query: Onko Lady Kuolemanisku elokuvassa X-Men 2 William Strykerin aivopesty kätyri?

title: Lady Kuolemanisku

text: Hahmo esiintyi myös vuoden 2003 elokuvassa X-Men 2, jossa häntä näytteli Kelly Hu.[1] Elokuvassa Yuriko esiintyy ilman taustatarinaa ja hän on William Strykerin aivopesty kätyri. Hän päätyy taistelemaan Wolverinea vastaan ja häviää taistelun Wolverinen pumpattua Yukion täyteen sulaa adamantiumia. Yukio ilmeisesti selviää tästä, sillä hän esiintyy myös X-Men: The Official Game -videopelissä, jossa hän toimii Hopeasamurain oppilaana.

title: X-Men 2

text: Stryker yrittää paeta helikopterillaan, mutta Wolverine estää sen ja alkaa udella tietoja häneltä. Mutta pato murtuu yhä enemmän ja Wolverine lähtee auttamaan muita. Stryker yrittää vielä pakoon, mutta Cerebro alkaa vaikuttaa häneen eikä hän voi liikkua enää. Magneto ja Mystikko tulevat paikalle ja ripustavat hänet ketjusta kiinni muuriin ja ottavat helikopterin ja samalla Pyron, joka kyllästyi odotteluun ja X-meneihin.

title: Jamie Madrox (sarjakuvahahmo)

text: Elokuvassa X-Men 2 hänen nimensä on Strykerin tietokoneella, johon Mystikko hakkeroituu

title: X-Men: Wolverine’s Rage

text: X-Men: Wolverine’s Rage on Digital Eclipsen kehittämä toimintapeli Game Boy Colorille vuodelta 2001. Peli seuraa Wolverinea tämän jahdatessa Sapelihammasta ja Lady Kuolemaniskua.

title: X-Men (elokuvasarja)

text: Tuottaja Lauren Shuler Donner ajatteli elokuvaa Ryhmä-X:n jäsenten nuoremmista versioista jo X-Men 2:n tuotannon aikana, ja myöhemmin tuottaja Kinberg ehdotti 20th Century Foxille sarjakuvan X-Men: First Class sovittamista elokuvaksi.[19] Singer allekirjoitti sopimuksen elokuvan ohjaamisesta joulukuussa 2009, mutta maaliskuussa 2010 ilmoitettiin, että ohjaamisen sijaan Singer onkin mukana vain tuottajana.[20] Vaughn, joka oli aiemmin kiinnitettynä X-Men: Viimeisen kohtaamisen ohjaajaksi, valittiin First Classin ohjaajaksi, ja teki lopullisen version käsikirjoituksesta Jane Goldmanin kanssa. Elokuva korvasi suunnitellun X-Men Origins: Magneto -projektin. Vaikka sen käsikirjoitusta ei käytetty inspiraationa First Classin toteuttamisessa, käsikirjoittajien kilta antoi Sheldon Turnerin osan kunniasta elokuvan tarinan toteuttamisessa.[21] Kuvaukset alkoivat Lontoossa, Englannissa, elokuussa 2010 ja päättyivät joulukuussa. Elokuva sai ensi-iltansa 3. kesäkuuta 2011.

title: Magneto

text: Kuten Magneto myös hänen lapsensa ovat mutantteja, ja heillä on erikoiskykyjä.Magnetoa on näytellyt arvostettu sir Ian McKellen kolmessa ensimmäisessä "X-Men"-elokuvassa. Ensimmäisessä sekä kolmannessa hänet kuvataan vihollisena hänen taistellessaan Ryhmä-X:ää vastaan. Toisessa elokuvassa hän pakeni vankilasta, jonne joutui ensimmäisessä elokuvassa, ja taisteli Ryhmä-X:n rinnalla William Strykeria vastaan. Lopulta hän kuitenkin päätyi manipuloimaan Xavieria tappamaan ihmisiä.

title: Lady Kuolemanisku

text: Lady Kuolemanisku, oikealta nimeltään Yuriko Oyama, on Marvel Comicsin sarjakuvahahmo ja Wolverinen vastustaja.

title: Lady Kuolemanisku

text: Lady Kuolemanisku haki myöhemmin apua entiseltä toveriltaan William Strykeriltä, josta oli tullut ministeri, joka johti mutanttienvastaista ristiretkeä ja joutui vankilaan joukkojensa tekemien murhien vuoksi. Vapauttaen hänet hallituksen vankilasta Kuolemanisku antoi hänelle pääsyn Oyama Heavy Industriesin varoihin. Auttaessaan Strykeriä Kuolemanisku joutui älyllisen tietokoneen Paulin hallintaan, joka yritti suojella Mount Havenin alla asuvaa mutanttiyhdyskuntaa. Paulin hallinnassa Kuolemanisku taisteli sekä Strykeriä että Ryhmä-X:ää vastaan, ja kaksintaistelussa Wolverinea vastaan hän ironisesti oli menestyksekkäämpi kuin koskaan yksin. Taistelun aikana Kuolemanisku hautautui romukasan alle mutta kun X-mies Piispa tutki asiaa, hän löysi vain irronneen kyberneettisen käden. Kuolemaniskun nykyinen olinpaikka on tuntematon.

title: X-Men 2

text: Vuoden 2002 helmikuussa Michael Dougherty ja Dan Harris palkattiin kirjoittamaan Hayterin ja Pennin käsikirjoitus uudestaan. Enkeli ja Peto esiintyivät elokuvan varhaisissa luonnoksissa, mutta heidät poistettiin jo ennestään runsaan hahmomäärän takia. Peto nähdään kuitenkin Hank McCoyna televisiohaastattelussa eräässä kohtauksessa. Alkuperäisen Pedon oli tarkoitus muistuttaa ulkonäöltään Jim Leen versiota hahmosta vuoden 1991 sarjassa "X-Men: Legacy". Enkelin tuli puolestaan olla William Stryker koekappale ja hänet olisi muutettu kokeissa Arkkienkeliksi. Viittaus Enkeliin nähdään yhä Strykerin laboratioriossa olevissa röntgenkuvissa. Myös Sapelihampaan oli tarkoitus esiintyä elokuvassa Tyler Manen näyttelemänä, mutta tämä korvattiin lopulta Lady Kuolemaniskulla. Elokuvaan käsikirjoitettiin myös kohtaukset, joissa Stryker aivopesi Kykloopin ja Professori X:n. Nämä kohtaukset kuvattiin, mutta Fox leikkasi ne pois elokuvan pituuden ja tarinan hankaloitumisen takia. Hayer oli pettynyt tähän, sillä hänestä James Marsden olisi ansainnut lisää aikaa kameroiden edessä.

title: X-Men (elokuvasarja)

text: Eversti William Stryker aivopesee vankilaan joutuneen Magneton ja kuulustelee tätä professori Xavierin mutantinpaikannuslaitteesta Cerebrosta. Stryker hyökkää X-kartanoon ja aivopesee Xavierin paikantamaan kaikki planeetan mutantit, tappaakseen heidät. Ryhmä-X:n ja Veljeskunnan on yhdistettävä voimansa estääkseen Strykeria toteuttamasta joukkomurhaa.

title: William Stryker

text: "X-Men 2" -elokuvassa Brian Cox esitti eversti Strykeriä, joka halusi tuhota kaikki mutantit. Myöhemmin Strykeriä esitti Danny Huston elokuvassa "", jossa hän toimi Ase-X -projektin roistomaisena johtajana. Vuonna 2009 Stryker valittiin IGN:n suurimpien roistojen listalla sijalle 70.

title: X-Men 2

text: Alkukohtauksessa mutantti tunkeutuu Valkoiseen taloon ja yrittää murhata Yhdysvaltain presidentin McKennan. Hän kuitenkin epäonnistuu jouduttuaan presidentin henkivartijan ampumaksi, mutta selviytyy hengissä ja katoaa. Presidentti joutuu myöntämään mutantteja vihaavalle eversti William Strykerille valtuudet vangita ja kuulustella mutantteja. Senaattori Kellyksi ja myöhemmin Strykerin avustajaksi Yurikoksi naamioitunut Mystikko tunkeutuu eversti Strykerin tietokoneelle saadakseen Magneton vankilan pohjapiirrokset, ja saakin lisäksi selville Strykerin salaisen tukikohdan sijainnin.

title: Deadpool

text: Ryan Reynolds näytteli Deadpoolia vuonna 2009 ensi-iltansa saaneessa elokuvassa X-Men Origins: Wolverine. Elokuvan alussa hänet nähdään tavallisena ihmisenä, ilman naamiota tai arpeutuneita kasvoja. Häntä kutsutaan pelkästään Wadeksi (lopputeksteissä myös sukunimi Wilson on mukana) ja sarjakuvista poiketen tämä on aseistautunut pelkillä katanoilla, mutta hänen puhelias luonteensa on säilytetty. Elokuvan lopussa nähdään Strykerin luomus Ase XI, jolla on orgaaniset katanat, kyky teleportata, kyky optisiin säteisiin ja puhekyvyttömyys (hänen suunsa oli "sulatettu" umpeen, joten hän ei pystynyt puhumaan). Stryker kutsuu tätä ohimennen "Deadpooliksi" ja Wolverine on aivan varma siitä, että hän ja elokuvan alussa nähty Wade ovat sama henkilö. Elokuvan loppupuolella Deadpool ei hallitse kehoaan, vaan Stryker ohjaa häntä tietokoneen avulla.

title: Lady Kuolemanisku

text: Taistellen myöhemmin yksin Lady Kuolemanisku kohtasi jälleen Wolverinen toisen mutantin verivihollisen Ogunin riivaamana. Henki kuitenkin jätti hänet opittuaan kuinka vallata kyberneettinen järjestelmä ja Kuolemanisku liittoutui japanilaisen terroristijoukko Iskuryhmä Ukiyoen kanssa ja he taistelivat supersotilas Kapteeni Amerikkaa vastaan tämän vapauduttua maanpaosta toisessa ulottuvuudessa. Seuraavaksi Kuolemanisku huomasi olevansa ajassa matkustavat roiston Stryfen hallitsemien Vahtien kohteena. Vaikka hän itse ei ole mutantti, Kuolemanisku kantoi tietämättään mukanaan voimakkaampien omega-luokan Vahtien hallintakoodeja. Wolverinen ja Ryhmä-X:n avulla Kuolemanisku voitti Stryfen ja hänen joukkonsa. Huolimatta jaetusta voitostaan Kuolemaniskun viha Wolverinea kohtaan jatkui ja myöhemmin Wolverinen verivihollinen, petomainen Sapelihammas värväsi hänet mukaan suunnitelmassa iskeä Wolverineen hänen rakkaidensa kautta. Kuolemanisku ja venäläinen supersotilas Punaomega rampauttivat Wolverinen ystävän Yukion ja sieppasivat hänen suojattinsa Amikon. Saatuaan haluamansa Sapelihammas petti myöhemmin Kuolemaniskun ja Punaomegan, eikä luovuttanut heille lupaamiaan tietoja.

title: Lady Kuolemanisku

text: Epäonnistuttuaan Wolverinen kukistamisessa Lady Kuolemanisku päätti taistella häntä vastaan omalla tavallaan ja teki sopimuksen Donald Piercen, Helvetintulen Klubin hylkiömäisen Valkoisen Kuninkaan kanssa, joka oli muodostanut kyborgijoukko Raatelijat. Pierce laittoi toisesta ulottuvuudesta kotoisin olevan Spiraalin muuttamaan Kuolemaniskun kyborgiksi parantaen samalla hänen kasvojensa arvet. Kuolemanisku, jolla oli nyt yli-inhimilliset fyysiset voimat ja adamantiumkynnet, johti muut Piercen kyborgit, Helvetintulen Klubin entiset sotilaat Colen, Maconin ja Reesen hyökkäykseen Wolverine vastaan vain hävitäkseen jälleen. Nyt kiinnostuneena ainoastaan kostosta Kuolemanisku yhdisti voimansa Piercen ja Raatelijoiden kanssa heidän järjestäessään väijytyksen Wolverinelle Australian erämaassa. He vangitsivat Wolverinen, ristiinnaulitsivat hänet ja jättivät kuolemaan. Wolverinen pelasti nuori mutantti Jubilee ja taisteltuaan pikaisesti Raatelijoita vastaan he pakenivat. Uskoen Wolverinen menneen mutanttitutkimuskeskukseen Muirin saarelle Raatelijat saapuivat ja taistelivat sekä hätäisesti koottua Ryhmä-X:ää että Yhdysvaltain hallituksen rahoittamaa Vapausvoimaa vastaan. Kun molemmat puolet kokivat menetyksiä, taistelu alkoi kääntyä heitä vastaan ja Raatelijat pakenivat.

title: X-Tiimi

text: Ryhmä esiintyy myös "" -elokuvassa. Elokuvassa sitä johtaa William Stryker ja siihen kuuluu Wolverine, Sapelihammas, Deadpool, John Wraith, Agentti Zero, Blob ja Chris Bradley.

title: X-Men 2

text: He pitävät neuvonpitoa, ja Magneto kertoo Strykerin kaavailevan kaikkien mutanttien tappamista cerebroa ja Xavierin mutanttikykyjä käyttäen. He lähtevät Alkalijärvelle, jossa Strykerin tukikohta on. Mystikko soluttautuu tukikohtaan ja auttaa kaikki sisälle lukuun ottamatta Rogueta, Jäämiestä ja Pyroa, jotka jäävät odottamaan Mustalintuun. Valvomon kamerasta Storm näkee vankina olevat mutanttilapset, jotka on lukittu selliin, ja lähtee Painajaisen kanssa vapauttamaan heitä. Jean, Mystikko ja Magneto lähtevät cerebron luo estääkseen Strykerin suunnitelmat. Wolverine lähtee etsimään Strykeriä aikomuksenaan ottaa selville tämän roolin menneisyydessään.

title: X-Tiimi

text: Vuosia myöhemmin sijoittuvassa "X-Men" -elokuvassa Kyklooppi ampuu Sapelihampaan säteellään alas Vapaudenpatsaalta ja Stryker hukkuu "X-Men 2" elokuvassa Wolverinen jätettyä hänet kuolemaan. Täten ainoat henkiinjääneet ovat Wolverine, Blob ja Deadpool, mikäli Sapelihammas todella kuoli pudotuksesta kuten hänen poissaolonsa seuraavista elokuvasta antaa olettaa. Myös eräs Sapelihampaan kommentti antaisi ymmärtää, että hän olisi tappanut Blobin, mutta asia ei varma.

title: William Stryker

text: William "Bill" Stryker on Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo ja Ryhmä-X:n vihollinen. Hän esiintyi ensimmäisen kerran Chris Claremontin ja Brent Andersonin luomassa "X-Men: God Loves, Man Kills" -sarjakuvassa vuodelta 1982.

title: X-Men Origins: Wolverine

text: X-Men Origins: Wolverine on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin suosittuun Wolverine-sarjakuvahahmoon. Se on "X-Men" -elokuvasarjan neljäs osa ja ensimmäinen spin-off -elokuva. Elokuvan ohjasi Gavin Hood ja sen käsikirjoittivat David Benioff ja Skip Woods. Pääosissa näyttelevät Hugh Jackman, Liev Schreiber, Danny Huston, will.i.am, Lynn Collins, Taylor Kitsch ja Ryan Reynolds. Elokuva kertoo Wolverinen menneisyydestä sekä hänen suhteestaan velipuolensa Victor Creedin kanssa. Elokuva paljastaa myös Wolverinen tapaamisen eversti William Strykerin sekä tämän X-Tiimin kanssa, ja näyttää kuinka Wolverinen luusto vahvistettiin tuhoutumattomalla adamantiumilla osana Strykerin Ase X -ohjelmaa.

title: X-Men 2

text: X-Men 2 on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin luomaan suosittuun supersankariryhmään Ryhmä-X. Elokuvan ohjasi Bryan Singer ja se on "X-Men" -elokuvasarjan toinen osa. Pääosissa näyttelevät Hugh Jackman, Patrick Stewart, Ian McKellen, Alan Cumming, Famke Janssen, Anna Paquin, Shawn Ashmore, Aaron Stanford, Rebecca Romijn, James Marsden, Halle Berry sekä Kelly Hu. Elokuva, joka sisältää otteita sarjakuvan "X-Men: God Loves, Man Kills" juonesta, kertoo kuinka Ryhmä-X:n jäsenet ja heidän vihollisensa, Veljeskunnan, joutuvat yhdessä taistelemaan mutanttien kansanmurhaa suunnittelevaa eversti William Strykeria vastaan.

title: X-Men (elokuvasarja)

text: Elokuva kertoo Wolverinen menneisyydestä, hänen suhteestaan velipuoleensa Victor Creediin, sekä hänen aikaansa osana Strykerin X-Tiimiä, ennen ja jälkeen kun tuhoutumaton metalli adamantium sitoutui hänen luustoonsa.

title: X-Men 2

text: Stryker huomaa pisaroita laseillaan ja katsoessaan vedenpainemittareita huomaa, että pato on murtumaisillaan. Hän lähtee avustajansa Yurikon, toiselta nimeltään Lady Kuolemaniskun kanssa paetakseen tukikohdasta.

title: Lady Kuolemanisku

text: Yuriko Oyaman isä on Kenji Oyama, entinen japanilainen kamikazelentäjä, jonka kasvot arpeutuivat hirvittävästi hänen epäonnistuttuaan itsemurhatehtävässä amerikkalaista taistelulaivaa vastaan. Tullen myöhemmin Oyama Heavy Industriesin johtajaksi, Kenji hankki Yurikolle ja hänen kahdelle veljelleen yksityisopettajaksi Marcy Strykerin, amerikkalaisen sotilaan William Strykerin vaimon. Kenji häpesi syvästi epäonnistumistaan vuosikymmeniä aiemmin ja tuloksena hän viimein arpeutti lastensa kasvot. Ryhtyen rikollistiedemies Lordi Pimeätuuleksi Kenji kehitti tavan, jolla tuhoutumaton metalli adamantium pystyttäisiin sitomaan ihmisluihin, tekniikka, jolla hän toivoi luovansa armeijallisen supersotilaita Japanille. Hänen muistiinpanonsa kuitenkin varastettiin ja vei vuosia ennen kuin hän löysi tavan uudelleen.

title: Lady Kuolemanisku

text: Lady Kuolemanisku on kyborgi, jolla on vahvistetut fyysiset voimat, nopeus, ketteryys, kestävyys ja refleksit. Hänen luurankoonsa on sidottu keinotekoisesti adamantiummolekyylejä, jolloin hänen luistaan tuli käytännössä särkymättömät. Kuolemanisku pystyy kyberneettisesti liittämään tietoisuutensa ulkoiseen tietokonejärjestelmään. Kuolemaniskun järjestelmiin kuuluu myös itsekorjaus- ja asennusohjelmat, joilla hän pystyy automaattisesti korjaamaan keholleen aiheutuneet vahingot. Mitä enemmän vahinkoa hänelle syntyy, sitä kauemmin korjausohjelman suorittaminen kestää.

title: Lady Kuolemanisku

text: Vuonna 2009 Lady Kuolemanisku oli listattu sijalle 78 IGN-sivuston laatimassa kautta aikain sata suurinta sarjakuvarikollista.[2]

title: X-Men 2

text: Wolverine näkee painajaisia, ja herättyään hän suuntaa koulun keittiöön. Hän keskustelee Jäämiehen kanssa, mutta yhtäkkiä eversti Strykerin joukot hyökkäävät kouluun. Useimmat oppilaat onnistuvat pakenemaan Kolossin saattamina, mutta muutamat joutuvat sotilaiden vangeiksi. Wolverine, Jäämies, Rogue ja Pyro pakenevat, mutta Wolverine kohtaa Strykerin. Stryker väittää tuntevansa Wolverinen ja tietävänsä asioita tämän menneisyydestä. Wolverine haluaisi tietää enemmän, mutta Jäämies luo heidän väliinsä paksun jääseinämän. Rogue suostuttelee Wolverinen pakenemaan ystäviensä kanssa.

title: X-Men 2

text: Xavier ja Kyklooppi saapuvat Magneton vankilaan. Magneto kertoo Xavierille, että William Stryker on useasti kuulustellut häntä. He keskustelevat Strykerin pojasta Jasonista, joka on aikoinaan ollut Xavierin oppilas. Pian Magneto kuitenkin paljastaa, että Stryker on manipuloinut häntä paljastamaan Xavierin mutanttikoulun sijainnin. Xavier kauhistuu ja yrittää paeta, mutta hän ja Kyklooppi joutuvat Strykerin vangeiksi.

title: X-Men 2

text: Motion Picture Association of America luokitteli elokuvan ensimmäisen leikkauksen ikärajaksi K-17, johtuen Wolverinen ja Strykerin sotilaiden taistelusta Xavierin kartanolla. Elokuvasta leikattiin kuitenkin muutamia sekunteja pois, jotta sille saatiin K-13-luokitus.

title: X-Men 2

text: Samaan aikaa Wolverine saapuu huoneeseen, josta hänellä on vähemmän miellyttäviä muistoja. Samassa Stryker ja Lady Kuolemanisku saapuvat huoneen ovelle. Stryker toteaa luulleensa Wolverinen olleen ainutlaatuinen, mutta olleensa väärässä. Kun Stryker kääntyy paetakseen Wolverine lähtee raivoissaan hänen peräänsä, mutta Lady Kuolemanisaku lyö hänet maahan. Seuraa taistelu, jossa Wolverine huomaa myös Lady Kuolemaniskulla olevan regeneraatio -kyvyn ja adamantium -metallilla päällystetyt kynnet. Tasaväkisen kamppailun päätteksi Wolverine lyö Lady Kuolemaniskun pumppaamalla tämän täyteen nopeasti kovettuvaa adamantiumia.


query: Kuka oli Eino Suolahden vaimo?

title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahden vaimo oli viulisti Anna Forsell. Heillä oli neljä lasta, Elli (s. 1912, myöh. Leikola, Erkki Leikolan puoliso), Lauri (1913), Eino eli ”Nenno” (1914) ja Heikki (1920). Einosta tuli historiantutkija ja WSOY:n kirjallinen johtaja, ja jo 16-vuotiaana kuollut Heikki oli varhaiskypsä säveltäjä.[1][4]

title: Suolahti

text: Suolahden kirkko rakennettiin 1940, ja vuonna 1946 perustettiin Suolahden seurakunta (aiemmin Äänekosken seurakunnan alue käsitti myös Suolahden). Kaupungiksi Suolahti muuttui vuonna 1977. Äänekosken ja Suolahden kaupungit sekä Sumiaisten kunta yhdistyivät vuoden 2007 alussa. Kuntaliitoksessa syntyneen kaupungin nimeksi tuli Äänekoski. Uuden Äänekosken kaupungin vaakunaksi tuli Suolahden kaupungin vaakuna.

title: Suolahti

text: Suolahdessa on kaksi rautatieasemaa, Suolahden Wanha Asema ja Suolahden rautatieasema. Suolahdessa on myös Valtran (aiemmin Valmet) traktoritehdas.

title: Suolahden kirkko

text: Suolahden kirkko on Äänekosken Suolahdella sijaitseva arkkitehti Georg Henrikssonin suunnittelema 1940 rapatusta tiilestä rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko.

title: Aili Palmén

text: Aili Palménin vanhemmat olivat Ruoveden kunnanlääkäri Einar Filip Palmén (1886–1971) ja Anna Maria Becker (1887–1933). Hän oli naimisissa 1940–1947 Eino E. Suolahden kanssa, liitto päättyi avioeroon.

title: Suolahden tervatehdas

text: Tehtaan tuottaman tervan käyttö puolustusvoimien panssarivaunujen voiteluun päättyi pian sodan jälkeen mutta sen jälkeen tervaa alettiin käyttää muun muassa junanvaunuissa sekä ohennettuna puunsuojausöljynä. Tervaa käytettiin myös suksivoiteena ja kumiteollisuuden raaka-aineena. Suolahden Terva Oy oli Suomen johtava tervantuottaja aina 1960-luvun alkuun saakka. Tervan kysynnän vähennyttyä Suolahden Terva Oy lopetti tervan valmistuksen 1970-luvulla. Suolahden tehdas muutettiin valmistamaan grillihiiliä ja brikettejä ja tämä toiminta jatkui aina tehtaan sulkemiseen saakka vuonna 1998.

title: Jaakko Suolahti

text: Jaakko Suolahden isä oli historiantutkija Gunnar Suolahti, ja hänen serkkujaan olivat historioitsija Eino E. Suolahti ja säveltäjä Heikki Suolahti.

title: Hugo Suolahti

text: Suolahden puoliso vuodesta 1905 oli Greta Maria von Fieandt (1877–1950). Heille syntyi neljä lasta. Pentti Linkola on Suolahden tyttärenpoika. Suolahden veljiä olivat lääketieteen tohtori, kenraali Eino Suolahti ja historiantutkija Gunnar Suolahti.

title: Edwin Linkomies

text: Edwin Linkomies kuoli Helsingissä syksyllä 1963, 68-vuotiaana. Kuollessaan hän oli ollut professorinvirassaan neljäkymmentä vuotta (tiettävästi Suomen ennätys). Hän määräsi vankilassa kirjoittamansa muistelmat salaisiksi vuoteen 1970 asti, jolloin ne julkaistiin Eino E. Suolahden toimittamina nimellä Vaikea aika.

title: Heikki Lunki

text:
Lunki erosi sisällissodan jälkeen armeijan palveluksesta sairauden takia 20. toukokuuta 1918. Suojeluskuntajärjestössä hän palveli 1. joulukuuta 1918 - 15. elokuuta 1919 välisen ajan paikallispäällikkönä Saloisissa ja l. tammikuuta 1920 alkaen Paavolassa. Paavolasta hänet määrättiin 1. huhtikuuta 1927 alkaen päälliköksi Raahen suojeluskuntapiirin IV alueelle. Suojeluskunnista hän erosi sairauden takia 28. helmikuuta 1933, mutta toimi senkin jälkeen kuitenkin vielä Paavolan suojeluskunnan paikallispäällikkönä 31. toukokuuta 1934 saakka, jolloin siirtyi Alkoholiliike oy:n palvelukseen Oulun, mistä hän siirtyi 1. heinäkuuta 1934 saman yrityksen Rovaniemen myymälään, missä hän työskenteli vuoteen 1938 saakka, jolloin siirtyi Oy Alkoholiliike Ab:n myymälänhoitajaksi Suolahdelle ja työskenteli sillä vuoteen 1964 saakka.
Lunki osallistui talvisotaan Muonavarikko 6:n päällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistopäälliköksi Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin esikuntaan, josta hänet siirrettiin vuonna 1941 päälliköksi Sotavankileiri 17:ään, josta hänet siirrettiin edelleen niin ikään päälliköksi Sotavankileiri 10:een. Hänet kotiutettiin vuonna 1942.
Lunki toimi Suolahden kauppalan järjestysoikeuden jäsenenä vuosina 1941- 1964 ja kauppalan valtuuston jäsenenä vuosina 1946 - 1948 ja vuosina 1951 - 1953. Hän toimi Kansallisseuran puheenjohtajana vuosina 1945 – 1951 ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton Suolahden johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 1940 – 1955 sekä Suolahden Urheilijat ry:n puheenjohtajana vuosina 1945 - 1946 ja johtokunnan jäsenenä vuosina 1947 - 1951. Hän oli myös Lions Club Suolahden perustajajäsen ja presidentti vuosina 1958 - 1959. Hän toimi myös KOP:n Suolahden konttorin valvoja vuosina 1955 – 1964 ja oli Suolahden Reserviupseerikerhon perustajajäsen ja toimi puheenjohtajana vuonna 1948. Hänet haudattiin Suolahteen.

title: Eino E. Suolahti

text: Suolahti kirjoitti merkittävimmät teoksensa 1940-luvun lopulla. Vuonna 1947 hän julkaisi setänsä Gunnar Suolahden elämäkerran, ja vuonna 1950 ilmestyneeseen Helsingin kaupungin historian ensimmäiseen osaan Suolahti kirjoitti luvut "Vantaan Helsinki" ja "Ensimmäinen Vironniemen Helsinki". Vuonna 1949 Suolahti oli jo julkaissut "Helsingin neljä vuosisataa" -nimisen teoksen, ja häntä alettiinkin pitää Helsingin historian asiantuntijana. Suolahti toimi 25 vuoden ajan Helsingin yliopiston kulttuurihistorian dosenttina. Akateemisen Kirjakaupan johtajana toimiessaan hän sai professorin arvonimen.

title: Eino Suolahti

text: Eino Suolahti kuului Palanderin–Suolahden sivistyssukuun. Hänen vanhempansa olivat suomalaisuusmiehenä tunnettu Hämeenlinnan lyseon saksan ja venäjän kielen kollega Edvard Wilhelm Palander sekä Aurora Ottilia Kockström. Hänen veljiään olivat historiantutkija Gunnar Suolahti, yliopistomies Hugo Suolahti ja everstiluutnantti Ernesti Suolahti. Isä ja kaikki pojat suomensivat nimensä Palanderista Suolahdeksi vuoden 1906 suuressa nimenmuutoksessa.[1][2]

title: Suolahti

text: Suolahden kauppala perustettiin vuonna 1932, jolloin se ja Äänekoski erotettiin kauppaloiksi Äänekosken maalaiskunnasta. Suolahdessa toimi Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin esikunta vuosina 1940-1944 ja Suolahden sotilaspiirin esikunta 1944-1956.

title: Eino E. Suolahti

text: Elämänsä viimeiset yksitoista vuotta, vuodesta 1966 alkaen, Suolahti toimi Akateemisen kirjakaupan johtajana. Suolahti keskittyi tässä tehtävässä lähinnä asiakassuhteiden hoitoon, edustamiseen ja henkilökunnan ohjaamiseen ja jätti talousasiat alaistensa vastuulle. Alkoholi alkoi kuitenkin 1970-luvulla hallita Suolahden elämää. Hän kuoli 62-vuotiaana vuonna 1977 harvinaiseen lisämunuaissyöpään.

title: Eino Suolahti

text: Sisällissodan jälkeen Suolahdesta tehtiin ensimmäinen päällikkö uuteen päämajan tiedustelu- ja valvontaosastoon (niin sanottu Osasto III), joka oli itsenäisen Suomen ensimmäinen valtiollinen poliisi ja myöhemmän Etsivän Keskuspoliisin edeltäjä. Hänen osuutensa valkoiseen terroriin on jäänyt epäselväksi, mutta hänet tunnettiin koko ikänsä jyrkkänä oikeistolaisena, pilkkanimeltään ”Eino Verinen”. Kun Saksa hävisi maailmansodan, vahvana saksalais- ja monarkiasuuntauksen kannattajana tunnettu Suolahti siirrettiin syrjään tiedusteluosaston johdosta.[1]

title: Suolahden tervatehdas

text: Suolahden tervatehdas oli Suolahdella Ala-Keiteleen rannalla Likolahdessa vuosina 1945–1998 toiminut tervaa kuivatislaamalla valmistanut tehdas jonka omisti "Suolahden Terva Oy".

title: Parolan lentokenttä

text: Sotien aikana kentällä koulutettiin hävittäjälentäjiä. Kenttä toimi ilmavoimien huoltokenttänä. Se oli myös Ilmavoimien Viestipataljoonan sijoituspaikka. SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmler seurueineen käytti Parolan kenttää Suomen-vierailunsa aikana elokuussa 1942 lomaillessaan pari päivää Tyrvännön Petäyksessä lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahden huvilalla.

title: Suolahden rautatieasema

text: Suolahden rautatieasema otettiin käyttöön 1952. Se korvasi vanhan aseman, josta nykyisin käytetään nimeä Suolahden Wanha Asema.

title: Heinrich Himmler

text: Virallisen osuuden päätyttyä Himmler oleskeli vierailunsa loppuajan puolustusvoimien ylilääkärin, lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahden huvilalla Tyrvännössä. Himmlerin lomanviettopaikalle oli asetettu tiukat vaatimukset: sen oli oltava eristettävissä ympäristöstään ja sieltä oli pystyttävä järjestämään suora puhelinyhteys Hitlerin päämajaan Saksaan.[4]

title: Eino E. Suolahti

text: Suolahden vanhemmat olivat lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti ja Anna Suolahti, o.s. Forsell. Hänen pikkuveljensä oli nuorena kuollut lupaava säveltäjä Heikki Suolahti. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta, opiskeli historiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi 1936. Suolahti väitteli tohtoriksi sodan jälkeen 1946. Väitöskirjan aiheena oli porvarispoikien opinkäynti ja sen aiheuttama säätykierto Turun Akatemiassa 1600-luvulla.

title: Suolahden Wanha Asema

text: Suolahden Wanha Asema on rautatiehistoriallinen, aktiivikäytöstä vuonna 1951 pois jäänyt Suolahden asema-alue Äänekoskella. Asema yhdisti vuosina 1898–1951 leveäraiteisen rautatien Jyväskylään, kapearaiteisen Äänekosken–Suolahden rautatien ja Keiteleen sisävesisataman. Asemarakennus valmistui vuonna 1898, ja sen suunnitteli muiden rataosan asemien tapaan arkkitehti Bruno Granholm. Rakennusta laajennettiin vuonna 1904. Wanhaan Asemaan kuuluu myös veturitalli, rautatieläisten asuinalue ja satama. Se kuuluu historiallisten asema-alueiden suojelusopimukseen.

title: Matti Väisänen (talousneuvos)

text: Väisänen vaikutti Suolahden seurakunnan muodostumiseen 1946 ja hän oli mukana rakentamssa Suolahden kirkkoa 1940 ja Suolahden Urheilutaloa 1946 sekä perustamassa Suolahden yhteiskoulua 1948. Väisänen sai talousneuvoksen arvon 1950.

title: Eino Mäkinen

text: Vuonna 2009 Mäkisestä julkaistiin Lauri Järvisen kirjoittama kirja "Eino Mäkinen Kurun Karhu". Hänen perheeseensä kuuluivat Aila-vaimo ja Jukka Matti -poika. Mäkinen kuoli hyvissä henkisissä voimissa Tampereella 13. elokuuta 2014, 88-vuotiaana.

title: Heikki Suolahti

text: Suolahden vanhemmat olivat lääkintäkenraalimajuri ja poliitikko Eino Suolahti ja Anna Forssell. Hänen vanhempi veljensä oli historiantutkija ja kulttuurivaikuttaja Eino E. Suolahti. Suolahti kuoli vain 16-vuotiaana, ennen kuin yhtäkään hänen teoksistaan oli esitetty julkisesti. Hän kävi Helsingin suomalaista yhteiskoulua vuoteen 1936 saakka, ylioppilaskokelaaksi, ja opiskeli pianon- ja urkujensoittoa ja musiikin teoriaa Arvo Laitisen johdolla Helsingin konservatoriossa 1929–1936.

title: Eino Suolahti

text: Anto Leikola: Eino Suolahti: isänmaan lääkäri. Edita, Helsinki 2009. ISBN 978-951-37-5597-3 Juhani Leikola: Nuori Ona: Eino Suolahden varhaisemmat elämänvaiheet. Helsinki 2008. ISBN 978-952-92-4940-4

title: Eino Lehtinen (sotaveteraani)

text: Eino Lehtinen avioitui vuonna 1926 sairaanhoitaja Aili Sanelma Saarimaan kanssa. He saivat seitsemän lasta, joista kaksi oli poikia ja viisi tyttöjä. Avioliitto kesti Aila-vaimon kuolemaan vuonna 1986 asti.

title: Erkki Leikola

text: Leikolan vanhemmat olivat kirkkoherra Albert Ferdinand Leidenius ja Matilda Lovisa Landén ja sisar Laimi Leidenius. Hänen puolisonsa vuodesta 1934 oli Eino Suolahden tytär Elli Suolahti, professori Anto Leikola on heidän poikansa. Leikola tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1918, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1927 ja väitteli tohtoriksi 1929, mutta oli jo vuodesta 1924 Helsingin yliopiston kemian laitoksen palveluksessa. Hän oli yliopiston farmaseuttisen kemian ylimääräinen professori ja farmaseuttisen laitoksen johtaja vuodesta 1941 ja varsinainen professori vuodesta 1961. Leikola oli lääketehdas Orionin toimitusjohtajana 1933–1951. Sotilasarvoltaan hän oli lääkintäeverstiluutnantti (1941).

title: Eino E. Suolahti

text: Suolahti oli kulttuuripersoonallisuus, joka hallitsi monia kieliä – hän puhui sujuvasti ruotsia, saksaa ja ranskaa sekä melko hyvin myös englantia. Hänet tunnettiin erityisesti ranskalaisen kulttuurin ja akateemisten tapojen tuntijana. Suolahden Ranskan kulttuurin harrastus alkoi jo kouluvuosina, kun hänen luokkatoverinaan oli Suomen Pariisin-suurlähettilään Harri Holman poika Klaus Holma ja hän pääsi 1929 joululomallaan Holman perheen vieraaksi tutustumaan Pariisiin. Suolahti kuului jäsenenä moniin seuroihin ja yhdistyksiin, kuten Helsinki-Seuraan ja Suomi–Ranska-yhdistykseen, ja hän oli myös Suomen Kansallisteatterin johtokunnan jäsenenä.

title: Eino Koskimies

text: Eino Rafael Koskimies (vuoteen 1931 Forsman; 31. maaliskuuta 1892 Helsinki – 11. maaliskuuta 1975 Turku) oli suomalainen jääkärieversti. Hänen vanhempansa olivat insinööri, teollisuuskoulun rehtori William Vindician Forsman ja tämän toinen vaimo Sofia Josefina Stenfors. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Maja Karolina Mattssonin kanssa.

title: Metsolat

text: "Metsoloiden" tärkeimpiä sivuhenkilöitä Stigin, Osmon ja Kari Kaukovaaran ohella on Karin sisko Helena, joka avioituu Erkin kanssa kesällä 1991 ja kuolee tapaturmaisesti alkuvuonna 1993. Metsolan Erkin ja Kaukovaaran Helenan liitto ulottuu jaksosta 24 jaksoon 37. Riitta Vanhanen on etenkin sarjan toisen ja kolmannen tuotantokauden tärkeä sivurooli. Hänestä tulee Erkin sihteeri ja Helenan kuoleman jälkeen Erkin vaimo. Riston ex-vaimo Raija ja poika Lasse jäävät verraten pieniksi sivuhahmoiksi. Muita sivurooleja ovat Stigin isä, Helenan ensimmäinen puoliso Meriläinen, Erkin lapsuudenkaveri Eino Vanhanen, Einon setä Arvo Vanhanen, pankinjohtaja Heikkinen tyttärineen sekä kunnanjohtaja. Liisan syrjähyppy Turo on muutaman jakson sivuhenkilö. Heikin ruotsalainen vaimo Kristina ei juurikaan ole juonikuvioissa mukana, vaan toimii lähinnä taustahahmona. Hänen suomenkielentaitonsa kehittyy sarjan kuluessa.


query: Kuka oli Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton ensimmäinen puheenjohtaja?

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto perustettiin keväällä 1998 Allianssi -risteilyn yhteydessä. Tuolloin yhdistys oli nimellä Nuoret Vaikuttajat ry. Yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Mervi Kuittinen nyk. Katainen.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Keväällä 2001 Nuoret Vaikuttajat ry. oli ensimmäistä kertaa mukana NUPPI – Nuorten päättäjien huipputapaamisen järjestelyissä Kajaanissa. Vuosi 2001 oli myös ensimmäinen kerta, kun yhdistys järjesti vuosikokouksen. Seuraavana keväänä Nuoret Vaikuttajat olivatkin jo päävastuussa NUPPI-tapahtuman järjestämisestä Kuopiossa. Tästä lähtien on joka vuosi järjestetty suuri koulutustapahtuma, joka vuoden 2007 jälkeen vaihtoi nimensä Huipputapaamiseksi. Vuonna 2004 NUPPI-tapahtuma ja yhdistyksen vuosikokous siirtyivät sääntömuutoksen mukaisesti syksylle.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Liiton 15-vuotisjuhlia vietetiin vuoden 2013 syyskuussa Helsingin Kaapelitehtaalla. Tapahtuman juhlapuhujana vieraili hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkunen. Vuoden 2013 lopussa Suomen Nuorisovaltuustojen liittoon kuului jo lähes 2000 jäsentä.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Liitto juhli 20-vuotisjuhlavuottaan vuoden 2018 aikana. Heinäkuussa 2018 liittohallitus päätti järjestää ylimääräisen liittokokouksen, missä liittokokous antoi puheenjohtajalle epäluottamuslauseen ja vapautti hänet tehtävistään. Vuoden 2018 varsinainen liittokokous järjestettiin Jyväskylässä, missä liitolle valittiin uusi liittohallitus ja linjattiin liiton asiakirjoista.

title: Vantaan nuorisovaltuusto

text:
Vantaan kaupunginhallitus sai esityksen nuorisovaltuuston perustamiseen liittyen Vapaa-ajan lautakunnalta 19.5.1999. Asiaa oli valmistellut sivistystoimen työryhmä. Kyseisen työryhmän keskeisenä tehtävänä oli pohtia nuorisovaltuuston ikäjakautumaa, vaalipiiriä, alueellisuuden huomioimista sekä sitä menettelytapaa, jolla nuorisovaltuuston jäsenet valitaan.
Kaupunginhallitus päätti puheenjohtajan esityksestä perustaa Vantaalle nuorisovaltuusto 1.1.2000 alkaen. Esityksen ensimmäisessä kohdassa päätettiin myös, että ensimmäinen kausi kestää kaksi vuotta ja päättyy 31.12.2001. Hallituksen esityksessä todettiin että ensimmäiset nuorisovaltuustovaalit toimeenpanee sivistystoimi.

title: Kainuun liitto

text:
Maakunnallinen nuorisovaltuusto koostuu
Yllä olevat tahot nimeävät kukin kaksi edustajaa maakunnalliseen nuorisovaltuustoon kahden vuoden mittaiselle kaudelle. Nuorisovaltuustolla on myös Kainuun liitosta ja Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän kummivaltuutetut, joita on yhteensä seitsemän. Kummivaltuutetut pyritään nimeämään valtuustojen poliittisista puolueista ja ryhmistä.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Nykyisin liitolla on neljä vakituista työntekijää, pääsihteeri, järjestökoordinaattori, osallisuusasiantuntija ja viestintäasiantuntija. Lisäksi liitossa työskentelee projektityöntekijöitä eri hankkeiden yhteyksissä.

title: Riikka Karppinen

text: Karppinen asui koko lapsuusikänsä Sodankylän Kersilön kylässä, jossa ainoa lapsi hänen lisäkseen oli hänen isoveljensä. Nuoruudessaan Karppinen toimi Sodankylän nuorisovaltuuston varapuheenjohtajana ja Suomen Nuorisovaltuustojen liitto – NuVa ry:n edustajiston jäsenenä. Hän valmistui ylioppilaaksi joulukuussa 2012 Sodankylän lukiosta.

title: Espoon nuorisovaltuusto

text:
Espoon nuorisovaltuuston vaaleissa valitaan 40 edustajaa kaksivuotiskaudelle. Vuonna 2014 alkavalle kaudelle piti valita 40 valtuutettua, mutta hakijoita oli vain 42, joten Espoon kaupunginhallitus päätti päästää kaikki hakijat sisään.
Nuorisovaltuuston puheenjohtajistoon kuuluu puheenjohtajan lisäksi kaksi varapuheenjohtajaa. Puheenjohtajisto valitaan vuodeksi kerrallaan.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Nuva ry:llä on kymmenen jäsenjärjestöä, jotka vastaavat kukin oman toiminta-alueensa nuorisovaltuustojen toiminnan tukemisesta. Piirijärjestöjen tarkoituksena on huolehtia nuorisovaltuustojen toimintaedelltyksistä alueellisella tasolla ja lisätä yhteistyötä piirin alueella toimivien nuorisovaltuustojen välillä.

title: Espoon nuorisovaltuusto

text: Espoon nuorisovaltuusto perustettiin maaliskuussa vuonna 1997. Päätös nuorisovaltuuston perustamisesta ei sisältänyt tarkkoja ohjeita nuorisovaltuuston tehtävistä tai toimintatavoista, vaan näiden suunnittelu jätettiin valtuuston vastuulle. Ensimmäinen nuorisovaltuusto valittiin postivaaleilla, joissa 13–20 -vuotiaat nuoret saivat äänestää ja asettua ehdokkaaksi. 81 ehdokkaasta valittiin tällöin 40 nuorisovaltuutettua.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2001 ja sen jälkeen toiminta on ollut huimassa kasvusuunnassa.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Vuonna 2012 Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto laajensi valtakunnallisten koulutustapahtumien tarjontaansa järjestämällä ensimmäisen Aktiivipäivät HC -tapahtuman Hyvinkäällä. Tapahtuma oli tarkoitettu kokeneille nuorisovaltuustotoimijoille ja siellä osallistuneille tarjottiin entistä yksilöllisempää koulutusta. Vuonna 2016 liitto laajensi valtakunnallista koulutustarjontaansa järjestämällä Aktiivipäivät PRO -tapahtuman kokeneille nuorisovaltuustotoimijoille.

title: Riina Lumme

text: Riina Lumme (s. 7. heinäkuuta 1992) on turkulainen vihreitä edustava kaupunginvaltuutettu ja maakuntavaltuuston jäsen. Työkseen Lumme on Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto Nuva ry:n osallisuusasiantuntija. Hän toimi Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) puheenjohtajana vuonna 2017.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Ensimmäiset nuorisovaltuustojen puheenjohtajille tarkoitetut Puheenjohtajapäivät järjestettiin keväällä 2001 Kuopiossa Kuopion nuorisovaltuuston järjestämänä. Saman vuoden syksyllä Nuoret Vaikuttajat ry. otti itselleen myös tästä tapahtumasta järjestelyvastuun, kun puheenjohtajapäivät järjestettiin Vihdin Nummelassa. Tämän jälkeen Puheenjohtaja-päiviä järjestettiin vielä muutaman vuoden verran, kunnes Nuva ry:n koulutustoiminta suunniteltiin uusiksi.

title: Jyrki Katainen

text: Katainen on ollut vuodesta 2003 naimisissa entisen SM-tason jalkapalloilijan Mervi Kataisen (o.s. Kuittinen) kanssa. Mervi Katainen oli Suomen nuorisovaltuustojen liiton ensimmäinen puheenjohtaja. Kataisilla on vuosina 2005 ja 2008 syntyneet tyttäret.

title: Steinerkoulu

text: Steinerkasvatuksen liiton edeltäjä, Steinerpedagogiikan seura on edustanut steinerpedagogiikkaa Suomessa jo ennen ensimmäisen steinerkoulun perustamista Suomeen. Steinerkasvatuksen liiton ensimmäinen puheenjohtaja Jarno Paalasmaa toimi myös Steinerpedagogiikan seuran puheenjohtajana. Aiempia seuran puheenjohtajia ovat olleet mm. Reijo Wilenius, Marja Dahlström, Lea Blåfield ja Simo Taimi.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Vuonna 2016 liitto järjesti yhteistyössä Valtiovarainministeriön kanssa Nuorten Vaikuttajien Huipputapaamisen, joka kokosi yhteen nuorisovaltuustojen puheenjohtajat ympäri Suomea tuomaan kuntiensa nuorten näkemyksiä Sipilän hallituksen maakunta- ja tulevaisuuden kunta -reformeihin. Huipputapaaminen järjestettiin toisen kerran Helsingissä toukokuun lopussa 2017 yhteistyössä Valtion Nuorisoneuvoston kanssa. Huipputapaaminen huipentui eduskunnan puhemiehen vastaanottoon Pikkuparlamenttiin. [2] Vuoden 2017 aikana liitto aloitti Maakunnallisen nuorisovaltuustojen perustamis- ja kehittämishankkeen kehittääkseen nuorten osallisuutta maakuntahallintoon nuorisovaltuustojen avulla.

title: Kainuun liitto

text: Maakunnallinen nuorisovaltuusto tekee yhteistyötä Kainuun liiton, Kainuun kuntien ja maakunnan sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän kanssa. Kainuun liitto hoitaa useita käytännön asioita liittyen nuorisovaltuuston toimintaan, joita ovat esimerkiksi kokouskutsut, esityslistojen laatiminen ja ohjauksen antaminen pöytäkirjojen tekemiseen ja päätöksenteon käytäntöihin.

title: Nuorisovaltuusto

text: Nuorisovaltuustojen kattojärjestö Nuoret Vaikuttajat ry. perustettiin Allianssiristeilyllä keväällä 1998. Nuoret Vaikuttajat ry. vaihtoi nimensä Suomen Nuorisovaltuustojen liitto - Nuva ry:ksi vuoden 2004 vuosikokouksessaan Raahessa, ja edelleen Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry:ksi vuoden 2015 vuosikokouksessaan Tampereella.

title: Salon Nuorisovaltuusto

text: Salon nuorisovaltuusto toimii Salon kaupungissa toimiva nuorisovaltuusto. Se on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton, toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen ja kiinnostukseen toimia mukana valtuustossa. Nuorisovaltuustoon kuuluu Salossa vähintään 5 ja enintään 15 valtuutettua, jotka valitaan demokraattisesti vaaleilla. Salon nuorisovaltuustolla on läsnäolo- ja puheoikeus Salon kaupungin lautakunnissa ja valtuustossa. Nuorisovaltuustolle valitaan oma puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kaksi sihteeriä.

title: Raision nuorisovaltuusto

text: Raision nuorisovaltuusto on Raision kaupungin vuonna 2018 perustama nuorisovaltuusto. Valtuusto koostuu 15 jäsenestä, mukaan lukien puheenjohtaja, varapuheenjohtajat ja sihteerit. Nuorisovaltuuston puheenjohtajana toimi vuonna 2018 Ville Virtanen, hänet valittiin puheenjohtajaksi 26.maaliskuuta järjestäytymiskokouksen yhteydessä. Ville Virtanen on Raision nuorisovaltuuston historian ensimmäinen puheenhohtaja. Puheenjohtaja Virtanen on puheenjohtajuutensa lisäksi Varsinais-Suomen nuorin sotaveteraaniliiton kannattajajäsen ja innokas kunniamerkkien keräilijä. Virtanen on Raision lukion 2.vuoden opiskelija.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Nuva ry. järjestää vuosittain liittokokouksen, jossa valitaan puheenjohtajisto sekä liittohallituksen jäsenet. Vuoden 2019 puheenjohtajaksi liittokokous valitsi Sami Salmisen Heinolasta.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Yhdistyksen ensimmäinen jäsenille suunnattu Vaikute-lehti lähetettiin jäsenille vuonna 2003. Samoihin aikoihin näki päivänvalon myös ensimmäinen sähköinen uutiskirje E-Vaikute. Viimeinen painettu lehti ilmestyi joulukuussa 2011, ja Vaikute siirrettiin verkkoon kaikille vaikuttamisesta kiinnostuneille nuorille avoimeksi monimediajulkaisuksi . Sähköpostikirje E-Vaikute on edelleen käytössä ja lähetetään jäsenistölle kerran kuussa.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja nuorten vaikuttajaryhmien edunvalvonta-, palvelu- ja yhteistyöjärjestönä. Liitto järjestää vuosittain erilaisia valtakunnallisia koulutuspäiviä.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Vuonna 1998 perustettu järjestö toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden paikallisten nuorisovaltuustoihin rinnastettavien nuorten vaikuttajaryhmien edunvalvonta-, palvelu- ja yhteistyöjärjestö. Liitto toimii yhteistyöelimenä kaikille Suomen nuorille vaikuttajille ja nuorten vaikuttajaryhmille, jotka pyrkivät parantamaan nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia kunta- alue- ja valtakunnantasolla.[1] Nuva ry. edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa.

title: Nuorisovaltuusto

text: Ensimmäinen pysyväksi tarkoitettu nuorisovaltuusto perustettiin Kangasalle vuonna 1995. Samoihin aikoihin sai alkunsa myös toinen yhä olemassa oleva nuorisovaltuusto Lapualle. Vuoden 1996 lopussa starttasi ensimmäinen eteläisen Suomen nuorisovaltuusto Vihtiin ja pian sen jälkeen alkoivat nuorisovaltuustot vallata myös isommat kaupungit, kun Kuopio ja Espookin saivat omansa.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry. on nuorten osallisuuden asiantuntija.

title: Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

text: Vuonna 2003 järjestö saavutti ensimmäistä kertaa valtionapukelpoisuuden ja tuolloin liittoon palkattiin ensimmäinen työntekijä. Työntekijä muuttui kokopäiväiseksi paria vuotta myöhemmin.

title: Vantaan nuorisovaltuusto

text: Vantaan nuorisovaltuusto oli ensimmäinen Suomessa, joka sai läsnäolo- ja puheoikeuden kaupunginvaltuuston kokouksiin. Vantaan nuva on myös ensimmäinen nuorisovaltuusto, joka laati itselleen strategian. Strategia laadittiin vuonna 2011 ja sitä päivitetään kausittain nuorisovaltuuston tahtotilan mukaisesti. Strategiassa esiintyvät nuorisovaltuuston yksitoista ainutlaatuista arvoa, joita ovat muun muassa avoimuus ja suvaitsevaisuus.


query: Mikä on lähin maankaltainen planeetta?

title: Proxima Centauri b

text: Proxima Centauri b (myös nimellä Proxima b[1][2]) on eksoplaneetta, joka kiertää Proxima Centauria. Kentaurin tähdistössä sijaitseva punainen kääpiötähti Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti. Proxima Centaurin etäisyys meistä on noin 4.2 valovuotta (1,3 parsekia, 40 · 1012 km:a). Proxima b on Aurinkokuntaa lähin tunnettu eksoplaneetta sekä lähin tunnettu mahdollisesti elinkelpoinen eksoplaneetta.

title: Maankaltainen planeetta

text: Tässä "R" on planeetan säde kilometreinä, ja "ρ" planeetan tiheys g/cm eli kg/dm. Tämän säännön mukaan Maa on Aurinkokunnan kiviplaneetoista tihein, koska se on myös suurin. Merkuriuksen kokoonsa nähden suuren tiheyden arvellaan johtuvan siitä, että sen syntyvaiheessa suuri törmäys pyyhki siltä kivivaipan pois. Tällöin Merkurius olisi ollut alkujaan Marsin kokoinen.

title: Merkuriuksen tutkimus

text: Merkurius on maankaltainen kiviplaneetta, jolla on kraattereiden täyttämä pinta. Se on Aurinkoa lähin aurinkokunnan planeetta, ja kiertää tähden 88 vuorokaudessa. Merkuriuksen pintalämpötilat vaihtelevat voimakkaasti: korkeasta 340 celsiusasteesta kylmään −140 celsiusasteeseen. Merkuriuksella on myös planeetoista pienin säde ja toiseksi suurin tiheys (Maan jälkeen).

title: Maankaltainen planeetta

text: Tyypillisesti planeetan ytimen tiheys on luokkaa 10 kg/dm, ja planeetan pinta-aines noin 3 kg/dm.

title: Maankaltainen planeetta

text: missä "R" on planeetan säde Maan säteinä, ja "M" massa Maan massoina. Suureet "a" ja "b" ovat vakioita. Planeetan säde kasvaa hieman hitaammin, kuin sen pysyminen saman tiheyksisinä lisättäessä massaa. Tämä johtuu siitä, että suuremmat planeetat puristuvat oman painonsa vaikutuksesta enemmän kokoon. Pienelle kuulle tai planeetalle, jonka massa on 0,01–1 Maan massaa, niin ylläolevassa skaalauslaissa "a" = 1 ja "b" = 0,306. Jos massa olisi Maan massaa suurempi, välillä 1–10 Maan massaa, niin likimain "a" = 1 ja "b" = 0,274.

title: Planeetta V

text: Chambers ja Lissauer esittivät, että aiemmin tuntematon maankaltainen planeetta oli joskus olemassa eksentrisellä ja epävakaalla kiertoradalla Auringon ympärillä ainakin neljä miljardia vuotta sitten. He esittävät planeetan, jota he kutsuivat Planeetta V:ksi, tuhoutuneen Hadeeisen aionin aikana tapahtuneessa asteroidimyrskyssä joutuessaan syöstyksi Aurinkoon.

title: Barnardin tähti

text: Barnardin tähti on himmeä punainen kääpiötähti, joka sijaitsee noin 6 valovuoden päässä Maasta, Käärmeenkantajan tähdistön suunnalla. Tähti on Aurinkoa toiseksi lähin tähtijärjestelmä kolmoistähti Alfa Centaurin jälkeen, eli neljänneksi lähin yksittäinen tähti. Himmeytensä takia se ei kuitenkaan näy paljain silmin. Tähti tunnetaan erityisesti siitä, että sen ominaisliike suhteessa muihin tähtiin on suurempi kuin yhdelläkään muulla tunnetulla tähdellä. Vuonna 2018 tähden läheltä löydettiin jäinen planeetta.

title: Perpetuum

text: Ei niin kaukaisessa tulevaisuudessa outo poikkeama avaa universumin portit ihmisille. Tämän myötä uusi teknologia, energia, informaatio ja atomin kokoiset esineet voidaan kuljettaa minne tahansa avaruudessa. Kaikista löydöistä mielenkiintoisin on maankaltainen planeetta, jossa ihmiskunta löytää uusia energianlähteitä, jotka ovat elintärkeitä sen kehitykselle. Tiellä on kuitenkin yksi este - planeettaa asuttavat synteettiset robotinkaltaiset elämänmuodot. Niiden teknologia ja resurssit ovat ihmiskunnan uuden valloituksen määränpäänä. Pelaajat voivat ottaa osaa monilla projektin osa-alueilla taistellen etulinjassa alueista, kehittäen jo rakennettua infrastruktuuria, vaihtaen hyödykkeitä ja palveluita ja jopa päättäen omat päämääränsä ja perustaen omia muita pelaajia yhdistäviä yhtiöitään.

title: Maankaltainen planeetta

text: Meidän tuntemamme maankaltaiset planeetat ovat silikaattipohjaisia. On teoreettisesti mahdollista, että olisi myös planeettoja, joiden maaperä muodostuisi hiilipohjaisista mineraaleista, kuten eräissä meteoriiteissa (nk. hiilikondriitit). Hiilipitoisia kappaleita esiintyy runsaasti asteroidivyöhykkeellä, mikä voidaan päätellä mm. tutkimalla asteroideista heijastunutta valoa sekä arvioimalla maahan syöksyneiden meteoriittien kiertoratoja. Hiilipitoisia planeettoja voisi kutsua myös karbidiplaneetoiksi tai peräti timanttiplaneetoiksi, sillä timanttikin on tietyllä tavoin kiteytynyttä hiiltä ja hyvin hiilipitoisen planeetan suurpaineiset sisäosat olisivat timanttia, jos planetan massa on kyllin suuri. Muilta osin hiili olisi enimmäkseen grafiittina. Myös hiiliplaneetan ytimenä olisi raskas rautaydin. Hiilen hapettumistaipumuksen vuoksi näillä planeetoilla ei luultavasti olisi happea yhtä runsaasti kuin silikaattiplaneetoilla.

title: Maankaltainen planeetta

title: Kepler-37

text: Tähteä lähin planeetta, Kepler-37b, on pienin tällä hetkellä tunnettu eksoplaneetta. Se on noin Kuun kokoinen ja muistuttanee olosuhteiltaan Merkuriusta.

title: Alfa Centauri

text: Tähtijärjestelmästä on löydetty myös kaksi eksoplaneettaa. 16. lokakuuta 2012 Alfa Centauri B:tä kiertämästä havaittiin mahdollisesti noin Maan massainen planeetta, Alfa Centauri Bb. Se oli siihen mennessä lähin löydetty eksoplaneetta. Planeetta kiertää emotähteään hyvin lähellä, vain 6 miljoonan kilometrin päässä 3,2 päivän kiertoajalla. Tämän vuoksi uskotaan, että planeetta on elämälle sopimaton laavaplaneetta, jonka tyypillinen pintalämpötila on noin 1 200 °C. Myöhemmin löytöä on epäilty, ja 10. heinäkuuta 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan planeettaa ei välttämättä ole olemassa. Varmuutta asiasta ei ole vielä saatu.

title: Gliese 581 c

text: Gliese 581 c on eksoplaneetta, joka kiertää punaista kääpiötähteä Gliese 581:tä mahdollisesti elinkelpoisella vyöhykkeellä, noin 10 miljoonan kilometrin etäisyydellä tähdestä. Eksoplaneetan massa on noin viisi Maan massaa, mikä tekee siitä supermaan. Planeetan halkaisija on 1,5 kertaa suurempi kuin Maan eli vajaat 20 000 kilometriä. Gliese 581 sijaitsee 20,4 valovuoden päässä Maasta Vaa'an tähdistön suunnassa. Se on 87. lähin tähti Auringosta. Stéphane Udryn johtama tutkijaryhmä julkaisi tiedon planeetan löytymisestä 24. huhtikuuta 2007. Gliece 581 c on toinen aurinkokunnasta löydetty planeetta, ja järjestyksessä kolmas. Se oli pienin aurinkokunnan planeetta, mutta 21. huhtikuuta 2009 löydettiin Gliese 581 e, vielä pienempi planeetta. Gliese 581 e:stä tuli pienin tunnettu eksoplaneetta.

title: Gliese 581 f

text: Planeetan massa on vähintään 7 Maan massaa, mikä viittaa siihen että se voi olla joko suuri maankaltainen planeetta (supermaa) tai Neptunuksen kokoinen kaasujättiläinen. Se kiertää tähteä 0,758 AU:n pääsytä, mikä on hieman enemmän kuin Venuksen etäisyys omasta Auringostamme. Planeetta on silti liian kylmä, että siellä voisi olla nestemäistä vettä, sillä Gliese 581 on punainen kääpiö. Muilla aurinkokunnan planeetalla voisi silti teoriassa olla nestemäistä vettä.

title: Maankaltainen planeetta

text: Näiden relaatioiden avulla voidaan teoreettisesti arvioida tulevaisuudessa löydettävien Maan kokoluokkaa olevien tai suurempien eksoplaneettojen, supermaiden kokoja. Eräiden laskujen mukaan Maan tyyppisen kahden Maan massaisen planeetan säde on noin 7 800 km ja kolmen Maan massaisen 8 600 km.

title: Elinkelpoinen planeetta

text: Aurinkoa muistuttava tähti Auringonkaltainen tähti Auringon kaksonen Ekstremofiilit Elinkelpoinen vyöhyke Maankaltainen planeetta Neutronitähtijärjestelmien elinkelpoisuus Planeettojen kaasukehät Planeettojen pintalämpötilat Terraformointi Vaihtoehtoinen biokemia Pakonopeus Pintagravitaatio

title: Maankaltainen planeetta

text: Maankaltainen planeetta eli kiviplaneetta tai terrestrinen planeetta () on Maan, Venuksen, Marsin ja Merkuriuksen tyyppinen planeetta, jolla on enimmäkseen raudasta ja jossain määrin myös muista metalleista muodostunut ydin, kiviaineksesta muodostunut sula vaippa sekä kiinteä kuori.

title: Merkurius

text: Merkurius (symboli:) on aurinkokunnan pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri on planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa. Merkurius on kuiva, kuollut ja käytännössä kaasukehätön maankaltainen kiviplaneetta. Sen törmäyskraatterien täyttämä pinta muistuttaa Kuun pintaa. Kaasukehän puutteen takia planeetan lämpötilan vaihtelut ovat suuria: ne vaihtelevat noin 100 K:n (−173 °C) yölämpötiloista 700 K:n (427 °C) päivälämpötiloihin.

title: Maankaltainen planeetta

title: Maankaltainen planeetta

text: Toisaalta maankaltaisen planeetan massan ja säteen välillä on suhde.

title: Proxima Centauri b

text: Proxima b on maankaltainen planeetta, joka kiertää tähtensä arvioidun elinkelpoisen vyöhykkeen sisällä. Proxima b:n arvioidaan kiertävän keskustähteään ns. termodynaamisen tasapainon alueella, jossa vesi voi olla pinnalla nestemäisenä.[3][6][7] Planeetta saattaa pyöriä hitaasti tai kääntää saman puolensa Proximaa kohti.

title: Alfa Centauri Bb

text: Alfa Centauri Bb on mahdollinen eksoplaneetta, joka kiertää Auringon naapuritähteä Alfa Centauri B noin 4,36 valovuoden päässä Maasta, Kentaurin tähdistön suunnalla. Jos planeetan olemassaolo varmistettaisiin, löytö olisi erityisen merkittävänä, sillä se olisi Maata lähin löydetty eksoplaneetta ja pienimassaisin auringonkaltaista tähteä kiertävä planeetta.

title: Maankaltainen planeetta

text: Suurin osa maankaltaisten planeettojen aineesta on yleensä silikaattikiveä. Maankaltaiset planeetat kiertävät melko lähellä Aurinkoa, meidän Aurinkokunnassamme alle kahden AU:n päässä siitä. Aurinkokuntamme neljästä maankaltaisesta planeetasta kolmella (Venus, Maa ja Mars) on kaasukehä. Venus ja Maa ovat lähes samankokoisia, kun taas Merkurius ja Mars ovat huomattavasti näitä kahta pienempiä. Maankaltaisten planeettojen lisäksi Aurinkokunnassamme on myös suurelta osin kaasusta muodostuvia jättiläisplaneettoja sekä jäisiä kuita.

title: Maankaltainen planeetta

text: Vaikka niin kutsuttuja supermaapalloja jo tunnetaankin, toistaiseksi varmoja havaintoja varsinaisista maankaltaisista planeetoista muissa aurinkokunnissa ei ole. Helmikuussa 2009 julkaistu CoRoT-Exo-7b on kuitenkin suurella todennäköisyydellä ensimmäinen tällainen. Havaintojen puuttuminen on kuitenkin ennen kaikkea tekninen ongelma: maankaltaisten planeettojen pieni massa ja läpimitta tekevät toistaiseksi niiden havaitsemisen liian vaikeaksi. Tilanteen voidaan odottaa muuttuvan uuden sukupolven etsintäteleskooppien myötä.

title: Maankaltainen planeetta

text: Aurinkokunnan muut kiviplaneetat paitsi Merkurius noudattavat tiheyslakia

title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauria kiertää elokuussa 2016 löydetty eksoplaneetta, Proxima Centauri b. Planeetta on Maata lähin koskaan löydetty eksoplaneetta sekä myös eräs pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista.

title: Gliese 674 b

text: Planeetta kiertää emotähteään 0,039 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on 4,693 päivää. Planeetan massa vastaa noin 11,7 Maan massaa. Se on emotähteään lähellä kiertävä kuuma neptunus, ja koostumukseltaan kaasuplaneetta tai maankaltainen planeetta.

title: Titiuksen–Boden laki

text: Merkurius on Aurinkoa lähin planeetta. Sen etäisyyttä voidaan merkitä lyhenteellä MU. Kun Maan etäisyyttä Auringosta merkitään AU, niin MU on noin 0,4 AU. Voidaan laskea etäisyyksiä eri planeetoille yksikössä MU ja etsiä lainalaisuuksia näiden välille.

title: Maankaltainen planeetta

text: Kuun, Vestan ja joidenkin kiviplaneettojen päiväntasaajasäteitä ja tiheyksiä.

title: Elinkelpoinen planeetta

text: Jos planeetta asutetaan tai sinne tuodaan bakteereita muualta, sen ominaisuuksien ei tarvitse olla täsmälleen Maan ominaisuuksia vastaavia kuten planeetoilla, joilla elämä kehittyy Maan tapaan. Asutuskelpoinen planeetta on maankaltainen planeetta, jonka massa on yli 0,4 Maan massaa ja ilmanpaine alle 0,05–8 atm. Planeetan pintalämpötilan olisi oltava yli -45°C. Planeetan etäisyys Auringon tyyppisestä keskustähdestä saattaisi olla 0,65–1,35 AU. Tällaisen planeetan saattaisi jokin muualta tullut sivilisaatio helpostikin asuttaa.

title: Gliese 777

text:
Planeetta Gliese 777Ab:n rata on 3,92 AU:n päässä ja kiertoaika noin 2 890 päivää. Radan soikeus 0,36.
Planeetan lähin etäisyys on silloin 2,50–5,34.
Planeetan massa on yli 1,5 Jupiterin massaa ja säde 0,998 Jupiterin sädettä. Planeetan arvioitu lämpötila on 117 Kelviniä ja tiheys noin 2 060.


query: Tuleeko aseluvan hakijan olla 18-vuotias?

title: Aselupa

text: Aseluvan hakijan on oltava vähintään 18 vuotta täyttänyt. Jos aselupaa haetaan pistoolille, pienoispistoolille, revolverille tai pienoisrevolverille taikka niiden osalle on hakijan oltava vähintään 20 vuotta täyttänyt. Ennen vuoden 2011 aselakimuutosta aselupa voitiin myöntää myös 15 vuotta täyttäneelle. Hakijan tulee myös olla terveydentilansa ja käyttäytymisensä puolesta sopiva pitämään hallussaan ampuma-asetta ja aseen osaa. Esimerkiksi rikollinen menneisyys tai päihteiden väärinkäyttö voivat olla luvan saamisen este. Lisäksi asevelvollisen on esitettävä selvitys suoritetusta varusmies- tai siviilipalveluksesta. Jos palvelusta ei ole suoritettu, asevelvollisen on esitettävä määräys aloittaa palvelus taikka päätös palveluksesta vapauttamisesta, palvelusajankohdan siirrosta tai palveluksen keskeyttämisestä syineen.[1][16]

title: Liikenneopettaja

text: Liikenneopettajan ammatissa toimimista varten on haettava Liikenne- ja viestintävirastolta liikenneopettajalupa. Luvan hakijan on oltava vähintään 23-vuotias, liikenneopettajan erikoisammattitutkinnon pakolliset osat suorittanut ja hänellä tulee olla opetettavan kulkuneuvon tai sitä ylemmän luokan ajo-oikeus vähintään kolmen vuoden ajalta. Hakija ei saa olla ajokiellossa, hänen on täytettävä yleisimpien ajokorttiluokkien terveysvaatimukset ja oltava henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan pätevä liikenneopettajaksi.

title: Aselupa

text: Jos aselupa hyväksytään hakemuksen mukaisesti, hakijalle ei anneta erillistä hallintopäätöstä eikä valitusosoitusta vaan hakija saa lupaviranomaiselta aseluvan/hankkimisoikeuden. Aseluvalla/hankkimisoikeudella saa ostaa myös hankittuun aseeseen sopivia patruunoita. Hankkimisoikeuden voimassaolon aikana on hankittava ehtojen mukainen ampuma-ase tai sen osa, jos lupaa ei käytetä on se palautettava poliisilaitokselle. Aseen tai sen osan hankkimisen jälkeen se on vietävä poliisilaitokselle näytettäväksi 30 päivän kuluessa ostopäivästä, kuitenkin viimeistään hankkimisoikeuden voimassaoloaikana. Hankkimisoikeus ja henkilötodistus on myös oltava näytössä mukana. Jos ase tai sen osa hyväksytään saa henkilö aseen tai sen osan mukaansa. Näytön jälkeen aselupa tulee hakijalle postitse ja se myönnetään määräajaksi tai toistaiseksi voimassa olevana. Ensimmäiseen aseeseen lupa myönnetään lähes aina määräaikaisena.[14][2]

title: Ranskan muukalaislegioona

text: Kielivaatimuksia ei ole, mutta pitää osata lukea ja kirjoittaa omalla äidinkielellä. Ranskan kielen oppii palveluksen aikana. Hakijan tulee olla 17–39-vuotias mies, mukana tulee olla henkilöllisyyspaperit (voimassa oleva passi) ja fyysisen kunnon tulisi olla hyvä. Koulututodistuksia ei tarvita, mutta muut viralliset asiakirjat esim ajokortti, virkatodistus (apostille-todistus) ja mahdolliset oikeuden päätökset etc.. Ranskan kansalainen voi kuitenkin hakea vanhempien allekirjoittamalla lupalapulla legioonaan jo 17-vuotiaana. Tatuointeja ei saa olla näkyvillä paikoilla, kuten kasvoissa, kämmenissä tai kaulalla. Rikolliset luovutetaan poliisille. Silmälasit voivat olla este palvelukseen pääsemiselle, mutta jos hakijoita on vähän, myös lasilliset pääsevät sisään.

title: Patentti

text: Patenttihakemus tulee julkiseksi jo hakemusvaiheessa 18 kuukauden salassapitoajan jälkeen, ellei hakija peruuta hakemusta ennen sitä. Suomeen tehtyjen suorien kansallisten patenttihakemusten perustiedot (hakija, hakemusnro, hakemuksen tekemispäivä, patenttiasiamiehen tiedot) ovat julkisia hakemuksen tekemispäivästä ja ne löytyvät muun muassa Patentti- ja rekisterihallituksen PatInfo-tietokannasta. Patenttihakemuksen käsittely voi kestää useita vuosia. Kun patentti on myönnetty, myöntämispäivästä alkaa yhdeksän kuukauden aika, jolloin kenellä tahansa on Suomen lain mukaan mahdollisuus tehdä väite Patentti- ja rekisterihallitukselle ja vaatia patentin kumoamista. Väitteessä on perusteltava, miksi patenttia ei olisi pitänyt myöntää. Patentti saa lainvoiman, ellei väitteitä esitetä tai hyväksytä. Väite on paljon mitätöimisoikeudenkäyntiä halvempi keino.

title: Elinkautinen vankeus

text: Rikoksentekijän ollessa alle 18-vuotias rikosta suorittaessa, rangaistuksen, joka muuten voitaisiin tuomita elinkautisena, tulee olla vähintään kaksi ja enintään kaksitoista vuotta vankeutta.[12]

title: Green Card

text: Vuoden 2008 lottoon lähetettiin yli 6,4 miljoonaa hakemusta. Tämä on lisääntynyt vuoden 2007 5,5 miljoonasta hakemuksesta. Suurin osa hakemuksista tulee Afrikasta ja Aasiasta: yli 41 prosenttia kaikista hakemuksista tulee Afrikasta, 38 prosenttia Aasiasta, 19 prosenttia Euroopasta ja kaksi prosenttia Etelä-Amerikasta, Väli-Amerikasta ja Karibialta. Suurin osa hakijoista oli Bangladeshista (yli 1,7 miljoonaa hakijaa), Nigeriasta (684 735) ja Ukrainasta (619 584).

title: Aselupa

text: Rinnakkaislupa, eli rinnakkainen oikeus ampuma-aseen tai sen osan hallussapitoon, voidaan myöntää aseluvan haltijan suostumuksella ja mikäli muut aselupaa koskevat edellytykset täyttyvät. Rinnakkaislupa voidaan myöntää erityisen painavasta syystä 18-19-vuotiaalle kun haettavana on pistooli, pienoispistooli, revolveri tai pienoisrevolveri. Rinnakkaislupa voidaan myöntää myös 15-17-vuotiaalle, huoltajien suostumuksella ja ainoastaan haulikkoon, kivääriin, pienoiskivääriin tai yhdistelmäaseeseen.[15]

title: Korkeakoulu

text: Yliopistoihin haki keväällä 2015 noin 74 000 hakijaa, joista ensisijaisia hakijoita oli 66 000. Opintoihin valittiin noin 18 700 henkilö, joista 15 562 aloitti opiskelut. Eniten hakijoita keräsivät Helsingin yliopisto (24 283), Turun yliopisto (16 348) ja Tampereen yliopisto (14 654). Syksyn 2015 haussa 1 695 hakijasta valittiin opiskelut aloitti 211. Eniten syksyn haussa valittiin opiskelijoita Jyväskylän yliopistoon (139).

title: Myrsky (vuoden 2008 elokuva)

text: Kolme näyttelijää elokuvan pääosiin haettiin koekuvauksien kautta, joihin osallistui 2 000 hakijaa. Elokuvan pääosissa ovat yhdeksänvuotias Ronja Arvilommi, 15-vuotias Sara Tammela, 18-vuotias Antti Väre sekä Laura Malmivaara ja Janne Virtanen. Lisäksi elokuvassa esiintyy sivurooleissa joukko suomalaisia eturivin näyttelijöitä, kuten Outi Mäenpää, Ville Virtanen, Mikko Kivinen ja Kristiina Elstelä.

title: Olli Immonen

text:
Immonen on arvostellut vuoden 2011 aselakia. Hänen mielestään lailla hankaloitetaan aseharrastusta ja kuormitetaan poliisin voimavaroja. Immonen on arvostellut poliisin tiedonsaantioikeuden lisäämistä aseluvan hakijan terveydentilan osalta. Hänen mukaansa tämä saattaa tuhota lääkärin ja potilaan välisen luottamussuhteen. Immosen mielestä asekohtaisesta lupajärjestelmästä tulisi luopua ja siirtyä henkilön soveltuvuutta arvioivaan ”aseajokorttijärjestelmään”. Samalla voitaisiin luopua asekohtaisesta tarveharkinnasta sekä tiettyjen aseluokkien, kuten taskuaseiden valvonnasta.
Immonen on sanonut arvostavansa enemmän modernia länsimaista kulttuuria kuin islamilaista kulttuuria, mutta pitävänsä ihmisiä samanarvoisina ihonväristä riippumatta. Immosen mukaan islam on ”suvaitsematon, hyvin alkeellinen, vapautta rajoittava ja ihmisoikeuksia loukkaava uskonto”. Hänen mukaansa muslimit ”hirttävät homoja”, ”alistavat, raiskaavat ja joukkoraiskaavat naisia”, ”vainoavat juutalaisia” ja ”rakastavat Adolf Hitlerin "Taisteluni"-teosta”. Immosen mielestä ”islamisaatio on yksi merkittävimmistä suurista haasteista länsimaisessa yhteiskunnassa”. Hän uskoo, että ”nykyisen monikulttuurisuuskehityksen seurauksena tulemme näkemään tulevaisuuden Euroopassa lukuisia terrori-iskuja ja sisällissotia, jonka toisena sotivana osapuolena ovat nimenomaan islamilaisen kulttuurin edustajat”. Immosen mukaan ”maailma on täynnä esimerkkejä siitä, mitä tapahtuu, kun kivikautinen islamilainen kulttuuri törmää yhteen esimerkiksi modernin länsimaisen kulttuurin kanssa”.

title: Pennsylvanian yliopisto

text: Vuonna 2011 yliopisto hyväksyi 12,3 prosenttia hakijoista. Hakijoita oli 31 659. Vuoden 2011 valinnat olivat tiukimmat sitten yliopiston historian. Edellisinä vuosina yliopistoon on päässyt noin 15–20 prosenttia hakijoista. Kaikista tarkimmin yliopisto valitsee oppilaat oikeustieteelliseen, lääketieteelliseen ja kauppatieteelliseen tiedekuntaan. Yliopiston opiskelijoista noin 51,3 prosenttia on naisia. Yliopistoon hakee vuosittain noin 2500 ulkomaalaista opiskelijaa, joista noin 20 prosenttia hyväksytään. Suurin osa ulkomaalaisista opiskelijoista, noin 50 prosenttia, tulee Aasiasta ja noin 14 prosenttia tulee Europasta.

title: Upseerikoulutuksen historia Suomessa

text: Vuonna 1930 Kadettikouluun hakijan tuli olla alle 25-vuotias, ylioppilas, hyvämaineinen, ruumiinrakenteensa ja terveydentilansa puolesta aselajiin sopiva sekä reservinupseerina ylennettäväksi kelpaava, mutta näitä vaatimuksia tulkittiin väljästi. Opiskelijoiden saanti Kadettikouluun oli hankalinta 1940-luvun lopulla, jolloin tämän vuoksi kursseja aloitettiin kaksi kertaa vuodessa. Sittemmin tilanne on parantunut, ja nykyään hakijoita on vuosittain 400–500, joista noin 130 valitaan suorittamaan maisterintutkintoon tähtääviä opintoja.[1]

title: Työvoimapoliittinen lausunto

text: Työvoimavirkailija rekisteröi hakijan työ- ja elinkeinotoimiston tietojärjestelmään ja selvittää samassa yhteydessä hakijan edellisen työsuhteen päättymisen. Asiakkaan tulee todisteellisesti selvittää edellisen työn päättyminen, ja todistukseksi kelpaa työnantajan kirjallinen irtisanomis- ja lomautusilmoitus tai työntekijän oma työsopimuksen irtisanomisilmoitus. Mikäli hakija ei toimita selvitystä, työvoimavirkailija laatii lausunnon ilman selvityksiä ja antaa sen tiedoksi asiakkaalle.

title: Brittien huippumalli haussa

text:
Sarjan 4. tuotantokausi näytettiin Living-kanavalla. Voittaja oli 18-vuotias Alex Evans.
Sarjan 5. kaudella voittaja oli 18-vuotias Mecia Simson, joka voitti mallisopimuksen "Models 1":n kanssa, Editorial-kuvaukset muotilehteen ja rahapalkinnon.
Kilpailun toiseksi sijoittui Sophie Sumner.
Sarjan 6. kaudella voittaja oli 18-vuotias Tiffany Pisani.Sarjan 7. kauden voitti 20-vuotias Jade Thompson. "casting-jaksot"
Sarjan 8. kaudella oli mukana 14 tyttöä. Voittaja oli 18-vuotias Letitia Herod. Kauden juontajaksi jäi Elle MacPherson, ja muut tuomarit olivat Julien MacDonald, Whitney Port ja Tyson Beckford."casting-jaksot"

title: Haagin lapsikaappaussopimus

text: Jotta Haagin sopimusta voidaan soveltaa, tulee asuinpaikkamaastaan kaapatun lapsen olla alle 16-vuotias. Sekä lapsen kaappausta edeltäneen asuinvaltion että valtion, johon hänet on viety, tulee molempien olla Haagin sopimukseen sitoutuneita valtioita. Lapsen palautuksen hakijalla joko yksin tai toisen henkilön kanssa tulee olla oikeus määrätä lapsen asuinpaikasta ja hakijan on pitänyt myös olla todellisuudessa käyttänyt lapsen huoltoon liittyviä oikeuksia. Lapsen poisviemisen on täytynyt tapahtua ilman palautusta hakevan suostumusta.

title: Professori

text: Riippumatta siitä, täytetäänkö professuuri kutsumenettelyllä vai normaalilla hakuprosessilla, valitaan hakijoiden pätevyyden arvioijiksi vähintään kaksi asiantuntijaa, joiden tulee itse olla professorin pätevyyden saavuttaneita. Asiantuntijat ovat yleensä koti- tai ulkomaisten yliopistojen tai tutkimuslaitosten professoreita. Tieteellistä pätevyyttä arvioitaessa otetaan huomioon koko tieteellinen toiminta, joka kattaa tieteelliset luottamustehtävät ja tunnustukset, tutkimusprojektien johtamiset, opinnäytetöiden ohjaukset ja erityisesti hakijan julkaisut. Julkaisuista riittävän määrän tulee edustaa viran määriteltyä alaa. Asiantuntijat antavat tieteellisen toiminnan lisäksi lausunnon myös käytännöllisestä perehtyneisyydestä alaan.

title: Aselupa

text: Asetusta muutettiin seitsemän kertaa vuosina 1946, 1977, 1978, 1979, 1983, 1986 ja 1989. Vuonna 1946 asetukseen lisättiin kohta, jolla taskuaseen tai sotilasaseen sai myöntää vain, jos ase oli viran, toimen tai ammatin vuoksi välttämätön. Asetuksessa muutettiin myös ikärajoja siten, että hakijan oli oltava vähintään 15-vuotias, mutta 15-20-vuotiaalle voitiin myöntää holhoojan suostumuksella lupa vain metsästykseen ja tarkkuusammuntaan. Lisäksi asetuksesta poistettiin kohdat suojeluskunnista. Vuonna 1977 muutettiin lähinnä sanamuotoja ampuma-aseiden maastaviennistä koskevassa pykälässä. Vuonna 1978 lisättiin momentti, jolla lääninhallitus voi hakemuksesta myöntää poikkeuksia ampumaurheilussa tarvittavien ja muidenkin aseiden hankkimisesta annetuista määräyksistä. Vuonna 1979 muutettiin ensimmäistä pykälää, jolloin myös kaasupanosten laukaisemiseen verrattavat laitteet luokiteltiin ampuma-aseiksi. Vuonna 1983 muutettiin lähinnä sanamuotoja ja annettiin lupa hankkia ampumatarpeita hallussapitoluvalla. Vuonna 1986 tuli paljon muutoksia. Kivääriä, haulikkoa ja näiden yhdistelmää pidettiin helposti kätkettävänä, jos sen kokonaispituus oli alle 84 senttimetriä tai piipun pituus alle 45 senttimetriä, ja kaikkiin rajat alittaviin aseisiin, tai jos aseen halusi muokata rajojen alittaviin mittoihin, oli haettava lupa. Poliisin oli lisäksi kaikissa tapauksissa noudatettava erityistä varovaisuutta ja harkintaa sekä kiinnitettävä huomiota myös siihen, onko hakijan luonteenominaisuuksien ja elämäntapojen tai muiden seikkojen perusteella aihetta epäillä, että hakija käyttäisi ampuma-asetta väärin. Ikärajoja muutettiin siten, että hakijan oli oltava vähintään 15-vuotias, mutta 15-17-vuotiaalle voitiin huoltajien suostumuksella antaa lupa vain metsästykseen ja tarkkuusammuntaan. Aseen lainaamista henkilölle, jolla ei ole hallussapitolupaa, koskevaa pykälää muutettiin siten, että 18-vuotias, jolla on hallussapitolupa, voi välittömässä valvonnassaan antaa aseen lainaksi metsästykseen ja maaliinampumiseen myös sille, jolla ei ole hallussapitolupaa, alle 15-vuotiaalle kuitenkin vain huoltajan läsnä ollessa. Lisäksi poistettiin pykälät, joissa määrättiin rangaistukset asetuksen rikkomisesta. Vuoden 1989 muutoksen jälkeen valopistooleita ei enää luokiteltu ampuma-aseiksi.[47]

title: Kalastus

text: Suomen vapaa-ajankalastajien keskusliiton mukaan 1,7 miljoonaa suomalaista kalastaa ongella, pilkkivavalla tai katiskalla vähintään kerran vuodessa. Suomessa jokaisella on oikeus kalastaa yhdellä vavalla ilmaiseksi ongella, pilkillä ja silakkalitkalla. Viehekalastusta yhdellä vavalla saa harjoittaa jokainen alle 18-vuotias ja yli 64-vuotias ilman erillistä maksua. Muunlaista kalastusta kuin onkimista ja pilkkimistä harrastavan 18–64-vuotiaan tulee maksaa kalastonhoitomaksu valtiolle. Vuonna 2017 kalastonhoitomaksun suuruus oli kalenterivuodelta 39 euroa. Kalastonhoitomaksun kerää Metsähallitus , ja siitä saadut varat käytetään kalavesien sekä kalastusjärjestelyiden hoitoon sekä tiedottamiseen.

title: Sotilaspassi

text: Sotilaspassilla voidaan todistaa esteettömyys Suomen passin myöntämiselle, mikäli hakijana on 18–30-vuotias mieshenkilö. Ilman todistusta passi voidaan myöntää vain sen vuoden loppuun asti, kun hakija täyttää 28 vuotta.

title: Aselupa

text: Haastattelun jälkeen, jos Poliisi harkitsee kielteistä päätöstä on aseluvan hakijalla mahdollisuus kuulemiseen, jossa henkilö voi perustella ja antaa mielipiteensä asiasta vapaamuotoisesti kirjallisesti tai suullisesti. Kuulemisesta ilmoitetaan aina erikseen.[20]

title: Utin Laskuvarjokerho

text: Tandemhypylle osallistuvan tulee olla vähintään 15-vuotias. Alle 18-vuotiailta vaaditaan holhoojan suostumus.

title: Aselupa

text: Jos aseen aseluvan omistaja kadottaa luvan, tai lupa tuhoutuu tms. tulee tästä ilmoittaa lupaviranomaisille.

title: Henkilökortti

text: Poliisi myöntää henkilökortteja, alaikäisen henkilökortteja sekä väliaikaisia kortteja. Henkilökortti ja alaikäisen henkilökortti ovat voimassa 5 vuotta ja väliaikainen henkilökortti korkeintaan 4 kuukautta. Henkilökortti haetaan henkilökohtaisesti poliisilta, ja se maksetaan hakemusta jätettäessä. Henkilökorttia haettaessa on oltava mukana myös 1 valokuva, luotettava selvitys henkilöllisyydestä ja huoltajan suostumus, mikäli hakija on alle 18-vuotias. Alaikäisen henkilökorttia haettaessa ei tarvita huoltajan suostumusta, mutta se ei toimi matkustusasiakirjana. Henkilökortti noudetaan mieluiten henkilökohtaisesti poliisilaitokselta, mutta sen voi myös noutaa valtuutettu asiamies tai se voidaan pyynnöstä lähettää hakijalle postitse.

title: Aselupa

text: Aseluvan hakijalla on oltava hyväksyttävä käyttötarkoitus haettavalle aseelle tai aseen osalle, sekä hänen on täytettävä aseluvan saajaa koskevat ehdot. Jos hakija hakee lupaa metsästysperusteella on hakijan esitettävä luotettava selvitys harrastuksestaan, esimerkiksi todistus suoritetusta metsästäjätutkinnosta tai metsästyskortti. Jos hakija hakee lupaa ampumaurheilu ja -harrastus perusteella on hakijan esitettävä harrastuksestaan luotettava selvitys, esimerkiksi todistus harrastuskerroista, ampumapäiväkirja tai ampumaseuran jäsenkortti. Jos hankkimislupaa haetaan työtä varten on hakijan esitettävä selvitys siitä, että hän on koulutuksessaan tai muuten riittävästi perehtynyt ampuma-aseen turvalliseen käsittelemiseen ja että hänellä on hyväksyttävä peruste ampuma-aseen kantamiseen työssään, esimerkiksi työnantajan antama todistus.[2][11][12][14]

title: Skitsofrenia

text: Pysyvinä pidetyt sairaudet kuten skitsofrenia ovat Valviran mukaan usein adoption este.[179] Suomessa adoptiolautakunta kuitenkin arvioi hakijan soveltuvuuden ensin tapauskohtaisesti arvioiden lapsen etua. Hakijoilta edellytetään psyykkistä vakautta. Jos adoptiohakijan sairaus on krooninen, rajoittaa hänen mahdollisuuksiaan hoitaa lasta tai sen ennuste on huono, tulee hänen toimittaa lautakunnalle erikoislääkärin lausunto terveydentilastaan.[180] Jos hakijan sairaudenkuva siis olisi hyvin lievä tai hän olisi parantunut skitsofreniasta jo vuosikymmeniä aiemmin, korostuu erikoislääkärin arvion tarpeellisuuden kannalta se, että skitsofrenia on kuitenkin tapana nähdä pysyvänä sairautena.

title: Aselupa

text: Soveltuvuustesti oli käytössä vuosina 2011-2017. Soveltuvuustestillä arvioitiin henkilön taipumusta muun muassa itsetuhoisuuteen ja väkivaltaisiin tekoihin. Testi ei yksin ratkaissut aseluvan saantia vaan se oli yksi osa aineistoa, jota käytettiin kokonaisharkinnassa. Testi oli tietokonepohjainen 267 kyllä/ei-väittämää sisältävä profilointi. Testi oli voimassa kolme vuotta, jonka aikana sitä ei tarvinnut suorittaa uudelleen. Testi voitiin myös korvata lääkärin tai psykologin antamalla puoltolausunnolla hakijasta, joka ei ollut kuutta kuukautta vanhempi. Jos testiä ei saanut hyväksytysti läpi voi poliisi pyytää lisäselvitystä ja lääkärin- tai psykologintodistusta.[35]

title: Kirkkoherra

text: Hakuajan päätyttyä tuomiokapituli tutkii hakijoiden kelpoisuuden kirkkoherran virkaan. Ensisijaisesti tuomiokapituli tutkii, täyttävätkö virkaa hakeneet kirkkojärjestyksessä säädetyt kelpoisuusehdot eli että hänellä on tarvittavat tutkinnot (pastoraalitutkinto ja seurakuntatyön johtamisen tutkinto) ja että hänellä on kyseisessä seurakunnassa tarvittava kielitaito. Hakija ei ole kelpoinen virkaan, mikäli tuomikapituli arvioi, että häneltä esimerkiksi kypsyneisyytensä, nuhteettoman käytöksensä, aiemman kokemuksensa, tai terveydentilansa perusteella ilmeisesti puuttuvat viran hoitamiseen tarvittavat edellytykset. Lisäksi hakijan tulee täyttää perustuslaissa säädetyt yleiset nimitysperusteet julkisiin virkoihin eli hänellä tulee olla taitoa, kykyä ja koeteltua kansalaiskuntoa.

title: Aselupa

text: Poliisi haastattelee henkilökohtaisesti aseluvan hakijaa kerran, kaksi kertaa tai ei kertaakaan. Ensimmäistä lupaa haettaessa poliisi haastattelee aina. Haastattelussa pyritään selvittämään aseen hyväksyttävä käyttötarkoitus, käyttöpaikka ja hakijan asenne ampuma-aseita, sekä ampumaturvallisuutta kohtaan.[14]

title: Kotkan nuorisovaltuusto

text: Nuorisovaltuusto toimii kahden kalenterivuoden pituisina kausina. Kauden loputtua perustetaan aina uusi NuVa uutta kautta varten. Kauden loppu puolella NuVaan on mahdollista hakea, joko kirjallisesti tai nykyään myös netin välityksellä. Hyväksyttävän hakijan tulee olla 14-21 -vuotias Kotkan kaupungin asukas. Jos hakijoita on enemmän, kuin 21 järjestetään vaalit. Vaaleissa kouluilla ja nuorisotaloilla Kotkalaisella nuorisolla on mahdollisuus äänestää ja valita nuorisovaltuutetut. 21 eniten ääniä saanutta ehdokasta valitaan ja loput voivat mahdollisesti päästä varajäseniksi, riippuen hakijoiden määrästä ja NuVan toiminnasta.


query: Missä Juankoski sijaitsee?

title: Juankoski

text: Juankoski () on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnassa. Juankoski liittyi Kuopion kaupunkiin vuoden 2017 alussa.

title: Juankosken rautatieasema

text: Juankosken rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Kuopion Juankoskella Siilinjärvi–Viinijärvi-radan varrella. Liikennepaikka avattiin liikenteelle marraskuussa 1957, jolloin se oli Siilinjärveltä tulleen radan päätepiste. Itse asemarakennus valmistui vuonna 1960. Rautatie Viinijärven suuntaan otettiin käyttöön vuonna 1968. Aseman pohjoispuolelta oli ratayhteys Stromsdalin tehtaalle, mutta raide purettiin 1990-luvun alkupuolella.

title: Vuotjärvi (Pohjois-Savo)

text: Vuotjärvi on järvi Kuopion kaupungissa Nilsiän reitillä. Juankosken taajama sijaitsee järven etelärannalta lähtevän Juankosken varrella.

title: Juankoski (kaupunginosa)

text: Tilastokeskuksen mukaan Juankosken kirkonseudun taajaman pinta-ala oli 6,31 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2016 lopussa yhteensä 2 066 ihmistä. On todettava, ettei Tilastokeskuksen taajaman maantieteellinen rajaus näy tilastoarvosta eikä vältämättä ole yhtenevä Kuopion Juankosken kaupunginosan rajojen kanssa. Kaikkiaan Juankosken väkiluku (aiemman kunnan alue) on vajaa 5 000.

title: Juankosken koulu

text: Juankosken muita perusopetuksen kouluja ovat Juantehtaan koulu (luokat 0 - 6) ja Muuruveden koulu (luokat 0 - 6). Lisäksi Juankoskella on lukio.

title: Nilsiän reitti

text: Vesivoimaloita sijaitsee reitillä viisi: Karjalankoski, Juankoski, Atro, Sälevä ja Kiltua.

title: Anton von Alfthan

text: Von Alfthan lopetti Juankosken masuunin ja ruukkiin liittyneen raudanjalostuksen. Hän teki englantilaisen puutavarayhtiö "Wintringham & Sonin" kanssa sopimuksen puutavaran hakkuista ja rakensi Juankoskelle Pikonniemeen höyrysahan joka valmistui 1905. Seuraavaksi valmistui 1907 puuhiomo jota laajennettiin 1909. Vuonna 1913 Juankoskella aloitettiin myös kartongin valmistus. Pääoman puute haittasi kuitenkin von Alfthanin liiketoimia ja hän myi Juankosken tehtaat ja suuret metsäalueet Kymiyhtiölle vuonna 1915.

title: Juankosken voimalaitos

text: Juankosken voimalaitos sijaitsee Kuopion Juankoskella Pohjois-Savossa. Se on Juankosken keskustan sekä ruukkialueen useiden teollisuusyritysten välittömässä läheisyydessä.

title: Karjalankosken kanava

text: Karjalankosken kanava on Vuoksen vesistön Nilsiän reittiin kuuluva itsepalvelukanava, joka sijaitsee Kuopiossa Juankosken taajaman läheisyydessä Karjalankosken voimalaitoksen vieressä. Kanava valmistui vuonna 2002.

title: Juankoski

text: Juankosken suurimpia työnantajia on Valmet Oy märkäviiroja valmistava tehdas. Aiemmin merkittävä työllistäjä oli myös Stromsdal Oyj:n kartonkitehdas, mutta sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 2008. Juankoskella toimii Juankosken Yrittäjät, joka on Savon Yrittäjien aluejärjestö.

title: Juankosken lukio

text: Juankosken lukio on Kuopion Juankosken taajamassa sijaitseva oppilaitos.

title: Juankoski (kaupunginosa)

text: Kuopion Juankosken kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Juankosken päiväkoti, Juantehtaan koulu (alakoulu), Juankosken koulu (yläkoulu), Juankosken lukio, Juankosken lähikirjasto, Juicen tori, Juankosken linja-autoasema, aiempi Juankosken rautatieasema, Juankosken terveysasema, Juankosken paloasema, Juankosken kirkko, Juankosken vanha kirkko, Juankosken tehtaan ja työväen museo Masuuni Brunou ja Savon Voiman Juankosken voimalaitos. Kuankosken keskustaajamassa on myös monia kauppoja ja muita kaupallisia palveluja.

title: Masuuni Brunou

text: Masuuni Brunou, Juankosken tehtaan ja työväen museo on Juankosken teollisuushistoriasta kertova museo. Museo sijaitsee entisessä masuuni- eli sulattorakennuksessa Juankosken keskustaajamassa, keskellä ruukkialuetta (katuosoite lähteestä riippuen Juankoskentie 9 tai Juankoskentie 7b). Museon ylläpitäjänä on Juankosken Kulttuurihistoriallinen Seura.

title: Juankosken vaakuna

text: Juankosken vaakuna oli Juankosken kaupungin tunnus. Sen aiheen aaltokoro viittaa koskeen ja sakarakoro liekkeineen kosken ympärille kehittyneeseen rautateollisuuteen. Juankosken ruukki perustettiin 1746.

title: Juankosken kanava

text: Juankosken kanava on Vuoksen vesistön Nilsiän reittiin kuuluva itsepalvelukanava, joka sijaitsee Kuopion Juankosken keskellä. Kanava valmistui vuonna 2002.

title: Juankosken voimalaitos

text: Voimalaitos oli Juankosken kartonkitehdas Juantehtaan, myöhemmät nimet Kymi-Kymmene ja Stromsdal, omaisuutta. Se kuitenkin siirtyi Savon Voiman omistukseen ja vanhaa voimalaitosta käytettiin vielä 1980-luvullakin sähköntuotantoon. Uuden voimalaitoksen turbiinit sijoitettiin patoon vanhojen tilalle. Juankosken uusi voimalaitos valmistui vuonna 1995. Samassa yhteydessä vanha voimalaitos museoitiin kiertokäyntikohteeksi. Vanhan voimalaitoksen toimistotiloihin on myös valmistumassa sähkötekninen näyttely.

title: Juankoski (kaupunginosa)

text: Juankoski on Kuopion 70. kaupunginosa, joka on muodostettu vuoden 2017 kuntaliitoksen jälkeen aiemman Juankosken kaupungin keskustaajamasta. Juankosken kaupunginosa sijaitsee maanteitse 62 kilometriä Kuopion keskustasta luoteeseen.

title: Juicen tori

text: Juicen tori on Kuopiossa Juankosken keskustaajamassa sijaitseva tori. Tori nimettiin 1980-luvulla Juice Leskisen mukaan, joka oli kotoisin Juankoskelta. Torilla on monumentti, jossa on Leskisen näköispatsas ja kädenjäljet. Näköispatsaan on suunnitellut kuvanveistäjä Villu Jaanisoo. Monumentissa on myös Juankoskelta lähtöisin olevien taiteilijoiden Kaj Chydeniuksen, Eija Ahvon ja Jori Sivosen kädenjäljet. Juicen patsas sijaitsee Juankosken linja-autoaseman (Poikkitie 2) ja torin laidan rakennusten (Juankoskentie 20) välillä.

title: Kuopio

text: Juankosken seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011) Karttulan seurakunta (liitetty Kallaveden seurakuntaan 2011) Maaningan seurakunta (liitetty Kallaveden seurakuntaan 2011) Muuruveden seurakunta (liitetty Juankosken seurakuntaan 2003) Nilsiän seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2013) Riistaveden seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011) Säyneisen seurakunta (liitetty Juankosken seurakuntaan 2003) Vehmersalmen seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)

title: Juankoski

text: Juankoski oli väkiluvultaan Suomen toiseksi pienin kaupunki-nimitystä käyttävä kunta Kaskisten jälkeen. Nimityksestä huolimatta Juankoski oli tilastollisen kuntaluokituksen mukaan maaseutumainen kunta[2] vähäisen taajama-asteen ja alle 4000 asukkaan keskustaajaman johdosta.[3]

title: Juankoski

text: Juankosken paloasemalla Kauppatiellä sijaitsevat yksiköt: JK11 sammutusauto, JK12 sammutusauto, JK13 säiliöauto, JK171 ensivaste- ja miehistöauto. Juankoskella Niskakosken rannalla on myös Juankosken palokunnan vene JK-V1. Juankoskella on puolivakinainen palokunta.

title: Muurutvirta

text: Muurutvirta eli Muuruekoski on perattu virta Kuopion Juankoskella Akonveden ja Muuruveden välissä. Se sijaitsee Vuoksen päävesistössä.

title: Juankosken vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä alainen, yläpuoleltaan sakarakoroinen ja alapuoleltaan aaltokoroinen hopeahirsi; sakaroista, joita on näkyvissä kolme, nousee hopea-punainen tulenlieska.” Vaakunan on suunnitellut Arvi Rannanheimo, ja Juankosken kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 2. elokuuta 1957. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 10. joulukuuta samana vuonna. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi, kun Juankoski liittyi Kuopioon 1. tammikuuta 2017.

title: Juankosken terveysasema

text: Juankosken terveysasema on Kuopion Juankosken keskustaajamassa (eli Kuopion Juankosken kaupunginosassa) toimiva terveysasema.

title: Juankosken kirkko

text: Juankosken kirkko eli Ylösnousemuksen kirkko on Juankosken evankelisluterilaisen seurakunnan pääkirkko. Se sijaitsee Juankosken taajamassa Kuopiossa. Kirkko toimii kesäisin tiekirkkona. Kirkko on vihitty käyttöön toukokuussa 1990. Sen suunnittelivat arkkitehdit Karvala ja Silvennoinen. Kirkossa on yli 300 istumapaikkaa.

title: Ruukinkoulu

text:
Ruukinkoulu on vuonna 2003 valmistunut koulurakennus Juankoskella Kuopiossa. Päivisin Ruukinkoulussa opiskelevat Juankosken koulun (entinen yläaste) ja Juankosken lukion oppilaat. Iltaisin rakennus on Juankosken kansalaisopiston käytössä.
Ruukinkoulussa on moderni arkkitehtuuri. Erityisesti on kiitelty tehokasta tilankäyttöä ja värimaailmaa.

title: Juankosken koulu

text: Juankosken koulu on perusopetuksen 7.- 9.-luokkalaisten koulu Juankosken taajamassa Kuopiossa. Oppilaat ovat Säyneisen, Juankosken, Muuruveden ja osin Kaavin alueilta. Opetus tapahtuu Ruukinkoulu -rakennuksessa. Rakennuksessa toimii myös Juankosken lukio.

title: Juankosken voimalaitos

text: Juankoski on osa Nilsiän reittiä: sen, Koivukosken ja Karjalankosken kautta Vuotjärvi laskee Akonveteen. Kanavan rakentamista Juankoskeen harkittiin jo Venäjän vallan aikaan, mutta kanava jätettiin rakentamatta. Vuotjärven ja Akonveden välistä matkustajaliikennettä on aikoinaan hoidettu mm. Juankosken ruukin omistaman kapearaiteisen rautatien avulla. Vuonna 2002 Juankosken ohittanut entinen puunuittokanava muutettiin laivaliikenteelle sopivaksi. Kanavalla on itsepalvelusulku.

title: Juankosken tehtaankirkko

text: Juankosken tehtaankirkko eli Juankosken vanha kirkko sijaitsee Kuopiossa Juankosken taajamassa. Kirkko rakennettiin osaksi Juantehtaan ruukin yhdyskuntaa. Kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, joka valmistui 1861, tornin ulkoasu on vuodelta 1924. Tasakattoisen kirkkosalin pinta-ala on 148 neliömetriä. Kirkko toimi myös tehdasalueen kouluna 1862–1921 ja sen yhteyteen rakennettiin pappila. Kirkkoa on korjattu 1890, 1924 ja 1961. Alttaritaulun "Ristiä kantava Jeesus" maalasi Mikko Kiljander 1885, kirkon kello on vuodelta 1930. 11-äänikertaiset urut kirkkoon toimitti Kangasalan urkutehdas 1970, ensimmäiset urut vuodelta 1896 olivat 7-äänikertaiset.

title: Kaavi

text: Ensihoitopalveluja Kaavilla tuottaa Pohjois-Savon Sairaanhoitopiiri, KYS Ensihoitokeskus. Kaavilla ei enää sijaitse omaa ensihoitoyksikköä, vaan lähin ambulanssi tulee Juankoskelta tai Tuusniemeltä.