query: Kuka perusti Marimekon?

title: Marimekko

text: Marimekko Oyj on suomalainen tekstiili- ja vaatetusalan pörssiyhtiö, jonka perustivat Armi ja Viljo Ratia vuonna 1951. Yhtiö suunnittelee ja valmistaa vaatteita, tekstiilejä ja asusteita Marimekko-tuotemerkillä. Armi Ratia vei yhtiön Helsingin pörssiin 1974 ja johti yhtiötä 28 vuotta kuolemaansa saakka 1979. Vuonna 1985 yhtiö ostettiin osaksi Amer-yhtymää. Taloudellisesti huonojen vuosien jälkeen yhtiön osti Kirsti Paakkanen, joka johti yritystä 1991–2008 ja vei sen uudestaan Helsingin pörssin I-listalle vuonna 1999. Huhtikuusta 2015 alkaen toimitusjohtajana on toiminut Tiina Alahuhta-Kasko.[1]

title: Marimekko

text: Armi Ratialle Marimekko oli ”elämäntapa, kaunista arkipäivää ja siinä parasta”.[85] Tämän näkemyksen jakoi omana aikanaan Kirsti Paakkanen [85], ja Kari Mattsonin mielestä myynti Amerille tulisi säilyttämään yhtiön erityisluonteen[86]. Yhtiön pitkäaikaiset työntekijätkin ovat kuvailleet Marimekkoa elämäntavaksi.[87] Paakkasen mielestä Marimekko ei kuitenkaan enää muistuttanut näitä ihanteita, kun hän astui yhtiön johtoon, ja hän piti tehtävänään nostaa kyseiset arvot niille kuuluvalle paikalleen.[85]

title: Pentti Rinta

text: Pentti Rinta (s. 1946) on suomalainen tekstiilitaiteilija ja vaatesuunnittelija, joka tunnetaan erityisesti Marimekolle vuosina 1969–1987 tekemistään töistä. Niistä tunnetuimpia on Marimekon ensimmäinen miesten puku "Kuski" (1972), vapaa-ajanpuku jota unisex-hengessä tehtiin myös naisten malleina. Rinta suunnitteli Marimekolle myös paljon kangaskuoseja ja naistenvaatteita.

title: Marimekko

text: Vuonna 1974 liikevaihto nousi yli 40 prosenttia, mutta seuraavina vuosina kasvutahti hidastui. Heikosti sujuneen Yhdysvaltain-myynnin vuoksi maahantuontisopimus pitkäaikaisen kumppanin Design Research Inc:n kanssa purettiin, ja Marimekko perusti oman myynti- ja jakeluyrityksen New Yorkiin, missä toiminta alkoi vuoden 1977 alussa.[23] Markkamääräinen myynti Yhdysvaltoihin nousikin 39%, mitä Suomen markan devalvointi edesauttoi.[24] Myynnin nousu oli vain tilapäistä, sillä seuraavana vuonna kauppa Yhdysvaltoihin laski 41 prosenttia.[29] Kaiken kaikkiaan vuodesta 1973 vuoteen 1984 Marimekon liikevaihto nousi 26,2 miljoonasta[18] 94,1 miljoonaan markkaan[30], noin 260%. Rahan reaaliarvolla mitattuna kasvua oli kuitenkin vain 10 prosenttia.[31] Yhtiön pörssikurssi oli listautumisen jälkeen pitkään lievästi laskevalla suunnalla. Vuoden 1980 lopun aallonpohjasta se sitten nousikin neljässä vuodessa lähes 700%.[22] Bökarsin kartano, joka oli ollut yhtiöllä pitkään vuokralla, ostettiin vuonna 1981.[28]

title: Marimekko

text: Armi Ratia näki, että kansaa ei pidä kosiskella vaan hän katsoi vaateteollisuuden velvollisuudeksi kasvattaa kansan makua. Marimekko sanoutui irti Pariisin muotilinjauksista, ja Ratia teki tietoisesti ”antimuotia” vartalon viivat ja ylimääräiset kilot kätkevillä leikkauksilla. Marimekko oli vapauden, tasa-arvon, hyödyn, käytännöllisyyden, optimismin ja onnen filosofia. 1960-luvulla Marimekon käyttäjiä luonnehdittiin muun muassa itsevarmoiksi, iättömiksi ja riippumattomiksi.[14] Suunnittelijat ovat pitäneet Marimekon suunnittelufilosofiana intohimoa ja ”Voimakasta Tunnetta”, jonka pohjalle yritys on alun perin luotu.[50]

title: Marimekko

text: Marimekon ensimmäinen näytös pidettiin toukokuussa 1951 Kalastajatorpalla. Näytöksen asut suunnitteli muotitaiteilija Riitta Immonen, joka oli Marimekon alkuvuosina myös yrityksen osakas.[11]

title: Mika Ihamuotila

text: Pari viikkoa Marimekon tulosvaroituksen jälkeen vuoden 2009 alussa uutisoitiin, että Ihamuotilan omistama Muotitila ei käytäkään vuonna 2007 sovittua optiota omistusosuuden nostosta, koska ”- - (hän) ei 'kyennyt' hankkimaan rahoitusta osakekaupalle”. Paakkanen piti Ihamuotilan toimintaa luottamuksen menetyksenä. Toisaalta Ihamuotila totesi, että hänellä ei ollut velvoitetta ostaa osakkeita. Talouskriisin myötä Marimekon osakkeiden arvo rojahti reilussa vuodessa kolmanneksen. Ihamuotilan Muotitilan tulot olivat peräisin lähes yksinomaan Marimekon osakkeiden osinkotuotoista. Marraskuussa 2010 Marimekko oli jo pörssin kannattavimpia yrityksiä ja se avasi uusia myymälöitä ulkomaille.

title: Armi elää!

text: Armi elää! on Armi Ratiasta kertova draamaelokuva, jonka on ohjannut Jörn Donner. Elokuvassa on niin sanottu tarina tarinassa -rakenne (metafiktio), sillä se kertoo teatteriseurueesta, joka valmistelee näytelmää Ratiasta. Elokuva keskittyy vuosiin 1949–1968, joiden aikana Ratia perustaa Marimekon ja johdattaa sen menestykseen.

title: Marimekko

text: Marimekkoa Paakkanen piti niin suomalaisena yrityksenä, ettei suomalaisempaa löydy.[85] Ihamuotilan mielestä Marimekko taas on kaikista suomalaisin ja henkiseltä merkitykseltään Suomen suurin yhtiö.[88]

title: Armi Ratia

text: Marimekon taloudellisen ahdingon aikana syntyi Annika Rimalan suunnittelema Tasaraita-vaatesarja, josta tuli huikea menestys. 1970-luvun alussa Ratia alkoi lisensoida Marimekko-designia ulkomaille ja teki Marimekosta kansainvälisen franchise-ketjun. Yritys nousi uudelleen kannattavaksi. Vuonna 1974 Marimekko sai tasavallan presidentin vientipalkinnon ja yritys listautui pörssiin. Ratian kuoltua Marimekon osake-enemmistö siirtyi hänen lastensa nimiin.

title: Marimekko

text: Marimekko osti Grünsteinin turkisyhtiön syksyllä 2001, mikä herätti vastustusta eläintensuojelijoiden keskuudessa.[54] Paakkanen myönsi myöhemmin, että ostos oli virhe.[39] Joulukuussa 2004 Marimekko myi Grünsteinin Gemmi Oy:lle.[53] Paakkanen vähensi omaa omistustaan Marimekossa vähitellen varautuessaan johtajan vaihdokseen.[39] Vuonna 1999 hän myi puolet osakkeistaan yleisölle, minkä jälkeen yhtiö liittyi Helsingin arvopaperipörssin I-listalle.[45] Elokuussa 2002 hän vähensi omistustaan 50:stä 32,3:een prosenttiin[55] ja syyskuussa 2005 20 prosenttiin[56].

title: Marimekko

text: Marimekossa Paakkanen palautti laadun ja designin yrityksen keskiöön.[37] Ensimmäisen toimintavuotensa teemaksi hän valitsi laadun parantamisen, toisen vuoden teemaksi myynnin kasvun.[43] Hän madalsi organisaatiota, vahvisti suunnittelijoiden asemaa ja kehitti sekä tuotesuunnittelua että markkinointia. Tämän seurauksena yrityksen kannattavuus parani ja vienti lisääntyi.[44] Vuosi 1992 oli jo 194 markkaa voitollinen.[41] Vuodesta 1991 vuoteen 2007 Marimekon liikevaihto nousi 12,4 miljoonasta eurosta (74 miljoonaa markkaa)[45] 77,3 miljoonaan euroon[46]. Vuoden 1999 listautumisen jälkeen markkina-arvo nousi 13,7 miljoonasta eurosta[38] 146,3 miljoonaan euroon vuoden 2007 lopussa[46]. Suomen Liikemies-Yhdistys valitsi Paakkasen vuoden liikemieheksi 1999.[45] Vuonna 2006 Helsingin kauppakorkeakoulu promovoi hänet kunniatohtoriksi.[47] Vuonna 2007 Marimekko oli Suomen 33:nneksi arvostetuin brändi.[48]

title: Riitta Immonen

text: Immonen oli perustamassa Marimekkoa Armi Ratian ja tämän miehen kanssa, ja Marimekon ensimmäisen näytöksen mallisto oli hänen suunnittelemansa. Puuvillavaatteiden suunnittelua hän ei sittenkään pitänyt omana alanaan ja myi osakkeensa pois. Hän perusti 1955 suunnittelemiaan valmisvaatteita myyvän Cinderella Oy:n ja sen toiminnan päätyttyä ateljeensa yhteyteen 1968 omalla nimellään toimivan boutiquen. Ateljee oli suurin Helsingin muotisalongeista ja työllisti parhaimmillaan noin 30 henkilöä. Se toimi vuoteen 1985.

title: Armi Ratia

text: Marimekko nousi kansainväliseen kuuluisuuteen vuonna 1960, kun Yhdysvaltain tuleva presidenttipuoliso Jacqueline Kennedy ihastui miehensä vaalikampanjan aikana Marimekon asuihin ja poseerasi Sports Illustrated-lehden kannessa Marimekon leningissä. Erityisesti kulttuuri- ja älymystöpiirit ottivat Marimekon tuotteet omikseen. 1960-luvun alussa Ratia innostui Marikylä-projektista, jonka ajatuksen oli rakentaa ”maailmankylä”, joka toimisi Printexin ja Marimekon tuotesuunnittelun laboratoriona ja henkilöstön tukikohtana. Projektin ja ylellisen elämän huikeat kulut söivät Ratian yritysten kannattavuutta ja vuonna 1966 Marimekko ja Printex yhdistettiin kokonaisuuden hallitsemiseksi. 1960-luvun lopulla yhtiötä saneerattiin rankalla kädellä, mutta samoihin aikoihin Armi Ratia palkittiin Yhdysvalloissa Neiman Marcus -tavarataloketjun arvostetulla muotisuunnittelijapalkinnolla.

title: Armi Ratia

text: Vuonna 1951 Armi Ratia perusti yhdessä vaatesuunnittelija Riitta Immosen kanssa Marimekko Oy:n, jonka tarkoituksena oli suunnitella ja markkinoida Printexin kankaita. Salaa vaimoltaan Viljo Ratia lunasti Immosen osakkeet. Printex meni 1953 konkurssiin, mutta konkurssipesä jatkoi toimintaa ja Armi Ratiasta tuli sen pääosakas. Samana vuonna Marimekkoon palkattiin suunnittelijaksi Vuokko Nurmesniemi.

title: Marimekko

text: Vuoden 2016 lopussa Marimekolla oli 431 työntekijää. Niistä 320 työskenteli Suomessa ja loput 111 ulkomailla. Omissa myymälöissä työntekijöitä oli 254. Vuoden 2015 lopusta henkilöstön koko oli pienentynyt, sillä silloin Marimekolla oli 476 työntekijää.[2]

title: Marimekko

text: 1960 taloon tuli Annika Rimala, joka tunnetaan Tasaraidan ja Tuulihatun suunnittelijana.[69][66] Katsuji Wakisaka toimi Marimekon suunnittelijana 1968–1976 ja myöhemmin vuonna 2001. Hänen autokuvioitu Bo Boo -kuosinsa on ollut erityisen suosittu Yhdysvalloissa.[66][69] Marimekon ensimmäisen miesten puvun suunnitteli Pentti Rinta, jonka Kuski-puvusta tuli klassikko. Rinta suunnitteli Marimekolle vuosina 1969–1987.[69]

title: Suomi 1950-luvulla

text: Armi Ratia perusti tekstiili- ja vaatetusalan yrityksen Marimekon vuonna 1951. Yhdessä Maija Isolan kanssa hän loi hehkuviin väreihin ja raitoihin perustuvan linjansa.

title: Marimekko

text: Ihamuotilan luotsaama Marimekko perusti Yhdysvaltoihin uuden tytäryrityksen ja avasi uuden showroomin New Yorkissa elokuussa 2010 ja elokuussa 2012 kolme uutta showroomia Bostonissa, Palo Altossa ja Beverly Hillsissä,[60] sekä perusti uudet myymälät Berliinissä ja Malmössä. Myös Japanissa ja Etelä-Koreassa yhtiö avasi uuden konseptimyymälän.[61] Kiinassa ja Hongkongissa tavoitteena on avata 15 uutta konseptimyymälää vuoden 2016 loppuun mennessä.[62]

title: Marimekko

text: Marimekon kesävaatteiden kysyntä ylitti odotukset, mutta syksyisin myynti lopahti.[14] Alun vaikeuksista huolimatta yhtiön kasvuvauhti kiihtyi kymmenettä ikävuotta lähestyttäessä, ja kova kasvu jatkui koko 1960-luvun ensimmäisen puoliskon.[10] Yhtiön kansainvälistyminen sai alkunsa monesta samanaikaisesta tapahtumasta. Suomen markka devalvoitiin 1958, Marimekko osallistui Tukholman Artekissa pidettyyn myyntinäyttelyyn ja Jacqueline Kennedy pukeutui Yhdysvaltain presidentinvaalien alla julkisuudessa Marimekkoon. Lehdistö seurasi tarkkaan myös presidenttiehdokkaiden puolisoita ja oli moittinut rouva Kennedyä tämän kalliista muotimausta. Huokeiden suomalaisten puuvillavaatteiden osto nousi Yhdysvalloissa suuriin otsikoihin. Samalla otsikoihin ja ihmisten tietoisuuteen nousi Marimekko.[14][15]

title: Marimekko

text: Amerin omistuksessa Marimekko ei kertaakaan tuottanut voittoa ja tuotti tappiota yhteensä 200 miljoonaa markkaa.[37] Kirsti Paakkasen mielestä ongelma oli, että Amer-yhtymä ajatteli vain rahaa.[38] Amerin-vuosia on pidetty Marimekon historiassa ainoana aikakautena, jolloin yhtiön perusidea hämärtyi.[39][40]

title: Mika Ihamuotila

text: Lokakuun lopussa 2007 Ihamuotila osti Kirsti Paakkaselta sekä eläkeyhtiö Varmalta 13 prosentin osuuden Marimekosta. Osakekohtainen kauppahinta oli noin 12 euroa ja osakkeet olivat hänen omistamansa Muotitila Oy:n hallussa. Samalla Ihamuotila ilmoittavansa optiosta nostaa omistusosuutensa 23 prosenttiin vuonna 2008, joka takasi hänelle toimitusjohtajan paikan. Ihamuotila kertoi, että "”--Marimekkoa kehitetään pitkällä aikajänteellä”" ja jatkoi, että "”-- viiden tai kymmenen vuoden tähtäimellä uskon, että Marimekko on hyvä sijoituskohde. Tuotanto pysyy Suomessa"", hän vakuutti.

title: Marimekko

text: Amer-yhtymä myi Marimekon Kirsti Paakkasen omistamalle Workidea Oy:lle vuonna 1991. Paakkanen oli juuri jäänyt eläkkeelle ja muuttanut Ranskaan myytyään perustamansa mainostoimisto Womenan.[40][41] Kirsti Paakkasen rekrytoiminen toimitusjohtajaksi oli Matti Kavetvuon ja Kari Miettisen pohdintojen tulosta, jotka jo olivat Marimekossa mukana. Kavetvuo ja Miettinen olivat tutustuneet Paakkaseen jo aikaisemmin, kun tämä oli ollut Womenan toimitusjohtaja ja miesten konsulttiyrityksen asiakas.[42]

title: Marimekko

text: Jukka Rintala on työskennellyt Marimekolle kahteen otteeseen. Ensimmäisen kerran vuosina 1986–1988[71] ja toistamiseen 1991[73]-2008[74]. Hän on suunnitellut muun muassa Karjalan marjat -malliston.[75] Jaana Parkkila (1993–2007)[50][58] on suunnitellut Marimekolle vaatteita ja laukkuja, joiden värimaailmassa on paljon mustaa ja voimakkaita värejä[50]. Erja Hirven ura Marimekolla alkoi 1995. Hänen suunnittelemiaan kankaita ovat muun muassa Päiväntasaaja, Kaarna ja Japanissa suosittu Kaktus.[76][77] Vaatesuunnittelija Mika Piirainen on suunnitellut yhtiölle vuodesta 1994 alkaen[78], aluksi täysipäiväisesti ja sitten freelancerina[79]. Hän on suunnitellut naisten, miesten ja lasten vaatteita sekä erilaisia asusteita, kuten laukkuja, hattuja, puukenkiä ja sateenvarjoja.[78] Ritva Falla on ollut Marimekon vakituinen suunnittelija vuodesta 1997.[80] Bisnesnaiselle suunnitellusta Ritva Falla -mallistosta tuli hitti ja Fallalle myönnettiin muotoilun valtionpalkinto.[52] Muotoilun taiteilijaprofessorina 2000-luvun alussa toiminut Matti Seppänen tuli Marimekkoon 1999. Hänen käsialaansa on Marimekon miestenvaatemallisto, joka kantaa nimeä Matti.[81] Samu-Jussi Koski aloitti Marimekolla vaatesuunnittelijana 2004 ja hänet nostettiin vaatetustuotelinjan taiteelliseksi johtajaksi 2008.[82] Seuraavana vuonna hän erosi voidakseen keskittyä enemmän luovaan työhön.[83] Hänen johdollaan uudistettua vaatemallistoa oli kuitenkin jo ehditty kehua.[77].

title: Marimekko

text: Japanilainen Fujiwo Ishimoto oli vuodesta 1970 alkaen Marimekon silloisen tytäryhtiön Décembren suunnittelijana ja aloitti Marimekolle suunnittelun 1974.[66] Hänen painokangasmallinsa ovat abstrakteja ja graafisia, väritykseltään tummia tai heleitä.[70] Hyvin menestynyt Ishimoto-kokoelma on esimerkiksi Maisema vuodelta 1982.[66][70] Marja Suna, joka tuli taloon Armi Ratian kuolinvuonna 1979[71], suunnitteli yhtiön ensimmäisen neulevaatemalliston.[72] Suna lähti yhtiöstä vuonna 2003.[71] Samana vuonna Sunan kanssa Kristina Isola alkoi suunnitella suoraan Marimekolle yhdessä äitinsä Maija Isolan kanssa.[71] Hän suunnittelee omia malleja ja vastaa äitinsä kuosien uusista versioista.[69]

title: Marimekko

text: Pariskunta Armi ja Viljo Ratia merkitsivät Marimekon kaupparekisteriin 25. toukokuuta 1951.[10] Sitä ennen Viljo oli jo pari vuotta toiminut kangaspainamisessa Printex Oy:n omistajana Armin jatkaessa mainostoimistossa. Maija Isolan omaleimaisten kankaiden myynnin edistämiseksi päätettiin pitää vaatenäytös ja vaatteita varten luotiin uusi toiminimi – Marimekko.[11] Nimi tulee naisen nimestä Mari ja sanasta mekko, joka Marimekon perustamisen aikaan oli leninkiä tarkoittava karjalainen murresana.[12]

title: Marimekko

text: Tavoitteista huolimatta Amerin omistama Marimekko epäonnistui taloudellisesti. Vuonna 1986 Marimekko teki tappiota 12 miljoonaa markkaa, noin 13 prosenttia liikevaihdosta.[34] Syksyllä toimitusjohtaja vaihtui Kari Mattsonista Jan-Erik Grönlundiin[34] ja parin vuoden kuluttua taas Grönlundista Magnus Hästöhön[35]. Yhdysvaltalainen Landor Associate’s -konsulttiyritys palkattiin muokkaamaan Marimekon imagoa tavoitteena nuorten naisasiakkaiden tavoittaminen ja myymälöiden kehittäminen.[34] Jälkeenpäin Amerin toimitusjohtaja arvioi, ettei konsultin työstä ”paljoa villoja syntynyt”. Vuonna 1988 Amer ilmoitti, että tappioputki katkeaa aikaisintaan kahden vuoden päästä.[36]

title: Hilkka Rahikainen

text: Armi Ratian jälkeen Marimekon johdossa ehti olla useampi lyhytaikainen toimitusjohtaja, kunnes vuonna 1991 rahoitusvaikeuksiin ajautuneen yhtiön osti Kirsti Paakkanen. Hänkin arvosti Rahikaista paljon "Marimekko – suuria kuvioita" -kirjan mukaan Paakkanen antoi Rahikaiselle kunnian Marimekon klassikkokankaiden uudelleenkeksimisestä 1990-luvun lopulla.

title: Marimekko

text: Finnwatch tutki kevään ja syksyn 2013 ajan Bangkokin lähellä sijaitsevaa lasitehdasta, jossa valmistetaan Marimekon Sukat makkaralla -astiasarjaa. Finnwatchin mukaan Marimekon ja Iittalan astioita valmistavalla thaimaalaistehtaalla on moitittavat työolot. Ongelmia havaittiin muun muassa työturvallisuudessa, ylitöissä ja palkanmaksussa.[8] Vuoden 2015 seurantaraportissa olojen todettiin parantuneen. Tapahtumien yhteydessä Marimekko alkoi julkaista alihankkijoittensa nimiä verkkosivuillaan.[9]

title: Kirsti Paakkanen

text: Paakkanen palautti Marimekon juurilleen; Armi Ratian luomaan painettujen kankaiden maailmaan. Marikuosien uusia aluevaltauksia on nähty muun muassa matkapuhelimissa ja kodintekniikassa, klassikkojen paluun rinnalla on syntynyt myös uusia vaatemallistoja ja tuotekonsepteja. Marimekko toi esiin sekä nimekkäitä että aloittelevia muotoilijoitaan ja heidän osaamistaan. Marimekko listautui Helsingin pörssiin 1999.

title: Marimekko

text: Marimekon, tai oikeammin sen edeltäjän Printex Oy:n, ensimmäinen suunnittelija oli Maija Isola. Hänen tunnetuin luomuksensa on Unikko-kuosi.[65] Muita töitä ovat olleet muun muassa Kivet, Melooni, Linnunrata ja Mansikkavuoret.[66][67] Isola työskenteli Marimekolle vuosina 1949–1987[65]. Toinen Marimekkoon alkuvuosina tullut suuri nimi oli Vuokko Eskolin-Nurmesniemi, joka suunnitteli kuoseja ja vaatteita,[66] kuten Jokapoika-paidan.[68] Tunnettuja kuoseja olivat muun muassa Hepskukkuu[66] ja Tiibet.[67]


query: Miksi rannikkojääkäripataljoona lakkautettiin?

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Rannikkojoukkojen uudelleenjärjestelyn seurauksena Upinniemessä toiminut itsenäinen Rannikkojääkäripataljoona ja sen myötä myös Rannikkojääkärikoulu päätettiin lakkauttaa. Asiasta tehtiin 27.6.1988 virallinen päätös, jonka johdosta Rannikkojääkäripataljoonan toiminta ajettiin alas vuoden 1989 loppuun mennessä. Vuodesta 1990 lähtien rannikkojääkärien koulutus on tapahtunut Uudenmaan Prikaatin Vaasan Rannikkojääkäripataljoonassa Raaseporin Dragsvikissa.[16] Uudenmaan Prikaati liitettiin merivoimiin vuonna 1998.[17]

title: Hätäkeskuslaitos

text: Vuodesta 2011 lähtien useita hätäkeskuksia on lakkautettu. Esimerkiksi Lapin hätäkeskus liitettiin Oulun hätäkeskukseen, Keski-Suomen hätäkeskus Jyväskylässä lakkautettiin syksyllä 2014 ja liitettiin Vaasan hätäkeskukseen. Kuopion hätäkeskuksen myötä Etelä-Savon hätäkeskus lakkautettiin 28.11.2012, Pohjois-Karjalan hätäkeskus lakkautettiin 21.11.2012 ja Kaakkois-Suomen hätäkeskus lakkautettiin 4.12.2012.

title: Puolan armeijan ilmavoimat

text:
Seuraavat yksiköt lakkautettiin 25. syyskuuta 1945 mennessä:
Lisäksi joidenkin yksiköiden numerointia muutettiin pienentämällä. Koulutusyksiköitä lukuun ottamatta yksiköiden vahvuus pieneni. Erilliset kentänrakennuspataljoonat ja 338. linjanrakennuskomppania lakkautettiin lokakuussa. Joulukuussa lakkautettiin jälleen tukiyksiköitä ja numeroitiin jäljelle jääneitä uudelleen. 103. erillinen yhteyslentolaivue nimettiin 9. erilliseksi yhteyslentolaivueeksi ja se siirrettiin sisäisen turvallisuuden armeijakuntaan. Kaikki siviililentoyksiköt siirrettiin viestintäministeriön alaisuuteen ja niistä muodostettiin Puolan kansallinen lentoyhtiö LOT.

title: Rannikkojääkäri

text: Rannikkojääkäripataljoonassa toimi vuosina 1979-1988 Rannikkojääkärikoulu (RannJK), jossa annettiin erikoiskoulutusta iskuosastohyökkäyksiin ja tiedustelutehtäviin rannikon ja saariston vaativissa olosuhteissa. Rannikkojääkärikouluun hakeuduttiin vapaaehtoisena valintakokeiden fyysisten testien, psykologisten soveltuvuuskokeiden ja haastattelujen kautta samaan tapaan kuin silloiseen Laskuvarjojääkärikouluun. Suurin osa hakijoista karsiutui. Esimerkiksi Cooperin testissä Rannikkojääkärikouluun hyväksyttyjen keskiarvo oli 3000 metriä, joka kurssin aikana nousi 3200 metriin.[5] Kaikki Rannikkojääkärikoulun oppilaat saivat 11 kuukautta kestäneen kurssin aikana vähintään aliupseeritasoisen johtajakoulutuksen ja noin viidesosa kävi Reserviupseerikoulun Haminassa. Tasavallan presidentti myönsi 19. syyskuuta 1980 Rannikkojääkärikoululle tummanvihreän, kullanvärisellä merikotkamerkillä varustetun baretin käyttöoikeuden merijalkaväen erikoiskoulutusta osoittamaan. Tuolloin Suomen puolustusvoimissa barettia saivat käyttää vain laskuvarjojääkärit ja rannikkojääkärit. Rannikkojoukkojen uudelleenjärjestelyn seurauksena Upinniemessä toiminut itsenäinen Rannikkojääkäripataljoona ja sen myötä myös Rannikkojääkärikoulu lakkautettiin vuonna 1989.[4]

title: Rannikkojääkäri

text: Suomen käymät viime sodat osoittivat saaristo- ja rannikko-olosuhteisiin tottuneiden taistelijoiden tarpeen. Jatkosodan kiivaimmat rannikkotaistelut käytiin kesällä 1944 Viipurinlahdella. Näistä 1.–5. heinäkuuta 1944 käydyt Teikarin taistelut on nimetty Vaasan Rannikkojääkäripataljoonan perinnetaisteluiksi ja 5. heinäkuuta joukko-osaston vuosipäiväksi. Suomenlahden sotatapahtumista saatuja kokemuksia ryhdyttiin soveltamaan koulutukseen siten, että vuonna 1952 perustettiin RT 1:een Rannikkopataljoona. Se toimi aluksi Suomenlinnassa ja Miessaaressa. Itsenäinen Rannikkojääkäripataljoona (RannJP) perustettiin vuonna 1960 Neuvostoliiton palauttamalle Porkkalan vuokra-alueelle Upinniemeen. Vuonna 1962 Rannikkojääkäripataljoonan komentaja eversti Toivo Knuuttila määritteli rannikkojääkärien tehtävät seuraavasti: saaren valtaus, itsenäisesti toteutettu maihinnousuhyökkäys, maihinnousuhyökkäys suuremman joukon ensimmäisenä portaana, tilapäinen puolustus, viivytys ja sissitoiminta saaristossa sekä tavanomaiset jääkärijoukon tehtävät maarintamalla.[4]

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: "Punabaretit, rannikkojääkärit, taistelusukeltajat... Puolustusvoimissa on muutama paikka kovuudeltaan yli muiden. Näihin joukkoihin ei ketään pakoteta." (Suomen Kuvalehti nro 10/1980)

title: Levonperä

text: Levonperän kansakoulu perustettiin 1925 ja se kärsi tilanahtautta aina 1960-luvulle saakka, jolloin Levonperän koulupiiri lakkautettiin (1966). Vuonna 1966-67 Levonperän koulun oppilaat siirtyivät vuonna 1938 aloittaneeseen Hakasaaren ja vuonna 1951 aloittaneeseen Järvelän (Järvikylän) kouluihin. Home- ja kosteusvaurioita kärsinyt Hakasaaren ala-aste lakkautettiin lukuvuoden 2001-2002 alussa ja Järvelän ala-aste lakkautettiin 2008.

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Vuosina 1979-1988 Rannikkojääkäripataljoonassa toimi Rannikkojääkärikoulu, "merijalkäväen kommandokoulu", joka koulutti varusmiehistä johtajat ja erikoismiehet rannikkojääkärikomppanioihin sekä rannikolla ja saaristossa toimiviin tiedusteluyksiköihin. Yksiköiden miehistö koulutettiin sodan ajan tehtäviin kertausharjoituksissa. Rannikkojääkärikouluun hakeuduttiin vapaaehtoisena valintakokeiden fyysisten testien, psykologisten soveltuvuuskokeiden ja haastattelujen kautta samaan tapaan kuin silloiseen Laskuvarjojääkärikouluun. Suurin osa hakijoista karsiutui, kun Rannikkojääkärikoulun oppilaiksi valittiin 120-135 valintakokeissa parhaiten menestynyttä.[10] Näistä vielä noin 10 prosenttia joutui keskeyttämään kurssin reipastahtisen koulutuksen aiheuttamien rasitusvammojen tai muiden syiden takia.[11] Valintakokeiden perusteella 1980-luvun Rannikkojääkärikoulun tyypillinen oppilas oli varsin älykäs, johtajaksi sopiva, fyysisesti kestävä, painetta sietävä ja hyvän uimataidon omaava.[12] Esimerkiksi Cooperin testissä Rannikkojääkärikouluun hyväksyttyjen keskiarvo oli 3000 metriä, joka kurssin aikana nousi 3200 metriin.[13]

title: Hammerdalin rautatieasema

text: Jämtlands Sikåsin ja Hammerdalin välillä oli sekä tavara- että henkilöliikennettä. Henkilöliikenne lakkautettiin kolmeen otteeseen: ensimmäisen kerran 28. toukokuuta 1932, mutta aloitettiin uudelleen 21. toukokuuta 1937. Toisen kerran henkilöliikenne lakkautettiin 1. syyskuuta 1939, mutta se jatkui uudelleen 1. joulukuuta 1943. Lopullisesti henkilöliikenne lakkautettiin 1. marraskuuta 1957. Sivurata ja jäljelle jäänyt vähäinen tavaraliikenne lakkautettiin 1. heinäkuuta 1983, ja rata purettiin viimeistä kilometriä lukuun ottamatta vuonna 1985.

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: 1980-luvulla rannikkojääkärien tärkein tehtävä oli vastustajan osittain valtaaman linnakesaaren takaisinvaltaus. Iskuosastohyökkäysten ohella rannikkojääkärien tehtäviin kuuluivat tiedustelu, sissitoiminta, väyläntorjunta ja erikoiskohteiden tuhoaminen. Tähystyspaikkojen perustamisen lisäksi tiedusteluun voitiin käyttää pintauimareita, kohdetta saatettiin lähestyä veneellä tai kanootilla ja jatkaa lähemmäksi uiden tai jalan. Tiedustelutehtävä saattoi muuttua sopivien kohteiden ilmaannuttua sissitoiminnaksi, jossa tehtiin koottuja iskuja vastustajan erityskohteisiin, kuten esikunnat, komentopaikat, alukset, satamat, huoltokeskukset ja varastot.[14] Rannikkojääkärikoulun oppilaat saivat myös monipuolisen ase- ja ampumakoulutuksen, johon kuuluivat kaikkien jalkaväen keveiden ja raskaiden aseiden lisäksi linnakkeiden ilmatorjuntatykkien käsittelytaito sekä suora-ammunta rannikkotykeillä.[15]

title: Itä-Pirkanmaan seutukunta

text: Itä-Pirkanmaan seutukunta oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen seutukunta. Siihen kuuluivat seuraavat kunnat:Seutukunta lakkautettiin vuonna 2001 yhdessä Koillis-Pirkanmaan ja Pohjois-Pirkanmaan seutukuntien kanssa ja niiden alueista muodostettiin uusi Ylä-Pirkanmaan seutukunta. Kuorevesi lakkautettiin samalla, ja se liitettiin Jämsään, joka sijaitsee Keski-Suomessa Jämsän seutukunnassa. Längelmäki lakkautettiin vuonna 2007, ja sen alueet liitettiin Oriveteen ja Jämsään.

title: Upinniemen varuskunta

text: 60-luvulta asti varuskunnassa sijaitsi myös Rannikkojääkäripataljoona RannJP, kunnes se siirrettiin Dragsvikiin.

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Suomen käymät viime sodat osoittivat saaristo- ja rannikko-olosuhteisiin tottuneiden taistelijoiden tarpeen. Jatkosodan kiivaimmat rannikkotaistelut käytiin kesällä 1944 Viipurinlahdella. Näistä nimettiin 1.- 5.7.1944 käydyt Teikarin taistelut Rannikkojääkäripataljoonan perinnetaisteluiksi ja heinäkuun 5. päivä joukko-osaston vuosipäiväksi. Suomenlahden alueen sotatapahtumista saatuja kokemuksia ryhdyttiin soveltamaan koulutukseen siten, että vuonna 1952 perustettiin RT 1:een Rannikkopataljoona. Se toimi aluksi Suomenlinnassa ja Espoon edustalla Miessaaressa. Itsenäinen Rannikkojääkäripataljoona perustettiin vuonna 1960 Neuvostoliiton palauttamalle Porkkalan vuokra-alueelle Upinniemeen, jossa se toimi vuoteen 1989.[2]

title: Hedebanan

text: Henkilöliikenne lakkautettiin 1. helmikuuta 1966 Svegin ja Glissjöbergin väliltä, ja samalla lakkautettiin Glissjöbergin ja Heden välinen rataosuus. Jäljelle jäänyt rataosuus Svegistä Glissjöbergiin lakkautettiin 7. lokakuuta 1970.

title: Jääkäri

text: Jääkäreiden perinne näkyy edelleen myös miehistön sotilasarvoissa ja kauluslaatoissa. Aikaisemmin Uudenmaan, Kymen, Hämeen, Lapin, ym. jääkäripataljoonat (myös Rannikkojääkäripataljoona Upinniemessä) vaalivat jääkäriliikkeen perinteitä, joten niissä miehistön kauluslaatassa oli keltaiset reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli jääkäri. Muissa jalkaväen joukko-osastoissa (muun muassa Savon ja Kainuun prikaateissa) miehistön kauluslaatassa oli tuolloin harmaat reunukset vihreällä pohjalla, ja alin miehistön sotilasarvo oli sotamies. Sittemmin jääkäripataljoonat on liitetty joukkoyksikköinä prikaateihin, ja kaikki jalkaväkiyksiköiden sotilaat ovat nykyään jääkäreitä. Myös kauluslaatat ovat nykyisissä jalkaväkiyksiköissä keltareunuksisia ja vihreäpohjaisia. Jääkäriliikkeen perintöä on myös Panssariprikaatiin kuuluva Jääkäritykistörykmentti, entinen "Jääkäripatteristo". Tämän lisäksi kyseinen prikaati (kuten nykyään myös Karjalan prikaati) kouluttaa panssarijääkäreitä, jotka liikkuvat rynnäkköpanssarivaunulla ja taistelevat jalan.

title: Haukivuori

text: Entisen Haukivuoren alueella toimii Haukivuoren yhtenäiskoulu. Nykälän koulu lakkautettiin 2009 ja Kantalan koulu lakkautettiin 2007. Haukivuoren lukio lakkautettiin vuonna 2011. Alakoulu ja yläkoulu sijaitsevat nykyisin samassa remontoidussa koulurakennuksessa. Esikoulu ja luokat 1-4 sijaitsevat uudessa siivessä, muut luokat 5-9 opiskelevat vanhan yläaste-lukion remontoiduissa tiloissa.

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Luokka:Suomen maavoimat Luokka:Jalkaväki

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Rannikkojääkäripataljoonan perinteitä vaalii Maanpuolustuskiltojen liittoon kuuluva Rannikkojääkärikilta sekä Rannikkojääkäripataljoonan perinneyhdistys ry. Pataljoonan vaiheita käsittelee Niilo Lappalaisen kirjoittama kirja Rannikkojääkäripataljoona 1960-1985 (Rannikkojääkärikilta ry, 1985).

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Vuosina 1960-1979 Rannikkojääkäripataljoonaan kuului esikuntakomppania, kaksi jääkärikomppaniaa, tukikomppania, venekomppania ja aliupseerikoulu. Vuosina 1979-1988 Rannikkojääkäripataljoonaan kuului vain esikuntakomppania ja Rannikkojääkärikoulu (RannJK), joka antoi erikoiskoulutusta iskuosastohyökkäyksiin sekä tiedustelutehtäviin rannikon ja saariston vaativissa olosuhteissa. Rannikkojääkärikoulun oppilaat valittiin vapaaehtoisista hakijoista valintakokeiden fyysisten testien, psykologisten soveltuvuuskokeiden ja haastattelujen perusteella. Kaikki Rannikkojääkärikouluun valitut saivat vähintään aliupseeritasoisen johtakoulutuksen ja noin viidesosa kävi Reserviupseerikoulun Haminassa.[1]

title: Kouvolan kaupunginkirjasto

text: Keväällä 2012 lakkautettiin Pilkanmaan, Utin ja Kääpälän kirjastot. Huhdasjärven lainausasema oli suljettu jo edellisenä vuonna. Keväällä 2014 lakkautettiin Lehdokin kirjasto Lehtomäessä. Voikkaan kirjasto lakkautettiin vuoden 2014 lopussa.

title: Viantie

text: Viantien pysäkkinä tunnettu rautatieseisake lakkautettiin lopullisesti 1980-luvulla, kun lättähattuliikenne lakkautettiin.

title: 849 Naval Air Squadron

text: Vuoden 1960 helmikuussa alkaen aina vuoden loppuun laivueen kalustoksi vaihdettiin Gannet AEW.3 -koneet, mutta kaluston vaihto ei vaikuttanut merkittävästi palvelukseen ja lentueittain tapahtuneeseen lentotukialuspalvelukseen. D lentue lakkautettiin 15. joulukuuta Culdrosessa sen poistuttua "HMS Albionilta" ja lentue muodostettiin uudelleen syyskuussa 1964. Vuoden lopulla laivueen esikunta siirtyi Brawdyyn. B lentue lakkautettiin syyskuussa 1965 sen palattua "HMS Centaurilta" ja uusi lentue muodostettiin "HMS Hermekselle" huhtikuussa 1966, kunnes se lakkautettiin helmikuussa 1968. C lentue lakkautettiin lokakuussa 1966 eikä sitä muodostettu uudelleen. B lentue muodostettiin "HMS Ark Royalille" tammikuussa 1970 ja A lentue lakkautettiin heinäkuussa.

title: Alankomaiden valtakunnankomissariaatti

text:
Valtakunnankomissaari hajotti Alankomaiden parlamentin molemmat kamarit 21. kesäkuuta 1940, ammattiyhdistykset lakkautettiin 16. heinäkuuta ja 20. heinäkuuta vasemmistopuolueet asetettiin erityisen komissaarin valvontaan. Kommunistiset ryhmät lakkautettiin.
Loput muista puolueista lakkautettiin vuoden 1941 lopulla.

title: Tverin kuvernementti

text: Vuonna 1918 muodostettiin Kimryn ja Krasnyi Holmin kihlakunnat. Kaljazinin, Kortševan ja Zubtsovin kihlakunnat lakkautettiin vuonna 1922. Samalla Krasnyi Holmin ja Vesjegonskin kihlakunnat siirrettiin Rybinskin kuvernementtiin, josta ne jo seuraavana vuonna palautettiin takaisin Tverin kuvernementin yhteyteen. Vuonna 1924 lakkautettiin Krasnyi Holmin ja Staritsan kihlakunnat ja vuonna 1927 Kašinin kihlakunta. Kuvernementti lakkautettiin vuonna 1929 ja sen alue jaettiin Moskovan ja Läntisen alueen kesken.

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Oppia haettiin myös ulkomailta. Vuonna 1965 luutnantti K. Palosaari komennettiin Rannikkojääkäripataljoonasta kuukaudeksi Britannian kuninkaallisen merijalkaväen kommandoyksikköön (Royal Marines 43 Commando) seuraamaan koulutusta. Vuonna 1966 Britannian kuninkaallisen merijalkäväen luutnantti S. Sheridan kävi Rannikkojääkäripataljoonassa vastavierailulla tutustuen kuukauden ajan talvi- ja vesistökoulutukseen sekä sissitoimintaan. Vuonna 1967 luutnantti P. Honkaselkä komennettiin Rannikkojääkäripataljoonasta Britannian kuninkaallisen merijalkaväen kommandokurssille. Rannikkojääkäripataljoonassa vierailivat myös Britannian kuninkaallisen merijalkaväen luutnantit M.G.C Gosling (vuonna 1968) ja R. Williams (vuonna 1969) seuraamassa koulutusta kolmen viikon ajan pitkälti saman ohjelman mukaan kuin luutnantti S. Sheridan aiemmin. Vuonna 1969 Rannikkojääkäripataljoonan luutnantti P. Kujasalo kävi Lympstonessa Britannian kuninkaallisen merijalkaväen koulutuskeskuksessa kiipeilykurssin ja tutustui syöksyvenelaivueeseen sekä kuninkaallisen merijalkaväen koulutukseen.[9]

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Vuonna 1962 Rannikkojääkäripataljoonan komentaja eversti Toivo Knuuttila määritteli rannikkojääkärien tehtävät seuraavasti: saaren valtaus, itsenäisesti toteutettu maihinnousuhyökkäys, maihinnousuhyökkäys suuremman joukon ensimmäisenä portaana sillanpään valtaamiseksi, tilapäinen puolustus yllättävissä tilanteissa, viivytys ja sissitoiminta saaristossa sekä tavanomaiset jääkärijoukon tehtävät maarintamalla. Siirtyminen alueelliseen puolustusjärjestelmään näkyi Rannikkojääkäripataljoonassa sissikoulutuksen selvänä lisäyksenä erityisesti 1970-luvun alusta alkaen.[3] Rannikkojääkärien kuntoa ylläpidettiin muun muassa joka-aamuisella kolmen kilometrin maastolenkillä. Kerran viikossa kierrettiin taisteluesterata, joka alkoi hypyllä laiturilta mereen. Ohjelmaan kuului joka viikko myös jalka-, polkupyörä- tai hiihtomarssi.[4]

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: 1960-luvulla Rannikkojääkäripataljoonassa tehostettiin tiedustelukoulutusta kiinnittämällä huomiota taistelusukeltajien koulutukseen ja ottamalla merikanootit käyttöön.[5] Vuonna 1962 merivoimien sukeltajakurssilla omaksi koulutushaarakseen eriytetty rynnäkkösukeltajalinja palveli erityisesti Rannikkojääkäripataljoonan tarpeita.[6] Rannikkojääkäripataljoonan varusmiehiä komennettiin merivoimien neljän kuukauden taistelusukeltajakurssille, joka vuosina 1962-1972 oli nimeltään rynnäkkösukeltajakurssi. Myös useat Rannikkojääkäripataljoonan kantahenkilökunnan jäsenet suorittivat taistelusukeltajakurssin. Lisäksi Rannikkojääkäripataljoonassa annettiin pintauintikoulutusta tiedustelu- ja tuhoamistehtäviin. Pintauimarit pudotettiin täyttä vauhtia ajavasta uiskosta lähelle vastustajan rantaa, minkä jälkeen he uivat pintauintipuvuissa pimeyden turvin maihin suorittamaan tehtäväänsä.[7] Vuosina 1960-1970 sodan ajan Rannikkojääkäripataljoonan esikuntakomppanian tiedustelujoukkueeseen kuului kaksi pintauintiryhmää ja rynnäkkösukeltajaryhmä.[8]

title: Rannikkojääkäripataljoona

text: Rannikkojääkäripataljoona (RannJP) oli Suomen puolustusvoimien rannikkojääkärikoulutukseen erikoistunut maavoimien joukko-osasto, joka toimi Porkkalan varuskunnassa Upinniemessä () vuosina 1960-1989. Suomen tasavallan presidentti myönsi 19. syyskuuta 1980 rannikkojääkäreille tummanvihreän, kullanvärisellä merikotkamerkillä varustetun baretin käyttöoikeuden merijalkäväen erikoiskoulutusta osoittamaan. Tuolloin Suomen puolustusvoimissa barettia saivat käyttää vain laskuvarjojääkärit ja rannikkojääkärit.

title: Ratsutila

text: Ruotuväkiarmeija lakkautettiin Suomen siirtyessä osaksi Venäjän valtakuntaa. Tällöin rustholleille määrättiin vakanssi- ja passevolanssimaksu, jotka lakkautettiin vasta vuonna 1886, kun koko ruotujakolaitos lakkautettiin. Maksuksi vuonna 1809 määrättiin 10 tynnyriä viljaa ratsutilaa kohden.

title: Vuokkiniemi

text: Suurin osa näistä kylistä lakkautettiin 1960-luvulla "perspektiivittöminä", mikä tarkoitti, ettei niillä katsottu olevan tulevaisuudennäkymiä, ja niiden talot ja asukkaat siirrettiin Vuokkiniemen, Vuonnisen ja Ponkalahden kyliin. Myöhemmin myös Ponkalahti lakkautettiin. Vuokkiniemen kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin Uhtuan piiriin.


query: Missä kaupungissa Teemu Lahtinen syntyi?

title: Teemu Lahtinen

text: Teemu Lahtinen (s. 27. huhtikuuta 1977 Hämeenlinna[1]) on perussuomalainen poliitikko ja Suomen Sisun entinen puheenjohtaja.[1] Lahtinen kertoo edustavansa kansallismielistä ja isänmaallista maailmankatsomusta.[2] Hän oli Suomen Sisun sihteeri vuosina 2003–2004, puheenjohtaja 1998–2002 ja 2005–2007 sekä varapuheenjohtaja 2008.[1]

title: Cold as Ice

text: Lammaszinen Teemu Lahtinen piti EP:tä onnistuneena ja svengaavana teoksena. Miinusta sai laulaja Mickey Whyten monotonisuus.

title: Suomen Sisu

text: Vuoden 2008 kuntavaaleissa perussuomalaiset menestyivät hyvin ja useita Suomen Sisun jäseniä valittiin valtuustoihin, muun muassa Jussi Halla-aho Helsingissä, Teemu Lahtinen Espoossa ja Suomen Sisun silloinen puheenjohtaja Johannes Nieminen Vantaalla.[52][53]

title: Suomen Sisu

text: 1998–2002 Teemu Lahtinen[36] 2003–2004 Harri Hannula[36] 2005–2007 Teemu Lahtinen[85] 2008 Johannes Nieminen[52] 2009–2013 Paula Päivike[86][87] 2013– Olli Immonen[9]

title: Teemu Lahtinen

text: Mikko Mikonmaa, joka on omien sanojensa mukaan kiinnostunut ”valtavirtanäkemyksiä kyseenalaistavista poliittisista näkemyksistä”, perusti Helsingin Pienelle Roobertinkadulle vuonna 1996 kirjakauppa Burning Booksin. Mikonmaa ja muutama hänen vakioasiakkaansa perustivat Thule-seuran, joka kokoontui keskiviikkoisin. Teemu Lahtinen liittyi seuraan, ja kun IKL hiipui, Thule-seurasta tuli Lahtiselle keskeinen poliittinen foorumi. Hakkapeliittain päivänä 6. marraskuuta 1998 Lahtinen, Jura Jukola, Mikonmaa ja Mika Purjesalo perustivat Suomen Sisun Suomalaisuuden liiton nuorisojärjestöksi.[4] Lahtinen valittiin Suomen Sisun ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.[3]

title: Isänmaallinen Kansanliike (1993)

text: IKL teki 1990-luvulla yhteistyötä ranskalaisen Front National -puolueen, belgialaisen Vlaams Blokin ja Ruotsidemokraattien kanssa. IKL:n nuorisotoimintaa vetämässä oli mm. Teemu Lahtinen, joka esitti Ajan Suunta lehdessä "Sinimustat" nuorisojärjestön perustamista. Lahtisen mukaan nuorisojärjestö ei edennyt suunnitelmia pidemmälle.

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen pitää yhtenä merkittävimpänä yhteiskunnallisena saavutuksenaan ”poliittisen ilmapiirin vapautumista” ja isänmaallisuuden ja maahanmuuttokritiikin nostamista keskeisiksi valtakunnallisiksi keskustelunaiheiksi.[3]

title: Embassy of Silence

text:
Lukkanen vieraili Kalliomäen toisen yhtyeen, Saattueen levyllä jolloin idea tunnelmallisesta ja genrerajoja rikkovasta rock-yhtyeestä syntyi. Yhtyeen vahvuuksia ovat Lukkasen monipuolinen laulutyyli ja Kalliomäen vahvat sävellykset.
Ensimmäisessä kokoonpanossa vaikuttivat myös Samu Lahtinen (basso) ja Harri Lampinen (kitara). Ensimmäisellä vuonna 2008 julkaistulla promolla “Wendigo Winter” rumpuja soitti Teemu Laitinen. Toinen julkaisu oli samana vuonna tehty “Pristine” -ep, ja samaan aikaan yhtyeen kokoonpanoon oli saatu vahvistukseksi rumpali Mikael Ahlsten ja kitaristi Harri Lampinen. Molemmat levyt äänitettiin Klaukkalassa D-Studiolla Jarno Hännisen johdolla.

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen on kertonut olleensa ”yhteiskunnallisesti orientoitunut” jo lapsena. Hän omaksui lapsena isänmaallis-oikeistolaisen arvomaailman lukemalla tietokirjoja ja erityisesti maailmanhistoriaa. Hän on kertonut kokeneensa poliittisen heräämisensä vuonna 1992, kun Vaihtoehto EY:lle -lehtinen sai hänet kiinnostumaan politiikasta.[3]

title: Perussuomalaisten puoluekokous 2017

text: Suomen Sisun perustajajäsen Teemu Lahtinen myönsi Verkkouutisille, että Sisu oli tehnyt puoluekokoukseen kilpailevan listan. Lahtinen kuitenkin kiisti, että Sisu olisi liputtanut listassa Halla-ahoa tai Nuivan manifestin allekirjoittajia. Lahtisen mukaan listoilla haluttiin protestoida puolue-eliittiä, erityisesti entistä puheenjohtajaa Raimo Vistbackaa, vastaan.

title: Teemu Lahtinen

text: EduskuntavaalitVuosiVaalipiiriÄänetTulos2007Uusimaa699ei valittu2011Uusimaa2024ei valittu2015Uusimaa2133ei valittuKunnallisvaalitVuosiKuntaÄänetTulos2004[6]Espoo49ei valittu2008Espoo431valittiin2012Espoo538valittiin2017Espoo474valittiin

title: Rauno Lahtinen

text: Lahtinen väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2005 väitöskirjalla "Ympäristökeskustelua kaupungissa. Kaupunkiympäristö ja ympäristöasenteet Turussa 1890–1950". Väitöskirja tarkastelee ympäristöasenteiden muuttumista sanomalehtiaineiston avulla. Tutkimus osoittaa mm. miten käsitys ympäristöstä muuttui sotien vaikutuksesta, ja että ympäristötietoisuus syntyi vähitellen jo 1900-luvun alkupuoliskolla. Kaupunkiympäristön historian dosentuurin Lahtinen sai vuonna 2007.

title: Seppo Lahtinen

text: Lahtinen opiskeli Turun yliopistossa sosiologiaa ja filosofiaa. Sammakko-kustantamo syntyi alun perin Lahtisen halusta suomentaa yhdysvaltalaisen runoilijan Charles Bukowskin runokokoelma "Päivät karkaavat kuin villit hevoset yli vuorten", josta tuli ensimmäinen Sammakon julkaisema kirja. Kustannustoiminta on sittemmin kasvanut huomattavasti ja Sammakon kautta on julkaistu muun muassa Markku Intoa, Riku Korhosta, Jack Kerouacia ja Hunter S. Thompsonia.

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä perussuomalaisten listoilla. Hän sai 699 ääntä eikä tullut valituksi.[7] Kunnallisvaaleissa 2008 Lahtinen sai Espoon perusuomalaisista toiseksi eniten ääniä (431).[3][8] Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Lahtinen sai 2024 ääntä, muttei tullut valituksi.[9] Hän oli yksi Jussi Halla-ahon ennen vaaleja suosittelemista niin sanotulle ”Halla-ahon listalle” kuuluneista ehdokkaista.[10] Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hän uusi paikkansa 538 äänellä.[11] Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hän sai 2133 ääntä eikä tullut valituksi.[12] Halla-aho oli näidenkin vaalien alla suositellut Uudenmaan vaalipiiristä Lahtista, jonka hän kuvaili olevan ”iästään huolimatta –– maahanmuuttokriittisen liikkeen grand old man”.[13]

title: Anni Lahtinen

text: Lahtinen oli entinen sosiaalipäällikkö. Hänen ensimmäinen teoksensa "Ystäväni Elviira, mustalaistyttö" ilmestyi vuonna 1973. Hänelle myönnettiin Valtion kirjallisuuspalkinto 1981 sekä Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1989.

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen kävi edustamassa järjestöä ulkomailla, mutta turhautui, kun varsinaista toimintaa ei saatu aikaan.[3] Keväällä 1998 hän alkoi myös IKL:ssä toimineen ystävänsä Jura Jukolan kanssa suunnitella uutta järjestöä.[3][4] Kesällä IKL julistautui puolueeksi ilman oikeusministeriön tunnustusta. Lahtisen mukaan ministeriö oli hävittänyt järjestön keräämiä kannattajakortteja ja antanut epävirallisesti ”ymmärtää, että sillä nimellä ei koskaan merkitä puoluetta rekisteriin”. Syksyllä 1998 Lahtinen osallistui viimeisen kerran IKL:n kokoukseen ja marraskuussa hän oli mukana perustamassa Suomen Sisua.[3]

title: Teemu Lahtinen

text: Tammikuussa 2019 uutisoitiin Lahtisen saaneen syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan Espoon käräjäoikeuteen. Lahtisen itsensä mukaan koskee Twitterissä julkaisemia twiittejä.[14]

title: Teemu Lahtinen

text: Luokka:Espoon kaupunginvaltuutetut Luokka:Perussuomalaiset poliitikot Luokka:Suomalaiset kansalaisaktivistit Luokka:Vuonna 1977 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Sokkopingis

text: Suomesta oli ensimmäistä kertaa joukkue kansainvälisissä arvokisoissa vuoden 2004 EM-kilpailuissa Tukholmassa. Ensimmäisen mitalinsa Suomi sai vuoden 2006 EM-kilpailuista ja vuoden 2008 kotikisoissa Suomi oli jo mitalitilaston ykkönen. Suomen parhaimpiin sokkopingiksen pelaajiin kuuluvat mm. Teemu Ruohonen, Ari Lahtinen, Juha Oikarainen, Kalle Haukka, Hanna Vilmi, Heidi Torn, Sirpa Tuovinen ja Jaana Pesari.

title: Hymy Lahtinen

text: Hymy Ulpu Lahtinen (o.s. Jokinen, 13. lokakuuta 1930 Urjala – 22. lokakuuta 2017 Tampere) oli lehtikeisari Urpo Lahtisen ensimmäinen vaimo. Urpo ja Hymy Lahtisella on poika Jeppe Lahtinen, joka syntyi 1963.

title: Big Bang!

text: Big Bang! on huhti–kesäkuussa 2015 Nelosella esitetty kahdeksanosainen imitaattori Jarkko Tammisen viihdeohjelma, jossa nähtiin Tammisen laulu- ja puheimitaatioita sekä vaihtuvia vieraita. Tammisen lisäksi ohjelmassa nähtiin vaihtuvissa rooleissa Pirjo Heikkilä, Niina Lahtinen, Janne Kataja, Santtu Karvonen, Teemu Aromaa, Jarkko Miettinen sekä Laura Voutilainen. Viikoittain myös laulaja-lauluntekijä Anssi Kela versioi akustisesti yhden suomalaisen hitin.

title: Suomen Sisu

text: Vuonna 2007 Kansan Uutisten toimittaja väitti artikkelissaan Suomen Sisua ääriryhmäksi. Suomen Sisun silloinen puheenjohtaja Teemu Lahtinen ja jäsen Jussi Halla-aho kielsivät väitteen vastineessaan ja kertoivat Suomen Sisun olevan laillisuusperiaatetta noudattava, oikeisto-vasemmisto-akselista irtisanoutuva maltillinen kansallismielinen järjestö.[5]

title: Teemu Tumelius

text: Tumelius tuli Helsingin kaupungin Palolaitoksen palvelukseen tammikuussa 1980. Tämän jälkeen Tumelius työskenteli vuorotyössä operatiivisella osastolla eri tehtävissä. Hänestä tuli meritoiminnan varajohtaja 2004 ja merimestari2009. Hän siirtyi hallinto- ja kehittämisosaston esikuntaan 2013. Teemu Tumelius on käynyt Etelä-Suomen alueellisen 87. maanpuolustuskurssin ja maanpuolustuksen 67. jatkokurssin Tuusulan Taistelukoulussa. Tumelius on toiminut luennoitsijana Pelastusopistossa, Raja- ja merivartiokoulussa ja Helsingin pelastuskoulussa. Reserviin (eläkkeelle) Helsingin kaupungin Pelastuslaitoksen vakinaisesta virasta Teemu Tumelius siirtyi täysin palvelleena kesäkuussa 2018.

title: Teemu Lahtinen

text: . Perussuomalainen 9/2008, sivu 20.

title: The Story of Francine

text: Valokuvat: Teemu Töyrylä, Harri Hinkka, Kari Lahtinen, yhtyeen jäsenet sekä levy-yhtiöiden väki.

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen liittyi Isänmaalliseen Kansallis-Liittoon (IKL) vuonna 1993 ja alkoi toimia siinä aktiivisesti vuodesta 1996 lähtien. Tällöin hän edusti IKL:ää Pariisissa Kansallisen rintaman järjestämässä tapahtumassa, jonka jälkeen hänet valittiin järjestön hallitukseen.[3] Lahtisesta tuli vähitellen järjestön Hämeenlinnan osaston keskeisiä henkilöitä ja hän toimi useita vuosia osaston sihteerinä. Hän oli vuosina 1995–1998 yksi harvoja IKL:n näkyviä nuoria tekijöitä.[4] Lahtisesta tuli IKL:n nuorisojärjestön Sinimustain Liiton sihteeri ja yhteyshenkilö.[5] Suunnitelmista huolimatta nuorisojärjestö järjesti vain yhden leirin.[4] Sinimustain Liitto rekisteröitiin yhdistyksenä vuonna 1997, mutta Lahtisen mukaan kyse oli vain ehdotuksista ja ”todellisuudessa sellaista järjestöä ei ole edes ollut”.[5]

title: Teemu Lahtinen

text: Lahtinen on kotoisin Hämeenlinnasta. Hän on asunut Espoossa vuodesta 1998 lähtien. Hänellä on tytär.[2]

title: Suomen Sisu

text: Suomen Sisun perustivat (myöhempi puheenjohtaja) Teemu Lahtinen[20], Burning Books -kirjakaupan Mikko Mikonmaa, Jura Jukola sekä Mika Purjesalo. Lahtinen oli nuorena kiinnostunut isänmaallisuudesta aatteena. Hän oli ollut mukana 1990-luvun Isänmaallisen Kansallis-Liiton toiminnassa paikallistasolla. Lahtinen oli luonnostelemassa liikkeen mahdollista nuorisotoimintaa, jonka nimeksi ehdotettiin Isänmaallista nuorisoa. IKL:n toiminnan hiipuessa 1998 Lahtinen alkoi muutaman muun kanssa suunnitella uutta kansallismielistä nuorisojärjestöä.[21] Mikko Mikonmaa oli antikommunistisen, ANC:tä arvostelevan Etelä-Afrikan ystävät ry:n perustajajäsen. Hän toimi myös Inkeriläiset ja Karjalaiset heimoveteraanit ry:ssä, Itsenäisyyden puolesta ry:ssä ja aluepalautuksia vaativassa Tarton rauha ry:ssä. Helsingin keskustelupiiristä syntyi Suomen Sisu, jonka nimivaihtoehtoina olivat ”Nuorhakkapeliitat” ja ”Suomalainen nuoriso”.[20]

title: Teemu Lahtinen

text: Ammatiltaan Lahtinen on ATK-suunnittelija.[1] Lahtisen mukaan hänen poliittinen aktiivisuutensa vaikutti Muhammad-pilapiirrosjupakan aikaan hänen työnantajaansa, minkä vuoksi Lahtinen joutui muun muassa myöhemmin peräämään palkkasaataviaan.[3] Lahtinen harrastaa ammuntaa.[2] Hän liittyi partioon koululaisena. Lahtisen mukaan partio loi hänen arvoperustansa ja vaikka hän ei ole enää partiotoiminnassa mukana, hän määrittelee itsensä yhä partiolaiseksi.[3]

title: Teemu Lahtinen

text: Vuoden 2004 kunnallisvaalien yhteydessä Lahtinen tutustui Perussuomalaisten toimintaan ja liittyi puolueeseen vaalien jälkeen. Vuonna 2006 hän sai ensimmäisen kerran valtakunnallista julkisuutta, kun hän julkaisututti Muhammad-pilapiirrokset.[3]


query: Mistä Ksenokrates on kotoisin?

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates Khalkedonilainen (, 396 eaa. Khalkedon – 314 eaa. Ateena)[1] oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän seurasi Speusipposta Platonin Akatemian johtajana. Hän toimi virassa vuodesta 339 eaa. vuoteen 314 eaa.[2]

title: Ksenokrates

text: Näyttää kuitenkin siltä, että Ksenokrates ei kyennyt ymmärtämään sitä idealismia joka oli Platonin metafysiikan perustana, ja piti prinsiippeinä aritmeettista ykseyttä ja moneutta, ja vastaavasti samaisti ideaaliset luvut aritmeettisiin lukuihin. Näin hänen ajatuksensa ottivat takapakkia joidenkin pythagoralaisten karkeisiin ajatuksiin, ja hän asetti itsensä alttiiksi Aristoteleen avoimelle kritiikille. Aristoteles vastusti Platonin ideaoppia, ja hänellä oli paljon sanottavaa myös Ksenokrateen ideaoppia vastaan. Hän jakoi Metafysiikassaan platonilaiset kolmeen ryhmään:

title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen vakava ja vahva luonne voittivat hänelle yleisen kunnioituksen, ja hänen puhtaudestaan, rehellisyydestään ja hyväntahtoisuudestaan muistettiin tarinoita pitkään. Hänen käsityskykynsä ei ollut erityisen nopea, mutta hän korvasi sen sillä, että hän rakasti totuutta tunnollisesti, ja ahkeroi väsymättömästi. Hän ei ollut yhtä luova kuin Speusippos ja pitäytyi näin kirjaimellisemmin alkuperäisiin Platonin oppeihin. Tämän vuoksi häntä pidetään tyypillisenä Vanhan Akatemian edustajana.

title: Ksenokrates

text: Tietäminen, joka käsitteli yli-taivaallisia asioita ja ideoita Mielipide, joka käsitteli taivaallisia asioita ja tähtiä Aistiminen, joka käsitteli taivaan alla olevia asioita ja esineitä.

title: Polemon Ateenalainen

text: Polemon oli nuorena kuriton ja huonoilla teillä. Ksenokrates sai hänet kuitenkin tekemään parannuksen. Diogenes Laertios kertoo, että kerran Polemon tuli tämän kohtuullisuutta käsittelevälle luennolle juovuksissa. Ksenokrates ei välittänyt tästä, ja vähitellen Polemon alkoi kiinnostua filosofiasta enemmän. Lopulta hänestä tuli Ksenokrateen etevin oppilas ja Akatemian johtaja tämän kuoltua vuonna 314 eaa.

title: Platonin Akatemia

text: Platonin kaikkein lähin oppilasjoukko, joka mainitaan 28:ksi oppilaaksi, kerääntyi Akatemiaan nauttimaan yksinkertaisia aterioita ja keskustelemaan filosofiasta. Myöhemmin tähän oppilasjoukkoon kuuluivat edellä mainittujen lisäksi muiden muassa Ksenokrates, Aristoteles, Herakleides Pontoslainen, Filippos Opuslainen, Hestiaios Perinthoslainen ja monia muita eri puolilta Kreikkaa. Sisäpiiri oli suljettu yhteisö, eikä avoin suurelle yleisölle. Jäsenyydestä ja opetuksesta ei kuitenkaan veloitettu maksua. Koulun eteishallin yläpuolella oli lause ”Älköön kukaan, joka on tietämätön geometriasta, astuko sisään” (kreik: Μηδείς αγεωμέτρητος εισίτω μου την στέγην.). Tämä viittasi todennäköisesti ennen kaikkea sisäpiirin oppilaisiin.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates oli pahastunut makedonialaisesta vaikutuksesta, joka oli silloin vallalla Ateenassa, ja pian Demostheneksen kuoleman (322 eaa.) jälkeen hän kieltäytyi hänelle tarjotusta kansalaisuudesta.[1] Hänellä ei kuitenkaan ollut varaa maksaa muukalaisille määrättyä veroa, joten hänet myytiin orjaksi. Hänet osti Demetrios Faleronlainen, joka palautti tämän vapauden.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen logiikasta tiedetään vain se, että hän oli samaa mieltä kuin Platon, hyläten Aristoteleen kymmenen kategoriaa (katso: Organon) liiallisena ja tarpeettomana.

title: Ksenokrates

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (in Greek) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen kosmologia perustuu sekin lähes kokonaisuudessaan Timaiokseen. Hän painotti, että sitä ei tule pitää kosmogoniana, vaan sitä tulisi opiskella hänen psykologiansa yhteydessä. Sielu on itseliikkuva luku, joka on johdettu kahdesta perustavanlaatuisesta prinsiipistä, ykseydestä ja moneudesta, joista se saa voimansa lepoon ja liikkeeseen. Se on ruumiiton, ja voi olla olemassa ruumiista riippumatta. Järjetön sielu, samoin kuin järjellinen sielu, on kuolematon. Maailmankaikkeus, taivaankappaleet, ihmiset, eläimet ja luultavasti myös kasvit pitävät kaikki sisällään sielun, joka on joko enemmän tai vähemmän täydellinen riippuen siitä, missä vaiheessa luomisesta alkunsa saanutta laskevan täydellisyyden ketjua ne ovat. Näin Ksenokrates yhdisti filosofiaansa aikansa teologian, identifioimalla maailmankaikkeuden ja taivaankappaleet ylempiin jumaliin, ja varaamalla niiden ja kuolevaisten väliin tilan pienemmille jumaluuksille.

title: Demoni

text: Myöhemmin demoneista tuli alempien jumalolentojen yleisnimi. Antiikin lopulla ja kristinuskossa ja sen värittämässä länsimaisessa noituudessa demoni tuli merkitsemään riivaajia ja pahoja henkiä, jotka olivat niitä enkeleitä jotka olivat langenneet arkkienkeli Luciferin, Saatanan mukana. Platonin oppilas Ksenokrates määritteli demonit viimein pahoiksi henkiolennoiksi. Kristillisessä yhteydessä Saatanan alaisuuteen sijoittuneille on kehittynyt selkeitä persoonallisuuksia nimineen, arvojärjestyksineen ja tehtävineen. Kristityt kehittivät demonin tilalle oman suojelusolennon, enkelin, antaen alkuperäiselle kielteisen kuvan. Demoni-sanaa käytetään usein myös muiden kuin kristillisten tai länsimaisten uskomusjärjestelmien pahoista henkiolennoista. Japanilaisessa kulttuurissa demoni-nimitystä on käytetty hyvistä tai pahoista henkiolennoista, jotka saattavat asustaa esimerkiksi esineissä ja luonnonpaikoissa. Teologiassa ja okkultismissa demoneja koskevia oppeja kutsutaan demonologiaksi.

title: Ksenokrates

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Diogenes Laertios| title = Merkittävien filosofien elämät ja opit| publisher = Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Summa| year = 2003| version = Suomennos ja selitykset Marke Ahonen| id = ISBN 952-5418-07-3| page = 137–141 (IV.2), 486–487}}

title: Ksenokrates

text: Plutarkhoksen mukaan Ksenokrates yritti laskea kaikki mahdolliset tavut, jotka pystytään muodostamaan aakkosten kirjaimista. Ksenokrateen lopputulos oli Plutarkhoksen mukaan 1002000000000 kappaletta. Jos tämä pitää paikkansa, on se ensimmäinen yritys ratkaista kombinatorinen ongelma huomioiden permutaatiot.[1]

title: Ksenokrates

text: Ksenokrateen teoria epäorgaanisesta luonnosta oli suurimmaksi osaksi identtinen Platonin Timaioksessa esittämän elementtien teorian kanssa. Hän kuitenkin esitti, että jokaisella ulottuvuudella on oma prinsiippinsä, ja hylkäsi siksi sellaisten kappaleiden kuin pyramidin, oktaedrin, ikosaedriin ja kuution johtamisen kolmikulmaisista pinnoista. Näin hän lähestyi atomismia. Hän myös lisäsi klassiseen neljään elementtiin (maa, vesi, ilma, tuli) viidentenä eetterin.

title: Antiikin filosofia

text: Platonin aikaan mennessä kreikkalaiset filosofit olivat esittäneet kaikki merkittävät filosofiset kysymykset, jotka ovat olleet länsimaisessa filosofiassa käsittelyn kohteena sen jälkeen. Tämän vuoksi sanotaan yleisesti, että koko länsimainen filosofia olisi vain joukko reunahuomautuksia Platonin teoksiin. Platon perusti kuuluisan Akatemiansa noin vuonna 385 eaa. Platonin merkittävin oppilas oli Aristoteles, ja merkittävimmät seuraajat Akatemian johdossa Ksenokrates ja Arkesilaos.

title: Platon

text: Italiasta palattuaan Platon perusti tunnetun filosofikoulun Akatemian. Tämä tapahtui noin vuonna 385 eaa., jolloin Platon oli noin 40-vuotias. Akatemia sijaitsi Ateenassa Akademeia-nimisessä lehdossa. Siellä sijaitsi puistomainen urheilupaikka, jossa Platon alkoi opettaa filosofiaa ympärilleen kerääntyneille filosofian harrastajille.[9] Kuuluisimpiin oppilaisiin lukeutuu Aristoteles, joka opiskeli siellä monien muiden tunnettujen oppineiden tavoin useiden vuosien ajan. Muita Platonin oppilaita olivat muiden muassa Speusippos, Ksenokrates, Filippos, Dion, Herakleides, Lykurgos ja Demosthenes. Platonin oppilaina oli myös naisia.[24] Akatemia oli yksi varhaisimmista järjestäytyneistä oppilaitoksista länsimaissa, ja opetuksen lisäksi sen toimintaan kuului tutkimusta kaikilta tieteen aloilta. Akademeian lisäksi Platon opetti myös Kolonoksessa omassa puutarhassaan.[6]

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates oli kotoisin Khalkedonista, nykyään Kadıköy. Hän muutti Ateenaan varhaisessa nuoruudessa, ja hänestä tuli Sokrateen seuraajan Aiskhineen oppilas. Myöhemmin hän liittyi Platonin oppilaisiin. Hän tapasi Platonin Sisiliassa vuonna 361 eaa. Vuonna 399 eaa. hän seurasi Speusipposta Akatemian johdossa. Speussipos oli jo 340 eaa. valinnut Ksenokrateen seuraajakseen, mutta tästä huolimatta hänen kuolemansa jälkeen järjestettiin äänestys seuraajan valitsemiseksi. Ksenokrates voitti kilpailijansa Menedemoksen ja Herakleides Pontoslaisen täpärästi muutamalla äänellä.[1] Hän toimi kolmeen otteeseen Ateenan lähetystötehtävissä, kerran Filippos II:n luona, kahdesti Antipatroksen luona.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates ei ollut missään mielessä erityisen suuri ajattelija. Hänen metafysiikkansa oli enemmänkin irvikuva kuin uusi versio Platonin ajatuksista. Hänen etiikassaan ei ollut juurikaan omalaatuisia piirteitä. Hänen pidättyväinen elämänsä ja ylevämielinen luonteensa tekivät hänestä kuitenkin tehokkaan opettajan. Hänen vaikutuksensa säilyi hänen oppilaissaan Polemonissa ja Krateessa, ja lakkasi vasta kun Arkesilaos, niin sanotun Toisen Akatemian perustaja, antoi uuden suunnan koulussa annetulle opetukselle.

title: Ksenokrates

text: Aristoteles huomautti, että jos ideat ovat lukuja, jotka koostuvat aritmeettisista yksiköistä, ne paitsi lakkaavat olemasta prinsiippejä eli alkuperusteita, niistä myös tulee aritmeettisten operaatioiden kohteita.

title: Platonismi

text: Platonin kuoltua vuonna 348 eaa. Akatemian johtajuus siirtyi Platonin veljenpojalle Speusippokselle. Häntä seurasivat Ksenokrates, Polemon, Krantor ja Krates. Platonia seuranneessa Akatemiassa Vanha Akatemia noudatti pitkälti Platonin oppeja ilman suuria lisäyksiä tai muutoksia. Myöhempään platonismiin alkoi kuitenkin liittyä dogmaattisuutta, jota Platon ja erityisesti hänen esikuvansa Sokrates olisivat vierastaneet.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates kirjoitti useita teoksia. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti 75 teosta, yhteensä 224239 riviä. Niissä hän käsittelee lähes kaikkia Akatemiassa opetettuja asioita. Erityisesti hän keskittyi metafysiikkaan ja etiikkaan. Hänen sanotaan keksineen, tai ainakin painottaneen, filosofian kolmijaon fysiikkaan, dialektiikkaan ja etiikkaan.

title: Keskiplatonismi

text: Hellenistisenä aikana Platonin Akatemian opetuksissa tapahtui asteittaisia muutoksia. Platonin vuonna 347 eaa. tapahtuneen kuoleman jälkeen Akatemian johto siirtyi Speusippokselle. Häntä seurasivat Ksenokrates, Polemon, Krantor ja Krates Ateenalainen. Krateen jälkeen, vuonna 268 eaa., Arkesilaos perusti Uuden Akatemian, joka sai vaikutteita pyrrhonilaisesta skeptisismistä. Arkesilaos mallinsi filosofiansa Platonin varhaisten dialogien Sokrateen mukaan: keskeistä oli kaikista arvostelmista pidättäytyminen (, "epokhē peri pantōn"). Uuden Akatemian johtajat eivät Sokrateen tavoin julkaisseet kirjoituksia, eivätkä esittäneet dogmaattisia mielipiteitä vaan johtivat oppilaansa käyttämään omaa järkeään. Tutkijat ovat erimielisiä Uuden Akatemian harjoittaman skeptisismin tarkasta luonteesta, mutta se vaikuttaa olleen ennen kaikkea reaktio stoalaisuuden voimakasta dogmaattisuutta vastaan.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates arvosti filosofiaa lähinnä siksi, että se vaikutti ihmisten käytökseen. Siksi hän kiinnitti erityisesti huomiota etiikkaan. Hänen etiikan alan opetuksestaan tiedetään vain pääkohdat, mutta ne näyttävät, että hän noudatti Platonin asettamia suuntaviivoja. Hänen mukaansa asiat ovat joko hyviä, pahoja tai neutraaleja. Hyviä asioita on kolmenlaisia: Henkisiä, ruumiillisia ja ulkoisia; mutta kaikista hyvistä asioista hyve on kaikista suurin eikä sitä voi verrata muihin. Onnellisuus koostuu hyveen omistamisesta, ja on näin riippumaton henkilökohtaisista ja ulkoisista ominaisuuksista. Hyveellinen ihminen on puhdas paitsi teoissa myös sydämessä. Hyveen saavuttamiseksi filosofia on paras apu, sillä filosofi tekee omasta halustaan sellaista, mitä muut tekevät lain pakottamana. Spekulatiivinen ja käytännöllinen viisaus tulee erottaa toisistaan.

title: Ksenokrates

text: Platonin alkuperäisen ajatuksen mukaan ideat ovat universaalin mielen laki, ja tuottavat erityisessä mielessä aistihavaintoja, joita kutsutaan asioiksi ja esineiksi. Näin idea on determinantti, joka voidaan ajatella jossain määrin "kvantiteettina" eli lukumääränä ja myös "lukuna". Nämä ideaaliset luvut ovat kuitenkin eri asia kuin aritmeettiset luvut.

title: Ksenokrates

text: Ne, jotka Platonin tavoin tekivät eron matemaattisten ja ideaalisten lukujen välille, Ne, jotka Ksenokrateen tavoin eivät tehneet kyseistä eroa; ja Ne, jotka Speusippoksen lailla pitivät selviönä vain matemaattisia lukuja.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates kuoli vuonna 314 eaa. Häntä seurasi Akatemian johdossa Polemon, jonka hän oli käännyttänyt hyville teille paheellisestä elämästä. Polemonin lisäksi hän opetti muun muassa akatemialaista Krantoria, valtiomies Fokionia, Pellenen tyranni Khaeronia, stoalaista Zenon Kitionilaista ja Epikurosta.

title: Ksenokrates

text: Ksenokrates jakoi tietämisen ja ymmärtämisen kolmeen tasoon, joista jokainen oli tarkoituksenmukainen oman alueensa asioiden ajatteluun:

title: Ksenokrates

text: Ontologiansa Ksenokrates rakensi Platonin asettamalle perustukselle: Yhdessä Platonin kanssa hän piti selvänä, että ideat tai luvut ovat luonnon orgaanisten tuotteiden syynä, ja että ne ovat johdettuja ykseydestä (joka on aktiivinen) ja moneudesta (joka on passiivinen). Hän loi tälle perustavanlaatuiselle dogmalle kuitenkin uuden tulkinnan. Platonin mukaan olemassaolo on mieli moneutena: Mieli ykseytenä, eli universaali mieli, käsittää oman moneutensa ikuisina, muuttumattomina, älyllisinä ideoina; ja mieli moneutena, eli erityinen mieli, hahmottaa oman moneutensa lyhytaikaisina, muuttuvina ja aistittavina asioina.

title: Aristoteles

text: Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin.[6][8]

title: Herakleides

text: "Sudan" mukaan Platon jätti koulunsa ja oppilaansa Herakleideen johtoon toisen ja kolmannen Sisilian-matkansa ajaksi. Speusippos oli määrännyt Ksenokrateen Akatemian johtoon kuolemansa jälkeen, mutta äänestyksessä Ksenokrates voitti Herakleideen ja Menedemoksen vain hiuksenhienosti.


query: Mikä on Kyynärlammen pinta-ala?

title: Kyynärlampi

text: Lammen pituus on 350 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6 hehtaaria. Se sijaitsee Sipsiönjoen reitin pohjoispuolella ja Ohistonlammen ja Silmikkeenvuoren välissä olevassa painanteessa. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammen eteläpäästä ja laskee 100 metrin päässä Myllylampeen. Laskuoja alittaa matkallaan yhdystien 2764. Rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen ympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Rannalle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2764. Silmikkeenvuori kohoaa noin 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle.[1][2]

title: Luettelo valtioista pinta-alan mukaan

text: Tämä on luettelo maailman maista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Pinta-alat on annettu neliökilometreinä.

title: Prisma (kauppaketju)

text: Pienemmissä Prismoissa myyntipinta-alaa on noin 4 000 m², suurimmissa noin 14 000 m². Kouvolan Prisman myyntipinta-ala on 26 000 m², ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on 43 000 m². Helsingin Kannelmäen Prisma-keskuksen myyntipinta-ala on 46 500 m² ja koko pinta-ala 101 000 m². Joensuun Prisman myyntipinta-ala on 35 000 m² ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on uusimman laajennuksen jälkeen 38 100 m².

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia

text: Yleensä NMR-spektrissä kunkin multipletin pinta-alat lasketaan integroimalla tietokoneella ja ilmoitetaan spektrissä jollain tapaa. Usein pinta-alat ovat likimain verrannollisia multipletin antamien ydinten suhteelliseen lukumäärään ja spektrin voidaan sanoa olevan kvantitatiivinen. Määrät ovat "suhteellisia" ja siksi esimerkiksi dietyylieetterin H-spektrissä CH-signaalin pinta-ala on noin 1.5 ja CH:n ~1. Etanolin H-spektrissä CH:n pinta-ala on noin 3, CH:n ~2 ja OH:n ~1.

title: Jyvitetty pinta-ala

text: Asunnon koon kasvaessa neliömetriä kohti lasketut rakennuskustannukset pienenevät. Jyvityskertoimella saadaan yhtiön kulut jaettua paremmin rakennuskustannuksia vastaavasti. Pienissä asunnoissa jyvitetty pinta-ala on suurempi kuin todellinen pinta-ala. Vastaavasti suuremmissa asunnoissa jyvitetty ala on pienempi.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Huoneala on huoneen seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneen katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa lattia-alasta, jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Titanin asuttaminen

text: Titan on kuuksi suuri kappale, sen pinta-ala on Maan Kuuta tai sisäplaneetta Merkuriusta suurempi. Titanin läpimitta 5 150 km on hieman alle puolet maasta, joten sen pinta-ala on noin 1/6 Maan pinta-alasta. On kuitenkin muistettava, että Maasta on suuri osa merta, noin 3/4 josta suurin osa syvämerta. Titanin ala vastaa yli 240 Suomea. Näin ollen Titan on hyödynnettävältä pinta-alaltaan loppujen lopuksi melko lähellä Maata. Näin ollen tilaa asutuksille ja teollisuuslaitoksille löytyy.

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Myllylampi (Ikaalinen)

text: Lammen pituus on 300 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Sipsiöjoen reitin alimpana lampena, joka laskee suoraan Kyrösjärveen. Lampi on pääasiassa läpivirtausjärvi, vaikka siihen laskee pohjoisesta Kyynärlammen laskuoja ja etelästä Äijänsuonvuorelta metsä- ja pelto-oja. Siihen putoaa koillisesta Huopionkoski, jonka luusuassa sijaitsee vanha mylly ja sen pato. Koskessa on kaksi saarta ja sen vesi putoaa vajaa viisi metriä ja lammen laskujoen osuudella vesi putoaa vajaa kaksi metriä noin 200 metrin matkalla Kyrösjärveen. Lammen luoteis- ja etelärantojen läheisyydessä sijaitsee peltoja sekä muutama maatila. Lammessa on 1-2 saarta. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rantaan on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Lammen pohjoispuolella kulkee yhdystie 2741 ja eteläpuolella pienempi yhdystie. Nämä yhtyvät Kyrösjärveä kiertävään seututiehen 276.

title: Brahmaguptan kaava

text: Jännenelikulmion pinta-ala = Kolmion formula_3 pinta-ala + kolmion formula_4 pinta-ala:

title: Allenin sääntö

text: Kahden eläimen pinta-ala voi olla erisuuruinen, vaikka niiden tilavuus olisi sama. Eläimen pinta-ala vaikuttaa siihen, kuinka paljon lämpöä pääsee karkaamaan ympäristöön. Kylmässä ilmastossa turhaa lämmönhukkaa on vältettävä; pieni pinta-ala suhteessa tilavuuteen on yksi keino estää lämmön poistumista elimistöstä. Lämpimässä ilmastossa sen sijaan on tärkeää, että lämpö pääsee poistumaan elimistöstä tehokkaasti, jotta ylikuumenemiselta vältytään; tätä edistää suuri pinta-ala suhteessa tilavuuteen.

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Suunnikas

text: Lävistäjät puolittavat eli jakavat suunnikkaan pinta-alan kahteen yhtä suureen osaan. Lävistäjän erottamat kolmiot ovat yhtenevät. Myös lävistäjien yhdessä erottamat neljä kolmiota ovat pareittain yhtenevät ja niiden pinta-ala on neljäsosa suunnikkaan pinta-alasta. Euklides esitti, että mikäli lävistäjältä valitaan mikä tahansa piste ja sen kautta piirretään ristikkäin sivujen suuntaiset janat, ovat lävistäjien eri puolilla olevat pienet suunnikkaat pinta-alaltaan yhtä suuria.

title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pinta-ala on 165,25 miljoonaa neliökilometriä, peittäen kolmasosan maan pinnasta. Sen pinta-ala on kaksinkertainen, ja veden tilavuus yli kaksinkertainen verrattuna toiseksi suurimpaan mereen; Atlantin valtamereen, ja sen pinta-ala ylittää kaiken kuivan maan pinta-alan. Tyynenmeren tilavuus on n. 669,8 miljoonaa km. Pohjois-eteläsuunnassa valtameren pituus on noin 15 500 kilometriä ja itä-länsisuunnassa leveimmillään viidennellä pohjoisella leveyspiirillä noin 19 300 kilometriä. Maapallon syvin kohta, Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Apolloniuksen lause

text:
Apolloniuksen lause voidaan ajatella kolmion janoihin piirrettyjen neliöiden summakaavana.
Piirretään kolmion sivuille AB sekä AC neliöt. Neliöiden pinta-alat ovat tällöin (AB) ja (AC).
Piirretään seuraavaksi kolmion (keski)janan molemmille puollelle neliöt joiden pinta-alat ovat (AD). Piirretään lisäksi janoille BD sekä DC neliöt. Näiden neliöiden pinta-alat ovat (BC) ja (DC). Nämä neliöt ovat pinta-alaltaan yhtä suuria.
Apolloniuksen lause sanoo, että kahden ensimmäisen neliön pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin neljän viimeisen neliön summa

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Lakiehdotus, joka esittelee uuden matemaattisen totuuden, joka on tarkoitettu käytettäväksi opetuksessa. Se annetaan ilmaiseksi ainoastaan Indianan osavaltiolle, jolle muiden on maksettava korvaus, edellyttäen että edustajainhuone sen hyväksyy ja ottaa virallisesti käyttöön vuonna 1897.
Osa 1: Indianan osavaltion edustajainkokous on päättänyt: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön. Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä. Näin on, koska halkaisijan viidesosa ei sisälly neljä kertaa ympyrän kehään. Esimerkiksi: jos kerromme neliön ympärysmitan neljäsosalla mistä tahansa viivasta, joka on viidenneksen suurempi kuin neliön sivu, voimme samaan tapaan saada neliön pinta-alan näyttämään viidesosan suuremmalta kuin se on, kuten onkin tehty käytettäessä halkaisijaa pituusyksikkönä ympyrän kehän neljäsosan sijasta.

text: Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan. Kanadaan kuuluu 10 provinssia ja kolme territoriota. Maa on maailman toiseksi suurin niin kokonais- kuin maapinta-alaltaan, ja maailman suurin makean veden pinta-alaltaan.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista puhekielessä yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Yläjärvi

text: Yläjärvi () on yksi Pohjois-Amerikan Suurista järvistä. Yhdysvaltain ja Kanadan raja kulkee järven halki. Jos Huronjärvi, johon Yläjärvi laskee sekä Michiganjärvi käsitetään salmiyhteydestään huolimatta eri järviksi, Yläjärvi on pinta-alaltaan maailman suurin makeavetinen järvi, mutta tilavuudeltaan Baikaljärvi on suurempi. Kaspianmeri taas on sekä pinta-alaltaan että tilavuudeltaan kiistatta maailman suurin järvi, mutta se on suolajärvi. Yläjärven pinta-ala on noin 82 100& neliökilometriä ja se on siten pinta-alaltaan suurempi kuin Tšekki.

title: Suomen vesistöalueet

text: Suomen vesistöt laskevat ensisijaisesti Itämereen, Laatokkaan, Vienanmereen tai Barentsinmereen. Koska vesistöalueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on päävesistöalueiksi valittu niistä pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona valinnassa pidettiin vähintään 200 neliökilometrin valuma-aluetta. Nämä kattavat suuren osan Suomen pinta-alasta, mutta ne eivät kata aivan koko Suomea. Päävesistöalueita, joiden pinta-ala ylittää 200 neliökilometriä, on alun perin ollut 74, mutta niiden lisäksi on tarvittu myös pieniä rannikkovesistöalueita. Kun tieto valuma-alueiden pinta-aloista päävesistöalueiden numeroiden antamisen jälkeen tarkentui, osoittautui, että jotkin päävesistöalueet eivät täyttäneet 200 neliökilometrin pinta-alarajaa ja jotkut pienet rannikkovesistöt taas ylittivät sen, mutta numerointia ei enää lähdetty muuttamaan.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Kerrosala rakennusoikeudellisena käsitteenä on rakennuksen kerrosten yhteenlaskettu pinta-ala. Kerrosalaan lasketaan yleensä kunkin kerroksen pinta-ala aina ulkoseinien ulkopintaan asti. Jos ulkoseinän paksuus on yli 250 mm, ylimenevä osa katsotaan sallituksi rakennusoikeuden ylitykseksi. Toisin sanoen rakennusoikeutta laskettaessa kerrosalasta huomioidaan ulkoseinien sisällä oleva pinta-ala ja ulkoseinistä vain se osa, joka on paksuudeltaan enintään 250 mm. Ylittävää osuutta ei lueta rakennusoikeuden käyttämiseksi.

title: Oulujärvi

text: Koska Oulujärven rannat ovat loivat ja pitkälle matalat, vaikuttaa vedenkorkeuden muutokset järven pinta-alaan. Luonnontilaisella kaudella, kun järvessä vesi oli keskivedenkorkeudella, järven pinta-ala on ollut 916 km², mutta sääntelyn aikana vuoden 1951 jälkeen keskivedenkorkeudella pinta-ala on ollut 853 km². Kesien keskivedenkorkeudella pinta-ala on nykyään 928 km², säännöstelyn alarajalla se on 778 km² ja sen ylärajalla 944 km².[4]

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Missä XML-kieltä käytetään?

title: XML

text: XML (Extensible Markup Language) on tietynlaisten merkintäkielien yläkäsite tai standardi, jolla tiedon merkitys on kuvattavissa tiedon sekaan. XML-kieliä käytetään sekä formaattina tiedonvälitykseen järjestelmien välillä että formaattina dokumenttien tallentamiseen. XML-kieli on rakenteellinen kuvauskieli, joka auttaa jäsentämään laajoja tietomassoja selkeämmin. XML:n kehittäjä on World Wide Web Consortium.

title: XML-tiedonhaku

text: XML-tiedonhaun tutkimusta on tehty 1990-luvun loppupuolelta lähtien, mutta aktiivisemmin tutkimus on edennyt vuonna 2002 käynnistetyn INEX-ohjelman (the Initiative for the Evaluation of XML Retrieval) myötä. INEX perustettiin alun perin yhteisten XML-tiedonhakujärjestelmien arviointimittareiden luomiseksi ja siitä on kehittynyt keskeinen keskustelufoorumi XML-tiedonhaun tutkijoille ja kanava erilaisten XML-tiedonhakumenetelmien vertailulle. INEX:n puitteissa pidetään myös yllä dokumenttikokoelmia XML-tiedonhaun testaamiseen ja kerätään dataa hakukyselyiden suorittamisesta ja relevanssiarvioista.

text: SGML-, HTML- ja XML-kielissä sitä käytetään merkki- ja nimiviittauksen alkumerkkinä.

title: RSS

text: RSS () on XML-kieleen perustuva verkkosyötemuoto. Sitä käytetään usein päivittyvän digitaalisen sisällön julkaisemiseen. Sen kehittämisen aloitti Dave Winer vuonna 1997.

title: XML-tiedonhaku

text: XML-dokumenttien indeksoinnissa käytetään pääosin samoja menetelmiä kuin rakenteettomien dokumenttien indeksoinnissa. Lisävaatimuksia syntyy kuitenkin siitä, että XML-dokumenteissa hakuyksiköiden muoto ei ole niin rajattu kuin rakenteettomissa dokumenteissa, joissa on yleensä selvää, mikä indeksoitava kokonaisuus on. XML-tiedonhaussa vastaus käyttäjän antamaan kyselyyn voi olla koko dokumentti tai vain osa siitä, ja on monia tapoja määritellä indeksoitavat yksiköt. Lisäksi on päätettävä, mitkä elementit dokumentista indeksoidaan, koska kaikkien elementtien indeksointi ei välttämättä ole tarpeellista.

title: XML-tiedonhaku

text: Suomessa XML-tiedonhaun tutkimus on keskittynyt Tampereen yliopiston TRIM-tutkimuskeskuksen alaisuudessa toimivaan FIRE-tutkimusryhmään (Finnish Information Retrieval Expert Group). FIRE:n TRIX-tutkimusprojektissa on tutkittu XML-tiedonhausta muun muassa indeksointia, hakujärjestelmiä, kyselykieliä, kontekstualisointia relevanssilajittelussa ja evaluointimenetelmiä. Myös FIRE:n OlapXML- ja InferXML-projekteissa on tutkittu XML-tiedonhakuun liittyviä kysymyksiä.

title: Vinoviiva

text: Jos elementillä ei ole sisältöä, lopetustunniste voidaan jättää pois, mutta XML- ja XHTML-kielissä elementin loppuminen on tällöinkin merkittävä vinoviivalla, joka tulee tunnisteen loppumerkkinä toimivan kulmasulkeen eteen:

title: XML

text: XML-kielet kuvaavat dokumentin loogista rakennetta, eivät niiden esittämistä. Niinpä samasta XML-dokumentista voidaankin luoda useita erilaisia esityksiä. Samasta varastotilanteen kuvaavasta XML-tiedosta voidaan tuottaa esimerkiksi sekä varastotilanteen kuvaavat WWW-sivut että tulostettavat rahtikirjat.

title: XML-tiedonhaku

text: XML-tiedonhaussa tekstiorientoituneiden dokumenttien hakemisessa käytetään usein perinteisen tiedonhakututkimuksen kehittämiä menetelmiä, joita on laajennettu rakenteisiin dokumentteihin. Yleensä kun XML:n yhteydessä puhutaan rakenteisen tiedon hakemisesta, viitataan nimenomaan tekstiorientoituneen XML-tiedon hakemiseen verrattuna tietokantakyselyihin, joita tehdään dataorientoituneelle tiedolle.

title: Ajax (ohjelmointi)

text: Ajax (akronyymi sanoista Asynchronous JavaScript And XML) on joukko web-sovelluskehityksen tekniikoita, joiden avulla web-sovelluksista voi tehdä vuorovaikutteisempia. Alkuperäisessä merkityksessään AJAX:lla on alun perin viitattu tekniikkaan, jossa verkkosivulla JavaScript:llä asynkronisesti tehtävistä HTTP-pyynnöistä palautetaan XML-merkkausta, mutta nykyään käytetään laajasti yksinkertaisempaa JSON-merkkausta. Nykyisin Ajax-tekniikoilla viitataan yleisesti samankaltaiseen toimintatapaan: Ajaxissa selainohjelma vaihtaa pieniä määriä dataa palvelimen kanssa taustalla niin, ettei koko verkkosivua tarvitse ladata uudelleen joka kerta käyttäjän tehdessä muutoksen . Tekniikan päämääränä on siis lisätä verkkopalvelun vuorovaikutteisuutta, nopeutta ja käytettävyyttä.

title: Relax NG

text: RELAX NG (REgular LAnguage for XML Next Generation) on OASIS-organisaation kehittämä skeemakieli XML-dokumenttien määrittelyyn. Skeemakieli julkaistiin maaliskuussa 2000. RELAX NG:ssä yhdistyivät James Clarkin kehittämä TREX (Tree regular expression for XML) -skeemakieli sekä Murata Makoton kehittämä RELAX (Regular language of description for XML) -skeemakieli.

title: XML

text: XML määrittelee usein johonkin sovellukseen käytetyn tiedon rakenteen. Tätä rakennetta usein sanotaan kieleksi. Jos kieli on määritelty jollakin XML-kuvauskielellä, XML-dokumentin kielen mukaisuus voidaan tarkastaa automaattisella työkalulla eli validaattorilla.

title: Extensible Stylesheet Language

text: XSL () on W3C:n suosituksiin kuuluva XML-kieliperhe, joka koostuu XML-kielistä, joilla voidaan määritellä XML-pohjaisille tiedostoille ulkoasu tai tehdä rakennemuutos. Perheeseen kuuluu:

title: XML-tiedonhaku

text: XML-muotoinen informaatio jaotellaan yleensä data- ja tekstiorientoituneeseen sen muodon perusteella. Dataorientoituneella XML-informaatiolla tarkoitetaan tietokantakäyttöön tarkoitettua, enimmäkseen numeerista ja ennalta määriteltyihin arvoihin perustuvaa informaatiota, jossa tekstin osuus on pieni. Tekstiorientoituneet XML-dokumentit ovat yleensä ihmisten luettavaksi tarkoitettuja, niiden rakenteen kuvaus on epäsäännöllisempi ja kuvatut elementit tekstisisällöltään laajempia ja sisällöltään vaihtelevampia. Esimerkiksi XML-muotoiset kirjat ja sähköpostit ovat tekstiorientoituneita XML-dokumentteja.

title: Funktionaalinen ohjelmointi

text: Yliopistoissa suosituimpia funktionaalisia ohjelmointikieliä ovat Scheme ja Haskell sekä symboliseen matematiikkaan Mathematica. Yritysmaailmassa käytetään enemmän Common Lispiä, Erlangia, Scalaa ja XML-tiedostojen muuntamiseen tarkoitettua XSLT:tä. Lisäksi monissa imperatiivisissa kielissä on jonkinlaista tukea funktionaaliselle ohjelmoinnille: usein ainakin funktion voi antaa parametrina, ja joskus kielessä on rakenne nimettömien funktioiden luomiseen lambda-lausekkeella. Merkittävänä poikkeuksena Java ei tue suoraan oikeastaan mitään funktionaalisen ohjelmoinnin apuvälinettä, mutta JVM-ympäristön päälle on toteutettu funktionaalisia kieliä (kuten Clojure ja Scala), ja Javaan itseensä on suunnitelmissa lisätä tiettyjä funktionaalisia ominaisuuksia (kuten sulkeumat).

title: XML-tiedonhaku

text: XML-tiedonhaku tarkoittaa tiedonhakua rakenteisista dokumenteista, jotka on kuvattu XML-kielellä. XML-tiedonhaussa pyritään hyödyntämään XML-dokumenttien rakenteista informaatiota niin, että käyttäjälle voidaan palauttaa kokonaisten dokumenttien sijaan vain käyttäjän haun kannalta olennaisia dokumentin osia. XML-tiedonhaku on periaatteessa vain yksi rakenteisten dokumenttien tiedonhaun osa-alue, mutta se on nykyisin niin hallitseva, että siitä on käytännössä tullut synonyymi rakenteisten dokumenttien tiedonhaulle.

title: Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto

text: Aineistojen kuvailemiseen Tietoarkisto käyttää XML-kielistä DDI-kuvailuformaattia , jonka kehittämiseen se osallistuu. XML-kielisistä kuvailuista tuotetaan ohjelmallisesti Tietoarkiston aineistoluettelossa julkaistavat aineistojen HTML-kuvailusivut ja PDF-koodikirjan sisältämä tieto.

title: RDF

text: Alkuperäinen esitysformaatti, "RDF/XML", on W3C:n standardoima, XML-pohjainen sarjallistus RDF:stä, jossa käytetään hyväksi erityisesti XML:n nimiavaruuksia ja entiteettejä .

title: XML-skeema

text: Standardin nimi voi olla harhaanjohtava, sillä myös muita kieliä XML-pohjaisten sanastojen kuvaamiseen on toki olemassa. Vaihtoehtoja ovat erityisesti RELAX NG, hahmopohjainen Schematron sekä esimerkkeihin pohjautuva Examplotron.

title: XML-skeema

text: XML-skeema () on W3C:n standardoima teknologia, jolla voidaan kuvata XML-dokumenttien rakenne. Skeemoilla voidaan kuvata esimerkiksi XML-muotoisen levytiedon tai vaikkapa myynti-ilmoituksen sallittu rakenne. Hyvä syy tällaisen kuvailun tekemiseen on yhteisen sanaston rakentaminen: XML-skeemoilla sanasto voidaan kuvailla sillä tarkkuudella, että myös tietokoneet ymmärtävät sen. Itse asiassa XML-skeema on siis standardoitu tapa puhua XML:stä.

title: XML

text: Yksi ratkaisu XML-sivujen muuntamiseen erilaisiin tulostusformaatteihin on HTML:n kanssa usein käytetty CSS. CSS ei kuitenkaan itse ole XML:n mukainen kieli. Mikäli XML-dokumentin pohjalta halutaan muodostaa uusi XML-tiedosto eri rakenteella, voidaan tarkoitukseen käyttää XML:n mukaista XSLT-muunnoskieltä.

title: XML Data Package

text: XML Data Package (XDP) on XML tiedostotyyppi, jonka on vuonna 2003 tehnyt Adobe Systems. Se on XML-pohjainen PDF-formaatti. Se sallii PDF-sisältöä Adobe XML Forms Architecture (XFA) -tekniikan avulla. Resurssit pakataan XML-pohjaisena tiedostona.

title: XML

text: XML on tekstimuotoista ja muistuttaa HTML-kieltä, jolla WWW-sivut kirjoitetaan, ja ne kummatkin ovat SGML-kielen yksinkertaistettuja osajoukkoja. XML ei kuitenkaan ole tarkoitettu sivunkuvauskieleksi kuten HTML, vaan se on metakieli, jolla kuvataan tiedon rakenne ilman ennalta määrättyjä koodeja. XML-kielellä voi muodostaa uusia koodeja, joiden avulla voidaan luoda dokumentteja hyvinkin erilaisiin ja erityisiin tarkoituksiin. XHTML on HTML-kielen versio, joka on siivottu puhtaaksi XML-kieleksi.

title: Palvelukeskeinen arkkitehtuuri

text: SOA-mallissa palvelukokonaisuuden kuvaamiseen ja hallintaan käytetään usein XML-kieleen pohjautuvaa BPEL-kieltä ("Business Process Execution Language"). BPEL-kielellä kuvataan yrityksen liiketoimintaprosesseja tietojärjestelmien palveluiden tasolla.

title: XML-skeema

text:
XML Schema Definition (XSD) on eräs XML Scheman käyttösovellus. Sen tiedostopääte on tavallisesti ".xsd". Myös kieltä itseään sanotaan joskus XSDksi.
XSD voi tarkoittaa myös XML-skeeman omaa datatyyppiä.

title: Rakenteinen dokumentointi

text: XML on sekä itsenäinen merkintäkieli että standardi, jonka pohjalta voi kehittää uusia merkintäkieliä. XML on HTML-kielen tapaan yksinkertaistettu versio SGML-standardista mutta mahdollistaa HTML-kieltä monimutkaisempia rakenteita ja julkaisumuotoja.

title: XPath

text: XPath (lyhenne sanoista "XML Path Language") on ei-XML-pohjainen kieli XML-dokumenttien osien osoittamiseen ja XML-dokumentin rakenteeseen perustuvan tiedon luontiin. XPath-kieli perustuu XML-dokumentin puumuotoiseen esitystapaan ja antaa siten mahdollisuuden poimia eri osia dokumentista tietyillä valintakriteereillä. XPath kehitettiin halusta saada yhtenäinen syntaksi ja käyttäytymismalli XPointerin ja XSL:n välille. Kehittäjät ovat nopeasti ottaneet XPathin käyttöönsä pienenä kyselykielenä.

title: Pivot-kieli

text: Myös koodauksessa käytetään usein pivot-tekniikkaa siirrettäessä dataa eri systeemien välillä. Ohjelmoinnin yhteydessä pivot-kielestä käytetään nimitystä välikieli. Esimerkkejä tällaisista välikielistä ovat Internet Protocol (IP), XML, sekä tietyntyyppiset monimutkaisemmat ohjelmointikielet. Usein siis data käännetään ensin jollekin välikielelle, ja sen jälkeen kyseessä olevaan systeemiin sopivaan binaarimuotoon.

title: XML-tiedonhaku

text: INEX:n puitteissa käydään keskustelua ja tutkitaan lukuisia eri XML-tiedonhaun osa-alueita, kuten XML:n hyödyntämistä erilaisten multimediakohteiden hakemisessa. Perinteisempien lähteiden osalta tutkitaan esimerkiksi XML:n hyödyntämistä kirjoihin kohdistuvissa hauissa. XML-tiedonhaun laajentamiseksi on alettu myös tutkia sisällöltään ja skeemoiltaan heterogeenisten XML-tietokantojen yhteishakujen toteuttamista. Näiden lisäksi INEX:n puitteissa tehdään myös käyttäjätutkimusta esimerkiksi keräämällä käyttäjien kokemuksia XML-tiedonhakujärjestelmistä käytöstä ja ideoita XML-tiedonhaun mahdollisista sovelluskohteista.

title: TM-XML

text: Trade Mark Extensible Markup Language on avoin XML-standardimuoto, jota käytetään tavaramerkkihallinnossa sekä tavaramerkkejä koskevan tiedon vaihtamisessa teollisoikeuksia käsittelevien virastojen sekä niiden kumppaneiden tai käyttäjien välillä.