query: Onko vanhasaksanpaimenkoirasta seitsemän varsinaista muunnosta?

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Rodusta on seitsemän varsinaista muunnosta, joista ostdeutscher gelbbacke, schwarzer altdeutscher ja fuchs ovat oikeastaan saman tyyppimuunnoksen eri värivariaatioita. Kaikkia kolmea voi myös syntyä samaan pentueeseen. Kahdeksas ”muunnos”, stumper, ei oikeastaan ole oma muunnoksensa vaan yhteisnimitys muiden muunnosten töpöhäntäisille yksilöille.

title: Suikeanoidanlukko

text:
Suikeanoidanlukkoa tavataan Euroopassa Norjassa, Ruotsin keski- ja pohjoisosissa, Suomessa, Kaakkois-Venäjällä, Alpeilla ja Islannissa. Lajia tavataan satunnaisesti myös Venäjän Kaukoidässä ja Japanissa, sekä edelleen Alaskassa, Kalliovuorilla ja Grönlannissa. Samoilla leveysasteilla Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa tavataan lajin muunnosta (var. "augustisegmentum").
Suomesta suikeanoidanlukkoa on tavattu harvinaisena koko maasta Ahvenanmaalta Pohjois-Lappiin saakka. Laji on kuitenkin suuresti harvinaistunut 1970-luvulta alkaen ja kadonnut monin paikoin kokonaan, erityisesti Etelä- ja Keski-Suomesta. Viime vuosikymmeninä suikeanoidanlukon levinneisyysalueen painopiste Suomessa onkin siirtynyt Pohjois-Suomeen.

title: Siunaus

text: Luterilaiselle kirkolle tunnusomaista rippikoulua, jonka yhteyteen liittyy heillä konfirmaatio eli seurakunnan täysvaltaiseksi jäseneksi ottaminen, ei ortodoksisella kirkolla ole samassa mielessä; noin viisitoistavuotiaille järjestetään kyllä erillinen kristinoppikoulu, joka noudattaa hyvin pitkälle samoja muotoja, mutta sen merkitys on yksinomaan sosiaalinen. Ortodoksinen kirkko ei vaadi kristinoppikoulun käymistä kirkollisen vihkimisen ehtona, kuten luterilainen kirkko suhteuttaa rippikoulun - mutta kysymyshän onkin historiallisesta erosta, joka johtuu luterilaisen kirkon aikoinaan toimeenpanemasta erittäin voimaperäisestä lukutaitokampanjasta - juuri samasta ""lukkarinkoulusta"" josta Aleksis Kivi piirtää niin omaleimaisen kuvan pääteoksessaan Seitsemän veljestä. Rippikoulun käyttäminen tähän tarkoitukseen johtui pitkälti siitä, että varsinaista koululaitosta todistuksineen ei ollut vielä silloin olemassa vaan opetus oli yksilöllistä, kunkin opettajan ajatuksien mukaista. Mutta se kuitenkin katsottiin niin tärkeäksi että käytäntö jäi voimaan.

title: Infrapunaspektroskopia

text: Infrapunaspektroskoopit voidaan jakaa dispersiivisiin, ei-dispersiivisiin ja Fourier-muunnosta hyödyntäviin laitteisiin. Nykyään käytetyimmät ovat Fourier-muunnosta signaalinkäsittelyssä hyödyntävät laitteet. Dispersiivisiä laitteita käytetään lähinnä ilmakehäanalyyseissä ja ei-dispersiivisiä laitteita kenttäolosuhteissa, joissa laitteelta vaaditaan hyvää kestävyyttä. Fourier-muunnosta hyödyntävissä laitteissa infrapunasäteily johdetaan säteilylähteestä näytteen läpi interferometrille, joka muodostaa interferogrammin. Interferogrammi muunnetaan tietokoneen avulla Fourier-muunnosta käyttäen infrapunaspektriksi. Muihin laitteistoihin verrattuna Fourier-muunnosta hyödyntävien infrapunaspektrometrien etuna on muun muassa parempi signaali-kohinasuhde kuin muissa menetelmissä. Infrapunasäteilyn lähteinä infrapunaspektroskoopeissa käytetään esimerkiksi piikarbidista valmistettua niin kutsuttua Globar-putkea, joka kuumennetaan, Nernstin hehkuputkea, elohopeakaarilamppua, volframilankalamppua tai hiilidioksidilaseria.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Itäsaksalaista esiintyy yleensä Pohjois- ja Keski-Saksassa, erityisesti entisen Itä-Saksan alueella. Se muistuttaa hieman pienikokoista belgianpaimenkoira groenendaelia, vaikka onkin yleensä tätä hieman vankkarakenteisempi. Se on useimmiten pitkäkarvainen ja noin 45–55 senttimetriä korkea. Se on jalostettu karjan paimentamiseen, minkä vuoksi siitä on kehittynyt tiivisrakenteinen, ei liian raskasrakenteinen koira, joka on luonteeltaan eloisa, vastaanottavainen ja innokas työskentelijä.

title: Seitsemän tuntia onnehen

text: Seitsemän tuntia onnehen on Harry Bergströmin säveltämä valssi vuoden 1942 elokuvasta "Morsian yllättää". Sanat kappaleeseen on tehnyt Ela eli Eine Laine. Alkuperäisen levytyksen on tehnyt Olavi Virta Rytmi-orkesterin säestämänä.

title: Čierny šery

text: Čierny šeryn tärkeimmän kantarodun sanotaan olevan vanhasaksanpaimenkoira, mutta rotu luotiin varsinaisesti vanhasaksanpaimenkoira- ja belgianpaimenkoira-muunnosten välisistä risteytyksistä. Jalostus aloitettiin vuonna 1981. "Čierny" tarkoittaa mustaa. Lyhytkarvainen muunnos hyväksyttiin kansainvälisesti "United Kennel Clubs International"-järjestössä vuonna 2001 ja muut kaksi karvamuunnosta vuonna 2009.

title: Maailman seitsemän ihmettä

text: Seitsemän ”ihmettä” (kreikk. "thaumata") olivat alun perin Seitsemän ”nähtävyyttä” (kreikk. "theamata"), mutta ajan myötä nimitys vaihtui yleisessä kielenkäytössä. Numerolla seitsemän on aina ollut paljon maagista ja uskonnollista merkitystä, ja se onkin yleinen luetteloissa.

title: Koepallo

text: Koepallo on epäsuorasti esitetty idea tai ehdotus, jolla testataan yleisön reaktiota. Tarkoituksena on selvittää, onko ajatukselle mahdollista saada kannatusta, leimautumatta kuitenkaan sen kannattajaksi. Malli on tunnettu yleisemmin politiikassa ja bisnesmaailmassa, joissa halutaan selvittää, onko maaperä jollekin ratkaisulle tai idealle suotuisa ennen varsinaista toimintaa ja sitoutumista.

title: Saksanpaimenkoira

text: Alsatian shepalute Čierny šery Tsekinpaimenkoira Valkoinenpaimenkoira Vanhasaksanpaimenkoira

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Itäsaksalainen muunnos on kaikista vanhasaksanpaimenkoirista laajimmalle levinnyt, koska sitä pidetään erittäin hyvänä työkoirana. Sen karvapeite on pitkä ja säkäkorkeus on 55–60 senttimetriä. Sen black & tan -värityksen merkit vaihtelevat sävyltään keltaisesta punaiseen ja ruskeaan, ja se on saanut merkkivärityksen silmien yläpuolella sijaitsevien alueen vuoksi lempinimen ”nelisilmä”. Eteläsaksalainen muunnos taas on tyypiltään näistä kahdesta huomattavasti epäyhtenäisempi.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Hyvien työominaisuuksiensa vuoksi tiger on erittäin arvostettu ja onkin levinnyt kaikkialle Saksaan. Karvapeitteen pituus vaihtelee lyhyestä pitkään ja se voi olla yhtä hyvin myös joko sileä tai karkea. Säkäkorkeus on 50–65 senttimetriä. Jotkut pitkäkarvaiset yksilöt tuovat mieleen bordercollien, australianpaimenkoiran tai lyhytkarvaisen pyreneittenpaimenkoiran.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Muunnos on neliömäinen, ketterä, vankkapäinen ja taittokorvainen, ja muistuttaa saksanpaimenkoira-risteytystä. Pää on vankka ja lyhyt, otsapenger kohtalainen. Korvat ovat useimmiten puolipystyt, vaikka muunkin asentoisia toisinaan esiintyy. Raajat ovat hapsuttuneet ja karva on pitkää myös hännässä. Häntä voi olla luonnontöpö kuten muillakin vanhasaksanpaimenkoirilla. Säkäkorkeus on 45–55 senttimetriä. Väri vaihtelee fawnista punaruskeaan, jossa voi olla mustat karvankärjet soopelin tapaan. Erilaisia merkkejä, kuten mustaa maskia ja pieniä valkoisia merkkejä, esiintyy. Vanhojen ja uhanalaisten kotieläinrotujen suojelujärjestö on listannut sen punaiselle listalle kategoriaan I eli äärimmäisen uhanalainen, eikä vuonna 2006 ollut olemassa kuin 30-40 puhdasrotuista yksilöä.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Vanhasaksanpaimenkoiran kuuluu olla sinnikäs ja kyetä työskentelemään joka säällä.

title: Newcastle upon Tyne

text:
Newcastlella on seitsemän varsinaista ystävyyskaupunkia.
Lisäksi Newcastlella on ystävyyssopimus yhdysvaltalaisen Little Rockin kaupungin kanssa.

title: Aviopetos

text: Virallinen syyttäjä ei voi nostaa syytettä aviopetoksesta, vaan asianomistajan tulee ilmoittaa rikos syytteeseen pantavaksi. Vuoteen 1987 aviopetos oli avioeroperuste ja avioliiton peruutumisperuste. Koska nykyinen lainsäädäntö ei edellytä avioerolta erityisiä perusteita, ei aviopetoksella ole enää varsinaista oikeudellista merkitystä, vaikka rikoslaissa onkin sitä koskeva oikeussäännös.

title: Lego RoboRiders

text: Lego RoboRiders oli erittäin lyhytikäinen Lego Technicin alasarja. Tuotteita valmistettiin vuosina 1999–2001. Sarjaan kuului seitsemän varsinaista pakettia ja neljä promootiossa käytettyä pakettia. RoboRidersin seuraajana toimi suuremman suosion saanut Bionicle-sarja.

title: Bolonka

text: Vuonna 1978 ranskanbolonka-jalostuspari lähetettiin Itä-Saksaan Neuvostoliiton diplomaattisena lahjana. 1980-luvulla näistä ja muutamasta muusta yksilöstä alettiin jalostaa Saksassa valkoista ranskanbolonka-muunnosta. Lopulta Saksan kennelliitto rekisteröi sen bolognesen muunnokseksi. Samaan aikaan jalostettiin myös monivärinen venäjänbolonka-rotu, jota toisinaan kutsutaan myös "saksanbolonkaksi". Kumpaakaan ei olla vielä kansainvälisesti hyväksytty, vaikka niillä onkin aktiivisia rotujärjestöjä useassa eri maassa.

title: Meiramit

text: Meiramit ("Origanum") on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluvat myös oreganoiksi kutsutut lajit. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti 36 lajia. Varsinainen mausteena käytetty meirami on maustemeirami ("Origanum majorana"). Kaupoissa oreganona myyty mauste saattaa olla mäkimeiramin muunnosta nimeltä talvimeirami ("Origanum vulgare" subsp. "hirsutum"), kreikanoreganoa ("Origanum heracleoticum") tai varsinaista oreganoa ("Origanum ornites"). Lisäksi on myös kreetanoregano ("Origanum dictamnus"). Meiramilajeja voi kasvattaa itse vaikka maustepurkin siemenistä. Avomaalla ne ovat yksivuotisia, mutta sisätiloissa niitä voi pitää useita vuosia. Ne viihtyvät hiekka- ja kalkkipitoisessa maassa aurinkoisella kasvupaikalla.

title: Rumpler 6B

text: 6B1 kehitettiin ajan säästämiseksi onnistuneen Rumpler C.I -maatiedustelukoneen pohjalta. 6B1 muunnosta valmistettiin 38 kappaletta, ja sillä lennettiin pääasiassa Pohjanmerellä ja Mustallamerellä. 6B2 -versiossa koneen aseistus kasvoi kahteen konekivääriin, ja sen nokkaa muutettiin tylpemmäksi potkurin hyötysuhteen parantamiseksi. 6B2 -muunnosta valmistettiin kaikkiaan 50 kappaletta.

title: Japanin kieli

text: Japanin kielessä ei ole varsinaista monikkoa. Sanoista käytetään samoja muotoja riippumatta siitä, onko puheen kohteita yksi vai useampia.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Kuhhundia, westfalenilaista muunnosta, käytetään nautojen paimentamiseen. Sana kuhhund tarkoittaakin lehmäkoiraa, ja nykyisin se kaitsee lähinnä maitoa tuottavia tai vasikoita imettäviä lehmiä. Alkuperältään se on hyvin vanha: se mainitaan Nassaun vanhoissa laissa jo vuonna 1465 laiduntavien kotieläinlaumojen vartijana. Se on itsevarma, älykäs ja sitkeä, ja sillä on voimakas paimennusvietti. Tämän dominoimaan pyrkivän ja itsenäisen rodun kouluttaminen vaatii kärsivällisyyttä ja selkeää johdonmukaisuutta, mutta oikein kasvatettuna se on omistajaansa kohtaan uskollinen, lempeä ja vaatimaton.

title: Kejsarsnitt

text: Kaaoszinen Jyri Kinnari antoi albumille seitsemän pistettä kymmenestä, sanoen julkaisun olevan perinteistä, tasokasta Malmströmiä ilman varsinaista uudistumista.

title: O’nyong’nyong

text: ONN-viruksella on ainakin kolme alalajia tai muunnosta. Niiden perimä on saatavilla genomitietokannoissa.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Gondrexon, A. & Browne, Ives: Maailman koiraopas

title: Lapakkapuut

text: Lajeja tunnetaan neljä tai viisi. Aljos Farjon määrittelee lajille "Phyllocladus trichomanoides" kaksi muunnosta, joista muunnosta "Phyllocladus trichomanoides" var. "alpinus" toiset tieteilijät pitävät omana lajinaan "Phyllocladus alpinus".Lapakkapuiden puuta käytetään jonkin verran puurakentamisessa ja huonekalujen valmistuksessa. Joitakin lapakkapuita käytetään myös koristekasveina.

title: Onni Purhonen

text:
Purhosen vanhemmat olivat seppä Arndt Purhonen ja Hilda Hokkanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Aino Maria Kronmanin kanssa. Lapset: Aarre Onni (1920-2006, ye. everstiluutnantti), Aino Marja-Terttu (1921-2018), Antti Onni, Aino Maj-Riitta, Erkki Onni, Arja Maria ja Timo Juhani.
Onni Purhonen kävi seitsemän luokkaa Mikkelin ruotsalaista yhteiskoulua ja oli kuunteluoppilaana Kauppakorkeakoulussa vuonna 1912 sekä suoritti seitsemännen luokan lopun ja osan kahdeksatta luokkaa Kuopion lyseossa vuonna 1925. Hän kävi hiihtotaistelukurssin vuonna 1924 ja erikoiskurssin vuonna 1925 Suojeluskuntain päällystökoulussa sekä komentajakurssin vuonna 1926 ja Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1930.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Luokka:Paimenkoirat Luokka:FCI:n ulkopuoliset rodut Luokka:Saksalaiset koirarodut Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Bamum-kirjoitus

text: Kahdenkymmenen vuoden aikana Njoya kehitti kirjoitusjärjestelmästä seitsemän muunnosta. Ensimmäinen niistä oli 510 merkkiä käsittänyt kuvakirjoitus. Myöhemmin merkkien määrä väheni, ja järjestelmästä kehittyi foneettinen tavumerkistö. Kolmannesta variantista lähtien kirjoituksen suunta oli vasemmalta oikealle. Bamum-kirjoituksen mallina on mahdollisesti toiminut läntisessä Nigeriassa 1800-luvun puolivälistä käytetty nsibidi-muistiinpanojärjestelmä.

title: Vanhasaksanpaimenkoira

text: Vanhasaksanpaimenkoira (Altdeutscher Hütehund) on saksalainen paimenkoira. Se ei ole FCI:n hyväksymä koirarotu ja moni sen muunnoksista on katoamassa.


query: Milloin Mitsubishi A5M -hävittäjälentokoneen ensilento tapahtui?

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi A5M eli keisarillisen Japanin laivaston tyyppimerkinnältään tyypin 96 lentotukialushävittäjä () oli yksitasoinen kiinteällä laskutelineellä varustettu avo-ohjaamoinen yksipaikkainen hävittäjälentokone. Se oli ensimmäinen Japanissa suunniteltu ja valmistettu keisarillisen Japanin laivaston hävittäjälentokone. Sen suunnittelu alkoi helmikuussa 1934[1], ja sen pääsuunnittelija oli Jirō Horikoshi. Ensilento tapahtui helmikuussa 1935, ja käyttöönotto alkoi keväällä 1937. Koneita valmistettiin ainakin 980 kappaletta.[2]

title: Mitsubishi F-1

text: Mitsubishi F-1 on Mitsubishi Heavy Industriesin ja Fuji Heavy Industriesin Japanin itsepuolustusvoimien ilmavoimille valmistama hävittäjä. Se lensi ensilentonsa vuonna 1975, mutta otettiin palveluskäyttöön vasta vuosia myöhemmin. F-1 varustettiin kahdella lisenssillä valmistetulla Rolls-Royce Turbomeca Adour -suihkumoottorilla. Tyyppi oli ensimmäinen Japanin toisen maailmansodan jälkeen valmistama sotilaskonetyyppi, jos pois luetaan Fuji T-1, joka oli koulutuslentokone. Pääsuunnittelija oli Kenji Ikeda. Konetyypin suora esikuva oli SEPECAT Jaguar.

title: Nakajima Ki-27

text: Nakajima Ki-27 oli Japanin Keisarillisen armeijan ilmavoimien käyttämä hävittäjälentokone. Se oli armeijan vastine laivaston käyttämälle A5M "Claude" -konetyypille.

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi A5M1 otettiin keisarillisen Japanin laivaston lentolaivueissa palveluskäyttöön alkuvuodesta 1937. Toisen Kiinan-Japanin sodan alkaessa heinäkuussa 1937 tuotantolinjat olivat siirtyneet Nakajima Kotobuki 2 kai 3A -moottorein varustettujen A5M2a-koneiden valmistukseen. Shanghaihin saapuneiden 12. ja 13. kokutain A5M2-hävittäjien avulla keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat saavuttivat ilmaherruuden kärsittyään pahoja tappioita lentäessään Nakajima A2N1 ja A4N1-koneilla. Konetyyppiä käytettiin myös erilaisten uusien kehitteillä olevien järjestelmien testauksessa kuten A6M2-koneen lisäpolttoainesäiliöiden sekä 20mm Oerlikon FF -kanuunan testauksessa (A5M1a).[11]

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi määräsi uuden koneen pääsuunnittelijaksi Jiro Horikoshin ja häntä avustamaan Tomio Kubon, Yoshitoshi Sonen, Masakichi Mizunon, Ysohimi Hatanakan, Yoshio Yoshikawan ja Takefusa Morin. Sen lähtökohdaksi asetettiin suuri nopeus, keveys ja helppo hallittavuus, mitä pidettiin merkittävänä epäonnistuneiden 7-Shi testien jälkeen. Kone oli kiinteä laskutelineinen yksitasoinen ja kokometallirunkoinen. Prototyyppi valmistui tammikuussa 1935 ja sen koelennot aloittivat kuukautta myöhemmin Kamigaharassa Mitsubishin koelentäjä Yoshitaka Kajima sekä laivaston komentajakapteeni Sueto Kobayashi. Koelentojen aikana kone saavutti nopeuden 243 solmua, mikä ylitti laivaston vaatimukset.[8]

title: Mitsubishi Ki-30

text:
Mitsubishi Ki-30 ("armeijan tyyppi 97 kevyt pommituskone") on toisen maailmansodan japanilaisvalmisteinen lentokone. Sitä käytettiin rynnäköintitehtäviin kevyenä kaksipaikkaisena pommituskoneena. Enimmäiskuorma oli 400 kiloa pommeja. Ensilento tapahtui helmikuussa 1937. Konetyypin yksilöitä valmistui 700 kappaletta. Tullessaan palveluskäyttöön Ki-30 oli suhteellisen edistyksellinen, mutta toimintaominaisuuksiltaan kuitenkin vain keskinkertaista tasoa oleva sotilaslentokone. Tyyppiä käytettiin pääasiallisesti Kiinan–Japanin sodassa, missä ei ollut kovin suurta vaaraa hävittäjätoiminnasta. Profiililtaan konetyyppi oli keskitaso, sen siivet sijaitsivat rungon keskivaiheilla korkeustasossa. Erotukseksi: sen seuraaja Mitsubishi Ki-51 oli alataso, siivet olivat alhaalla koneen rungossa.
Liittoutuneet antoivat konetyypille raportointitunnuksen "Ann".

title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Mitsubishi A5M, Nakajima Ki-27, Nakajima Type 91

title: Hävittäjälentokoneen kehitys 1918–1939

text: Hävittäjälentokoneen kehitys 1930-luvulla oli nopeaa. Ensimmäinen yksitasoinen metallirakenteinen hävittäjä – Boeing P-26 – lensi ensilentonsa maaliskuussa 1932. Siinä oli edelleen kiinteä (mutta profiloitu) laskuteline ja runsaasti ulkoisia pingotusjänteitä rungon ja siiven välillä, sekä avo-ohjaamo. Kone edustaa metallirakenteisen hävittäjäkoneen seuraavaa vaihetta. Kone saavutti 600 hv tähtimoottorilla 377 km/h huippunopeuden kuuden kilometrin korkeudessa. Vuoden 1933 lopussa ensilentonsa lentänyt Polikarpov I-16 oli puolestaan ensimmäinen sisään vedettävällä laskutelineellä varustettu vapaasti kantava yksitasohävittäjä. Kone oli sekarakenteinen: runko oli vanerikuorirakennetta ja siivessä oli molybdeeniteräksiset salot, alumiinikaaret ja osin alumiini-, osin kangaspäällyste. Kolmas prototyyppi saavutti 455 km/h huippunopeuden 700 hevosvoiman Shvetsov M-25 –moottorilla. Polikarpov I-16 type 5 oli vuonna 1934 sekä maailman kevein että nopein tuotantohävittäjä.

title: Mitsubishi Ki-21

text: Mitsubishi Ki-21 (tai "Tyyppi 97 Raskas Pommittaja" - 九七式重爆撃機 "Kyūnana-shiki jūbakugekiki", liittoutuneiden raportointinimi "Sally") oli japanilainen keskiraskas pommikone, joka palveli toisessa maailmansodassa. Ensilento tapahtui vuonna 1936.

title: Hävittäjä (lentokone)

text: Ensimmäinen operatiivinen suihkuhävittäjä, eli suihkumoottorilla varustettu hävittäjälentokone oli saksalainen Messerschmitt Me 262, jonka ensilento tapahtui vuonna 1942, tästä kuitenkin kesti vielä vuoteen 1944 ennen kuin kone saatiin palveluskäyttöön. Lähes samoihin aikoihin tuli käyttöön brittiläinen Gloster Meteor. Me 262:n huippunopeus oli 870 km/h, joka oli ylivoimaisesti enemmän kuin millään potkurikoneella. Syöksyssä se pystyi 0,86 machin nopeuteen ennen hallinnan menetystä.

title: Dornier Do 335

text:
Dornier Do 335 oli toisen maailmansodan nopein mäntämoottorilla varustettu lentokone. Se oli saksalaisen Dornierin rakentama hävittäjälentokone.
Sen kutsumanimet olivat "Pfeil" ja "Ameisenbär". Ensilento tapahtui 26. lokakuuta 1943.

title: Mitsubishi J2M

text: Mitsubishi J2M oli keisarillisen Japanin laivaston käytössä toisessa maailmansodassa ollut, Mitsubishin valmistama yksimoottorinen ja yksipaikkainen hävittäjälentokone. Koneen lempinimi ”Raiden” () viittasi japanilaisessa mytologiassa esiintyvään ukkosen jumalaan. Liittoutuneet tunsivat Mitsubishi J2M:n koodinimellä ”Jack”.

title: Mitsubishi A6M Reisen

text: Mitsubishi A6M Reisen () eli Zero, virallisesti "0-tyypin laivahävittäjä" (), oli toisen maailmansodan alkupuolella keisarillisen Japanin laivaston ilma-aseen tehokkain hävittäjälentokone. Liittoutuneiden kooditunnus koneelle oli Zeke. Zeroja käytettiin myös kamikazehyökkäyksiin sodan loppupuolella.

title: Mitsubishi A5M

text: A5M Luokka:Japanilaiset hävittäjälentokoneet Luokka:1930-luvun hävittäjälentokoneet

title: Tupolev ANT-31

text: Tupolev I-14 eli ANT-31 oli neuvostoliittolainen hävittäjälentokone, jonka suunnitteli Pavel Suhoi TsaGIssa Andrei Tupolevin alaisuudessa. Koneen ensilento tapahtui toukokuussa 1933. Sen kahta versiota I-14 ja I-14bis tehtiin vain 18 kappaletta tilatuista 55:stä. Kone hävisi Polikarpov I-16-koneelle tarjouskilpailussa.

title: Mitsubishi A5M

text: Konetyyppi poistettiin rintamakäytöstä vuonna 1943. Sen seuraaja oli A6M Reisen, joka tunnettiin yleisesti Zero-nimellä.

title: Messerschmitt Me 262

text: Messerschmitt Me 262 oli toisen maailmansodan aikainen saksalainen suihkumoottoreilla varustettu hävittäjälentokone. Kone lensi ensilentonsa 18. heinäkuuta 1942 ja oli vuodesta 1944 lähtien palvelukäytössä. Se oli ensimmäinen sotatoimiin osallistunut suihkuhävittäjä. Me 262:n päätyypit olivat "Schwalbe"-hävittäjä ja "Sturmvogel"-hävittäjäpommittaja. Kone oli aikansa uudenaikaisin ja nopein hävittäjälentokone.

title: Saab 21

text: Saab 21 oli ruotsalaisen Saabin toisen maailmansodan aikana kehittämä hävittäjälentokone, jonka ensilento tapahtui 30. heinäkuuta 1943. Yksipaikkaista, työntöpotkurilla varustettua konetta valmistettiin eri versioina 299 kappaletta vuoteen 1948 mennessä.

title: Mitsubishi A7M Reppu

text: Mitsubishi A7M Reppū () oli japanilainen yksimoottorinen hävittäjälentokone. Liittoutuneet antoivat sille kutsutunnuksen "Sam". Se lensi ensilentonsa 6. toukokuuta 1944. Konetyyppi suunniteltiin Mitsubishi Zeron eli Reisenin seuraajaksi.

title: Saburō Sakai

text: Vuonna 1938 Sakai komennettiin Kiinaan, missä käytiin parhaillaan Kiinan–Japanin sotaa. Sakaista kirjoitettiin Japanin lehdistössä oltuaan tukikohtaan eräässä hyökkäyksessä ainoa ilmaan päässyt lentäjä, minkä lisäksi hän oli haavoittunut lievästi sirpaleista. Hänen onnistui tavoittaa SB-2-pommikone Mitsubishi A5M (koodinimi ”Claude”) -hävittäjällään ja tulittaa sitä, mutta polttoaineen vähyyden vuoksi hänen täytyi palata, eikä pudotusta voitu varmistaa. Sakai palveli Kiinassa vuoteen 1941 saakka saavuttaen kaksi varmaa pudotusta A5M- ja A6M (koodinimi ”Zero”) -hävittäjillä.

title: Mitsubishi A5M

text: Joulukuussa 1941 konetyyppi oli Keisarillisen Japanin laivaston tukialuksilla: Hōshō, Ryūjō ja Zuihō[4], aikaisemmin samana vuonna vielä Sōryū.[3]

title: Jirō Horikoshi

text: Horikoshi syntyi Fujiokassa. Hänen uransa alkoi 1927 Mitsubishin polttomoottoritehtaalla, josta kehittyi myöhemmin Mitsubishi Heavy Industries. Nagoyan lentokonetehtaalla hän suunnittelu Mitsubishi A5M -koneen vuonna 1937. Hän tiimeineen suunnitteli tämän jälkeen Japanin laivostolle Prototyyppi 12 -koneen, joka valmistui kesäkuussa 1940. Koska Japanissa kyseinen vuosi oli 2600, kone sai nimen "00", Rei-sen.

title: Mitsubishi A5M

text: Laivastoesikunta aloitti huhtikuussa 1932 kunnianhimoisen varustautumisohjelman, jonka tarkoituksena oli poistaa riippuvuus ulkomaisista lentokonetoimittajista. Nakajima ja Mitsubishi valmistivat 7-Shi-spesifikaation perusteella lentokoneet B3N1[5] ja 1MF10[6], jotka kumpikin laivasto hylkäsi koelentojen jälkeen. Hankinta kohdistui Nakajiman A2N1 koneen pohjalta valmistettuun A4N1-koneeseen, joka osoittautui palveluksessa heikoksi. Helmikuussa 1934 esikunta julkaisi uudet 9-Shi-vaatimukset uudeksi yksipaikkaiseksi hävittäjäksi.[7]

title: Kawanishi H6K

text: Konetyypissä käytettiin neljää Mitsubishi Kinsei -tähtimoottoria. Ensilento tapahtui heinäkuussa 1936. Palveluskäyttöön tämä raskas lentovene otettiin tammikuussa 1938. H6K2:n moottorit olivat 1 000 hv (746 kW) tehoiset, ja H6K5:ssa teho oli 1 300 hv (969 kW). Päätuotantoversioita oli kaikkiaan kolme, joskin muita alatyyppejä rakennettiin erityisempiin käyttötarkoituksiin kuten kuljetustehtäviin. Tyyppi oli käytössä koko sodan ajan.

title: Mitsubishi G3M

text: Mitsubishi G3M (, "Kyuhasshikirikkō", Tyyppi 96, liittoutuneiden raportointinimi "Nell") oli Japanissa 1930-luvulla kehitetty kevyt pommikone, jonka ensilento tapahtui heinäkuussa 1935. Konetyyppiä käytettiin vuodesta 1935 vuoteen 1945. G3M oli myös hyvin paljon käytössä torpedokoneena.

title: Mitsubishi

text:
Vuonna 1875 yhtiön nimeksi tuli "Yūbinkisen Mitsubishi -kaisha", ja sillä oli käytössään jo yli 30 rahtilaivaa. Samana vuonna Mitsubishi sai luvan aloittaa ensimmäisen kiinteän ja säännöllisen kuljetuslinjan Japanista Kiinaan (Jokohama–Shanghai–Hongkong). Kahdeksan vuotta myöhemmin, vuonna 1893, syntyi nykyään maailman suurimpiin huolintayrityksiin kuuluva silloisen "Yūbinkisen Mitsubishi -kaishan" tytäryhtiö "Nippon yūsenkaisha (NYK)" kasvavan rahtiliikenteen koordinoimiseksi. Yritys toimii edelleen samalla nimellä osana Mitsubishia.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmä käsitti 70 eri yhtiötä. Niistä merkittävimmät olivat vuonna 1917 perustettu "Nippon kōgaku kōgyō (Nikon)", vuonna 1920 perustettu "Mitsubishi nainenkiseizō", (myöhemmin osa "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiön lentokoneosastoa) ja vuonna 1931 perustettu "Mitsubishi sekiyu" -öljy-yhtiö. "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiö oli merkittävä osa Japanin sotataloutta ja varusteluteollisuutta. Sen tuotantoa olivat muun muassa toisessa maailmansodassa Japanin ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien koko sodan ajan käyttämä Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjälentokone; (liittoutuneiden koodinimi Zero tai Zeke) osoittautui erinomaiseksi Tyynenmeren ilmasodassa.

title: Mitsubishi A6M Reisen

text:
A6M1, tyyppi 0, Prototyyppi
Ensimmäinen A6M1 prototyyppi valmistui maaliskuussa 1939 voimanlähteenään 780 hevosvoiman (580 kW) Mitsubishi Zuisei 13 -moottori kaksilapaisella potkurilla. Sen ensilento tapahtui 1. huhtikuuta samana vuonna, ja konetyyppi läpäisi testinsä erittäin lyhyessä ajassa. Syyskuussa kone oli jo laivaston testeissä tyyppinimellä A6M1 tyyppi 0 ainoana muutoksena potkurin vaihto kolmilapaiseksi, jotta koneen värinäongelmat saataisiin ratkaistua.

title: Mitsubishi A5M

text: A5M Claude oli lentäjien suosima ja liikehtimiskykyinen. Koneen suoritusarvoja rajoittivat pienitehoinen 710–785 hevosvoiman Nakajima Kotobuki -tähtimoottori (versiossa A5M4) ja kevyt aseistus (2x 7,7mm konekiväärit ja 60kg pommeja). Saman version saavuttama huippunopeus oli 440km/h, lakikorkeus 9800 m ja toimintamatka 1200km. Vielä 1930-luvun lopulla suoritusarvot olivat muihin aikakauden koneisiin verrattaessa hyviä.[3]

title: Fokker D.XXI

text: Fokker D.XXI oli alankomaalainen Fokkerin suunnittelema ja valmistama hävittäjälentokone, joka oli palveluskäytössä toisessa maailmansodassa. Konetyypin ensilento tapahtui 1936, ja se oli kesän 1940 taisteluissa Alankomaiden ilmavoimien yleisin hävittäjä. Fokker D.XXI oli myös Suomen ilmavoimien käytössä ja oli talvisodan tärkein suomalainen hävittäjätyyppi.

title: Kaga (laiva)

text: "Kagalle saapui 22. elokuuta muutama Mitsubishi A5M type 96 Claude hävittäjä, joista kaksi teki ensimmäisen sotalentonsa vielä samana päivänä. Samana päivänä kuusi D1A1 pommittajaa lensivät tuhoamaan kiinalaisten merimiinavarastoa, jolloin yksi pommittaja tuhoutui. Syyskuussa lentotoiminta jatkui.


query: Minkä seuran kasvatti Per-Åge Skrøder on?

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder on kotikaupunkinsa joukkueen Sparta Sarpsborgin kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä 16-vuotiaana kaudella 1994–1995 Eliteserienissa. Ensimmäisen kautensa jälkeen Skrøder suuntasi samassa liigassa pelaavaan Lillehammer IK:hon. Hän teki kaudella 1996–1997 läpimurtonsa tehdessään 35 ottelussa tehot 25+29=54. 18-vuotias Skrøder oli joukkueensa toiseksi paras pistemies Trond Magnussenin jälkeen ja Norjan pääsarjan pistepörssin kymmenes. Hän palasi kaudeksi 1997–1998 Spartaan, jossa Skrøder oli tehoilla 19+15=34 joukkueen kolmanneksi paras pistemies.[4]

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder edusti Norjaa Vancouverin olympiakisoissa 2010 ja Sotšin olympiakisoissa 2014. Hän pelasi myös Salt Lake Cityn, Torinon ja Vancouverin olympiakisojen karsinnoissa. Skrøder oli koko Torinon olympialaisten karsintojen paras maalintekijä ja jakoi pistepörssin voiton joukkuetovereidensa Tore Vikingstadin ja Anders Myrvoldin kanssa tehoilla 9+3=12.[4] Muun muassa ensimmäisellä karsintakierroksella 14. marraskuuta 2004 Stavangerissa Serbiaa ja Montenegroa vastaan hän teki Norjan 21–0-murskavoittoon päättyneessä ottelussa hurjat tehot 5+2=7.[12]

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder pelasi myös alle 20-vuotiaiden B-sarjan MM-kilpailuissa 1997 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1995 ja alle 18-vuotiaiden I-divisioonan EM-kilpailuissa vuonna 1996.[4]

title: Per-Åge Skrøder

text: Luokka:Norjalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1978 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder teki maaliskuussa 2010 2+1-vuotisen jatkosopimuksen Modon kanssa.[5] Kaudella 2010–2011 hän oli tehoilla 15+26=41 joukkueen paras syöttäjä, toiseksi paras pistemies Byron Ritchien jälkeen sekä Elitserienin kahdeksanneksi paras pistemies. Kaudella 2011–2012 Skrøder oli MODO:n paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Nicklas Danielssonin jälkeen tehoilla 22+29=51. Hän jakoi Elitserienin maalipörssin kolmannen sijan Frölunda HC:n Mika Pyörälän kanssa ja sijoittui pistepörssissä neljänneksi. Huhtikuussa 2012 Skrøder teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen MODO:n kanssa.[6] Kaudella 2012–2013 hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 16+19=35 ja Skrøder jakoi myös kevään 2013 pudotuspeleissä MODO:n sisäisen pistepörssin voiton Kyle Cumiskeyn kanssa tehoilla 2+3=5. Kaudella 2014–2015 hänen tehonsa 14+11=25 riittivät joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin voittoon.[4] Toukokuussa 2015 Skrøder teki taas kaksivuotisen jatkosopimuksen MODO:n kanssa.[7] Kauden 2015–2016 päätteeksi joukkue putosi kuitenkin Allsvenskaniin.

title: Åge Hareide

text: Åge Fridtjof Hareide (s. 23. syyskuuta 1953 Hareid, Norja) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Maaliskuussa 2016 lähtien hän on toiminut Tanskan maajoukkueen päävalmentajana.

title: Jon Åge Tyldum

text: Jon Åge Tyldum (s. 26. lokakuuta 1968 Snåsa) on norjalainen entinen ampumahiihtäjä.

title: Johan Harju

text: Harjun todellinen läpimurto Elitserienissä tapahtui kaudella 2008–2009 hänen tehdessä tehot 27+22=49. Harju oli Luleån paras pistemies ja maalintekijä, Elitserienin toiseksi paras maalintekijä HV71:n Martin Thörnbergin kanssa, Elitserienin seitsemänneksi paras pistemies ja voittomaalipörssin voittaja MODO Hockeyn Per-Åge Skrøderin kanssa.

title: Mario Kempe

text: Kempe palasi kaudeksi 2012–2013 kaksivuotisella sopimuksella hänen juniorivuosiltaan tutun MODO Hockeyn paitaan. Hän oli 15 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Per-Åge Skrøderin jälkeen. Kaudeksi 2014–2015 Kempe siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Vitjaz Podolskiin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 13+19=32. Huhtikuussa 2015 Kempe teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Vitjazin kanssa.

title: Nils Ekman

text: Kaudella 2000–2001 Ekman pelasi Lightningissa 43 NHL-ottelua tehoin 9+11=20. IHL-joukkue Detroit Vipersin puolella hän oli tehoilla 22+14=36 joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Kesäkuussa 2001 Ekmanin oikeudet kaupattiin Kyle Freadrichin kanssa New York Rangersiin vaihdossa Tim Tayloriin. Hän kuitenkin palasi kaudeksi 2001–2002 kotimaahansa ja siirtyi Djurgårdens IF:ään. Ensimmäinen kausi Elitserienissä tehoi 38 runkosarjaottelussa tehot 16+15=31, joilla Ekman oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän jakoi kuudella osumallaan liigan voittomaalipörssin voiton HV71:n Per-Åge Skrøderin ja Färjestads BK:n Dieter Kaltin kanssa. Ekman pelasi myös Elitserienin tähdistöottelussa ja oli ehdolla liigan vuoden tulokkaaksi. Tittelin sai kuitenkin Södertälje SK:n maalivahti Rolf Wanhainen. Kaudeksi 2002–2003 Ekman palasi Pohjois-Amerikkaan ja siirtyi yksivuotisella sopimuksella New York Rangersin organisaatioon. Hän pelasi kuitenkin ainoastaan sen farmijoukkue Hartford Wolf Packissa, jonka paras pistemies Ekman oli tehoilla 30+36=66.

title: William Nylander (jääkiekkoilija)

text: Toronto Maple Leafs varasi Nylanderin koko NHL:n varaustilaisuuden kahdeksantena pelaajana kesällä . Hän oli myös varaustilaisuuden ensimmäinen eurooppalaisesta joukkueesta varattu pelaaja. Samana kesänä myös OHL-joukkue Mississauga Steelheads varasi Nylanderin 13. pelaajana . Elokuussa hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Maple Leafsin kanssa. Harjoitusleirin jälkeen lokakuussa Nylander palasi kaudeksi 2014–2015 lainalle MODO:on. Hän teki siellä 21 ottelussa tehot 8+12=20, joilla Nylander oli joukkueen toiseksi paras pistemies Per-Åge Skrøderin jälkeen sekä paras syöttäjä János Hárin kanssa, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2015 alle 20-vuotiaiden jälkeen Maple Leafsin organisaatioon. Nylander siirrettiin samalla AHL-joukkue Toronto Marliesin vahvuuteen. Hän pelasi siellä koko loppukauden tehden 37 runkosarjaottelussa tehot 14+18=32 sekä viidessä playoff-ottelussa kolme syöttöpistettä.

title: Per-Åge Skrøder

text: Per-Åge Skrøder (s. 4. elokuuta 1978 Sarpsborg, Norja) on norjalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi suurimman osan urastaan Ruotsin Elitserienissä/SHL:ssä tehden yhteensä 856 ottelussa tehot 260+253=513. Skrøder on kauden 2016–2017 jälkeen liigan runkosarjan kaikkien aikojen tehokkain ulkomaalaispelaaja, neljänneksi paras maalintekijä[1] ja kuudenneksi paras pistemies.[2] Kaikkien aikojen jäähypörssissä hän sijoittuu 1060 minuutillaan viidenneksi ja hän on myös jäähyminuuteissa ulkomaalaisten kärjessä.[3] Kaudella 2008–2009 Skrøder voitti Elitserienin piste- ja maalipörssin. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden HV71:ssä vuonna 2004 ja MODO Hockeyssa vuonna 2007. Lisäksi Skrøder oli nostamassa Linköpings HC:tä Allsvenskanista Elitserieniin keväällä 2001.[4]

title: Mats Zuccarello Aasen

text: Huhtikuussa 2008 Zuccarello teki kaksivuotisen sopimuksen Ruotsin Elitserienissä pelaavan MODO Hockeyn kanssa. Hän oli kaudella 2008–2009 tehoilla 18+22=40 joukkueen kolmanneksi paras pistemies maanmiehensä, liigan pistepörssinkin voittaneen Per-Åge Skrøderin sekä Niklas Sundströmin jälkeen. Zuccarello teki maaliskuussa 2009 kaksivuotisen jatkosopimuksen MODOn kanssa. Hän voitti kaudella 2009–2010 koko Elitserienin runkosarjan pistepörssin tehoilla 23+41=64 ja hänestä tuli Skrøderin jälkeen liigan kaikkien aikojen toinen norjalainen pistepörssivoittaja. Zuccarello palkittiin kauden päätteeksi Elitserienin arvokkaimpana pelaajana Guldhjälmenillä.

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 1998, 1999, 2000, 2002, 2003, 2004, 2006, 2008, 2009, 2011, 2012, 2013 ja 2014. Noista vuoden 1998 turnaus kului B-sarjassa ja vuosien turnaukset 2002–2004 I-divisioonassa. Skrøder oli vuoden 2000 turnauksessa Norjan paras maalintekijä neljällä osumallaan.[4]

title: Rune Skarsfjord

text: Valmennusuransa Skarsfjord aloitti Rosenborgin apulaisvalmentajana vuonna 2002. Hän työskenteli yhdessä Nils Arne Eggenin, Åge Hareiden, Ola By Risen ja Per Joar Hansenin kanssa voittaen kolme Norjan mestaruutta.

title: Per-Åge Skrøder

text: Toinen Modo-kausi 2007–2008 toi Skrøderille tehot 21+16=37. Hän oli sekä maalipörssin että jäähypörssin kahdeksas. Skrøder keräsi runkosarjassa 127 jäähyminuuttia. Kaudella 2008–2009 hän teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 30+29=59, joilla Skrøder voitti Elitserienin piste- ja maalipörssin. Hän voitti kuudella osumallaan voittomaalipörssin Luleå HF:n Johan Harjun kanssa, ja Skrøder valittiin taas Norjan vuoden pelaajaksi.[4] Hänestä tuli historian ensimmäinen Elitserienin pistepörssin voittanut norjalainen. Kaikki Skrøderiä aikaisemmat pistepörssivoittajat ovat olleet vain ruotsalaisia ja suomalaisia.

title: Nicklas Danielsson

text: Huhtikuussa 2010 Danielsson teki kaksivuotisen sopimuksen MODO Hockeyn kanssa. Hän oli kaudella 2010–2011 tehoilla 17+20=37 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Byron Ritchien jälkeen sekä kolmanneksi paras pistemies Ritchien ja Per-Åge Skrøderin jälkeen.[2] Kaudella 2011–2012 Danielsson teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä 21+31=52, joilla hän voitti MODO:n siäisen piste- ja syöttöpörssin. Danielsson sijoittui koko liigan pistepörssissä kolmanneksi ja jakoi myös Elitserienin tehotilaston voiton Frölunda HC:n Fredrik Petterssonin kanssa lukemalla +26.[1]

title: Kalle Sahlstedt

text: Kaudeksi 2001–2002 Sahlstedt siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin Elitserienin HV71:een.[5] Hän jakoi tehoilla 13+20=33 joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Per-Åge Skrøderin kanssa edellään vain Johan Davidsson. Pudotuspeleissä Sahlstedt oli tehoilla 1+7=8 HV71:n paras syöttäjä ja hän jakoi sisäisen pistepörssin voiton Skrøderin kanssa. Kaudella 2002–2003 Sahlstedt oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 20+17=37. Hän jakoi koko Elitserienin maalipörssin neljännen sijan Timrå IK:n Niklas Nordgrenin ja Brynäs IF:n Niklas Angerin kanssa.[1]

title: Per-Åge Skrøder

text: 1994–1995Sparta WarriorsNorja173036–––––U18-EM512341995–1996Lillehammer IKNorja224598–––––U18-EM B5527351996–1997Lillehammer IKNorja3825295446–––––JMM B7751261997–1998Sparta WarriorsNorja3219153424–––––MM B7123221998–1999Frölunda HCElitserien503581640002MM621341999–2000Frölunda HCElitserien243148–––––MM64150Linköpings HCElitserien1341543–––––2000–2001HV71Elitserien1356116–––––OQ32134Linköpings HCAllsvenskan297101738–––––2001–2002HV71Elitserien492013335984488MMd15415142002–2003HV71Elitserien4412102250730310MMd1541542003–2004HV71Elitserien5011172813818671328 MMd1420222004–2005HV71Elitserien50681477–––––OQ6931282005–2006Södertälje SKElitserien471382150–––––MM620262006–2007MODO HockeyElitserien543018489720551088 2007–2008MODO HockeyElitserien5121163712752134MM701122008–2009MODO HockeyElitserien5530295978–––––OQ30330MM602242009–2010MODO HockeyElitserien4817163339–––––OK100002010–2011MODO HockeyElitserien5515264162–––––MM7347102011–2012MODO HockeyElitserien532229515261230MM8571222012–2013MODO HockeyElitserien511619353452352MM721322013–2014MODO HockeySHL48811196120110OK42020MM712362014–2015MODO HockeySHL5114112549–––––2015–2016MODO HockeySHL501091914–––––2016–2017Örnsköldsvik HFRuotsi I1187154–––––Sparta WarriorsNorja40116–––––MODO HockeyAllsvenskan26731014–––––18 kauttayhteensäElitserien/SHL8562602535131060752223451425 kauttayhteensäNorja122515010176–––––

title: Martin Thörnberg

text: Kaudella 2005–2006 Thörnberg oli 14 osumallaan HV71:n kolmanneksi paras maalintekijä Andreas Jämtinin kanssa. Kaudella 2006–2007 hän oli 20 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Jukka Voutilaisen jälkeen. Thörnberg sijoittui Elitserienin maalipörssissä kymmenenneksi Luleå HF:n Johan Harjun kanssa. Kaudella 2008–2009 hän teki sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä Elitserienin yhden kauden maaliennätyksensä. Thörnberg ja Luulajan Johan Harju sijoittuivat 27 osumallaan liigan maalipörssissä toiseksi edellään vain MODO Hockeyn Per-Åge Skrøder. Thörnberg jakoi myös Timrå IK:n Mikko Lehtosen kanssa Elitserienin ylivoimaalipörssin voiton 12 osumallaan. Hän voitti myös tehoilla 10+3=3 koko kevään 2009 pudotuspelien maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Björn Melinin kanssa. Thörnberg edusti HV71:tä kauden aikana myös Mestarien liigassa, jonka jäähypörssin hän voitti 29 minuutillaan. Thörnberg voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 2008 ja 2010 sekä Elitserien-hopeaa vuonna 2009.

title: Per-Åge Skrøder

text: Lokakuussa 2016 Skrøder siirtyi Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettan-joukkue Örnsköldsvik HF:ään oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2016–2017.[8] Marraskuussa seura lainasi hänet MODO Hockeyn Allsvenskan-joukkueeseen.[9] Saman kuun lopulla Skrøder palasi kotimaahansa ja kasvattajaseuraansa Sparta Warriorsiin, jossa hän pelasi neljä ottelua. Joulukuussa Skrøder palasi loppukauden sopimuksella MODO:on.[10] Kauden jälkeen, kesäkuussa 2017 hän ilmoitti omalla Facebook-sivullaan lopettaneensa pelaajauransa.[11]

title: Linus Omark

text: Kaudet 2006–2007, 2007–2008 ja 2008–2009 Omark pelasi kokonaan Elitserienissä. Kaudella 2007–2008 hän oli Luleån kolmanneksi paras pisteidentekijä Ľuboš Bartečkon ja Martin Chabadan jälkeen tehtyään 55:ssä runkosarjaottelussa 32 tehopistettä, 11 maalia ja 21 syöttöpistettä, ja kaudella 2008–2009 joukkueensa paras pistemies ja toiseksi paras maalintekijä Johan Harjun jälkeen tehtyään 53:ssa runkosarjaottelussa 55 tehopistettä, 23 maalia ja 32 syöttöpistettä. Elitserienin pistepörssissä hän sijoittui 2008–2009 kolmanneksi Per-Åge Skrøderin ja Fredrik Brembergin jälkeen. Hänet nimettiin kauden jälkeen Ruotsin jääkiekon tähdistökentälliseen.

title: Jiří Novotný (jääkiekkoilija)

text: Novotný on alun perin KLH Vajgar Jindřichův Hradecin kasvatti. Hän siirtyi seurasta HC VCES Hradec Královéen, mistä hän jatkoi Mountfield České Budějoviceen. Hän pelasi seurassa Extraligassa ensimmäisen kerran kaudella 2000–2001. Kauden jälkeen Buffalo Sabres varasi hänet ensimmäisellä kierroksella numerolla 22. .

title: Mika Pyörälä

text: Pyörälän visiitti Pohjois-Amerikassa jäi lopulta vain yhden kauden mittaiseksi. Hän palasi kaudeksi 2010–2011 Ruotsiin tehtyään kolmivuotisen sopimuksen Frölunda HC:n kanssa. Hän jakoi ensimmäisellä kaudellaan 14 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Niklas Anderssonin ja Toni Koiviston kanssa. Kaudella 2011–2012 Pyörälä teki 22 osumallaan Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä. Hän oli Frölundan paras maalintekijä ja jakoi koko liigan maalipörssin kolmannen sijan MODO Hockeyn Per-Åge Skrøderin kanssa. Pyörälä oli myös 40 tehopisteellän joukkueen toiseksi paras pistemies Fredrik Petterssonin kanssa. He jakoivat Elitserienin pistepörssin kymmenennen sijan HV71:n Jason Krogin ja Johan Davidssonin kanssa.

title: Josep Clotet Ruiz

text: Lokakuussa 2011 Clotet Ruizista tuli norjalaisen Vikingin valmentaja. Hän vastaa edustusmiehistön harjoitukista ja valmentamisesta Åge Hareiden kantaessa päävastuun seuran valmennustoiminnasta. Hareiden saatua potkut tehtävästään kesäkuun alussa 2012 Clotet Ruiz ilmoitti myös jättävänsä seuran. Pian ilmoituksensa jälkeen hänestä tuli Málaga CF:n reservijoukkueen päävalmentaja. Hän valmensi Málagan organisaatiossa kauden 2012/13 ajan onnistumatta nostamaan seuraa Tercera Divisiónista.

title: Per-Åge Skrøder

text: Kaudeksi 1998–1999 Skrøder siirtyi Ruotsiin ja Elitserien-joukkue Frölunda HC:hen. Hän pelasi 50 ottelua tehoin 3+5=8, mutta haki myös seitsemän ottelun verran pelituntumaa Frölundan J20-joukkueesta. Pienessä roolissa pelannut Skrøder jätti Frölundan kesken kauden 1999–2000 ja siirtyi loppukaudeksi Linköping HC:hen. Joukkue putosi seuraavaksi kaudeksi sarjatasoa alemmas Allsvenskaniin. Skrøder aloitti kauden 2000–2001 Elitserienin HV71:ssä, mutta hän palasi loppukaudeksi Linköpingiin ja oli nostamassa joukkuetta takaisin Elitserieniin keväällä 2001.[4]

title: Rastislav Pavlikovský

text:
Kaudella 1999–2000 Pavlikovský pelasi AHL:ää Mighty Ducksissa ja Philadelphia Phantomsissa sekä IHL:ää Grand Rapids Griffinsissa.
Pavlikovský pelasi yhden IHL-ottelun Grand Rapids Griffinsissa, kunnes hän siirtyi kaudeksi 2000–2001 SM-liigajoukkue Jokereihin. Pavlikovský ei kuitenkaan vastannut siellä odotuksia ja hän teki seitsemässä ottelussa vain yhden syöttöpisteen. Loppukauden hän pelasi Elitserien-joukkue HV71:ssä, jossa Pavlikovský teki 23 ottelussa tehot 8+6=14. Hän pelasi joukkueessa myös seuraavankin kauden 2001–2002, jolloin Pavlikovský teki 46 ottelussa tehot 14+16=30. Hän oli HV71:n toiseksi paras maalintekijä Per-Åge Skrøderin jälkeen.

title: Molde FK

text: Molde FK:ssa ovat pelanneet urallaan muun muassa Ole Gunnar Solskjær, Martin Andresen, Kjetil Rekdal, Åge Hareide ja Jostein Flo. Seuran päävalmentajana ovat toimineet muun muassa Hans Backe, Åge Hareide, Gunder Bengtsson, Bo Johansson, Kjell Jonevret ja Uwe Rösler.

title: Per-Åge Skrøder

text: Skrøder teki kaudella 2001–2002 läpimurtonsa Elitserienissä. Hän palasi HV71:n riveihin ja teki 49 ottelussa tehot 20+13=33. Skrøder oli joukkueen paras maalintekijä, toiseksi paras pistemies sekä kuudella osumallaan Elitserienin eniten voittomaaleja tehnyt pelaaja Djurgårdens IF:n Nils Ekmanin ja Färjestad BK:n Dieter Kaltin kanssa. Kauden päätteeksi Skrøder palkittiin Norjan vuoden pelaajana. Hänen kolmas HV71-kautensa 2003–2004 päättyi Ruotsin mestaruuteen. Skrøder keräsi runkosarjassa 138 jäähyminuuttia ja oli Elitserienin jäähypörssin kolmas. Hän pelasi HV71:ssä kevääseen 2005 ja teki saman vuoden huhtikuussa 1+1-vuotisen sopimuksen Södertälje SK:n kanssa. Joukkueen kausi päättyi kuitenkin pettymykseen Södertäljen pudottua HockeyAllsvenskaniin keväällä 2006. Skrøder ei käyttänyt sopimuksessaan ollutta optiota, vaan hän jatkoi kaudella 2006–2007 Elitserien-uraansa MODO Hockeyssa. Skrøder teki joukkueessa hyvät tehot 30+18=48, joilla hän oli Elitserienin maalipörssin toinen Mora IK:n Pavel Brendlin jälkeen sekä pistepörssin yhdestoista. Skrøder oli kahdeksalla osumallaan eniten alivoimamaaleja tehnyt pelaaja. Hän oli Modon paras pistemies ja hänen kautensa päättyi Ruotsin mestaruuteen keväällä 2007. Skrøder oli pudotuspelien jäähykuningas 88 minuutillaan.[4]

title: Åge Hareide

text: Valmennusuransa Hareide aloitti Molden pelaajavalmentajana vuonna 1985. Hän luotsasi seuran Norjan pääsarjassa hopealle 1987 ja pronssille 1988 sekä 1990. Norjan cupissa Molde selvisi Hareiden alaisuudessa finaaliin vuonna 1989. Hän jätti seuran vuonna 1991, mutta palasi päävalmentajaksi jo vuonna 1993 luotsaten Molden seuraavalla kaudella cup-mestariksi. Mestaruus oli seuran historian ensimmäinen. Hän jatkoi valmentajana vuoteen 1997 saakka, mutta yhtä mestaruushopeaa lähemmäs liigan ykkössijaa ei joukkue Hareiden alaisuudessa päässyt.


query: Mihin Chuck Schuldiner sairastui vuonna 1999?

title: Chuck Schuldiner

text: Hänen äitinsä omistaa oikeudet Chuck Schuldinerin musiikkiin, mukaan lukien vielä julkaisemattomaan materiaaliin, jonka parissa Schuldiner työskenteli ennen kuolemaansa. Loppusyksystä 2001 sairastelemisen heikentämä Schuldiner sai keuhkokuumeen, johon hän kuoli 13. joulukuuta 34-vuotiaana.

title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1983 Schuldiner (kitara) perusti ystäviensä Rick Rozzin (kitara) ja Kam Leen (rummut ja laulu) kanssa yhtyeen nimeltään Mantas. Nimensä yhtye lainasi brittiläisen Venom-yhtyeen kitaristin pseudonyymistä. Yhtye ei saanut mainittavaa jalansijaa kotikaupungissaan Orlandossa, ja yhtye sai melko nuivaa kritiikkiä raskaaseen metalliin tottumattomista Orlandon musiikkiympyröistä. Pian yhtye hajosi, ja Schuldiner alkoi etsiä uutta kokoonpanoa.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldiner alkoi toukokuussa 1999 tuntea epämiellyttävää kipua niskassaan, jonka hän luuli johtuvan hermoratojen vaurioitumisesta. Hän oli osittain oikeassa, mutta hermokipujen aiheuttajana oli pahanlaatuinen aivokasvain, gliooma. Välittömästi diagnoosin jälkeen aloitettu sädehoito taltutti kasvaimen pahenemisen.

title: Death

text: Vain 16-vuotias Chuck Schuldiner perusti Deathin vuonna 1983, tosin aluksi nimellä "Mantas". Nimen Death yhtye sai vuonna 1984. Schuldinerin veli Frank oli aikaisemmin kuollut auto-onnettomuudessa, ja tämän kokemuksen Schuldiner halusi kääntää positiiviseksi nimeämällä bändinsä Deathiksi. Schuldiner hoiti Deathissa kaiken sävellystyön, lauloi ja soitti sekä rytmi- että soolokitaraa. Schudiner osasi soittaa myös bassokitaraa.

title: Spiritual Healing

text: Jossain vaiheessa toisen ja kolmannen Death-albumin äänitysten välisenä aikana Chuck Schuldiner kyllästyi yhtyeen pyörittämiseen muun muassa erilaisten jatkuvien aikatauluristiriitojen ja henkilökohtaisten erimielisyyksien takia. "Spiritual Healingin" ilmestyttyä Schuldiner päätti jatkossa palkata vain sessiomuusikoita soittamaan tuleville albumeilleen. "Spiritual Healing" oli Deathin kolmas albumi ja kaikissa aikaisemmissa Death-julkaisuissa oli ainoastaan yksi pysyvä soittaja – Chuck Schuldiner.

title: Chuck Schuldiner

text: Charles Michael ”Chuck” Schuldiner (13. toukokuuta 1967 Long Island, New York – 13. joulukuuta 2001) oli yhdysvaltalainen muusikko. Hän oli vuonna 1983 perustamansa death metal -yhtye Deathin laulaja ja kitaristi. Vuonna 1996 Schuldiner perusti Control Denied -yhtyeen.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin tie vei takaisin Floridaan, jossa Massacre-nimisessä yhtyeessä vaikutti muun muassa hänen entinen yhtyetoverinsa Rick Rozz. Schuldinerin ehdotuksesta yhtyeen nimi muutettiin Deathiksi, ja tämän kokoonpanon tiimoilta julkaistiin yhtyeen parhaiten menestynyt demo Mutilation.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldiner aloitti kitaransoiton yhdeksänvuotiaana hänen veljensä Frankin kuoltua auto-onnettomuudessa. Hän otti soittotunteja noin vuoden ajan akustisella kitaralla, muttei innostunut soittamisesta, ja olikin jo valmis lopettamaan tyystin. Vasta saatuaan sähkökitaran alkoi Schuldiner harjoitella soittoa toden teolla. Hän saattoi viettää koko viikonlopun huoneessaan tai kotitalonsa autotallissa harjoittelemassa. Innostuksen kasvaessa Schuldinerin suhde aikaa vievän koulun ja rakkaan harrastuksen välillä alkoi kiristyä. Hän päätti lopettaa koulun kesken, vaikka saikin hyviä arvosanoja, ja tätä hän katuikin myöhemmin.[4]

title: Symbolic

text: Kymmenessä vuodessa Chuck Schuldiner on saavuttanut jollakin tavalla lakipisteen säveltäjänä kokeiltuaan molempia ääripäitä death metal -musisoinnissa: räjähtävää, pidättymätöntä aggressiota sekä hitaasti kohoavaa ja loppuhuipennuksen myötä purkautuvaa ahdistusta. Genrelle suuntaviivoja luoneena laulajana Schuldiner myös artikuloi selvemmin kuin koskaan, vaikka albumilla kuuluukin viisikymmentä minuuttia Deathin (ja death metalin) tavaramerkiksi muodostunutta raakaa murinaa.

title: Chuck Schuldiner

text: Tammikuussa 2000 tehdyssä leikkauksessa poistettiin loput Schuldinerin niskassa olevasta kasvaimesta, mutta leikkauksista ja sädehoidosta aiheutuneet laskut olivat liian kalliita hänen perheensä maksettavaksi. Hyväntekeväisyyskonserttien, lahjoitusten ja Schuldinerin äidin ahkeran keräystyön ansiosta rahaa saatiin kuitenkin kokoon noin 70000 dollaria.

title: Death metal

text: Vaikka Death ei varsinaisesti ollut ensimmäinen levyttänyt death metal -yhtye, Chuck Schuldinerin luotsaamaa yhtyettä pidetään yleisesti yhtenä tyylilajin tärkeimmistä pioneereista ja merkittävimmistä suunnannäyttäjistä. Schuldinerin johdolla Death teki ensimmäiset death metal -demonsa nimellä Mantas jo vuonna 1983, mutta esikoisalbumi "Scream Bloody Gore" (1987) sekä sitä seurannut "Leprosy" (1988) ovat ns. klassista death metalia puhtaimmillaan.

title: Shannon Hamm

text: Shannon Hamm (s. 10. joulukuuta 1967) on sähkökitaristi, joka soitti yhtyeissä Death ja Control Denied vuoteen 2001 asti, jolloin Chuck Schuldiner kuoli. Hamm soitti 12. joulukuuta 2007 Schuldinerin muistolle järjestetyssä tilaisuudessa.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin tie vei muun muassa Kaliforniaan, jossa vaikutti muun muassa yksi death metalin pioneeriyhtyeistä, Possessed. Schuldiner ei onnistunut lukuisista yrityksistä huolimatta löytämään pysyvää kokoonpanoa, jolla olisi ollut samanlaiset musiikilliset suuntaumukset kuin Schuldinerilla itsellään.

title: Control Denied

text: Toisen levyn tuotanto keskeytyi lopullisesti juridisiin kiistoihin levy-yhtiön, Chuck Schuldinerin äidin ja Control Deniedin elossaolevien soittajien välillä (jotka ovat julkisesti ilmoittaneet olevansa julkaisun puolella). Osa vieläkin keskeneräisistä kappaleista julkaistiin raakakopioina ja ilman lauluraitoja "Zero Tolerancella", kaksiosaisella kokoelmalevyllä, joka sisältää lisäksi Schuldinerin varhaisia b-puolia ja muita aiemmin julkaisemattomia kappaleita.

title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1988 julkaistulla Leprosy-albumilla Chuck osoitti olevansa kehittynyt sekä soittajana, säveltäjänä että sanoittajana, ja tätä kulkusuuntaa hän tuli jatkamaan uransa loppuun saakka. Vuonna 1990 julkaistulla Spiritual Healing -albumilla hänen sanoituksensa alkoivat vanhan koulukunnan death metalin väkivaltaisten ja satanististen sanomien sijaan käsitellä yhteiskunnallisia ja jopa filosofisia aiheita.

title: Chuck Schuldiner

text: Symbolicin jälkeen Schuldiner alkoi kiinnostua myös muunlaisesta metallimusiikista. Hän kokosi jälleen kerran ympärilleen osaavia muusikoita, joiden kanssa hän perusti Control Denied -yhtyeen. Tämän yhtyeen kanssa Schuldiner saattoi työstää materiaalia, joka muistutti runsaasti Deathin myöhempien aikojen tuotantoa muttei välttämättä olisi sopinut itse Death-albumille. Hän sopi levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa, mutta suostui tekemään vielä yhden Death-levyn. Deathin joutsenlauluksi jäänyt, vuonna 1998 julkaistu The Sound of Perseverance oli yhtyeen tuotannosta kenties progressiivisin ja viimeistellyimmän oloinen levy, huolimatta siitä, että Schuldiner oli jo lopettamassa yhtyeen toiminnan. Control Deniedin esikoislevy The Fragile Art of Existence näki päivänvalon vuonna 1999.

title: Control Denied

text: Control Denied oli Chuck Schuldinerin vuonna 1996 sivuprojektina perustama yhtye, joka soittaa progressiivista metallia. Schuldiner halusi tuottaa musiikkia, joka oli vieläkin teknisempää ja melodisempaa kuin mikä hänen omalle yhtyeelleen Deathille yleensä sopi.

title: Chuck Schuldiner

text: Chuck Schuldiner syntyi New Yorkin Long Islandilla 13. toukokuuta 1967, josta hänen perheensä muutti pian Floridaan. Hänen isänsä oli aikoinaan Itävallasta Yhdysvaltoihin muuttanut juutalainen, ja hänen äitinsä oli kristitty yhdysvaltalainen. Vaikka Chuck oli kriittinen uskontoja kohtaan, hän piti itseään hengellisenä ihmisenä, ja oli ylpeä sekä juutalaisista että kristillisistä juuristaan.[3] Perheeseen kuuluivat myös Chuckin isoveli Frank ja isosisko Bethann.

title: The Sound of Perseverance

text: Merkittävin ero aikaisempaan Death-tuotantoon kuuluu kuitenkin Chuck Schuldinerin laulussa. Deathin tavaramerkiksi muodostunut Schuldinerin matala murinalaulu muuttui "The Sound of Perseverancella" korkeaksi ja raastavaksi, miltei kirkumiseksi.

title: Mille Petrozza

text: Petrozza soitti myös vuonna 1994 yhtyeessä Voodoocult Slayerin Dave Lombardon ja Death-kitaristi Chuck Schuldinerin kanssa. Vuonna 2010 hän vieraili Volbeatin kappaleessa ”7 Shots” albumilla "Beyond Hell / Above Heaven".

title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1986 tammikuussa Schuldiner liittyi väliaikaisesti kitaristiksi kanadalaiseen Slaughter-yhtyeeseen. Pian hän kuitenkin erosi yhtyeestä havaittuaan ettei päässyt toteuttamaan musiikillisia visioitaan mielensä mukaisesti toisten johtamissa yhtyeissä.

title: Spiritual Healing

text: "Spiritual Healing" on Death-tuotannossa jonkinlainen vedenjakaja. Se on ensimmäinen albumi, jonka sanoituksissa Chuck Schuldiner käsittelee enemmän erilaisia yhteiskunnallisia asioita elävien kuolleiden, väkivallan ja kuoleman sijaan. Schuldinerin sävellystyö oli hioutunut kolmen albumin myötä ja "Spiritual Healingin" raidasta raitaan vaihteleva tempo, lisätyt harmoniat ja mutkikkaat melodiakulut ovat osoitus Schuldinerin kehittymisestä sekä soittajana että säveltäjänä.

title: Viides vuodenaika

text: EP sisältää kolme "Kuoleman laulukunnaat" -albumilta poisjäänyttä kappaletta, uusitun version alun perin "Valu"-albumilla julkaistusta "Viholliset"-kappaleesta ja suomenkielisen cover-version Deathin "Open Casket" -kappaleesta, "Avoin hauta". Yhtye lahjoittaa osan EP:n tuotoista Death-yhtyeen edesmenneen keulakuvan Chuck Schuldinerin äidin Jane Schuldinerin osoittamalle syöpäjärjestölle.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin varhaisia vaikutteita olivat muun muassa Iron Maiden ja Kiss. Hieman myöhemmin hän alkoi kiinnostua entistä raskaammasta musiikista, ja tällöin hän kuunteli yhtyeitä kuten Slayer, Possessed, Mercyful Fate ja Metallica (myöhempi Death-tuotanto on saanut hänen mukaansa vaikutteita myös sellaisilta yhtyeiltä kuten Watchtower ja Queensrÿche). Schuldinerin äidin, Janen mukaan hän piti kuitenkin kovasti myös bluesista, jazzista ja klassisesta musiikista.

title: Individual Thought Patterns

text: Tyylillisesti albumi on suoraa jatkoa edeltäjä "Humanille". Tekninen ja progressiivinen death metal sai selvästi jazz-vaikutteita Chuck Schuldinerin kokeellisen sävellystyön tuloksena. Albumilla Schuldiner jakoi myös vastuuta kitaratyöskentelyssä: King Diamondin Andy La Rocque soitti miltei puolet levyn kitarasooloista.

title: Chuck Schuldiner

text: Muiden jäsenten toimista tuohtunut Schuldiner jäi Floridaan työstämään materiaalia seuraavalle Death-albumille, sessiomuusikoiksi hän löysi tuolloin vielä ilman levytyssopimusta olleesta Cynic-yhtyeestä erittäin taitavat soittajat, nimittäin kitaristi Paul Masvidalin ja rumpali Sean Reinertin. Bassoon tarttui niin ikään virtuoosimainen Steve DiGiorgio, joka oli soittanut muun muassa yhtyeessä Sadus.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldiner toimi Deathin pääasiallisena säveltäjänä ja johtohahmona käytännössä koko yhtyeensä olemassaolon ajan. Lisäksi Deathin pioneeriasema death metalin keskuudessa on vaikuttanut siihen, että Schuldineria on usein kutsuttu ”death metalin isäksi”.[1] Schuldiner itse suhtautui suosioonsa hieman varauksellisemmin, ja omien sanojensa mukaan hän kertoikin, että: ”Ei minun ole syytä ottaa kunniaa koko tyylilajin keksimisestä. Olen vain tavallinen kaveri, joka soittaa bändissä, ja minusta Death on metallibändi.”[2]

title: Chuck Schuldiner

text: Tämä kokoonpanon tiimoilta julkaistu albumi Human oli Deathin tuohonastisesta tuotannosta selkeästi teknisin, parhaiten tuotettu ja viimeistellyimmän oloinen levytys. Human-levyltä lähtien Schuldiner alkoi myös säveltämään kaiken materiaalin itse, muiden muusikoiden osallistuessa lähinnä vain kappaleiden sovituksiin. Seuraava albumi, vuonna 1993 julkaistu Individual Thought Patterns jatkoi samaa tyyliä ja kasvatti yhtyeen suosiota entisestään.

title: Chuck Schuldiner

text: Schuldinerin välit muuhun yhtyeeseen kiristyivät, kun he Schuldinerin vastalauseista huolimatta päättivät lähteä kiertueelle Eurooppaan. Tämä vaikutti ratkaisevasti siihen, että Schuldiner päätti jatkossa käyttää Deathissa ainoastaan sessio- ja kiertuemuusikoita, pitäen itseään yhtyeen ainoana ”virallisena” jäsenenä.

title: Chuck Schuldiner

text: Vuonna 1994 Schuldiner osallistui Voodoocult -nimisen ”all star” -yhtyeen albumin Jesus Killing Machine tekoon. Seuraavana vuonna julkaistu Death-albumi, Symbolic, osoitti Schuldinerin pystyvän yhä progressiivisemman, tunteellisemman ja älykkäämmän death metalin säveltämiseen.


query: Milloin kokoomuspuolue perustettiin?

title: Kansallinen Kokoomus

text: Kokoomus perustettiin 9. joulukuuta 1918 vanhalla ylioppilastalolla Suomalaisen ja Nuorsuomalaisen puolueen kuningaskunta-valtiomuotoa kannattaneiden jäsenten toimesta. Puolueesta käytettiin vuoteen 1951 asti nimeä Kansallinen Kokoomuspuolue.[3][4] 1970-luvulta lähtien Kokoomus on ollut noin 20 prosentin kannastukseltaan yksi Suomen suurista puolueista.[5]

title: Etelä-Savo (sanomalehti)

text: Lehti perustettiin ensimmäisten eduskuntavaalien edellä vanhasuomalaisten äänenkannattajaksi ja nuorsuomalaisen "Itä-Suomen Sanomien" kilpailijaksi. Marraskuussa 1917 se sai nimen "Etelä-Savo". Seuraavana vuonna siitä tuli kokoomuspuolueen äänenkannattaja. 1920–1930-luvuilla sen toimintaa kehitettiin viipurilaisen "Karjala"-lehden tuella. Toisen maailmansodan jälkeen lehden levikkialue laajeni ja sen nimeksi tuli "Savo-Karjala". Lehden kannattavuus jäi kuitenkin huomattavasti kilpailevaa "Etelä-Saimaata" heikommaksi. Vuodesta 1953 lähtien "Savo-Karjalaa" julkaistiin riippumattomana maakuntalehtenä. Vuoden 1955 lopussa se sulautettiin Lahdesta Lappeenrantaan siirtyneeseen "Karjalaan", joka kesällä 1958 muuttui viikoittain ilmestyneeksi heimolehdeksi.

title: Südtiroler Volkspartei

text: Südtiroler Volkspartei (SVP, ) on poliittinen puolue Etelä-Tirolin autonomisessa maakunnassa Italiassa. Puolue perustettiin toisen maailmansodan jälkeen 8. toukokuuta vuonna 1945. Vuonna 1948 pidetyistä ensimmäisistä sodanjälkeisistä vapaista vaaleista lähtien SVP on ollut Etelä-Tirolin vahvin poliittinen voima. Vuoteen 2013 saakka sillä oli absoluuttinen enemmistö Etelä-Tirolin maapäivillä (). Puolue on etninen kokoomuspuolue, joka pyrkii edustamaan Etelä-Tirolin saksan- ja ladinonkielistä väestöä.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Viron kokoomuspuolue

text: Viron kokoomuspuolue johti Viroa vuosina 1995–1999 voitettuaan vaalit yhdessä Viron keskustapuolueen kanssa maaliskuussa 1995. Tiit Vähi erosi vapaaehtoisesti 25. helmikuuta 1997 pääministerin virasta asemansa väärinkäytösten takia. Tämän jälkeen pääministeriksi tuli puolueen toinen johtohahmo Mart Siimann.

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: Arno Tuurna

text: Vuoden 1937 presidentinvaalissa Kansallisen Kokoomuspuolueen Tuurna toimi presidentin valitsijamiehenä. Kaksi vuotta myöhemmin heinäkuun 1939 eduskuntavaaleissa Tuurna valittiin Kansallisen Kokoomuspuolueen kansanedustajaksi Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä. 30. marraskuuta 1939 syttyi kuitenkin talvisota ja puna-armeija eteni aivan Viipurin keskustan tuntumaan. Tähän aikaan kaupunginjohtaja Tuurna istui Kauhajoelle evakkoon lähteneessä Kauhajoen eduskunnassa. Vaikka Viipuria venäläiset eivät koskaan saaneet haltuunsa, jouduttiin se rauhassa Neuvostoliitolle luovuttamaan. Tuurnasta tuli tällöin kaupungiton kaupunginjohtaja. 1940 Tuurnasta tuli Viipurin hoitokunnan puheenjohtaja ja hän alkoi välirauhan aikana vastata siirtokarjalaisten ja Viipurista poistumaan joutuneiden viipurilaisten asioista. Hoitokunnan tehtävissä Tuurna toimi aina vuoteen 1948. Lisäksi hän toimi Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön Viipurin piirin neuvottelukunnan ja jälleenrakennustoimikunnan, Siirtoväen huollon keskuksen puheenjohtajana sekä Karjalan asiain neuvottelukunnan jäsenenä. Välirauhan aikana vuoden 1940 presidentinvaalissa Tuurna toimi jälleen Kansallisen Kokoomuspuolueen presidentin valitsijamiehenä, samoin kolme vuotta myöhemmin vuonna 1943.

title: Ruotsin historia

text: Ruotsiin alettiin perustaa poliittisia puolueita, joista osa toimi parlamentissa ja osa sen ulkopuolella. Ensimmäinen valtakunnallinen puolue oli Liberaali kokoomuspuolue (Liberala samlingspartiet) vuonna 1900, jonka alaisesta järjestöstä syntyi vuonna 1902 Kansanpuolue (Folkpartiet). Ulkoparlamentaarinen Työväenpuolue (Arbetarpartiet) perustettiin vuonna 1889. Vuonna 1904 valtiopäivien oikeistovoimat muodostivat Yleisen valitsijaliiton, joka on nykyisen Maltillisen kokoomuspuolueen edeltäjä. Näistä syntyi poliittinen oikeisto ja vasemmisto, joka korvasi aikaisemman maalaisten ja kaupunkilaisten välisen kiistelyn.

title: Käkisalmen Sanomat

text: Kaakkois-Karjalan Kirjapaino Oy:n julkaisema "Käkisalmen Sanomat" perustettiin riitaisan "Itä-Karjalan" korvaajaksi. Se oli aluksi nuorsuomalainen, hallitusmuototaistelussa tasavaltalainen ja vuoden 1919 lopusta lähtien sitoutumaton porvarillinen, joskin usein lähellä kokoomuspuoluetta. Journalistisesti korkeatasoinen lehti menestyi hyvin myös taloudellisesti. Lehden ilmestyminen keskeytyi talvisotaan. Jatkosodan lopulla sitä julkaistiin vielä jonkin aikaa Lappeenrannassa.

title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.[5] Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta Pro Milone on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.

title: Koreanjindonkoira

text: Ensimmäiset koreanjindonkoirat on rekisteröity Suomessa vuonna 1999 ja näistä koirista on syntynyt yksi pentue vuonna 2001. Seuraavan kerran koreanjindonkoira on rekisteröity Suomessa vuonna 2016 milloin myös perustettiin rodulle yhdistys nimeltä Suomen Koreankoirat Ry. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2017.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Kansallinen Kokoomus

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kaukiainen-Leino, Pirkko & Uino, Ari| title = Suomalaiskansallinen Kokoomus: Suomalaisen Puolueen ja Kansallisen Kokoomuspuolueen historia vuoteen 1929| location = Helsinki| publisher = Suomen Kansalliskirja| year = 1994| id = ISBN 951-97090-0-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kaukiainen-Leino, Pirkko & Vares, Vesa| title = Suomalaiskansallinen Kokoomus – Kansallisen Kokoomuspuolueen historia 1944–1966| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 2008| id = ISBN 978-951-37-54785}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sillantaus, Pentti| title = Yöpakkasista jäittenlähtöön: Kokoomuksen kujanjuoksu 1958–87| location = Jyväskylä Helsinki| publisher = Gummerus| year = 1988| id = ISBN 951-20-3316-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Smolander, Jyrki| title = Suomalainen oikeisto ja ”kansankoti”: Kansallisen Kokoomuksen suhtautuminen pohjoismaiseen hyvinvointivaltiomalliin jälleenrakennuskaudelta konsensusajan alkuun| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2000| version = Väitöskirja, Turun yliopisto. Bibliotheca historica 63| id = ISBN 951-746-208-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vares, Vesa & Uino, Ari| title = Suomalaiskansallinen Kokoomus: Kansallisen Kokoomuspuolueen historia 1929–1944| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 2007| id = ISBN 9789513751548}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vares, Vesa| title = Korpivaellukselta vallan kahvaan. Suomalaiskansallinen Kokoomus – Kansallisen Kokoomuspuolueen historia 1966–1987| publisher = Docendo| year = 2017| id = ISBN 978-952-29-14668}} Citation error, replace with{{cite book| author = Yli-Huttula, Tuomo| title = Puolivallaton puolue| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2006| id = ISBN 951-1-20587-0}}

title: Jääli

text: Vuoteen 1865 saakka paikallishallinto oli maaseudulla järjestetty kirkkopitäjiin, mikä tarkoitti sitä, että kirkolliset ja maalliset asiat päätettiin kirkkoherra johtamissa pitäjänkokouksissa, joissa kullakin veroa maksavalla isännällä oli äyrimääränsä mukainen äänivalta. Alun perin Kiiminki kuului Iin pitäjään, mutta saavutti osittaisen itsenäisyyden 1781, jolloin kuningas antoi suostumuksensa Alakiimingin kappeliseurakunnan perustamiseen. Alakiimingin eli nykyisen Kiimingin seurakunta itsenäistyi täysin 1858. Jäälistä Kiimingin seurakunta osti vuonna 1890 kahden tynnyrinalan palstan uudeksi hautausmaaksi ja rakensi seurakuntakodin Laivakankaalle vuonna 1977. Seurakunta ja kunta erotettiin toisistaan vuoden 1865 asetuksella ja kuntana Kiiminki perustettiin vuonna 1867. Kunnan nimen käyttö oli horjuvaa, puhuttiin milloin Alakiimingistä milloin Kiimingistä, mutta 1880 alkaen Kiiminki vakiintui kunnan nimeksi.[3]

title: Pirullista peliä

text: Milo kertoo, että nyt alkaa uusi peli. Hän kertoo käyneensä juuri kuristamassa kuoliaaksi Andrewn rakastajattaren Tean ja sijoittaneensa kartanoon erilaisia todisteita, jotka osoittaisivat Andrew’n syylliseksi. Andrew soittaa Tealle, ja tämän puhelimeen vastaava itkevä huonetoveri Joyce vahvistaa Tean kuolleen. Andrew alkaa paniikissa etsiä Milon lavastamia todisteita kartanosta tämän arvoituksellisten vihjeiden perusteella. Andrew löytää niistä viimeisen juuri kun Milo sanoo poliisiauton saapuvan kartanon pihaan. Milo menee ovelle ja juttelee pitkään poliisien kanssa. Lopulta hän on päästävinään poliisit sisään, mutta silloin paljastuu ettei mitään poliiseja ole. Milo paljastaa että hän valehteli Joycen avustamana Tean kuolemasta ja onnistui näin petkuttamaan Andrew’ta jo toistamiseen.

title: Edwin Linkomies

text: Edwin Linkomies oli kannattanut koulupoikana Nuorsuomalaista Puoluetta, mutta hallitusmuototaistelun yhteydessä hän liittyi monarkismia kannattaneeseen Kansalliseen Kokoomuspuolueeseen ja liukui sen oikeistosiipeen kannattaen yhteistyötä Isänmaallisen kansanliikkeen kanssa. Linkomies toimi myös Suomalais-Saksalaisen seuran puheenjohtajana. Eduskuntaan hänet valittiin 1933 ja hän istui sen varapuhemiehenä 1939–1943.[1] Kokoomuspuolueen puheenjohtajana Linkomies oli 1943–1945.[2] Talvisodan loppuvaiheessa Linkomies kannatti Neuvostoliiton kanssa tehtävää rauhaa kovillakin ehdoilla. Talvi- ja jatkosodan välisen rauhan aikana hän kannatti aktiivisesti saksalaissuuntausta.

title: Salmetar

text: Vuonna 1925 "Salmettarelle" perustettiin maalaisliittolainen kilpailija "Iisalmen Sanomat". Samaan aikaan lehdestä tuli kokoomuspuolueen äänenkannattaja. Vuonna 1950 se muuttui puolueisiin sitoutumattomaksi. "Iisalmen Sanomien" muututtua kuusipäiväiseksi vuonna 1952 "Salmetar" joutui taloudellisesti yhä ahtaammalle. Kuopiolaisen "Savon" kustannusyhtiö osti sen vuonna 1965, jolloin "Salmettaressa" alettiin julkaista myös yhtiön päälehden aineistoa. Vuonna 1967 lehti myytiin "Iisalmen Sanomille", minkä jälkeen se ilmestyi Iisalmen kaupungin paikallislehtenä. Vuoden 2008 alussa "Salmetar" liitettiin osaksi sunnuntain "Iisalmen Sanomia".

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Ernst Nevanlinna

text: Kun Kansallinen Kokoomuspuolue perustettiin joulukuussa 1918, Nevanlinna tuli sen puoluejohtoon. Hän toimi myös päätoimittajana puolueen pää-äänenkannattajalehdessä, joka oli muuttanut 1919 nimensä "Uudeksi Suomeksi". Hän ei kuitenkaan ollut koskaan erityisen kiinnostunut toimittajanurasta. Vuonna 1922 hänet syrjäytettiin puolueen nuoremman polven ja oikeistosiiven vaatimuksesta, sillä hän ei ollut kannattanut eduskunnassa tarpeeksi innokkaasti heimoaatetta tai suuryrityksiä suosivaa verotusta. Katkeroitunut Nevanlinna väistyi politiikasta, ja hänet nimitettiin samana vuonna kansantaloustieteen vt. professoriksi vasta perustettuun Turun yliopistoon, mistä hän siirtyi edelleen 1924 Helsingin yliopistoon finanssiopin professoriksi. Tätä virkaa hän hoiti kuolemaansa asti. Esimerkiksi Tuure Junnila arvosti Nevanlinnaa hyvänä luennoitsijana.

title: Uusi Aura

text: Suomenmielinen "Aura" perustettiin kielipoliittisesti värittömän "Sanomia Turusta" -lehden kilpailijaksi. Omistuspohjaa laajennettaessa sen nimi muutettiin "Uudeksi Auraksi". Suomalaisen puolueen hajaannuttua lehdestä tuli vanhasuomalainen. Sen suuruudenaikaa oli entisen puoluesihteerin K. N. Rantakarin päätoimittajakausi vuosina 1911–1916, jolloin lehteä uudistettiin sekä journalistisesti että poliittisesti. Vuonna 1918 "Uudesta Aurasta" tuli kokoomuspuolueen äänenkannattaja.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Viron kokoomuspuolue

text: Viron kokoomuspuolue () oli virolainen oikeistoliberaali puolue, joka toimi vuosina 1991–2000. Puolueen puheenjohtaja oli entinen pääministeri Tiit Vähi. Puolue korosti yksilön vapautta ja vastuuta. Sillä oli siten oma oikeistolainen suhtautumisensa sosiaalipoliittisiin kysymyksiin. Puolue luokitteli itsensä liberaaliseksi puolueeksi ja olikin vuodesta 1998 lähtien Liberal Internationalin jäsen.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Tiit Vähi

text: Vuonna 1993 hänet valittiin Viron kokoomuspuolueen johtoon. Maaliskuun 1995 vaaleissa kokoomuspuolueen ja kansanliiton KMÜ-ryhmittymä voitti vaalit ja presidentti Lennart Meri pyysi Vähiä muodostamaan hallituksen. Hän toimi pääministerinä kokoomuspuolueen ja keskustapuolueen hallituksessa, joka astui toimeen 17. huhtikuuta 1995.

title: Viron keskustapuolue

text: Vuoden 1995 parlamenttivaaleihin puolue osallistui nykyisellä nimellään ja sai 16 paikkaa ja 76 634 ääntä (14,17 % äänistä) ja pysyi kolmanneksi suurimpana puolueena. Keskustapuolue muodosti hallituksen Viron kokoomuspuolueen ja sitä tukeneiden maalaispuolueiden (vaaleihin osallistunut nimellä "Kokoomuspuolue ja Maakansan liitto" ("Koonderakond ja Maarahva Ühendus", "KMÜ")) kanssa pian 5. maaliskuuta pidettyjen vaalien jälkeen, mutta hallitus kaatui jo lokakuussa ns. nauhaskandaaliin, jossa selvisi, että toisten poliitikkojen keskusteluja oli nauhoitettu. Kaiken lisäksi sisäministeri Savisaar oli sekaantunut tähän skandaaliin, joten puolue joutui siirtymään oppositioon. Savisaaren käyttäytymiseen tympääntyneet puolueen jäsenet perustivat tässä tilanteessa uuden puolueen. Keskustapuolue jäi poliittiseen paitsioon menettäessään hallitusluottamuksensa aina vuoteen 2001 asti.

title: Suomalainen puolue

text: Suomi itsenäistyi vuonna 1917 nuorsuomalaisen P. E. Svinhufvudin johdolla, mitä seuranneen sisällissodan jälkeen Suomalainen ja Nuorsuomalainen puolue lakkautettiin ja tilalle perustettiin Kansallinen Kokoomuspuolue ja Kansallinen Edistyspuolue (1918), jotka eivät täysin noudattaneet puoluerajoja, vaan mm. nuorsuomalaisten "pääskyset" ja monarkistit liittyivät pääosin Kokoomukseen ja jotkut vanhasuomalaiset Edistyspuolueeseen.

title: Porin laivaveistämö

text: Porin laivaveistämö perustettiin vuonna 1572 niin sanotuksi kruununvarviksi (ruots. "skeppsgård"), jonka tehtävänä oli rakentaa aluksia Ruotsin laivastolle. Vastaavia perustettiin erityisesti Vaasa-aikana myös lukuisiin muihin Ruotsin valtakunnan kaupunkeihin. Aikakauden loppuun mennessä veistämöltä valmistui reilun 30 vuoden kuluessa useita sota-aluksia, joista ensimmäinen oli 1573 vesille laskettu "Björneborgs galejan" eli ”Porin kaleeri”. Muita aluksia olivat muun muassa 1580 valmistunut "Björneborgs barken" (Porin parkki) sekä 1583 laivastolle luovutettu karaveli "Björneborgs kraveln", mikä oli suurin kaupungissa milloinkaan rakennettu sotalaiva. Veistämössä oli tuolloin noin 60 työntekijää.

title: Isänmaaliitto

text: Kansallinen Kokoomuspuolue Isänmaa ja "Kansallisen riippumattomuuden puolue" (ERSP) yhdistyivät "Isänmaaliitoksi" 2. joulukuuta 1995. Samana vuonna 5. elokuuta Tartossa perustettiin Isänmaaliiton 16–35-vuotiaiden nuorisojärjestö "Noor–Isamaa", jolla oli 1 300 jäsentä vuonna 2006. Vuonna 1996 Isänmaaliiton Lennart Meri valittiin uudelle kaudelle.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Milloin Anna Huotari syntyi?

title: Anni Huotari

text: Anna Maria ”Anni” Huotari (o.s. Torvelainen, 13. heinäkuuta 1874 Viipuri – 15. huhtikuuta 1943 Helsinki[1]) oli suomalainen ompelija ja käsityönopettaja, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana useaan eri otteeseen vuodesta 1907 lähtien aina kuolemaansa 1943 saakka. Hän oli samalla myös yksi Suomen ensimmäisen yksikamarisen eduskunnan kansanedustajista.[2]

title: Anni Huotari

text: Huotari oli 1900-luvun alussa suomalaisen työväenliikkeen näkyvimpiä naishahmoja yhdessä Miina Sillanpään ja Ida Aalle-Teljon kanssa, vaikka hänen on katsottukin jääneen heidän varjoonsa. Hän toimi erityisesti naisten asemaa koskevien lakien tasa-arvoistamisen puolesta sekä ajoi parannuksia lasten- ja vanhustenhuoltoon.[3] Huotari taisteli myös yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden puolesta. Hän oli Työläisnaisten Liiton puheenjohtajana naisten saadessa äänioikeuden, jonka jälkeen Huotarin tehtäväksi tuli saada uudet äänioikeutetut osallistumaan vaaleihin. Huotari kannustikin naisia vaaliuurnille muistuttamalla, että uudet kansalaisoikeudet kuuluivat myös heille.[4]

title: Katariina Howard

text: Katariina Howard oli lordi Edmund Howardin ja Joyce Culpepperin kymmenes lapsi. Hänen sisaruksiaan olivat (eivät aikajärjestyksessä) Ralph, George, Henry, Mary, Isabel, Margaret, Joyce, Charles ja Thomas. On vaikea sanoa tarkalleen, milloin Katariina syntyi, mutta hänen on arvioitu syntyneen vuonna 1521 tai vuosien 1520 ja 1525 välisenä aikana. Hän oli Norfolkin 3. herttuan veljentytär sekä Anna Boleynin ja Mary Boleynin serkku, joista ensimmäinen oli ollut Henrik VIII:n vaimo teloitukseensa saakka vuonna 1536 ja jälkimmäinen kuninkaan rakastajatar.

title: Anni Huotari

text: Työleiriltä vapauduttuaan Huotari oli vanhentunut, väsynyt ja laihtunut. Hän palasi kuitenkin välittömästi järjestötoimintaan, vaikkei kansalaisluottamuksensa menettäneenä voinut olla mukana yhdistyksissä varsinaisena jäsenenä. Tämän vuoksi hän osallistui aluksi kokouksiin Tampereelle perustetun Kansan Sanan toimittajana. Vuonna 1920 Huotari valittiin jälleen Tampereen työväenyhdistyksen naisosaston puheenjohtajaksi. Anton Huotari vapautui tammikuussa 1922, jonka jälkeen Anni pystyi jälleen lähtemään täysipainoisesti mukaan politiikkaan. Vuoden 1922 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon, ja saman vuoden eduskuntavaaleissa Huotari oli SDP:n naisten pääehdokas. Vuonna 1923 perhe muutti Helsinkiin Anton Huotarin tultua valituksi Suomen Sosialidemokraatin päätoimittajan tehtävään.[2][4]

title: Heikki Huotari

text: Heikki Huotari kiinnostui maalaamisesta jo lapsena ja naivistisen tyylin hän omaksui vuonna 1992. Aikaisemmin (1982) Heikki Huotari on ollut opiskelemassa ikonin maalausta Robert de Calluwen luona Espoon Myllyjärvellä. Heikki Huotari toimi Kalevalakylän taidepajassa vuosina 1992–1997 valmistaen maalauksien lisäksi muun muassa keramiikkaveistoksia.

title: Anni Huotari

text: Luokka:99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Tampereen kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen sisällissodan punaiset Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1874 syntyneet Luokka:Vuonna 1943 kuolleet

title: Anni Huotari

text: Huotari valittiin eduskuntaan Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa vuonna 1907. Ennen sisällissotaa hänet valittiin uudelleen vielä vuosina 1911, 1913, 1916 ja 1917.[1] Eduskunnassa Huotari toimi erityisesti työläisnaisten aseman parantamiseksi, mutta kiinnitti huomiota myös työsuojeluun, lasten ja nuorten asemaan, työkyvyttömyys- ja vanhuusvakuutuksiin sekä kieltolakiin.[2] Oman taustansa takia hän puhui usein aviottomien lasten oikeuksien puolesta. Jo ensimmäisillä yksikamarisilla valtiopäivillä vuonna 1907 Huotari esitti sosialidemokraattisten naiskansanedustajien anomusehdotuksen aviovaimojen toimivaltaa ja pesän omaisuuden hallintaa koskevan lainsäädännön uudistamiseksi.[4] Tampereella asuessaan Huotari työskenteli myös käsityönopettajana Parkanossa.[2]

title: Anne Huotari

text: Huotari on koulutukseltaan merkonomi (1979) ja sosionomi (AMK) (2015). Ennen kansanedustajuutta hän työskenteli Rakennusliiton Kainuun aluetoimistossa Kajaanissa. Kansanedustajuuden jälkeen hän työskenteli yrittäjänä ja Paltamon työvoimayhdistyksen toiminnanjohtajana 2012-2015. Hän ideoi, suunnitteli ja työskenteli Paltamon Työtä Kaikille -valtakunnallisessa täystyöllisyyshankkeessa. Huotari työskenteli Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen MYP-hankkeen projektipäällikkönä pitkäaikaistyöttömien palvelujen kehittämistehtävissä. Huotarilla on kaksi aikuista tytärtä.

title: Anne Huotari

text: Eduskunnassa Huotari oli jäsen muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (1995–1999), työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa (1995–2003), perustuslakivaliokunnassa (2003–2004) ja tulevaisuusvaliokunnassa (2003–2007). Hän ei ollut ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Huotari asettui jälleen ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi.

title: Anton Huotari

text: Huotari oli Helsingin kaupunginvaltuutettu, eduskunnassa hän toimi SDP:n ryhmässä vuosina 1908–1909, 1911–1914 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Myös Huotarin puoliso vuodesta 1902 Anni Huotari (o.s. Torvelainen, k. 1943) oli SDP:n kansanedustaja.

title: Kalevi Huotari

text: Huotari syntyi Nuijamaalla maanviljelijä Elias Huotarin ja Elsa Hounin pojaksi. Hänet valittiin Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajaksi 1970. Huotari siirtyi vuonna 1972 Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen eduskuntaryhmään.

title: Anni Huotari

text: Anni Huotarin viimeisiä vuosia varjostivat hänen läheistensä kuolemat. Perheen nuorin lapsi, vuonna 1912 syntynyt Tapio, kuoli jo vanhempiensa vankeusaikana, ja Anton Huotari puolestaan teki itsemurhan vuonna 1931. Pariskunnan 1903 syntynyt ensimmäinen lapsi Aune, joka oli myös itse mukana yhteiskunnallisessa toiminnassa, kuoli keuhkotautiin vuonna 1933, ja vanhempi poika Tauno (s. 1908) kaatui jatkosodassa vuonna 1942.[4] Huotarin terveys heikkeni viimeisinä elinvuosina, mutta hän jaksoi edelleen hoitaa yhteiskunnallisia tehtäviään.[3] Huotari kuoli huhtikuussa 1943 liikenneonnettomuudessa ollessaan palaamassa Helsingin työväentalolla järjestetystä naisliiton kokouksesta.[4] Hänen ruumiinsiunauksensa Hietaniemen krematorion kappelissa toimitti kokoomuksen kansanedustaja ja entinen ministeri Paavo Virkkunen. Tilaisuudessa puhuivat muun muassa Sylvi-Kyllikki Kilpi ja Väinö Tanner.[6] Huotarin tilalle eduskuntaan nousi Lempi Lehto.[1]

title: Eduskuntavaalit 1927

text: Eduskunnasta putosivat muun muassa SDP:n Anni Huotari ja Anni Savolainen-Tapaninen. Eduskunnan jättivät muun muassa SDP:n Väinö Tanner ja Wäinö Wuolijoki, Kokoomuksen Erkki Kaila, Juho Mannermaa ja E. N. Setälä, RKP:n Eirik Hornborg sekä Edistyspuolueen Ilmari Auer ja Kaarlo Wuokoski.

title: Anni Huotari

text: Vuoden 1922 vaalien lisäksi hänet valittiin eduskuntaan myös seuraavissa vaaleissa 1924. Vuonna 1927 päättyneen kansanedustajakauden jälkeen Huotari nousi uudelleen eduskuntaan 1932 kuolleen Hilda Seppälän tilalle ja valittiin vielä tämän jälkeen kolmasti vuosien 1933, 1936 ja 1939 vaaleissa.[1] Presidentin valitsijamiehenä Huotari oli vuosina 1925, 1937, 1940 ja 1943.[5]

title: Kaarlo Huotari

text: Huotarin vanhemmat olivat torppari Kaarlo Huotari ja Anna Liisa Parviainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1877 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1881 sekä pastoraalitutkinnon 1884. Huotari vihittiin papiksi 1881.

title: Anne Huotari

text: Anne Päivi Aulikki Huotari (s. 31. joulukuuta 1959 Vaala) on suomalainen poliitikko. Hän oli vasemmistoliiton kansanedustaja vuosina 1995–2007 Oulun vaalipiiristä. Kunnallisvaaleissa 2008 Huotari valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon, johon hän tuli valituksi myös 2012 ja 2017 kunnallisvaaleissa. Hän on ollut myös kaupunginhallituksen jäsen.

title: Satu Huotari

text: Satu Anne-Marie Huotari (s. 13. maaliskuuta 1967 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän kuului Suomen naisten ensimmäiseen olympiamitalin saavuttaneeseen jääkiekkojoukkueeseen.

title: Anni Huotari

text: Syyskuussa 1902 Huotari avioitui Viipurin Sanomien toimittajan Anton Huotarin kanssa, joka oli lähtenyt mukaan työväenliikkeeseen Annin innostamana.[3] Vuosina 1903–1912 perheeseen syntyi kuusi lasta, minkä myötä hän alkoi ammatillisten asioiden ohella kiinnittämään huomiota myös lastensuojeluun ja -kasvatukseen. Sosialidemokraattisen Työläisnaisliiton liittotoimikunnan siirtyessä Viipuriin Huotari toimi sen sihteerinä 1902–1905 ja puheenjohtajana 1905–1906.[4] Vuonna 1906 hän oli myös Suomen Ompelutyöntekijättärien Liiton sihteeri.[1] Huotarit muuttivat samana vuonna Tampereelle, kun Anton Huotari sai työpaikan Kansan Lehden toimiussihteerinä. Tampereelta käsin Anni Huotari osallistui taisteluun yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden puolesta muun muassa kirjoittamalla artikkeleita miehensä toimittamaan lehteen.[2] 1910-luvulla hän toimi kahteen otteeseen Tampereen työväenyhdistyksen naisosaston puheenjohtajana.[4]

title: Anne Huotari

text: Huotari oli Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1988–2004 ja kaupunginhallituksessa 1993–1995. Vuosina 2004–2008 hän oli Kainuun maakuntavaltuuston jäsen, joka valittiin suorilla vaaleilla. Huotari toimi maakuntavaltuuston varapuheenjohtajana.

title: Ismo Huotari

text: Huotari on pelannut Poikien Superpesiksessä sekä Ykköspesiksessä. Huotari aloitti uransa Kajaanin Pallokerhossa, mutta hän on pelannut muutaman kauden myös Sotkamon Jymyssä. Kaudeksi 2011 Huotari tavoitteli try-out-sopimuksen kautta pelipaikkaa Hyvinkään Tahkon superpesisjoukkueesta. Try-outin päätyttyä Huotari solmi sopimuksen Ylivieskan Ykköspesisjoukkueen kanssa. Tehokkaan (0 + 3 + 18 = 21) kauden 2011 jälkeen Huotari solmi kaudeksi 2012 sopimuksen Puijon Pesiksen kanssa.

title: Candi Milo

title: Lempi Lehto

text: Lehto oli oli sosialidemokraattien kansanedustajana 1943–1944 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja 1954–1962 edustaen Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Lehto tuli ensimmäiselle kaudelleen huhtikuussa 1943 kuolleen Anni Huotarin tilalle mutta hänen edustajanvaltakirjansa peruttiin 4. marraskuuta 1944 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Vihtori Huhta. Huhta oli ollut Huotarin varsinainen varamies mutta vuonna 1943 hän oli jo eduskunnassa Mikko Ampujan varamiehenä. Ampujan palattua takaisin eduskuntaan Huhta palasi alkuperäiselleen paikalleen Huotarin seuraajana.

title: Heikki Meriläinen

text: Meriläisen puoliso vuodesta 1872 oli Anna Huotari (1848–1926).

title: Anton Huotari

text: Tampereelle Kansan lehteen Huotari siirtyi 1906. Lehden päätoimittajana hän toimi 1911–1918 ja työskenteli sen ohella Maanvuokraaja-lehden toimittajana 1911–1912. Vuonna 1918 hän joutui vankilaan poliittisista syistä neljäksi vuodeksi. Kansan lehden toimittajaksi hän palasi vapauduttuaan 1922. "Suomen Sosialidemokraatin" päätoimittajaksi Huotari valittiin seuraavana vuonna eli 1923. Tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka, Huotari hirttäytyi työhuoneessaan marraskuussa 1931. Huotari oli paitsi sanomalehtimies ja Sosialidemokraattisen sanomalehtimiesliiton perustajia, myös kaunokirjallisten tekstien tuottaja. Vuonna 1902 hän julkaisi kertomuskokoelman "Kärsimysten tiellä".

title: Anni Huotari

text: Sisällissodan aikana Huotari toimi kansanvaltuuskunnan lainvalmistelukunnan jäsenenä.[2] Anni Huotarin omat näkemykset sodasta eivät ole tiedossa, mutta Anton Huotarin lapsilleen osoittaman kirjeen mukaan he lähtivät kansanvaltuuskunnan toimintaan uskollisuudesta työväenliikkeelle, jota molemmat olivat pitkään palvelleet. Sodan loppuvaiheessa Huotarit päättivät lähes kaikkien muiden kansanvaltuuskunnan jäsenten tavoin paeta Neuvosto-Venäjälle. He jättivät lapsilleen jäähyväiskirjeen, jossa annettiin myös ohjeita omaisuuden realisoimisesta rahaksi ja pohdittiin heidän tulevaisuuttaan. Viipurissa Anni kuitenkin päätti, ettei voi jättää lapsiaan ja näin Huotarit antautuivat valkoisille. Lokakuussa 1918 Anni Huotari sai valtiopetoksesta viiden vuoden ja neljän kuukauden kuritushuonerangistuksen, jota hän suoritti Hämeenlinnan pakkotyölaitoksessa. Huotari pääsi ehdonlaiseen kesäkuussa 1919 ja armahdettiin lopulta 1921.[4]

title: Anni Huotari

text: Anni Huotarin puoliso oli kansanedustaja ja päätoimittaja Anton Huotari.[2]

title: Pekka Huotari

text: Pekka Huotari (s. 1962 Oulu) on suomalainen näyttelijä, joka työskentelee vakituisena näyttelijänä Helsingin Kaupunginteatterissa. Huotari on esiintynyt myös useissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Hän esiintyi elokuvassa ensimmäisen kerran vuonna 1987.

title: Anni Huotari

text: Huotari toimi vuosina 1932–1940 Suomen Sosialidemokraattisen Työläisnaisliiton puheenjohtajana ja johti Helsingin Sosialidemokraattista Naisyhdistystä vuodesta 1932 kuolemaansa saakka.[4] Helsingin kaupunginvaltuustossa Huotari oli vuodet 1926–1928 ja 1931–1933.[3] Helsingissä Huotari oli mukana muun muassa perustamassa vanhainkotia vähävaraisille naisille. Unioninkadulla toimintansa aloittanut pieni vanhainkoti nimettiin hänen mukaansa Anni-kodiksi, ja 1952 sen tilalle rakennettiin nykyisinkin toimiva Käpyrinteen vanhainkoti. 1930-luvun lopulla alkoi Huotarin ansiosta työläisäitien lomatoiminta, kun valtion budjettiin otettiin määräraha varattomien äitien kesävirkistykseen.[4]

title: Anni Huotari

text: Anni Huotari syntyi Viipurissa piika Ulla Maria Torvelaisen aviottomana lapsena vuonna 1874. Hän aloitti yläkansakoulun 11-vuotiaana ja lopetti sen neljän luokan jälkeen 1889. Huotari sai parhaat arvosanansa lukuaineista, mutta köyhällä äidillä ei ollut varaa laittaa tytärtään kuin käsityökouluun, josta Huotari valmistui vuonna 1892 ja ryhtyi ompelijaksi. Hänen yhteiskunnallinen toimintansa alkoi raittiusyhdistyksestä, mutta Huotari osallistui jo 1890-luvulla ensimmäistä kertaa myös Viipurin työväenyhdistyksen kokouksiin. Vuonna 1900 hänet valittiin Viipurin ompelijattarien ammattiosaston ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. SDP:n puoluekokouksiin Huotari osallistui Viipurin työväenyhdistyksen edustajana vuosina 1901 ja 1903.[4]

title: Timo V. Korhonen

text: Kainuusta oli kahdeksan vuotta (1999–2007) valittuna vain kaksi kansanedustajaa, Anne Huotari (vas.) ja Paula Lehtomäki (kesk.). Huotarin luopuessa monet kainuulaiset vaikuttajat ja tiedotusvälineet pyysivät maakunnan väkeä erityisesti keskittämään äänensä kainuulaisille ehdokkaille, ja Lehtomäen lisäksi Timo Korhonen ja vasemmistoliiton Merja Kyllönen valittiin eduskuntaan, sosiaalidemokraattien Raimo Piirainen pääsi ensimmäiselle varasijalle.