query: Missä Filip IV Kaunis syntyi?

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV Kaunis () (1268 – 29. marraskuuta 1314, Fontainebleau) oli Ranskan kuningas 1285–1314. Hän oli yhdestoista niin sanotun suoran Kapeting-dynastian hallitsija. Hän oli myös Navarran kuningas nimenään Filip I.

title: Filip IV

text: Filip IV tarkoittaa seuraavia hallitsijoita: Filip IV:een liittyy myös seuraava:

title: Suomen pelastusalan keskusjärjestö

text: Perjantaita kuukauden 13. päivinä pidetään onnettomuuden päivinä. Ranskan kuningas Filip IV Kaunis vangitutti temppeliherrat 13. lokakuuta 1307.

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV joutui vuonna 1302 riitaan paavi Bonifacius VIII:n kanssa. Paavi vaati bullassaan Unam Sanctum kaikkien elollisten alistumista paavin tahtoon. Saadakseen tukea taistelussa paavia vastaan Filip IV kutsui kokoon valtiosäädyt (États généraux). Bonifaciuksen vaatimukset ja sekaantuminen politiikkaan johtivat lopulta vakavaan välirikkoon. Filip IV:n kansleri, Guillaume de Nogaret, julisti Bonifaciuksen harhaoppiseksi, ja paavi puolestaan julisti Filip IV:n pannaan. Filip antoi vangita Bonifaciuksen 7. syyskuuta vuonna 1303 Anagnin kylässä Italiassa, jossa paavi oli viettämässä kesäänsä. Paavi Bonifacius VIII kuoli pian vapauttamisensa jälkeen.

title: Kaarle (Valois)

text: Kaarle oli Ranskan kuninkaan Filip III Rohkea ja Aragonian Isabellan poika. Hän oli erittäin kunnianhimoinen ja yritti saada hallintaansa lukuisia ruhtinaskuntia, joita hän olisi tarvinnut kustantaakseen ylellistä elämäntapaansa. Hänelle kuuluivat alun perin Valois’n ja Alençonin kreivikunnat sekä isältään saama apanaasi. Kaarlen vanhempi veli Filip IV Kaunis, joka vastusti isänsä uutta avioliittoa, tuki tässä veljeään Kaarlea. Filip IV Kaunis nimitti 1311 Kaarlen johtamaan valtuuskuntaa Tournain rauhanneuvotteluihin, jossa oli tarkoitus neuvotella flaamien kanssa. Neuvottelujen aikana Kaarle kuitenkin riitautui kuninkaan neuvonantajan Enguerrand de Marignyn kanssa, minkä jälkeen he olivat verivihollisia. Kiista päättyi Marignyyn teloitukseen 1315.

title: Jacques de Molay

text:
Jacques de Molay syntyi Burgundissa. Hänen tarkkaa syntymäaikaansa ei tiedetä, mutta luultavasti hän syntyi vuosien 1243–1245 välillä aateliseen ylhäisöön; tiettävästi hän oli perheensä nuorin, koska aatelisperheiden nuorimmat pojat yleensä hakeutuivat joko papeiksi tai temppeliherroiksi.
Jacques de Molay kertoi liittyneensä Temppeliherrain ritarikuntaan vuonna 1265. Hän osallistui taisteluihin Syyriassa ja siirtyi vuoden 1291 jälkeen Kyprokselle. Hänet valittiin temppeliherrain 23. suurmestariksi noin vuonna 1298. Kun Ranskan kuningas Filip IV Kaunis aloitti temppeliherrojen vainot, Jacques de Molay pidätettiin vuonna 1307. Vankeudessa hän tunnusti, että osa ritarikuntaa vastaan kohdistetuista syytteistä piti paikkansa, joskin hän torjui väitteet sodomiasta. Myöhemmin Molay kielsi tunnustuksensa sanoen, että hänet oli pakotettu siihen kidutuksella. Vuonna 1314 paavi Klemens V lakkautti Temppeliherrain ritarikunnan. Maaliskuussa 1314 Jacques de Molay poltettiin roviolla kerettiläisenä.
Legenda kertoo, että Jacques de Molay kirosi roviolla kuningas Filipin ja paavi Klemensin sekä ennusti, että vuoden sisällä he olisivat hänen kanssaan helvetissä. Klemens V kuoli vain kolme viikkoa myöhemmin ja Filip kuoli vuoden loppupuolella marraskuussa.

title: Filip III (Ranska)

text: Filip itse joutui kuitenkin itse sotilaitaan vaivanneen epidemian uhriksi. Hänen sairasvuoteensa siirrettiin Perpignaniin, jossa hän kuoli 5. lokakuuta 1285. Kuollessaan hän oli 41-vuotias, ja hän oli hallinnut kovalla otteellaan 16 vuoden ajan. Majorkan kuningas, joko kuului hänen seurueeseensa, järjesti hänelle mahtavat hautajaiset. Kuninkaaksi Filip III jälkeen tuli hänen toinen poikansa Filip IV Kaunis, koska kruununperijä ja hänen vanhempi veljensä Louis oli kuollut jo 12-vuotiaana.

title: Filip IV (Espanja)

text: Ensimmäisen avioliittonsa Filip IV solmi 1615 ranskalaisen Elisabetin kanssa.[1] Elisabetin kuolemaan 1644 asti kestäneestä liitosta syntyi kahdeksan lasta. Näistä kuusi kuoli aivan pieninä, ja viides lapsi, kruununperijä Baltasar Carlos, menehtyi 16-vuotiaana 1646. Ainoastaan ensimmäisen liiton nuorin lapsi, tytär Maria Teresa selvisi aikuisikään ja meni myöhemmin naimisiin Ranskan aurinkokuninkaan Ludvig XIV:n kanssa.[2]

title: Filip IV (Ranska)

text: Marguerite (1288–1300) Ludvig X Itsepäinen (1289–1316) Isabella de France (1292–1358), Englannin kuinkaan Edvard II:n puoliso. Filip V Pitkä (1293–1322) Kaarle IV Kaunis (1294–1328) Robert (1297–1308)

title: Château Gaillard

text: Château Gaillardista tulle mielenkiintoinen historiallinen toimija 1300-luvun alun Ranskassa. Kuningas Filip IV Kaunis lopetti temppeliherrojen ritarikunnan ja sai itsensä ja poikiensa osaksi kirouksen. Tämän kirouksen ja historiallisesti tapahtuneen Suoran Kapetinki-dynastin päättymisen myötä näitä neljää kuningasta kutsutaan "kirotuiksi kuninkaiksi" (ransk. "les roi maudit").

title: Temppeliherrain ritarikunta

text: Temppeliherrain ritarikunnalle pahasti velkaantunut Ranskan kuningas Filip IV Kaunis päätti 1300-luvun alussa tuhota liian varakkaaksi ja vaikutusvaltaisiksi käyneet temppeliritarit. Filip käytti hyväkseen huhuja, joita ritarikunnasta oli alkanut kiertää. Paavi Klemens V kutsui loppuvuodesta 1306 temppeliherrojen suurmestarin Jacques de Molayn Roomaan ja ehdotti, että johanniitat ja temppeliherrat yhdistyisivät yhdeksi ritarikunnaksi. Paavi myös ehdotti uutta ristiretkeä. Molay torjui kummatkin ehdotukset.

title: Filip VI

text:
Kun Kaarle IV Kaunis vuonna 1328 kuoli, hänellä ei ollut miespuolista perillistä. Filip VI oli Filip III:n pojanpoikana vahva ehdokas kuninkaaksi mutta kruunua tavoitteli myös Kaarlen sisar Ranskan Isabella, joka halusi kruunun pojalleen, silloin alaikäiselle Englannin Edvard III:lle.
Ranskalaiset eivät hyväksyneet Edvard III:n nousua tyhjälle valtaistuimelle. Hän olisi saanut perimyksen äitinsä Isabellen kautta ja ranskalaiset tulkitsivat mahdottomaksi, että joku voisi siirtää oikeuden, jota hänellä itsellään ei ole. Englantilaiset tukivat Edvard III:ta ja heistä oli luonnollista, että läheisyys ratkaisisi perimyksen. Tosin he unohtivat Ludvig X Itsepäisen tyttären Johannan, joka oli läheisempi sukulainen kuin Edvard III.

title: Filip V (Ranska)

text: Filip V Pitkä kuoli ilman eloonjääneistä miespuolisia perillisiä. Näin vakiintunutta tapa noudattaen paronit valitsivat Ranskan uudeksi kuninkaaksi Filipin nuorimman veljen, joka hallitsi nimellä Kaarle IV Kaunis. Näin tyttäret sivuutettiin perimyksestä ja kansalliset edut tulivat esiin ranskalaisen prinssin suosimisena kruununperimyksessä.

title: Johanna II (Navarra)

text: Johanna II:n äiti kuoli vuonna 1315. Seuraavana vuonna kuolivat hänen isänsä Ludvig X ja veljensä Juhana Postuumi, jotka molemmat olivat olleet sekä Ranskan että Navarran kuninkaita. Johanna II suljettiin pois kuninkuuden perimyksestä, koska hänen epäiltiin syntyneen avioliiton ulkopuolisesta suhteesta. Lisäksi hän oli alaikäinen ja naispuolinen, kruunulla kun oli miespuolisiakin perillisiä eli hänen kaksi setäänsä. Hänen setänsä Filip V oli ennen Juhana Postuumin syntymää ollut sijaishallitsija ja nousi Ranskan kuninkaaksi Juhana-vauvan kuoltua. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Filip II. Kun Filip V Pitkä kuoli, oli jo muodostunut maan tavaksi, että lähin miespuolinen sukulainen nousee Ranskan uudeksi hallitsijaksi edesmenneen kuninkaan seuraajana. Myöskään Filip V Pitkällä ei siis ollut kuin tyttäriä. Myös uusi kuningas, edellisen veli Kaarle IV Kaunis otti itselleen Navarran kuninkaan tittelin. Vaikka Navarran kuninkuus oli periytynyt aiemminkin myös naispuolisille, Johanna oli edelleen iältään kovin nuori eikä vielä naimisissakaan.

title: Filip IV (Ranska)

text: Valtakunnan suurena ongelmana säilyi Flanderin kreivikunnan alue. Filip IV Kaunis ei koskaan onnistunut lannistamaan asukkaiden vastarintaa, ja he käyttivät hyväkseen jokaista tilaisuutta itsenäisyytensä laajentamiseen.

title: Filip IV (Ranska)

text: Vuoden 1306 kapinoiden yhteydessä Filip IV Kaunis oli paennut Temppeliherrojen turvaan, ja sen Temppeliherrat soivat hänelle siitä suurempaa numeroa tekemättä. Tähän nöyryytykseen on lisättävä vielä Filipin oma halu Temppeliherrojen jäsenyyteen, joka häneltä kuitenkin evättiin. Lisäksi Filip Kauniilla oli pysyvä rahapula, jota hänen jatkuvat sotansa vaativat; hänellä ei ollut keinoja lisätä papiston verotusta, ja hän oli ajanut pois maasta juutalaiset ja lombardit, joiden omaisuuden hän oli takavarikoinut. Nämä operaatiot eivät olleet tuottaneet kuitenkaan riittävästi varoja valtion kassaan.

title: Guillaume de Nogaret

text: Valtakunnan varat olivat jatkuvasti lopussa ja kaikki mahdolliset tilanteet piti käyttää hyväksi kirstun täyttämiseksi. Kuninkaalla ja hänen neuvonantajillaan ei ollut keinoja lisätä papiston verotusta, ja kun kuningas oli ajanut pois maasta juutalaiset ja lombardit, joiden omaisuuden hän oli takavarikoinut, niin nämäkään operaatiot eivät olleet tuottaneet kuitenkaan riittävästi varoja valtion kassaan. Vuoden 1306 kapinoiden yhteydessä Filip IV Kaunis oli paennut temppeliherrojen turvaan, ja sen olivat temppeliherrat hänelle suoneet siitä isompaa numeroa tekemättä. Tähän nöyryytykseen on lisättävä vielä Filipin oma halu temppeliherrojen jäsenyyteen, joka häneltä kuitenkin evättiin. Niinpä kuningas Filip IV oli velkaantunut pahasti temppeliherrain ritarikunnalle, ja hän päätti hyökätä tätä oman aikansa pankkiirijärjestelmää vastaan. Tämä toimenpide oli Guillame de Nogret’n suunnittelema ja johtama.

title: Pont du Gard

text: Vuonna 1295 sillan käyttämisestä joutui maksamaan tullin, jonka sääti Uzèsin herra, Filip IV Kaunis. Siltaa on varmaankin käytetty runsaasti, sillä kulkumaksua kannettiin niin kauppatavaran kuljettamisesta kuin jalankulkijoista. Jean Poldo d'Albenasin piirros vuodelta 1557 näyttää, kuinka toisen kerroksen kaaret olivat jo hevosvaljakon mentävillä lovilla.

title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kuitenkin Kaarle IV Kaunis voideltiin kuninkaaksi 11. helmikuuta 1322 veljensä Filip V Pitkän jälkeen. Hän lisäsi Ranskan kuninkaan titteliin myös Navarran kuninkaan tittelin, vaikka toisaalla Ludvig X:n tytär oli virallisesti jo aiemmin saanut Navarran kuningaskunnan haltuunsa nimellä Johanna II.

title: Filip IV (Ranska)

text: Oliko kyseessä temppeliherrojen kirous vai yksinkertainen onnettomuus, kun marraskuussa 1314 Filip Kaunis joutui Oise-joen rannalla onnettomuuteen ja putosi hevosen selästä. Kolme vuorokautta myöhemmin 29. marraskuuta 1314 Filip IV Kaunis kuoli 46-vuotiaana Fontainebleaun linnassa – samassa, jossa hän oli syntynytkin. Hän oli hallinnut Ranskaa rautaisella otteellaan 29 vuotta.

title: Filip IV (Ranska)

text: Kuningas ei ollut enää pelkästään lääninherran (suzerain) vaan hän oli tyypillisesti monarkki (souverain). Tämä oli seurausta kuninkaan omassa hallinnassa olevan alueen laajenemisesta, josta puolestaan seurasi kuninkaan vaikutusvallan suora kasvu. Ensinnäkin avioliittonsa kautta hän sai hallittavakseen niin Navarran kuningaskunnan kuin myös Champagnen kreivikunnan, joiden ainoa perijä oli hänen vaimonsa, joka oli orpo ja saanut siten hallittavakseen mainitut alueet. Vuonna 1286 Filip Kaunis osti Chartesen kreivikunnan, ja vuonna 1312 Lyonin kaupungin porvarit häikäistyneinä kuningasvallan arvovallasta ja voimakkuudesta, anoivat kaupunkinsa kuninkaallisen suojelukseen.

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip IV oli Ranskan kuninkaan Filip III Rohkean (1245–1285) ja hänen ensimmäisen puolisonsa Isabella Aragonialaisen (1247–1271) toiseksi vanhin poika, joka eli täysi-ikäiseksi. Filip IV kutsuttiin myös nimellä ”rautakuningas” tai ”marmorikuningas”, jotka kuvasivat hänen vakavaa ja ankaraa henkilöään. Eräs hänen ankarimmista arvostelijoistaan, Pamiersin piispa Bernard Saissat, sanoikin hänestä: ”komein mies tässä maailmassa, mutta ei pysty muuhun kuin tuijottamaan muita kuin pöllö”[1]. Filip IV:een kohdistui hänen hallitsija-aikanaan runsaasti kritiikkiä, jopa paavi Bonifacius VIII piti häntä rahanväärentäjänä.

title: Filip IV (Espanja)

text: Vaimonsa ja ainoan poikansa kuoltua Filip IV meni uusiin naimisiin 1649 Itävallan Maria Annan kanssa.[1] Liitto kesti Filipin kuolemaan, ja lapsia syntyi viisi. Näistä vanhin, Margarita Teresa, meni naimisiin keisari Leopold I:n kanssa. Kolme seuraavaa lasta kuolivat pieninä, mutta nuorin toisen avioliiton lapsista, vuonna 1661 syntynyt Kaarle II, seurasi Filipiä Espanjan kuninkaana.

title: Filip IV (Ranska)

text: Uudistustensa myötä Filip Kauniista tuli omana aikanaan erittäin epäsuosittu hallitsija. Tämän lisäksi Filip Kaunis loi perinteen kolmen yhteiskuntaluokan edustajien kokouksesta: papisto, aatelisto ja porvaristo. Tämä säätyvaltiopäivin edeltäjä ei kokoontunut kuin hyvin tärkeissä tapauksissa, ja sillä oli erittäin rajoitut valtaoikeudet. Kuningas ja hänen neuvonantajansa ei odottaneet siltä muuta kuin esittelemiensä asioiden hyväksymistä ja moraalista tukea valtakuntaa koskevien tärkeiden asioiden hoidossa.

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kaunis oli Ranskan kuninkaista varmasti edeltäjiään paremmin koulutettu. Kunnia tästä lankeaa Gilles de Rome -nimiselle oppineelle, joka saapui Italiasta opiskelemaan Pariisiin. Vanhemman veljensä kuoltua (1276) tuli Filipistä kruununperillinen, minkä vuoksi hän joutui erityisen opetuksen kohteeksi. Gilles de Rome edusti aristotelista tomismia, ja hänen huolekseen annettiin tulevan monarkin opillinen sivistäminen. Ennen vuotta 1285 Gilles kirjoitti teoksen ”Du gouvernement des princes”, joka on ollut keskeinen teos myös myöhempien hallitsijoiden koulutuksessa. Keskeistä de Romen teoksessa ja opetuksessa oli harkitsevaisuuden korostaminen; sen perusteella hän määritteli niin sodankäynnin onnistumisen kuin ruhtinaan muunkin menestyksen.

title: Suorat kapetingit

text: Filip IV Kaunis (h. 1285-1314), Ludvig IX:n pojanpoika, puolestaan taisteli katolista kirkkoa vastaan koskien kuninkaan määräysvaltaa valtakunnassaan. Ranskan kuninkaan valta oli kasvanut sen verran vahvaksi, että Filip IV kykeni alistamaan kirkon maalliselle määräysvallalle valtakuntansa rajojen sisällä. Tästä konkreettisena todisteena paavinistuin siirrettiin Roomasta Avignoniin lähelle Ranskan rajaa vuonna 1309. Tämä paavien Avignonin vankeus kesti vuoteen 1377 saakka.

title: Perjantai 13.

text: Erään tarinan mukaan päivä olisi saanut merkityksensä kun Ranskan kuningas Filip IV Kaunis vangitutti Temppeliherrain ritarikunnan jäsenet. Kuningas oli lähettänyt kaikkiin kaupunkeihin, joissa temppeliherroja oleskeli, kirjeen, joka oli sallittua avata vasta 13. lokakuuta 1307. Kirjeessä kuningas syytti temppeliherroja saatananpalvonnasta. Temppeliherrat vangittiin ja poltettiin roviolla.

title: Avignonin vankeus

text: Ranskan kuningas Filip IV Kaunis taivutteli paavi Klemens V:n vuonna 1309 siirtämään paavinistuimen Etelä-Ranskaan, Avignonin kaupunkiin. Paavi hallintoineen oli käytännössä Ranskan kuninkaan määräysvallan alainen, ja paaviksi valittiin peräjälkeen 7 ranskalaista kardinaalia.

title: Filip IV (Ranska)

text: Filip Kaunista voidaan pitää modernina kuninkaana, koska hän perusti niin sanotun ”arrière-ban” -armeijan, eli ulotti armeijavelvollisuudet myös vasallien omiin vasalleihin ja sotilaisiin ja loi samalla myös vastaavan rahoituskeinon eli veron. Kuitenkin Filip Kaunis on tunnettu monarkkina, joka loi entistä keskitetymmän hallintokoneiston ja perusti erillisen, virkamieskuntaan pohjautuvan hallintokoneiston.

title: Ludvig X (Ranska)

text: Kuningas Filip IV Kaunis saattoi vielä elämänsä loppuvaiheessa todeta suvun jäsenten moraalin heltyneen. Kaikkia kolmea hänen miniäänsä epäiltiin aviorikoksesta. Vain yksi heistä Burgundin Johanna II, joka oli Filip V Pitkän puoliso, selvisi vähin tuomioin. Tämä tapahtumasarja tunnettaan ns. Neslen tornin skandaalina (scandale de la Tour de Nesle). Ludvig X:n puoliso Marguerite (Margareta) tuomittiin menettämään hiuksensa ja karkotettavaksi ja suljettavaksi Château-Gaillardin linnoitukseen Normandiassa.


query: Millon Suomesta tuli demokratia?

title: Itsenäisen Suomen historia

text: Suomen sisällissota oli osa ensimmäistä maailmansotaa. Sota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 16. toukokuuta 1918. Senaatin joukkoja kutsuttiin valkoisiksi ja kansanvaltuuskunnan joukkoja punaisiksi. Maailmansota aiheutti, Venäjän keisarikunnan pirstoutumisen kautta, sisäisen hajoamisen ja taistelun vallasta Suomessa, jonka poliittinen järjestelmä oli siirtymävaiheessa säätyvallasta parlamentaristiseen valtajärjestelmään. Lisäksi yhteiskunta oli jakautunut sosiaalisesti ja taloudellisesti kahtia. Hajaannuksen keskeinen seuraus oli kahden aseistetun valtakeskuksen muodostuminen maahan. Kriisi huipentui niiden väliseen sotaan tammikuussa 1918. Valkoiset voittivat sodan keisarillisen Saksan tuella. Neuvosto-Venäjän tukemat punaiset hävisivät sodan. Suomi siirtyi Venäjän valtapiiristä Saksan valtapiiriin. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten itsenäisyys varmistui ja maan valtiomuodoksi muotoutui tasavaltainen demokratia. Sisällissodille luonteenomaisesti poliittinen terrori oli sodan aikana yleistä. Suurimmat henkilömenetykset koettiin kuitenkin vasta sodan jälkeen vankileireillä, joissa kuoli noin 13000 punaista. Sisällissota vaati yhteensä noin 37000 uhria, joista noin 75% oli suomalaisia punaisia. Muut uhrit olivat suomalaisia valkoisia, sekä saksalaisia ja venäläisiä. Sisällissota oli psykologisesta ja aineellisesta näkökulmasta tarkasteltuna suomalaisen kansakunnan historian tuhoisin tapahtuma, joka traumatisoi kansaa ja jakoi sen kahtia. Ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen seurauksena maltillinen vasemmisto ja oikeisto kykenivät kuitenkin aloittamaan pian sisällissodan jälkeen suomalaisia ajan myötä yhdistäneen yhteistyön.

title: Uusi demokratia

text: Vuoden 2012 toukokuun parlamenttivaaleissa Uusi Demokratia nousi suurimmaksi puolueeksi yhteensä 108 paikalla. Hallituksen muodostaminen osoittautui kuitenkin mahdottomaksi, ja maassa pidettiin uudet vaalit kesäkuussa 2012. Uusi Demokratia tuli vaaleissa ensimmäiseksi 29,7 % äänisaaliilla (129 paikkaa) ja hallitusneuvotteluiden vetovastuu on puolueen puheenjohtajalla.

title: Demokratia

text: Antiikin demokratia Demokraatti, useita merkityksiä Demokratia, demokratian henkilöitymä Demokratian rauhateoria Elektroninen demokratia Enemmistösääntö Freedom House Liberaali demokratia Mielenhallinta Mielipidetutkimus Kansandemokratia Suora demokratia Teokratia Vaali Äänestys

title: Kreikan parlamenttivaalit 2012 (kesäkuu)

text: Kreikan kesäkuun 2012 parlamenttivaalit pidettiin sunnuntaina 17. kesäkuuta 2012. Vaalit jouduttiin järjestämään, sillä toukokuun ennenaikaisten parlamenttivaalien jälkeiset hallitusneuvottelut kariutuivat. Vaaleissa kannatustaan nostivat keskustaoikeistolainen Uusi Demokratia, sekä vasemmistoradikaali SYRIZA. Uusi Demokratia tuli kuitenkin ensimmäiseksi 29,7 % äänisaaliilla ja hallitusneuvotteluiden vetovastuu oli puolueen puheenjohtajalla. Neuvottelut olivat nopeat ja Uuden Demokratian ja PASOK:n muodostama hallitus aloitti toimintansa jo keskiviikkona 20.6. Demokraattisen Vasemmiston tukemana.

title: Ken Robinson

text: Suomessa koulutusjärjestelmän kritiikkiä on esittänyt tietokirjailija Jukka "Yucca" Korpela verkkokirjoituksessaan. Hänkin puhuu nykyjärjestelmän tehottomuudesta, oppijoiden erilaisuudesta ja oppimiskeskeisestä ajattelutavasta, johon tulisi pyrkiä. Siinä ei seurata ulkoa-annettua, ennaltamäärättyä järjestystä, vaan oppija määrittelee itse, mitä, miten, miksi ja milloin haluaa opiskella.

title: Platon

text: Nämä Platonin näkemykset perustelevat sen, miksi demokratia ja erityisesti Ateenan demokratia sellaisena, kuin se oli Platonin aikana, tuli hylätä. Platonin esittämää hallintomuotoa voidaan kuvata eräänlaiseksi filosofiseksi aristokratiaksi tai monarkiaksi.[53]

title: Johannes Messenius

text: Käsitystä suomalaisista yhtenäisenä kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeistä, venneistä, skridefinneistä, finneistä, suomalaisista ja karjalaisista. Myös käsitys Suomen alueesta oli hämärä. 1400–1600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi.

title: Ohjattu demokratia

text: Kriitikoiden mielestä jo Jeltsinin kauden demokratia oli näyteltyä. Venäjän presidentti Medvedevin mielestä parlamentaarinen demokratia on vaaraksi Venäjälle.

title: Antiikin demokratia

text: Demokratia () eli kansanvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista oligarkian ja tyrannian ohella. Parhaiten tunnettu on Ateenassa 300-luvulla eaa. käytössä ollut järjestelmä (Ateenan demokratia). Yhteensä ainakin 106 kaupunkivaltion tiedetään olleen demokratia jossakin vaiheessa historiaansa.

title: Suvereeni demokratia

text: Mutta monet putinilaisen linjan arvostelijat ovat vastustaneet termin käyttöä. Dmitri Medvedevin, Mihail Gorbatšovin ja Mihail Kasjanovin mielestä suvereenin demokratian käsite on merkityksetön tai kaukaa haettu, ja Venäjän politiikka pohjautuu johonkin muuhun. Medvedevin mielestä käsitteet suvereeni ja demokratia eivät sovi yhteen. Gorbatšov sanoi vuonna 2006, että lisämääreiden suvereeni ja ohjattu lisääminen demokratia-sanaan on saman tapainen asia kuin sosialistisen ja kansandemokratian ajatus. Daniel Friendkin on sitä mieltä, että lisämääreiden liittäminen demokratiaan tekee siitä muuta kuin demokratiaa. Leon Aronin mukaan venäläiset kaskut sanovat, että demokratia ja suvereeni demokratia ovat yhtä lähellä toisiaan kuin tuoli ja sähkötuoli.

title: Milo Cawthorne

text: Milo Cawthorne (s. 1989) on uusiseelantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi Ziggy Groverin roolista televisiosarjassa "".

title: Elektroninen demokratia

text: Demokratia Edustuksellinen demokratia Suora demokratia

title: Demokratia (mytologia)

text: Demokratia käsitteenä alkoi muotoutua 400-luvulla eaa. Kreikkalaiseen tapaan tärkeälle käsitteelle muodostettiin ajan kuluessa personifikaatio eli henkilöitymä, jota alettiin käyttää taiteessa. Demokratia esiintyi hahmona kreikkalaisessa komediassa Heniokhoksella, sekä Aristofaneella näytelmissä "Akharnalaiset" ja "Linnut". Varhaisin tunnettu kuvallinen esimerkki on Kritiaan haudasta vuodelta 403 eaa. Siihen oli kuvattu sekä Demokratia että oligarkian henkilöitymä Oligarkia. Zeuksen stoassa kerrotaan olleen Eufranorin tekemä seinämaalaus, jossa esiintyivät Demokratia, Demos (”Kansa”) ja Theseus.

title: Simon Elo

text: Elo pitää länsimaista kulttuuria parhaana. Hän pitää Israelin toimien arvostelua yksipuolisena ja on osallistunut Israelin tukimielenosoitukseen. Elon mukaan Israel on Lähi-idän ainoa demokratia. Suomen ja Euroopan unionin tulisi Elon mielestä nykyistä selkeämmin tukea Israelia ja lopettaa kaikenlainen avustustoiminta Hamasin hallitsemaan Gazaan. Hänen mukaansa Egyptin vuonna 2011 tapahtunut kansannousu tulee johtamaan islamilaiseen teokraattiseen hallintoon. Hän on kirjoittanut Uuden Suomen blogiinsa, että "Palestiinalaisten Yhdistyneille kansakunnille viemässä itsenäisyysjulistuksessa vaadittiin ennen vuotta 1967 vallinneita rajoja. Jokainen Israelissa käynyt tietää, että vaatimus on täysin epärealistinen."

title: Uusi demokratia

text: Tammikuussa 2004 Uusi demokratia voitti PASOK:n ja muodosti oikeistohallituksen ensimmäisen kerran yhteentoista vuoteen. Vuoden 2007 vaaleissa puolue menetti asemiaan, mutta sai 41,9 % äänistä ja siten parlamentissa riittävän 152 edustajanpaikkaa 300:sta. Ennenaikaisissa vaaleissa lokakuussa 2009 Uusi demokratia menetti enemmistöpaikkansa parlamentista. PASOK sai 160 paikkaa parlamentista, kun Uusi demokratia jäi vain 91 paikkaan.

title: Johannes Öhquist

text: Öhquistin šakkihegemonian mursi joskus 1890-luvulla nuorukainen nimeltä Anatol Tschepurnoff (1871–1942). Vuonna 1893 Öhquist vielä voitti Tschepurnoffin tuloksella 7 voittoa 2 tasapeliä ja 3 tappiota. Tarkkaa tietoa siitä, milloin Tschepurnoffista tuli Suomen johtava pelaaja, ei ole. Anatol Tschepurnoff oli sitten Suomen kärkipelaaja yli kolme vuosikymmentä.

title: Demokratia

text: Aggregatiivinen demokratia jakautuu moneen haaraan. Minimalismin mukaan demokratia on hallitusjärjestelmä, jossa kansalaiset antavat poliittisten johtajien joukkueille oikeuden hallita tietyn vaalikauden ajan. Tämän minimalistisen käsitteen mukaan kansalaiset eivät voi eikä heidän pitäisi ”hallita”, koska esimerkiksi useimmiten heillä ei ole selkeitä näkemyksiä useimmista kysymyksistä tai heidän näkemyksensä eivät ole kunnolla perusteltuja. Joseph Schumpeter puki tämän sanoiksi kuuluisimmin kirjassaan Kapitalismi, Sosialismi ja Demokratia.[53] Sen aikaisiin minimalismin puolestapuhujiin kuuluvat William H. Riker, Adam Przeworski, Richard Posner.

title: Moloko Temo

text: Temo tuli vanhuusiällään sokeaksi, eikä omien sanojensa mukaan kyennyt enää muistamaan, milloin hän meni naimisiin tai milloin hänen lapsensa tarkkaan ottaen syntyivät.

title: Gunnar Henriksson

text: Henriksson oli Arbetarbladet-lehden päätoimittaja 1941–1944 ja 1947–1948 sekä lehden toinen toimittaja 1944–1947. Myöhemmin hän toimi Arbetarbladet-Svenska Demokraten -lehden päätoimittajana 1949–1958 ja Svenska Demokraten -lehden päätoimittajana 1958–1963. Henriksson oli myös Suomen ruotsalaisen työväenliiton sihteeri 1940–1948.

title: Elektroninen demokratia

text: Elektroninen demokratia, tunnetaan myös termeillä e-demokratia, digitaalidemokratia, digitaalinen demokratia ja sähköinen demokratia, tarkoittaa informaatioteknologian ja tietokoneavusteisten viestintävälineiden hyödyntämistä poliittiseen keskusteluun, päätöksentekoon ja (edustuksellisessa demokratiassa) edustajien valintaan. Myös termiä teledemokratia on käytetty[1] jolla viitataan useimmiten 1990-luvun puolivälissä ja sitä ennen tapahtuneisiin kokeiluihin, joissa tietotekniikkaa ja puhelinteknologiaa käytettiin hyväksi[2]. E-demokratia -termiä käytetään usein erotukseksi perinteisemmästä poliittisesta ja demokraattisesta toiminnasta erityisesti edustuksellisessa demokratiassa, jossa käytetään pääosin perinteisiä viestintävälineitä, kuten kokouksia tai yksisuuntaisia joukkotiedotusvälineitä.[3]. Tieteenaloista elektronista demokratiaa tutkivat ainakin politiikan tutkimus, tietojärjestelmätiede, kommunikaatiotutkimus, sekä systeemiteoria.[4]

title: Hamppu

text: Etelä-Savossa hamppu yleistyi siitepölytutkimuksen mukaan 1400–1500-luvulla. Naantalin luostarissa hamppua kasvatettiin ainakin 1550-luvulla ja todennäköisesti jo aiemmin.[5] Sen viljely oli laajimmillaan 1700-luvulla ja 1800-luvun alkupuolella. Hampun viljelykulttuuria ja sen pitkää historiaa arvioitaessa jälkimmäinen huomio on erityisen painava. Se kertoo, milloin hampusta tuli "koko kansan kasvi" ja milloin sen taloudellinen merkitys oli suurimmillaan. Elias Lönnrotin 1800-luvun alkupuoliskolla keräämän Kalevalan kahdeksannessaviidettä runossa mainittu liina on Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1910 julkaiseman Kalevalan selityksiä mukaan hamppu.[6][7] Länsi-Suomessa liinalla on tarkoitettu pellavaa. Kahdeksannenviidettä runon eli Tulen synty -loitsun koiriminen viittaa kuitenkin nimenomaan hamppuun.[1]

title: Taalintehdas

text: Dahlin kylään rakennettiin aluksi vain masuuni ja itse raudan taonta tehtiin muualla. Tehtaan toimintaa haittasi milloin rahan puute, milloin hiilipula, ja tehdas oli usein pitkiäkin aikoja pysähdyksissä. [5] Vuonna 1724 tehdas tuli osaksi ruukkiketjua, johon kuuluivat myös Billnäsin, Fagervikin ja Skogbyn ruukit. Taalintehtaasta tuli itsenäinen osakeyhtiö 1885, jonka jälkeen tehdasta laajennettiin merkittävästi. 1860-luvulla tehdas sai luvan putlaus- ja valssilaitoksen perustamiseen ja siitä tuli Suomen suurin raudanvalmistuslaitos. Masuunien ohella Taalintehtaalla toimi valssilaitos, valimo, kettinkitehdas, naulatehdas ja höyrysaha. Uusi tehdas rakennettiin merikuljetusten helpottamiseksi Skeppsholmenin saarelle, josta kehittyi vähitellen Taalintehtaan teollisuuskeskus. [1]

title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.

title: Novelli

text: Novelli ( ’uutinen’) on kirjallinen proosateos, joka esittää jonkin tapahtumasarjan tai tilanteen tiiviissä muodossa. Sen pituuden määrittäminen on hankalaa, eikä ole aina selvää milloin teosta tulisi kutsua pienoisromaaniksi ja milloin novelliksi. Klassisen määritelmän mukaan novelli on riittävän lyhyt luettavaksi yhdellä kertaa. Tavallisesti suomalainen novelli on noin 1 000 – 8 000 sanaa pitkä.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Demokratia

text: Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906.[46] Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epädemokraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”.[47]

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota päättyi valkoisen Suomen ja Saksan armeijan voittoon. Venäjän valtakausi päättyi Suomessa, mutta maa siirtyi keisarillisen Saksan valtapiiriin maailmansodan loppuajaksi. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten joulukuussa 1917 saama itsenäisyys astui täysimääräisenä voimaan. Tällöin luovuttiin myös hankkeista muuttaa Suomi kuningaskunnaksi; maan valtiomuodoksi tuli tasavaltainen demokratia Euroopan läntisten suurvaltojen myötävaikutuksella.[4]

title: Milo O’Shea

text: Milo O’Shea (2. kesäkuuta 1926 Dublin – 2. huhtikuuta 2013 New York) oli irlantilainen näyttelijä. Hän aloitti uransa teatterissa, mutta siirtyi sittemmin elokuviin ja tuli tunnetuksi varsinkin televisiosarjasta "Me Mammy" (1968–1971).

title: Liberaali demokratia

text: Liberaali demokratia on valtiomuoto, eräs poliittinen järjestelmä. Se on edustuksellinen demokratia, jossa vaaleilla valittujen edustajien valtaa (ja kansan enemmistön valtaa määrätä vähemmistöä) rajoittavat laillisuusperiaate sekä yksilönvapautta, etenkin kansalaisoikeuksia suojeleva perustuslaki.


query: Minä vuonna Pentti Kouri kuoli?

title: Pentti Kouri

text: Pentti Juha Kalervo Kouri (12. helmikuuta 1949 Kemijärvi – 22. tammikuuta 2009 Los Angeles, Yhdysvallat[1]) oli suomalainen taloustieteilijä ja pääomasijoittaja.[2][3] Hän oli Suomen ensimmäisiä sijoitusalan julkisuuden henkilöitä.[4]

title: Luettelo jääkäreistä P

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat talollinen Erkki Pentti ja Karoliina Katiska. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1914 Emmi Palmgrenin kanssa, joka kuoli vuonna 1927 ja hän avioitui uudelleen vuonna 1930 Elsa Amanda Tervosen kanssa. Pentti työskenteli maanviljelijänä Iissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 4. kesäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 4. komppaniaan 5. joulukuuta 1916. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin 18. joulukuuta 1917 alkaen pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin siviilitöihin Saksaan. Pentti palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen l. joulukuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Iissä, kunnes kuoli 19. helmikuuta 1932 sydänhalvaukseen. Hänet on haudattu Iihin, todennäköisesti Kruununsaaren hautausmaalle, mutta hautapaikasta ei ole tietoa. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.

title: Pentti Kouri

text: Kouri-kauppoina tunnettu valtaushanke epäonnistui. Pankkitarkastusvirasto tulkitsi myöhemmin, että kauppojen rahoituksessa oli toimittu liikepankkilain vastaisesti, sillä sijoittaja ja pankki olivat sopineet voitonjaosta keskenään.[1] Epäselvyydet johtivat lopulta KOP:n pääjohtajan Jaakko Lassilan eroon.

title: Suomi 1980-luvulla

text: Tärkeimpiä 1980-luvun talousvaikuttajia olivat ainakin Jukka Keitele, Pentti Kouri, Rolf Kullberg, Matti Pekkanen ja Dan Steinbock. Hyvästä taloustilanteesta huolimatta Suomessa tapahtui 1980-luvulla myös talousskandaaleja, kuten Noppa-juttu ja Kouri-kaupat. Kasinotalous loi uusia mahdollisuuksia talousrikollisille.

title: Erkki Kouri

text: Kouri työskenteli tutkijana ja opettajana Saksassa Marburgin ja Münchenin yliopistoissa 1969–1972, Britanniassa Cambridgen yliopistossa 1973–1978 ja toistamiseen Münchenissä 1978–1986. Hän väitteli tohtoriksi Cambridgessa 1978, aiheenaan Euroopan protestanttinen liittopolitiikka Elisabet I:n aikana. Vuodesta 1986 Kouri on toiminut Suomessa, ensin Oulun yliopiston historian apulaisprofessorina 1986–1987 ja Jyväskylän yliopiston yleisen historian professorina 1987–1989, ja sitten Helsingin yliopiston yleisen historian professorina 1989–2008.

title: Erkki Kouri

text: Erkki Ilmari Kouri (s. 18. maaliskuuta 1940 Tornio) on suomalainen historioitsija, joka toimi Helsingin yliopiston yleisen historian professorina vuosina 1989–2008.

title: Pentti Kouri

text: Kouri oli toinen niistä kahdesta suomalaisesta, jotka saivat 1966 Suomen Kulttuurirahaston kaksivuotisen opiskelustipendin kansainväliseen Atlantic Collegeen. Vuonna 1970 hän valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen maisteriksi,[5] ja hänet palkattiin Kansainväliseen valuuttarahastoon. Valuuttarahaston tutkimusorganisaatiossa hän tapasi australialaisen taloustieteilijä Michael G. Porterin, jonka kanssa hän myöhemmin kehitti kansainvälisiin valuuttaliikkeisiin liittyvän Kouri–Porter-mallin. Kourin ja Porterin siteeratuin tieteellinen artikkeli on 1974 yhdysvaltalaisessa Journal of Political Economy -lehdessä julkaistu "International Capital Flows and Portfolio Equilibrium]".[6] Kouri suoritti tohtorintutkinnon taloustieteestä vuonna 1974 MIT:ssa. Sen jälkeen hän toimi taloustieteen professorina Stanfordin, Yalen, Helsingin ja New Yorkin yliopistoissa.[7]

title: Hannes Kulvik

text: Hannes Gustav Kulvik (s. 26. kesäkuuta 1948 Oulussa) toimi Helsingin pörssissä listatun Sponsor Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1981–1991. Kulvik tuli tunnetuksi niin kutsutuista Kouri-kaupoista, joissa hän toimi Pentti Kourin yhteistyökumppanina sekä Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajan Jaakko Lassilan neuvonantajana. Koulutukseltaan Kulvik on tekniikan tohtori.

title: Pentti Kouri

text: Luokka:Helsingin yliopiston professorit Luokka:Suomalaiset taloustieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset professorit Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Taiteen keräilijät Luokka:Amerikansuomalaiset henkilöt Luokka:Vuonna 1949 syntyneet Luokka:Vuonna 2009 kuolleet Luokka:Suomalaiset professorit

title: Kiasma

text: Tukisäätiön perustajajäsenet ovat Berndt Arell, Carl Gustaf Ehrnrooth, Pentti Kouri ja Rafaela Seppälä. Vuonna 2018 hallitukseen kuuluvat Pekka Lehtinen (puheenjohtaja), Fanny Borgström, Leevi Haapala, Jere Järvenpää, Kyösti Kakkonen, Riitta Lindegren, Katariina Lipsanen, Riitta Nelimarkka, Jussi Nurmio, Liisa Ollila, Jyri Sarpaniemi (varapuheenjohtaja), Iiris Ulin-Miettinen ja Poju Zabludowicz.

title: Vanhoillislestadiolaisuus

text: Vuonna 1950 vanhoillislestadiolaisuudesta erkaantui lähinnä Torniossa, Haaparannalla ja Rovaniemellä pieni ryhmä nimeltä kauppilaisuus haaparantalaisen radiokauppias Axel M. Kaupin johdolla. Kauppilaisilla eli "kirkasoppisilla" oli saarnaajina muun muassa Arvid Niska ja rovaniemeläinen Herman Kouri. Herman Kouri toimi myöhemmin myös näppäläisyydessä saarnaajana. Myöhemmin 1960-luvulla ainakin osa kauppilaisista liittyi näppäläisyyteen. Kauppilaiset syyttivät SRK:n johtokuntaa erityisesti hengellisestä huoruudesta liittyen vuoden 1945 Antinpäivän kokoukseen ja sitä seuranneisiin tapahtumiin.[42]

title: Pentti Kosola

text: Pentti Vihtori Kosola (1. toukokuuta 1909 Lapua – 29. helmikuuta 1940 Ruokolahti) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja äärioikeistolaisen Lapuan liikkeen jäsen, joka tunnetaan suutari Erik Mätön murhaajana. Hän oli Lapuan liikkeen johtajan Vihtori Kosolan poika. Pentti Kosola kuoli talvisodan aikana ilmataistelussa.

title: Pentti Viljanen

text: Viljanen kuoli 59-vuotiaana vuonna 1975.

title: Kouri-kaupat

text: Yhdyspankille Kouri-kaupat aiheuttivat arviolta 600–1 000 miljoonan markan tappiot arvonalennuksina ja korkokuluina. Kun kaupoilla hankittuja osakkeita myöhemmin myytiin, Merita Pankille syntyi huomattavia myyntivoittoja, jotka kompensoivat ainakin pääosan aiemmin arvioiduista tappioista.

title: David Autor

text: Autor toimi vuosina 2002-2003 Pentti Kourin nimikkoprofessuurissa (Pentti J.K. Kouri Career Development Assistant Professor of Economics) MIT:ssä.

title: Pentti Kouri

text: Ensimmäisestä avioliitosta Maria Kourin kanssa Pentti Kourilla on poika Janne Kouri. Toisesta liitosta Elly Kourin kanssa Pentti Kourilla on lapset Laila, Clarissa, Nicole ja Kyle. Pentti Kourin sisar Marjatta Huuhtanen on naimisissa Kelan entisen pääjohtajan Jorma Huuhtasen kanssa. Lisäksi Pentillä oli veljet Pekka ja Mauri. Myös Pentti Kourin iäkäs äiti eli poikansa poismennessä.

title: Kimmo Kouri

text: Kimmo Kouri (s. 1962 Kemijärvi) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän osallistui vuonna 2005 Suomen euroviisukarsintoihin kappaleella ”My life, my love”. Hän julkaisi debyyttialbuminsa "Isäni maa" samana vuonna.

title: Sponsor

text: Järjestely johti Yhdyspankin ja Kansallispankin (KOP) suhteiden heikkenemiseen. KOP oli jätetty järjestelyn ulkopuolelle. Tilanteen ratkaisemiseksi ristiinomistus purettiin ja kehitysyhtiöiden omistus jaettiin niin, että KOP lähipiireineen sai Sponsorin ja Yhdyspankki lähipiireineen Spontelin. Spontelin hallituksen puheenjohtajaksi tuli Björn Wahlroos. Pian kävi ilmi, että Jan Boëthius oli ostanut Spontelille 7–8 % KOP:n osakkeista. Yhdyspankki halusi osakkeista eroon, sillä Yhdyspankissa katsottiin, ettei suurten liikepankkien pitänyt omistaa toistensa osakkeita. Osakkeet myytiin sijoittaja Pentti Kourille vuonna 1988. Tapahtumaketjusta seurannut Yhdyspankin ja Kansallispankin suhteiden huononeminen vaikutti siihen, että KOP osallistui Yhdyspankin nurkanvaltaukseen ns. Kouri-kauppojen yhteydessä.

title: Wider-instituutti

text: WIDERin kannattajia olivat mm. Martti Ahtisaari ja sijoittaja Pentti Kouri. Nykyinen Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja Eero Yrjö-Koskinen toimi Wider-instituutin tiedottajana (1993–1995).

title: Pentti Kouri

text: Kouri oli yksi hakukone Hakian perustajista ja rahoittajista ja toimi sen hallituksen puheenjohtajana[9].

title: Harri Saukkomaa

text: Saukkomaa julkaisi "Kuka tarvitsi Pentti Kouria" -nimisen kirjan vuonna 1991, joka kertoi niin sanotuista Kouri-kaupoista.

title: Kouri-kaupat

text: Kouri-kaupoiksi kutsutaan 1980-luvun lopulla tehtyjä osakekauppoja, joissa sijoittaja Pentti Kouri oli mukana. Kaupoissa ostettiin SYP:n ja Sammon osakkeita KOP:n lainoituksella veroparatiiseihin rekisteröityneiden yhtiöiden nimiin.

title: Pentti Kouri

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kouri, Pentti| title = Suomen omistaja ja elämäni muut roolit| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1996| isbn = 951-1-14214-3}}

title: Pentti Kouri

text: Kouri kokosi 1980-luvulla mittavan nykytaiteen kokoelman, joka siirtyi velkojen takia Postipankin kautta opetusministeriölle. Sittemmin se päätyi Nykytaiteen museo Kiasman kokoelmiin. Kourin kokoelmissa oli muun muassa minimalismia ja arte poveraa edustavia taiteilijoita ja suuri kokonaisuus Helsinki Schoolin valokuvaajien teoksia. Kourin asiantuntemuksesta kertoo, että hänet valittiin Tate Galleryn kansainvälisen työvaliokunnan jäseneksi[10].[11]

title: Kimmo Kouri

text: Kouri asuu nykyisin Äänekoskella.

title: Pentti Jönsinpoika Oxenstierna

text: Pentti Jönsinpoika avioitui vuonna 1416 Kristina Kristerintyttären kanssa, joka kuoli 1430-luvulla. Pentin ja Kristinan lapsia olivat Uppsalan arkkipiispa Jöns Pentinpoika, Kristiern Pentinpoika, Arvid Pentinpoika ja David Pentinpoika. Pentti avioitui uudestaan vuonna 1437 Märta Lydekadotterin (Stralendorp) kanssa.

title: Suomen herttua

text: Pentti Algotinpoika joutui vuonna 1357 lähtemään maanpakoon edellisenä vuonna alkaneen aateliston kapinan seurauksena, ja hän kuoli linnan piirityksessä noin vuonna 1360 yrittäessään palata Ruotsiin. Pentti Algotinpojan hallitsemat maat annettiin vuonna 1357 Eerik Maununpojalle. Eerik Maununpoika toimi isänsä Maunu Eerikinpojan hallitsijakumppanina, eikä tarvinnut herttuan arvonimeä. Hänen myötään Suomen herttuan arvonimi jäi pois käytöstä lähes kahdeksisadaksi vuodeksi.

title: Pentti Kouri

text: 1980-luvulla Kouri sai hoidettavakseen suursijoittaja George Sorosin Suomeen kohdistuvat sijoitukset. Hän nousi julkisuuteen 1980-luvun lopun mittavien osakekauppojen yhteydessä, kun Kansallis-Osake-Pankki ja Pohjola yrittivät saada haltuunsa Suomen Yhdyspankin. Pankit rahoittivat tätä nurkanvaltausta "kilpimieheksi" nostamansa Kourin avulla. Yritys oli suurisuuntainen, ja siinä käytettiin rahaa miljardeja markkoja ja kuljetettiin kuorma-autolasteittain osakekirjoja. Julkisuudessa Kourista alettiin puhua "Suomen omistajana", vaikka hän tosiasiassa oli pelkkä bulvaani. Kansallispankki ei voinut enää lain puitteissa lisätä omistuksiaan, joten se joutui käyttämään välikäsiä.[8]

title: Pentti Kouri

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Saukkomaa, Harri| title = Kuka tarvitsi Pentti Kouria?| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1991| isbn = 951-1-11591-X}}

title: Kouri-kaupat

text: Pentti Kourin yhtiö "Kouri Capital" ja KOP tekivät 23.3.1988 sopimuksen, jonka perustella Kouri ryhtyi ostamaan Yhdyspankin osakkeita. Projekti oli äärimmäisen salainen. Rahoitus tuli Kansallispankilta. Voitto piti jakaa puoliksi Kourin ja KOP:n kesken. Sopimuksen mukaan riski osakekurssien alenemisesta jäi KOP:n kannettavaksi, mutta hyöty jaettiin tasan.


query: Kuka oli Suomen puollustusvoimien ensimmäinen johtaja?

title: Carl Gustaf Emil Mannerheim

text: Carl Gustaf Emil Mannerheim (4. kesäkuuta 1867 Askainen, Suomen suuriruhtinaskunta, Venäjä – 27. tammikuuta 1951 Lausanne, Sveitsi)[1] oli Suomen toinen valtionhoitaja (1918–1919), kuudes presidentti (1944–1946) ja Suomen marsalkka. Mannerheim palveli noin kolmekymmentä vuotta Venäjän keisarillisessa armeijassa, jossa osallistui Venäjän–Japanin sotaan ja ensimmäisen maailmansodan itärintaman taisteluihin. Hän toimi puolustusvoimien ylipäällikkönä jokaisessa Suomen itsenäisyyden ajan sodassa lukuun ottamatta heimosotia.[2] Jo eläessään Mannerheim oli kiistatta tunnetuin suomalainen henkilö Jean Sibeliuksen ohella.[3]

title: Suomen ensimmäiset tietokoneet

text: ESKO-projektin aloitti Tage Carlsson. Johtajana toimi TKK:n teknillisen fysiikan professori Erkki Laurila, ja rakentamisessa avustivat teknikko Veikko Jormo sekä diplomi-insinööri Hans Andersin, josta myöhemmin tuli TKK:n ensimmäinen tietojenkäsittelyn professori. Laurilan laboratoriossa oli jo 1950-luvun alussa tutkittu vastaavanlaisia laitteita, ja rakennettu mm. Suomen ensimmäinen analogiakone (analoginen laskulaite) sekä röntgenanalysaattorin laskulaite puhelinreleistä. Näin ollen ESKO ei ollut edes Suomen ensimmäinen automaattisen laskulaitteen rakennusprojekti.

title: Jyväskylän seminaari

text: Seminaarin ensimmäinen johtaja oli Uno Cygnaeus, joka oli saanut läpi monia ajatuksiaan suomalaisen kansakoulun opetuksesta, muun muassa käsityö tuli opetusohjelmaan ensimmäisenä Euroopassa. Jyväskylä valittiin seminaarin paikaksi sen keskeisen sijainnin vuoksi. Seminaarin erikoisasema säilyi pitkään senkin jälkeen, kun seminaareja alettiin perustaa muualle Suomeen. Jyväskylässä oli myös Suomen ensimmäinen suomenkielinen poikalyseo (1858) ja tyttökoulu (1864).

title: Kiasma

text: Kiasman johtajina ovat toimineet:Kun Berndt Arell ilmoitti loppuvuodesta 2009 siirtyvänsä Svenska Kulturfondenin johtajaksi, alkoi keskustelu uudesta johtajasta ja Kiasman linjasta. Johtajan paikkaa hakenut saksalainen kulttuurihistorioitsija Nicolaus Schafhausen haukkui Kiasman kuolleeksi museoksi. Schafhausenin ei suomen kieltä taitamattomana ollut mahdollista tulla valituksi. Myös Kiasman ensimmäinen johtaja Tuula Arkio arvosteli museon linjaa voimakkaasti ja sanoi, että Nykytaiteen museo Kiasma on kriisissä. "Samalla se on menettänyt kansainvälisen läpimurtonsa etsikkoajan, joka sille avautui 1990-luvun lopulla, kun museo perustettiin."

title: Martin Segerstråle

text: Martin Segerstråle on johtanut useita Turun seudun kuoroja ja oli vuoden 2010 Studentkören Brahe Djäknarin taiteellinen johtaja. Segerstråle on myös Ensemble Vidan perustajajäsen ja ensimmäinen taiteellinen johtaja. Hänelle myönnettiin lokakuussa 2014 Finlands Svenska Sång- och Musikförbundin Kurt-Erik Långbacka -palkinto nuorelle lupaavalle johtajalle. Keväällä 2015 Segerstrålelle myönnettiin Svenska Kulturfondenin jokavuotinen kulttuuripalkinto hänen työstään Suomen musiikkielämän hyväksi.

title: Leonardo (sarjakuvahahmo)

text: Leonardon ensimmäinen animaatioversio syntyi vuoden 1987 Turtles – mutanttikilpikonnat -animaatiossa, jossa hänen alkuperäisenä ääninäyttelijänä toimi Cam Clarke ja suomeksi dubatuissa versiossa Tom Wentzel. Hän toimi Turtlesien johtajana ja oli yleensä erittäin vakava muihin nähden, eikä juurikaan kertoillut mitään vitsejä. Leonardo oli myös hyvin terävä-älyinen johtaja, kuten sarjakuvissa. Lukeminen ja mietiskely kuului Leonardon päivän rutiineihin, joista varsinkin lukeminen kuului hänen harrastuksiinsa.

title: Raittiusliike Suomessa

text: Turussa vuonna 1881 vapaakirkollisten perustama raittiusseura. Ensimmäinen johtaja Emil Hedenström, jonka siirryttyä Helsingin raittiusseuran johtajaksi, hänen tehtävänsä sai Kaarle Verkko.[6]

title: Lumikuningatar (baletti)

text: Lumikuningatar (, ) on Suomen Kansallisbaletin taiteellisen johtajan Kenneth Greven koreografioima suomalainen baletti. Sen musiikin on säveltänyt Tuomas Kantelinen. Se perustuu H.C. Andersenin samannimiseen satuun vuodelta 1845. Se on vuosikymmeniin ensimmäinen Suomen Kansallisbaletille tehty kotimainen kokoillan balettiteos.

title: Upseerikoulutuksen historia Suomessa

text: Kadettikoulun ensimmäinen johtaja oli eversti Viktor Rafael Schauman. Kolme ensimmäistä johtajaa vuoteen 1925 saakka olivat Suomen Kadettikoulun entisiä oppilaita. Jääkäriupseerit toimivat Kadettikoulun johtajina, kunnes vuodesta 1945 koulun johtajana on ollut kadettiupseeri. Ensimmäinen Kadettikoulun johtajana (1945–1950) toiminut kadettiupseeri oli eversti Yrjö Armas Valkama. Suomen sodissa kaatui yhteensä 469 kadettiupseeria eli 18,5% kadettien kokonaismäärästä. Itsenäisessä Kadettikoulussa aloitti opintonsa 74 vuoden aikana 8440 kadettia.

title: Taipaleen kanava

text: Rakennustyöt alkoivat maaliskuussa 1835. Työmaan johtajana toimi Svante Vestling. Taipaleen kanava oli Suomen ensimmäinen kanava, jossa oli sulkuportit. Taipaleen kanavan rakennustyömaalla oli myös Suomen ensimmäinen rautatie vuosina 1836–1840. Kanavan juhlalliset avajaiset olivat 6. heinäkuuta 1840.

title: Suomen Rahapaja

text: Vuosina 1864–2006 Rahapajan kulloisenkin johtajan sukunimen ensimmäinen kirjain lyötiin kolikoihin. Vuodesta 2007 lähtien rahapajan johtajan nimikirjain on korvattu Rahapajan logolla.

title: Jalmar Castrén

text: Castrén oli ensimmäinen Suomessa, joka suunnitteli ja tarkasteli teoreettisesti teräsbetonirakenteita. Häntä pidetäänkin teräsbetonitekniikan ja sen opetuksen perustajana Suomessa. Castrén perusti vuonna 1906 Richard Helanderin kanssa Suomen ensimmäisen teräsbetonirakenteita urakoineen rakennusliikkeen ja toimi sen teknisenä johtajana vuoteen 1913. Hän avusti arkkitehti Selim A. Lindqvistiä vuonna 1909 valmistuneen Suvilahden voimalaitosalueen suunnittelussa Helsinkiin. Rakennus on kokonaan teräsbetonirunkoinen. Castrén suunnitteli vuonna 1911 Orimattilaan valmistuneen Tönnön sillan, joka oli Suomen ensimmäinen kaarisilta sekä ensimmäinen vesistön ylittänyt teräsbetonisilta ja nykyään vanhin käytössäolevista varsinaisista teräsbetonisilloista. Suomen ensimmäinen teräsbetoninen silta oli kaksi vuotta aiemmin Lahteen valmistunut junaradan ylittävä jalankulkusilta. Muita Castrénin suunnittelemia varhaisia teräsbetonisiltoja ovat Ylivieskan Savisilta (1912) ja Kotkan Kivisalmen silta (1913). Hän suunnitteli myös vuonna 1926 valmistuneen teräksisen Porin sillan.

title: Ohto Oksala

text: Ohto Antero Kaarle Oksala (12. lokakuuta 1905 Jyväskylä – 16. syyskuuta 1984 Helsinki) oli Teknillisen korkeakoulun ja Suomen ensimmäinen työpsykologian ja työnjohto-opin professori. Hän toimi myös johtajana VR:n psykoteknillisessä laboratoriossa, josta siirtyi kauppa- ja teollisuusministeriön vasta perustetun ammatinvalinnanohjaustoimiston päälliköksi. Oksala toimi myös Työterveyslaitoksen psykologian osaston johtajana.

title: Daniel Wadén

text: Wadén perusti 1876 Helsinkiin työpajan, jossa hän valmisti soittokelloja, lennättimien komponentteja ja muita heikkovirtatekniikan komponentteja. Wadénin aloitteesta rakennettiin Helsingin ensimmäinen puhelinverkko 1882 ja Helsingin ensimmäinen sähkövalaistuskeskusasema 1884. Hän toimi Helsingin ensimmäisen puhelinlaitoksen toimitusjohtajana 1883–1901. Hän perusti Etelä-Suomeen kaupunkienvälisen puhelinyhtiön, jonka johtajana hän myös toimi 1893–1918.

title: Maanmittauslaitos

text: Maanmittauslaitoksen (vuoteen 1994 Maanmittaushallitus) historia Suomessa ulottuu vuoteen 1633. Ruotsi-Suomen maanmittauslaitoksen alku lasketaan vuodesta 1628, jolloin Kustaa Aadolf perusti laitoksen laatimaan täydellisen taloudellisen kartaston valtakunnasta. Ensimmäinen laitoksen johtaja oli Anders Bureus. Suomeen lähetetty ensimmäinen maanmittari oli Olof Gangius (1633). Virkakunnan kasvaessa Tukholmaan perustettiin vuonna 1683 maanmittauskonttori, josta käsin erityisvirkamies hoiti Suomen asioita. Suomen erkaannuttua Ruotsista, Turkuun perustettiin vuonna 1821 päämaanmittauskonttori, joka myöhemmin siirtyi Helsinkiin.

title: Aapo Similä

text: Ensimmäinen menestys taiteen alalla tuli kotikaupungissa Oulussa. Similä Kutsuttiin Oras-nimisen työväenkuoron johtajaksi. Kuoron johtamista seurasi ensimmäinen tilaussävellys, joka valmistui Suomen Työväen musiikkiliiton laulujuhlille Oulussa 1912. Tuohon tilaisuuteen Similä sävelsi "Pohjolan raatajien juhlalaulun" Kössi Kaatran runoon.

title: Suomen kirjallisuus

text: Ensimmäinen kokonaan taiteilijankutsumukselleen elänyt suomalainen kirjailija oli Aleksis Kivi, joka oli samalla ensimmäinen huomattavaa menestystä saavuttanut suomeksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Tämän vuoksi häntä voidaan pitää suomalaisen kirjallisuuden isänä. Suomalaisen teatterin perustaja ja ensimmäinen johtaja K. J. Bergbom kirjoitti näytelmiä ja novelleja, runoilija Tuokko eli A. J. Törneroos käänsi useita vieraskielisiä teoksia suomeksi, ja novellikirjailijat K. J. Gummerus, Samuli Suomalainen, ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija Theodolinda Hahnsson sekä historiallisten näytelmien ja romaanien kirjoittaja E. F. Jahnsson tyydyttivät suuren yleisön kirjallisia tarpeita omalla tuotannollaan. Muutamilla aloilla huomattiin jo siirtymistä realistisempaan kuvaustapaan päin, esimerkiksi Pietari Päivärinnan ja J. H. Reijosen teoksissa.[23]

title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Niittylahti

text: Vuonna 1895 perustettiin Kontiolahden Puhakan taloon ensimmäinen Pohjois-Karjalan kansanopisto. Ensimmäinen johtaja Johan Herman Hakulinen oli tutustunut Grundtvigin kansanopistoaatteeseen muualla Suomessa ja Skandinaviassa. Yhdessä vaimonsa Liekko Hakulisen (o.s. Ryynänen) kanssa hän johti opistoa vuoteen 1928 saakka.

title: Otto Reinhold Frenckell

text: Otto Reinhold Frenckell (21. heinäkuuta 1823 Turku – 2. helmikuuta 1880 Helsinki) oli suomalainen konsuli, päätoimittaja ja Valtiokonttorin ensimmäinen johtaja. Frenckell oli Suomen Hypoteekkiyhdistyksen ensimmäinen toimitusjohtaja ja toimi tehtävässä 1860–1867.

title: Teemu Sippo

text: Teemu Jyrki Juhani Sippo SCJ (s. 20. toukokuuta 1947 Lahti) on suomalainen katolinen pappi ja Suomessa toimivan katolisen kirkon piispa. Hänestä tuli 5. syyskuuta 2009 ensimmäinen suomalaissyntyinen katolisen kirkon johtaja Suomessa Arvid Kurjen (1464–1522) jälkeen.

title: Onni Palaste

text:
Onni Palaste (vuoteen 1945 Onni Bovellán, 27. joulukuuta 1917 Kiuruvesi – 1. heinäkuuta 2009 Helsinki) oli tuottelias suomalainen sotakirjailija, ja genressään yksi maan tunnetuimmista. Palasteella on laaja lukijakunta. Hänen tuotantoonsa kuuluu 19 teosta. Palasteen sukujuuret ovat Iisalmessa ja Kiuruvedellä. Isän suvusta, Iisalmen Bovellaneista, osa otti käyttöön Palaste-nimen. Bovellanin suku on lähtöisin alun perin Ranskan Lyonista, josta ensimmäinen kantaisä 1700-luvulla asettui Iisalmeen.
Palaste oli koulutukseltaan liikuntaneuvoja. Hän kilpaili Suomen-mestaruustasolla uinnissa, hiihdossa ja yhdistetyssä ja osallistui Lahden maailmanmestaruushiihtoihin yhdistetyssä 1938. Hän oli Vuokatin urheiluopiston ensimmäinen johtaja vuosina 1946–1954, jolloin hän asui Sotkamossa. Sen jälkeen hän toimi urheiluliikkeen johtajana Kajaanissa. Suomen sotaveteraaniliiton palveluksessa hän oli 1954–1960. Palaste oli myös taidemaalari. Vuonna 1981 hän muutti kirjailijantyönsä vuoksi kotiseudultaan Kainuusta Helsinkiin voidakseen hyödyntää paremmin arkistoja.

title: Jyväskylän helluntaiseurakunta

text: Jyväskylän helluntaiseurakunta on yksi Suomessa toimivista helluntaiseurakunnista. Vuonna 1926 perustetussa seurakunnassa on noin 1 850 jäsentä (2011). Seurakunnan johtajana on vuodesta 2013 toiminut Jyrki Palmi. Seurakunnan ensimmäinen johtaja oli Aabel Yrjölä. Seurakunnassa työskentelee yhdeksän pastoria sekä muuta henkilökuntaa. Seurakunnalla on myös useita lähetystyöntekijöitä.

title: Vapaan Suomen radio

text: Vapaan Suomen radion tarkoituksena oli muokata suomalaisten mielialoja saksalaismyönteiseen ja neuvostovastaiseen suuntaan. Lähetyksissä arvosteltiin voimakkaasti Suomen hallitusta sen sovinnollisesta politiikasta Neuvostoliiton suuntaan, levitettiin kauhutarinoita Neuvostoliiton toimista Suomessa ja kehotettiin suomalaisia jatkamaan vastarintaa sissisodan keinoin. Aseman toimitus lienee perustettu Berliinissä syyskuun puolivälissä 1944 ja ensimmäinen muistiinmerkitty lähetys esitettiin 26. syyskuuta. Sen jälkeen ohjelmaa tuli joka ilta 15 minuutin ajan. Vapaan Suomen radion ohjelma oli suomenkielistä ja työntekijät enimmäkseen suomalaisia, mutta se toimi SS:n, Saksan propagandaministeriön ja Saksan yleisradion tarkan ohjauksen alaisena. Johtajana ja ensimmäisenä kuuluttajana toimi suomalaiseen Waffen-SS-pataljoonaan kuulunut untersturmbannführer Claes Purjo. Kuuluttajiksi tulivat pian perustamisen jälkeen johtaja Aarne Runolinna ja Suomen Berliinin-lähetystön vahtimestari Oiva Koski. Myös Yrjö von Grönhagen työskenteli toimituksessa jonkin aikaa alkuvuodesta 1945.

title: Pertti Kukkonen (ekonomisti)

text: Kukkonen kirjoitti ylioppilaaksi 1951 ja valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteiden kandidaatiksi 1959, valtiotieteiden lisensiaatiksi 1966 ja valtiotieteiden tohtoriksi 1968. Hän suoritti myös opintomatkan Yhdysvaltoihin 1968–1969. Hänen ensimmäinen työpaikkansa oli Posti- ja lennätinhallituksen liiketaloudellinen tutkimuslaitos, jossa hän työskenteli tutkimusassistenttina 1956–1959 ja matemaatikkona 1959–1960. Sieltä hän siirtyi Suomen Pankin taloustieteellisen tutkimuslaitoksen tutkijaksi vuosiksi 1961–1969, osastopäälliköksi 1969, johtajaksi 1970–1972 ja atk-suunnittelun johtajaksi 1973–1982. Suomen Pankista Kukkonen jatkoi Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen toimitusjohtajaksi 1982–?. Helsingin yliopiston dosenttina hän on toiminut vuodesta 1971 ja Turun kauppakorkeakoulun dosenttina 1972–1983.

title: Raija Mattila

text: Raija Aulikki Mattila (s. 10. huhtikuuta 1956 Helsinki) on assyriologian dosentti Helsingin yliopistossa ja Suomen Lähi-idän instituutin johtaja. Mattila toimi instituutin johtajana vuosina 2005-2008, jolloin instituutin käyttöön ostettiin historiallinen Zeitunan talo Damaskoksen Vanhasta kaupungista. Mattilan kaudella vuonna 2007 julkaistiin myös ensimmäinen laajamittainen suomi-arabia -sanakirja. Mattila palasi instituutin johtajaksi vuonna 2014.

title: Pelastusarmeija

text: Pelastusarmeija tuli Suomeen vapaakirkollisen herätysliikkeen myötä. Suomen Pelastusarmeijan tuleva ensimmäinen johtaja, Constantin Boije af Gennäs (1854–1934) aloitti Helsingissä vuonna 1880 Simonkadulla vanhassa kapakassa evankelioivat herätyskokoukset, ja sai aikaan pienimuotoisen herätyksen. Boije ja kaksi muuta suomalaista uranuurtajaa, Hedvig von Haartman (1862–1902) ja Alva Forsius (1866–1902), lähtivät keväällä 1889 Lontooseen kouluttautumaan pelastusupseereiksi. Heidän palattuaan kotimaahan syksyllä alkoi Pelastusarmeijan toiminta varsinaisesti Suomessa. Pelastusarmeijan ensimmäinen virallinen kokous pidettiin Siltasaaren maneesissa 8.11.1889.

title: Carl Oscar Malm

text: Vuonna 1846 Malm perusti ensimmäisen kuurojenkoulun Porvooseen ja hänestä tuli koulun ensimmäinen viittomakielinen opettaja. Alussa koulun toiminta oli kankeaa ja vaivalloista, mutta tammikuussa 1857 kokoontui muutamia Malmin koulusta kiinnostuneita henkilöitä neuvottelemaan koulun tilanteesta. Tämä "johtokunta", johon kuuluivat muun muassa Johan Ludvig Runeberg ja Carl Henrik Alopaeus, sai kerätyksi varoja koululle ja se pääsi muuttamaan tilavampaan huoneistoon. Saman johtokunnan aloitteesta perustettiin vuonna 1860 Turkuun Suomen ensimmäinen valtion ylläpitämä kuurojenkoulu. Malm ei itse saanut koulun johtajuutta, koska katsottiin, että johtajan täytyy olla kuuleva. Siten alussa koulun vt. johtajana toimi hänen veljensä Gustaf Emil Malm. Turku ei ottanut Malmia vastaan niin hyvin kuin Porvoo, ja hän tunsikin itsensä ulkopuoliseksi.

text: Ensimmäinen Helsingin kansainvälinen balettikilpailu järjestettiin vuonna 1984 menestyksekkäästi. Osallistujia oli yhteensä 62, 17 maasta. Kun kilpailu järjestettiin jo kolmannen kerran vuonna 1995 kilpailun uudeksi taiteelliseksi johtajaksi Laineen jälkeen nimettiin Suomen Kansallisbaletin silloinen taiteellinen johtaja Jorma Uotinen. Tällä kertaa paikalle kutsuttiin myös kilpailun koreografit, jolla haluttiin korostaa koreografiakilpailun asemaa kilpailussa.

title: Heikki Harjunmaa

text: Harjunmaa on palvellut Karjalan Lennostossa ja muun muassa silloisen Ilmavoimien Viestikoulun johtajana ja samalla Luonetjärven varuskunnan komentajana vuosina 1988–1993 sekä Lentosotakoulun johtajana 1993–1994. Karjalan Lennoston komentajana hän toimi vuodet 1994–1996. Hän oli sotilasasiamies Belgiassa ja Hollannissa 1996-1999 sekä sotilasedustaja WEU:ssa ja NATO:ssa samoina vuosina. Hän oli ensimmäinen Suomen edustaja NATO:n sotilaskomiteassa.

title: Aino Voipio

text: Voipio toimi 1907-1915 Länsi-Suomen kansanopiston johtajana Huittisissa ja 1920-1928 Itä-Hämeen kansanopiston johtajana Hartolassa. Hän oli Järvenpään kotitalousopettajaopiston ensimmäinen johtaja 1929–1950. Voipio sai kouluneuvoksen arvon 1943.

title: Luettelo Suomen pääministereistä

text:
Suomen pääministeri on Suomen valtioneuvoston eli hallituksen johtaja. Ensimmäinen pääministeri oli senaatin puheenjohtaja Pehr Evind Svinhufvud, joka nimitettiin virkaan 27. marraskuuta 1917.
Tässä on lueteltu pääministerit aakkosjärjestyksessä, toimijärjestyksessä ja pääministeripäivien määrän järjestyksessä. Nykyisen pääministerin Juha Sipilän osalta pääministeripäivät päivittyvät itsestään (tilanne ).


query: Onko valkobeisa uhanalainen?

title: Valkobeisa

text: Luonnossa elää nykyään noin tuhat valkobeisaa. Vankeudessa elävien yksilöiden määrä on arviolta 6000–7000, joista useimmat alkuperäisellä levinneisyysalueella. Niistä osa elää suurissa aidatuissa tarhoissa, joita on esimerkiksi Arabiemiraateissa, Bahrainissa, Qatarissa ja Syyriassa. Saudi-Arabiassa elää arviolta 600 eläintä, joista noin 400 Mahazat as Saydin suojelualueella ja loput Uruq Bani Ma'aridin suojelualueella. Arabiemiirikunnissa elää noin 200, Israelissa yli 100 ja Jordaniassa noin 50 yksilöä. Omaniin palautettujen eläinten määrä oli parhaimmillaan yli 450, mutta maan kanta on romahtanut. Vuoden 1996 elokuussa niitä oli vielä yli 400, mutta vuonna 2011 niitä oli jäljellä vain 50 koirasta.[10] Salametsästäjät pyydystivät lähinnä naaraita ja vasoja, jotka vietiin myytäväksi ulkomaiden yksityisiin eläintarhoihin.[12] Nykyään Omanissa on arviolta 50 valkobeisaa, mutta joukossa ei ole ainuttakaan naarasta.[10] Abu Dhabissa elää noin sata luonnonvaraista eläintä, jotka ovat peräisin vuonna 2007 aloitetuista istutuksista. Palautusistutuksia harkitaan myös Jemeniin.[3] Valkobeisoja tuotiin Jordaniaan jo vuonna 1983[2], mutta niitä vapautettiin luontoon vasta heinäkuussa 2009, jolloin Wadi Rumin suojelualueelle tuotiin Arabiemiraateista 12 naarasta ja kahdeksan koirasta.[13] Vaikka kokonaispopulaatio on hieman pienentynyt 2000-luvulla, kanta on kuitenkin vakiintunut ja IUCN nosti lajin luokituksen vuonna 2011 erittäin uhanalaisesta vaarantuneeksi.[10]

title: Valkobeisa

text: Tieteellinen nimi tulee kreikan sanasta orux, joka tarkoittaa gasellia tai antilooppia, ja sanasta leukos, joka tarkoittaa valkoista.[7] Valkobeisan arabialaisia nimiä ovat Wudhaihi, Baqr al Wash ja Omanissa Boosohla. Hepreankielisiä nimiä ovat Re’em lavan ja Re’em tenachi.[17]

title: Sinikurkkuara

text: Sinikurkkuara ("Ara glaucogularis", aiemmin "Ara canide") on äärimmäisen uhanalainen Pohjois-Boliviasta peräisin oleva arojen sukuun kuuluva papukaijalintu. Laji on myös suosittu häkkilintuna ja sen luonnonvaraisten yksilöiden kauppaa onkin rajoitettu CITES-sopimuksilla. . Ravintonaan laji käyttää "Attalea phalerata" -palmun hedelmiä.

title: Valkobeisa

text: Valkobeisojen lisääntymisaika vaihtelee. Suotuisissa oloissa vasoja syntyy ympäri vuoden. Useimmat Jordaniassa elävät valkobeisat synnyttävät loka-toukokuussa. Tähän aikaan myös useimmat Omanin naaraat synnyttivät. Naaras synnyttää yhden vasan noin kahdeksan kuukauden kantoajan jälkeen. Kaksoset ovat äärimmäisen harvinaisia. Emo imettää vasaa noin 4,5 kuukautta.[6] Valkobeisanaaraat saavuttavat sukukypsyyden hieman yli vuoden ikäisinä. Urokset ovat sukukypsiä kaksivuotiaina, mutta naaraista käytävän kilpailun takia lisääntyvät yleensä aikaisintaan kolmivuotiaina. Useimmat naaraat synnyttävät joka vuosi, jos ravintoa on riittävästi. Uroksia ja naaraita syntyy yhtä paljon.[8] Elinikä voi olla jopa 20 vuotta.[7]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisan levinneisyys oli suppea jo 1900-luvun alussa. Irakin viimeinen valkobeisa kuoli vuonna 1914. Vuoteen 1920 mennessä lajia tavattiin enää kahdella alueella. Toinen oli Saudi-Arabian pohjoisosissa elänyt eristäytynyt populaatio, joka hävisi 1950-luvulla. Suurempi eteläinen populaatio eli Rub’ al-Khalin aavikolla ja sen ympäristössä, sekä Keski- ja Etelä-Omanin tasangoilla. Niiden levinneisyys kuitenkin supistui jatkuvasti ja 1960-lukuun mennessä valkobeisoja tavattiin enää osassa Omanin etelä- ja keskiosia. Viimeiset eläimet tapettiin vuonna 1972 Jiddat al-Harasisissa.[5][10]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisa oli vuonna 2006 Dohassa pidettyjen Aasian kisojen maskotti.[22]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisat ovat laumaeläimiä. Ne elävät yleensä korkeintaan kymmenen yksilön laumoina, mutta jopa sadan eläimen lauma on tavattu. Ainakin vankeudessa eläviä laumoja hallitsee yksi aikuinen uros, jonka laumaan kuuluu lisäksi useita aikuisia naaraita ja vasoja. Muut urokset elävät erillään poikamiesryhminä, joissa ne ratkovat keskinäisen arvojärjestyksensä takaa-ajoilla ja taisteluilla.[6] Urokset voivat elää myös erakkoina.[14] Juoksu on tasaista hevosmaista laukkaa.[4] Valkobeisat kaivavat puiden ja pensaiden varjoon matalia kuoppia, joita ne käyttävät lepopaikkoina helteen aikana.[7] Valkobeisat elävät hyvin laajoilla alueilla siirtyessään laidunmaalta toiselle. Erään Omaniin siirretyn lauman raportoitiin liikkuvan noin 3000km² laajuisella alueella, joka jakautui 100–300km² kokoisiin laikkuihin, joita ne käyttivät 1–18 kuukautta kerrallaan. Kannan tiheys oli vain noin 0,035 yksilöä neliökilometriä kohden.[6]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisan ravintoa ovat ruohot, pensaat ja niiden lehdet, silmut, hedelmät, puiden vastakasvaneet osat, siemenpalot sekä kasvien maanalaiset osat, kuten juuret mukulat. Valkobeisa pärjää useita kuukausia ilman vettä.[5][7][15] Ne saavat suurimman osan tarvitsemastaan vedestä ravinnon mukana, mutta saavat vettä myös vesikuopista ja puroista.[2] Juoksevan veden puutteessa ne saavat nestettä myös meloneista ja sipulikasveista, jotka riittävät niille pitkäksi ajaksi.[6] Valkobeisat liikkuvat laajoilla alueilla ravintoa etsiessään. Ne haistavat satunnaisten sateiden vihertämät laidunlaikut pitkien matkojen päästä.[5] Omanissa tehdyn tutkimuksen mukaan lajin pääravintoa ovat untuvaheinät (Stipagrostis). Sen lehdet ovat hyvä ravinnon lähde muiden kasvien ohella, kun taas kukista valkobeisat saavat valkuaisaineita ja vettä.[16]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisaa on kuvailtu araksi, valppaaksi ja tarkkanäköiseksi.[6] Ne käyttävät sarviaan kaivamisessa ja puolustautuessaan. Puolustautuva eläin painaa päänsä alas, jolloin sarvet osoittavat suoraan eteenpäin.[5] Susi ja ihminen ovat lajin ainoita saalistajia.[14] Vasoja uhkaavat myös sakaalit[7] ja joskus myös aggressiiviset koiraat. Valkobeisoja kuolee kuivuuden aikaan myös nälkään ja nestehukkaan, sadeaikaan eläimiä hukkuu tulviin. Niitä kuolee myös tauteihin, käärmeenpuremiin ja koiraiden välisten kamppailujen aiheuttamiin vammoihin.[8]

title: Valkobeisa

text: Jotkut auktorit pitävät valkobeisaa ja muita beisalajeja vain Oryx gazella -lajin alalajina,[4] mutta esimerkiksi Mammal Species of the World ja Integrated Taxonomic Information System luokittelevat sen omaksi lajikseen.[18][19]

title: Valkogaselli

text: Valkogaselli (Gazella leptoceros) on gasellien sukuun kuuluva onttosarvinen. Se elää Saharan aavikolla Afrikassa. Valkogaselli oli aikaisemmin Saharan yleisin gasellilaji, mutta metsästyksen takia se on harvinaistunut ja sen levinneisyys on muuttunut hyvin laikuttaiseksi. Laji onkin erittäin uhanalainen.[1]

title: Äärimmäisen uhanalainen laji

text: Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa ”äärimmäisen uhanalainen” (CR, Critically Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista. Äärimmäisen uhanalaista hiukan paremmin voi erittäin uhanalainen laji.

title: Valkobeisa

text: Luokka:59.2 Nisäkkäät Luokka:Hevosantiloopit Luokka:Uhanalaiset nisäkkäät

title: Satiinikääpä

text: Satiinikääpä ("Coltricia cinnamomea") on yleistä kangaskääpää muistuttava kääpälaji. Se kasvaa lehtotyyppisessä maassa jalallisena, toisinaan pähkinäpensaan lahoaineksella tai lehtikuusten seurassa. Se on pyöreähkölakkinen, lakki on silkkimäisen kiiltävä ja enintään 3–5 senttimetrin levyinen. Jalka on ruskea ja samettipintainen. Pillit ovat sokkeloisia ja isohkoja, noin vajaan millimetrin läpimittaisia, eivätkä ulotu jalkaan. Myös pillistö on ruskea. Laji on sirkumpolaarinen, mutta Suomessa harvinainen, uhanalainen (VU). Suomesta onkin vain kahdesta paikasta löytöjä, Eckeröstä ja Lammilta.

title: Valkobeisa

text: Valkobeisa (Oryx leucoryx) on Lähi-idän aavikoilla elävä sorkkaeläin. Se on kolmesta beisa- eli keihäsantilooppilajista pienikokoisin. Valkobeisat elävät pieninä laumoina. Laji hävisi luonnosta vuonna 1972, mutta on nyt palannut joillekin alueille istutusten ansiosta. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ”arabiankeihäsantilooppi”.[1]

title: Aaltosargi

text: Lajia esiintyy enimmäkseen Mosambikissa. Aiemmin aaltosargi oli yleisempi myös Etelä-Afrikan KwaZulu-Natalissa, mutta liikakalastuksen johdosta lajin kanta romahti, ja nykyisin niiden pyynti onkin kielletty. Laji on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan äärimmäisen uhanalainen.

title: Valkobeisan suojelualue

text: Valkobeisan suojelualue ("Arabian Oryxin suojelualue") on Arabian niemimaan aavikolla Omanissa sijaitseva, aikoinaan 27 500 neliökilometrin laajuinen suojelualue. Valkobeisat metsästettiin luonnosta sukupuuttoon vuonna 1972, mutta niitä on istutettu eläintarhoista takaisin usean maan suojelualueille.

title: Valkobeisan suojelualue

text: Omanin valkobeisan suojelualue lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1994, mutta vuonna 2007 se poistettiin luettelosta, koska Oman päätti pienentää suojelualuetta 90 prosentilla. Myös valkobeisojen kohtalo näytti tuolloin joidenkin arvioijien mielestä epävarmalta. Vuonna 1996 valkobeisoja oli alueella 450, mutta vuonna 2007 enää 65 yksilöä, joista neljä paria paritteli.

title: Valkobeisa

text: Valkobeisan levinneisyys käsitti aiemmin koko Arabian- ja Siinain niemimaan, Irakin ja Syyrian aavikot ja puoliaavikot.[5] Valkobeisa on kokonaan hävinnyt Egyptistä, Syyriasta, Jemenistä ja Kuwaitista. Israelin, Jordanian, Saudi-Arabian, Arabiemiraattien ja Omanin nykyiset valkobeisat ovat peräisin palautusistutuksista. Niitä on siirretty myös Bahrainiin, josta ne alun perin puuttuivat.[2][10]

title: Viiriäinen

text: Maailmanlaajuisesti viiriäinen ei kuitenkaan ole uhanalainen. Euroopassa arvellaan elävän 8,4–14,1 miljoonaa yksilöä. Euroopan kanta muodostaa 5–24 prosenttia koko maailman kannasta, jolloin hyvin varovainen arvio maailmanlaajuisesta kannasta on 35–300 miljoonaa yksilöä. Maailmanlaajuisesti viiriäinen onkin luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Valkobeisa

text: Luultavasti vain kameli on inspiroinut valkobeisaa enemmän arabialaisia kansantaruja ja runoutta. He ihailivat sen valkeutta ja käyttivät siitä nimeä ”Wahedi Arabi”, jolla viitataan valkobeisan puhtaaseen ja kirkkaaseen väritykseen. Sitä on myös kutsuttu ”villilehmäksi” ja kuvailtu tuikkivaksi tähdeksi kimaltelemassa taivaalla. Valkobeisojen taisteluista ihmisiä ja heidän koiriaan vastaan jo kauan sitten kirjoittaneet arabirunoilijat eivät koskaan toivoneet metsästäjien voittoa. Runoilijat vertasivat beisalaumaa ”kauniiksi metsäksi karulla aavikolla”. Beisa oli vallan, arvokkuuden ja ylpeyden symboli, koska se ei koskaan paennut mahdollista taistelua, vaan heidän mukaansa seurasi ahdistelijaansa, kunnes se joko hävisi tai voitti hyökkääjän.[20] Valkobeisa on saattanut vaikuttaa yksisarvisen taruun, koska se voi sivulta katsottuna näyttää siltä, kuin sillä olisi vain yksi sarvi. Lisäksi sen juoksu muistuttaa enemmän hevosen kuin antiloopin juoksua.[21]

title: Suomen luonto

text: Vuoden 2015 kartoituksen mukaan uhanalaisia lajeja ovat ripsisiippa (erittäin uhanalainen), pikkulepakko (vaarantunut), susi (erittäin uhanalainen), naali (äärimmäisen uhanalainen), hilleri (vaarantunut), ahma (erittäin uhanalainen) ja saimaannorppa (erittäin uhanalainen). Silmälläpidettäviä lajeja ovat liito-orava, euroopanmajava, kenttämyyrä, karhu, ilves, itämerennorppa ja metsäpeura. Punaiselta listalta poistui kaksi lajia, metsäjänis ja saukko.

title: Valkobeisa

text: Lajin onneksi useat arabivaltiot pyrkivät lisäämään valkobeisojen määrää vankeudessa. Muutamia valkobeisoja vietiin vuonna 1962 Phoenixin eläintarhaan Yhdysvaltoihin, jonka ilmasto on hyvin samanlainen kuin lähtömaissa. Muutama yksilö saatiin myös Euroopan eläintarhoista. Valkobeisat lisääntyivät Phoenixissa menestyksekkäästi.[2][7] Valkobeisa palasi luontoon, kun kymmenen puolivilliä valkobeisaa vapautettiin Omanissa.[5] Laji palasi myös Saudi-Arabiaan vuonna 1990.[11]

title: Valkobeisa

text: Venäläinen eläintieteilijä Peter Simon Pallas kuvasi valkobeisan tieteelle. Vuonna 1767 julkaisemassaan muistelmateoksessa, joka käsitteli Antilope-sukua hän käytti ensimmäisen kerran sanaa oryx. Hän sovelsi nimitystä kuitenkin afrikkalaiseen hirviantilooppiin. Sana tuli kuitenkin tieteellisen kirjallisuuden käyttöön. Toisessa, vuonna 1777 julkaistussa muistelmateoksessa nimeä käytettiin kapmaalaisesta beisasta. Samassa teoksessa Pallas käytti valkobeisasta tieteellistä nimeä Antilope leucoryx. Ranskalainen Henri Marie Ducrotay de Blainville jakoi Antelope-sukua vuonna 1816 ja otti tällöin beisojen suvun nimen käyttöön. Valkobeisan nimi ei kuitenkaan vakiintunut, sillä saksalainen Martin Lichtenstein siirsi lajinimen leucoryx sapelibeisalle. Valkobeisa jäi tällöin ilman nimeä. Tilanne muuttui kun Zoological Society of Londonille lahjoitettiin vuonna 1857 kaksi valkobeisaa. Ne olivat ensimmäisiä Eurooppaan elävinä tuotuja lajin edustajia. Naaras kuoli pian, mutta urosta säilytettiin British Museumissa. Sitä pidettiin aluksi keskenkasvuisena eteläafrikanbeisana (Oryx gazella), kunnes John Edward Gray huomasi niiden olevan hänelle tuntemattomia. Gray ei kuitenkaan osannut yhdistää niitä Pallasin kuvaamiin eläimiin, vaan piti lajia uutena. Gray antoi samana vuonna tietämättään valkobeisalle uudeksi nimeksi Oryx beatrix, Prinsessa Beatricen kunniaksi. Oldfield Thomas nimesi sapelibeisan uudelleen vuonna 1903 ja palautti valkobeisalle Oryx leucoryx -nimen. Grayn antamaa lajinimeä käytettiin kuitenkin sitkeästi vielä vuosia.[4]

title: Valkobeisa

text: Elinympäristöä ovat karut tasangot, sekä hiekkaiset ja kiviset aavikot. Niitä tavataan myös kivisten kukkuloiden rinteillä ja tiheissä pensaikoissa.[6][10] Kesäkuukausina alueen lämpötila voi olla jopa varjossa 50°C.[3]

title: Waldschlösschenin silta

text: Maailmanperintökomitea päätti 25. heinäkuuta 2009 poistaa Dresdenin Elbenlaakson maailmanperintöluettelosta. Dresden oli toinen kohde, joka poistettiin luettelosta. Omanilainen Valkobeisan suojelualue poistettiin kaksi vuotta aikaisemmin.

title: Erittäin uhanalainen laji

text:
Erittäin uhanalainen laji on eliölaji, jonka vaara kadota luonnosta lähiaikoina on erittäin suuri. Suomessa erittäin uhanalainen laji on muun muassa jokihelmisimpukka. Kaiken kaikkiaan vuoden 2000 uhanalaisarvioinnissa luokiteltiin Suomen eliöistä erittäin uhanalaisiksi viisi nisäkäslajia, kuusi lintua, neljä kalaa, 242 selkärangatonta, 52 putkilokasvia, 37 itiökasvia ja 106 sienilajia eli yhteensä 452 eliölajia.
Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n uhanalaisuusluokituksessa "erittäin uhanalainen" (EN, Endangered) on yksi uhanalaisuuden tasoista.

title: Valkobeisa

text: Valkobeisan ruumiinpituus on 1,5–1,6 metriä ja säkäkorkeus 0,81–1,04 metriä.[2] Naaraalla on painoa keskimäärin 80 kiloa ja koiraalla 90 kiloa.[3] Sukupuolet eroavat ulkonäöltään vain vähän toisistaan. Ruumiinmuoto on lähes identtinen, joskin naaraan kaula on lyhyempi kuin koiraalla.[4] Sekä koiraalla että naaraalla on pitkät ja ohuet, 60–75 senttiä pitkät sarvet.[5] Naaraan sarvet ovat yleensä ohuemmat ja pidemmät kuin koiraiden. Valkobeisojen harja ulottuu päästä hartioihin ja koirailla on lisäksi kurkussa karvatupsu.[6] Sarvet ovat suorat ja nousevat melkein pystysuoraan ylöspäin. Valkobeisa on nimensä mukaisesti pääasiassa valkoinen, mutta sillä on tummanruskeat tai mustat jalat. Nilkat ovat kuitenkin valkoiset.[7] Muutoin valkeassa päässä on tummat laikut sarvien välissä ja kuonon päällä sekä sierainten välissä. Leuan alla on myös tumma alue, joka jatkuu kapeana juovana tummaan rintaan asti.[5] Toisinaan niillä erottuu myös kylkijuova.[4] Tummat alueet ovat kesäisin vaaleampia, mutta puuttuvat usein kokonaan.[8] Vastasyntyneet vasat ovat harmaita ja nuoret yksilöt vaalean kellanruskeita, mutta saavat aikuisen värityksen kolmen kuukauden ikäisinä.[5] Säkän yläpuolella on matala kyttyrä.[9] Häntä on 45–60 senttiä pitkä[7], väritykseltään valkea lukuun ottamatta mustaa kärkitupsua. Korvat ovat pitkät ja kapeat.[5] Levitetyt ja lapiomaiset sorkat auttavat valkobeisaa kulkemaan hiekkaisessa maassa.[3]

title: Valkobeisa

text: Valkobeisa on ollut kotiaavikoidensa suosittua riistaa. Beduiinit ovat metsästäneet sitä sen nahan ja maukkaan lihan vuoksi. Lisäksi valkobeisan verellä uskottiin olevan parantavia voimia käärmeenpuremia ja ampumahaavoja vastaan.[5] Suurriistan metsästäjät jahtasivat niitä saadakseen metsästysmuistoja. Lajia metsästettiin pitkään kamelien selästä, kunnes metsästys tehostui nelipyöräisten ajoneuvojen ja tehokkaampien automaattikivääreiden saatavuuden parannuttua.[2][5]

title: Karibianaitomahonki

text: Karibianaitomahonki kasvaa Länsi-Intiassa (Floridan eteläosissa, Kuuban, Jamaikan ja Haitin saarilla) ja Etelä-Amerikassa luontaisena plantaasien ja sademetsien laidoilla, mutta karibianaitomahonkia viljellään puutavaraksi ja koristepuuksi pieniä määriä Kaakkois-Aasiassa ja Intiassa. Karibianaitomahonkia on kaadettu liikaa ja siksi laji onkin erittäin uhanalainen (IUCN). Kaiken Amerikasta, Kaakkois-Aasiasta ja Intiasta tulevan viljellyn karibanaitomahongin kaupallinen käyttö on kielletty CITES-sopimuksella.


query: Miten kivennäisaineet määritellään?

title: Mineraali

text: Mineraali eli kivennäinen on luonnossa kiinteässä muodossa esiintyvä alkuaine tai epäorgaaninen yhdiste, jolla on tietty koostumus ja tavallisesti säännöllinen kiderakenne.

title: Kivennäisaine

text: Kivennäisaineet ovat ravinnon mukana saatavia alkuaineita. Laajemman määritelmän mukaan kivennäisaineita ovat ne alkuaineet, jotka jäävät tuhkaan, kun esimerkiksi kudos tai ruoka poltetaan. Välttämättömiä kivennäisaineita ovat ne alkuaineet, joita tulee olla ravinnossa aineenvaihdunnan pysymiseksi normaalina. Ravinnon mukana elimistöön joutuu myös useita ei-välttämättömiä kivennäisaineita, joista osa on haitallisia. Tällaisia ovat esimerkiksi raskasmetallit. Myös monet välttämättömät kivennäisaineet muuttuvat hyödyllisistä haitallisiksi, jos niitä joutuu elimistöön liian suuria määriä.

title: The Secret World

text: Pelissä on erikoista se, ettei pelihahmolla ole hahmoluokkaa tai tasoja, vaan hahmon kokemus määritellään esineistä. Pelaajat voivat itse luoda hierarkkisen järjestyksen liittonsa sisälle, ja päättää yhdessä, miten pahuutta vastaan taistellaan.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Ammattikorkeakoulu Suomessa

text:
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: ProcessWire

text: Mikäli tiettyä sivupohjaa hyödyntävien sivujen halutaan myös olevan selaimen avulla tarkasteltavissa, voidaan niihin liittää mallinetiedosto ("Template file"), joka määrittää, miten kyseisen sivupohjan omaavat sivut loppukäyttäjälle näytetään.

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Ihmisen ruoansulatus

text: Kivennäisaineita tarvitaan kudosten rakentamiseen ja elintoimintoihin. Hivenaineet ovat niitä kivennäisaineita, joita tarvitaan hyvin vähän.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään se miten ohjelmisto tekee ne asiat mitä sen vaaditaan tekevän. Yleisiä ohjelmiston laadun määritelmiä ovat esimerkiksi oikeellisuus, käytettävyys, suorituskyky, luotettavuus/turvallisuus, siirrettävyys, uudelleenkäytettävyys ja ylläpidettävyys.

title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia vaikuttaa tieteeseen myös sen kautta, miten tiede määritellään ja rajataan. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii muun muassa tieteellisen tiedon luonnetta, tieteellistä selittämistä ja päättelyä, sekä tieteellistä toimintaa.

title: Urheilujuoma

text: Juomien sisältämiä kivennäisaineita ovat natrium ja ainakin osa seuraavista: kalium, magnesium ja kloori. Kivennäisaineet ovat tärkeitä muun muassa sydämen ja muiden lihasten ja hermoston toiminnalle, soluaineenvaihdunnalle, sekä elimistön vesitasapainolle muun muassa janon tunteen säätelijöinä . Näistä tarkein on tässä yhteydessä on natrium, jonka pitoisuuden suhteellisen lieväkin nousu ("hypernatremia") tai lasku ("hyponatremia") elimistössä voi tuottaa oireina muun muassa väsymystä, uneliaisuutta, pahoinvointia tai huimausta.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Atomiabsorptiospektrometri

text: Perinteisiä orgaanisen näytteen käsittelytapoja AAS-määritykseen ovat tuhkistus eli kuivapoltto sekä märkäpoltto. Joskus näihin voidaan yhdistää uuttokäsittely näytteen konsentroimiseksi tai häiriötekijöiden poistamiseksi. Uuttoa voidaan käyttää yksinään myös näytteen käsittelymenetelmänä nestemäisille näytteille ja esimerkiksi jos halutaan tutkia maaperänäytteen veden mukana liukenevia kivennäisaineita eikä haluta määrittää maaperänäytteen kokonaisalkuainekoostumusta. Koska sekä kuivapoltto että märkäpoltto ovat varsin työläitä ja hitaita menetelmiä nykyisin on kehitetty nopeampia menetelmiä näytteen käsittelyyn esimerkiksi mikroaaltokuumennus.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismi on vielä melko uusi ja tutkimuksessa vähän käytetty käsite, mutta viime vuosina sitä on käytetty erityisesti asennetutkimuksissa, joissa tutkitaan asenteita sosiaalitukia kohtaan sekä sitä, miten suhtaudutaan maahanmuuttajien oikeuteen saada näitä tukia. Näissä tutkimuksissa on selvitetty, mitä tavalliset kansalaiset ajattelevat siitä, kuka on oikeutettu sosiaalietuihin ja millä perusteella sekä millä ehdoilla maahanmuuttajat voivat olla oikeutettua näihin hyvinvointivaltion tarjoamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin etuihin. Tutkimusten välillä on pieniä eroja siinä, miten hyvinvointisovinismi määritellään, joten käsitteelle ei ole yhtä yksittäistä määritelmää. Se voidaan kuitenkin jakaa pehmeämpään ja tiukempaan hyvinvointisovinismiin sen mukaan, nähdäänkö maahanmuuttajien oikeus hyvinvointivaltion etuihin alhaisempana kuin syntyperäisten kansalaisten vai nähdäänkö heidän kuuluvan kokonaan näiden etujen ulkopuolelle.

title: Ateismin määritelmä

text: Ateistin määrittelemistä jumalankieltäjäksi on Suomessa vastustanut esimerkiksi Kari Saari[16] Arvostellessaan Vapaa Ajattelija -lehdessä 4/90[17] Ilkka Niiniluodon ja Anssi Kuuselan kirjoittamaa elämänkatsomustiedon oppikirjaa[18] Kari Saari piti tätä määritelmää ”erittäin pahana virheenä” ja sen sijaan ateisti tulisi määritellä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon”, jolloin ateismi on ”näytön puuttumisesta seuraavaa uskon puuttumista”.[6]. Kari Saaren esittämässä ateistin määrittelyssä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon” on kuitenkin se ajatuksellinen ongelma, että siinä ateisti määritellään jumalien uskotellun olemassaolon kautta ja pohjalta, mutta miten se voisi olla mahdollista, kun jumalia ei ole olemassakaan.