query: Kuka oli Rooman ensimmäinen hallitsija?

title: Luettelo Rooman keisareista

text: Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista.

title: Rooman keisari

text: Rooman keisari on Rooman tasavallan jälkeisen ajan Rooman valtakunnan hallitsijoista käytetty nimi. Varsinaista Rooman keisarin virkaa ei ollut, vaan kyse oli useiden virkojen ja valtuuksien yhdistelmästä, joka muuttui vuosisatojen kuluessa.

title: Euroopan historia

text: Rooman valtakunta oli vuosina 235–275 jaa. tuhon partaalla. Tästä on käytetty nimitystä 200-luvun kriisi. Kriisikaudella Roomassa oli yli 35 eri hallitsijaa, joista useimmat kuitenkin kuolivat muutaman vuoden sisällä hallitsijaksi pääsystä. Ainoa poikkeus oli Claudius Gothicus, joka kuoli kulkutautiin. Germaanit ryöstelivät Roomaa, gootit voittivat hallitsija Deciuksen ja Persia nousi Rooman kilpailijaksi.

title: Ranskan historia

text: Rooman valtakunnan hajottua Ranskan alue kuului frankkien valtakuntaan, jonka hallitsijoina olivat ensin merovingit ja myöhemmin karolingit. Espanjan suunnasta aluetta alkoivat 700-luvulla uhata islamilaiset umaijadit. Ranska jäi kuitenkin islamilaisilta valloittamatta, koska sotapäällikkö Kaarle Martel torjui heidät Keski-Ranskassa Poitiers’n taistelussa 732. Valtakunnan mahtavin hallitsija oli Kaarle Suuri, joka vuonna 800 kruunattiin Rooman keisariksi.

title: Kolmas Rooma

text: Ajatus kolmannesta Roomasta kiteytyi lopullisesti munkki-Filofein ennuskirjeessä Vasili III:lle vuonna 1510, jossa hän kirjoitti: ”Kaksi Roomaa on luhistunut, kolmas pysyy, eikä neljättä tule.” Toisin kuin joskus on esitetty, Filofei tarkoitti Roomalla koko Venäjää eikä Moskovan kaupunkia. Iivana IV Julma oli ensimmäinen Venäjän hallitsija, joka vakituisesti käytti ”keisarista” johdettua tsaari-arvonimeä.

title: Commodus

text: Marcus Aurelius Commodus Antoninus (31. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 192), alun perin Lucius Aelius Aurelius Commodus, oli Rooman keisari vuosina 180–192. Hän oli ensimmäinen Rooman keisari, joka oli syntynyt hallitsevan keisarin pojaksi. Jälkipolville Commoduksesta on annettu maine heikkotahtoisena ja omalaatuisesti käyttäytyneenä hallitsijana, jonka kuoleman jälkeen epävarmuus kasvoi koko Rooman valtakunnassa. Nimi "Commodus" on latinan kieltä ja merkitsee suomeksi kirjaimellisesti "mukavaa".

title: Antiikin Sisilia

text:
Sisiliasta tehtiin Rooman provinssi, lukuun ottamatta aluetta, jota Hieron vielä hallitsi Rooman liittolaisena. Provinssi oli Rooman ensimmäinen, ja sen johtoon asetettiin vuosittain Roomasta lähetetty preettori.
Toisen puunilaissodan alussa vuonna 218 eaa. preettoriksi lähetettiin konsuli Sempronius, tarkoituksena Karthagon uhan torjuminen. Hän poistui kuitenkin myöhemmin Italian puolelle sotimaan Hannibalia vastaan, ja Sisilia jäi sodassa sivuosaan joiksikin vuosiksi. Sodan neljäntenä vuonna eli 215 eaa. Syrakusan hallitsijaksi noussut Hieronymos, Hieron II:n pojanpoika, hylkäsi liiton Rooman kanssa ja liittyi Karthagon puolelle. Hänet murhattiin pian, mutta kaupungin karthagolaismielinen puolue, johtajinaan Hippokrates ja Epikydes, pysyivät Karthagon liittolaisina. Rooma aloitti Syrakusan piirittämisen vuonna 214 eaa. ja sitä kesti vuoteen 212 eaa. saakka. Samalla sota levisi koko saarelle, sillä myös monet muut kaupungit kapinoivat Roomaa vastaan. Karthagolaiset suorittivat hyökkäyksiä Akragaasta Mutineen johdolla. Roomalaiset taivuttelivat tämän kuitenkin antautumaan, ja saivat kapinan muualla kukistettua. Näin he saivat saaren lopullisesti valtaansa vuonna 210 eaa.

title: Kroatian historia

text: Kroatian historia alkaa esihistorialliselta ajalta, ja ensimmäiset asukkaat tulivat Kroatian alueelle viime jääkauden loppuvaiheessa. Ensimmäinen tunnettu Kroatiaa asuttanut kansa oli illyrialaiset. Nämä roomalaistuivat sen jälkeen, kun he olivat kutsuneet Rooman apuun kreikkalaisvaikutteita vastaan. Kroatiasta löytyy monia roomalaisia monumentteja, kuten Diocletianuksen palatsi. Slaavit saapuivat alueelle 500–600-luvuilla, ja heillä oli 800-luvulla frankkien alaisuudessa kaksi vahvaa herttuakuntaa. Näistä muodostuneen Kroatian kuningaskunnan ensimmäinen hallitsija oli 900-luvulla Tomislav.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Eurooppaan muodostui samalla kaksi uskonnollista keskusta: paavin hallitsema Rooma ja isapostoloksen (Bysantin keisarin) hallinnoima Konstantinopoli. Leo I:n ansiosta paavin asema tässä dipolissa nousi hierarkiassa korkeammalle. Länsi-Rooman heikentyessä germaanien ja muiden hyökkäilyjen takia, paavin asema vastavuoroisesti kasvoi. Jo Gelasius I:llä oli tarvittava arvovalta moittimaan maallista hallitsijaa kirkon sisäisiin asioihin puuttumisesta. Itä-Euroopassa tilanne oli toinen, sillä keisarilla oli yksiselitteisesti ylin valta, kirkonkin suhteen.[2]

title: Gladiaattori

text: Gladiaattoritaistelut levisivät ensimmäisellä vuosisadalla eaa. myös Rooman valtakunnan itäisiin osiin, missä hellenististen kaupunkien hallitsijat pyrkivät niiden kautta osoittamaan lojaalisuuttaan Roomalle ja keisarille. Syyrian Antiokiassa ensimmäinen gladiaattorinäytäntö järjestettiin 166 eaa., ja kreikkalaiskaupunki Efesoksessa järjestettiin gladiaattoritaisteluita 69 eaa.

title: Gwyneddin kuningaskunta

text: Gwynedd muodostui Rooman valtakunnan vallan luhistuessa Britanniassa. Nimi Gwynedd mainitaan ensimmäisen kerran 500-luvulla tehdyssä kivikaiverruksessa Penmachnossa, jossa käytetään nimen latinalaista muotoa "Venedotia". Nimi on todennäköisesti kelttiläistä alkuperää, mutta sen tarkemmasta merkityksestä on useita toisistaan poikkeavia teorioita. Gwyneddin myyttinen perustaja oli Cunedda, mutta ensimmäinen sen aikalaislähteissä mainittu hallitsija oli Maelgwn. 600-luvulla Gwynedd soti anglosaksien perustamaa Northumbrian kuningaskuntaa vastaan. Merfyn ap Gwriad perusti uuden dynastian vuonna 825 ja monet sittemmän Walesin historian merkkihenkilöt polveutuvat hänestä. Rhodri Mawr oli ensimmäinen Walesin yhdistänyt hallitsija, mutta alue hajosi jälleen hänen kuoltuaan. Sittemmin Gwyneddistä tuli osa Deheubarthin kuningas Hywel Ddan alueita 900-luvun lopulla ja 1000-luvun alussa alue saattoi olla viikinkien perustaman Dublinin kuningaskunnan alaisuudessa.

title: Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista

text: Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa "valitun keisarin" tittelin sen jälkeen kun yritys matkustaa kruunattavaksi Roomaan oli epäonnistunut. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää "valitun keisarin" titteliä ilman Rooman kruunausta.Lännessä ei ollut keisaria vuodesta 924 vuoteen 962.

title: Venäjän hallitsijat

text: Keskiajalla venäläisten hallitsijoita kutsuttiin ruhtinaiksi ja suuriruhtinaiksi. 1400-luvulla tuli käyttöön tsaarin arvonimi. Tsaari johtuu sanana latinan termistä caesar. Venäjän hallitsijalle arvonimi otettiin Bysantista sen jälkeen kun Venäjä julistautui "kolmanneksi Roomaksi" ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi. Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun taas saksalainen kielialue käytti suomen kielen "keisari"-termiin johtanutta "Kaiser"-muunnosta, ja muissa Euroopan kielissä latinan kantasanasta "imperator" johdettua sanaa.

title: Iivana Suuri

text: Iivana III eli Iivana Suuri (; 22. tammikuuta 1440 – 27. lokakuuta 1505) oli Moskovan suuriruhtinas vuosina 1462–1505 ja ensimmäinen koko Venäjän hallitsija vuodesta 1478. Iivana Suuri yhdisti Venäjän maat valloittamalla Novgorodin ja lyömällä Kultaisen ordan ja Liettuan. Hän kunnostutti Moskovan Kremlin ja nai Bysantin viimeisen keisarin Konstantinos XI:n veljentyttären, minkä takia Venäjää alettiin kutsua hänen seuraajansa Iivana Julman kaudella kolmanneksi Roomaksi. Iivana Suuri oli yksi Venäjän historian pitkäaikaisimmista hallitsijoista.

title: Ostrogoottien valtakunta

text: Valtakunta syntyi, kun ostrogootit syrjäyttivät Italian hallitsijan Odovakarin, joka oli puolestaan syrjäyttänyt Länsi-Rooman viimeisen keisarin vuonna 476. Ostrogoottien valtakunnan ensimmäinen hallitsija oli Teoderik Suuri, jonka aikana goottien valtakunta oli voimakkaimmillaan. Teoderik yhdisti valtakuntaan osia Etelä-Galliasta ja Pannoniasta.

title: Muinainen Egypti

text: Egyptin viimeinen ptolemaiossukuinen hallitsija oli kuningatar Kleopatra VII, joka hallitsi Egyptiä aina vuoteen 30 eaa. Tällöin roomalainen kenraali Octavianus valtasi Egyptin ja teki siitä Rooman provinssin, samalla vakiinnuttaen oman valtansa: hänestä tuli ensimmäinen Rooman keisareista, hallitsijanimeltään Augustus. Kleopatran itsemurhan myötä itsenäinen Egypti lakkasi olemasta.[40]

title: Aleksanteri Suuren elämäkerta (Plutarkhos)

text: Plutarkhos vertaa Aleksanteria ja Julius Caesaria, koska hän kertoo, ettei halua vain verrata valloittajia vaan myös hallitsijoita. Caesar ei vain valloittanut Galliaa, vaan teki itsestään myös Rooman hallitsijan. Aleksanteri ja Caesar olivat kummatkin kunnianhimoisia, sotilaallisia neroja; kummatkin joutuivat ystäviensä pettämiksi ja kuolivat ennenaikaisesti. Kummatkin miehet sopivat varoitukseksi keisareille, jotka hallitsivat Plutarkhoksen aikana, eritoten Rooman keisari Trajanukselle, joka ihaili suuresti Aleksanteria. Trajanus valloitti ja liitti useita uusia alueita Rooman valtakuntaan. Plutarkhos ei sinänsä tuomitse valloituksia, mutta painottaa, että henkilön todellinen arvo mitataan muilla kriteereillä.

title: Herodes

text: Pompeiuksen kuoltua vuonna 48 eaa. Antipater siirtyi Rooman uuden hallitsijan Julius Caesarin kannattajaksi. Antipater riensi Pergamonin hallitsijan Mithridateen kanssa Caesarin avuksi, kun tämä oli piiritettynä Egyptissä. Vuonna 47 eaa. Julius Caesar palkitsi Antipaterin nimittämällä hänet Juudean hallitsijaksi (epitropos). Samalla hän sai Rooman kansalaisuuden.[5] Antipater nimitti vanhimman poikansa Fasaelin Jerusalemin ja sen lähiympäristön sotilaskuvernööriksi ja nuoremman poikansa Herodeksen Galilean sotilaskuvernööriksi.[5][6][7] Josephus väittää teoksessaan "Juutalaisten muinaisajat" Herodeksen olleen tuolloin vain 15-vuotias.[8]

title: Maksimilian I (keisari)

text: Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa ”valitun keisarin” tittelin sen jälkeen, kun yritys matkustaa kruunattavaksi Roomaan oli epäonnistunut. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää ”valitun keisarin” titteliä ilman Rooman kruunausta.

title: Octavianuksen ja Antoniuksen sota

text: Lyötyään viimeiset vastustajansa Antoniuksen ja Kleopatran vuonna 30 eaa. Octavianuksen asema koko valtakunnan hallitsijana oli kiistaton. Octavianus hajotti henkilökohtaiset legioonansa ja valitutti itsensä Roomassa konsuliksi. Hän hallitsi nyt suvereenisti roomalaista maailmaa ja rauhan aika, Pax Romana, alkoi. Vuonna 27 eaa. Octavianuksesta tuli Rooman ensimmäinen keisari Augustus nimellä.

title: Tiridates I

text: Vallankaappaus oli kuitenkin rikkonut Parthian ja Rooman välistä sopimusta, jonka mukaan roomalaisilla oli oikeus nimittää mieleisensä hallitsija Armenian valtaistuimelle. Rooman keisari Nero lähetti sotapäällikkö Corbulon Kappadokiaan ja Galatiaan johtamaan sotajoukkoja. Neuvotteluista huolimatta sota syttyi vuonna 58. Roomalaiset valtasivat Armenian ja Tiridates joutui pakenemaan Vologaseksen luo. Uudeksi Armenian kuninkaaksi Nero nimitti Tigraneen. Parthialaiset hyökkäsivät Armeniaan vuonna 62 ja kukistivat lopulta Rooman armeijan Rhandeian taistelussa. Roomalaiset hyökkäsivät seuraavana vuonna uudestaan Armeniaan mikä sai Vologaseksen ja Tiridateen solmimaan rauhan Rooman kanssa. Parthia ja Rooma solmivat kompromissin, jonka mukaan vastedes Armenian kuningas olisi parthialainen prinssi, mutta hänen nimittämisensä vaati hyväksynnän roomalaisilta. Tiridates matkusti vuonna 66 Roomaan, jossa hänet kruunattiin virallisesti Rooman vasallina Armenian kuninkaaksi.Kruunaustilaisuus pidettiin Forum Romanum Rostralla, jossa Rooman hallitsijat olivat satojen vuosien ajan puhutelleet kansaa. Kuningas lausui keisarille: "Haluan toimia käskysi mukaan, koska sinä päätät kohtaloni."

title: Arkkiatri

text: Arkkiatreilla on pitkä historia. He ovat alun perin olleet hallitsijoiden henkilääkäreitä. Rooman valtakunnassa arkkiatrit olivat keisarin henkilääkäreitä ("archiatri palatini"). Neron lääkäri Andromakhos vanhempi oli ensimmäinen jota kutsuttiin arkkiatriksi.

title: Ensimmäinen puunilaissota

text: Karthago kokosi kuitenkin piakkoin voimansa ja alkoi yhdessä vanhan vihollisensa Syrakusan (sotivat keskenään 400 eaa. -luvulla) kanssa piirittää Messeneä. Manner-Roomasta tulleet sotajoukot iskivät kuitenkin Syrakusan joukkojen selustaan ja ajoivat niitä takaa aina Syrakusaan asti, jolloin hallitsija Hieron II katsoi parhaaksi solmia rauhan Rooman kanssa, vaikka ehdot olivatkin erittäin kovat.

title: Septimius Severus

text: Severuksen hallituskausi oli tärkeä Rooman valtakunnan kehitykselle. Hän vakiinnutti oloja Commoduksen kuolemaa seuranneen sekasorron jälkeen. Severus ei kuitenkaan yrittänyt uudistaa Rooman hallintoa. Hän teki myös pojistaan kanssahallitsijoita, jotta valtakunta ei jäisi vaille hallitsijaa hänen kuollessaan. Severus piti myös yllä Rooman mainetta kukistamalla Rooman vanhan vihollisen Parthian. Severus erosi kuitenkin aikaisemmista keisareista siinä, että hän oli saavuttanut keisariuden aseellisen kapinan kautta. Hän olikin 124 vuoteen ensimmäinen henkilö, joka valtasi Rooman kaupungin asevoimin.

title: Decius

text: Deciuksen kohtalona oli hallita poikkeuksellisen vaikeana aikana Roomaa. Jonain muuna aikana hän olisi saattanut olla hyväkin hallitsija. Vaikka hän pyrki kuvaamaan itseään tarmokkaana hallitsijana, hänen uskotaan olleen osittain ahdistunut ja väsynyt valtion taakkojen kantamisesta. Nyt hänet muistetaan miehenä, joka yritti vahvistaa Roomaa, mutta epäonnistui täydellisesti.

title: Kaarle Suuri

text: Kaarle uudisti voimakkaasti lainsäädäntöä. Vakaissa oloissa myös talouselämä edistyi voimakkaasti: Kaarle oli ensimmäinen länsieurooppalainen hallitsija Rooman keisareiden jälkeen, joka lyötätti suuressa mitassa kultarahaa.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Bysantin keisarin asemaa ihannoitiin läntisessä Euroopassa maallisten hallitsijoiden keskuudessa. Itä-Rooman jäljittelijänä kunnostautui Kaarle Suuri, joka loi suurvallan Länsi-Eurooppaan. Kaarle toivoi pääsevänsä kiistattomaan valta-asemaan, muttei onnistunut pyrkimyksissään täysin. Länsi-Eurooppaan syntyi samalla keisarien ja paavin välinen valtataistelu. Kiistaa käytiin myös lännen ja idän välillä, kun Kaarle Suuri oli kruunattu ”roomalaisten keisariksi”, mutta Bysantissa keisarin arvonimeä ei hyväksytty muille kuin omalle keisarille. Bysantin keisari Mikael I lopulta suostui kutsumaan lännen hallitsijaa keisariksi, muttei kuitenkaan roomalaisten keisariksi. 800-luvun lopulla läntinen keisarikunta hajosi, mutta se elvytettiin vuonna 962, kun paavi Johannes XII kruunasi Saksan kuninkaan Otto I:n Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijaksi. Läntinen Eurooppa poikkesi siinäkin suhteessa Bysantista, että aiemmassa oli monitahoinen hallintahierarkia, kun taas jälkimmäisessä valta oli keskittynyt keisarille.[3]

title: Pergamon

text: Pergamonin valtakunta syntyi, kun attalidien hallitsijasuvun ensimmäinen jäsen Filetairos petti Traakian kuninkaan Lysimakhoksen ja luovutti Pergamonin Seleukos I:lle. Vaikka Pergamon olikin tämän jälkeen periaatteessa seleukidien vallan alla, siitä tuli todellisuudessa itsenäinen. Myöhemmät Pergamonin hallitsijat laajensivat valtakuntaansa seleukidien kustannuksella. Pergamon oli Rooman valtakunnan liittolainen ja soti Rooman kanssa Makedoniaa ja seleukidien Persiaa vastaan. Roomalaiset kukistivat seleukidien kuninkaan Antiokhos III Magnesian taistelussa vuonna 190 eaa. ja hän joutui luopumaan Vähässä-Aasiassa olleista alueistaan. Roomalaiset antoivat valtaamansa alueet liittolaisensa Pergamonin hallittavaksi. Kun Pergamonin viimeinen kuningas Attalos III kuoli, hän testamenttasi valtakuntansa Roomalle. Roomalaiset tekivät Pergamonista "Asian" provinssin.

title: Ranska

text: Rooman valtakunnan hajottua Ranskan alue kuului frankkien valtakuntaan, jonka hallitsijoina olivat ensin merovingit ja myöhemmin karolingit. Valtakunnan mahtavin hallitsija oli Kaarle Suuri, joka vuonna 800 kruunattiin myös Rooman keisariksi.[20]

title: Bysantin keisarinna

text: Bysantin eli Itä-Rooman keisarinnat olivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakunnan eli Itä-Rooman keisarien vaimoja tai joissain harvinaisissa tapauksissa valtakunnan hallitsijoita. Keisarinnat Irene, Zoe ja Theodora hallitsivat valtakuntaa itsevaltiaina. Monet keisarinnat olivat myös ns. valta valtaistuimen takana heidän alaikäisten poikiensa ja veljiensä ollessa hallitsijoita vain nimellisesti.

title: Rooman ja Kiinan väliset yhteydet

text: Tang-dynastian aikaisissa (618–907) kiinalaisissa historiallisissa lähteissä mainitaan kauppiaita saapuneen "Fulin"-nimisestä maasta (拂菻), jolla tarkoitettiin Itä-Rooman keisarikuntaa. Ensimmäinen käynti tapahtui vuonna 643, kun Konstans II hallitsi Itä-Roomassa ja Taizong Kiinassa. Sekä "Jiu Tangshu" että "Xin Tangshu" käyttävät Konstans II:sta nimeä "Bo duo lì" (), joka johtuu nimestä "Konstantinos Pogonatos" (”Konsantinos Parrakas”). Kauppiaiden mainitaan lähteneen matkaan Zhengua-kauden (貞觀) 17. vuotena (643) ja tuoneen lahjoina punaista lasia ja sinisiä jalokiviä. Yule korostaa, että Yazdegerd III, sassanidien valtakunnan viimeinen hallitsija vuosina vuosina 632–651, lähetti diplomaatteja Kiinaan saadakseen apua keisari Taizongilta, jota pidettiin myös Keski-Aasian Ferganan hallitsijana, kun hän menetti Persian ydinalueet islamilaiselle kalifaatille. Kenties juuri hänen esimerkkinsä sai Bysantinkin lähettämään edustustonsa Kiinaan menetettyään Syyrian muslimeille. Tang-kauden kiinalaisissa lähteissä mainitaan myös, että sassanidiprinssi Peroz III (636–679) pakeni Kiinaan sen jälkeen, kun islamilainen kalifaatti oli valloittanut Persian.


query: Kuka löysi Silkkitien?

title: Silkkitie

text: Euroopan, Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan välillä on ollut kauppayhteyksiä jo hyvin varhaisina aikoina, samoin Kiinan ja Keski-Aasian. Ensimmäinen merkittävä askel kohti lännen ja kaukoidän yhdistävää kauppareittiä otettiin kun Makedonian Aleksanteri Suuri tunkeutui 300-luvulla eaa. syvälle Keski-Aasiaan ulottaen valtakuntansa lähes nykyisen Kiinan rajoille. Kun yksi Aleksanterin entisistä kenraaleista, Ptolemaios, nousi valtaan Egyptissä, alkoivat helleenit harjoittaa kauppaa Mesopotamiaan, Intiaan ja Itä-Afrikkaan maayhteyksien ja Punaisenmeren satamiensa kautta. Kauppaan osallistuivat monet välikädet, kuten nabatealaiset ja muut arabit. Kreikkalaisten valta Keski-Aasiassa kesti kolme vuosisataa ja laajeni edelleen idemmäksi etenkin Euthydemusin kaudella. Kreikkalaisten arvellaan lähettäneen retkikuntia aina Kiinan Turkestaniin.

title: Trabzon

text: Vuosina 1204–1461 Trebizondin keisarikunta oli jonkin aikaa yksi maailman johtava kaupan keskus, johtuen silkkitien läheisyydestä, ja Trabzon oli sen pääkaupunki.

title: Karavaaniseralji

text: Karavaaniseralji oli tienvarsimajatalo, jossa matkalaiset saattoivat levätä ja toipua päivän matkastaan. Aikanaan karavaaniseraljit edesauttoivat kaupankäyntiä, tiedonvälitystä ja ihmisten liikkuvuutta Aasian, Lähi-Idän, Pohjois-Afrikan ja Kaakkois-Euroopan kauppareiteillä, erityisesti silkkitien varrella.

title: Vyö ja tie

text: Hankkeen rahoituksesta suurin osa tulee Kiinan valtion omistamilta pankeilta ja vuonna 2015 perustetusta 40 miljardin dollarin silkkitierahastosta. Silkkitien varrella oleviin maihin investoi myös Pekingissä sijaitseva Aasian infrastruktuuri-investointipankki.

title: Biškek

text: Kaupunki oli aikanaan Silkkitien varrella tärkeä karavaanien taukopaikka.

title: Silkkitie

text: Silkkitien Keski-Aasian vuoristoinen ja aavikkoinen osuus oli ilmastollisesti hyvin vaativa. Talvi kestää alueella kahdeksan kuukautta, lämpötilat vaihtelevat –40 asteesta +40:een, alueella sataa alle 200 mm vuodessa ja tuuli on voimakasta ja puhaltaa hienoa hiekkaa ilmaan. Vettä oli vaikea saada, ja karavaanit saattoivat joskus joutua kulkemaan kolmekin vuorokautta kaivojen välillä. Reittiä vaani myös paljon ryöväreitä. Eläimiä seudulla on vain vähän, lähinnä kameleita, aaseja, antilooppeja, gaselleja, villilampaita ja susia, jotka kaikki pystyvät liikkumaan pitkiä matkoja ruoanhaussa. Lintuja on vähän. Silkkitien keskiosat olivat karuudestaan huolimatta etnisesti, uskonnollisesti ja kielellisesti hyvin monimuotoiset.[7]

title: Silkkitie

text: Silkkitien katoaminen oli tärkeimpiä tekijöitä, jotka motivoivat eurooppalaisia etsimään uutta reittiä Kiinaan. Valtavat voitot odottivat sitä, joka kykenisi muodostamaan suoran kauppayhteyden Aasiaan. Kristoffer Kolumbuksen vuoden 1492 Amerikan löytöretken alkuperäinen motiivi oli uuden silkkitien luominen. Aluksi eurooppalaisille oli suuri pettymys havaita, että Aasian ja Euroopan välissä oli uusi manner.

title: Žalal-Abad

text: Žalalabad tunnetaan mineraalivesilähteistään. Se oli myös silkkitien yhden haaran kulkureitti.

title: Derbent

text: Vuonna 654 arabit valloittivat kaupungin. Arabit tekivät Derbentistä tärkeän hallinnollisen keskuksen ja toivat alueelle islamin. Derbentin sijainti Silkkitien solmukohdassa aiheutti sen että kasaarit yrittivät valloittaa kaupunkia kasaarien ja arabien välisissä sodissa.

title: Nestoriolaisuus

text: Harhaoppituomiosta ja Bysantin harjoittamasta sorrosta huolimatta nestoriolaisuus ei heti hävinnyt, vaan löysi itselleen turvapaikan Sassanidien Persiassa, josta se levisi silkkitien mukana syvälle Aasiaan. Sen vaikutus ulottui 700-luvulla idässä Kiinaan ja Sri Lankaan saakka ja 800-luvulla se saattoi hyvinkin olla jäsenmäärältään maailman suurin kirkko. Kuitenkin islamin ekspansio söi kannattajia sen perinteisiltä tukialueilta Lähi-idästä ja Tšingis-kaanin verisimmät hyökkäykset kohdistuivat nestoriolaisten keskuksiin Keski-Aasiassa, kuten Merviin. Vaikka oppineet ja kielitaitoiset nestoriolaiset saavuttivat korkeita asemia sekä muslimi- että mongolihallinnossa, johti tämä kuitenkin nestoriolaisen kristillisyyden hiipumiseen Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Lopulta mongolien käännyttyä islaminuskoon joutuivat nestoriolaiset vainon kohteiksi 1200-luvulla. Ming-dynastian valtaan vuonna 1368 nostanut kansallismielinen ja ulkomaalaisvastainen liike aiheutti puolestaan nestoriolaisuuden katoamisen Kiinassa. Nykyisin pieniä nestoriolaisryhmiä on Syyriassa, Iranissa, Irakissa ja Intiassa. Jäsenien yhteenlaskettu määrä on noin 100 000.

title: Gobi

text: Gobin aavikko liittyy erityisesti mongoli-imperiumin historiaan ja moni silkkitien tärkeä kaupunki sijaitsi siellä.

title: Silkkitie

text: Varsinainen kaupanteko silkkitiellä tapahtui välittäjien kautta. Karavaanit koostuivat silkkitien varrella asuvista kansoista. Kiinalaiset eivät itse rahdanneet suosittua silkkiään Roomaan, vaan myivät sen intialaisille, jotka myivät sen taas eteenpäin. Kiinalaisilla ja roomalaisilla ei ollut suoria kauppakontakteja.

title: Pokhara

text: Kaupunki sijaitsee Pokharan laaksossa, jota ympäröivät lumihuippuiset vuoret. Paikka on vanhojen silkkiteiden risteyskohdassa. Sinne pääsi vain jalkaisin kunnes vuonna 1968 valmistui uusi tie.

title: Korla

text: Alue sijaitsee Silkkitien läheisyydessä.

title: Silkkitie

text: Silkkitien käyttö silkinkuljetukseen loppui vuoteen 1400 mennessä.

title: Silkkitie

text: Silkkitien vauraudet loivat uuden mahdollisuuden alueen paimentolaisille ryöstäjinä tai kauppaa suojelevina palkkasotureina ja monista paimentolaisheimoista tuli taitavia sotureita. Silkkitie synnytti osaltaan monia paimentolaislähtöisiä sotilasmahteja, kuten Kasaarien imperiumin ja Mongolivaltakunnan.

title: Nathu La

text: Nathu Lan kautta kulki aikoinaan yksi Silkkitien kauppareiteistä. Rajaliikenne on ollut suljettuna vuodesta 1962 Kiinan–Intian sodan jälkeen, mutta se avattiin uudelleen vuonna 2006.

title: Kiinan moottoritieverkko

text: Yhtä tärkeä tulevaisuuden tie on myös G50, jota suunnitellaan jatkettavaksi Tiibetin kautta Nepalin rajalle Nielamuun. Tämä muodostaa eteläisen silkkitien Shanghain ja Delhin välillä.

title: Kuytun

text: Kuytun sijaitsee pohjoisimman Silkkitien reitin varrella, joka kulkee Ürümqin kautta ja Tienšan-vuoriston pohjoispuolitse.

title: Silkkitie

text: Mongolien ekspansio yli Aasian vuosina 1215–1360 toi poliittista stabiilisuutta ja herätti silkkitien uudestaan. 1200-luvun lopulla venetsialaisesta Marco Polosta tuli yksi ensimmäisiä silkkitien läpi Kiinaan matkustaneita eurooppalaisia. Häntä seurasivat kaukoitään useat kristityt lähetyssaarnaajat. Ylellisyystavarat liikkuivat Kiinasta länteen välikädeltä toiselle, joten niiden hinta nousi korkeaksi.

title: Kusano-sassanidit

text: Kusano-sassanidien alueella, kuten yleensä sassanidien alueella, vaikutti Silkkitien kautta harjoitettu kaupankäynti ja buddhalaisuus.

title: Samangan

text: Kaupungin nimi oli Aibak, kun siellä oli aikoinaan silkkitien karavaanien pysähtymispaikka, ja monet käyttävät nimeä edelleen. Se on lähellä Mazar-e Sharifin ja Kabulin välistä valtatietä.

title: Kunming

text: Kunming oli tärkeä väliasema eteläisen silkkitien varrella. Kaupungin kautta kulki Kiinan ja Vietnamin välinen rautatie. Liittoutuneet käyttivät kaupungin kautta kulkenutta Burman tietä toisessa maailmansodassa huoltoreittinä.

title: Sogdin kieli

text: Sogdin kieli on kuollut iranilainen kieli. Sitä puhuttiin Keski-Aasiassa muinaisessa Sogdianassa sekä Silkkitien karavaanireiteillä.

title: Silkkitie

text: Mongolien valtakunnan hajaantuminen aiheutti kuitenkin myös silkkitien poliittisen, kulttuurisen ja taloudellisen hajaannuksen. Silkkitien poliittiset voimapiirit muuttuivat kiinteämmäksi ja yhteydet niiden välillä vähenivät. Turkmeeniheimot sulkivat silkkitien läntisen pään taantuvalta Bysantilta ja kylvivät siemenet turkkilaiselle kulttuurille, joka kulminoitui myöhemmin osmanien valtakuntana. Osaltaan kiinteiden, alueellisten valtioiden muodostumiseen vaikutti musta surma, joka oli tuhoisa paimentolaisväestölle, osaltaan ruudin tuottama sotilaallinen voima, joka vahvisti kiinteitä valtioita.

title: Silkkitie (televisiosarja)

text: NHK:n ohjaaja sai idean sarjasta, joka esittelisi Han- ja Tang-dynastioiden aikaista Silkkitietä jonka kautta Kiina sai paljon kulttuurivaikutteita. NHK:n johto innostui ideasta. Silkkitien alueelle oli kuitenkin vaikea saada kuvauslupaa, esimerkiksi "Legacy for the Future" -sarjaa (1974–75) varten ei saatu kuvauslupaa Silkkitien alueelle.

title: Silkkitie

text: Silkkitien juuret perustuvat Aleksanteri Suuren valloituksiin 300-luvulla eaa. ja etenkin Kiinan pyrkimyksiin saada poliittista ja sotilaallisista valtaa Keski-Aasiassa toisella vuosisadalla eaa., mikä johti kauppasuhteiden syntyyn lännen ja idän välillä. Reittien käyttäminen silkinvientiin alkoi roomalaisten kiinnostuttua silkistä ajanlaskun ensimmäiseltä vuosisadalta alkaen. Silkkitien kukoistuskausi oli Tang-dynastian aikana n. 600–700 jaa. Silkkitie taantui Mongolivaltakunnan hajaantumisen jälkeen 1300-luvulla ja hiipui lopullisesti 1400-luvulla Kiinan ja Euroopan välisten merireittien löytymisen myötä.

title: Tabriz

text: Tabriz sijaitsee muinaisen Silkkitien varrella. Se on tunnettu mm. kauniista ja laadukkaista matoistaan, jotka kuuluvat maailman arvostetuimpiin. Kaupungin historiallinen basaari on maailmanperintökohde. Yhä edelleen se on merkittävä teollisuus- ja kauppakaupunki.

title: Turfan

text: Turfan on muinainen silkkitien kauppapaikka ja maanviljelyalueen keskus. Vuosina 745–1207 se toimi uiguurivaltakunnan pääkaupunkina. Sen ympäristössä on useita rauniokaupunkeja, joista on löydetty 700–800-lukujen hellenistisvaikutteisen buddhalaisen ja manikealaisen kulttuurin muistomerkkejä sekä kiinalaisia ja muinaisuiguurilaisia käsikirjoituksia.

title: Trebizondin keisarikunta

text: Olemassaolonsa aikana (1204-1461) Trebizond oli jonkin aikaa yksi maailman johtava kaupan keskus, johtuen silkkitien läheisyydestä. Anthony Bryersin mukaan, vaikka verotulot olivat sangen merkittävä tulonlähde, kolme neljäsosaa keisarin tuloista tuli maasta.

title: Keriya

text: Keriya asutettiin rautakaudella ja ensimmäisellä vuosituhannella eaa. paikalliset aloittivat kastelujärjestelmien rakentamisen, mikä mahdollisti laajempimittaisen maanviljelyksen alueella. 200-luvun eaa. ja ajanlaskun alun välillä Keriyan keitaan pääkaupungiksi muodostui Karadong, joka toimi silkkitien yhtenä etappina. Kaupungista lähti myös tie Taklamanin aavikon läpi. Paikallinen kuningaskunta oli kiinalaisen Han-dynastian alainen, mutta sinne rakennetuista buddhalaisistatemppeleistä voidaan päätellä sen saaneen vaikutteita Gandharan alueelta Intian niemimaalta. Silkkitien kautta kaupunkiin levisi persialaisia, intialaisia, kreikkalaisia, tokaarilaisia ja kiinalaisia taidevaikutteita. Han-dynastian aikaisessa kronikassa "Houhanshu" Keriya mainitaan nimellä "Jumi". 400-luvulla jaa. Keriyajoen juoksu muuttui kaakkoon ja keidasalue siirtyi etelään, mikä päätti Keriyan kukoistuskauden. Marco Polo vieraili alueella vuonna 1275 ja mainitsi sen olevan tunnettu jaspiksestaan, kalsedonistaan ja puuvillasta. Keitaan pääkaupunkia kutsuttiin tuolloin nimellä "Pem" ja sen asukkaat olivat muslimeja.


query: Miten energian säilymisen laki määritellään?

title: Energia

text: Energia voi ilmetä erilaisissa muodoissa, joita ovat muun muassa liike-energia, potentiaalienergia, lämpöenergia ja sähkömagneettinen energia. Muodot eivät ole pysyviä, vaan energia voi muuttua eri muotoonsa. Kaikissa fysiikan tuntemissa ilmiöissä eri energianmuotojen summa kuitenkin pysyy vakiona, toisin sanoen energiaa ei synny eikä häviä. Tämän ilmaisee energian säilymislaki, joka tunnetaan myös energiaperiaatteena. Kaikki energian muodot eivät kuitenkaan ole käytettävissä mekaanisen työn suorittamiseen. Esimerkiksi lämpöenergia voi tehdä työtä vain, jos se on epätasaisesti jakautunut. Exergia on se osuus energiasta, joka voi tehdä työtä, anergia on se osa, jota ei voi täten hyödyntää, esimerkiksi lämpöenergia ympäristön lämpötilassa. Suhteellisuusteorian mukaan myös aine (massa) sisältää energiaa. Energia voi vapautua aineesta esimerkiksi ydinreaktiossa.

title: Neliliikemäärä

text: Edellä esitetty määritelmä pätee, kun koordinaatit määritellään siten, että "x" = "ct". Joskus ne määritellään siten, että "x" = "t", jolloin neliliikemäärän määritelmää on muutettava siten, että "P" = "E"/"c". On myös mahdollista määritellä kovariantti neliliikemäärä "P", jossa energian etumerkki on vaihdettu.

title: Quebec Act

text: Vuoden 1774 laki pyrki kompromissiin ranskalaisajalta juontuvien perinteiden säilyttämisen ja brittiläistyylisen järjestelmän pystyttämisen väillä. Se asetti Quebecin provinssin johtoon brittiläisen kuvernöörin ja neuvoston, mutta kansalaisia edustavan edustajakokouksen koollekutsuminen todettiin laissa epäsopivaksi. Laki takasi ranskalaisen siviilioikeuskäytännön, maaomistukseen liittyneen seigneurial-järjestelmän sekä katolisen kirkon aseman säilymisen. Rikoslainsäädäntö sen sijaan tulisi olemaan brittiläinen. Laki kumosi Quebecin osalta Englannissa voimassa olleen Test Act -lain, joka kielsi katolisilta julkisissa viroissa toimimisen, ja määräsi sen sijaan katoliset vain vannomaan erillisen uskollisuudenvalan virkaanastuessaan.

title: Suomen eläinsuojelulaki

text: Eläinsuojelulaki (SDK 247/1996, ruots. "djurskyddslag") on 1. heinäkuuta 1996 Suomessa voimaantullut laki, joka määrää siitä, miten eläimiä saa kohdella. Lakitekstin mukaan lain tarkoitus on suojella eläimiä parhaalla mahdollisella tavalla kärsimykseltä, kivulta ja tuskalta ja edistää eläinten hyvinvointia ja hyvää kohtelua. Laki määrää myös siitä, miten eläimen saa tappaa.

title: Nollaenergiatalo

text: Suomessa nollaenergiatalo on esimerkiksi VTT:n mukaan järkevintä määritellä "energian kokonaiskulutuksen" perusteella vuositasolla. Tällöin rakennuksessa tuotetun uusiutuvan energian ylijäämä on oltava vähintään yhtä paljon kuin on kulutetun uusiutumattoman energian määrä.

title: Kemian filosofia

text: Tieteenfilosofiassa lakeja tutkitaan usein fysiikan pohjalta. Kemiassa lait ovat tavallisesti epämääräisempiä kuin fysiikassa. Esimerkiksi jaksollisuuden lain mukaan alkuaineiden kemialliset ominaisuudet muuttuvat jaksollisesti. Jaksollisuutta ei määritellä mitenkään tarkasti, mutta kuitenkin laki on jaksollisen järjestelmän perustana.

title: Ikiliikkuja

text: Ikiliikkuja on kuviteltu laite tai muu suljettu systeemi, joka kerran käynnistettynä pysyisi jatkuvasti käynnissä ilman, että siihen tarvitsisi tuoda mistään energiaa. Ajatellut ikiliikkujat voidaan jakaa kolmeen lajiin:Tavallisimmin ikiliikkujalla tarkoitetaan ensimmäisen lajin ikiliikkujaa. Sellaisia on yritetty rakentaa muun muassa pyöristä, joihin on kiinnitetty pariton määrä vasaroita tai muita muodoltaan epäsymmetrisiä esineitä siten, että pyörän olisi suunnittelijan käsityksen mukaan pitänyt olla aina epätasapainossa. Kaikki yritykset sellaisen rakentamiseksi ovat kuitenkin epäonnistuneet, sillä energian syntyminen tyhjästä ei energian säilymisen lain eli termodynamiikan ensimmäisen pääsäännön mukaan ole mahdollista. Se tosiasia, että ikiliikkujaa ei lukemattomista yrityksistä huolimatta ole kyetty rakentamaan, onkin osaltaan johtanut tämän lain keksimiseen.

title: Uusiutuva energia

text: Uusiutuvista lähteistä saatavaksi energiaksi määritellään aurinko-, tuuli-, vesi-, aalto- ja vuorovesienergia sekä bioenergia johon kuuluvat biokaasu, puuperäiset polttoaineet, peltobiomassat ja biohajoava osa kierrätyspolttoaineista.[5] Myös ydinvoima voitaisiin määritellä uusiutuvaksi energiaksi, jos uraani otettaisiin merivedestä, jossa sitä on käytännössä rajattomasti. Toistaiseksi uraanin erottaminen merivedestä on kuitenkin liian kallista.[6]

title: Kivääri

text: Kivääriä käytetään kaikenlaisen riistan sekä petoeläinten metsästyksessä. Suosituin tyyppi on lippaalla varustettu pulttilukkoinen kivääri. Suomessa laki asettaa yleisen minimitehon, joka metsästykseen käytettävän kiväärin luodin tulee saavuttaa. Useille riistalajeille on lisäksi kohdennettuja tehovaatimuksia. Laki määrittää aseen pienimmän kokonaispituuden sekä piipun vähimmäispituuden. Edelleen laki määrittää lippaan patruunamäärän sekä käytettäviä tähtäimiä.

title: Energiaperiaate

text: Vuonna 1844, William Robert Grove esitti, että mekaaninen työ, lämpö, valo, sähkö ja magnetismi olivat kaikki saman ”voiman” (nykyisen termin mukaan energian) ilmenemismuotoja. Grove esitti teoriansa kirjassa "The Correlation of Physical Forces". Vuonna 1847 Hermann von Helmholtz päätyi Joulen, Sadi Carnot'n ja Émile Clapeyronin aikaisempien tutkimusten perustella samankaltaisiin johtopäätöksiin, jotka hän julkaisi kirjassaan "Über die Erhaltung der Kraft" ("Voiman säilymisestä"). Tämä teos teki energian säilymislain nykyisessä muodossaan lopullisesti yleisesti hyväksytyksi.

title: Entalpia

text: Entalpian suuruutta ei voida mitata, mutta sen muutos on mahdollista määrittää. Entalpian muutos on loppu- ja alkutilan entalpioiden erotus: formula_7. Entalpian lausekkeessa on vain tilan funktioita, joten entalpiakin on tilan funktio eikä entalpian muutos siten riipu siitä, miten alkutilasta siirrytään lopputilaan. Tähän ominaisuuteen perustuu Hessin laki, jonka mukaan kokonaisreaktion entalpiamuutos on osareaktioiden entalpiamuutosten summa.

title: Hedelmöityshoito

text: Hedelmöityshoitoja koskeva lainsäädäntö hyväksyttiin eduskunnassa 22.12.2006, jolloin hallituksen esityksen pohjalta vahvistettiin "Laki hedelmöityshoidoista" (1237/2006) ja "Laki isyyslain muuttamisesta" (1238/2006). Uusi lainsäädäntö astui voimaan 1.9.2007. Uusi laki koskee niitä toimenpiteitä, joissa naiseen viedään sukusoluja tai alkioita raskauden aikaansaamiseksi; lisäksi lailla säädellään sukusolujen luovuttamista ja varastointia. Kuitenkaan hedelmöityshoidoissa käytettäviä teknisiä menetelmiä ei laissa määritellä. Laki ei aseta parisuhdevaatimusta hedelmöityshoitojen taikka keinohedelmöityksen edellytyksenä. Sijaissynnyttäjän käyttöä uusi laki ei salli.

title: Hallintolaki

text:
Hallintolaki (, ) on Suomen lainsäädännön laki, jonka tarkoituksena on toteuttaa ja edistää hyvää hallintoa sekä oikeusturvaa hallintoasioissa sekä myös edistää hallinnon palvelujen laatua ja tuloksellisuutta. Se on hallinnon toimintaa sääntelevä yleislaki ja koskee kaikkia valtion ja kunnan viranomaisia sekä yksityisiä, jotka hoitavat julkisia hallintotehtäviä. Laki tuli voimaan vuoden 2004 alussa. Se jakaantuu kahteen päälohkoon: hyvän hallinnon perusteisiin ja hallintomenettelyn säännöksiin.
Laki sisältää säännöksiä muun muassa siitä, miten hallintoasioita ratkaistaessa on meneteltävä. Erityisen tarkasti on säännelty sitä, miten viranomaisen on asiaa selvitettävä, miten asianosaista on kuultava ja miten tämän oikeusturva voidaan taata.

title: Pragmaattinen totuusteoria

text: Esimerkkinä voidaan kysyä,mitä merkitsee energian vakiona säilymisen laki? Kysymykseen voidaan vastata, jos ymmärretään miten tutkijat soveltavat sitä käytäntöön.

title: Lämpöyhtälö

text:
Lämpöyhtälö on osittaisdifferentiaaliyhtälö, joka kuvaa lämmön johtumista aineessa. Yksinkertaisimmillaan yhtälö tiivistyy muotoon
joka on tyypillinen esimerkki "parabolisesta osittaisdifferentiaaliyhtälöstä".
Tarkastellaan avointa avaruuden osajoukkoa formula_2, ja olkoon formula_3 lämpötila, formula_4 aineen sisäenergia (J/kg) ja formula_5 lämpövuo (J/(m^2 s)). Energia tarkasteltavassa alueessa voidaan kirjoittaa
missä formula_7 on aineen tiheys. Toisaalta energiaa poistuu alueesta nopeudella
missä formula_9 on alueen yksikköulkonormaali. Gaussin divergenssilauseen avulla jälkimmäinen lauseke voidaan kirjoittaa muotoon
ja energian säilymisestä saadaan tällöin yhtälö
Koska nyt derivointi voidaan viedä integraalin sisään ja yhtälö pätee "mielivaltaiselle" alueelle, saadaan yhtälö
Toistaiseksi tarkasteluissa ei ole käytetty fysiikkaa lainkaan. "Fourierin laki" kertoo kuitenkin lämpövuon ja lämpötilan välillä olevan yhteyden
joka kertoo lämmön virtaavan siihen suuntaan, missä lämpötila laskee nopeimmin. Lisäksi aineen sisäenergian ja lämpötilan välillä on yhteys
missä formula_15 on aineen ominaislämpökapasiteetti (J/(kgK)). Sijoittamalla nämä aiemmin saatuun yhtälöön saadaan nyt
Jos Fourierin lain kerroin formula_17 (lämmönjohtumisvakio) ei riipu paikasta, saadaan

title: Walter Hohmann

text: Vuosien 1911 ja 1915 välisenä aikana Hohmann paneutui planeettojen väliseen avaruuslentoon laskien, miten paljon energiaa tarvitaan luotainten lähettämiseen Maasta eri planeetoille. Hän kirjoitti kirjan "Die Erreichbarkeit der Himmelskörper", joka julkaistiin vuonna 1920. Siinä hän määrittää vähiten ajoainetta käyttävät siirtoradat planeetalta toiselle. Tätä kutsutaan Hohmannin siirtoradaksi edelleen; tosin edullisempiakin ratoja on löydetty.

title: Saksan energiapolitiikka

text: Saksa sääti syöttötariffin tuulivoimalle vuonna 1991. Vuonna 2000 säädetty uusiutuvan energian laki "Erneuerbare-Energien-Gesetz" (EEG) takasi uusiutuvan energian sähköverkkoyhteydet. Tuottaja saa vakiokorvauksen sähköstään vaihdellen energialajeittain. Tuulivoiman tariffi oli 1. tammikuuta 2008 alkaen 5,07 senttiä 20 vuoden ajan ja merituulivoiman 8,92 (alkutariffi)-6,07 senttiä 20 vuoden ajan. Rakennusmääräyksissä tuulivoimalla on etusija rajoituksin. Eri alueilta muodostuvat kustannukset tasataan saksalaisten verkkoyhtiöiden kesken. Saksassa laki kattaa vesi-, tuuli-, aurinko-, biomassa- ja geotermisen energian ja kaatopaikka- ja vedenpuhditamokaasun. Lakia on täydennetty 2004 ja 2008.

title: Hermann von Helmholtz

text: Perustuen Sadi Carnotin, Émile Clapeyronin, Julius Robert von Mayerin ja James Prescott Joulen aiempiin töihin hän osoitti mekaanisen liike-energian, lämpö-, valo-, sähkö- ja magneettisen välillä vallitsevan sellaisen suhteen, että kun yksi energian muoto muuttuu toiseksi, tiettyä määrää kutakin energian muotoa vastaa yksikäsitteisesti tietty määrä jokaista muuta energian muotoa. Näin ollen niitä voitiin pitää saman yleisen ”voiman” (nykytermien mukaan energian) ilmentyminä. Hän julkaisi teoriansa kirjassaan "Über die Erhaltung der Kraft" (1847). Ajatus energian yleisestä säilymisestä oli esitetty aikaisemminkin, mutta Helmholz osoitti sen kaikkia edeltäjiään vakuuttavammin esittäen myös joukon laskukaavoja erilaisten fysikaalisten systeemien energiamäärille.

title: William Grove

text: Groven vuonna 1846 kirjoittamassa kirjassa "On the correlation of Physical Forces" hän ennakoi energian säilymisen periaatteita, jotka Helmholz kuvasi tarkemmin seuraavana vuonna.

title: Uusiutuva energia Kiinassa

text: Uusiutuvan energian laki (Renewable Energy Law, feed-in-law) tuli voimaan 1.1.2006. Kiina on luonut useita instituutioita tavoitteiden toteuttamiseksi. Syyskuussa 2007 laaditun Kiinan uusiutuvan energian kehityssuunnitelman tavoite on 15 % uusiutuvaa energiaa primaarienergiasta (2020), ja sektorikohtaisesti 300 GW vesivoimaa, 30 GW tuulivoimaa, 30 GW biomassaa ja 1,8 GW aurinkokennoja (PV). Tavoite tarkoittaa uusiutuvan energian kapasiteetin kolminkertaistamista.

title: Louis-Joseph Gay-Lussac

text: Vuonna 1808 Gay-Lussac julkaisi tunnetun tuloksensa samassa paineessa ja lämpötilassa yhdistettyjen kaasujen tilavuuden säilymisestä. Tästä muotoutui Gay-Lussacin laki.

title: Noetherin teoreema

text: Yhtälön oikea puoli tarkoittaa energiaa, ja Noetherin teoreeman mukaan formula_68, toisin sanoen energian säilymisen periaate seuraa invarianssista ajallisten siirtymien suhteen.

title: Säilymislaki

text: Klassinen fysiikka tunsi viisi säilymislakia:Massan säilymislaki tunnetaan varsinkin kemiassa myös aineen häviämättömyyden lakina. Lavoisier'n ajoista radioaktiivisuuden keksimiseen saakka (noin 1780–1900) tämän oletettiin lisäksi pätevän jokaiselle alkuaineelle erikseen, koska ei tunnettu ilmiöitä, joissa alkuaine muuttui toiseksi alkuaineeksi. Myöhemmin suhteellisuusteoria osoitti massan ja energian välillä vallitsevan yhteyden E=mc², minkä vuoksi massan ja energian säilymisestä ei voi enää puhua kahtena erillisenä luonnonlakina, vaan ne ovat saman "massa-energian säilymislain" aikariippuvaisia erikoistapauksia.

title: Ampèren laki

text: Ampèren laki on André-Marie Ampèren (1775–1836) havaitsema fysiikan laki. Laki kuvaa sähköjohtimessa kulkevan sähkövirran ja johtimen ympärille muodostuvan magneettikentän matemaattista yhteyttä. Käytännössä, Ampèren lain mukaan, sähkövirta muodostaa kulkiessaan ympärilleen magneettikentän, jonka suunta voidaan määrittää niin sanotun oikean käden säännön mukaan. Muodostuvan magneettikentän suunta riippuu siis sähkövirran suunnasta.

title: Parinmuodostus (fysiikka)

text: Parinmuodostus tarkoittaa fysiikassa alkeishiukkasen ja sen antihiukkasen syntymistä tavallisimmin fotonista (tai muusta neutraalista bosonista). Tämä vaatii riittävästi energiaa sekä mahdollisuutta liikemäärän ja energian säilymiselle. Samoin syntyneiden hiukkasten tulee kumota toistensa pyörimismäärä, sähkövaraus ja muut ominaisuudet.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Pintaenergia

text: Pinnassa olevilla molekyyleillä on enemmän energiaa kuin materiaalin sisäosissa olevilla molekyyleillä, eli molekyylin on energeettisesti suotuisaa olla materiaalin sisällä. Jos näin ei olisi, molekyylit pyrkisivät pois bulkkimateriaalista muodostaakseen uusia pintoja. Pintaenergia voidaan siksi määritellä ylimääräiseksi energiaksi verrattuna materiaalin sisäosien energiaan.

title: Pintaenergia

text: Kun kiinteä aine leikataan osiin, sen sidokset katkeavat, mikä kuluttaa energiaa. Jos leikkaus tehdään reversiibelisti, niin energian säilymisen lain mukaan leikkaamiseen kulutettu energia on yhtä suuri kuin kahden muodostuvan pinnan energia. Materiaalin yksikköpintaenergia olisi silloin puolet sen koheesioenergiasta. Käytännössä tämä toteutuu vain tyhjiöön muodostuneella pinnalla.

title: Energiaperiaate

text: Energian säilymisen laki puolestaan muotoillaan yleensä:

title: Energiaperiaate

text: Energiaperiaate on läheistä sukua energian säilymisen laille (josta käytetään myös nimeä energian häviämättömyyden laki), joka on yksi fysiikan yleisistä säilymislaeista. Molemmat ovat fysiikan perustotuuksia. Energiaperiaate kuuluu:

title: Hermann von Helmholtz

text: Helmholtzin ensimmäinen merkittävä tieteellinen saavutus oli energian säilymistä käsittelevä tutkielma vuodelta 1847. Tutkielman taustalla oli hänen lääketieteelliset opintonsa ja filosofinen tausta. Hän löysi energian säilymisen periaatteen tutkiessaan lihaksen aineenvaihduntaa.


query: Miten Dąbrowskin luoma teoreettinen viitekehys poikkeaa valtavirtapsykologiasta?

title: Positiivinen disintegraatio

text: Dąbrowskin luoma teoreettinen viitekehys poikkeaa valtavirtapsykologiasta siten, että siinä pidetään psykologista painetta ja ahdistumista välttämättömänä yksilön henkiselle kasvulle. Nämä disintegratiiviset prosessit nähdään siten positiivisena seikkana. Yksilöt, jotka eivät käy elämänsä aikana läpi positiivista disintegraatiota, pysyvät koko elämänsä ensisijaisen integraation tilassa.

title: Kliimaksi (ekologia)

text: Metsän kliimaksi-vaihe on enemmänkin teoreettinen kuin todellinen kasvillisuuden vakaa tasapainotila, sillä metsän kehittymiseen liittyy paljon sattumanvaraisuutta. Ennustettavuutta vaikeuttavat myrskyt, metsäpalot, lumituhot, tulivuorenpurkaukset, meteoriitit, maanvyöryt, hyönteistuhot ja tautituhot, koska ei tiedetä milloin, minne, miten ja kuinka usein ne vaikuttavat. Näillä luontaisilla häiriötiloilla on kuitenkin oleellinen merkitys metsäekosysteemin uudistumisessa.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Dąbrowski kuvasi myös ihmisryhmän, joka ei jäänyt ensimmäisen ja toisen tekijän muodostaman ensimmäisen tason vangiksi. Dąbrowskin mukaan nämä ihmiset irtautuvat automaattisesta, mekaanisesta ja ulkolukuun ja ulkoa opetteluun johtavasta sosialisoituneesta elämäntavasta, jota hän kutsui negatiiviseksi sääntelyksi. He kokevat sen seurauksena henkilökohtaisia disintegraatioita (”hajoamisia”). Dąbrowskin mukaan juuri tällaiset disintegraatiot ovat avainosassa persoonallisuutta kehittävässä prosessissa. Henkilökohtaiset kriisit haastavat henkilöiden nykytilan (tai "asioiden tilan") – status quon – ja saavat heidät tarkastelemaan ja arvioimaan esimerkiksi itseään, ideoitaan, arvojaan, ajatuksiaan ja tavoitteitaan.

title: Pelisuunnittelumalli

text: Viitekehys muodostuu peleissä yleisesti ja usein esiintyvistä elementeistä, pelien "rakennuspalikoista". Jotta elementtiä voitaisiin käyttää pelejä yleisesti kuvaavana komponenttina, täytyy sen täyttää kolme kriteeriä: elementin on esiinnyttävä arkkityyppisistä peleissä, elementit eivät saa olla päällekkäisiä keskenään ja elementeillä on luonnollisia yhteyksiä muihin löydettyihin komponentteihin. Viitekehyksen kaikki komponentit eivät esiinny kaikissa peleissä, eikä viitekehys kuvaile mitään tiettyä peligenreä.

title: Turingin kone

text: Turingin kone on teoreettinen malli sille, miten tietokone toimii. Mallin kehitti matemaatikko Alan Turing vuonna 1936 määritelläkseen tarkasti käsitteen algoritmi. Turingin kone muistuttaa varhaista mekaanista tietokonetta, vaikkakaan yhtään ohjelmoitavaa tietokonetta ei vielä ollut sen keksimishetkellä rakennettu. Turingin kone on tarkoitettu algoritmisen ratkaisun mahdollisuuksien rajojen tarkkailuun.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Dąbrowskin mukaan osalla ihmisistä on niin paljon kehityspotentiaalia, että he voivat kehittää yksilöllisen persoonallisuuden. Vahva kehityspotentiaali ennakoi yksilön kokevan persoonallisuuden kehitykseen kiinteästi liittyviä henkisiä kriisejä. Aistiherkkyys ja keskitasoa voimakkaampi vaste aistiärsykkeisiin liittyy kiinteästi yksilön omaamaan kehityspotentiaaliin, koska Dąbrowskin mukaan huomattavat vasteet ärsykkeisiin merkitsevät hermoston keskitasoa suurempaa muovautumiskykyä. Hermoston huomattava muovautumiskyky siis mahdollistaa ja edesauttaa yksilön henkistä kehitystä.

title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Roolipelitutkimukselle luontaista on monitieteisyys. Tutkimusta määrittää ennen kaikkea tutkimuksen kohde, eikä jaettu teoreettinen viitekehys tai metodologia. Tutkimuskohteita voivat olla esim. roolipelien systeemiset rakenteet, pelaamiskulttuurit tai vaikkapa eloroolipelit informaatiorakenteena.[8] Tyypillisissä roolipelitutkimuksissa käytetään pragmaattista lähestymistapaa, jossa yhdistellään teorioita, malleja ja metodeja, jotta ilmiötä voidaan tarkastella eri näkökulmista ja erilaisissa konteksteissa.[7] Digitaalisten roolipelien tutkimus on kansainvälisesti yhtenäisempää verrattuna perinteisten elo- tai pöytäroolipelien tutkimukseen. Tämä johtuu siitä, että digitaaliset roolipelit tarjoavat standardisoidumpia kokemuksia yli kulttuurirajojen kun taas perinteiset roolipelit vaativat eri tavalla valmistautumista, luovaa panosta ja sisältävät roolinottoa.[8]

title: Monitieteisyys

text: Monitieteisyydelle läheisiä käsitteitä ovat tieteidenvälisyys ja poikkitieteisyys. Tieteidenvälisyydessä tutkimuksellisen integraation oletetaan toteutuvan myös analyysin muotoutumisessa ja sisällössä itse tutkimusprosessin kuluessa. Poikkitieteisyys edellyttää lisäksi käsitteellistä ja metodologista yhtenäisyyttä sekä prosessia, jossa teoreettinen viitekehys yhdistää erilliset osa-analyysit.[1]

title: Teoreettinen viitekehys

text: Viitekehyksen tarkoituksena on tavoittaa tutkittavassa ilmiössä keskeiset tekijät ja niiden väliset suhteet. Tutkimuksen tekijältä edellytetään oman tutkimuksensa kannalta toimivan teoreettisen viitekehyksen ja siihen sisältyvien elementtien valintaa. Viitekehyksiin liittyvät valinnat voivat olla luonteeltaan paradigmaattisia eli toisensa poissulkevia: tiettyyn koulukuntaan, tutkimussuuntaukseen tai tutkimusmenetelmään ajatellaan liittyvän joidenkin teoreettisten viitekehysten edellyttämistä, hyväksymistä tai torjuntaa.

title: Teoreettinen viitekehys

text: Erityisesti kriittisessä teoriassa teoreettiselle viitekehykselle annetaan tutkimuksen empiiristä aineistoa "kurissa pitäviä" merkityksiä: hyvin laadittu teoreettinen viitekehys estää aineistoja ja niistä nousevia yksittäisiä havaintoja viemästä tutkijaa liiaksi mukanaan.

title: Jiddu Krishnamurti

text: Itsepetos alkaa, kun ihminen alkaa pitää oman mielensä keksimiä kuvia, käsitteitä ja symboleita totuutena. Hän alkaa elää kahdessa todellisuudessa: itse luomassaan ja todellisessa. Nämä ovat ristiriidassa, jonka ihminen yrittää ratkaista luomalla ihanteen, mutta se vain pahentaa tilannetta ja pitkittää ongelman ratkaisua. Krishnamurti sanoo, että kohdatessaan tosiasiat sellaisenaan mieli on hiljaa, passiivisen tietoisuuden tilassa. Sellaisessa tilassa mielen luomat ongelmat ratkeavat itsestään ja ihminen intuitiivisesti tietää, miten hänen tulee toimia.

title: Soveltava kielitiede

text: Sellainen tutkimusala, joka voisi toimia välittäjänä soveltavan ja yleisen kielitieteen välillä, on Östmanin ja Halmarin mukaan diskurssianalyysi. Ensinnäkin on selvää, että tekstintutkimiseen tarvitaan yleisen kielitieteen käsitteitä ja luokkia, mutta toisaalta diskurssia ei voi tutkia ilman käytännön sovelluksia eli kontekstia. Diskurssintutkimuksella on siis sekä soveltavan kielitieteen ominainen yhteiskunnallinen relevanssi että yleisen kielitieteen teoreettinen viitekehys. Lisäksi diskurssianalyysi on luonnostaan monitieteistä: siihen liittyy kielitiede, kirjallisuustiede, sukupuolentutkimus, kasvatustiede, valtiotiede ja sosiologia.

title: Varsovan herttuakunta

text: Dąbrowskin ystävä Józef Wybicki sävelsi herttuakunnan Italian-sotaretken hymniksi masurkan "Puolalaisten legioonien laulu Italiassa", josta myöhemmin tuli Dąbrowski-masurkaksi kutsuttu Puolan kansallislaulu.

title: Semiotiikka

text: Perustavanlaatuinen ongelma kielessä on, miten kieli voi viitata itsensä ulkopuolelle. Sanat ja käsitteet ajatuksina ovat intentionaalisia, eli ne kykenevät viittaamaan itsensä ulkopuolelle. Semiotiikka tutkii sitä, miten tämä itsensä ulkopuolelle viittaaminen tapahtuu ja mikä on kielen teoreettinen ja geneettinen selitys.

title: Władysław Dąbrowski

text: Władysław Dąbrowski (s. 21. syyskuuta 1947 Grodzisk Mazowiecki) on puolalainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi urallaan 166 ottelua Puolan liigassa Legia Varsovan ja Widzew Łódźin joukkueissa vuosina 1973–1980, tehden niissä yhteensä 53 maalia.

title: Władysław Dąbrowski

text: Vuodet 1981–1984 Dąbrowski pelasi Suomessa I divisioonaa Oulun Työväen Palloilijoissa sekä Kajaanin Hakassa. Kaudella 1981 hän voitti maalikuninkuuden 26 maalillaan. Se pysyi Suomen toiseksi korkeimman sarjatason maaliennätyksenä vuoteen 2014 saakka, jolloin ennätyksen rikkoi FC Hakan Kalle Multanen.

title: J. E. Salomaa

text: Salomaa valmistui Helsingin yliopistosta pääaineenaan yleinen historia. Hänen laudaturtyönsä aiheena oli Karl Lamprechtin innoittama "Kirkkovaltion synty". Jo ensimmäisessä tutkielmassaan Salomaalla oli teoreettinen lähtökohta: tutkimustuloksenaan hän esitti, että kirkkovaltion synty määrittyy sen mukaan miten 'valtio' määritellään.

title: Daniel Dąbrowski

text: Daniel Dąbrowski (s. 23. syyskuuta 1983 Łódź) on puolalainen pikajuoksija, jonka päämatka on 400 metriä.

title: Teoreettinen viitekehys

text: Thomas Kuhnin mukaan normaalitiede on "yritys pakottaa luonto paradigman antamaan ennalta rakennettuun ja suhteellisen joustamattomaan lokeroon". Kuhnin mielestä tällainen normaalitiede ei näe uudenlaisia, luomiinsa määrittelyihin eli teoreettisiin viitekehyksiinsä sopimattomia ilmiöitä.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Dąbrowski kehitti teorian positiivisesta disintegraatiosta elämäntyönsä, kliinisen ja akateemisen työn pohjalta. Dąbrowskin teoria persoonallisuuden kehittymisestä korostaa eräitä keskeisiä ominaisuuksia:

title: Westerplatten taistelu

text: Varuskunnan komentaja oli majuri Henryk Sucharski, jonka varakomentajana oli kapteeni Franciszek Dąbrowski. Nyttemmin löydettyjen todisteiden mukaan Dąbrowski oli toiminut taistelun toisesta päivästä lähtien varsinaisena komentajana, sillä Sucharski oli tuolloin saanut saksalaisten ilmahyökkäyksen aikana hermoromahduksen.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Persoonallisuus ei ole synnynnäinen, universaali piirre, vaan yksilö vastaa itse sen luomisesta ja muotoilusta, jotta persoonallisuus vastaisi ja heijastaisi yksilön omaa minuutta (persoonallisuuden muotoilu). Persoonallisuuden kehittyminen on tulos yksilön kehittymispotentiaalin (hermoston ylisuuri vaste ärsykkeisiin ja niin sanottu itseohjautuva tekijä) hyödyntämisestä. Persoonallisuuden kehittymispotentiaali vaihtelee ihmisillä, eikä kaikilla ole riittävää kehittymispotentiaalia ainutlaatuisen persoonallisuuden luomiseen. Kehittymispotentiaali jakautuu väestössä normaalijakauman mukaisesti. Dąbrowski mallinsi kehitysasteiden ilmentymien jatkumoa väestössä monitasoisuuden avulla. Kehittymispotentiaali aiheuttaa toistuvia kriisejä yksilön kiivetessä ylemmille kehitystasoille. Näitä kriisejä leimaavat voimakas ahdistuneisuus ja masennusjaksot eli psykoneuroosit. Kriisit jouduttavat (positiivista) disintegraatiota. Jotta yksilön persoonallisuus voisi kehittyä, yksilön vaistoihin ja yhteisöllisyyteen perustuvien synnynnäisten ja ensisijaisten integraatioiden – primitiivisiin vaistoihin pohjautuvien ja yksilöä ympäröivältä yhteisöltä omaksuttujen arvojen ja<u data-parsoid='{"stx":"html","dsr":[3012,3036,3,4]}'><i data-parsoid='{"dsr":[3015,3032,2,2]}'>ajatusmallien, laajemmin maailmankuvan – tulee ensin purkautua. Juuri tätä prosessia Dąbrowski kutsui positiiviseksi disintegraatioksi. Yksilön persoonallisuuden kehittyessä muodostuva hierarkkinen arvopohja (jotkin arvot ovat toisia tärkeämpiä ristiriitatilanteessa) ja sen aiheuttamat primitiiviset tunnereaktiot ovat kriittinen osa yksilön persoonallisuuden ja autonomian kehittymisprosessia. On huomattava, että juuri tunteiden keskeinen rooli yksilöä ohjaavana tekijänä poikkeaa merkittävästi useimmista muista psykologisista teorioista. Tunnereaktiot ohjaavat yksilöä kehittämään persoonallisuuttaan kohti "ideaalia persoonallisuutta" tai "tavoitetilaa". Ideaali persoonallisuus on yksilölle itseohjautuvasti ja sisäsyntyisesti muodostuva standardi. Se kuvaa sellaista persoonallisuuden tilaa, johon yksilö persoonallisuutensa kehittämisellä viime kädessä pyrkii. Yksilön täytyy itse selvittää oma minuutensa ja muodostaa olemassaoloaan ja sen tarkoitusta koskevia valintoja, jotka korostavat yksilön minuuden korkeampia ja läheisimpiä aspekteja ja vastaavasti vaimentavat minuuden matalampia ja etäisempiä aspekteja. Näiden valintojen tulee ilmentää juuri yksilön ideaalia persoonallisuutta, jotta yksilön persoonallisuus kehittyisi (kohti tavoitetilaa). Yksilön tietämyksen ja kokemusten karttuminen ja omapsykoterapia ovat yksilön kehittymisessä olennaisia tekijöitä.

title: Ideologia

text: Marxilaisuuden piirissä on tarkasteltu muun muassa ideologian mahdollisesti arkipäiväistynyttä luonnetta. Marxilaisessa ajatteluperinteessä käsitteen ala on varsin laaja ja poikkeaa hieman siitä, miten termi yleiskielessä ymmärretään.

title: Teoreettinen viitekehys

text: Teoreettinen viitekehys tarkoittaa usein tutkimukseen, mutta myös esimerkiksi tuotekehitykseen, liittyvää käsitteellistä ja ajattelua ohjaavaa jäsennystä, tiettyä näkökulmaa.

title: Operationalisointi

text: Mittaaminen on ilmiöiden ymmärtämisen ja selittämisen oleellinen keino. Mittaamisen avulla saatu tieto johtaa ilmiön parempaan ymmärtämiseen ja sitä kautta ilmiön parempaan hallintaan tai sen huomioon ottamiseen päätöksenteossa. Hyvässä toimintaa koskevassa teoriassa käsitteiden on oltava sellaisia, joihin voidaan ”tarttua” käytännön ohjaustyössä. Soveltajan on voitava ymmärtää tekemisen tasolla olevien asioiden ja teorian käsitteiden välillä vallitsevia riippuvuuksia. Teoriasta on saatava käytännössä toimiva väline. Teoreettinen työ tavallaan kulminoituu kehitettyyn malliin. Sen jälkeen on käytännön vuoro ja siinä on vastattava miten mittaukset toteutetaan, miten tuloksia pitää analysoida ja miten johtopäätöksiä tehdään.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Dąbrowski näki prosessinomaisen sosialisaation johtavan mekaaniseen ja robottimaiseen yhteiskuntaan ilman yhteisön sisällä kukoistavaa yksilöllisyyttä. Esimerkiksi yleisen systeemiteorian kehittäjiin kuulunut Ludwig von Bertalanffy on kuvannut vastaavanlaisen kehityskulun valtavirtaistumisen yhteydessä. Yksilölliset reaktiot eivät ole uniikkeja, vaan ne perustuvat sosiaalisiin asiayhteyksiin (”Itken hautajaisissa ja nauran häissä, koska kaikki muutkin tekevät niin”). Huomattavaa on, että Dąbrowskin mukaan ensisijaisesti toisen tekijän motivoimana toimivat henkilöt edustavat huomattavaa enemmistöä väestöstä.

title: Osaamismerkein ohjautuva oppiminen

text: Brauer, Siklander ja Ruhalahti lanseerasivat ensimmäisinä osaamismerkein ohjautuvan oppimisprosessin (Digital Open Badge-driven Learning) käsitteen vuonna 2017. Heidän tutkimuksensa kuvaa osaamismerkkeihin liittyvän suunnitteluprosessin eri tasoja erityisesti pelillisyyden ja osaamismerkkien käytön näkökulmasta. Osaamismerkkien tutkimuksen tavoitteena on kuvata, mikä digitaalisten osaamismerkkien käytössä motivoi opiskelijoita oppimisprosessin aikana. Teoreettinen viitekehys perustuu saavutusorientaation, oppimisen virikkeiden sekä sisäisen ja ulkoisen motivaation käsitteisiin.

title: Teoreettinen viitekehys

text: Suomalaisten ammattikorkeakoulujen opinnäytetöissä teoreettisen viitekehyksen käsitettä tai nimitystä on osin korvattu termillä tietoperusta. Tätä ehdotettiin tarkemmin perustelematta "Opinnäytetyön laadun tekijät ammattikorkeakoulussa" -suosituksessa (2006).

title: Museologia

text: Teoreettinen museologia käsittelee museaalisuuteen liittyviä tieto- ja arvoteoriaa sekä tutkii museaalisuuden toteutumista yhteiskunnallisessa kontekstissaan. Suuntauksen tehtävänä on luoda edelletyksiä museoiden yhteisille käytänteille. Teoreettinen museologia voidaan jakaa vielä eri alaluokkiin sen mukaan, miten siinä lähestetytään museokokoelmia ja -näyttelyitä.

title: Positiivinen disintegraatio

text: Myös erityisherkkää persoonallisuutta laajasti tutkinut Elaine Aron kuvaili täysin Dąbrowskista riippumatta samantyyppisen ilmiön, jossa henkilöillä on synnynnäisesti huomattava kyky persoonallisuuden (ja yleiseen henkiseen) kehitykseen, joka selittyy henkilön hermoston yliherkkyydellä (vrt. ensimmäinen tekijä) ja taipumuksella kehittää sosiaalisen ympäristön asettamista rajoitteista vapaa persoonallisuus (vrt. kolmas tekijä)[1]. Aronin tulkinta ilmiöstä ja sen tarkastelutapa tosin poikkeaa huomattavasti Dąbrowskin versiosta.


query: Minkä niminen on  Pertsa ja Kilu -sarjan ensimmäinen kirja?

title: Pertsa ja Kilu

text: Viimeiset kaanit (1951) Pertsa ja Kilu (1952) Saarelta nousi savua (1952) Pertsa ja Kilu merellä (1953) Pertsa ja Kilu kippareina (1955) Adventuren viimeinen lasti (1957)

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: Pertsa ja Kilu merellä on Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -sarjan nuortenkirjojen loppupuolelta. Sekin kuvaa Karhulan lähiseudulla olevan Suulisniemen työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin ei tällä kerralla kuulu lainkaan rikoksen ratkaiseminen. Sen sijaan pojat ovat työssä pienessä hinaajassa, jonka päällystö ei noudata merenkulun sääntöjä ja tästä seuraa laivan tuho.

title: Pertsa ja Kilu

text: Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu -sarja sijoittuu kirjoittamisajanhetkensä, 1950-luvun alun, Karhulaan ja Kotkaan. WSOY:n toivekirjasto-sarjassa julkaistut romaanit käsittelevät aikajärjestyksessä kahden työläislähtöisen toveruksen, kansakoulupoika Pertsan ja oppikoulua käyvän Kilun kasvua lapsuudesta nuoruuteen. Romaaneille on tyypillistä se, että sarjan alkupään teosten valoisa poikakirjamaisuus vaihtuu hiljalleen nuoren aikuisen elämän vakavuuteen. Teokset kuvaavat poikia heidän omilla ehdoillaan: aikuiset ovat läsnä vain sivuhenkilöinä, jotka jäävät aavistuksen pinnallisiksi. Teosten perusjuonne on valoisa, mutta yhteiskunta kuvataan realistisesti suomalaisen työläiskirjallisuuden perinteitä noudattaen. Negatiivisiksi hahmoiksi nousevat yleensä alkoholismiin taipuvaiset pikkurikolliset samalla, kun virkavalta kuvataan rehelliseksi.[2]

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: Pertsan ja Kilun pohtiessa työnsä luonnetta ilmenee, että Kilun isä oli useita kertoja aikonut perustaa oman yrityksen. Yksi ajatus oli polkupyöräliike, mutta niitä oli tullut seudulle kolme hänen pohtiessaan. Samoin kävi kioskiajatukselle. Markkinoiden pienuuden takia liika kilpailu söisi katteen. Pojat pohtivat taas kerran oman yrityksen perustamista todeten: "Pahin ongelma on pääoma. Kun aina pitää olla rahaa." Ensimmäisen työpäivänsä yönä Pertsa näki unta työstään laivalla.

title: Pertsa ja Kilu

text: ”Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu” -näytelmää esitettiin Taaborinvuoren kesäteatterissa vuonna 2009 (www.pertsajakilu.fi). Siinä aikuinen merikapteeni Kilu tulee Kotkaan ja tapaa aikuisen perheellisen Pertsan – he läpikäyvät näytelmässä lapsuuttaan. Näytelmän suosion takia sen esitykset jatkuvat kesällä 2010. Kantaesityksen näytelmä sai Porin Kirjurinluodon kesäteatterissa vuonna 2008.

title: Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot

text: Laivakello-palkinnon (tunnetaan myös nimellä Pertsa ja Kilu -palkinto) perustivat Väinö Riikkilä -seura ja Pekkas-Akatemia vuonna 1996, ja se jaetaan vuosittain nuortenkirjailijalle tunnustuksena ansioituneesta urasta tai yksittäisestä teoksesta. Palkinnon jakaa vuorovuosin joko Pekkas-Akatemia, Väinö Riikkilä -seura tai Pertsa ja Kilu -päivien järjestäjän valitsema toimikunta. Palkinto myös jaetaan kesäkuussa Pertsa ja Kilu -päivien yhteydessä. Palkinto on messinkinen laivakello.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text:
Veneessä vapaavahdissa oleva Pertsa suunnitteli juonen ja jätti Kilulle sen kirjeessä. Tätä
viestintätapaa Pehko ei ollut ottanut huomioon. Lisäksi hän lähetti SOS-merkkiä kajuutan ikkunasta ja se toi merivartioston veneen kylkeen. Pehko sitoi Pertsan kajuuttaan ja uhkaili tappavansa Kilun, jos tämä yrittää jotain. Siksi merivartijoiden veneeseen tekemä tarkastus ei tuonut kuin nuhteita ajovalojen puuttumisesta js vanhoista merikorteista.

title: Pertsa ja Kilu (kirja)

text: Pertsa ja Kilu on Väinö Riikkilän kirjoittama kirja, joka kuuluu Pertsa ja Kilu -sarjaan. Se on sarjan toinen osa. Kirjan julkaisi WSOY vuonna 1952.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Olihan se messi" -luku alkaa Samin nostolla kuivatelakalle - kattila meni korjaukseen. Puuyhtiö valvoi laivastonsa merikelpoisuutta. Pojat joutivat siivoamaan laivan. Heille jäi työn päälle aikaa ja silloin he löysivät telakalta messin. Sen ostoa pohtiessa Pertsa kyselee, mihin ammattiin Kilu aikoo ylioppilaaksi tultuaan - vanhempien mukaan vaihtoehtoja ovat lääkäri, pappi, maisteri ja hammaslääkäri. Kilulla ei ole omaa näkemystä asiasta - oma yritys kiinnosti ehkä Pertsan esikuvan innoittamana. Pojat ostivat halvalla messin. Poikien tarjotessa 200 mk ulkotyönjohtaja myi sen satasella.

title: Pertsa ja Kilu

text: Saatettuaan Pertsan ja Kilun aikuisuuteen kuudessa eri kirjassa kirjoitti Riikkilä edelleen nuorisokirjoja. Nyt päähenkilöiksi nousivat aiemmin sivuhenkilöinä esiintyneet nuoremmat pojat, Iikka ja Vili.

title: Väinö Riikkilä

text: Ensimmäinen kirja Pertsa ja Kilu valmistui 1948, mutta se ilmestyi vasta 1951. Kuuden Pertsa ja Kilu -kirjan kasvutarina on poikien siirtyminen kodista aivan sananmukaisestikin avarimmille vesille, ja haaveilu merimieheksi ryhtymisestä korvautui veneen hankkimisella ja ylipäätään vastuunotolla. 1970-luvulla Pertsa ja Kilu -kirjoista tehtiin Vili Auvisen ohjaama televisiosarja. Vuonna 2000 Taavi Vartia teki uuden televisiosarjan Pertsasta ja Kilusta, mutta se ei perustunut Riikkilän teksteihin.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Kilun murheet"-luku kertoo Kilun pääsystä yhteiskoulun kuudennelta luokalta taaskin ilman ehtoja, tosin kielistä tuli vain kuutosia. Hänen äitinsä moitti Kilua huonosta koulumenestyksestä, siitä, ettei tämä ole ansainnut rahaa. Äidin mielestä Kilun vertaaminen naapurin poikaan Pertsaan oli tietysti paikallaan: "Pertsa oli tänään ensimmäistä päivää työssä, ja sen minä sanon, että siitä pojasta tulee tosiaan jotain. Mutta panehan minulle tuohon käteen ne markat, jotka olet tähän päivään mennessä ansainnut." Vuodatus johtui ehkä osin siitä, että Kilun äiti oli kotiäiti eikä itsekään tuonut perheeseen tuloja. Kilu oli omin toimin hankkinut itselleen kesätyön lautatarhasta.

title: Viimeiset kaanit

text:
Viimeiset kaanit oli Väinö Riikkilän ensimmäinen Pertsa ja Kilu -sarjan nuortenkirja ja ylipäätään hänen ensimmäinen kirjansa. Se aloitti kertomukset Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuista, joihin liittyy miltei aina rikoksen ratkaiseminen ja aina rahan ansaitseminen. Kirja oli toinen kirja WSOY:n Nuorten toivekirjasto -sarjassa. Lehdistö arvioi kirjan sen julkaisuaikana vuonna 1951 aidoksi, tervehenkiseksi ja huumorihöysteiseksi. Toinen painos otettiin vuonna 1954 ja kolmas 1980-luvun puolivälissä.
Kirja alkaa: "Mereltä käyvä heikko tuuli toi rantakylään kostean, mädäntyneen merilevän hajua." Riikkilän realismiin ei kuuluisi muu haju, ei ainakaan alkulauseeseen. Vanha ukko tervasi venettään ja Pertsa ja Kilu ruiskuttivat polkupyöränpumpulla vettä ukon niskaan.

title: Saarelta nousi savua

text: Seuraavana aamuna Pertsan aloitteesta Pertsa ja Kilu tekevät neljä sukeltajan kypärää – yksi ämpäristä ja kaksi vahvasta paperista. Tänä iltana Kilun äiti keksii, että Kilulle olisi hyvää kerätä käpyjä kaksi säkillistä päivässä. Kilu arvelee tämän määrän kasvavan, jos hän suorituksen tekee. Pertsa tekee tuon illan aikana kypärät valmiiksi yksin.

title: Saarelta nousi savua

text: Pertsan ja Kilun elämä on liian tasaista: Kilu joutuu pihatöihin, ja Pertsa rakentelee puuliiterissä koiran kuonokoppaa. Kilu vetoaa Pertsan yrittäjyyteen – hän palauttaa mieliin aiemmin keksityn idean: tinatehtaan perustamisen. Kilu käy kutsumassa "kaanit" koolle.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text: Pojat saivat loman ja päättivät alkaa nukkua veneensä kajuutassa. Pertsan äiti suhtautui asiaa tällä kertaa kuten Muumimamma - evästä mukaan ja menoksi. Pertsan isän pohti kajuutassa olemisen fyysistä autautta ja pohtii sitä huolta, mitä lapsen kotoa poissaolo äidissään tuottaa. Niin vähän Pertsan isä oli sisäistänyt, mitä harrastuksessa on kivaa. Kilun äiti tuli myös vetoamaan poikien loman puolesta, jottei Pertsalle etsittäisi uutta palkkaa tuottavaa kesätyötä.

title: Pertsa ja Kilu

text: Ohjaaja Vili Auvinen teki televisiota varten käsikirjoituksia, jotka perustuvat Väinö Riikkilän nuorisoromaaneihin. Elokuvat esitettiin televisiossa ensin sarjoina. Myöhemmin niitä on ollut saatavilla videoina. ”Viimeiset kaanit”, ”Pertsa ja Kilu ja trokarit”, ”Pertsa ja Kilu kippareina” ja ”Pertsa ja Kilu ja timanttirosvot” ovat 1940- ja 1950-lukujen taitteeseen sijoittuvia tarinoita. Ajalle ominaiseen tapaan elokuvissa myytiin verokahvia, monissa puisissa omakotitaloissa oli pihanperällä puuvessa, keittiössä oli puuhella ja juokseva vesi kannettiin ämpäreissä. Sodan läheisyys ei kuitenkaan näy tarinoissa. Elokuvissa työmieskin menee töihin seitsemäksi salkun kanssa - salkussa on eväät, koska työpaikkaruokailua ei vielä ollut. Näyttelijöinä on Auvisen, Thilin ja Pasasen perheen jäseniä ja Tampereen työväen teatterin väkeä.

title: Pertsa ja Kilu

text: Vuonna 2000 YLE TV2 teetti uuden 12-osaisen Pertsa ja Kilu -sarjan. Tarinat ovat aivan uusia eivätkä perustu Riikkilän teksteihin. Sarja esitettiin uusintana vuonna 2007.

title: Pertsa ja Kilu (vuoden 2000 televisiosarja)

text: Pertsa ja Kilu on vuonna 2000 esitetty suomalainen televisiosarja, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Taavi Vartia. Väinö Riikkilän "Pertsa ja Kilu" -nuortenkirjojen hahmoihin perustuva sarja kuvattiin Kotkassa. Sarjassa kuvattu "Harjun kartano" on todellisuudessa Lohjalla sijaitseva Ahtialan kartano. Sarjasta on julkaistu DVD, johon on koostettu jaksoista kaksi yhtenäistä tarinaa (Meren salaisuus ja Operaatio ilmavalvonta).

title: Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu

text: Kaikkien aikojen Pertsa ja Kilu on Taavi Vartian käsikirjoittama näytelmä, jota esitettiin kolmen vuoden ajan. Näytelmä kertoo Pertsasta ja Kilusta, jotka tapaavat aikuisina raitiovaunupysäkillä ja alkavat muistelemaan lapsuusvuosiaan.

title: Viimeiset kaanit

text: Pojat lähtevät aamulla auringon noustessa kalaretkelle veneellä ilman vanhempien lupia jättäen aamun työt tekemättä. Pitkäsiima laskettiin ja soudettiin Kuolionluotoon, jossa nukuttiin pois univelka. Sitten nostettiin pitkäsiima. Pertsa sanaili isänsä pessimististä sävyä matkien isoa ankeriasta nostaessaan, mutta nosto onnistui ilman siiman katkeamista. Pojat palasivat saarelle. Saarella pojat pohtivat mitä tehdä elämässään: Kilun isä ajatteli pojastaan kauppapuutarhuria mutta Kilu halusi karata kohta merelle ja palata merikapteenina. Pertsa paljasti alkavan uransa heti - hänestä tulee keksijä! Muutama keksintö - linkkulukko, rotanloukku, kanojen syöttökaukalo - oli jo tehty. Kilun valmistelu omaa uraansa varten oli säästäminen öljypukua varten. Pertsa oli pohtinut rahan tekoa myös veneellä, kunhan siihen saisi moottorin. Saarella tutkittiin mm. salaperäistä luolaa. Sieltä löytyi mm. Cognac-pullo - Kilun isä käytti sitä vilustumiseen ja Pertsan äiti antoi miehelleen ryypyn tämän ollessa synkimmillään.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Likka"-luku alkoi Pertsan ja Kilun menolla veneellään kalaan. Jälleen Riikkilä loihtii myrskyn, kun kone sammuu. Ankkurinaru katkeaa ja vene purjehtii kohti maata Kilun seisoessa takki auki mastona ja purjeena. Tämä toi veneelle ohjattavuuden. Pertsa ohjasi veneen rapistuneen talon laituriin. Talon pihassa paloi. Pirkko sai sattuman tuomaa apua pojilta. Komposti oli ottanut tulta saunan uunin kytevistä tuhkista. Pirkko tarjosi pojille kahvit ja petrolia moottoriin. Tämä oli poikien ja Pirkon ensitapaaminen.

title: Pertsa ja Kilu

text: (arvostelu Viimeiset kaanit (1975) -elokuvasta) Yle TV2:n uusi Pertsa ja Kilu -sarja Vuoden 2000 Pertsa ja Kilu -TV-sarjan esittely IMDbTV-sivustolla Vuoden 2000 Pertsa ja Kilu -TV-sarjan esittely IMDbTV-sivustolla Pertsa ja Kilu -kirja-arviointi

title: Pertsa ja Kilu

text: Pertsan äiti alkaa pitää pojan puolta ja Kilun isä vielä voimallisemmin oman poikansa kurittavaa vaimoaan vastaan. Kilu on itsekin oppinut antamaan äitinsä kyselyihin epämääräisiä vastauksia. Tämä on merkki poikien siirtymisestä kontrolloitavien pikkupoikien luokasta isoiksi pojiksi. Muut Pertsan perheen, jo aikuiset, lapset ovat poistuneet tarinasta.

title: Pertsa ja Kilu merellä

text: "Kuittari"-luku kertoo Kilun päässeen sahalla mieheksi, joka vie lastien paperit ja saa niihin hinaaja-alusten kapteenien kuittaukset. Hän tarkasti kunkin lautalastin sisällön. Hänen ensimmäinen aluksensa olisi Sam, joka hinaisi kaksi proomullista lautaa Tilly Russ-laivalle. Hän joutui samalla Samin kansimieheksi ja sen proomuissa perää pitäväksi mieheksi. Veneilykokemus ei ollut tuonut täysiä merimiestaitoja ja kapteeni huusi tämän tästä neuvoja. Kilun ensimmäinen työpäivä oli jäädä elämän viimeiseksi hänen pudotessaan ohittavan ison laivan ja proomun väliin.

title: Viimeiset kaanit

text:
Pertsan eli Pertin isä ja äiti työskentelivät molemmat sahalla, vanhempi veli Frantsu -
17-vuotias - oli uitossa ja muutaman vuoden vanhempi sisko "Likka", Liisa, oli "Klupilla" töissä. Sinikka Nopolan tamperelaisnainen on 2000-luvun alussa myös vanhempiensa mielissä "Likka" (Pertsa ja Kilu-televisiosarjoissa käytettiin Tampereen murretta). Frantsun kuvaus on tyly: "heti näki, että oli elänyt puutteellisissa oloissa". Kasvot näyttivät paljon ikäistä vanhemmalta. Pertsa joutui vanhempiensa huolten ja poliittisten väittelyiden, joissa molemmissa äiti oli pääroolissa, kuulijaksi, mutta hän osaa myös poistua huomatessaan tutun kiistelyn alkavan. Pertsan kotipiha säästyi ylenpalttiselta hoidolta ja liiteri oli täynnä isänsä keräämää romua. Se oli piha, jolla Kilukin leikki leikkinsä ja pohti tulevaisuuttaan, oma koti oli Kilulle vieras paikka. Liian siisti kymmenenvuotiaalle pojalle. Pertsan rasitteena olivat kotityöt: sian ja kanojen ruokinta, kahvin keitto vanhemmille, kun nämä tulivat töistä, veden ja polttopuiden haku keittiöön jne.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text: Veneen remontointi on vaikeaa keväällä, kun Kilulla on oppikoulussa kokeita tämän tästä ja äitinsä vahtimassa, että läksyt tulee tehtyä. Kilun vanhemmat pohtivat hänelle mm. englannin- ja suomenopettajan ammattia siitä huolimatta, että kielet olivat hänelle vaikeita. Pertsan koulunkäynti kansakoulun ylimmillä luokilla ovat lopuillaan, konepajakoulu odotti kesästä alkaen.

title: Pertsa ja Kilu kippareina

text:
Pertsa ja Kilu kippareina on Väinö Riikkilän Pertsa ja Kilu-sarjan nuortenkirjojen keskimmäinen. Sekin kuvaa Kotkan ja Karhulan lähiseudulla olevan Suulisniemen työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin nytkin kuului rikoksen
ratkaiseminen vaikka tällä kertaa poikien uteliaisuus ei ollut alku seikkailulle vaan rikollisen toimet. Pojat pääsevät merelle isommalla veneellä, joka oli heille yhä itsenäisemmän toiminnan väylä.

title: Pertsa ja Kilu

text: Kilun isältään saama kartta on venäjänkielinen ja Kilun mukaan ”se on hyvä kartta”. Kilun isä on myös elokuvien kertojaääni. Ruotsiin pakoa aikovat konnat varastavat poikien veneen eräänä iltana tietämättään, että kajuutassa nukkuvat Pertsa ja Kilu. Poliisi alkaa etsiä kadonnutta venettä, mutta pojat nujertavat konnat. Konnat tuodaan Maarianhaminaan.

title: Pertsa ja Kilu

text: ”Viimeiset kaanit” -tarinassa Pertsa ja Kilu lainaavat Pertsan isän soutuveneen ja paluumatkalla kalareissulta he pelastavat uppoavasta veneestä Arpinaaman ja tämän tyttöystävän. Tästä alkaa pankkiryöstäjän etsiminen muutaman kaverin ydinryhmän – eli kaanien – avulla. Poliisi tutkii samaa rikosta, ja rikollinen etsii uponnutta venettään. Pettersonin hylätty venevaja on keskeinen paikka, jossa yhteenotot poikien, poliisin ja rikollisten välillä tapahtuvat. Lopussa Pertsa ja Kilu tietenkin ratkaisevat rikoksen.


query: Milloin Sara Parikka on syntynyt?

title: Sara Parikka

text: Sara Helena Parikka (o.s. Säkkinen, s. 5. maaliskuuta 1991 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi televisiosarjasta Salatut elämät, jonka kuvauksissa hän aloitti loppuvuodesta 2007. Parikan roolihahmo Peppi Puolakka tuli ruutuun toukokuussa 2008.[1] Jo vuotta aiemmin Parikka oli hakenut sarjaan Oona Kivirannan rooliin, jonka sai Sara Lohiniva.[2]

title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät oheismateriaaleista

text: Elokuvan pääosaa näyttelee Sara Parikka, ja muissa rooleissa nähdään Mikko Parikka, Venla Savikuja, Markku Pulli, Tero Tiittanen, Sara Lohiniva, Patrik Borodavkin, Sampsa Tuomala sekä Karoliina Blackburn. Elokuvassa Parikan esittämä Peppi joutuu kohtaamaan laivamatkalla menneisyytensä haamuja, jotka liittyvät huumekuolemaan, jossa Peppi oli osallisena.

title: Mikko Parikka

text: Mikko Parikka (s. 9. joulukuuta 1988) on suomalainen näyttelijä. Hän on kotoisin Vantaan Korsosta. Parikan tunnetuin rooli on ollut MTV3:n televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa hän on esittänyt Jiri Viitamäkeä vuodesta 2010 alkaen. Hän on naimisissa samassa sarjassa Peppi Puolakkaa näyttelevän Sara Parikan kanssa. Pariskunnalle syntyi Matilda-niminen tyttö maaliskuussa 2014 ja toinen Mimosa-niminen tytär joulukuussa 2015. Perhe asuu Vantaalla. Parikan harrastuksiin kuuluvat rumpujen soitto ja amerikkalainen jalkapallo. Mikon isä Jari Parikka ja isoveli Jarno Parikka ovat jalkapalloilijoita.

title: Mikko Parikka

text: Parikka aloitti syksyllä 2013 teologian opinnot Helsingin yliopistossa. Yliopisto-opintojen lisäksi Parikka jatkaa "Salattujen elämien" kuvauksissa. Amerikkalaisen jalkapallon Vaahteraliigassa Parikka pelasi Vantaan TAFTissa kausilla 2012 ja 2014.

title: Sara Parikka

text: Parikka on naimisissa Salatuissa elämissä näyttelevän Mikko Parikan kanssa.[7] Pariskunnan esikoistytär Matilda syntyi maaliskuussa 2014.[8] Parin toinen tytär Mimosa syntyi joulukuussa 2015.[9]

title: Sara Parikka

text: Kesällä 2010 Parikka näytteli naispääosan Karstulan kesäteatterissa näytelmässä Kuningasjätkä. Salatut elämät-sarjan pohjalta kuvattiin kesällä 2012 elokuva nimeltä Nightmare – painajainen merellä, jonka pääroolin Parikka esitti.[3] Elokuva palkittiin vuoden parhaan elokuvan Yleisö-Jussi palkinnolla. Parikka esittää Peppi Kuulaa myös elokuvan jatko-osassa, joka ilmestyi joulukuussa 2014.[4]

text: Kymmenosaisen sarjan pääosissa näyttelevät Sara ja Mikko Parikka, Venla Savikuja ja Markku Pulli.

title: Scylla (purjevene)

text: Tunnetuin Scylla on IsoScylla Myrskylintu (järjestysnumeroltaan 44), jonka Nalle ja Ismo rakensivat vuonna 1983 elokuvaohjaaja ja kirjailija Pekka Parikalle . Pekka Parikka kirjoitti Myrskylinnun rakentamisesta juttusarjan Venelehteen ja se julkaistiin myös kirjana "Myrskylinty nousee siivilleen". Parikan seikkaperäinen ja intohimoinen teksti puuveneen rakentamisesta nosti Scyllan ja puuveneet yleensä uuteen suosioon. Pekka Parikka oli myös Suomen Scyllapurjehtijar ry:n perustajajäseniä.

title: Sara Parikka

text: VuosiElokuvaRooli2012Nightmare – painajainen merelläPeppi Puolakka2014Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

title: Jarno Parikka

text: Kausi 2004 Klubi 04:n riveissä oli Parikan ensimmäinen miesten tasolla. Menestyksekäs kausi Kakkosessa nosti Parikan HJK:n edustusjoukkueeseen keväällä 2005. Harjoituskauden toiseksi viimeisessä ottelussa hän pääsi ensimmäistä kertaa edustusjoukkueen avaukseen Interiä vastaan. Pelin alussa Parikan polven eturistiside katkesi ja koko kausi jäi väliin. Parikan debyytti liigatasolla tuli kauden 2006 avausottelussa. Samalla kaudella hän voitti HJK:ssa hopeaa ja Suomen Cupin. Hän joutui myös olemaan osan kautta poissa kentiltä polven murtuman vuoksi.

title: Henri Parikka

text: Henri Johannes Parikka (s. 29. joulukuuta 1992 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Parikkaa valmentavat Reijo Siitonen, Mikko Kaipainen ja Heli Parikka.

title: Valtteri Parikka

text: Kaudella 2014–2015 Parikka haki vauhtia Mestis-joukkue KeuPa HT:stä yhteensä 14 ottelun verran. Helmikuussa 2015 Ässät lainasi hänet loppukaudeksi toiseen Mestis-seuraan, Kajaanin Hokkiin. Parikka voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Elokuussa 2015 hänen sopimuksensa Ässien kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Parikka teki pian tämän jälkeen vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan kanssa.

title: Eino Parikka

text: Parikan vanhemmat olivat talonomistaja Juho Parikka ja Elsa Ahlfors. Hän pääsi ylioppilaaksi 1922 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1928 sekä maisteriksi 1932. Parikka toimi aluksi Kristiinankaupungissa historian ja suomenkielen opettajana ja sen jälkeen hän oli Lahden kansanopiston ja kansankorkeakoulun apulaisjohtajana ennen siirtymistään lehtialalle.

title: Jarkko Parikka

text: Kesällä 2015 Parikka päätti jättää Frontenacsin akillesjännevamman ja joukkueen ulkomaalaispelaajien jatkon puntaroinnin vuoksi. Hän siirtyi kaudeksi 2015–2016 kolmivuotisella SM-liigasopimuksella Tampereen Ilvekseen. Parikka aloitti kautensa seuran A-nuorissa. Hän teki liigadebyyttinsä 13. marraskuuta 2015 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Parikka teki liigauransa avausmaalin viidennessä ottelussaan runkosarjan viimeisellä kierroksella 10. maaliskuuta 2016 KooKoota vastaan. Teemu Kesä valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Parikka pelasi kauden aikana myös kahden ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa.

text: "Café Sara" on Sara Parikan, joka näyttelee Salkkareissa hahmoa nimeltä Peppi Puolakka, tähdittämä YouTube-sarja, jossa hän keskustelee kahvittelun merkeissä julkisuudesta tuttujen henkilöiden kanssa ja kyselee heiltä kysymyksiä liittyen heidän uraansa sekä Salkkareihin. Osa kysymyksistä on sarjan fanien lähettämiä. Sarjan kaksi ensimmäistä jaksoa julkaistiin syksyllä 2017. Ensimmäinen jakso, jossa vierailijana nähtiin laulaja Suvi Teräsniska, julkaistiin 16. lokakuuta 2017. Sarjan toisessa jaksossa vieraili Idols-kilpailusta tunnetuksi tullut Diandra. Helmikuussa 2018 kuvattiin uusi jakso, jonka vieraana nähdään sarjassa Lari Väänästä näytellyt Ronny Roslöf. Jakso julkaistiin kuitenkin vasta syksyllä 2018, kun Roslöfin esittämä Lari oli palannut sarjaan. Ennen sitä, keväällä 2018 julkaistiin jakso, jossa vierailijana nähtiin Venla Saartamo, joka näytteli sarjan alkuaikoina Miia Laitelaa.

title: Sara Parikka

text: Parikka kirjoitti ylioppilaaksi Porkkalan lukiosta keväällä 2009.[6] Hän on näytellyt teatterissa ja harrastaa aktiivisesti tanssia ja laulua. Hän on kotoisin Kirkkonummelta.

title: Jarno Parikka

text: Myös Parikan isä Jari Parikka on entinen maajoukkuetason jalkapalloilija, joka pelasi muun muassa HJK:ssa. Parikan pikkuveli Mikko Parikka tunnetaan näyttelijänä.

title: Sara Parikka

text: Luokka:Suomalaiset näyttelijät Luokka:Vuonna 1991 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Peppi Puolakka

text: Peppi Ilona Puolakka (ent. Kuula) on Sara Parikan esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa "Salatut elämät", jossa hän on ollut mukana vuosina 2008–2014 sekä 2015–2016. Peppi esiintyy myös "Salattujen elämien" spin-off-sarjassa "Tuuliranta" sekä sarjaan perustuvassa elokuvassa "Nightmare – painajainen merellä" ja sen jatko-osassa. Hahmo vieraili sarjassa lyhyesti keväällä 2015, mutta palasi takaisin sarjaan marraskuussa 2015. Hahmo poistui sarjasta maaliskuussa 2016 Parikan raskauden vuoksi, mutta vieraili sarjassa jälleen syksyllä 2016. Hahmon uutisoitiin palaavan sarjaan syksyllä 2017 ja hänet nähtiin ruudussa ensimmäistä kertaa yli vuoteen 23. marraskuuta 2017.

title: Sara Parikka

text: Hän kirjoittaa omaa nimeään kantavaa blogia Anna-lehden alla.[5]

title: Michael S. Brown

text: Brownilla ja hänen vaimollaan Alicella on kaksi tytärtä: Elizabeth (syntynyt 1973) ja Sara (syntynyt 1977).

title: Nightmare – painajainen merellä

text: Nightmare – painajainen merellä (työnimeltään Ei maata näkyvissä) on 5. joulukuuta 2012 ensi-iltansa saanut suomalainen jännityselokuva. Elokuvan ennakkotiedoissa sitä mainostettiin kauhuelokuvana, mutta elokuvan ohjaaja Marko Äijön mukaan tieto on virheellinen, sillä elokuva ei sisällä yliluonnollisia elementtejä. "Salatut elämät" -televisiosarjaan perustuvan elokuvan pääosassa nähtiin Sara Parikka.

text: "Manse - Saran ja Kertun kesäretki" on Sara Parikan ja Kerttu Rissasen tähdittämä YouTube-sarja, jonka ensimmäinen osa julkaistiin "Salattujen elämien" virallisella YouTube-kanavalla 2. heinäkuuta 2018. Sarjassa tutustutaan "Loma-Stadi"-sarjan tavoin kaupungin nähtävyyksiin ja lomakohteisiin, mutta tässä sarjassa esitellään Helsingin sijaan Tampereen nähtävyyksiä. Sarjassa vierailivat myös Salatut elämät-sarjasta tutut näyttelijät Esko Kovero, Miikka Wallin ja Eva Adamson.

title: Jarkko Parikka

text: Parikka on Imatran Ketterän kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Saimaan Pallon C-nuoriin kaudeksi 2011–2012. Kaudeksi 2013–2014 Parikkaa oltiin viemässä itävaltalaisen EC Salzburgin organisaatioon. Ennen tätä USHL-joukkue Sioux Falls Stampede varasi hänet 106. pelaajana. Parikka siirtyi kuitenkin toiseen USHL-seuraan, Des Moines Buccaneersiin. Kauden jälkeen Sibir Novosibirsk varasi hänet 128. pelaajana . Samana kesänä myös Kingston Frontenacs varasi Parikan 103. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2014–2015, mutta Parikan kausi päättyi kuitenkin maaliskuussa 2015 akillesjännevamman vuoksi.

title: Sara Parikka

text: Parikasta julkaistiin elokuussa 2009 kirja Teinistä tähdeksi – Kuinka Sarasta tuli Peppi. WSOY:n julkaisema kirja kertoo Parikan ensimmäisestä vuodesta Salatuissa elämissä ja sen tuomista haasteista.

text: Toinen sarjaan perustuva elokuva on nimeltään "Nightmare 2 – Painajainen jatkuu". Elokuva kuvattiin kesällä 2014 ja se sai ensi-iltansa 3. joulukuuta 2014. Elokuvassa sen henkilöhahmot joutuvat eristyksiin saarelle. Elokuvan pääosissa näyttelevät Sara Parikka, Tero Tiittanen, Mikko Parikka, Hemmo Karja, Emil Hallberg sekä Tommi Taurula.

title: Sara Parikka

text: VuosiTelevisiosarjaRooli2008–2014, 2015–2016, 2017–[10]Salatut elämätPeppi Puolakka2011–2012Tuuliranta[11]

title: Valtteri Parikka

text: Kesken kauden 2011–2012 Parikka siirtyi HPK:sta Kalevan Palloon. Hän voitti kaudella 2012–2013 KalPan A-nuorten sisäisen jäähypörssin 63 minuutillaan. Kaudeksi 2013–2014 Parikka siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Porin Ässiin. Hän teki liigadebyyttinsä 24. syyskuuta 2013 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Liigauransa avausmaalin Parikka teki 17. lokakuuta 2013 Oulun Kärppiä vastaan. Kaikkiaan hän teki tulokaskautensa aikana 39 runkosarjaottelussa tehot 1+3=4. Marraskuussa 2013 Parikka teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Ässien kanssa.

title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu (työnimiltään "NM2" ja "Nightmare 2") on 3. joulukuuta 2014 ensi-iltansa saanut elokuva, joka perustuu MTV3-kanavan esittämään "Salatut elämät" -televisiosarjaan. Elokuvan on ohjannut Marko Äijö ja sen pääosissa näyttelevät Sara ja Mikko Parikka sekä Tero Tiittanen. Elokuva on jatkoa joulukuussa 2012 ensi-iltansa saaneelle elokuvalle "Nightmare – painajainen merellä".

title: Minna Parikka

text: Parikan tuotemerkin Minna Parikka on Kiinassa rekisteröinyt vuonna 2007 kiinalainen yritys, ja Parikka käy oikeutta siitä.