query: Missä Hannover sijaitsee?

title: Hannover

text: Hannover (/haˈnoːfɐ/, ) on Ala-Saksin osavaltion pääkaupunki Leinejoen varrella Saksassa. Se on myös sitä ympäröivän Hannoverin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2008 kaupungissa oli .[1] Suur-Hannoverissa oli vuonna 2005 hiukan yli miljoona asukasta, mikä teki siitä Saksan yhdenneksitoista suurimman kaupunkialueen.[2]

title: Hannover Scorpions

text: Wedemark Scorpionsista tuli Saksan uuden pääsarjan, DEL-liigan jäsen Hannoverin edustajana vuonna 1996 kaupungin alkuperäisen joukkueen EC Hannoverin (nyk. "Hannover Indians") jouduttua kieltäytymään sarjapaikastaan talousvaikeuksien takia. Scorpionsin suurimmaksi menestykseksi pääsarjatasolla jäi Saksan mestaruus vuonna 2010, sillä talousvaikeuksien ja henkilökohtaisten erimielisyyksien vuoksi seura joutui myymään DEL-liigan sarjapaikkansa schwenningeniläiselle SERC Wild Wingsille vuonna 2013. Scorpionsin ei myöskään lukuisista pääsarjavuosistaan huolimatta koskaan onnistunut kunnolla syrjäyttää lähinnä kolmannella sarjatasolla pelannutta Hannover Indiansia kansansuosiossa.

title: Garbsen

text: Garbsen on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Se sijaitsee Hannoverista luoteeseen ja kuuluu Hannoverin piirikuntaan. Hannoverin lisäksi kaupunkia rajaavat Langenhagen, Seelze, Wunstorf, Neustadt am Rühenberge ja Wedermark. Garbsenin asukasluku vuoden 2015 joulukuussa oli 60 590. Pinta-alaltaan kaupunki on 79,32 neliökilometrin suuruinen. Asukastiheys on 763,9 as./km².

title: Heil dir, Hannover

text: Heil dir, Hannover () oli Hannoverin vaaliruhtinaskunnan, myöhemmin Hannoverin kuningaskunnan kansallislaulu. Kuten monet 1600- ja 1700-lukujen hallitsijat, myös Ison-Britannian ja Hannoverin Yrjö I pyysi Georg Friedrich Händelia säveltämään kansallislaulun. Händelin sävellys pysyi Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kansallislauluna valtioiden personaaliunionin päättymisen jälkeenkin vuonna 1837. Myös monet muut Saksan keisarikunnan valtiot valitsivat tämän sävelen kansallislaulukseen. "Heil dir, Hannover" oli muun muassa Oldenburgin suurherttuakunnan sekä Baijerin ja Preussin kuningaskuntien kansallislauluna. Vuoden 1871 jälkeen siitä tuli Saksan keisarikunnan kansallislaulu sanoituksilla "Heil dir im Siegerkranz".

text: Hannoverin evankelisluterilainen maakirkko () on yksi Saksan 22 protestanttisesta maakirkosta ja siten Saksan evankelisen kirkon jäsenkirkko. Sen pääpaikka on Hannoverissa. Kirkon jäsenmäärä on 2 579 722, ja se muodostuu 1 266 seurakunnasta. Kirkko on suurin Saksan luterilaisista maakirkoista ja kymmenenneksi suurin luterilainen kirkko maailmassa. Kirkko Kirkkojen maailmanneuvoston ja Luterilaisen maailmanliiton jäsen. Kirkko kuuluu myös Ala-Saksin evankelisten kirkkojen konfederaatioon. Kirkkokunnan piispankirkko ja pääkirkko on Marktkirche Hannoverissa. Rehburg-Loccumissa kirkolla on Evankelinen Akatemia ja pappisseminaari, joka sijaitsee Loccumin luostarissa. Kirkon asioita hoitaa maakirkon virasto.

title: Hannover

text: Jalkapalloseura Hannover 96 pelaa Saksan Bundesliigassa.[10][11]. Hannoverista on myös kotoisin DEL-liigan joukkue Hannover Scorpions.

title: Hannover 96

text: Hannover 96 on saksalainen jalkapalloseura Hannoverin kaupungista Ala-Saksin osavaltiosta. Se pelaa Saksan Bundesliigassa.

title: Langenhagen

text: Langenhagen on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Se sijaitsee noin 19 kilometrin päässä osavaltion pääkaupungista Hannoverista. Hannoverin lisäksi sitä rajaa Garbsenin kaupunki sekä Wedemarkin ja Isenhargenin kunnat. Langenhagenille myönnettiin kaupunginoikeudet 1. maaliskuuta 1959.

text: Vuodesta 1922 Hannoverin maakirkko oli vapaavaltion itsenäinen maakirkko, jonka päämiehenä toimi maapiispa. Maakirkkopäivät alkoi käyttää kirkon ylintä valtaa. Konsistorista muodotettiin kirkkohallitus ja kirkon keskusvirasto. Toisen maailmansodan jälkeen kirkko oli Saksan evankelista kirkkoa muodostettaessa sen perustajajäsen samoin kuin muodostamassa Saksan yhdistynyttä luterilaista kirkkoa. Vuonna 1971 muodostettiin toisen Ala-Saksin evankelisen kirkon kanssa Ala-Saksin evankelisten kirkkojen konfederaatio. Vuonna 1977 muodostettaessa Pohjois-Elben evankelisluteriliasta kirkkoa, Harburg (Hampurissa) liittyi uuteen kirkkoon. Samoin Cuxhaven siirtyi Hampurin kirkosta Hannoverin kirkkoon.Synodissa on edustettuina eri lailla ajattelevia edustajia. Maltilliset konservatiivit edustavat kansankirkollista suuntausta (). Liberaaliryhmittymä edustaa 'avoimen kirkon' linjaa, joka muotoiltiin vuonna 1969 (). Nämä kirkkopuolueet pitävät kokouksia useita kertoja vuodessa ja valmistautuvat synodin kokouksiin. "Maakirkonvirasto" ja piispanistuin sijaitse Hannoverissa. Virastoa johtaa presidentti, virastokollegion puheenjohtaja on maapiispa. Kirkolla on myös senaatti, johon kuuluvat johtavat viranhaltijat ja luottamusmiehet. "Piispainneuvosto" kokoaa yhteen maapiispan ja aluepiispat

title: Hannover

text: Vuonna 1837 Ison-Britannian ja Hannoverin välinen personaaliunioni hajosi, koska Vilhelm IV:n jälkeen Ison-Britannian kruunun peri nainen, kuningatar Viktoria, mutta Hannoverissa voimassa olleen perimysjärjestyksen mukaan siellä hallitsijan oli oltava mies. Hannover pysyi kuningaskuntana vuoteen 1866 asti, kun se liitettiin Preussiin. Alueliitoksen jälkeen Hannoverin kansalaiset vastustivat preussilaishallintoa.

title: Hannover Indians

text: EC Hannover Indians on Hannoverissa kotipaikkaa pitävä saksalainen jääkiekkojoukkue. Joukkue pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa, jolle se putosi konkurssin myötä kauden 2012–2013 päätteeksi. Seuran perustivat alun perin ESG Hannover -nimellä Sleesiasta ja Sudeettimaalta Hannoveriin saapuneet pakolaiset vuonna 1948, ja se toimi vuosina 1963-1998 EC Hannoverin nimellä. EC Hannoverista tuli Saksan uuden pääsarjan DEL-liigan perustajajäsen vuonna 1994, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin seuran oli kieltäydyttävä sarjapaikastaan paikalliskilpailija Wedemark Scorpionsin hyväksi talousvaikeuksien vuoksi. Edessä oli lopulta konkurssi vuonna 1998 ja uusi alku KEV Hannoverin nimellä, muutaman vuoden käytössä ollut lisänimi "Turtles" vaihtui pian "Indians"iin. Paluu vanhaan EC Hannoverin nimeen tapahtui vuonna 2004.

title: Oberursel

text: Oberursel sijaitsee A661-moottoritien varrella, joka yhdistää A661 moottoritiehen, joka taas yhdistää A5 moottoritielle (Hannover - Frankfurt - Basel). Frankfurtin kansainvälinen lentoasema on 20 minuutin päässä kaupungista.

title: Hannover

text: Hannover on Saksan junaliikenteen solmukohtia. Hannoverin päärautatieasemalta Würzburgiin johtaa Saksan pisin nimenomaan Intercity-Express-suurnopeusjunille rakennettu rataosuus. Hannoverin paikallisliikenteen runkona toimii S-Bahn-junaverkosto. Hannoverin lentoasema sijaitsee Langenhagenissa.

title: Mirko Slomka

text: Tammikuussa 2010 Slomka palasi valmennustehtäviin siirryttyään Bundesliigassa putoamiskamppailuun vajoneen Hannover 96:n päävalmentajaksi. Slomkan johdolla Hannover onnistui lopulta säilyttämään paikkansa Bundesliigassa. Lopullisesti sarjapaikka varmistui päätöskierroksen 0–3 voitolla VfL Bochumista. Ensimmäisellä täydellä kaudellaan Hannoverin valmentaja Slomka onnistui yli odotusten. Seura sijoittui lopulta neljänneksi ja selvisi europeleihin 19 vuoden tauon jälkeen. Eurooppa-liigan playoffs-vaiheessa kaudella 2011/12 Slomkan suojatit pudottivat Sevillan jatkosta ja etenivät komeasti liigan lohkovaiheeseen. Hannover eteni lohkokakkosena pudotuspeleihin, joissa voitti Club Bruggen ja FC Twenten. Puolivälierissä turnauksen mestaruuden myöhemmin vienyt Atlético Madrid pudotti Hannoverin yhteismaalein 4–2. Bundesliigassa kausi ei sujunut aivan edellisen tahtiin, mutta seitsemäs sija oli sekin hyvä saavutus. Joukkue ei hävinnyt kauden aikana yhtään kotiottelua. Kaudella 2012/13 Slomka johdatti Hannoverin jälleen Eurooppa-liigan peleihin karsintojen kautta. Hannover voitti lohkonsa, mutta putosi pudotuspeleissä FK Anži Mahatškalalle yhteismaalein 4–2. Bundesliigassa kausi päättyi yhdeksänneksi. Syyskaudella 2013/14 paineet Slomkan harteilla kasvoivat, sillä menestys ei ollut lähelläkään aikaisempien vuosien tasoa. Odotukset olivat korkealla, eikä syyskauden 13. sija tyydyttänyt seurajohtoa. Pitkän spekuloinnin jälkeen Hannover ilmoitti 27. joulukuuta 2013 erottaneensa Slomkan tehtävästään.

title: Adolf (Cambridgen herttua)

text: Adolf opiskeli Göttingenin yliopistossa Saksassa ja aloitti sotilasuransa Hannoverin armeijassa. Ranskan vallankumoussotiin liittyneen Hollannin-sotaretken aikana vuonna 1793 hän toimi brittien etujoukkojen komentajana ja haavoittui vakavasti sekä jäi vangiksi Hondschooten taistelussa, mutta vapautui pian. Seuraavana vuonna Adolf pääsi jäseneksi Englannin parlamentin ylähuoneeseen. Vuonna 1801 häntä varten luotiin Cambridgen herttuan sekä Tipperaryn kreivin arvot, ja seuraavana vuonna hänet nimitettiin valtakunnanneuvoston jäseneksi. Adolf sai 1803 vastuulleen Hannoverin puolustusken, mutta hänet erotettiin pian tästä tehtävästä. Vuonna 1813 hänet ylennettiin sotamarsalkaksi ja nimettiin 1816 Hannoverin käskynhaltijaksi. Kun Hannoverin vaaliruhtinaskunta korotettiin kuningaskunnan asemaan, Adolfista tuli 1831 sen varakuningas. Kaksi vuotta myöhemmin hän säädätti Hannoverille uuden perustuslain. Britannian ja Hannoverin unioni purkautui vuonna 1837, jolloin herttua Adolf palasi Englantiin ja asui siellä lopun ikänsä.

title: Mitte (Hannover)

text: Mitte on Hannoverin osa-alue (), joka kattaa kaupungin keskustan. Osa-alueella sijaitsee muun muassa kaupungin eläintarha, oopperatalo, päärautatieasema ja suuri kulttuurikeskus Pavillon.

title: Hannover Scorpions

text: Hannover Scorpions on vuosina 1996-2013 DEL-liigassa pelannut jääkiekkoseura Hannoverin kaupungista Saksasta. Seura perustettiin läheisessä Wedemarkissa vuonna 1975 nimellä ESC Wedemark, ennen muuttoaan Hannoveriin seura käytti lyhyen aikaa myös nimiä Wedemark Wild Cats ja Wedemark Scorpions. Nykyisen nimensä seura sai paikalliselta rock-yhtye Scorpionsilta.

text: Vuonna 1692 syntyi Hannoverin vaaliruhtinaskunta, mikä samalla laajensi Hannoverin aluetta. Alue laajeni edelleen, kun Hannoverista vuonna 1815 tuli kuningaskunta ja sen alueeseen liitettiin Itä-Friisinmaa, Lingenin ja Bentheimin kreivikunnat, Plesse, Osnabrück ja Hildesheim. Maakirkon alueella toimi nykyisin luterilaisten lisäksi myös reformoituja seurakuntia, joiden kaikkien päämies ("summus episcopus") aikoinaan oli Hannoverin vaaliruhtinas. Maakirkko jakautui viiteen suhteelliseen itsenäiseen piiriin (), Hannover, Stade, Aurich, Osnabrück ja Otterndorf. Vuonna 1866 Hannoverista tuli Preussin maakunta, mutta kirkko säilyi itsenäisenä eikä sitä liitetty Preussin evankeliseen kirkkoon. Preussin vallan aikana Preussin kuningas oli kirkon päämies. Hengellistä päämiestä nimitettiin superintendentiksi.

title: Steve Cherundolo

text: Tammikuussa 1999 Cherundolo siirtyi tuolloin 2. Bundesliigassa pelanneeseen saksalaiseen Hannover 96:een. Muun muassa polvivammat häiritsivät Cherundolon uraa, mutta hän kuului Hannoverin runkopelaajiin jo ensimmäisestä täydestä kaudestaan 1999–2000 lähtien. Kaudella 2001–2002, jonka päätteeksi Hannover nousi Bundesliigaan, Cherundolo pelasi 30 ottelussa. Cherundolon aikana Hannoverissa joukkue on sijoittunut Bundesliigassa parhaimmillaan kahdeksanneksi ja yltänyt kahdesti Saksan cupin puolivälieriin.

title: Dieter Hecking

text: Kaudella 2007–08 Heckingin luotsaama Hannover jatkoi hyviä otteitaan ja sijoittui Bundesliigassa lopulta kahdeksanneksi. Kyseessä on seurahistorian paras sijoitus Bundesliigassa sitten kauden 1964–65 viidennen sijan. Seuraavalla kaudella Hecking valmensi Hannoverin yhdenneksitoista. Hecking erosi Hannoverista, kun kautta 2009–2010 oli pelattu vasta kaksi ottelua. Hannover oli aloittanut kauden huonosti ja saanut vasta pisteen sekä hävinnyt Saksan Cupissa neljänneksi korkeimman sarjatason joukkueelle.

title: Achim

text: Achimissa on ollut juna-asema vuodesta 1847 lähtien. Se sijaitsee Bremenin ja Hannoverin välisellä rataosuudella.

title: Walsrode

text: Walsrode sijaitsee moottoriteiden A 7 ja A 27 risteyksessä. Walsroden rautatieasema on "Heidebahnin", Hannoverista pohjoiseen Buchholziin johtavan suurimmalta osaltaan yksirataisen sähköistämättömän ratalinjan varrella. Etäisyys Hannoverin asemalta on 62 kilometriä.

title: Hannover (suku)

text: Hannover (engl. "Hanover") on historiallisesta Welfien suvusta polveutuva saksalainen hallitsijasuku, joka hallitsi lähinnä Luoteis-Saksassa vaihtelevia maa-alueita vuoteen 1918 saakka. Suvun nimi tulee Hannoverin kaupungista, jonka Braunschweig-Lüneburgin herttua Yrjö (1582–1641) valitsi herttuakuntansa hallituskaupungiksi vuonna 1636. Herttuakunta korotettiin Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunnaksi vuonna 1692, jolloin sitä alettiin epävirallisesti nimittää pääkaupungin mukaan myös Hannoverin vaaliruhtinaskunnaksi. Vuonna 1814 se muutettiin Hannoverin kuningaskunnaksi.

title: Daniel Stendel

text: Stendel jatkoi Hannoverin paidassa myös pääsarjatasolla, mutta maalinteko oli takkuista. Kaudella 2005/06 Stendel pelasi enää kuudessa ottelussa ja siirtyikin kauden jälkeen FC St. Pauliin, josta palasi kauden jälkeen Hannoverin organisaatioon. Stendel lopetti uransa Oberligassa Hannoverin reservijoukkueessa kauden 2007/08 jälkeen.Stendel aloitti valmennusuransa kaudella 2007/08 toimien Hannoverin reservijoukkueen apuvalmentajana. Hän toimi vuosina 2008–2013 seuran alle 17-vuotiaiden juniorien valmentajana ja vuodesta 2013 lähtien alle 19-vuotiaiden päävalmentajana. Stendel johdatti Hannoverin Saksan nuorten mestariksi vuonna 2016. Huhtikuun lopulla 2016 hän korvasi potkut saaneen Thomas Schaafin Hannoverin edustusjoukkueen päävalmentajana. Stendel ei onnistunut enää pelastamaan Hannoveria putoamiselta, vaan seura putosi kauden 2015/16 päätteeksi 2. Bundesliigaan. Seura teki putoamisesta huolimatta Stendelin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.

title: Hannover

text: Kaikesta huolimatta Hannoverin kasvu jatkui toiseen maailmansotaan asti, jossa kaksi kolmasosaa kaupungista pommitettiin maan tasalle. Sodan jälkeen Hannover tuli kuuluisaksi kaupallisten näyttelyiden järjestämisestä. Vuosittain siellä pidetään CeBIT-messut, jotka ovat maailman suurimmat tietokonemessut.[4] Vuonna 2000 Hannover oli maailmannäyttelyn isäntänä.[5]

title: Hannover (suku)

text: Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I:n myötä suku nousi vuonna 1714 myös Ison-Britannian valtaistuimelle syrjäyttäen Stuart-suvun. Yrjön perintöoikeus Ison-Britannian valtaistuimeen tuli siitä, että hänen äitinsä vaaliruhtinatar Sofia oli Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuninkaan Jaakko VI:n tyttärentytär. Seurauksena oli Ison-Britannian ja Hannoverin vuoteen 1837 asti kestänyt personaaliunioni. Unioni purkautui lapsettoman Vilhelm IV:n kuollessa, sillä Hannoverissa ja Britanniassa sovellettiin erilaista kruununperimysjärjestystä.

title: VHV

text:
VHV on suuri saksalainen rahoituspalvelujen tarjoaja, jonka pääkonttori sijaitsee Hannoverissa. VHV on yksi neljästä suuresta saksalaisesta autovakuutusyhtiöstä. Lisäksi VHV on yksi Saksan 20 suurimmista vakuutusyhtiöistä. Ydinyritykset perustettiin vuosina 1875 ja 1919. Vuonna 2006 VHV osti Wave Management AG: n. Vuonna 2009 uuden yrityksen pääkonttori valmistui Hannoverissa. Yhtiö työllistää noin 3 100 henkilöä. Vuodesta 2003 lähtien Uwe Reuter on ollut hallituksen puheenjohtaja. VHV on noussut merkittävien hankkeiden, kuten Elbphilharmonien, vakuutuksenantajaksi.
Vuonna 2017 aloitettiin yrityksen historian suurin digitointiprojekti.

title: Hannover

text: Vuonna 1636 Calenbergin herttua päätti muuttaa asumuksensa Hannoveriin. Hänen herttuakuntansa tunnettiinkin myöhemmin Hannoverin herttuakuntana. Vuodesta 1692 lähtien valtio oli viralliselta nimeltään Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta, mutta käytännössä sitä nimitettiin edelleen Hannoveriksi. Vuodesta 1714 Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I kruunattiin myös Ison-Britannian kuninkaaksi, minkä vuoksi siitä lähtien Iso-Britannia ja Hannover olivat personaaliunionissa. Yrjö III korotti Hannoverin kuningaskunnaksi ja tuli sen kuninkaaksi. Kaupunki laajeni vastakkaiselle rantatörmälle ja kasvoi huomattavasti.

title: Porta Westfalica

text: Vennebeckin alueella sijaitsee pienlentokoneille tarkoitettu Flugplatz Porta Westfalica. Lähin kansainvälinen lentoasema on Hannoverissa.

title: Hannoverin kuningaskunta

text: Hannoverin kuningaskunta () perustettiin lokakuussa 1814 Wienin kongressin toimesta. Kuningaskunnan edeltäjä oli Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta. Se liittyi 38 muun valtion kanssa Saksan liittoon kesäkuussa 1815. Hannoverin kuningaskuntaa hallitsi Hannover-suku personaaliunionissa Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa vuoteen 1837 saakka. Vuonna 1866 Hannoverin kuningaskunta joutui Preussin kuningaskunnan valtaamaksi ja muuttui Hannoverin provinssiksi. Saksan yhdistymisen seurauksena Hannoverista tuli muun Preussin kuningaskunnan kanssa osa Saksan keisarikuntaa tammikuussa 1871. Hannover lopulta yhdistettiin pienempien valtioiden kanssa luomaan Ala-Saksin osavaltion Länsi-Saksassa, josta tuli myöhemmin nykypäivän Saksa.


query: Kuinka monta kuuta Saturnuksella on?

title: Saturnuksen kuut

text: Saturnukselta tunnetaan 62 kuuta (vuonna 2012).[1] Kuiden kokonaismäärää ei tulla koskaan tarkoin määrittelemään, koska renkaiden jääkappaleet ovat kaikki teknisesti kuita, ja on vaikea vetää rajaa pikkukuun ja suuren renkaankappaleen välille. Saturnuksen tunnetuimmat ja suurimmat kuut ovat sisimmästä uloimpaan: Atlas, Prometheus, Pandora, Epimetheus, Janus, Mimas, Enceladus, Tethys, Telesto, Calypso, Dione, Helene, Rhea, Titan, Hyperion, Japetus ja Phoebe.

title: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat

text: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat on Ressu Redfordin vuonna 2002 "Musiikin mestareita" -sarjassa julkaistu kokoelmalevy.

title: Saturnuksen kuut

text: Saturnuksen kuujärjestelmässä näkyy monenlaisia taivaanmekaanisia ilmiöitä. Pan on pieni kuu, joka ”paimentaa” Saturnuksen renkaita Encken jaoksi kutsutussa aukossa A-renkaan sisäpuolella. A-renkaan ulkoreunaa pitää paikoillaan rataresonanssi Epimetheus- ja Janus-kuiden kanssa, jotka kiertävät lähes samalla radalla vaihdellen ratojaan säännöllisin jaksoin.[2] Enceladus ja Dione ovat niin sanotussa 1:2 rataresonanssissa, eli Enceladus kiertää kaksi kierrosta siinä missä Dione yhden. Tethys-kuun kanssa samalla radalla kiertää troijalaisten asteroidien tapaisesti 60° edellä ja 60° jäljessä kaksi pientä kuuta, Telesto ja Calypso. Saturnuksen kuiden kiertoajoista voidaan johtaa resonansseja ja eksponenttilaki kiertoajoille.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Ressu Redford

text: Vuonna 1991 julkaistua "Ressu"-albumia on myyty yli 97 700 kpl ja se on Suomessa kaikkien aikojen 50 myydyimmän kotimaisen levyn joukossa. Samana vuonna ilmestynyt "Laulussa on helppo rakastaa" myi yli 86 600 kpl (kultaa ja platinaa 1992), vuoden 1993 "Taas aurinko nousee" yli 50 200 kpl (kultaa 1994, platinaa 1995) ja vuoden 1994 kokoelma "Parhaat 90–95" yli 31 400 kpl (kultaa 1995). Vuonna 2002 julkaistu kokoelma "36 kuuta & Saturnuksen renkaat" on myös myynyt kultalevyn verran (yli 15 796).

title: John Herschel

text: Hän nimesi seitsemän Saturnuksen kuuta ja neljä Uranuksen kuuta. Hän edisti valokuvaustiedettä sekä tutki värisokeutta ja ultraviolettivalon kemiallista vaikutusta.

title: Merkurius

text: Merkurius on halkaisijaltaan vain 1,4 kertaa Maan Kuun kokoinen, ja se on nykyään pienin virallinen planeetta Pluton pudottua pois planeettojen joukosta. Sen massa on 6% Maan massasta. Planeetta on esimerkiksi Saturnuksen kuuta Titania pienempi. Merkuriuksen tiheys on 5,43g/cm3 eli se on yksi tiheimmistä planeetoista. Merkuriusta muistuttavan Kuun tiheys on vain 3,34g/cm3. Vertailun vuoksi Maan tiheys olisi kokoonpuristumattomana 4,0g/cm3.

title: Saturnus

text: Saturnukselta tunnetaan 62 kuuta (vuonna 2012).[9] Saturnuksen kuista suurin on 5150kilometrin läpimittainen Titan. Titan sisältää yli 90 prosenttia Saturnusta kiertävästä massasta renkaat mukaan lukien. Pilvien peittämä Titan on ainoa kuu aurinkokunnassa, jolla on merkittävä, enimmäkseen typestä koostuva kaasukehä ja siellä on myös hiilivetyjärviä. Saturnuksen toiseksi suurimmalla kuulla Rhealla saattaa olla heikko oma rengasjärjestelmä. Useimmat Saturnuksen kuut ovat pieniä jäisiä kappaleita, joiden tiheys on alhainen. Perinteisesti useat Saturnuksen kuut on nimetty kreikkalaisen mytologian titaaneiden mukaan.

title: Suttungr (kuu)

text: Suttungr on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Kuun löytämisestä kunnian saivat Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Phillip D. Nicholson ja Joseph A. Burns. He käyttivät kanadalais-ranskalais-havijilaista tähtikaukoputkea Mauna Keassa, Havaijiilla. He löysivät samalla myös seitsemän muuta Saturnuksen kuuta: Tarvosin, Ijiraqin, Thrymrin, Skathin, Siarnaqin, Erriapon ja Mundilfarin.

title: Aurelia ja Sininen kuu

text: Vuorovesivoiman aiheuttama vulkaaninen toiminta, voi olla elämän kannalta hyödyllistä tai haitallista riippuen siitä kuinka voimakas ilmiö on. Parhaimmillaan se voi pitää yllä elämää lämmittämällä muuten liian kylmää planeettaa tai kuuta ja ylläpitäen magneettikenttää. Huonoimmillaan taas tekee planeetasta tai kuusta elinkelvottoman, kuten on Ion tapauksessa.

title: Saturnus

text: Saturnuksen sisäinen rakenne muistuttanee Jupiterin rakennetta. Suurin osa Saturnuksesta on nestemäistä vetyä ja heliumia, keskellä lienee kiinteä kivinen ja rautainen ydin. Uloimpana ovat meille näkyvän kaasukehän huipulla näkyvät pilvet. Paine, lämpötila ja tiheys eivät Saturnuksen keskustassa ole aivan yhtä suuria kuin Jupiterissa. Saturnuksen nestemäisen molekulaarisen vedyn kerros on noin kaksi kertaa paksumpi kuin Jupiterin vastaava[1] ja ulottuu 30000kilometrin syvyyteen. Vety muuttuu metalliseksi melko lähellä ydintä, toisin kuin Jupiterissa. Metallinen vetykerros on 14000kilometriä paksu. Paine kaasukehän pohjalla on noin 100000baaria, ja nestemäisen molekulaarisen vedyn rajalla 1000000baaria suunnilleen Saturnuksen säteen puolessa välissä.[2][3] Eräiden arvioiden mukaan Saturnuksessa olisi ytimessä 8000kilometriä paksu jääkerros ja 8000kilometriä paksu kivikerros. Ytimessä lämpötila nousee ehkä noin 12000kelviniin. Saturnuksesta näyttää puuttuvan heliumia, jonka uskotaan pudonneen kohti planeetan keskustaa.

title: Saturnuksen renkaat

text: Saturnuksen renkaat ovat rengasjärjestelmä jättiläisplaneetta Saturnuksen ympärillä. Ne koostuvat lukemattomista jäähitusista ja jäämurikoista sekä kivikappaleista ja pölystä. Renkaat löysi Christian Huygens 1655, vaikka Galileo Galilei oli nähnyt Saturnuksen renkaat epätarkalla kaukoputkella kahtena kuuna. Saturnuksen renkaita on monen värisiä ja niissä on kaksi tunnetumpaa ja suurempaa aukkoa, Cassinin jako ja Encken jako. Aukkoja luovat Saturnuksen kuiden vetovoiman aiheuttamat ratahäiriöt ja ne vaikuttavat myös joidenkin renkaiden pitkäikäisyyteen.

title: Giovanni Domenico Cassini

text: Cassini toimi professorina Bolognassa vuodesta 1650. Hän siirtyi 1669 Pariisin observatorion johtajaksi. Siellä työskennellessään hän osallistui uuden astemittauksen kehittelyyn, löysi neljä Saturnuksen kuuta ja Saturnuksen renkaiden välisen Cassinin jaon, määritti ensimmäisen kerran Auringon parallaksin sekä selvitti kysymyksen Kuun asennon näennäisestä heilahtelusta.

title: 2001 avaruusseikkailu (kirja)

text: Miljoonia vuosia myöhemmin vuonna 1999 tohtori Heywood Floyd saapuu Maasta Yhdysvaltain kuutukikohtaan Claviuksen kraatterissa Kuussa. Läheisestä Tykon kraatterista on löydetty valtavan magneettisen anomalian keskeltä musta monoliitti "Tykon Magneettinen Anomalia" ("TMA-1"), jonka sivujen suhteet ovat täsmälleen 1:4:9 (tai 1:2:3 eli monoliitin paksuus on täsmälleen 1/4 sen leveydestä ja 1/9 sen korkeudesta). Tohtori Floydin ja amerikkalaisten astronauttien läsnä ollessa TMA-1 paljastuu auringonvalolle ensimmäistä kertaa miljooniin vuosiin ja lähettää suunnattoman voimakkaan radioviestin kohti Saturnuksen kuuta Japetusta. Samalla sitä ympäröivä magneettinen anomalia katoaa.

title: 36 kuuta & Saturnuksen renkaat

text: "CD 1"" CD 2"

title: William Herschel

text: Herschel löysi Saturnuksen kuiden ohella Uranukselta kaksi ensimmäistä kuuta, Titanian ja Oberonin, vuonna 1787. Hän ei nimennyt löytämiään neljää kuuta itse, vaan hänen poikansa John Herschel nimesi ne isänsä kuoleman jälkeen – Enceladusin ja Mimasin vuonna 1847 sekä Titanian ja Oberonin 1852. Herschel löysi ja luetteloi noin 2 900 sumumaista kohdetta, kuten galakseja ja kaasusumuja, joista useimpien hän aluksi oletti olevan Linnunradan kaltaisia tähtijärjestelmiä, mutta joiden hän myöhemmin katsoi kuuluvan osaksi Linnunrataa.

title: Saturnuksen kuut

text: Saturnukselta tunnettiin kahdeksan kuuta optisilla kaukoputkilla tehdyillä suorilla havainnoilla, ennen valokuvaustekniikan kehittymistä:

title: Voyager 2

text: Voyager 2 on Voyager-avaruusohjelman avaruusluotain, joka laukaistiin vuonna 1977. Alun perin luotaimen piti olla Mariner-avaruusohjelman Mariner 12. Voyager 2 on identtinen Voyager 1 -luotaimen (eli "Mariner 11") kanssa. Voyager 2 seurasi kuitenkin hieman erilaista rataa ohittaessaan Saturnuksen, eikä tehnyt Titanin ohilentoa kuten Voyager 1, vaan käytti hyväkseen Saturnuksen painovoiman linkovaikutusta matkatakseen Uranukselle ja Neptunukselle. Siitä tuli ensimmäinen ja tähän asti ainoa avaruusluotain, joka on vieraillut noiden planeettojen läheisyydessä, ja ensimmäinen avaruusluotain, joka on tehnyt "Suuren planetaarisen kiertomatkan" ("Planetary Grand Tour") vieraillessaan Jupiterin, Saturnuksen, Uranuksen ja Neptunuksen luona. Tämän mahdollisti noiden neljän planeetan harvinainen keskinäinen asema, joka toistuu vain joka 175. vuosi.Ollessaan Saturnuksen takana (Maasta katsottuna) Voyager 2 suoritti tutkamittauksia Saturnuksen ulommasta kaasukehästä selvittääkseen sen lämpötilan ja tiheyden vaihteluita. Voyager 2 havaitsi, että kaasukehän yläosissa (70 millibaaria) Saturnuksen lämpötila oli 70 kelviniä, kun taas mittauksien alimmilla tasoilla (1200 millibaaria) lämpötila nousi 143 kelviniin. Pohjoisnavan havaittiin olevan 10 kelviniä kylmempi, vaikka tämä saattaa olla kausivaihteluista johtuvaa.Voyager 2 havaitsi 10 ennestään tuntematonta kuuta, tutki Uranuksen ainutlaatuista kaasukehää (Uranuksen akselin kaltevuus on 97,77 °) ja sen rengasjärjestelmää.Koska Neptunus oli viimeinen planeetoista joilla Voyager 2 voisi vierailla, niin päätettiin tehdä Triton-kuun ohilento läheltä välittämättä sen vaikutuksesta luotaimen radan muuttumiseen, samoin kuin Voyager 1 teki tutkiessaan Saturnusta ja sen kuuta Titania.

title: Cassini-Huygens

text: Maaliskuun 12. päivänä 2008 Cassini ohitti Saturnuksen kuista Enceladuksen tarkoituksenaan tutkia kuun etelänapa-alueelta avaruuteen nousevaa, geysiriä muistuttavia massiivisia vesijääsuihkuja. Ohilennon aikana luotain kävi lähimmillään vain 52 kilometrin korkeudella kuun pinnasta kello 22.15 Suomen aikaa. Tällöin sen nopeus oli 14,2 km/s. Enceladuksen ohilennon aikana tieteellinen mielenkiinto kohdistui luotaimen hiukkasinstrumentteihin, minkä vuoksi kamerat olivat lähimmän ohituksen aikana suunnattuina kuusta poispäin. Ennen ja jälkeen ohituksen luotain kuitenkin myös kuvasi kuuta. Cassini kulki napa-alueelta tulevan suihkun keskiosan läpi 641 kilometrin korkeudessa.

title: Kuuilluusio

text: Tätä ilmiötä havainnollistaa klassinen Ebbinghausin illuusio oheisessa kuvassa. Alemman kuvan keskimmäinen ympyrä, jota ympäröivät toiset pienet ympyrät, vastaa horisontissa näkyvää Kuuta ja samalla suunnalla näkyviä kulmaläpimitaltaan pieniä kohteita, kun taas ylemmän kuvan keskimmäinen ympyrä vastaa korkealla näkyvää Kuuta, jonka ympäristössä näkyy vain suuria kohteita. Vaikka molempien kuvien keskimmäiset ympyrät ovat yhtä suuria, monien mielestä alempi näyttää suuremmalta.

title: Thrymr (kuu)

text: Thrymr on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jonka jäsenet kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Kuun löytämisestä kunnian saivat Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Phillip D. Nicholson ja Joseph A. Burns. He käyttivät kanadalais-ranskalais-havaijilaista tähtikaukoputkea Mauna Keassa, Havaijilla. He löysivät samalla myös seitsemän muuta Saturnuksen kuuta: Tarvosin, Ijiraqin, Suttungrin, Skathin, Siarnaqin, Erriapon ja Mundilfarin.

title: Rhea (kuu)

text: Renkaat ovat luultavasti syntyneet Rhean ja pienemmän kappaleen törmäyksessä. Törmäys olisi nostanut materiaa kuun pinnalta kiertämään sitä. Toinen mahdollinen selitys on, että Rhean lähelle on tullut pienempi Saturnuksen kiertolainen, joka on Rochen rajan ylitettyään hajonnut kappaleiksi ja jäänyt kiertämään kuuta.

title: Luettelo Suomen avaruustoiminnasta

text: Huygens on ESAn luotain tai laskeutuja, joka tutkii Saturnuksen Titan-kuuta. Emäalus Cassini kuljetti sen vuoden 2004 lopussa Saturnuksen tienoille. Laukaisu oli siten 15. lokakuuta 1997. Huygens laskeutui Titanin pinnalle 14. tammikuuta 2005.

title: Saturnuksen temppeli

text: Saturnuksen temppeli oli Saturnukselle pyhitetty temppeli Rooman Forum Romanumilla. Temppeli perustettiin luultavasti jo vuonna 498 eaa. Saturnuksen temppelissä säilytettiin kahtatoista pronssista lakitaulua, joihin oli kirjattu Rooman tasavallan lait. Saturnuksen temppelissä oli myös Aerarium, Rooman valtionrahasto. Temppeli on palanut monta kertaa, mutta se on rakennettu aina uudelleen.

title: Carme

text: Nykyisen nimensä kuu sai vasta 1975. Ennen sitä se tunnettiin yksinkertaisesti Jupiter XI:nä. Kuuta kutsuttiin vuosina 1955-1975 Paniksi, joka on nykyään erään Saturnuksen kuun nimi.

title: Saturnuksen kuut

text: Phoebe, löytäjänä vuonna 1899 W. H. Pickering Janus ja Epimetheus havaittiin vuonna 1966, mutta ei vahvistettu, eikä oivallettu että saman kiertoradan jakaa kaksi eri kuuta.

title: Saturnuksen kuut

text: Saturnuksen ulommat kuut kiertävät soikeilla radoilla, jotka ovat kallellaan Saturnukseen nähden. Tämä johtuu siitä, että nämä kuut ovat Saturnuksen sieppaamia asteroideja. Saturnuksen kuujärjestelmässä ei ole samanlaista tiheä kuu lähellä planeettaa, harva kuu kauempana planeetasta -jakautumaa kuin Jupiterin kuissa, mutta pienemmät Saturnuksen kuut näyttävät harvemmilta kuin suuremmat. Tällöin Titan on tihein Saturnuksen kuista. Saturnuksen kuiden ratojen arvellaan aikojen kuluessa muuttuneen keskinäisten vuorovesivoimien takia. Vuorovesikitka on synnyttänyt joidenkin kuiden pinnalla vulkanismia, joissa pinnalla purkautuva aine on kivilaavan sijasta jäätä. Kuissa on ammoniakkia, metaania ja vesijäätä. Kaikissa kuissa ei ole ollut vulkanismia. Sisemmät suuret kuut ulottuvat noin 25 planeetan säteen päähän, suunnilleen samoin kuin Jupiterilla. Myös laskujen mukaan 20–30 planeetan sädettä on se raja, missä sisään virtaavalla kaasulla on niin suuri kulmanopeus, että se virtaa kiekkomaisesti.

title: Ressu Redford

text: Ressun soolouran tunnetuimpia kappaleita ovat "Kuka on se oikea", "Kuusi kuuta & Saturnuksen renkaat" sekä käännösiskelmät "Älä mee" (1990, alkup. Badfingerin "Without You" 1970), "Kato mitä sä teit" (1991, Phil Collinsin "Against All Odds") ja "Taas aurinko nousee" (1993, "Annie's Song").

title: Mundilfari

text: Mundilfari on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Kuun löytämisestä kunnian saivat Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Phillip D. Nicholson ja Joseph A. Burns. He käyttivät kanadalais-ranskalais-havaijilaista tähtikaukoputkea Mauna Keassa, Havaijiilla. He löysivät samalla myös seitsemän muuta Saturnuksen kuuta: Tarvosin, Ijiraqin, Thrymrin, Skathin, Siarnaqin, Erriapon ja Suttungrin.

title: Enceladus

text: Enceladus on Saturnuksen kuudenneksi suurin kuu. Sen löysi William Herschel vuonna 1789. Voyager-luotaimet tutkivat kuuta 1980-luvulla ja Cassini-luotain ohitti kuun ensimmäisen kerran 17. helmikuuta 2005 ja useita kertoja sen jälkeen.


query: Milloin Britannian konservatiivinenpuolue on perustettu?

title: Konservatiivipuolue (Yhdistynyt kuningaskunta)

text: Tämä johdosta Robert Peel kokosi uuden koalition ja määritteli 1834 sen perusperiaatteet. Vuonna 1841 hän hallituksen, ja nykyisen konservatiivipuolueen katsotaan syntyneen. Vuonna 1846 Peelin kannattajat erosivat puolueesta suojatulleista (Corn Laws) syntyneen erimielisyyden johdosta, mutta konservatiiviryhmä jatkoi olemassaoloaan.

title: Amazon.com

text:
Yhtiöllä on toimipisteet kotimaansa Yhdysvaltain lisäksi myös Britanniassa, Kanadassa, Kiinassa, Japanissa, Ranskassa ja Saksassa. Yhden maan palveluun kerran rekisteröitynyt voi tehdä samalla tunnuksella ostoksia minkä tahansa maan Amazonissa. Näin myös Amazon-kauppojen kilpailuttaminen onnistuu. Amazonin palvelussa on mahdollisuus "selata" joitakin kirjoja ja tehdä niistä hakuja.
Amazon on tulossa pian Suomeen ja Pohjoismaihin, mutta ei ole varmaa milloin.

title: Last.fm

text: Last.fm on Isossa-Britanniassa vuonna 2002 perustettu musiikkiyhteisöverkkosivusto ja internet-radiopalvelu, joka pohjautuu omaan tietoliikenneprotokollaansa ja asiakasohjelmaansa. Nykyinen Last.fm on vuonna 2002 perustettu yhdistelmä kahdesta aikaisemmasta projektista, Last.fm-internet-radiosta ja Audioscrobbler-musiikkistatistiikkajärjestelmästä.

title: Lammainen

text: 1940-luvulla Harjavaltaan perustetun Outokummun kuparisulaton työntekijöiden asuinalueita suunniteltiin arkkitehti Alvar Aallon laatimassa Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelmassa Torttilan lisäksi myös Lammaisiin, mutta suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu.

title: Ford Motor Company

text: Ford Motor Company (lyhenne FoMoCo) on yhdysvaltalainen Henry Fordin 1903 Detroitissa perustama autonvalmistaja. Fordilla on omia itsenäistä suunnittelutyötänsä tekeviä tehtaita Yhdysvaltain lisäksi Britanniassa (perustettu 1911), Saksassa (perustettu 1925), Australiassa (perustettu 1925), Brasiliassa (perustettu 1925) ja Turkissa. Ford Motor Companyn tuotemerkkejä ovat Fordin lisäksi Lincoln. Ford omistaa vähemmistöosuuden Mazdasta.

title: Milo (nimi)

text: Milo on miehen etunimi, alkujaan keskieurooppalainen lyhentymä slaavilaisesta hallitsijanimestä Miroslav, joka esiintyy myös muodossa "Miloslav". Toisaalta Milo saattaa myös olla muunnos nimestä Camillo tai Emil.

title: Kuningas Arthur

text: Arthuriin liittyvät tarut syntyivät varhaiskeskiajan Britanniassa, mutta ei ole selvää milloin ja millä alueella ne tarkalleen saivat alkunsa. Nenniuksen historiateos 800-luvulta "Historia Britonum" kertoo Arthurin taistelleen sakseja vastaan 12 taistelussa, jotka huipentuivat voittoon Mons Badonicuksella. Arthuria käsittelevät jaksot perustuvat kuitenkin lähteisiin, joiden alkuperää ei tunneta.

title: Stenbergan linna

text: Albrektia seurannut kuningatar Margareeta I takavarikoi linnan, ja vuonna 1438 kruunu lahjoitti kartanon Maskunjokilaaksoon perustetun Armonlaakson (, ) birgittalaisluostarin haltuun. Reformaation myötä kartano peruutettiin jälleen luostarilta kruunulle vuonna 1556. Tarkalleen ei tiedetä, miloin linna on raunioitunut.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Rudimental

text: Rudimental on nelihenkinen vuonna 2010 perustettu drum and bass -yhtye Lontoosta. Yhtyeen muodostavat Piers Agget, Kesi Dryden, Amir Amor ja DJ Locksmith. Yhtyeen sai julkisuutta vuonna 2012 julkaistulla singlellään "Feel the Love". Se nousi Britannian singlelistan kärkeen. Myös single "Waiting All Night" saavutti ykköspaikan Britannian singlelistalla. Rudimentalin debyyttialbumi "Home" nousi myös Britannian listaykköseksi.

title: National Action

text: National Action on brittiläinen uusnatsistinen äärioikeistolainen järjestö. Järjestö on kielletty Britannian sisäministeriön määräyksellä, ja järjestöön kuulumisesta voidaan tuomita vankeuteen. Järjestö on perustettu 2013, ja se on ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen Britanniassa kielletty äärioikeistolainen järjestö.

title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.[5] Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta Pro Milone on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Harry Potter ja liekehtivä pikari (elokuva)

text: Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti lähes 900 miljoonaa dollaria. Avajaisviikonloppuna tuotto Yhdysvalloissa oli noin 102,3 miljoonaa USD, milloin elokuva näytettiin 3858:ssa teatterissa. Isossa-Britanniassa elokuva esitettiin 535:llä valkokankaalla ja tuotto oli noin 14,9 miljoonaa puntaa.

title: Lapinjärven kirkko

text: Ei ole täyttä selvyyttä, milloin Lapinjärven kappeliseurakunta on syntynyt, sillä 1300-luvulla se on kuulunut Pernajan kappeliseurakuntaan. Vuonna 1414 mainitaan Pyhän Laurin kappeli, jonka arvioidaan sijainneen Ingermaninkylässä, josta se on myöhemmin 1400-luvulla siirretty Kirkonkylään: Matiaksen kappeli kirkonkylästä mainitaan vuoden 1556 asiakirjassa. Kappeli on perustettu siksi, että lapinjärveläisten ei olisi tarvinnut lähteä Pyhtäälle tai Pernajaan kirkkoon.

title: Pirullista peliä

text: Milo kertoo, että nyt alkaa uusi peli. Hän kertoo käyneensä juuri kuristamassa kuoliaaksi Andrewn rakastajattaren Tean ja sijoittaneensa kartanoon erilaisia todisteita, jotka osoittaisivat Andrew’n syylliseksi. Andrew soittaa Tealle, ja tämän puhelimeen vastaava itkevä huonetoveri Joyce vahvistaa Tean kuolleen. Andrew alkaa paniikissa etsiä Milon lavastamia todisteita kartanosta tämän arvoituksellisten vihjeiden perusteella. Andrew löytää niistä viimeisen juuri kun Milo sanoo poliisiauton saapuvan kartanon pihaan. Milo menee ovelle ja juttelee pitkään poliisien kanssa. Lopulta hän on päästävinään poliisit sisään, mutta silloin paljastuu ettei mitään poliiseja ole. Milo paljastaa että hän valehteli Joycen avustamana Tean kuolemasta ja onnistui näin petkuttamaan Andrew’ta jo toistamiseen.

title: Ojibwayt

text: Klaanit olivat eksogaamisia, joka merkitsi sitä, että ojibwat eivät saaneet ottaa puolisoa omasta klaanistaan, mutta olivat vapaita naimaan klaaniensa ulkopuolelta. Kauriitten klaani rikkoi tämän säännön solmimalla avioliittoja keskenään. Ojibwojen suullisen perimätiedon mukaan tämän luonnonlain rikkominen sai Suuren hengen kiukuspäissään tuhoamaan koko kauriitten klaanin, jota ei milloinkaan enää perustettu uudelleen.

title: Alberto Cavalcanti

text: Vuonna 1934 Britannian postilaitoksen filmiosaston (GPO Film Unit) päällikkö ja brittiläisen dokumenttielokuvan pioneeriksi kutsuttu John Grierson kutsui Cavalcantin Lontooseen työskentelemään ja kouluttamaan hänen henkilökuntaansa äänielokuvien tuottamisessa. Hän oli mukana Griersonin tuotannoissa milloin käsikirjoittajana, milloin lavastajana, äänittäjänä, leikkaajana tai tuottajana. Kun Grierson siirtyi Kanadaan vuonna 1937, Cavalcantista tuli GPO Film Unitin johtaja hänen tilalleen.

title: Q

text: Pienellä q-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa sen pystyviiva on merkitty milloin suoralla viivalla, milloin lenkillä, milloin taas poikkiviivan kanssa.

title: Pitkä lama

text: Britannian on arvioitu kärsineen lamasta kaikkein eniten: se menetti asemaansa johtavana teollisuusvaltana Manner-Euroopan talouksille. Yhdysvalloissa Pitkä lama jaetaan yleensä vuoden 1873 paniikista alkaneeseen vuosien 1873–1879 lamaan ja vuoden 1893 lamaan, joista ensin mainittu on Yhdysvaltain historian pisin talouskriisi: se kesti 22 kuukautta kauemmin kuin 1930-luvun lama. 1880-luvulla Yhdysvaltojen talous kasvoi nopeammin kuin milloinkaan muulloin sitä ennen tai sen jälkeen.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Irakin sodan vastustus ja kritiikki

text: Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian poliittiset johtajat ovat argumentoineet, että sota oli laillinen, samaan aikaan kun monet lainoppineet ja kansainväliset johtajat argumentoivat sen laittomuuden puolesta. Yhdysvaltain ja Ison-Britannian viranomaiset ovat argumentoineet, että ensimmäiseen Persianlahden sotaan liittyvät n päätöslauselmat, myöhemmät tulitauon päätöslauselmat ja seuranneet Irakin aseohjelman tarkastukset olivat jo valtuuttaneet invaasion. Sodan oikeudelliset perusteet on kyseenalaistettu huomauttamalla, että mikään YK:n päätöslauselma ei antanut oikeutta voimankäyttöön ja että turvallisuusneuvoston päätöslauselmia vastaan niskuroi myös eräitä Yhdysvaltain liittolaismaita, joita Yhdysvallat tukee poliittisesti ja rahallisesti. Irakin hallinnolla ei myöskään ole milloinkaan todettu olleen merkittäviä yhteyksiä al-Qaidaan. Humanitäärisiä syitä taas ei käytetty sodan perusteina ennen kuin sodan jälkeen kävi ilmi, ettei Irakilla todellakaan ollut joukkotuhoaseita.

title: Talbot

text: Charles Chetwynd-Talbot rahoitti autojen valmistusta Ranskassa vuonna 1903 perustetussa yrityksessä, ja hän toi sieltä autoja ja niiden osia Britanniaan. Osista koottuja autoja hän myi nimellä Talbot. Britanniassa suunniteltujen autojen tuotanto alkoi 1906.

title: BBC News (televisiokanava)

text: Kanavan tunnuslauseet ovat ""Britannian katsotuin uutiskanava"" ja ""Milloin sinun sitten tarvitseekin tietää."" ()

title: Amateur Athletic Association of England

text: Amateur Athletic Association of England, AAA (aikaisemmin Amateur Athletic Association) on vuonna 1880 perustettu yleisurheilujärjestö, joka hallinnoi aiemmin Britannian yleisurheilua. Se menetti asemansa, kun British Amateur Athletic Board perustettiin 1932 Britannian jäsenjärjestöksi kansainväliseen yleisurheiluliittoon. AAA:n mestaruuskilpailuja pidettiin Britannian-mestaruuskilpailuina. Ne järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1880, ja ne olivat avoimet, joten niihin sai osallistua myös ulkomaalaisia urheilijoita. AAA:n mestaruuskilpailut korvattiin vuonna 2006 UK Athleticsin järjestämillä Britannian-mestaruuskilpailuilla.

title: Liberaalidemokraatit (Yhdistynyt kuningaskunta)

text: Liberaalidemokraattien vuoden 2010 vaalikampanjaan kuului muun muassa vaaliuudistuksen ajaminen, jolla Britannian vaalijärjestelmä muutettaisiin suhteellisemmaksi, jolloin puolueiden saamat paikkamäärät vastaisivat tarkemmin niiden kannatusta. Toinen uudistus oli kiinteän mittaiset vaalikaudet, jolloin pääministeri ei voi yksipuolisesti valita, milloin vaalit järjestetään.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Milon ystävät valmistautuvat palaamaan maanpinnalle, kun taas Milo päättää jäädä Atlantikseen Kidan luokse, sillä hän on ehtinyt rakastua prinsessaan. Hän tahtoo myös auttaa atlantislaisia palauttamaan Atlantiksen sen entiseen loistoonsa. Maanpinnalla Milon ystävät harjoittelevat herra Whitmoren johdolla peitetarinaa kokemuksistaan, jotta muut ihmiset luulisivat, etteivät he ikinä Atlantista löytäneetkään. Elokuva päättyy Milon ja Kidan viimeistellessä Kidan isän kuvapatsaan, joka nousee ilmaan muiden ”Atlantiksen sydäntä” kiertävien kivipatsaiden joukkoon kukoistavan kaupungin ylle.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Mitä tarkoittaa hautaröykkiö?

title: Hiidenkiuas

text: Sellaiset haudat, jossa hautakammio tehtiin kiven sijasta puusta, romahtivat puun lahottua. Vaikka ne korjattiin uuden hautauksen myötä, ovat ne lopulta jääneet nykyisen kaltaisiksi romahtaneiksi röykkiöiksi, kun hautaamisperinne loppui. Tällaisen röykkiön huipulla näkyy säännöllisen kraatterin muotoinen syvänne. Muinaisen Panelianlahden alueella joka neljäs kiuas on tällainen. Kraatteri on voinut myös syntyä silloin, kun aarteita etsineet henkilöt penkoivat kiuasta.[6]

title: Alen kivet

text: Eräässä riimukivessä Tanskan Själlandissa Tryggevældessa lukee: ”Ragnhild, Ulvin sisar, pystytti tämän riimukiven ja rakennutti hautaröykkiön ja laivalatomuksen miehensä Gunulvin muistoksi.” Latomuksesta käytettiin sanaa "skæið", joka tarkoittaa myös suurta sotalaivaa.

title: Saaristomeri

text: Hautarauniolöytöjä on tehty ympäri saaristoa, hyvin erikoisilta saarilta. Suurin osa haudoista on niiden rakentamisaikoihin jo tehty isommille saarille, ja maankohoamisen myötä ne ovat kasvattaneet kokoaan. Hautapaikka on usein valikoitunut, maastosta erottuvalta paikalta, kuten kallionhupuilta ja lakialueilta, joilta on näkymä merelle. Kansallispuiston hautarauniot ovat matalia, melko pieniä, ja ne on rakennettu lähelle saaren korkeinta kohtaa. Osa haudoista on myös rannalla tai usein hautaröykkiön ryhmässä. Luultavasti kaikki Saaristomeren hautaröykkiöt ovat rautakaudelta. Kansallispuiston yhteistoiminta-alueella eniten hautoja löytyy Nötöstä ja Hiittisten suurimmilta saarilta. Jo tuolloin kyseiset alueet olivat tiheää saaristoa, josta oli lyhyt matka ulkosaaristoon kalaan ja hyljejäille. Alue on saattanut olla asuttu jo rautakaudella.[4]

title: Rieskaronmäki

text: Edellä kuvatun ja tämän hautaröykkiön välimatka oli 2,5 metriä. Tämän hautaröykkiön halkaisija oli alle 11 metriä pitkä ja se oli ollut 1,0–1,5 metriä korkea. Korkeuden tarkempi arvioiminen oli hankalaa, sillä röykkiötä oli jälkeenpäin kaiveltu ja kaivelusta oli jäänyt muistoksi 60–80 senttimetriä syvä kuoppa röykkiön laelle. Vainajan hautaaminen oli aloitettu polttamalla vainaja toisaalla ja sitten oli tuotu roviolta vainajan palaneita luita röykkiöön. Niitä kerättiin talteen 1,8 kilogrammaa. Luusirujen joukossa ei ollut mainittavasti hiilenpaloja, joten ne oli eroteltu rovion tuhkasta ja muusta aineksesta. Hauta-alue oli aluksi merkitty kivikehällä, jonka sisälle heiteltiin pään kokoisia kiviä. Suurin irtokivi oli ollut yli 60 senttimetriä paksu. Luunkappaleet oli ripoteltu hautaröykkiötä rakennettaessa pohjakivien päälle noin neljä metriä pitkälle ja yli metrin levyiselle alueelle. Tämän jälkeen pohjakivetys peitettiin irtokivillä edellä kerrottuihin mittoihin. Luunkappaleiden kohdalta löytyi pronssinen kaularengas , ja kahtia lohjennut palannut tuluspiin kappale. Vaikuttaa siltä, että vainaja poltettiin korut ja työvälineet mukanaan, ja että tähänkin röykkiöön olisi tehty vain yksi hautaus. Myös tätä hautaa oli tuhottu ottamalla sen yhdeltä sivulta vähän kiviä. Kaularengas on samanlainen, mitä käytettiin esimerkiksi Itämeren eteläosissa Lausitzin kulttuurissa periodilla V .

title: Tjelvarin laivalatomus

text: Läheiset kaksi muinaislinnaa ovat todennäköisesti rautakaudelta. Pronssikauden hautaröykkiö "Majsterrojr " sijaitsee laivalatomuksesta etelään.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Luokka:Muinaishaudat Luokka:Skandinavian pronssikauden kalliopiirrokset Luokka:Skandinavian pronssikauden hautaröykkiöt Luokka:Ruotsin muinaisjäännökset Luokka:Simrishamnin kunta

title: Rieskaronmäki

text: Satakunnassa suuria hautaröykkiöitä kutsutaan hiidenkiukaiksi ja Rieskaronmäellä tämä hautaröykkiö onkin suurin asuinpaikan hautaröykkiöistä. Siihen viitataan raporteissa numerolla 89. Röykkiö oli ennen tutkimistaan muodoltaan pyöreäpohjainen, jyrkkäsivuinen ja kekomainen. Sen pohjan halkaisija oli 12–15 metriä ja korkeus 2,5 metriä. Röykkiön keskellä oli kuoppa, jonka yläosan halkaisija oli 3–4 metriä ja syvyys 1 metri. Röykkiö oli rakennettu huolellisesti ja sen reunaa kiersi laakakivistä rakennettu kehämuuri.

title: Gauselin suurtila

text: Läheisen metsän () siimeksestä huomattiin tiheä kiviröykkiöalue, joka käsitti lähes sata kiviröykkiötä. Näistä 37 on hautaröykkiötä, 16 muita raivauskasoja, 43 kivilatomusta, 3 maalaispihaa (osin kivettyä), 2 talonpohjaa (18 m × 8,5 m, 12 m × 8 m) ja tienpohja (80 metriä pitkä). Hautaröykkiöt ovat usein alle metrin korkuisia ja 3−6 metriä halkaisijaltaan. Haudat viittaavat varhaiseen rautakauteen, jolloin hautausrituaalit olivat viikinkiaikaa vaatimattomampia.

title: Villivuori

text: Villivuoren huipulla on kaksi pronssikautista hautaröykkiötä. Hautaröykkiöt ovat 2,5 metrin päässä toisistaan. Isompi on halkaisijaltaan 12–13 metriä ja korkeudeltaan 1,3 metriä. Sen on rakennettu kivistä, joiden halkaisija on 30–50 senttimetriä. Pienempi hautaröykkiö on halkaisijaltaan 7–8 metriä ja korkeudeltaan 70 senttimetriä. Kummastakin hautaröykkiöstä on otettu kiviä ja niitä on nähtävillä ympäristössä. Kummassakaan hautaröykkiössä ei ole nähtävillä paasiarkkurakennelmaa. Paikka inventointiin vuonna 1971. Villivuorella on Suomen ainoa kiveen uurrettu jatulintarha. Jatulintarhan ajoitus on kuitenkin auki. Villivuorella on myös Litorina-kauden aikainen rantamuodostuma.

title: Itä-Helsinki

text: Kampakeraamisella kaudella Itä-Helsingin alue oli suureksi osaksi veden alla.[2] Itä-Helsingistä löydetyt hautaröykkiöt on ajoitettu pronssikaudelle tai sen jälkeiselle esiroomalaiselle kaudelle. Esimerkiksi Kulosaaressa on puistotien ja metroradan varressa aidattu pronssikautinen hautaröykkiö. Muita hautoja on löydetty Vartiosaaresta, Vuosaaresta, Mellunkylästä ja Herttoniemestä.[3]

title: Selkäkankaan hautaröykkiöt

text: Selkäkankaan hautaröykkiöt sijaitsevat Satakunnassa Nakkilan Viikkalassa. Röykkiöalue on matalalla harjanteella, josta on lounaaseen Kokemäenjoelle matkaa 2,1 kilometriä. Alueella sijaitsee neljä hautaröykkiötä, joista suurin on ajoitettu lähinnä sen koon perusteella varhaispronssikaudelle. Muut röykkiöt ovat todennäköisesti myöhäisempiä, jolloin Selkäkankaan alueen muinaisjäännökset ajoittuvat noin 1500–1100 eaa. (Monteliuksen periodit II–III). Suurin röykkiöistä on niin sanottu muurilatomus, joka on yksi Suomen suurimpia hautaröykkiöitä. Se ajoittuu noin 1300 eaa.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Keskustelussa toiset tutkijat arvioivat, milloin hautauksen paadet valmistettiin, toiset mitkä ovat löydettyjen esineiden aikakaudet ja kolmannet tutkijat arvioivat löydettyjen vainajien elinaikoja. Hautaröykkiö rakennettiin tai aloitettiin rakentamaan ennen vanhimpia löydettyjä vainajia. Hautaröykkiöön on haudattu pitkän ajan kuluessa useita vainajia ja vain osa vainajista on todennäköisesti löydetty. Koska hauta on ryöstetty, on valtaosa esineistä kadonneet ja ne vähäiset kappaleet, jotka löytyivät kaivauksissa, eivät anna edustavaa kuvaa hautaröykkiön toiminnasta.

title: Gnisvärdin laivalatomukset

text: Noin 200 metriä itään sijaitsee kalmisto, jossa on hautaröykkiö ja kahdeksan pyöreää kehäkivetystä. Myös kalasataman ja laivalatomusten välissä on hautaröykkiö, jonka halkaisija 23 metriä ja korkeus 2,7 metriä.

title: Rieskaronmäki

text: Hautaröykkiön numerolla 85 viitataan Salon inventointiluettelon järjestysnumeroon. Tämä hautaröykkiö oli tuhottu viemällä siitä runsaasti kiviä muualle. Haudan korkeus oli suurimmillaan yksi metri, mutta muualla saattoi maanpintaakin olla näkyvissä. Yleensä hiidenkiukaiden tuhoajat ovat vain hakeneet kivimateriaalia tienpohjiin tai rakennusten materiaaliksi. Tästä huolimatta röykkiön pohjalta erottui vielä kivistä ladottu kivikehä, jonka halkaisijan pituus oli yli 11 metriä. Kivikehä oli ladottu muuta rauniota suuremmista kivistä ja sen kehä oli lähes pyöreä. Kehän sisäpuolelta pohjakivien päältä kerättiin kaivauksissa talteen 1,02 kilogrammaa palaneen ihmisluun palasia. Ne oli levitetty pohjakivien päälle noin kolme metriä pitkälle ja kaksi metriä leveälle alueelle. Muuta ihmisperäistä materiaalia ei haudasta löydetty. Vaikuttaa siltä, että hautaan oli laskettu vain yhden vainajan luut. Lopuksi hautaröykkiön pohjakivet oli peitetty kivikeoksi.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Vaikka hautakammio rauhoitettiin vuonna 1814, salli Sjöborg paikallisväestön kerätä röykkiöstä kiviä kaikkialta muualta paitsi paasien kohdalta. Kun vuonna 1821 rannalle rakennettiin kalastajakylässä uusia rakennuksia, vedettiin röykkiön ja rakennustyömaan välille väliaikainen rautatie, jolla kivet kuljetettiin kohteisiinsa. Ennallistuksessa röykkiöön lisättiin autokuormittain kiviä, jotka silloisen perimätiedon mukaan olisi aikanaan haettu röykkiöstä. Nämä kivet kasvattivat röykkiön kokoa, mutta ne tuskin korjasivat kokonaan aikaisemmin aiheutettua vajetta. Kun Kivikin hautaröykkiötä on verrattu suuriin etelä-ruotsalaisiin ja tanskalaisiin hautaröykkiöihin, tulisi Kuninkaanhaudan olla mittasuhteidensa mukaisesti noin 7−15 metriä korkea. Noin 10 metriä korkeana röykkiö olisi sisältänyt 25000 kuutiometriä kiveä.[6][13][16]

title: Harjavalta

text: Harjavallassa on noin sata hiidenkiuasta eli muinaista hautaröykkiötä. Hiidenkiukaiden perusteellisissa arkeologisissa tutkimuksissa niistä on löydetty muun muassa kivi- ja pronssikirveitä, saviastianpaloja ja hiontakivipaasia.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Coordinates: Kivikin kuninkaanhauta () on Skandinavian pronssikulttuurin hautaröykkiö, joka sijaitsee Kivikissä Etelä-Mellbyn pitäjässä Simrishamnin kunnassa Skånessa. Hautaröykkiö on historiansa aikana sekä ryöstetty että tuhottu ja lopuksi ennallistettu nykyiseen muotoonsa, joka ei vastaa sen alkuperäistä rakennetta. Ennallistetussa muodossaan sen halkaisija on 75 metriä ja korkeus noin 3,5 metriä. Sen keskellä on hautakammio, jossa sijaitsee noin 3,5 metriä pitkä ja metrin leveä paasiarkku. Hautaus on kuuluisa nimenomaan paasien kaiverruksista. Se on Ruotsin suurin hautaröykkiö, joka ajoitetaan vanhemmalle Skandinaviselle pronssikaudelle, mikä tarkoittaa Monteliuksen periodeja I–III (1700–1100 eaa.) Kuninkaanhauta on erittäin suosittu matkailukohde, jossa vierailee noin 40000 kävijää vuosittain.[1][2][3]

title: Paasiarkku

text: Paasiarkku on kivipaasista tai hiekkakivilaatoista tehtyjä arkkumainen neoliittisen kivikauden hautarakenne. Paasiarkuissa voi olla joko pääty- tai sivupaadet tai molemmat. Hautaushetkellä paasiarkussa on voinut olla myös puinen arkku. Vainaja on myös voinut olla kiedottu esimerkiksi eläimen taljaan. Paasiarkkuja on tasaisen maan alla, maakummussa tai kiviröykkiössä. Niitä on voitu käyttää myös polttohautauksessa ja sijoittaa siihen vainajan luut. Paasiarkkuja on tavattu esihistoriallisista löydöistä. Niiden jäännöksiä on vielä joissakin tutkimattomissa hautaröykkiössä sekä esimerkiksi Raumalla Sammallahdenmäessä yhdessä Volter Högmanin 1800-luvulla tutkimusten jälkeen rekonstruoimassa hautaröykkiössä.

title: Saaristomeren kansallispuisto

text: Hautarauniolöytöjä on tehty ympäri saaristoa hyvin erikokoisilta saarilta. Suurin osa haudoista on tehty isommille saarille, ja maankohoamisen myötä saaret ovat kasvattaneet kokoaan. Usein hautapaikka on valikoitunut niin, että se on maastosta erottuvalla paikalla, kuten kallionhuipuilla ja lakialueilla, joilta on näkymä merelle. Kansallispuiston hautarauniot ovat matalia, melko pieniä, ja ne on rakennettu lähelle saaren korkeinta kohtaa. Osa haudoista on myös rannalla tai usein hautaröykkiön ryhmässä. Luultavasti kaikki Saaristomeren hautaröykkiöt ovat rautakaudelta. Kansallispuiston yhteistoiminta-alueella eniten hautoja löytyy Nötöstä ja Hiittisten suurimmilta saarilta. Jo tuolloin kyseiset alueet olivat tiheää saaristoa, josta oli lyhyt matka ulkosaaristoon kalaan ja hyljejäille. Alue on saattanut olla asuttu jo rautakaudella.

title: Soukka

text: Soukka on Espoon vanhinta aluetta. Vanhimmat löydetyt merkit asutuksesta Soukassa ovat varhaiselta rautakaudelta. Vanhan Soukan kylän alueelta on löytynyt pronssikauden hautaröykkiöitä.

title: Haukilahden historia

text: Varhaisimmat ihmisen jättämät merkit Haukilahdessa ovat pronssikautiset röykkiöhaudat Hauenkalliolla vesitornin lähellä. Haukilahti oli tuolloin vielä kallioinen ja osin soistunut saari. Haukilahden hautaröykkiö on pronssikaudelle tyypillinen hiidenkiuas, jossa polttohaudatun vainajan ympärille on ensin tehty kivikehä ja sen päälle vasta varsinainen hautaröykkiö. Sitä tutkittiin vuonna 1913, ja sieltä löytyi saviastioiden paloja sekä palaneita luita.

title: Selkäkankaan hautaröykkiöt

text: Mikäli aikanaan tehty ajoitus osui oikeaan ja myöhemmin tekstissä esitelty radiohiiliajoitukset ovat oikeita, hautaröykkiöistä suurin olisi tehty noin 1300 eaa. Silloin sijaitsi Selkäkangas merellisessä ympäristössä, missä matala ja loivarinteinen moreenharjanne oli vielä 1600 eaa. ollut pitkä ja kapea niemi. Maankohoamisen vuoksi niemi leveni ja piteni, jolloin sille saattoi asettua asumaan. Lähin tunnistettu asuinpaikka sijaitsee noin 100 metrin päässä kiviröykkiöistä, mutta sitä ei ole tutkittu tarkasti eikä sen ajoitusta tiedetä. Maatalouden vaatimukset pronssiajalla olivat pienet pehmeämultaiset peltoalat, laajat kosteikkoniityt karjalle ja riittävät kalavedet. Tietyssä vaiheessa varhaispronssikautta nämä ehdot ovat lähiseudulla selvästikin täyttyneet.

title: Lamminjärvi (Laitilan Lausti)

text: Järven itärannan tuntumassa sijaitsee pronssikautinen hautaröykkiö eli hiidenkiuas. Se on mitoiltansa 7×6 metriä ja se on vajaan metrin koruinen.

title: Selkäkankaan hautaröykkiöt

text: Alueelle pääsee autolla kääntymällä valtatieltä 2 Nakkilan keskustaajamaan johtavalle ylikulkuliittymälle ja ajamalla taajama-alueen läpi suoraan eteenpäin 2,5 kilometriä. Matkalla ylitetään Kokemenjoki ja saavutaan T-risteykseen. Risteyksestä käännytään vasemmalle luoteeseen ja jo 500 metrin jälkeen käännytään oikealle koilliseen. Tietä ajetaan suoraan 1,1 kilometriä ja ennen metsärajaa käännytään vasemmalle ja noustaan 450 metrin jälkeen oikealle metsään. Tietä matkataan vielä 500 metriä, jonka jälkeen ollaan perillä. Hautaröykkiöt ovat molemmilla puolilla tietä. Suurin röykkiö sijaitsee tien länsipuolella. Paikka on merkitty liikennemerkillä.

title: Hiidenkiuas

text: Myöhäisellä kivikaudella, pronssikaudella ja rautakaudella tehtiin merenrannikon asuinpaikoilla hautoja kasaamalla luonnonkiviä kivikirstussa tai hirsihuoneessa olevan ruumiin päälle. Tällaiset hautaröykkiöt rakennettiin korkeille ja näkyville paikoille silloisen asutuksen viereen tai sen pihapiiriin. Pronssikaudella merenpinta oli nykyistä korkeammalla ja hautaröykkiöt sijaitsivat tuolloin muinaislahtien rannoilla tai -saarien huipuilla. Nykyään nämä hautaröykkiöt löytyvät metsien siimeksistä ja peltojen laidoilta. Vainajille laitettiin hautaan mukaan henkilökohtaisia esineitä kuten esimerkiksi aseita, solkia ja koruja.[3]

title: Sammallahdenmäki

text: Luokka:Suomen muinaisjäännökset Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Suomessa Luokka:Rauman nähtävyydet Luokka:Rauman rakennukset ja rakennelmat Luokka:Muinaishaudat Luokka:Skandinavian pronssikauden hautaröykkiöt Luokka:Lappi (Rauma)

title: Skandinavian pronssikausi

text: Myös Skandinavisen pronssikauteen kuuluvat erottamattomasti hautakummut ja hautaröykkiöt. Ne otettiin Pohjois-Euroopassa käyttöön tumuluskulttuurin mallin mukaan alkaen ensin Pohjois-Saksassa, Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa, mutta tapa levisi kulttuurin sisällä kaikkialle sen eri puolille. Siellä, missä hautaukset voitiin peittää ja korostaa maa-aineella, kasattiin kumpuun multaa, hiekkaa ja turvetta. Tämän tavan levinneisyysalue muodostuu Pohjois-Saksasta, Jyllannista, Tanskan saarista ja Skånen länsiosasta sekä Lounas-Norjan osasta. Siellä, missä multaa ja turvetta oli käytettävissä vähemmän, rakennettiin kummut maan ja kivien sekoitteesta. Pohjoisessa, missä hautakummut koottiin kivistä ja sorasta, puhutaan mieluummin hautaröykkiöistä. Tämä alue muodostuu Etelä-Ruotsin alueesta ja Norjan rannikoista. Näiden välillä on tuskin mitään ideologista eroa, vaan se on seuraus ympäristön erilaisesta maaperästä tai yhteisten tapojen levinnäisyydestä. Hautakumujen ja kiviröykkiöiden väliin jää päällekkäinen alue, missä kumpikin traditio on voimissaan. Päällekkäisyydet sijaitsevat Skånen eteläosassa, Bornholmin saarella ja Norjan lounaispäässä, missä tanskalaisten vaikutus on ilmeisesti ollut suurinta. Hautaröykkiöitä rakennettiin myös siellä, minne skandinaavit perustivat siirtokuntia. Näitä alueita olivat Suomen Itämeren rannikkoseudut ja Viron Suomenlahden rannikko ja Viron suurien saarien alueet.[8][26][21]

title: Rieskaronmäki

text: Asuinalueen, joka on vain 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä, kartoituksessa on löydetty 11 tai 12 kiviröykkiötä ja kolmen rakennuksen pohjat. Asuinpaikka sijaitsee moreenimäellä, joka on ollut kahtena saarena 1000 eaa. merenpinnan ollessa 25,6 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolella (mpy.). Kun mäkialue oli asuttuna ja merenpinta oli 21,3 metriä mpy., se sijaitsi mantereesta Panelian muinaislahdelle työntyvällä niemellä. Silloin merenlahti ulottui Suolistonojan laaksossa asuinpaikan rantaan, joka sijaitsi asuinpaikalta noin sata metriä lounaaseen nykyisellä Tollukkaanperän aukealla. Kokemäenjoen muinainen suu laski vetensä Panelianlahteen asuinpaikan länsipuolelle. Hiukan ylempänä lahden pohjukassa sijaitsi vielä seitsemän hautaröykkiön ryhmä, jotka lienevät samanaikaisia tai varhaisempia kuin Rieskaronmäen asuinpaikka. Pronssikauden lopussa 500 eaa. merenranta oli siirtynyt jo kilometrin päähän Rieskaronmäestä. Asuinpaikan röykkiöt sijaitsevat kahdella mäellä, minkä takia Salo tulkitsee sen ”majan ja talon muodostamaksi kyläksi”. Itäiseen rakennukseen liitetään viisi hautaröykkiötä ja yksi kiveys, ja läntieseen rakennukseen liitetään kuusi röykkiötä ja pajarakennus.

title: Tanssikallio

text: Tanssikallion kaupunginosan palveluihin kuuluvat muun muassa koulu ja päiväkoti. Tanssikalliolaisesta metsästä on löydetty esihistoriallisia hautaröykkiöitä.

title: Rieskaronmäki

text: Salo päätyi kaivauksien aikana tekemistään havainnoistaan johtopäätökseen, että hautaröykkiö on rakennettu useassa vaiheessa. Primäärihautaus muodostui kahdesta polttohaudatun henkilön palaneiden luiden alueesta, joita pystypaasi erotti toisistaan. Luuanalyysissä erottui miehen ja naisen poltetut luut. Luiden mukana ei löytynyt hauta-antimia, joista hautaaminen olisi voinut ajoittaa, mutta Salo arveli vainajia talon kantavanhemmiksi. Jäänteet peitettiin tuhkan ripottelun jälkeen matalalla kiviröykiöllä. Tämä osa on ilmeisesti myöhemmissä hautauksissa rajattu erilleen muusta hautaröykkiöstä erilleen korkealla laakakivimuurilla. Nykymuodossaan hiidenkiukaan huipulla sijainnut kuoppa sijoittui juuri muurin sisälle. Inventoinnin yhteydessä Salo kirjoitta vielä, että kuoppa olisi kaivettu röykkiöön (haudanryöstö), mutta myöhemmin hän sanoo sen aiheutuneen kivien alle jätetyn kammion romahtamisesta. Kuopan pohjalta ei löytynyt jäänteitä hautauksesta. Kumpaakin tulkintaa käytetään hiidenkuikaista yleisesti.

title: Gnisvärdin laivalatomukset

text: Gnisvärdin laivalatomukset sijaitsevat Toftassa Länsi-Gotlannissa Ruotsissa. Alueella, joka johtaa Gnisvärdin kalasatamaan, on useita laivalatomuksia ja hautaröykkiöitä. Ne ovat erinomaisesti säilyneitä, vaikka ne ajoitetaan nuorempaan Skandinaviseen pronssikauteen, millä tarkoitetaan Monteliuksen periodeja IV–VI eli 1100–500 eaa.


query: Mihin lajiin ristisypressi luokitellaan?

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi[1] (Pilgerodendron uviferum[2] tai Libocedrus uvifera[3]) on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuulaji. Se luokitellaan yleisesti ristisypressien suvun ainoaksi lajiksi, mutta eräät tieteilijät luokittelevat sen kuuluvaksi sukuun Libocedrus. Ristisypressi on pienehkö ainavihanta puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikan eteläosien lauhkean vyöhykkeen sademetsissä. Nimestään huolimatta ristisypressi ei ole kovin läheistä sukua varsinaisille sypresseille (Cupressus).[2][3]

title: Mustanaamasukeltaja-antilooppi

text: Mustanaamasukeltaja-antiloopista erotetaan kuusi alalajia, joista "C. n. rubidus" -alalajia pidetään joskus omana lajinaan. Mustanaamasukeltaja-antilooppia on myös pidetty natalinsukeltaja-antiloopin muotona, mutta nykyään se luokitellaan erilliseksi lajiksi.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi on tavallisesti kaksikotinen, toisin kuin läheisen Libocedrus-suvun lajit yleensä. Kukinnot kehittyvät yksittäin versojen kärkiin.[2]

title: Ristisypressi

text: pienoiskuva|Ristisypressin rungosta tehty sähköpylväs Chonchissa Chilen Chiloén saarella.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressiä esiintyy luonnonvaraisena Etelä-Amerikan eteläosan länsirannikolla. Kasvualueet sijaitsevat hajanaisesti Chilen rannikkovuoriston ja Andien rinteillä Chilen Aysénin, Los Lagosin ja Magallanesin alueilla sekä Argentiinan Santa Cruzin maakunnassa.[2][3] Chilen Magallanesin alueella lajin levinneisyysalue ulottuu etelässä leveyspiirille 55°20' S, mikä tekee siitä maailman eteläisimmän luonnossa esiintyvän havupuun.[5]

title: Kyhmyiguaani

text: Kyhmyiguaani risteytyy luonnossa iguaanin kanssa. Iguaanin leviäminen kyhmyiguaanin levinneisyysalueella on lajin suurin uhka. Kyhmyiguaani luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.

title: Laysaninkerttunen

text: Laysaninkerttunen ("Acrocephalus familiaris") on Havaijin saariryhmällä elävä kotoperäinen kerttunen. Lajin historiallinen levinneisyysalue kattaa kaksi saarta, Laysanin ja Nihoan. Siitä on kuvattu kaksi alalajia, "kingi" Nihoalla ja "familiaris" Laysanilla, josta se kuoli sukupuuttoon. Lajia tavataan nykyisin taas molemmilla saarilla, koska Nihoan lintuja on siirretty Laysanille. Laysaninkerttunen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Walter Rothschild kuvaili lajin holotyypin Laysanilta 1892.

title: Ristisypressi

text: Suomenkielisen nimensä mukaisesti ristisypressin lehdet ja käpysuomut ovat asettuneet ristikkäin vastakkaisesti.[2][3] Lajin kotiseudulla Chilessä ja Argentiinassa siitä käytetään espanjankielisiä nimityksiä ciprès de la Guaitecas () ja ten.[2][3]

title: Libocedrus

text: Suvun "Libocedrus" kasvit ovat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluvia havupuita. Niiden lähin sukulaislaji on ristisypressi ("Pilgerodendron uvifera"), joka luokitellaankin toisinaan kuuluvaksi sukuun "Libocedrus". Vanhemmissa luokituksissa sukuun sisällytettiin tavallisesti myös tuoksusetrien ("Calocedrus"), chilentuoksusetrien ("Austrocedrus") ja "Papuacedrus"-suvun lajit.

title: Taiwania cryptomerioides

text: "Taiwania cryptomerioides" luokitellaan usein sukunsa ainoaksi lajiksi. Lajista tunnistetaan joskus kaksi muunnosta, joista "Taiwania cryptomerioides" var. "cryptomerioides" kasvaa Taiwanin saarella ja "Taiwania cryptomerioides" var. "flousiana" kasvaa mantereisessa Kaakkois-Aasiassa. Eräät tieteilijät pitävät näistä jälkimmäistä erillisenä lajina "Taiwania flousiana". Usein kaikki suvun kannat lasketaan kuitenkin kuuluviksi vain yhteen lajiin, jossa ei ole muunnoksia.

title: Ristisypressi

text: Suvun tieteellinen nimi Pilgerodendron viittaa saksalaiseen kasvitieteilijään Robert Pilgeriin. Nimen loppuosa dendron tarkoittaa kreikaksi puuta. Lajin tieteellinen nimi uviferum on latinaa, ja tarkoittaa ”viinirypäleitä kantavaa”.[2] Nimen on arveltu viittaavan käpyihin, jotka muodostavat oksille hieman rypäleterttua muistuttavia ryppäitä.[3]

title: Köynnöshortensia

text: Köynnöshortensia ("Hydrangea anomala" subsp. "petiolaris") on hortensioiden sukuun kuuluva köynnöskasvi, joka luokitellaan "Hydrangea anomala"-lajin alalajiksi. Sitä pidetään toisinaan omana lajinaan "Hydrangea petiolaris".

title: Suomukolibri

text: Suomukolibri ("Campylopterus cuvierii") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Se luokitellaan usein "Phaeochroa"-sukuun. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon kaakkoiskolkasta Keski-Amerikkaan ja Pohjois-Kolumbian rannikkoalueelle. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Adolphe Delattre ja Jules Bourcier kuvailivat lajin holotyypin Panamasta vuonna 1846, ja nimesivät lajin Georges Cuvierin kunniaksi.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi on sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluva havupuulaji. Ristisypressin lähimpiä sukulaisia on suku Libocedrus. Jotkin tutkijat ovatkin sisällyttäneet ristisypressin tähän sukuun nimellä Libocedrus uvifera eräiden 2000- ja 2010-lukujen molekyylibiologisten tutkimusten perusteella.[2][3] Eteläisellä pallonpuoliskolla esiintyvään alaheimoon Callitroideae kuuluva ristisypressi ei suomenkielisestä nimestään huolimatta ole läheistä sukua sypresseille (Cupressus), jotka kuuluvat lähinnä pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvään alaheimoon Cupressoideae.[7][8]

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi voi elää satoja vuosia vanhaksi. Laji on erityisesti vanhemmiten hidaskasvuinen ja kannan luontainen uusiutuminen on hidasta.[3][5] Iäkkäin tunnettu yksilö on ollut noin 880 vuotta vanha.[3] Ristisypressi lisääntyy luonnossa sekä siemenistä että suvuttomasti taivukkaista tai runkovesoista.[6]

title: Ristisypressi

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan ristisypressin vaarantuneeksi lajiksi.[5] Suuri osa ristisypressin elinalueiden luontaisista metsistä kaadettiin jo siirtomaa-aikana. Lajin nykyistä hajanaista luonnonkantaa uhkaavat ensisijaisesti edelleen jatkuvat metsien hakkuut. Lisäksi karjan laidunnus ja laidunmaan ylläpitoon tarkoitettu maan kulotus estävät uusia taimia kasvamasta takaisin aiemmin hakatuille alueille.[5]

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi kasvaa tyypillisesti lähellä rannikkoa kanelo- ja etelänpyökkivaltaisissa sademetsissä. Syvemmällä sisämaassa se kasvaa usein soilla. Lajia esiintyy luonnossa merenpinnantasosta noin tuhannen metrin korkeuteen.[5] Usein luonnossa ristisypressin kanssa esiintyviä puulajeja ovat kanelo (Drimys winteri), patagoniansypressi (Fitzroya cupressoides), prinssinkuusi (Saxegothaea conspicua), etelänpyökkilajit Nothofagus betuloides ja Nothofagus nitida sekä hehkupuulaji Metrosideros stipularis.[5][3]

title: Liito-orava

text: Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN pitää liito-oravaa maailmanlaajuisesti elinvoimaisena lajina, vaikka sen kanta pienenee monin paikoin sen levinneisyysalueella. Se on kuitenkin levinnyt laajalla alueelle, eikä kannan vähentyminen ole ollut niin nopeata, että lajia olisi tarvetta luokitella harvinaisemmaksi. Kiinassa laji on luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi. Suomessa liito-orava on ollut vuodesta 2015 luokiteltu silmälläpidettäväksi. Vuosina 2000–2014 laji luokiteltiin vielä vaarantuneeksi ja vuosina 1985–2000 silmälläpidettäväksi, taantuneeksi. Virossa ja Latviassa liito-orava luokitellaan erittäin uhanalaiseksi. Venäjän Karjalan tasavallassa ja Leningradin alueella liito-orava luokitellaan vaarantuneeksi.

title: Pikkunapparit

text: Pikkunapparit (Platyrinchidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajien taksonomia on epäselvä ja lajit luokitellaan usein kuuluviksi joko kotingoihin tai tyranneihin. BirdLife Suomen luokitukseen mukaan pikkunappareihin kuuluu 4 sukua ja 9 lajia.

title: Hupputinami

text: Hupputinamikannan kokoa ei ole arvioitu, mutta sitä kuvataan harvinaiseksi ja se luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Lajin kantaa uhkaavat erityisesti sopivien elinympäristöjen väheneminen metsien hakkuiden vuoksi. Hakkuut aiheuttavat myös eroosiota, mikä vähentää elinympäristöjen määrää edelleen.

title: Madeiranhippiäinen

text: Lajia tavataan koko Madeiran saarella. Se elää saaren alkuperäisissä laakeripuusekametsissä yleensä 600–1 550 metrin korkeudessa. Madeiranhippiäinen ei sopeudu viljeltyihin eukalyptusmetsiin, ja vaikka lajia ei luokitellakaan uhanalaiseksi, alkuperäisten metsien muuttaminen viljelymetsiksi on sille uhka.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi on ainavihanta ja tavallisesti yksirunkoinen puu. Pysty ja suora runko kasvaa enimmillään noin 20 metrin korkuiseksi. Sen rinnankorkeusläpimitta voi olla enimmillään noin 1,5 metriä. Latvus on aluksi usein kapeankin kartiomainen, mutta pyöristyy vanhoilla puilla. Suuremmat oksat siirottavat vaakatasossa, mutta kohenevat kärjistään. Pienemmät oksanhaarat voivat olla siirottavia tai kohenevia. Tiheästi haaroittuneet versot ovat ohutrankaisia, mutta jäykkiä. Poikkileikkaukseltaan nelisärmäinen versoranka on limittäisten suomulehtien peittämä. Rungon aluksi ruskea kuori on kuituista ja hilseilee pitkinä ja kapeina liuskoina. Vanhemmiten kuori harmaantuu ja tulee uurteiseksi.[2]

title: Jättimeriahven

text: Jättimeriahven on suurena petokalana luonnollisestikin harvinainen niilläkin alueilla, joissa ihmisvaikutus on pieni. Sen levinneisyysalue on kuitenkin suuri. Vaikka lajin yksilömäärä lieneekin laskussa, pitkäaikaista tilastoja ei ole saatavilla, ja siksi se luokitellaan puutteelliseksi tunnetuksi lajiksi.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressin puuainesta pidetään hyvin lahonkestävänä. Sitä käytettiin lajin elinalueilla aiemmin runsaasti puurakentamiseen, sähköpylväisiin, aitoihin sekä veneiden ja huonekalujen valmistukseen, mutta sittemmin harvinaistuneen lajin käyttö on vähentynyt.[5]

title: Koolapuu

text: Koolapuun kolapähkinöiksi kutsuttuja siemeniä pureskellaan sellaisenaan sekä käytetään ruokien ja juomien valmistuksessa. Lähisukuisen lajin "Cola nitida" siemeniä käytetään samoin, eikä lajien siementen välillä useinkaan tehdä eroa. Koolapuuta pidetäänkin joskus "Cola nitidan" synonyyminä. Yleisesti nämä kuitenkin luokitellaan kahdeksi erilliseksi lajiksi.

title: Ristisypressi

text: Ristisypressi asetettiin vuonna 1975 CITES-sopimuksen liitteeseen yksi, mikä kieltää lajin puutavaran kansainvälisen kaupan. Pieni osa ristisypressin luonnonkannasta Chilessä ja noin kaksi kolmasosaa kannasta Argentiinassa kasvaa suojelluilla alueilla, kuten Chilen Puyehuen ja Torres del Painen kansallispuistoissa sekä Argentiinan Nahuel Huapin, Los Glaciaresin ja Los Alercesin kansallispuistoissa.[5]

title: Libocedrus

text: Havupuihin erikoistuneen kasvitieteilijän Aljos Farjonin vuoden 2010 teoksessa "A Handbook of The World's Conifers" sukuun luokitellaan kuuluvaksi seuraavat viisi lajia.Näiden lisäksi pitkään omaan yksilajiseen sukuunsa sijoitettu eteläamerikkalainen ristisypressi voidaan luokitella tähän sukuun nimellä "Libocedrus uvifera" useiden 2000- ja 2010-lukujen molekyylibiologisten tutkimusten perusteella.

title: Kannukasvit

text: Koska kannukasvien eri lajien elinympäristöt vaihtelevat, lajit luokitellaan joko Lowland- tai Highland-kategoriaan, riippuen lajien kasvupaikan korkeudesta merenpinnasta. 1 200 m on summittainen korkeus, joka jakaa lajit näihin kahteen luokkaan.

title: Pennat

text: Pentojen heimoon luokitellaan kuuluvaksi viisi sukua ja lähteestä riippuen yhteensä 62–64 lajia. Heimon lajit ovat melko läheistä sukua putsareille ("Lethrinidae"). Pennat sekä putsarit luokitellaan toisinaan yhdessä pikarellien ("Centracanthidae") ja hammasahventen kanssa alalahkoon "Sparoidea".

title: Vyökirjoahven

text: Vyökirjoahven ("Tropheus duboisi") on yksi afrikkalaisen Tanganjikajärven endeemisistä kirjoahvenlajeista. Lajia pidetään myös akvaariokalana. Vyökirjoahven luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi sen akvaariokalaksi pyytämisen seurauksena.


query: Milloin Anders Bureus eli?

title: Anders Bureus

text: Anders Bureus, aateloituna Bure (14. elokuuta 1571 – 4. helmikuuta 1646) oli ruotsalainen kartografi, matemaatikko ja kuninkaan korkea virkamies, jonka vuonna 1626 julkaisema suuri Pohjoismaiden kartta mullisti siihenastiset käsityksen Pohjolan ja erityisesti Suomen karttakuvasta. Kartta oli ensimmäinen tieteellisille mittauksille perustunut Pohjoismaiden kartta ja muodostui alueen karttojen esikuvaksi lähes 150 vuoden ajaksi. Bureus pani alulle Ruotsin ja samalla Suomen maanmittauslaitokset. Bureusta on kutsuttu ”Ruotsin kartografian isäksi”. Vuonna 1624 hänet aateloitiin, jolloin hän sai nimen Bure. Alkuperäinen latinalainen nimimuoto Bureus säilyi tämänkin jälkeen käytössä. Vuoden 1626 kartalle tekijäksi on merkitty Bureus. Näin on tehty myös useimmille hänen kartastaan seuraavien vuosikymmenten aikoina tehdyille editioille.

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Ensimmäinen dokumentoitu maininta Luulajan pitäjän kirkkokylästä ja Ruotsin kirkkokylistä yleensäkin on vuoden 1600 joululta. Johannes Bureus vieraili tuolloin pitäjässä ja kuvaili kirkonmäellä sijaitsevaa kirkkokylää seuraavasti: ”Kaikilla talonpojilla on omat kirkkotupansa kirkon vieressä, paikassa nimeltä ’’Bärghet’’, 2, 3, 4, tai 5 jokaisessa tuvassa. He tulevat sinne joka lauantai […] ja lähtevät kotiinsa joko sunnuntai-iltana tai maanantaina.” Bureus ei kuitenkaan maininnut, kuinka vanha kirkkokyläperinne oli hänen tehdessään muistiinpanonsa. Kirkkohistorian mukaan tarve kirkkotuville kehittyi viimeistään 1500-luvun jälkipuoliskolla, ellei aiemminkin. Bureuksen muistiinpanoista ja pitäjän väkiluvusta on voitu päätellä, että vuonna 1600 kirkkotupien määrä oli 200–300. Kirkon ympärillä pitäjän keskellä ei kuitenkaan ollut pappilaa lukuun ottamatta vakituista asutusta edes 1500-luvun loppuun mennessä. Kirkkokylä siis rakennettiin välittömästi kirkon ympärille ilman, että se kehittyi sinänsä minkään muun olemassa olevan rakennuskannan yhteyteen.

title: Riksantikvarieämbetet

text: "Riksantikvarie"-viran perusti Kustaa II Aadolf 20. toukokuuta 1630. Ensimmäinen viranhaltija oli Johannes Bureus. Bureus oli 1600-luvun merkittävin riimukirjoitustutkija, oli ollut kuninkaan yksityisopettajana ja herättänyt tämän kiinnostuksen muinaismuistoihin.Riksantikvarieämbetetin sivusto

title: Olaus Bureus

text: Bureus opiskeli lääketiedettä ulkomailla ja hän valmistui lääketieteen tohtoriksi Baselissa vuonna 1611. Ruotsiin palattuaan hän toimi Itä-Götanmaan herttuan Juhanan ja kuningas Kustaa II Aadolfin henkilääkärinä. Hän siirtyi kuitenkin lakitieteelliselle uralle ja toimi ensin 1621–1633 Tukholman pormestarina ja sitten 1633–1640 Turun hovioikeuden varapresidenttinä.

title: Anders Rundeel

text: Anders Rundeel eli Anders Costenius (n. 1619 – 3. joulukuuta 1679) toimi Turun ja Porin läänin eskadroonan majurina sekä Savonlinnan komendanttina. Hänet aateloitiin nimellä Rundeel 1650 ja suku kirjoitettiin ruotsin ritarihuoneeseen numerolla 632.

title: Anders Bureus

text: Anders Bureus syntyi 14.8.1571 Säbråssa Ångermanlandin maakunnassa papin perheeseen. Hän opiskeli ainakin matematiikkaa ja pääsi kuninkaan kanslian palvelukseen. Vuonna 1603 Ruotsin valtakuntaa tuolloin hallinnut Kaarle herttua (myöhempi kuningas Kaarle IX) antoi Bureukselle tehtäväksi laatia Pohjoisten kuningaskuntien yleiskartan. Tehtävä oli erittäin vaativa, sillä valtakunta oli suuri ja harvaan asuttu eikä mitään aikaisempia luotettavia karttoja ollut, joihin olisi voinut nojautua. Kartan tekeminen edellytti monenlaisten mittausten ja tähtitieteellisten havaintojen tekemistä valtakunnan eri kolkissa, mikä taas edellytti runsasta matkustamista. Työn valmistuminen vei 23 vuotta. Karttatyön rinnalla Bureuksella oli kaiken aikaa monia muita kuninkaan hänelle antamia tehtäviä, diplomaattina, tuomarina, sukututkijana, kuninkaan arkiston järjestäjänä jne. Hän kuului muun muassa Stolbovan rauhan rajakomissioon, jonka tehtävänä oli käydä uusi Ruotsin ja Venäjän välinen raja. Vuonna 1623 Bureus nimitettiin yleisten rakennusten hallinnon tarkastajaksi, josta syystä hänestä käytettiin arvonimeä Ruotsin kuningaskunnan pääarkkitehti. Vuonna 1628 Bureus nimitettiin valtakunnan ”päämatemaatikon” virkaan tehtävänään muun muassa kouluttaa maanmittareita lähetettäväksi maan eri osiin. Tästä katsotaan Ruotsin ja Suomen maanmittauslaitosten saaneen alkunsa. Vuonna 1633 hänen kouluttamansa maanmittareita alettiin lähettämään alueilleen – kuusi heistä tuli Suomeen. Vuonna 1935 Bureus nimitettiin Sotakollegion asessoriksi ja vuonna 1640 sotaneuvokseksi. Anders Bureus kuoli Tukholmassa 4.2.1646.

title: Milo (joki)

text: Joki saa alkunsa Macentan koillispuolella sijaitsevalta ylängöltä 800–1 050 metrin korkeudesta. Sen alkulähteet ovat ylempänä ja etelämpänä kuin minkään muun Nigerin sivujoen. Milo virtaa vuolaana ensin kohti itää, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopuksi luoteeseen. Sen suurin sivujoki on samalta ylängöltä alkunsa saava Baoule eli Sanamba. Milo laskee Nigeriin 50 kilometriä ennen Siguiria.

title: Maanmittauslaitos

text: Maanmittauslaitoksen (vuoteen 1994 Maanmittaushallitus) historia Suomessa ulottuu vuoteen 1633. Ruotsi-Suomen maanmittauslaitoksen alku lasketaan vuodesta 1628, jolloin Kustaa Aadolf perusti laitoksen laatimaan täydellisen taloudellisen kartaston valtakunnasta. Ensimmäinen laitoksen johtaja oli Anders Bureus. Suomeen lähetetty ensimmäinen maanmittari oli Olof Gangius (1633). Virkakunnan kasvaessa Tukholmaan perustettiin vuonna 1683 maanmittauskonttori, josta käsin erityisvirkamies hoiti Suomen asioita. Suomen erkaannuttua Ruotsista, Turkuun perustettiin vuonna 1821 päämaanmittauskonttori, joka myöhemmin siirtyi Helsinkiin.

title: Anders Bureus

text: 1650–1660-luvuilla Blaeun karttakustantamo julkaisi merkittävän sarjan Bureuksen työlle perustuvia karttoja. Ne sisältyivät moniosaiseen jättiläisatlakseen Atlas Maior. Kartat kuvasivat Ruotsin valtakunnan eri osia ja olivat yleensä samassa mittakaavassa kuin Bureuksen alkuperäiskartta. Sarjaan kuului muun muassa Lapin kartta ja kaikkien aikojen ensimmäinen erillinen Suomen kartta.

title: Johannes Bureus

text: Johannes Thomae Agrivillensis Bureus (alk. Johan Bure, 15. tai 25. maaliskuuta 1568 Åkerby, Ruotsi – 22. lokakuuta 1652 Bondkyrka) oli ruotsalainen arkeologi, kielitieteilijä, mystikko ja runoilija. Hän oli Ruotsin ensimmäinen valtionarkeologi ("riksantikvarie") ja kansalliskirjaston johtaja ("riksbibliotekarie"). Hän oli myös ensimmäinen riimukirjoituksen dokumentoija. Häntä on kutsuttu ruotsin kieliopin isäksi.

title: Anders Pryss (vanhempi)

text: Anders Pryss (vanhempi) eli "Andreas Haqvini, Aboensis" (3. kesäkuuta 1640 Turku – 14. maaliskuuta 1689 Kemiö) oli suomalainen kirkkoherra. Hänen vanhempansa olivat raatimiehenä, kämnerinotaarina ja merikapteenin poikana tunnettu Håkan Andersson Prytz (1610–1667) ja Kristina "Kerstin" Arvidsdotter Friis (1611–1683). Isänsä puolelta Anders kuului Ruotsista lähteneen Prytz-suvun turkulaiseen sukuhaaraan.

title: Johannes Bureus

text: Johannes Bureus suunnitteli Helsingin ja Uudenmaan vaakunat vuonna 1599.

title: Anders Bureus

text: Vuonna 1611 Bureus julkaisi Pohjoismaiden pohjoisosaa kuvaavan pienen kartan, jota on kutsuttu Lapin kartaksi vaikka se kuvaakin paljon laajempaa aluetta ja nimekkeensäkin mukaan oli Lapin, Länsipohjan ja Pohjanmaan kartta (Lapponiæ, Bothniæ, Cajaniæ) [1]. Kartan mittakaava on 1:4 200 000. Siitä on säilynyt meidän päiviimme vain kolme kappaletta. Kartta kertoo, että Bureuksella jo vuonna 1611 oli pääpiirteissään oikea käsitys Fennoskandian muodosta ja sijainnista.

title: Anders Petraeus

text: Anders Petraeus eli "Andreas Æschilli, Aboensis" (noin 1630 – 7. elokuuta 1694 Naantali) oli suomalainen kirkkoherra, Turun akatemian professori ja rehtori.

title: Anders Bureus

text: Erityisen suuri Bureuksen kartan vaikutus oli Suomen karttakuvaan. Vanhempien karttojen porkkananmallisen Suomen muuttuminen tunnistettavasti oikean Suomen näköiseksi oli ehkä merkittävin yksittäinen parannus Bureuksen kartalla. Suomessa Bureus kävi useaan otteeseen. Tiedetään, että vuonna 1614 hän sai hallinto- tai tuomaritehtävän ”Karjalassa” ja vuonna 1617 ”Viipurissa”. Hän matkusti diplomaattitehtävissä Venäjälle vuosina 1605 ja 1634 ja on tuolloin mahdollisesti kulkenut Suomen kautta. Pisimpään hän oleskeli Suomessa vuosina 1619–1621 osallistuessaan Stolbovan rauhan rajankäyntiin rajakomission jäsenenä. Hänen tukikohtansa olivat tuolloin valtakunnan itäisimmät linnat Viipuri, Savonlinna ja Käkisalmi. Noina vuosina hänellä oli hyvä mahdollisuus kartoittaa Itä-Suomea. Sen hän tekikin, mistä kertoo se, että hänen kartallaan Laatokan ja Viipurin lahden rannat sekä Savonlinnaa ympäröivät Saimaan mutkikkaat vedet ovat varsin oikein piirretyt. Suomenlahden pohjoisrannalla erityisen hyvin on kuvattu rantaa seuraava purjehdusreitti, mikä kertoo kartoittajan kulkeneen Viipurin laivalla. Pohjanlahden itäranta on niin ikään kartalla hyvin kuvattu. Siellä kartoittaja näyttäisi kulkeneen maanteitse Pohjanlahden rantatietä. Turku, Vaasa, Oulu ja Tornio ovat kartalle sijoitetut lähes oikeille leveyspiireilleen, mistä voi päätellä, että niiden napakorkeudet on määritetty tähtitieteellisesti. Mahdollista on, että kartoittaja olisi noussut Kokemäenjokea ylös Tampereen seudulle, sillä tuokin seutu on kartalla varsin oikein. Päijänteen vesistö ja Kymijoki ovat sen sijaan huonosti piirretyt, joten siellä ei mittauksia ole tehty ja Bureus tuskin on siellä käynyt.

title: Anders Bureus

text: Bureuksen suuri Pohjolan kartta Orbis arctoi nova et accurata delineatio valmistui vuonna 1626. Kartalle mahtuvat koko Fennoskandia Kuolan niemimaata myöten, Tanska, Pohjois-Saksa, Pohjois-Puola, Baltian maat ja Luoteis-Venäjä Moskovaan asti sekä koko Itämeri ja Vienanmeri. Useimpien näiden alueiden, erityisesti pohjoisten ja itäisten, kuvauksessa Bureuksen kartta ylitti reilusti aiempien karttojen tason. Kartta on suuri koostuen kuudesta yhteen liitettävästä osakartasta ja niitä kehystävistä tekstiliuskoista. Kartan mittakaava on noin 1:2 000 000. Kartan kaiversi kupariin Saksasta Ruotsiin kutsuttu kaivertaja Valentin Trauthman. Kartan painopaikkaa ei varmuudella tiedetä.

title: Anders Bureus

text: Vuonna 1635 Amsterdamilainen Henrik Hondiuksen karttakustantamo julkaisi Bureuksen alkuperäiskarttaa kooltaan ja muodoltaan muistuttavan (6 osalehteä ja tekstiliuskat reunoilla) muunnelman Bureuksen kartasta. Kartan olivat toimittaneet Isak Massa ja Hessel Gerritsz. He olivat tehneet moniin paikkoihin muutoksia ja väittivät näin parantaneensa karttaa. Paikoin näin olikin, muun muassa Tanskan salmien osalta kartta oli todella alkuperäiskarttaa parempi. Pohjoisten alueiden, muun muassa Suomen ja Lapin osalta, se oli kuitenkin Bureuksen alkuperäistä huonompi.

title: Bure

text: Bure-suku on merkittävä pohjoisruotsalainen 1500-luvulla alkunsa saanut suku. Suvun nimi tulee kylännimestä: Buren kylä Skellefteån pitäjässä Västerbåttenissa, nykyisin Bureå. Bure-suvun tutkimuksen aloitti Johannes Bureus 1600-luvun alussa ja Bure-genealogiaa pidetään Ruotsissa Vaasa-ajan merkittävimpänä sukututkimuksena. Johannes Bureuksen alkuperäiset sukumuistiinpanot on löydetty Suomen Kansallisarkistosta. Nykyhistoriantutkimuksen valossa vanhimpia, Gabriel Anrepin teoksessa Svenska adelns ättar-taflor esitettyjä, keskiaikaisia sukupolvia ei enää pidetä luotettavina. Ensimmäinen tunnettu Bure-nimen kantaja on alilaamanni Anders Japson Buresta, joka tunnetaan arkipiispa Jakob Ulfinpojan kirjeestä 28.2.1507.

title: Anders Bureus

text: Gustafsson, Alfred. Maanmittarikunta ja mittaustyöt Ruotsin vallan aikana. – Teoksessa: Citation error, replace with{{cite book| title = Suomen Maanmittauksen historia. Osa I| publisher = WSOY| year = 1932}} Citation error, replace with{{cite book| author = Richter, Herman & Wilhelm Nordlind| title = Orbis arctoi nova et accurata delineatio auctore Andrea Bureo Sueco 1626| publisher = Meddelanden från Lunds universitets Geografiska institution. Avhandlingar III| year = 1936}} Strang, Jan. Lappi piirretään kartalle (Lappi Anders Bureuksen kartoilla). – Sivut 51–76 ja 436–441 teoksessa: Citation error, replace with{{cite book| title = Lapin taide| publisher = Amanita| year = 2011| isbn = 978-952-5330-44-1}}. Strang, Jan: The Bureus map of 1626 and its early editions. Bureus map and Finland. - The 25th International Conference on the History of Cartography Helsinki, Finland, 30 June – 5 July 2013. Citation error, replace with{{cite book| title = Svenskt Biografiskt Lexikon (SBL). Osa 6| publisher = Tukholma| year = 1926| version = Artikkeli Anders Bure}}

title: Anders Bureus

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Pekkanen, Tuomo| title = Anders Bureus. Pohjoismaiden kuvaus v. 1626| location = Helsinki| publisher = SKS| year = 2014}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mirkka Lappalainen| title = Pohjolan Leijona| location = Helsinki| publisher = Siltala| year = 2014| isbn = 978-952-234-242-3| page = 47}}

title: Hjalmar Andersen

text: ”Hjallis” Andersen syntyi Rødøyn kunnassa Nordlandin rannikolla. Hän eli lapsuusvuotensa Trondheimin Lademoenissa työläisten alueella, jossa urheilu ja yhdessäolo olivat olennainen osa ihmisten elämää.

title: Anders Chydenius

text: Chydenius kannatti rauhaa, vaati täyttä ja loukkaamatonta maanomistusoikeutta, halusi antaa pakolaisille suojan ja talonpojille ja käsityöläisille oikeuden myydä tuotteitaan milloin ja missä tahansa. Hän vastusti hintojen ja palkkojen sääntelyä ja työpakkoa sekä vaati työntekijöille oikeutta valita työnantajansa. Vähäasutuksisen Lapin pelastukseksi hän ehdotti sen muuttamista yövartijavaltioksi.

title: Olaus Bureus

text: Olaus (Olof, Olavi) Bureus eli Bure (2. syyskuuta 1578 Säbrå, Ångermanland, Ruotsi – 13. joulukuuta 1655 Turku) oli ruotsalainen lääkäri ja lakimies.

title: Anders Bureus

text: Bureuksen kartasta tuli heti maailmalla laajan kopioinnin kohde. Ensimmäiset kopiot olivat yhdelle lehdelle mahdutettuja pienennöksiä, joihin parhaimmillaan oli puristettu kaikki Bureuksen suuren kartan tieto. Ensimmäiset kopiot julkaistiin Alankomaissa. Varhaisimman kopion julkaisivat N. Piscator (eli Fischer) vuonna 1630 ja W. & J. Blaeu muutamaa vuotta myöhemmin. Nämä kaksi karttaa olivat tarkkoja Bureuksen kartan toisintoja.

title: Olaus Bureus

text: Bureus teki myös vuosina 1620–1621 pohjapiirrokset Tornion, Kokkolan ja Uudenkaarlepyyn kaupungeista sekä useista Ruotsin puolelle Pohjanlahden rannikolle perustetuista uusista kaupungeista. Kartanpiirtäjänä tunnettu Andreas Bureus oli Olaus Bureuksen veli.

title: Anders Bureus

text: Vuosien ja vuosikymmenten kuluessa Bureuksen karttaan perustuvat kartat loittonivat esikuvastaan. Vain harvassa tapauksessa tämä merkitsi karttojen paranemista, sillä samaan aikaan kun karttoihin tehtiin yhtäälle parannuksia, niin niihin toisaalle tehtiin huononnuksia.

title: Anders Bureus

text: Pieni suomalaisittain kiinnostava tieto Bureuksen kartalla on muinaisen Suomen peninkulman pituus. Kartan ilmestymisaikoina Ruotsin valtakunnassa oltiin siirtymässä yhtenäiseen mittajärjestelmään, jossa peninkulman (ruotsiksi mil) pituudeksi kaikkialla tuli 10,688 kilometriä. Bureuksen kartan mittakaavajanastossa on kuitenkin vielä mainittu väistyvät vanhat maakunnalliset peninkulmat. Niiden joukossa on Miliaria Fennica, Cajanica et Livonica, suomennettuna Suomen, Pohjanmaan ja Liivinmaan peninkulma. Sen pituus kartalta mitattuna on noin 6,95 kilometriä. Helsinglannin, Länsipohjan ja Lapin peninkulman pituus on vastaavasti noin 5,66 km.[2]

title: Anders Bureus

text: Luokka:Ruotsalaiset tieteilijät Luokka:Ruotsalaiset maanmittarit Luokka:Kartantekijät Luokka:Vuonna 1571 syntyneet Luokka:Vuonna 1646 kuolleet

title: Anders Bureus

text: Anders Bureus oli Ruotsin kuninkaan palveluksessa tehden karttansa kuninkaalleen. Vuoden 1626 kartalla Jäämeren rannikko koko Ruijan matkalta on merkitty Ruotsiin kuuluvaksi, mikä vastasi ehkä Ruotsin kuninkaan toiveita ja tavoitteita, mutta ei silloista todellisuutta. Yhtään paremmin eivät rajat ole Massa-Gerritszin-editiossa. Siihen rajat on piirretty Tanskan kuninkaan toiveiden mukaisesti, niin että Kautokeino, Inari, Utsjoki ja osa Enontekiötä oli liitetty Norjaan. Edition toimittajan Hessel Gerritzin tiedetään ollen yhteydessä Tanskan hoviin. Oikein rajat on piirretty Bureuksen vuoden 1611 Lapin kartalle ja Blaeun Lapin kartalle.[3]