoinnin kuvaajana. BKT:tä tuleekin tarkastella indikaattorina eikä absoluuttisena mittana. Tulojaon epätasa-arvoisuuden tarkasteluun on kehitetty omia mittareita kuten Ginikerroin. Negatiivisia ulkoisvaikutuksia voidaan yrittää ottaa huomioon vaihtoehtoisten BKT-määritelmien avulla (esim. vihreä bruttokansantuote). Vapaa-ajan arvoa voidaan ottaa huomioon laskemalla BKT per työtunnit.

title: Kreikka

text: Kreikan talous on markkinatalous, jossa julkisella sektorilla on kuitenkin aina ollut vahva rooli. Vuonna 2015 arvioitu bruttokansantuote oli 286miljardiaUSD. BKT asukasta kohden oli noin 26400USD, mikä on noin kaksi kolmasosaa johtavista euroalueen maista. BKT:n todellinen kasvu vuonna 2013 oli –3,2%, vuonna 2014 0,7% ja vuonna 2015 –0,2%. Palveluiden osuus BKT:sta on noin 81%, teollisuuden 15% ja maatalouden 4%. Julkisen sektorin osuus BKT:sta on noin 40%. Kreikka on suurin EU-tukien saaja, ja tukien osuus BKT:sta on noin 3,3%. Vuotuinen inflaatio vuonna 2015 oli noin –1,7%.[2]

title: Bruttokansantuote

text: Esimerkkilaskelmassa huomataan, että aikaansaatu BKT käytetään kansantaloudessa erilaisina tuloina ja veroina. Tämä tapa määritellä BKT on kolmas tapa ja sitä kutsutaan BKT:n määrittelyn tulomenetelmäksi. BKT:n ymmärtäminen tulomenetelmän avulla on paras tapa, kun haluaa ymmärtää BKT:n hyvinvointivaikutuksia. BKT on kotimaisen tuotannon mitta ja samalla se on kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. BKT:n hyvinvointivaikutukset ovat kansantaloudessa maksettuja tuloja ja veroja. Tuloilla kansantaloudet saavat ostovoimaa ja vapaa-aikaa. Veroilla rahoitetaan julkinen tuotanto.

title: Markkinamonetarismi

text: Markkinamonetaristien mukaan inflaatio kertoo menneestä, ei nykyisestä rahapolitiikasta. Rahan määrän mittarit taas ovat epäluotettavia kokonaiskysynnän mittareita siksi, että rahan kiertonopeus on hyvin vaihteleva. Sen sijaan nimellinen BKT huomioi sekä rahan määrän eli kiertonopeuden eli mittaa Fisherin yhtälön MV=PT (rahan määrä kertaa kiertonopeus = hintataso kertaa reaalinen BKT) oikeaa puolta suoraan.


query: Mikä on unihalvaus?

title: Unihalvaus

text: Unihalvaus on unen ja valveen rajalla esiintyvä tila, johon liittyy kyvyttömyys liikkua sekä kokemuksia pahuuden läsnäolosta, hallusinaatioita, paineen tunnetta rintakehän päällä ja hengitysvaikeuksia. Sängyssä makaava ihminen on tietoinen ympäristöstään mutta ei pysty liikkumaan, mikä aiheuttaa hänessä pelkoa.[1] Tila aiheutuu aivojen valvetilaa säätelevään mekanismiin tulleesta häiriöstä, minkä seurauksena tietoisuus herää ennen REM-uneen liittyvän lihashalvauksen päättymistä. Tila ei ole vaarallinen, mutta siihen liittyvän pelon takia se on monissa kulttuureissa liitetty aaveisiin, demoneihin ja ufosieppauksiin.

title: Unihalvaus

text: Taipumus on voimakkaasti periytyvä, ja joissain suvuissa sitä esiintyy useammin kuin toisissa.[3]

title: Valveuni

text: Joskus valveunen yhteydessä esiintyy unihalvaus, jolloin henkilö ei pysty liikkumaan eikä liikuttamaan muuta kuin korkeintaan silmiään.

title: Unihalvaus

text: Stressin, masennuksen ja ahdistuneisuuden ei suoraan ole havaittu lisäävän unihalvausten riskiä, vaikka ne vaikuttavatkin uniin ja unenlaatuun.[1] Altistavia tekijöitä ovat stressin ohella univaje, voimakas ruumiillinen rasitus, alkoholi ja selällään nukkuminen. Viimeksi mainittu saattaa aiheuttaa kielen valahduksen taaksepäin ja sitä kautta hengityskatkoksen, johon ihminen herää, vaikka osa hänen aivoistaan ovat yhä REM-unessa.[3] Narkoleptikoilla unihalvaus on tavallisempi kuin muilla ihmisillä, sillä narkoleptikon lihashalvausmekanismi ei toimi kunnolla.[1] On arvioitu, että noin 40–60 prosenttia narkoleptikoista kärsii myös unihalvauksista.[4]

title: Nukkuminen

text: Parasomniat ovat unen erityishäiriöitä, joiden yhteydessä esiintyy sensorisia, motorisen tai autonomisen hermoston toiminnan muutoksia. Parasomnioita ovat esimerkiksi unissakävely, unissapuhuminen, unihalvaus, yöllinen kauhukohtaus, painajaisunet ja yökastelu.[60]

title: Unihalvaus

text: Unihalvaus ei ole vaarallinen eikä liity mielenterveyden häiriöihin. Unihalvausta voidaan hoitaa samoilla lääkkeillä kuin lihasten jännitysjäykkyystilaa.[3]

title: Unihalvaus

text: Unihalvauksessa ihminen makaa sängyssään pystymättä liikuttamaan muita ruumiinosia kuin silmiään. Samalla hän kokee jotain pelottavaa. Unihalvaukset voidaan jakaa tilastollisesti kolmeen luokkaan. Tunkeutujakokemuksessa makuuhuoneessa tuntuu olevan jokin paha olento. Siitä seuraa voimakas pelkotila ja joskus hallusinaatioita. Incubus-kokemuksessa henkilö kokee hengitysvaikeuksia ja painon tunnetta rinnan päällä, minkä hän usein tulkitsee kehon päällä olevaksi tai sen sisään tunkeutuvaksi olennoksi. Tasapainohallusinaatiossa henkilö voi kokea esimerkiksi sängyn keinumista, leijumista, nousemista tai putoamista, joskus kehostapoistumiskokemuksia.[2]

title: Unihalvaus

text: Unihalvauksen voi kokea kuka tahansa, eikä juuri mikään ennusta sen tuloa.[1] Eri tutkimusten mukaan unihalvauksen on kokenut 15–40 prosenttia aikuisista ainakin kerran. Useimmiten unihalvaus alkaa 14–17-vuotiaana. Joillekin kokemus jää ainutkertaiseksi, mutta toiset saattavat kokea sen viikoittain.[3] Ihminen voi tottua toistuviin unihalvauksiin niin, että kokemus ei enää ole pelottava.[3]

title: Unihalvaus

text: Joskus henkilö näkee uhkaavan hahmon istuvan lähellä tai rintakehänsä päällä, joskus hän kokee pahuuden häilyvän juuri näkökentän ulkopuolella.[1] Jotkut ovat nähneet sinisten olioiden tulevan ikkunan läpi.[3]

title: Unihalvaus

text: Unihalvaus esiintyy useammin ihmisen herätessä kuin nukahtaessa, ja se on yleensä lyhytkestoinen. Kokemus päättyy yleensä muutaman kymmenen sekunnin jälkeen itsestään siihen, että lihakset alkavat toimia.[1] Kohtaus on mahdollista saada loppumaan myös tahdonvoimalla, ulkoisella äänellä tai toisen ihmisen kosketuksella.[3]

title: Unihalvaus

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Häkkinen, Jukka| title = Outojen kokemusten psykologia| publisher = Docendo| year = 2018| id = ISBN 978-952-291-452-1| page = 113–137}}

title: Unihäiriö

text: Unihäiriö on häiriö ihmisen tai eläimen unijaksoissa. Unihäiriöt voivat häiritä ihmisen kognitiivista, emotionaalista ja fyysistä toimintaa. Unihäiriöt voivat johtua psyykkisistä tai esimerkiksi neurologian piiriin kuuluvista elimellisistä poikkeavuuksista tai sairauksista. Unihäiriöiden ja psyykkisten oireiden välinen yhteys saattaa olla myös kaksisuuntainen: psyykkisiin häiriöihin liittyy usein muutoksia unen määrässä ja laadussa, mutta myös liian lyhyt tai huono yöuni voivat aiheuttaa masennusta tai muita psyykkisiä ongelmia.Parasomniat ovat unen erityishäiriöitä, joiden yhteydessä esiintyy sensorisia, motorisen tai autonomisen hermoston toiminnan muutoksia. Parasomnioita ovat esimerkiksi unissakävely, unissapuhuminen, unihalvaus, yöllinen kauhukohtaus, painajaiset ja yökastelu.Fyysiset sairaudet voivat aiheuttaa unettomuutta joko kivun, epämukavuuden tai metabolisten häiriöiden välityksellä. Lisäksi sairastamiseen liittyvä pelko ja ahdistus voivat lisätä unettomuutta.

title: Unihalvaus

text: Seikkala, Elena 2000. Öinen kauhu – kokemus ja selviytyminen unihalvauksesta kärsivillä. Pro gradu -työ. Psykologia. Tampere: Tampereen yliopisto.

title: Unihalvaus

text: Luokka:14 Psykologia Luokka:Unihäiriöt Luokka:Neuropsykologia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Unihalvaus

text: Nykyaikainen tieteellinen selitys unihalvaukselle, sen yleisyydelle ja harmittomuudelle muotoutui vasta 1980-luvun alussa ja vahvistui sitä seuranneissa lukuisissa tutkimuksissa.[6]

title: Unihalvaus

text: Unihalvauksessa koettuja hallusinaatioita ja läsnäolon tunnetta on käytetty eri kulttuureissa perusteena esimerkiksi aaveiden, demonien, ufojen ja erilaisten myyttisten olentojen olemassaololle.[1] Unihalvauksia aiheuttavaa demonia on kutsuttu incubukseksi tai succubukseksi, ja sen tavoitteena on pelotella nukkujaa tai vietellä tämä näkemään seksuaalisia unia. Ufosieppauskokemukset on usein selitetty unihalvauskohtauksiksi, sillä niissä esiintyy sama halvaantumisen tunne, oudot havainnot ja leijaileminen kuin unihalvauksessakin.[5] Ihmiset ovat kautta aikain pohtineet myös sitä, miksei kohtauksen aikana lähellä koettu läsnäolo voi koskaan olla hyvä, ja pahuudelle on yritetty löytää niin paranormaalia kuin uskonnollistakin selitystä.[1] Suomen kielen sana ’painajainen’ saattaa alun perin olla kuvannut unihalvauksessa rinnan päällä istuvaa pahaa olentoa.[3]

title: Unihalvaus

text: Unihalvaus on seurausta aivojen valvetilaa säätelevään mekanismiin tulleesta häiriöstä. Ihmisen nähdessä REM-unta hänen luurankolihaksensa ovat halvautuneet, jotta hän ei liikkuisi ja satuttaisi itseään. Jos aivorungon vireystilaa säätelevät mekanismit aiheuttavatkin sen, että tietoisuus herää ennen lihashalvauksen päättymistä, henkilö kokee unihalvauksen. Tilaan liittyvän pelon aiheuttaa kyvyttömyys liikkua, vaikka ihminen on hereillä, sekä kokemus pahansuovan läsnäolosta.[1]

title: Domovoi

text: Jos domovoi jostain syystä pahastui, se saattoi tehdä ilkeitä temppuja talonväelle: siirtää esineitä, rikkoa astioita ja jättää pieniä mutaisia jalanjälkiä. Todella ilkeäksi heittäytyessään domovoin uskottiin tukehduttavan ihmisen tämän nukkuessa (tällä selitettiin myös unihalvaus).

title: Painajainen

text: Suomalaisessa kansanperinteessä painajainen tai painaja on alun perin ollut pahansuopa tumma tai musta mörkö, esimerkiksi sielu, peikko, eläin tai lintu, joka on noussut nukkuvan rinnan päälle halvaannuttaen ja yrittäen jopa tukehduttaa tämän. Olennoksi on myöhemmin käsitetty pikemminkin unihalvaus ja sen aikaansaama painon tunne rinnan päällä kuin paha uni. Sanan painajainen merkitys on kuitenkin yleistynyt tarkoittamaan myös pahoja unia. Painajaista olentona vastaa saamelaisilla Deattán-haltija.


query: Kuinka monta panttivankia Jan Erik Olsson otti Norrmalmstorgin pankkiryöstön aikana?

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Huomattuaan Olssonin konepistoolin pankin työntekijät hälyttivät poliisin. Poliisin ja Olssonin välille syttyi tulitaistelu ja Olsson ampui poliisia käteen. Sen jälkeen Olsson otti panttivangiksi neljä pankkivirkailijaa.

title: Erik Axel Karlfeldt

text: Erik Axel Karlfeldt syntyi Tolvmansgårdenilla, Karlbon kylässä, Folkärnan kunnassa, Taalainmaan kaakkoisosassa. Hänen isänsä oli maanviljelijä Erik Eriksson ja äitinsä Anna Jansdotter; sukunimen Karlfeldt hän otti myöhemmin. Seurakunnan pastori katsoi, että lahjakkaan Erik Axelin kannattaisi jatkaa opintojaan, ja vuonna 1878 hän aloitti Västeråsin oppikoulussa. Hän kuului koulun parhaimpiin oppilaisiin ja oli koulun kirjallisuusyhdistyksen jäsen. Karlfeldt asui opintojen aikana Västeråsissa, mutta vietti lomat kotonaan Karlbossa. Kesällä 1882 hän vaelsi Taalainmaan läpi. Syksyllä 1884 hän tapasi nuoren tytön, Anna Bollingin, ja rakastui tähän. Päästyään ylioppilaaksi Karlfeldt ei enää tavannut tyttöä, mutta tämä lienee innoittanut monia Karlfeldtin romanttisia runoja.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olofssonin rikollinen putki jatkui; vuonna 1975 Olofsson varasti miljoona kruunua Handelsbankenin Göteborgin pankkikonttorista. Vuonna 1999 Olofsson pidätettiin Tanskassa huumeiden salakuljetuksesta.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Rauhallisen yön jälkeen nousi jännitys taas 24. päivänä ryöstäjän kieltäydyttyä noudattamasta poliisin antautumiskehotusta. Olsson uhkasi ampua kaikki panttivangit. Olofsson varoitti pankissa olevan radiopuhelimen avulla, että Olsson voisi todellakin toteuttaa suunnitelmansa.[5]

title: A/D-muunnin

text:
Näytteenottotaajuus kertoo kuinka usein muunnos tehdään eli kuinka monta näytettä signaalista otetaan yhdessä sekunnissa. A/D muuntimen suurin näytteenottotaajuus riippuu siitä mikä on yhteen muunnokseen tarvittava aika.
Nyquistin teoreeman mukaan digitoitavasta signaalista täytyy ottaa näytteitä vähintään kaksi kertaa niin suurella taajuudella kuin korkein taajuus, joka halutaan tallennettavaksi.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivankidraaman aikana tuli selväksi, että Olsson oli karannut lomalta ja vankeinhuoltosysteemiin vaadittiin parannuksia ja valvontaa. Kaappauksen aikana panttivangit olivat Olssonin ja Olofssonin puolella ja vaativat välillä, että poliisi päästäisi heidät vapaaksi. Koko panttivankidraaman aikana eivät panttivangit olleet mitenkään järkyttyneitä tai panikoituneita. Poliisi oli onnistunut laskemaan pienoiskameran kattoon poratun reiän läpi ja kuvaamaan tilannetta holvissa. Oikeudessa Olsson sekä Olofsson tuomittiin aseellisesta ryöstöstä ja vankilasta karkaamisesta. Olofsson kuitenkin kiisti, ettei ollut koko panttivankidraaman aikana auttanut Olssonia ja yritti olla sillanrakentaja hänen ja poliisin välillä. Oman lausuntonsa mukaan hän yritti vain suojella panttivankeja. Olofsson sai pienemmän vankeusrangaistuksen. Vapauduttuaan vankilasta hän tapasi erään panttivangeista, Kristin Ehrnmarkin, ja heistä tuli hyvät ystävät.

title: S.W.A.T.

text: Elokuva kertoo Jim Streetistä, joka kuuluu Los Angelesin poliisin erikoisryhmään, SWATiin. Jim on yhdessä kollegansa Gamblen kanssa hoitamassa pankkiryöstön jälkeen syntynyttä panttivankitilannetta (perustuen löyhästi North Hollywoodin ryöstöön). Gamble kuitenkin ampuu vahingossa yhtä panttivankia ja kumpikin hyllytetään yksiköstä.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivankien myönteinen suhtautuminen kaappareihin sai lisähuomiota, kun ruotsalainen kriminologi ja psykiatri Nils Bejerot kertoi Tukholman syndroomasta eräässä televisio-ohjelmassa. [2]. Termillä tarkoitetaan nykyisin psykologista tilaa, jossa panttivangeille tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatuille henkilöille kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajiinsa. Tämänlaisesta solidaarisuudesta voi seurata monimutkaisia ongelmia, kun vangitut alkavat auttaa vangitsijoitaan toteuttamaan suunnitelmaansa tai pakenemaan poliisilta. Syndrooma kehittyy uhrin pyrkimyksestä asettua vangitsijan asemaan tai ansaita kidnappaajien sympatia puolelleen. Myöhemmin termiä on käytetty monissa panttivanki- ja kaappaustilanteissa. Nykyään Tukholma-syndroomaa käytetään melkein jokaisessa samanlaisessa tilanteessa, ja se on virallisesti todettu psyykkinen tila, joka kehittyy tietyissä kaappaustilanteissa. Joskus siitä käytetään virheellistä nimitystä Helsingin-syndrooma.

title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1995

text: Kultaa:[1] Jarmo Myllys, Ari Sulander, Jukka Tammi, Erik Hämäläinen, Timo Jutila (C), Marko Kiprusoff, Janne Niinimaa, Petteri Nummelin, Mika Strömberg, Hannu Virta, Raimo Helminen, Sami Kapanen, Esa Keskinen, Saku Koivu, Tero Lehterä, Jere Lehtinen, Mika Nieminen, Janne Ojanen, Marko Palo, Ville Peltonen, Raimo Summanen, Antti Törmänen, Juha YlönenHopeaa:[2] Boo Ahl, Roger Nordström, Thomas Östlund, Tomas Jonsson (C), Robert Nordmark, Christer Olsson, Marcus Ragnarsson, Leif Rohlin, Tommy Sjödin, Fredrik Stillman, Daniel Alfredsson, Charles Berglund, Jonas Bergqvist, Andreas Dackell, Per-Erik Eklund, Thomas Forslund, Roger Hansson, Erik Huusko, Mikael Johansson, Andreas Johansson, Jonas Johnsson, Stefan Nilsson, Stefan ÖrnskogPronssia:[3] Corey Hirsch, Dwayne Roloson, Andrew Verner, Greg Andrusak, Peter Allen, Dale DeGray, Len Esau, Jamie Heward, Brad Schlegel, Tom Tilley, Brian Tutt (C), Luciano Borsato, Chris Bright, Rich Chernomaz, Brandon Convery, Iain Fraser, Mark Freer, Chris Govedaris, Todd Hlushko, Jean-François Jomphe, Ralph Intranuovo, Mike Maneluk, Andrew McKim

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Ruotsin hallitus hyväksyi Olofssonin kuljettamisen Tukholmaan. Pankkia ympäröivät korttelit suljettiin ja raskaasti aseistautuneet poliisit piirittivät pankin. Olofsson vietiin pankin huoneistoon ja yhteys ryöstäjän ja poliisin välille saatiin. Ryöstäjälle luvattiin vapaa pääsy, ellei hän veisi panttivankeja - ja Olofssonia - pankista. Tähän Olsson ei suostunut ja vaati edelleen kolme miljoonaa kruunua sekä pakoauton.[3]

title: Tukholma-syndrooma

text: Syndrooma on saanut nimensä Tukholmassa 23. lokakuuta 1973 tapahtuneen Norrmalmstorgin pankkiryöstöä seuranneen panttivanki- ja piiritystilanteen jälkeen. Kuusi päivää kestäneessä piirityksessä ryöstäjät pitivät panttivankeina neljää pankkivirkailijaa. Uhrien reaktio hämmästytti maailmaa, sillä tilanteen lauettua he halasivat ja suutelivat ryöstäjiä ja pysyivät heidän puolellaan, vaikka heidät tuomittiin vankilaan. Termin Tukholma-syndrooma otti käyttöön kriminologi ja psykologi Nils Bejerot, joka avusti poliisia ryöstön aikana. Bejerot käytti termiä uutislähetyksessä, josta se otettiin psykologien käyttöön maailmanlaajuisesti.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olsson oli panttivankidraaman aikana soittanut pääministeri Olof Palmelle ja vannoi tälle, että hän aikoo toteuttaa tekonsa, ellei hänen vaatimuksiinsa suostuta.

title: Eija Hetekivi Olsson

text: Vuonna 2014 hänelle myönnettiin Jan Myrdalin perustama Robespierre-kirjallisuuspalkinto. Palkintoperustelujen mukaan Hetekivi Olsson on antanut äänen ja kielen tämän päivän Göteborgissa varttuneelle lähiölapselle.

title: Mikkelin panttivankidraama

text: Mikkelin panttivankidraama tai Jakomäen pankkiryöstö oli 8.–9. elokuuta 1986 sattunut tapahtumasarja, joka päättyi dramaattisesti räjähdykseen Mikkelin torin laidalla, Maaherrankadulla lähellä Raatihuoneenkadun risteystä. Helsinkiläinen Jorma Kalevi Takala (s. 11. heinäkuuta 1950, Liperi) otti pankkiryöstön yhteydessä Helsingissä kolme panttivankia, joiden kanssa hän matkusti autolla Mikkelin torille. Tapahtuma päättyi Takalan räjäytettyä auton, itsensä ja kuljettajana toimineen panttivangin, Jukka Häkkisen (s. 13. toukokuuta 1961). Kyseessä oli tekotavaltaan ja loppuratkaisultaan Suomen oloissa ennenkokematon rikos. Tapauksen jälkiselvittelyjen yhteydessä viranomaiset joutuivat poikkeuksellisen kovan arvostelun kohteeksi.

title: Steen Christensen

text: Steen Viktor Christensen (s. 9. lokakuuta 1964) on tanskalainen rikollinen, joka tuomittiin Tanskassa vuonna 1992 kahdeksitoista vuodeksi vankeuteen useista pankkiryöstöistä, panttivankien ottamisesta ja raiskauksesta. Vankilaviranomaiset päästivät Christensenin Vridslöselillen vankilasta vuoden 1997 syksyllä vartioimattomalle lomalle poliisin vastustuksesta huolimatta. Christensen karkasi loman aikana Suomeen ja tappoi kaksi poliisia.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Norrmalmstorgin pankkiryöstö oli Tukholman Norrmalmstorgilla sijainneeseen Kreditbanken-pankin konttoriin 23. elokuuta 1973 tehty pankkiryöstö, joka johti panttivankien ottamiseen ja 28. elokuuta asti jatkuneeseen poliisipiiritykseen.[1] Poliisia avustanut kriminologi ja psykologi Nils Bejerot käytti panttivankien samaistumisesta kaappaajiinsa nimitystä Tukholma-syndrooma[2].

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: 26. elokuuta poliisit alkoivat valmistautua ratkaisevaan toimintaan. Linnoitustöitä tehtiin pankin huoneistossa, ambulanssit odottivat ulkona ja sairaalat olivat valmiina toimintaan. Ryöstäjän vaatima auto ajettiin pois ja keskustelut ja myönnytykset päättyivät. Myöhään illalla aloitettiin pankkiholvin katon poraukset. Poliisi aikoi luultavasti tehdä rynnäkön holviin katon kautta. Tähän Olsson vastasi tulitaistelulla ja sitoi panttivangit pankkilokeroihin, jotta he olisivat tukehtuneet, jos poliisi olisi laskenut kaasua holviin.

title: North Hollywoodin pankkiryöstö

text: SWAT palasi vielä Mătăsăreanun pidättämisen jälkeen pankille, koska kolmannen ryöstäjän epäiltiin pitävän pankissa olevia henkilöitä panttivankeinaan. Pankin asiakkaat olivat kuitenkin lukittautuneet holviin eikä mahdollista kolmatta ryöstäjää löytynyt. Epäilyn takia poliisi ei päästänyt lääkintäyksiköitä alueelle, minkä vuoksi Mătăsăreanu kuoli lopulta verenhukkaan.[2]

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Eräs Kreditbankenin rakennuksessa työskennelleistä poliisimiehistä onnistui dramaattisella tavalla sulkemaan pankkiholvin oven, jonka taakse panttivangit ja kaappari sekä Olofsson olivat vetäytyneet hetkeksi lepäämään. Poliisi lukitsi pankkiholvin ulko-oven ja ryöstäjä sisäoven. Poliisin yhteydet holviin hoidettiin puhelimella. Ryöstäjien puhelin oli suljettu ulospäin meneviltä puheluilta. Tunnelma ryöstäjän ja poliisin välillä oli hermostunut ja pankkiholvi alkoi muistuttaa piiritettyä linnoitusta.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Tiistaina kannettiin paareja ja erilaisia teknisiä kalustoja pankkiin. Ryöstäjä vastasi tähän tulella. Yksi poliisimies haavoittui lievästi. Poliisitoiminta tehostui ja illalla poliisipäällikkö Kurt Lindtroth suoritti ratkaisevan hyökkäyksen. Poliisit laskivat kaasua holviin. Ennen tätä poliisi oli heittänyt holviin kaasunaamarit poratun reiän kautta. Panttivangit ja Olofsson olivat panneet kaasunaamarit päälle. Heti kun kaasu laskettiin holviin, ryöstäjä antautui ja Olofsson ja panttivangit kannettiin paareilla ulos holvista. Olsson pystyi kävelemään ulos holvista. Olsson oli väsynyt, pettynyt ja poliisin uuvuttama. Hänen suunnitelmansa olivat epäonnistuneet. Heti tämän jälkeen komisario Sven Thorander ilmoitti draaman päättymisen.[3]

title: Norrmalmstorg

text: Aukio tunnetaan etenkin siitä, että siellä tapahtunut pankkiryöstö loi käsitteen Tukholma-syndrooma. "Kreditbanken" (nyt osa Nordeaa) jossa ryöstö tapahtui ei enää sijaitse alueella, vaan sen tilalla on nykyisin ruotsalaisen muotibrändi Acne Jeansin lippulaivatavaratalo.

title: Jan-Erik Sundström

text: Jan-Erik Sundströmin tulot romahtivat 1960-luvun loppupuolella kotimaisen omenan kysynnän romahtaessa suuren ulkomaisen omenatuonnin seurauksena. Jonkun aikaa Jan-Erik Sundström kuljetti omenia kuorma-autolla pohjoiseen, mutta lopulta ne eivät käyneen kaupaksi sielläkään. Viimeiset lastit kipattiin jonkun koulun pihalle lasten syötäväksi..

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Luokka:Tukholman historia Luokka:Vuoden 1973 rikokset Luokka:Pankkiryöstöt

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olsson sai 10 vuotta vankeutta. Vapauduttuaan Olsson pakoili poliisia monta vuotta vakavista talousrikoksista. Vuonna 2006 Olsson antautui poliisille 5. toukokuuta Helsingborgin poliisitalolla. Hänen tapauksensa oli kuitenkin loppuun käsitelty.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivangit olivat 32-vuotias Birgitta Lundblad, 21-vuotias Elisabeth Oldgren, 21-vuotias Kristin Ehnmark ja 25-vuotias Sven Säfström.[3] Olsson vaati kolme miljoonaa Ruotsin kruunua panttivankeja vastaan. Hän vaati, että Norrköpingin vankilassa istuva Clark Olofsson vapautettaisiin ja tuotaisiin pankkikonttoriin. Olsson vaati itselleen myös nopeaa pakoautoa.[4]

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Poraus keskeytettiin väliaikaisesti. 27. elokuuta jatkui poliisin määrätietoinen toiminta. Silloin oli pidetty muutaman tunnin tauko. Kattoon porattiin lisää reikiä. 28. elokuun vastaisena yönä jatkuivat poraukset lakkaamatta, eikä ryöstäjille annettu tilaisuutta nukkua.[3]

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Eräs panttivangeista, Kristin Ehnmark, sanoi puhelinhaastattelussa, että hän luotti ryöstäjään, mutta pelkäsi, että poliisit saattaisivat harkitsemattomuudellaan aiheuttaa verenvuodatusta. Aluksi Olssonin henkilöllisyys oli epävarma. Tuolloin poliisi epäili ryöstäjän olevan eteläruotsalainen 21-vuotias pankkiryöstäjä, joka olisi karannut eräästä laitoksesta. Epäillyn veli matkusti Tukholmaan ja yritti puhua veljelleen järkeä, mutta oli vähällä joutua ammutuksi. Puhelinhaastattelun jälkeen todettiin miehen olevan 32-vuotias vanki, joka ei ollut palannut lomaltaan laitokseen. Ryöstäjä oli kuitenkin eteläruotsalainen, koska murteen perusteella ei voitu erehtyä siitä, että Ehnmark oli eteläruotsalainen.

title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Ryöstö tehtiin 23. elokuuta vuonna 1973, kun juuri vankilasta vapautunut Jan Erik Olsson asteli konepistooli kädessä Kreditbankenin konttoriin Norrmalmstorgissa, Tukholman keskustassa.[3]

title: Matti Markkanen

text: Markkanen tuli tunnetuksi lähinnä pankkiryöstöistä ja siitä, että hän varasti pakoautokseen tavallisesti Volvon, mistä median keksimä lisänimi juontuu. Syyksi juuri Volvon valintaan Markkanen on maininnut sen, että kyseistä automerkkiä mainostettiin 1960-luvun Tanskassa murtovarmaksi, joten hän koki kyseisen auton varastamisen ikään kuin haasteena. Hän tutustui autoon vuokraamalla yhden ja opettelemalla, kuinka se voidaan ottaa käyttöön ilman avaimia. Itse ryöstelyjen motiiveiksi hän kertoi jännityksen kaipuun ja halun vastustaa vallitsevia auktoriteetteja.

title: Power of 10

text: Power of 10 on Janne Katajan juontama suomalainen visailuohjelma, jota esitti MTV3. Ohjelman ideana on se, että kilpailija tietää, kuinka monta prosenttia suomalaisista tekee jotain tiettyä asiaa, esimerkiksi kuinka moni on oksentanut julkisella paikalla.


query: USS Ranger CV-4 laskettiin vesille?

title: USS Ranger (CV-4)

text: Sen köli laskettiin 26. elokuuta 1931 Newport News Shipbuilding and Drydock Companyllä Newport Newsissä Virginiassa. Alus laskettiin vesille 25. helmikuuta 1933 kumminaan Herbert Hooverin puoliso. Se otettiin palveluskäyttöön 4. kesäkuuta 1934 Norfolkin laivastontelakalla ensimmäisenä päällikkönään Arthur L. Bristol ja se poistettiin palveluskäytöstä 18. lokakuuta 1946.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger lähti 30. syyskuuta 1945 San Diegosta Balboaan, jossa siihen nousi siviilejä ja sotilaita kuljetettavaksi New Orleansiin. Alus saapui määränpäähänsä 18. lokakuuta. Seurattuaan laivastopäivän juhlallisuuksia alus lähti 30. lokakuuta Pensacolaan vieraillen matkalla Norfolkissa. Alus saapui Philadelphian laivastontelakalle 18. marraskuuta huollettavaksi.[1]

title: USS Hornet (CV-12)

text: Alus tilattiin Newport News Shipuilding and Dry Dock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta nimellä USS "Kearsage". Aluksen nimeksi vaihdettiin "USS Hornet" 20. lokakuuta 1942 Santa Cruzin taistelussa uponneen USS "Hornetin" kunniaksi. Sen köli laskettiin 3. elokuuta 1942, ja se laskettiin vesille 30. elokuuta 1943 kumminaan puolustusministeri Frank M. Knoxin puoliso. Alus valmistui 29. marraskuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään Miles M. Browning"."

title: USS Bennington (CV-20)

text:
Alus tilattiin New Yorkin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin
15. joulukuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 28. helmikuuta 1944 kumminaan rouva Melvin J. Maas. Se otettiin palvelukseen 6. elokuuta 1944 ensimmäisenä päällikkönään James B. Sykes.

title: USS Hancock (CV-19)

text: Alus tilattiin Bethlehem Steel Compnayltä Fore Riverin telakalta Quincystä Massachusettsista. Sen köli laskettiin 26. tammikuuta 1943 "USS Ticonderogana", mutta se nimettiin uudelleen 1. toukokuuta "USS Hancockiksi". Alus laskettiin vesille 24. tammikuuta 1944 kumminaan laivaston ilmailuosaston johtaja kontra-amiraali Ramseyn puoliso. Alus liitettiin laivastoon 15. huhtikuuta 1944 ensimmäisenä päällikkönään Fred C. Dickey.

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger siirrettiin Norfolkin laivastontelakalle, jossa sen lentokantta vahvistettiin ja sille asennettiin uuden tyyppinen katapultti, tutka ja jarruvaijerit. Muutoksilla mahdollistettiin yöhävittäjien koulutus aluksella. Alus palasi palvelukseen 11. heinäkuuta ja se läpäisi Panaman kanavan viisi vuorokautta myöhemmin. Balboassa alukselle nousi useita satoja sotilaita kuljetettavaksi San Diegoon, jonne se saapui 25. heinäkuuta.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger viipyi Yhdysvaltain itärannikolla, kunnes se poistettiin palveluksesta 18. lokakuuta 1946 Norfolkin laivastontelakalla. Alus poistettiin laivastoluettelosta 29. lokakuuta ja se myytiin 28. tammikuuta 1947 romutettavaksi Sun Shipbuilding and Drydock Companylle Chesteriin.[1]

title: USS Essex (CV-9)

text: Alus tilattiin Newport News Shipbuildingiltä Newport Newsistä Virginiasta. Sen köli laskettiin 28. huhtikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 31. heinäkuuta 1942 kumminaan ilmavoimista vastaavan apulaislaivastoministerin Artemus L. Gatesin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 31. joulukuuta ensimmäisenä päällikkönään D. B. Duncan.

title: USS Ranger (CV-4)

text: 102. yöhävittäjälaivueen ja lähes 1000 merijalkaväen sotilaan noustua alukseen alus lähti 28. heinäkuuta Havaijille, ja se saapui 3. elokuuta Pearl Harboriin. Alus koulutti yöhävittäjätoimintaa Pearl Harborin vesillä, kunnes se siirrettiin 18. lokakuuta San Diegoon Alamedan laivaston ilmavoimien komentajan alaisuuteen. Alus oli sodan lopun koulutustehtävissä kouluttaen lentorykmenttejä ja laivueita pitkin Kalifornian rannikkoa.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger (runkonumero CV-4) oli Yhdysvaltain laivaston ensimmäinen alusta lähtien lentotukialukseksi rakennettu alus. Alus palveli toisessa maailmansodassa pääasiassa Atlantilla ja osallistui liittoutuneiden maihinnousuun Pohjois-Afrikkaan. Vuoden 1944 kesällä alus siirtyi Tyynellemerelle, jossa toimi koulutustehtävissä.

title: Luettelo Yhdysvaltain laivaston lentotukialuksista

text: USS Lexington (CV-2), 1925, vaurioitui ilmahyökkäyksessä, upotettu 1942 USS Saratoga (CV-3), 1925, upotettu atomipommitestissä 1946 USS Ranger (CV-4), 1933, ensimmäinen alun alkaen lentotukialukseksi rakennettu Yhdysvaltain laivaston alus, poistettu käytöstä 1946[2]

title: Washingtonin laivastosopimus

text: Vuonna 1931 Yhdysvallat oli edelleen paljon alle sopimuksen sallimien rajojen tukialuksien suhteen. "USS Ranger (CV-4)" (14 700 tonnia) oli ensimmäinen Yhdysvaltain lentotukialus, joka oli suunniteltu alkujaan sellaiseksi. Koska muita suuria sotalaivoja ei sopimuksen takia voinut rakentaa, alkoi laivasto suunnitella vielä kahden uuden tukialuksen rakentamista. Vuonna 1933 kongressi hyväksyi rahoituksen näille uusille tukialuksille: "USS Yorktown (CV-5)" (20 100 tonnia) ja "USS Enterprise (CV-6)" (20 100 tonnia). Edelleen sopimuksen rajoittamaan 137 000 tonniin sitoutuneena aloitettiin viimeisen sotia edeltävän tukialuksen "USS Wasp (CV-7)" (14 900 tonnia) 1. huhtikuuta 1936, jonka jälkeen Yhdysvaltain laivastolla oli kuusi lentotukialusta, yhteensä 137 000 tonnia, jossa määrä pysyi siihen saakka kun Japani irtaantui sopimuksesta 1936. Toisen maailmansodan alkaessa Yhdysvalloilla kuusi lentotukialusta, kun mukaan ei lasketa vanhaa "USS Langley (CV-1)" -tukialusta, joka oli muutettu vesitasojen kuljetusalukseksi vuonna 1936, jotta uusi "USS Wasp (CV-7)" voitiin rakentaa. Sopimus ja hyökkäys Pearl Harboriin 7. joulukuuta 1941 olivat pääasialliset syyt Yhdysvaltain laivasto muuttumiseen taistelulaivakeskeisestä lentotukialuskeskeiseksi.

title: USS Yorktown (CV-10)

text: Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta nimellä USS "Bon Homme Richard". Sen köli laskettiin 1. joulukuuta 1942. Alus nimettiin uudelleen 26. syyskuuta USS "Yorktowniksi". Se laskettiin vesille 21. tammikuuta 1943 kumminaan rouva Eleanor Roosevelt ja liitettiin laivastoon 15. huhtikuuta Norfolkin laivastontelakalla ensimmäisenä päällikkönään Joseph J. Clark.

title: USS Bunker Hill (CV-17)

text: Alus tilattiin Bethlehem Steel Companyltä Quincystä Massachusettsista. Sen köli laskettiin 15. syyskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1942 kumminaan Donald Boyntonin puoliso. Alus liitettiin laivastoon 24. toukokuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään J. J. Ballentine.

title: USS Ranger (CVA-61)

text: USS Ranger (runkonumerot CVA-61 ja CV-61) oli Yhdysvaltain laivaston Forrestal-luokan lentotukialus. Alus osallistui Vietnamin sodan operaatioihin Etelä-Kiinan merellä ja Persianlahden sotaan. Nykyisin alusta ollaan kunnostamassa museolaivaksi.

title: USS Ranger (CV-4)

text: Luokka:Yhdysvaltain laivaston lentotukialukset Luokka:Yhdysvaltalaiset toisen maailmansodan lentotukialukset

title: USS Wasp (CV-7)

text: Sen köli laskettiin 1. huhtikuuta 1936 Bethlehem Shipbuilding Companyn telakalla Quincyssä Massachusettsissa ja alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1939 kumminaan apulaislaivastoministeri Charles Edisonin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 25. huhtikuuta 1940 Army Quartermaster Basessa South Bostonissa Massachusettsissa ensimmäisenä päällikkönään John W. Reeves Jr.

title: USS Wasp (CV-18)

text: Alus tilattiin Bethlehem Steel Companyltä Quincystä Massachusettsistä. Sen köli laskettiin 18. maaliskuuta 1942 nimellä "USS Oriskany" ja alus nimettiin uudelleen "USS Waspiksi" 13. marraskuuta. Alus laskettiin vesille 17. elokuuta 1943 kumminaan Massachusettsin senaattorin David I. Walshin sisar Julia M. Walsh. Alus liitettiin laivastoon 24. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään Clifton A. F. Sprague.

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Rangerin lentotoiminta aloitettiin 6. elokuuta 1934 ja se lähti 17. elokuuta neitsytristeililylle Rio de Janeiroon, Buenos Airesiin ja Montevideoon. Alus palasi 4. lokakuuta Norfolkiin, josta se teki lisää koejoja Virginia Capesin edustalla aina 28. maaliskuuta 1935 saakka. Alus lähti koeajojen päätyttyä Tyynelle valtamerelle Panaman kanavan kautta, jonka se läpäisi 7. huhtikuuta. Alus saapui San Diegoon 15. huhtikuuta.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: Alus palasi 6. lokakuuta Kotilaivaston mukana Scapa Flowhun. USS Ranger partioi Britannian kuninkaallisen laivaston 2. taistelulaivaviirikön Islantiin. Alus lähti 26. marraskuuta Hvalfjordista Bostoniin, jonne se saapui 4. joulukuuta. Alus määrättiin 3. tammikuuta 1944 koululaivaksi Quonset Pointiin.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger lähti 2. lokakuuta Kotilaivaston mukana häiritsemään Norjan rannikon meriliikennettä Bodön edustalle. Alukselta lähetettiin matkaan 4. lokakuuta Vestfjordista 20 Dauntless syöksypommittajaa, joita suojasi kahdeksan Wildcat hävittäjää. Osasto upotti useita aluksia. Toinen alukselta lähtenyt lento-osasto, jossa oli 10 Avengeria ja kuusi Wildcatia, tuhosi kolme alusta. Lentokoneista tuhoutui kolme. Kolme Saksan ilmavoimien tiedustelukonetta paikallisti lentotukialuksen 4. lokakuuta, mutta laivaston ilmavoimien koneet pudottivat kaksi ja karkottivat kolmannen saksalaiskoneen.[1]

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger teki partiomatkan Argentiaan, josta se palasi Newportiin 1. heinäkuuta. Alukselle kuormattiin 72 P-40 hävittäjää, jotka se laski maihin jälleen Accrassa 19. heinäkuuta. Käytyään Trinidadissa alus palasi Norfolkiin, jossa se osallistui laivastoharjoitukseen 1. lokakuuta saakka. Harjoituksesta vapauduttuaan alus oli koulutustehtävissä Bermudan vesillä neljän saattuetukialuksen kanssa.[1]

title: USS Bon Homme Richard (CV-31)

text: Alus tilattiin New Yorkin laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 1. helmikuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1944 kumminaan vara-amiraali McCainin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 26. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään A. O. Rule Junior.

title: USS Ranger (CV-4)

text: Chesapeakenlahdella olleen harjoituksen jälkeen USS Ranger oli Norfolkin laivastontelakalle huollettavana 16. joulukuuta - 7. helmikuuta 1943. Palvelukseen palattuaan alus kuljetti 75 P-40L hävittäjää Casablancaan, jonne se saapui 23. helmikuuta. Palattuaan Yhdysvaltoihin alus koulutti lentäjiä Uuden Englannin rannikolla käyden aina Halifaxissa saakka. Alus lähti 11. elokuuta Halifaxista Britteinsaarille, jossa se liittyi 19. elokuuta Britannian Kotilaivastoon Scapa Flowssa. Alus aloitti Kotilaivaston mukana saattueiden saapumisreittien valvonnan.[1]

title: USS Lexington (CV-16)

text: Alus tilattiin Bethlehem Steel Companyltä Quincystä Massachusettsista. Sen köli laskettiin 15. heinäkuuta 1941 nimellä USS "Cabot," ja se nimettiin USS "Lexingtoniksi" 16. heinäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 23. syyskuuta kumminaan Theodore D. Robinsonin puoliso, ja se otettiin palvelukseen 17. helmikuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään Felix B. Stump.

title: USS Yorktown (CV-5)

text: "USS Yorktown" tilattiin 3. elokuuta 1933 Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta. Sen köli laskettiin 21. toukokuuta 1934 ja alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1936 kumminaan presidentti Franklin D. Rooseveltin puoliso Eleanor Roosevelt. Alus liitettiin laivastoon vuotta myöhemmin 30. syyskuuta, jolloin sen ensimmäisenä päällikkönä oli Ernest D. McWhorter.

title: USS Ranger (CV-4)

text: USS Ranger johti taisteluosastoa, jossa oli sen lisäksi neljä Sangamon-luokan saattuetukialusta, maihnnousussa Vichyn Ranskan hallitsemaan Marokkoon 8. marraskuuta 1942. Yhdeksän aluksen Wildcat hävittäjää hyökkäsi varhain aamulla Rabatin ja Rabat-Salen lentokentille ja Vichyn Ranskan Marokkoon sijoitettujen ilmavoimien esikuntaan ilman tappioita. Ne tuhosivat yhteensä 21 lentokonetta. Toinen lentue tuhosi saman aikaisesti seitsemän lentokonetta Port Lyauteyn lentokentälle. Lentokoneet rynnäköivät lisäksi satamassa olleita aluksia ja rannikkotykistön asemia vastaan.[1]

title: USS Belleau Wood (CVL-24)

text: Alus tilattiin New York Shipbuilding Corporationin telakalta Camdenista New Jerseystä Cleveland-luokan kevyt risteilijä "USS New Havenina" (CL-76). Sen köli laskettiin 11. elokuuta 1941. Ennen vesille laskua se päätettiin 16. helmikuuta 1942 luokitella uudelleen lentotukialukseksi runkonumerolla CV-24 ja se nimettiin "USS Belleau Woodiksi" 31. maaliskuuta. Alus laskettiin vesille 6. joulukuuta 1942 kumminaan merijalkaväen komentajan Thomas Holcombin puoliso. Se otettiin palveluskäyttöön 31. maaliskuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään Alfred M. Pride.

title: USS Ranger (CV-4)

text: Kolmen vuorokauden aikana alukselta tehtiin 496 lentosuoritetta, joiden aikana saatiin kaksi osumaa satamassa olleesiin laivueenjohtajaan Albatrosiin. Lentokoneet iskivät myös risteilijä Primaguetiin, tuhoten kaksi sukellusvenettä syvyyspommein ja iskien rannikkopuolustukseen. Taisteluiden aikana tuhottiin yli 70 lentokonetta maahan ja ammuttiin alas viisitoista. USS Ranger menetti taisteluissa 16 lentokonetta. Casablanca antautui 11. marraskuuta, ja seuraavana päivänä USS Ranger lähti paluumatkalle Norfolkiin, jonne se saapui 23. marraskuuta.[1]

title: USS Ticonderoga (CV-14)

text: Alus tilattiin Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta. Sen köli laskettiin 1. helmikuuta 1943 nimellä "USS Hancock". Alus nimettiin uudelleen 1. toukokuuta 1943 "USS Ticonderogaksi". Se laskettiin vesille 7. helmikuuta 1944 kumminaan neiti Stephanie Sarah Pell ja alus liitettiin laivastoon Norfolkin laivastontelakalla 8. toukokuuta ensimmäisenä päällikkönään Dixie Kiefer.


query: Onko Utajärven kirkko länsitornillinen tukipilarikirkko?

title: Utajärven kirkko

text: Kirkko on valmistunut vuonna 1762. Tyyliltään se on länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä, mutta sen rakentajana toimi ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkossa on noin 320 istumapaikkaa. Myös kirkon vieressä seisova kellotapuli on Väänäsen rakentama. Se valmistui vuonna 1764. Vuoden 1894 korjauksissa lääninarkkitehti Julius Basilier muutti kirkon ulkoasun ajan hengen mukaisesti uusgoottilaiseksi. Alkuperäinen asu palautettiin vuonna 1970 tehdyissä entistämistöissä. Entisöinnin suunnitteli Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori Esko Järventaus. Kirkon seuraava kunnostus tehtiin vuonna 2009.

title: Utajärven kirkko

text: Utajärven kirkko on Utajärven evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko kuntakeskuksen länsipuolella, lähellä valtatietä 22 Oulujoen etelärannalla.

title: Nurmeksen kirkko

text: Tyylisuunta on uusgotiikka ja kirkko tavoittelee katedraalimaisuutta. Muodoltaan Nurmeksen kirkko on länsitornillinen pitkäkirkko. Kirkkoa on korjattu vuosina 1930 ja 1962. Urut ovat Hans Heinrichin 1976 valmistamat ja 41-äänikertaiset. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Väinö Hämäläinen vuonna 1913. Istumapaikkojen määrän perusteella Nurmeksen kirkko on Suomen viidenneksi suurin kirkko.

title: Kärkölän kirkko

text: Kärkölän kirkko on Kärkölän seurakunnan kirkko Kärkölässä Päijät-Hämeessä. Punatiilinen kirkko edustaa tyyliltään uusgotiikkaa ja on muodoltaan länsitornillinen pitkäkirkko. Kirkon on suunnitellut L. I. Lindqvist.

title: Juvan kirkko

text: Juvan kirkko on graniitista rakennettu länsitornillinen pitkäkirkko. Kirkon itäpäässä on tiilistä muurattu sakasti, ja kirkkosalin pitkillä sivuilla on katonharjaa matalammat sakarat. Kirkon harjakatto on nykyisin katettu kuparipellillä. Kahdessa kerroksessa olevien ikkunoiden välissä on lehterit. Kirkossa on noin 1500 istumapaikkaa. Kirkkosalin jakaa kolmeen laivaan kaksi puupilarien riviä.

title: Jukkasjärven kirkko

text: Jukkasjärven kirkko () on Ruotsin Lapissa Kiirunan kunnan Jukkasjärvellä oleva kirkkorakennus. Sen vanhin osa on rakennettu 1607–1608. Kirkko on tyypiltään tukipilarikirkko, joita on rakennettu melkein pelkästään Suomeen Pohjanmaalle ja vain jokunen muualle Suomeen ja Pohjois-Ruotsiin. Kirkkoja on säilynyt 11, joista Jukkasjärven kirkko on ainoana Ruotsissa, muut 10 ovat Suomessa. Tukipilarikirkkojen vilkkainta rakennusaikaa oli 1600-luku.

title: Utajärven kirkko

text: Petterson, Lars 1962. Utajärven kirkko ja tapuli. Teoksessa: Korhonen, Arvi (toim.), Utajärven vaiheita. Muistojulkaisu kirkon 200-vuotisjuhlaan. Utajärven seurakunta. Kauppakirjapaino Oy, s. 145–247. Citation error, replace with{{cite book| title = Pohjois-Pohjanmaan kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet Osa 1. Pohjois-Pohjanmaan Seutukaavaliiton Julkaisu A:115| publisher = Oulu: Pohjois-Pohjanmaan Seutukaavaliitto| year = 1993| id = ISBN 951-9328-53-X| page = 166}} Check date values in: |accessdate= (help)

title: Ulrika Eleonoran kirkko (Kristiinankaupunki)

text: Kirkko on länsitornillinen kahden pilariparin tukipilarikirkko ja säilynyt ennallaan lukuun ottamatta ikkunoita, joita suurennettiin 1800-luvun alkupuolella. Suippohuippuinen torni on rakennettu kolmannekseltaan länsipään sisään ja hiukan kallellaan rakennusteknisen virheenvuoksi, ja sitä sanotaan joskus leikillisesti Kristiinankaupungin "Pisan torniksi". Paanukatto on itäpäästä aumattu, toisin kuin muissa tukipilarikirkoissa. Kirkon rakennustöitä valvoi Gabriel Saarenpää Lapualta. Kirkko on tyypillinen rannikkoseudun kirkko. Laivanrakennustaito näkyy kirkon kaarevassa sisäkattorakenteessa. Kirkkosalissa on pyörylöin koristellut sidehirret molempiin suuntiin. Sisätilojen penkit ja länsilehterit ovat alkuperäiset, saarnastuoli ajalta 1759–1761. Sakaristossa on tulisija vuodelta 1760. Ne olivat aiemmin tavallisia, mutta niitä on säilynyt vain muutama. Kirkossa on votiivilaivoja. Kuorin koilliskulmassa oleva urkulehteri, ja siellä olevat urut ovat 1770-luvulta. Kirkon ympärille valmistui kirkkotarha 1653. Sinne on aiemmin haudattu kaupungin merkkisuvut ja siellä on myös sankarihaudat. Tapulin vieressä oleva neljän yhteen rakennetun hautakappelin pulpettikattoinen rivistö on 1700-luvun lopulta.

title: Tyrnävän kirkko

text: Tyrnävän ensimmäinen kirkko lienee rakennettu maaherra Erik Soopiin toimikaudella vuosina 1644–1648. Kun tyrnäväläiset saivat kappeliseurakunnan oikeudet alettiin varsin pian rakentaa uutta kirkkoa vanhan paikalle. Vuonna 1670 valmistunut länsitornillinen tukipilarikirkko on ollut hyvin samantyylinen kuin samoihin aikoihin rakennettu naapuripitäjän Kempeleen kirkko. Rakentajina lienevät olleet Kempeleen kirkon rakentaja Matti Härmä sekä Pietari ja Matti Suorsa. Myös kirkon kellotapuli on valmistunut samaan aikaan. Tämä kellotapuli myytiin huutokaupalla vuonna 1769. Sen tilalle oli kiiminkiläinen Heikki Väänänen rakentanut uuden tapulin jo 1762.

title: Eräjärven kirkko

text: Eräjärven kirkko on Orivedellä, entisen Eräjärven kunnan alueella sijaitseva puukirkko. Nykyinen kirkko on Eräjärven kolmas puukirkko ja sen on rakentanut paikkakuntalainen Mats Åkergren. Käyttöön se vihittiin vuonna 1821. 1800-luvulla vaikuttaneita tyylisuuntauksia mukaillen Eräjärven kirkko länsitornillinen, tasavartinen ristikirkko.

title: Sodankylän vanha kirkko

text: Tyypiltään kirkko liittyy erityisesti Pohjanmaalla esiintyviin niin sanottuihin tukipilarikirkkoihin. Sisältä kirkko on vuoraamaton ja maalamaton. Ulkoseinät ovat nykyisin täysin laudoitetut. Valtaosa rakenteista on nähtävissä tai muuten helposti selville saatavissa. Näin ollen kirkolla on Suomen puurakennustaiteen selvittelyssä keskeinen asema.

title: Keuruun vanha kirkko

text: Keuruun vanha kirkko on vuosina 1756–59 rakennettu länsitornillinen pitkäkirkko, johon on liitetty lyhyet ristivarret. Kirkon alkuperäiset piirteet ovat säilyneet hyvin.

title: Tukipilarikirkko

text: Suuri osa tukipilarikirkoista on hävinnyt. Ne ovat palaneet tulipaloissa tai purettu uuden tieltä. Hävinneistä kirkoista mainittakoon muun muassa Oulun vanha puinen tuomiokirkko, Iin Pyhän Laurentiuksen kirkko sekä Hailuodon ja Saloisten kirkot.

title: Vanha kirkko (Tervola)

text: Tervolan vanha kirkko on yksi Tervolan seurakunnan kolmesta kirkosta. Se on rakennettu vuosina 1687–1689 ja on yksi Suomen parhaiten säilyneistä 1600-luvun kirkoista. Tyypiltään se on niin sanottu tukipilarikirkko. Vanha kirkko otettiin pois käytöstä Tervolan ison kirkon valmistuttua vuonna 1865. Kirkko otettiin kunnostettuna uudelleen käytöön vuonna 1950. Nykyisin vanha kirkko on seurakunnan pääkirkkona kesä-elokuun ajan. Sitä käytetään myös jouluna ja hiljaisella viikolla. Kirkkoon mahtuu istumaan noin 200 ihmistä.

title: Temmeksen kirkko

text:
Temmeksen kirkko on Tyrnävällä Temmeksen taajamassa sijaitseva Tyrnävän seurakuntaan kuuluvan Temmeksen kappeliseurakunnan kirkko. Kirkko on puinen länsitornillinen tukipilarikirkko ja sinne mahtuu noin 300 kuulijaa.
Temmeksen seurakunta itsenäistyi alun perin Limingan emäseurakunnasta vuonna 1899. Itsenäinen seurakunta Temmes oli vuoteen 2001 asti, jolloin Temmeksen kunta liitettiin Tyrnävän kuntaan ja samalla kuntien seurakunnat yhdistyivät.

title: Vöyrin puukirkko

text: Vöyrin puukirkko on Suomen vanhin käytössä oleva puukirkko Vöyrillä Pohjanmaalla. Länsitornillinen tukipilarikirkko valmistui vuonna 1626. Se laajennettiin ristikirkoksi 1777. Krusifiksi on kirkon tunnetuin taideteos. Sen on veistänyt tuntematon taiteilija luultavasti Lyypekissä noin 1375–1400. Kirkon vanhimpiin esineisiin kuuluu alttarikaappi, joka on tehty Lyypekissä 1400-luvun loppupuolella ja on luultavasti tuotu sotasaaliina Saksasta 1700-luvulla.

title: Utajärven kirkko

text: Piispa Carl Erik Mennanderin tarkastuksen yhteydessä Oulussa 10. helmikuuta 1760 käsiteltiin Utajärven kylien anomusta kappelin rakentamisesta. Perusteluiksi todettiin muun muassa, että anomuksessa mainituissa kylissä oli noin 85 savua, vaikka torppareita ja sotamiehiä ei laskettaisi, ja että Muhoksen kirkkoon oli matkaa seitsemästä ja puolesta peninkulmasta lähtien. Seuraavana vuonna annetulla kuninkaallisella käskykirjeellä muodostettiinkin Utajärven kappeliseurakunta. Utajärven kirkon ja tapulin suunnittelu- ja muita asiakirjoja ei ole säilynyt, mutta Turun tuomiokapitulin kirjelmässä Utajärven kappelikysymyksestä 18. maaliskuuta 1761 todetaan, että tarpeet oli jo siirretty rakennuspaikalle. Samana vuonna oli tehty myös kirkon peltinen tuuliviiri, joka oli vuoden 1894 korjaukseen asti kirkon länsitornin huipussa. Vuonna 1762 rakennusmenoiksi on kirjattu vain kaksi 24 taalarin rautaerää. Vuonna 1763 taas rakennusmestari Heikki Määtälle, joka todennäköisimmin oli Heikki Väänänen, sekä Matti Roiniselle oli kirjattu palkkana 307 taalaria ja 16 äyriä. Roininen oli todennäköisesti kirkon rakentamisen alkuunpanijoita. Rakennustyön ratkaiseva vuosi lienee ollut juuri 1762.

title: Jukkasjärven kirkko

text: Jukkasjärven kirkon vanhin osa on valmistunut 1608. Vuonna 1726 valmistui kirkkoon laajennus, kun sitä jatkettiin molemmista päistä. Jatkoskohtiin tehtiin tukipilarit. Kirkon eteiseksi rakennettiin asehuone, toisessa päässä olevassa laajennusosassa on kuori ja sakaristo kuorin sivulla. Kirkon lehteri on rakennettu 1785. Muiden tukipilarikirkkojen tapaan kellotapuli on erillinen, se on valmistunut 1740-luvulla.

title: Jalasjärven kirkko

text: Jalasjärven kirkko on Kurikan seurakuntaan kuuluvan Jalasjärven kappeliseurakunnan kirkko. Se on länsitornillinen ristikirkko, rakennettu vuosina 1799–1800. Eteishuoneet poikkisakaroiden päihin rakennettiin vuonna 1803. Kirkko liitettiin vuonna 1993 valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin.

title: Oulunsalon kirkko

text: Tyyliltään uusgotiikkaa edustava puinen länsitornillinen pitkäkirkko on rakennettu vuosina 1888–1891. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Julius Basilier. Syksyllä 1891 valmistunut kirkko vihittiin käyttöön 7. helmikuuta 1892.

title: Ahveniston ortodoksinen kirkko

text: Ahveniston ortodoksinen kirkko eli Pyhän Johannes Kastajan mestauksen kirkko on toinen Hämeenlinnan ortodoksisen seurakunnan kahdesta kirkosta. Puurakenteinen länsitornillinen pitkäkirkko on valmistunut vuonna 1894. Sen vihki käyttöön arkkipiispa Antoni 2. kesäkuuta 1894.

title: Ilmajoen kirkko

text: Ilmajoen ensimmäinen kirkko oli Ilmolan kappeli, joka rakennettiin noin vuonna 1516. Seuraava kirkko rakennettiin samalle paikalle vuonna 1638 ja se oli länsitornillinen tukipilarikirkko. Tämä kirkko purettiin nykyisen tieltä vuonna 1766.

title: Tornion kirkko

text: Kirkko on rakenteeltaan ns. tukipilarikirkko. Sen yleisratkaisu perustuu vielä Pohjanmaan keskiaikaisten (Mustasaaren ja Pietarsaaren) kivikirkkojen perinteeseen. Uudempaa volyymiryhmittelyä osoittaa kuitenkin sakariston ja asehuoneen sijoittaminen vastakkain. Tämä ratkaisu perustuu Tukholman vv. 1577–90 Klaaran kirkkoon. Kirkon torni puolestaan on saanut vaikutteita Tukholman Riddarholmenin kirkosta. Tornion kirkko on koko Pohjoiskalotin vanhimpia ja parhaiten säilyneitä puukirkkoja.

title: Tukipilarikirkko

text: Rakenteellisesti tukipilarikirkko on pitkäkirkkotyyppi, jossa seinähirsien jatkoskohdat on sijoitettu onttojen tukipilarien sisään. Pilarit näkyvät ulkonemina kirkkojen ulkoseinien sekä ulko- että sisäpuolella. "Tukipilarit" ovat nelisivuisia hirsistä tehtyjä seinän korkuisia koteloita, joissa kaikissa neljässä hirsinurkassa on lamasalvos. Seinien hirret on liitetty koteloiden sivuseiniin salvoksella. Tukipilareiden tarkoitus on tehdä pitkä hirsinen ulkoseinä tukevammaksi – pitkät hirsiseinät tuppaavat pullistumaan yläreunastaan ulospäin. Rakennetta on vielä tukevoitettu kirkon sisällä kirkkosalin poikkisuuntaisilla sidehirsillä. Yleensä pilareita on ollut yksi tai kaksi molemmilla pitkittäisseinillä, suurimmassa säilyneessä tukipilarikirkossa Tornion kirkossa kolme. Kirkkojen länsipäädyssä, kirkkoon kiinni salvottuna, on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta suippohuppuinen torni. Tavallisesti torniin ei ole sijoitettu kirkonkelloja, vaan kellotapuli on rakennettu erilliseksi. Tukipilarikirkko vaikuttaisi olevan lähes pelkästään suomalainen ja erityisesti pohjoissuomalainen rakennetyyppi.

title: Utajärven seurakunta

text: Utajärven seurakunta on Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.

title: Vampulan kirkko

text: Vampulan kirkko on Vampulan kappeliseurakunnan kirkkorakennus Huittisten kaupunkiin nykyään kuuluvassa Vampulassa, Sallilan kylässä Loimijoen länsirannalla. Kirkko on pohjamuodoltaan erivartinen länsitornillinen ristikirkko. Nikkarityylinen kirkko on valmistunut 1894 ja se on seurakunnan neljäs puukirkko. Kirkko on rakennettu edellisen kirkon paikalle.

title: Utajärven kirkko

text: Luokka:Pohjois-Pohjanmaan kirkkorakennukset Luokka:Utajärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen tukipilarikirkot Luokka:Suomen pitäjänkirkot

title: Jaalan kirkko

text: Jaalan kirkko on länsitornillinen pitkäkirkko, jossa on lyhyet poikkisakarat. Tyyliltään se edustaa lähinnä uusgoottilaista tyylisuuntaa. Kirkon itäpäätyyn on rakennettu vuosien 1935–1936 korjauksessa rapattu seurakuntasali. Istumapaikkoja on noin 600.

title: Tukipilarikirkko

text: Tukipilarikirkkoja on rakennettu kaikkiaan satakunta, joista kaksitoista on säilynyt. Vanhin säilyneistä on vuonna 1627 valmistunut Vöyrin kirkko, joka on kuitenkin laajennettu ristikirkoksi vuonna 1777. Muhoksen kirkko, joka on valmistunut viimeistään vuonna 1634, on säilynyt lähes alkuperäisessä muodossaan.

title: Mäntsälän kirkko

text: Mäntsälän kirkko on Mäntsälässä sijaitseva kirkko, joka on valmistunut vuonna 1866. Sen ovat suunnitelleet intendentinkonttorissa arkkitehdit Ernst Lohrmann ja Jean Wik, joka on suunnitellut myös Orimattilan kirkon. Rakennustyyliltään Mäntsälän kirkko on länsitornillinen pitkäkirkko.


query: Mikä on Painajaisakatemian päähenkilön nimi?

title: Painajaisakatemia

text: Kirjan päähenkilö on Charlie Benjamin-niminen poika. Charlie on melko yksinäinen ja opiskelee kotona, koska ei voi mennä tavalliseen kouluun. Hän näkee painajaisia, ja päästä tietämättään hirviöitä porteista sisään niiden omasta maailmasta, Hornasta. Charlien ainoa vaihtoehto on lähteä Painajaisakatemiaan koulutettavaksi, sillä hänellä on "kyky". Akatemiassa hän saa kaksi uutta ystävää, Violetin ja Theodoren. Nuoria odottaa paljon huimia seikkailuja, kun he mm. pelastavat Charlien vanhemmat Hornan pahimpien hirviöiden kynsistä (1. kirja), hakevat Akatemian Vartijalle parantavaa maitoa hirviöiden luolasta (2. kirja) ja hankkivat Charlielle taianomaisen miekan taistellakseen Hornan vaarallisinta hirviötä vastaan (3. kirja).

title: Lassi ja Leevi

text: Lelutiikeri Hobbesin nimi tulee 1600-luvun brittiläiseltä filosofilta, Thomas Hobbesilta, jolla Wattersonin mukaan ”oli aika synkkä ihmiskuva”. Päähenkilön Calvinin nimi tulee puolestaan 1500-luvun teologilta Jean Calvinilta. Suomalaiset nimet tulevat oletetusti Lars Levi Laestadiukselta. Ilta-Sanomissa ja Kodin Kuvalehdessä sarjan hahmoista on käytetty myös nimiä Paavo ja Elvis.

title: Lord Randall

text: ”Lord Randall” on alun perin todennäköisesti skotlantilainen balladi, josta on löydetty muunnelmia ympäri Eurooppaa. Eri versiot eroavat toisistaan sanoitukseltaan, ja myös päähenkilön nimi vaihtelee, mutta perusasetelma on yleensä sama: päähenkilö myrkytetään, ja yleensä myrkyttäjä on hänen rakastajattarensa.

title: Painajaisakatemia

text: Painajaisakatemian rehtori on Charlien tavoin kaksivoimainen. Hän on erittäin taitava taistelija ja pystyy avaamaan portteja pelkällä nopealla kädenheilautuksella. Hän pitää Charlien puolia eikä anna häntä mistään hinnasta rajattavaksi. Huimapään ase on metallinen, taitettava sauva.

title: Rudy Soedjarwo

text: Soedjarwo tunnetaan muun muassa elokuvasta "Ada Apa dengan Cinta?" (2002), jonka nimi on itse asiassa sanaleikki; indonesian yleisnimi "cinta" merkitsee rakkautta, mutta Cinta on elokuvan päähenkilön nimi.

title: Max Linder

text:
Linder matkusti vielä toistamiseen Yhdysvaltoihin ja teki siellä 1920-luvulla kolme elokuvaa, "Seitsemän vuoden onnettomuus" (1921), "Ainoastaan naisille" (1921) ja "Kolme muskettisolttua" (1922). Jotkut kriitikot katsovat, että ne eivät yllä hänen uransa alkuvuosien tuotannon tasolle. Toisaalta Serge Bromberg pitää esimerkiksi "Seitsemän vuoden onnettomuutta" timanttina. Kahden ensimmäisen päähenkilö on Max, kolmas parodioi seikkailuelokuvaa. Max oli Linderin lyhytelokuvien päähenkilön nimi jo hänen työskennellessä Pathélla uransa alussa.
Uran lasku ja masennuskaudet aiheuttivat, että hän teki vaimonsa kanssa itsemurhan.

title: Geishan muistelmat (elokuva)

text: Elokuvan japaninkielinen nimi on "Sayuri" päähenkilön mukaan.

title: NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa

text: Elokuvan nimi päätettiin myös vaihtaa. Alun perin elokuvalla olisi ollut sama nimi kuin kirjalla, johon se perustui: "Mrs. Frisby and the Rats of NIMH". Muuttuneen päähenkilön nimen lisäksi nimen loppuosasta piti luopua, koska NIMH on oikeasti olemassa oleva instituutti, ja "rat"-sanan, jolla on myös negatiivinen merkitys, olisi voinut tulkita viittaavan sen työntekijöihin.

title: Hullu klovni

text: Kirja alkaa juoneen liittymättömällä esipuheella, jossa kaksi miestä, Lajunen ja Ojala, istuvat kirjakustantamon neuvotteluhuoneessa. He keskustelevat Steen1:sestä ja samalla Lajunen näyttää Ojalalle jokseenkin epämiellyttävän salaisuutensa. Muutaman sivun pituisen esipuheen jälkeen alkaa kirjan varsinainen tarina, joka sijoittuu pääasiassa Itä-Helsinkiin, Itäkeskuksen alueelle. Tarina alkaa siten, että päähenkilön (nimeä ei mainita koko kirjan aikana), noin 25-35-vuotiaan miehen vaimo, Mari, häätää tämän ulos heidän kodistaan, koska tämä on riehunut heidän asunnossaan humalassa ja huumeiden vaikutuksen alaisena rikkoen huonekaluja, ja miltei repinyt poikansa, Ramin, korvan irti. Päähenkilön muut lapset ovat Neea, nuorin, ja Jessica, vanhin. Häädön saatuaan päähenkilö menee ystävänsä Happiksen (oikea nimi Kimi, saanut lempinimen jouduttuaan pienenä happikaappiin) luokse asumaan. Siellä he käyttävät erilaisia huumeita ja juovat lonkeroa. Päähenkilö kertoi Happikselle saaneensa potkut Suomen johtavasta mainostoimistosta AMT Manegementista. Seuraavana päivänä Happiksella on töitä, ja päähenkilö tapaa ystävänsä Gandhin Molly -nimisessä baarissa. He kiertelevät ympäri Itäkeskusta ja keskustaa. Seuraavina päivinä päähenkilö ja Happis suunnittelevat kostoa AMT Managementin pomolle Martti Männistölle. He muun muassa keräävät autojen alle jääneiden eläimien raatoja ja myyvät niistä valmistettua ruokaa kyseisen yhtiön työntekijöille keksimänsä lounaslähettipalvelun kautta. Päähenkilö myös murtautuu Männistön Helsingin Marjaniemessä sijaitsevaan asuntoon hakkeroidakseen heidän tietokoneensa. Päähenkilö lisää myös Männistön perheen (isä Martti, äiti Mirva ja poika Jere) elintarvikkeiden, hammastahnojen ja suuvesien joukkoon amfetamiinia ja LSD:tä. Hän myös vaihtaa Jeren lasten DVD-elokuvat porno DVD-elokuviin ja piilottaa tämän huoneeseen huumeita. Myöhemmin päähenkilö sopii tapaamisen perheensä kanssa hienossa ravintolassa, jossa he viettäisivät Ramin synttäreitä. Ilta onnistuu hyvin, päähenkilön ja Marin välit paranevat. Päähenkilö oli murtoreissullaan onnistunut saamaan selville Männistön vaimon, Mirvan olevan innostunut skientologiasta ja he houkuttelevatkin hänet heidän omaan "skientologia-lahkoonsa". He saavat tältä lisää tietoa Martti Männistöstä. Pian AMT Management on jo vararikon partaalla. Päähenkilö joutuu kuitenkin poliisin kuulusteluun, mutta kiistää kaikki syytteet kuulusteluissa. Päähenkilöä kuulustellut aggressiivinen poliisi (myös Mari nimeltään) on kuitenkin vakuuttunut päähenkilön syyllisyydestä, mutta todisteiden puutteessa hänet päästetään toistaiseksi menemään. Kirjan nimi tulee siitä, kun päähenkilön ystävä, Gandhi, kysyy tältä mitä tämä pelkää. Päähenkilö vastaa pelkäävänsä Pelle Hermannia, koska hän uskoo Hermannin olleen mielisairas, joka oli jäänyt vanhalle sirkusalueelle, jonka muu sirkuksen väki on jo hylännyt.

title: Luettelo Pokémon-sarjan Kanton alueen salijohtajista

text: Brock () on Kanton alueen ensimmäinen salijohtaja Pewter Cityn salilla, ja on erikoistunut kivityypin Pokémonien kouluttamiseen. Pokémon -animesarjassa hän on ollut yksi sarjan päähenkilöistä, joka on usein taivaltanut sarjan päähenkilö Ash Ketchumin kanssa. Hän esiintyi animessa ensi kerran sarjan 5. jaksossa, "Välit selviksi Pewter Cityssä" ("Showdown in Pewter City"). Hänen luovuttamansa salimerkin nimi on Lohkaremerkki ("Boulder Badge"). Hänen pääpokémoninsa ovat usein Geodude ja Onix.

title: Nooa

text: Ensimmäiseen Mooseksen kirjaan sisältyvä tarina vedenpaisumuksesta pohjautuu vanhempiin babylonialaista alkuperää oleviin tarinoihin. Vanhin tunnettu versio noin 1600-luvulta eaa kertoo kuningas Ziusudrasta, joka rakentaa laivan, kun jumalat päättävät tuhota elämän. Babylonialaisessa toisinnossa päähenkilön nimi on Atrahasis. Molemmat merkitsevät pitkäikäistä. Kuuluisa on myös samansisältöinen Gilgamesh-eepokseen sisältyvä tarina, jossa sankarin nimi on Utnapishtim.

title: New Bomb Turks

text: Yhtyeen nimi viittaa vuoden 1980 "Hollywoodin svengijengi" -elokuvan päähenkilöön Newbomb Turkiin, jota esitti Robert Wuhl.

text: Misty () on Kanton alueen toinen salijohtaja Cerulean Cityn, ja on erikoistunut vesityypin Pokémonien kouluttamiseen. Pokémon -animesarjassa hän on ollut yksi sarjan päähenkilöistä, joka on usein taivaltanut sarjan päähenkilö Ash Ketchumin kanssa. Hän esiintyi animessa ensi kerran sarjan ensimmäisessä jaksossa, "Pokémon! Minä valitsen sinut" ("Pokémon - I Choose You!"), mutta hänen salipäällikkyytensä paljastui vasta jaksossa 7, "Cerulean Cityn lumpeenkukat" ("The Water Flowers of Cerulean City"). Hänen luovuttamansa salimerkin nimi on Putousmerkki ("Cascade Badge"). Hänen pääpokémoneinaan on usein nähty Staryu ja Starmie.

title: Panu (nimi)

text: Nimenä Panua alettiin käyttää vasta 1900-luvun alussa. Sen käyttöä edisti Juhani Ahon vuonna 1897 ilmestynyt romaani "Panu" samannimisine päähenkilöineen, joka on mahtava tietäjä. Suosituimmillaan nimi oli kuitenkin vasta 1900-luvun jälkipuoliskolla.

title: Painajaisakatemia

text: Brooke on 15-vuotias henkeäsalpaavan kaunis tyttö ja Painajaisakatemian eliittijärjestäjä. Hän seurustelee lihaksikkaan ja komean Geoff Lenchin kanssa, joka on myös järjestäjä. Brooke on alkuun koppava ja inhoaa Charlieta, mutta muuttaa mielensä tämän suhteen Charlien pidettyä Brooken puolia Nimettyjen luolassa.

title: Tobias

text: Tobias on heprealaisperäinen miehen etunimi. Nimi on johdettu johdettu hepreankielisestä nimestä Tobia, joka merkitsee "Jumala on hyvä." Nimen on tehnyt tunnetuksi Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluvan Tobiaan kirjan päähenkilö Tobias. Tobias on Skandinaviassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa yleinen nimi.

title: Percy Jackson

text: Percyn sukunimestä Riordan sanoi, että hän on aina ollut kiintynyt siihen. Opettaessaan Amerikan historiaa hän oli kertonut Andrew Jacksonista ja Stonewall Jacksonista, hänen isoisänsä lempinimi oli Jack ja hänen kirjasarjansa Tres Navarre päähenkilön nimi on Jackson. Lisäksi hänen mielestään nimi kuulosti hyvältä nimen Percy kanssa.[1]

title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Oheisessa taulukossa on lueteltu runojen suomenkielinen ja ruotsinkielinen nimi, päähenkilö tai päähenkilöt sekä runossa mahdollisesti kuvattu taistelu. Tähdellä merkityt henkilöt ovat Runebergin mielikuvituksen tuotetta, muut aitoja historiallisia henkilöitä. Myös runoissa esiintyville kuvitteellisille henkilöille on 1800-luvulta alkaen etsitty mahdollisia todellisia esikuvia. Tarinoiden alkuperistä on esitetty myös muita tulkintoja, esimerkiksi von Konowista ja hänen korpraalistaan[15].

title: Joan Freeman

text: Vuonna 1977 hän oli yksi kolmetoista jaksoa kestäneen "Code R:n" päähenkilöistä, ja hänen hahmonsa nimi oli Barbara Robinson. Tom Simcox esitti Freemanin aviomiestä, poliisipäällikkö Walt Robinsonia. Muita päähenkilöitä lyhytsarjassa olivat James Houghton ja Martin Kove. Sarja oli parodia sarjasta "Emergency!".

title: Hyperdimension Neptunia (pelisarja)

text: Päähenkilön nimi perustuu julkaisemattomaan Sega Neptune -pelikonsoliin.

title: Inferno (Dan Brownin romaani)

text: Teos on trilleri, jonka päähenkilönä on neljännen kerran symbologi Robert Langdon, joka on ollut päähenkilönä myös Brownin teoksissa "Enkelit ja demonit", "Da Vinci -koodi" ja "Kadonnut symboli". Kirja sijoittuu Italiaan ja sen nimi viittaa Danten "Jumalaisen näytelmän" ensimmäiseen osaan.

text: Kesken tuotannon elokuvantekijöihin otettiin yhteyttä Frisbee-heittokiekkoja valmistavasta yrityksestä. Yrityksen mukaan päähenkilön alkuperäisen nimen Frisby käyttäminen elokuvassa rikkoi tekijänoikeuslakeja, sillä se lausutaan samalla tavalla kuin Frisbee. Oikeustoimien välttämiseksi päähenkilön nimi päätettiin vaihtaa Brisbyksi. Näyttelijät kutsuttiin vuorosanojen uusintanauhoituksiin, mutta John Carradine ei ollut enää saatavilla. Niinpä Suuren Pöllön repliikkeihin täytyi korvata "f"-äänteet "b":illä manuaalisesti äänileikkauksessa.

title: Ylermi

text: Ylermi on ilmeisesti Eino Leinon keksimä nimi. Hän antoi sen Helkavirret-kokoelmansa erään mahtirunon päähenkilölle, korskealle, pakanalliselle talonpojalle. Ylermiä on käytetty myös Yrjön kutsumanimenä eräissä osissa Suomea. Nimi otettiin almanakkaan vuonna 1929, ja nimipäivä on 6. toukokuuta.

title: Painajaisakatemia

text: Charlie on 13-vuotias poika, joka ei ole koskaan elänyt tavallista elämää. Hänellä ei ole ystäviä ja kaikki hänen vanhempiaan lukuun ottamatta vierastavat ja pelkäävät häntä. Charlien ainoa mahdollisuus on päästä Painajaisakatemiaan opiskelemaan kykynsä käyttöä. Charlie paljastuu "kaksivoimaiseksi" eli henkilöksi, joka pystyy sekä avaamaan portteja, että taistelemaan hirviöitä vastaan. Hän ei alkuun pidä tästä erikoislaatuisesta ja harvinaisesta kyvystä yhtään, koska kokee olevansa entistä pahempi kummajainen. Hänen lisäkseen vaan Painajaisakatemian rehtori on kaksivoimainen. Charlien noviisiase on pistomiekka, samoin hänen kadettiaseensa. Painajaishallinon johtaja, herra Drake haluaa koko sydämestään "rajatuttaa" Charlien, eli leikkauttaa tämän niin, että hän menettäisi kykynsä. Rehtori, Rex ja Tabitha kuitenkin tekevät Draken aikeet tyhjiksi. Alkuun Charlie ei kykene hallitsemaan kykyään, mutta onnistuukin lopulta siinä, (päästettyään tosin melkein Barakkasin Maan pinnalle...)

title: Painajaisakatemia

text: Tabitha on yksi Painajaisakatemian aikuismanaajista. Hän auttoi Charlieta avaamaan ensimmäisen porttinsa (johtaja Draken käskystä) joka avautui Barakkasin palatsiin. Tabitha ei viidentoista manaajan avustuksellakaan pystynyt sulkemaan voimakasta porttia, mutta Charlie pystyi, ja leikkasi täten vahingossa Barakkasin käden poikki. Rex on varsin ihastunut Tabithaan, mutta tämä pitää Rexiä pikemminkin rasittavana kuin hurmaavana.

title: Prospero

text: Prospero on alun perin päähenkilön nimi William Shakespearen näytelmässä "Myrsky". Lisäksi se on:

title: Painajaisakatemia

text: Rexford ("Rex") on Painajaisakatemian kenttäagentti ja karkottaja. Hän on cowboy, joten kutsuu kaikkia karkottajaoppilaitaan karjapaimeniksi. Rex on rohkea, viileä ja suorasukainen. Hän on aivan ihastunut Tabithaan, ja toivoisi tunteen olevan molemminpuoleinen. Rex ei lainkaan pidä Näpistä, ja ärsyyntyy usein tämän viisaista puheista ja vakavuudesta. Rex pitää Charliesta paljon, ja vastustaa jyrkästi hänen rajaamistaan. Rexin aseena ovat lasso ja miekka.

title: Kuningatar Loanan arvoituksellinen liekki

text: Kirjan päähenkilön nimi viittaa 1813 kuolleeseen italialaiseen kirjanpainajaan ja typografiin Giambattista Bodoniin.

title: Älä käy yöhön yksin

text: Puolen vuosisadan aikajakson kattavan teoksen tapahtumat alkavat 1960-luvun Helsingin Kalliosta ja Punavuoresta, missä päähenkilöistä Jouni, Ariel ja Adriana suunnittelevat tulevaisuutta popmusiikin parissa. Suunnitelmat jäävät haaveiksi, muistona on vain yksi julkaistu single, johon kirjan nimi viittaa. Kolmikko hajoaa. Päähenkilöistä Jouni jatkaa nykyhetkeen asti, jossa hän poliitikkona joutuu seksiskandaalin pyörteisiin. Frank Loman -niminen nuorukainen ryhtyy selvittämään kolmikon vaiheita.

title: Scarlett O’Hara

text: Scarlett O’Hara (koko nimi Katie Scarlett O’Hara Hamilton Kennedy Butler) on kuvitteellinen henkilö Margaret Mitchellin vuonna 1936 julkaistussa kirjassa "Tuulen viemää". Hahmo tunnetaan myös romaanista tehdystä samannimisestä elokuvasta. Scarlett O’Hara on myös päähenkilönä Alexandra Ripleyn "Tuulen viemälle" kirjoittamassa jatko-osassa "Scarlett" (1991) ja tämän pohjalta tehdyssä samannimisessä vuoden 1994 minisarjassa. Alun perin Mitchell kirjoitti kirjansa päähenkilön nimeksi Pansy, mutta päätti kustantajan kehotuksesta vaihtaa nimen viime hetkellä Scarlettiksi.