query: Montako F1 maailmanmestaruutta Niki Lauda voitti?

title: Niki Lauda

text: Andreas Nikolaus ”Niki” Lauda (s. 22. helmikuuta 1949 Wien, Itävalta) on itävaltalainen Formula 1 -kuljettaja, joka kilpaili MM-sarjassa vuosina 1971–1979 sekä 1982–1985. Hän voitti maailmanmestaruuden kolme kertaa. Hänen lempinimensä olivat kilpauran aikana "Mouse" (hiiri)," Computer" (tietokone) ja "Rat" (rotta), jotka perustuivat hänen pidättyvään ja viileään olemukseen.[1]

title: Formula 1 -kausi 1982

text: Kauden kolmannessa osakilpailussa Long Beachissa paluun F1-sarjaan tehnyt Niki Lauda ajoi McLarenilla voittoon ensi kertaa sitten kauden 1978. Keskeytyksestään huolimatta Prost jatkoi pistejohdossa.

title: Hollannin Grand Prix 1985

text: Hollannin Grand Prix 1985 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 25. elokuuta 1985 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Niki Lauda, jolle voitto oli F1-uran viimeinen. Kilpailu oli viimeinen F1-sarjan Hollannin Grand Prix.

title: Niki Lauda

text: Niki Lauda aloitti F1-uransa Max Mosleyn johtamassa March-tallissa vuonna 1971. Uran alkutaival sujui vaatimattomasti ja Lauda joutui luopumaan tallipaikastaan kauden 1972 jälkeen. Seuraavana vuonna hän kilpaili BRM-tallissa ja ajoi ensimmäiset MM-pisteensä sijoittumalla Belgian GP:ssä viidenneksi.[2] Kauden päätteeksi hän seurasi tallitoveriaan Clay Regazzonia Ferrari-talliin. Kaudella 1974 Lauda sijoittui MM-sarjassa neljänneksi kerättyään 38 pistettä ja voitettuaan Espanjan ja Hollannin GP:t. Tallitoveri Regazzoni oli sarjassa toinen ja Ferrari síjoittui autonvalmistajien tuloksissa toiseksi.[3]

title: Formula 1 -kausi 1984

text: Kausi oli pääasiassa McLaren -tallin hallintaa sen voittaessa 12 kauden 16 osakilpailusta ja varmistaen aikaisessa vaiheessa valmistajien mestaruutensa. Mestariksi nousi kolmatta kertaa Niki Lauda, joka voitti tittelin vain puolikkaalla pisteellä. Kausi oli samalla ensimmäinen modernin ajan kausi, jolloin kaikki ajettavat F1-kilpailut kuuluivat MM-sarjaan.

title: Nelson Piquet

text: Kaudesta tuli Piquet'n ensimmäinen kokonainen kausi F1:sissä. Hän ajoi Brabham-tallissa kaksinkertaisen maailmanmestarin, Niki Laudan, tallikaverina. Kausi oli vaikea tallille, joka oli tottunut menestykseen. Piquet keskeytti kauden 15 kilpailusta yksitoista. Kahdesti hän onnistui sijoittumaan kymmenen parhaan pistesijojen ulkopuolelle ja oli kerran 12:s. Uransa ensimmäiset MM-pisteet hän saavutti kauden lopulla ajetusta Hollannin GP:sta sijoituttuaan neljänneksi. Lauda lopetti ajamisen jo ennen kauden loppua Kanadan GP:n harjoituksissa ja näin Piquet nousi tallin ykköskuljettajan rooliin.[11]

title: Japanin Grand Prix

text: Ensimmäinen F1:n MM-sarjaan kuulunut Japanin Grand Prix ajettiin vuonna 1976 Fujin moottoriradalla. Tuolloin kilpailu oli F1-kauden viimeinen ja mestaruuden ratkaiseva. Mario Andretti voitti sadekelillä ajetun kilpailun, mutta maailmanmestaruus meni kolmanneksi sijoittuneelle James Huntille yhden pisteen erolla Niki Laudaan.

title: Niki Lauda

text: Nykyään hän toimii Mercedeksen F1-tallin puheenjohtajana.

title: Portugalin Grand Prix 1984

text: Keijo Rosberg starttasi neljännestä lähtöruudusta ja rynnisti heti kärkeen. Hän pysyi johdossa neljä kierrosta, kunnes moottori petti ja Alain Prost ampaisi ohitse. Samaan aikaan Niki Lauda oli yhdeksäntenä 14 sekuntia kärjen takana. Lauda ohitteli autoja urakalla ja pääsi kolmanneksi. Toisena oli Nigel Mansell 30 sekuntia Laudaa edellä. Ajamalla Lauda tuskin olisi Mansellia saavuttanut, mutta Mansell ajoi 19 kierrosta ennen maalia öljyläikkään, pyörähteli radalla ja joutui keskeyttämään. Lauda siirtyi kakkoseksi ja samalla maailmanmestaruuteen kiinni. Järjestys säilyi maaliin saakka. Prost sai kauden seitsemännen osakilpailuvoittonsa ja Niki Lauda maailmanmestaruuden puolen pisteen erolla Prostiin.

title: McLaren

text: McLarenin historian menestyksekkäin aika sijoittuu Ron Dennisin ensimmäisille vuosille McLarenilla. John Barnard suunnitteli vallankumouksellisen MP4/1-auton. Se oli ensimmäinen F1-auto, jonka kori oli valmistettu kokonaan hiilikuitukomposiitista. Kokonaisuus kruunattiin TAG/Porschen turboahdetulla moottorilla ja auto oli erittäin suorituskykyinen. Taidokkaat kuljettajat Niki Lauda, Alain Prost, Keke Rosberg ja Stefan Johansson auttoivat myös tiimiä menestymään. McLaren-Porsche voitti valmistajien mestaruuden vuonna 1984 ja Lauda voitti maailmanmestaruuden. Vuonna 1985 sama toistui jälleen, valmistajien mestaruus lipui McLarenille ja Alain Prost voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Vuonna 1986 Prost voitti jälleen kuljettajien maailmanmestaruuden.

title: Jyrki Järvilehto

text: Suurimmiksi esikuvikseen JJ on maininnut kolminkertaisen F1-maailmanmestarin Niki Laudan ja viisinkertaisen maailmanmestarin Juan Manuel Fangion.

title: Niki Lauda

text: Lauda jatkoi Formula 1:ssä vielä vuoden 1985 mutta keskeytti suurimman osan kilpailuistaan ja voitti vain Hollannin GP:n, jossa hän oli 0,23 sekuntia tallitoveriaan Prostia nopeampi. Lauda keräsi viimeisenä kautenaan 14 pistettä ja sijoittui MM-tuloksissa kymmenenneksi mutta McLaren voitti valmistajien mestaruuden.[17]

title: Niki Lauda

text: Kaudella 1977 Lauda voitti mestaruuden ylivoimaisesti vaikka voitti vain kolme kilpailua: Etelä-Afrikan, Saksan ja Hollannin GP:t.[9] Hän varmisti mestaruuden 2. lokakuuta Watkins Glenin GP:ssä, kun hän ajoi neljänneksi ja nousi 72 pisteeseen.[9][10]. Kahteen viimeiseen osakilpailuun hän ei enää lähtenyt mukaan.[9]

title: Alain Prost

text: Niki Lauda lopetti uransa vuonna 1986 ja Prostin uudeksi tallikaveriksi tuli suomalainen Keke Rosberg, joka oli voittanut F1-maailmanmestaruuden vuonna 1982. Rosberg ei pärjännyt Prostille, joka onnistuneesti puolusti mestaruuttaan. Vaikka Porschen moottorin epäluotettavuus näytti vieneen Prostin mestaruusmahdollisuudet, ratkaisu tapahtui kauden viimeisessä kilpailussa jonka voitto olisi riittänyt Nigel Mansellille mestaruuteen. Prost oli kolmantena MM-pisteissä, edellään Nelson Piquet ja Mansell. Mansellin auton takapyörä räjähti näyttävästi 64. kierroksella, vain 16 kierrosta ennen maalia. Prostille riitti voitto maailmanmestaruuteen, jonka hän lopulta saikin. Tämä oli vasta toinen kerta, kun MM-sarjan kolmannella sijalla ollut kuljettaja voitti mestaruuden viimeisessä kisassa. Siihen ovat pystyneet Prostin lisäksi vain Giuseppe Farina, Kimi Räikkönen ja Sebastian Vettel.

title: Lauda Air

text: Lauda Air oli entisen F1-kuljettaja Niki Laudan vuonna 1979 perustama itävaltalainen lentoyhtiö. Yhtiö aloitti toimintansa vuonna 1985 tilauslennoilla. Vuonna 1989 alkoivat kansainväliset lennot Wienistä aluksi Australiaan ja myöhemmin Lähi-itään ja Amerikkaan. Austrian Airlines osti Lauda Airin vuonna 2000, ja yhtiö suoritti siitä lähtien lomalentoja emoyhtiönsä alaisuudessa.

title: James Hunt

text:
Ainoan maailmanmestaruutensa Hunt voitti vuonna 1976. Mestaruus ratkesi kauden viimeisessä osakilpailussa Japanin GP:ssä Fujin radalla 29. lokakuuta 1976.
Tämän tilaisuuden Hunt myös käytti. Hänestä ei välttämättä olisi tullut maailmanmestaria ilman Niki Laudan vakavaa ulosajoa Nürburgringillä, mutta onnettomuus takasi kaudelle todella huiman finaalin. Onnettomuuden myötä Huntin oli onnistunut kuroa Laudan 26 pisteen johto vaivaiseen kolmeen. Loppunäytöksen tapahtumapaikkana oli rankkasateen kourissa ollut Fujin rata Japanissa.
Pitkään näytti siltä, ettei koko kilpailua ajettaisi sateen vuoksi lainkaan. Aikansa vatvottuaan tuomaristo kuitenkin päätti, että matkaan lähdetään. Kuljettajat eivät olleet asiasta täysin samaa mieltä – neljä autoa luopui leikistä alkukierroksilla. Heidän joukossaan oli myös Lauda, joka vain joitain viikkoja aiemmin oli käynyt kuoleman porteilla. Kolmossijan mestaruuteen tarvinnut Hunt sen sijaan jatkoi, vaikka kilpailun jälkeen myönsikin myös itse miettineensä kilpailemisen järkevyyttä ja ajoi turvallisen tuntuisesti kärkipäässä. Näytti siltä kuin mestaruus olisi ratkennut ennen aikojaan.

title: Niki Lauda

text: Kaudella 1984 Lauda voitti uransa kolmannen mestaruuden puolen pisteen erolla tallitoveriinsa Alain Prostiin. Hän on Prostin ohella ainoa vähintään kauden pituisen kilpailutauon jälkeen paluun tehnyt kuljettaja, joka on voittanut maailmanmestaruuden. Lauda voitti kauden aikana Etelä-Afrikan, Ranskan, Britannian, Itävallan ja Italian GP:t. Mestaruus ratkaistiin Portugalin GP:ssä Estorilissä, jossa Prost voitti mutta Laudan nousu toiseksi Nigel Mansellin keskeytyksen jälkeen riitti tuomaan hänelle mestaruuden. McLaren voitti luonnollisesti myös valmistajien mestaruuden.[16]

title: Jaguar Racing

text: Tallin tallipäällikkönä toimi kauden puolestavälistä kauden loppuun kolminkertainen F1-maailmanmestari Niki Lauda.

title: Ron Dennis

text: Syyskuussa 1980 Marlboro ajoi McLarenin ja Project Fourin yhtymään ja muodostamaan McLaren Internationalin. Vuonna 1981 Dennis otti koko operaation johtoonsa ja houkutteli saudiarabialaisen Mansour Ojjehin siihen mukaan. Ojjeh rahoitti TAG:n turbomoottorien valmistuksen, ja McLarenin ja TAG:n yhdistelmästä tuli eräs F1-historian menestyneimpiä. Niki Lauda ja Alain Prost voittivat tallille kolme maailmanmestaruutta 1984–1986.

title: Itävalta

text: Muita Itävallassa syntyneitä kuuluisuuksia ovat Oscar-palkittu näyttelijä Christoph Waltz, näyttelijä Arnold Schwarzenegger, laulaja Falco, drag-artisti Conchita Wurst sekä kolminkertainen F1-maailmanmestari Niki Lauda.

title: Niki Lauda

text: Vuonna 1975 Lauda voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden 26-vuotiaana. Hän voitti kauden 14 osakilpailusta viisi: Monacon, Belgian, Ruotsin, Ranskan ja Yhdysvaltain GP:t. Hän keräsi 64,5 pistettä ja voitti toiseksi sijoittuneen Emerson Fittipaldin lähes 20 pisteellä. Ferrari voitti valmistajien mestaruuden.[4]

title: Kyalami

text: F1-kuljettajista sekä Nigel Mansell että Alain Prost ovat onnistuneet saavuttamaan voiton sekä uudella että vanhalla radalla. Voitoissa mitattuna parhaiten radalla on menestynyt Niki Lauda kolmella voitollaan.

title: Formula 1

text: Noihin aikoihin F1-autoissa oli hieman ulkonäöllisiä eroja vuoden 1966 autoihin. Autojen runko oli ensimmäisenä Lotuksen lanseeraama kiilan muotoinen, ja autojen etu- ja takaosissa oli erinäköisiä siipiä. Kuljettajien pään yläpuolelle oli ilmestynyt suuri ilmanottoaukko. Myös renkaitten määrä vaihteli, sillä kaudella 1976 Tyrrell esitteli vallankumouksellisen 6-renkaisen Tyrrell P34-autonsa, jolla saavutettiin jopa voitto Ruotsin GP:ssä. Suurin mekaaninen muutos oli Ferrarin kausina 1974 ja 1975 käyttämät 312B4- ja 312T-autot, joissa vaihdelaatikko sijaitsi poikittain. Ferrari voittikin valmistajien mestaruuden kausina 1975, 1976 ja 1977 kuljettajanaan itävaltalainen Niki Lauda. McLaren-tallin McLaren M23 -autolla Fittipaldi ja James Hunt voittivat kuljettajien mestaruudet 1974 ja 1976, ja Ferrarin Lauda 1975 ja 1977. 1976 Lauda joutui Nürburgringillä vakavaan onnettomuuteen, jossa hän oli menettää henkensä ja paloi erittäin pahasti. Pappi antoi Laudalle jopa katolisen käytännön viimeisen voitelun. Kuitenkin jo 38 päivää onnettomuutensa jälkeen hän istahti jälleen Ferrarinsa rattiin.

title: Lauda Airin lento 004

text:
Lauda Airin lento NG004 oli entisen F1-kuljettajan Niki Laudan omistaman Lauda Airin reittilento Hongkongista Bangkokin kautta Wieniin. Lento päättyi onnettomuuteen,
eikä kukaan koneessa ollut jäänyt henkiin. Kyseessä on Thaimaan pahin lento-onnettomuus.

title: Niki Lauda

text: Niki Laudan poika Mathias Lauda ryhtyi myös kilpa-autoilijaksi. Kauden 2005 Mathias Lauda ajoi GP2-sarjassa. Kaudella 2006 hän kilpaili DTM-sarjassa. Lisäksi hän on ajanut A1-sarjassa, Speedcar Seriesissä ja Porsche Supercup-sarjassa. Nykyisin hän ajaa FIA WEC -sarjassa.

title: Ricardo Zunino

text: Zunino aloitti kilpa-autoilun kotimaansa Argentiinan urheiluautoluokissa 25-vuotiaana. Hän voitti kansallisen mestaruuden ja siirtyi Euroopan Formula 2 -sarjaan 1977. Zunino pääsi 1979 testaamaan Brabhamin F1-autoa ja sai kilpakuljettajan paikan, kun Niki Lauda Montrealin GP:n jälkeen yllättäen päätti lähteä tallista. Zuninon näytöt kahdessa seuraavassa kisassa olivat niin lupaavat, että Brabham päätti palkata hänet kaudeksi 1980. Jo ennen kauden puoliväliä hän joutui kuitenkin antamaan tilaa Hector Rebaquelle.

title: Ahveniston moottorirata

text: Ahveniston moottorirata on suomalainen moottorirata Hämeenlinnassa, Pullerinmäen kaupunginosassa. Rata valmistui 15. heinäkuuta 1967. Asfalttiradan pituus on 2 840 metriä. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967, jolloin 1. Ahveniston ajoissa (tämä oli toinen kilpailu radalla) oli mukana monia sen ajan F1-huippuja, muun muassa Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham ja Niki Lauda. Myös moottoripyöräilyn tähdet vierailivat radalla useasti esimerkiksi vuosina 1973–1975 MM-Road Racingin 750cc-luokassa.

title: Robert Kubica

text: Kaudelle Kubica sai sopimuksen uuden BMW Sauber -tallin testi- ja kolmoskuljettajaksi. Ennen Unkarin GP:tä hänet ylennettiin kilpakuljettajaksi Jacques Villeneuven saatua potkut. Kubica ajoi uransa ensimmäisessä kilpailussa heti seitsemänneksi, mutta hänen ajosuorituksensa hylättiin kaksi kiloa liian alipainoisen auton vuoksi. Entinen F1-kuljettaja Niki Lauda ylisti Kubicaa ja laittoi hylkäyksen kokemattomuuden syyksi. Laudan mielestä Kubican hylkäys johtui siitä, että Kubica oli unohtanut kerätä jäähdyttelykierroksella kuminpaloja ja irtosoraa renkaisiin. Seuraavassa osakilpailussa, Turkin GP:ssä, Kubica sijoittui kahdenneksitoista.

title: Scuderia Ferrari

text:
1970-luvun puoliväli ja loppu oli Ferrarin kulta-aikaa. Niki Laudan saapuminen talliin kaudeksi 1974 oli Ferrarin ensimmäinen askel kohti mestaruuksia, jonka Lauda saavutti tallissa heti seuraavana vuonna. Samalla Ferrari voitti valmistajien tittelin. Kaudelle 1976 Lauda ja hänen tallitoverinsa Clay Regazzoni olivat jälleen ajamassa kohti maailmanmestaruutta, kunnes onnettomuus Nürburgringin yli 22-kilometriä pitkällä radalla oli lähellä viedä Laudan hengen. Auto iskeytyi radan turva-aitoihin niin kovaa, että se syttyi tuleen. Kuitenkin paikalle sattuneet muut kilpailijat kävivät pelastamassa hänet ja itävaltalainen vietiin kiireesti paikalliseen sairaalaan.
Laudan ei uskottu toipuvan enää kilpailukuntoon, mutta hän ei antanut periksi vaan ajoi jälleen kilpailuissa jo 38 päivää onnettomuuden jälkeen. Paluukilpailussa Lauda ajoi neljänneksi, mutta keskeytykset kauden loppukilpailuissa nostivat tasaisesti kaudella ajaneen brittiläisen McLaren-kuljettaja James Huntin lopulta maailmanmestariksi yhden pisteen erolla (ero oli ollut suurimmillaan 35 pistettä Laudaan). Ferrari voitti kuitenkin selvästi valmistajien maailmanmestaruuden, jonka se uusi seuraavana vuonna samalla, kun Lauda voitti toisen maailmanmestaruutensa. Lauda oli pitkään 15 voitollaan Ferrarin kautta aikain menestynein kuljettaja, ennen kuin Michael Schumacher voitti 16. osakilpailunsa Monacon GP:ssä kaudella 1999 jo neljännellä Ferrari-kaudellaan. Ferrari saavutti kolmannen peräkkäisen maailmanmestaruuden, joka oli tuohon aikaan ennätys.

title: Stefan Johansson

text: Johansson harrastaa maalausta, lukemista ja musiikin kuuntelua. Hänen lempiruokaansa on japanilainen ja italialainen ruoka. Hänen esikuvansa kilpailemisessa on Niki Lauda, joka on kolminkertainen F1-maailmanmestari.


query: Minä vuonna Helsingistä tuli Suomen pääkaupunki?

title: Helsinki

text: Helsinki on Suomen kulttuurillinen, hallinnollinen, poliittinen ja liike-elämän keskus, monen suuren yrityksen kotikaupunki ja maan suurin työnantaja. Kaupunki perustettiin Tallinnan kilpailijaksi Vantaanjoen suulle vuonna 1550 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1640. Helsingistä tuli Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 1812 ja Suomen pääkaupunki maan itsenäistyessä vuonna 1917.

title: Bence Bogányi

text: Bogányista tuli vuonna 1997 Suomen Kansallisoopperan soolofagotisti Helsingissä; vuonna 2002 hän sai saman aseman Helsingin kaupunginorkesterissa, ja vuonna 2005 hän siirtyi Berliinin radion sinfoniaorkesteriiin. Vuonna 2007 hänestä tuli Münchenin filharmonisen orkesterin soolofagotisti.

title: Ruiskumestarin talo

text: Alun perin Ruiskumestarin talon rakennutti merimiehen leski Kristina Wörtin. Työt käynnistyivät aikana, jolloin Helsinkiä rakennettiin muutoinkin kiivaasti. Muun muassa Keisarillinen Suomen Senaatti päätettiin rakentaa tuolloin Kruununhakaan. Helsingistä oli tullut Suomen pääkaupunki kuusi vuotta aiemmin vuonna 1812. Ruiskumestari Alexander Wickholm osti rakennuksen Kristina Wörtiniltä vuonna 1859. Tontti rakennuksineen säilyi Wickholmin suvussa vuoteen 1974, jolloin ruiskumestarin tyttärentytär Martta Bröyer myi sen Helsingin kaupungille. Museo avattiin yleisölle 1980. Sitä ennen se peruskorjattiin 1978-1980. Peruskorjauksen suunnitteli Helsingin kaupungin rakennusviraston arkkitehti Aino Tandefelt-Laurila.

title: Ravennan eksarkaatti

text: Ravennasta tuli Länsi-Rooman pääkaupunki keisari Honoriuksen aikana vuonna 404 hyvän satamansa ja puolustettavan sijaintinsa ansiosta. Kaupunki säilyi Rooman pääkaupunkina keisarikunnan luhistumiseen vuonna 476 saakka, jonka jälkeen siitä tuli Odovakarin ja sitten ostrogoottien kuninkaan Teoderik Suuren pääkaupunki. Lopulta gootteja vastaan vuosina 535–552 sotinut Bysantin kenraali Belisarius valloitti kaupungin ja siitä tuli vuonna 539 Bysantin provinssikeskus. Langobardien aloitettua maahantunkeutumisensa vuonna 568, Ravennasta tehtiin keisarillinen eksarkaatti Maurikioksen aikana, kun Bysantti huomasi joutuvansa taas pitkälliseen sotaan Italiasta.

title: Helsingin Saksalainen koulu

text: Helsingin Saksalaisen koulun ikä lasketaan vuodesta 1881. Saksankielisiä kouluja oli toiminut Helsingissä ja Vanhassa Suomessa jo vuodesta 1804 lähtien, mutta Suomen suuriruhtinaskunnan muodostamisen ja 1800-luvun puolivälin tienoilla tapahtuneen koulujärjestelmän yhtenäistämisen jälkeen useimmat niistä joutuivat taloudellisista syistä lopettamaan. Saksankielinen opetustoiminta elpyi Helsingissä, johon perustettiin vuonna 1862 saksankielinen ylempi tyttökoulu ja vuonna 1868 saksankielinen katolinen alkeiskoulu. Aloite nykyisen Saksalaisen koulun perustamiseen tuli Saksan konsulina toimineelta Ferdinand von Lamezanilta. Hänen sekä Helsingin saksalaisen seurakunnan ja varakkaiden saksalaisten yksityishenkilöiden ansiosta Helsinkiin perustettiin vuonna 1880 hyväntekeväisyysyhdistys, josta tuli vuonna 1881 toimintansa aloittaneen Saksalaisen koulun kannatusyhdistys. Koulun kummeina toimivat Stockmannin, Fazerin, Pauligin ja Rohden perheet.

title: Helsingin tuomiokirkko

text: Keisari Aleksanteri I allekirjoitti 8. huhtikuuta 1812 käskykirjan, jolla Helsingistä tuli Suomen ruhtinaskunnan pääkaupunki. Samana vuonna ”Vanha Suomi” eli läntinen Karjala oli liitetty jälleen muun Suomen yhteyteen. Tuona huhtikuun 8. päivänä keisari myös vahvisti uudelle pääkaupungille asemakaavan. Helsinki oli tuolloin vielä pikkukaupunki, jonka rakennuksistakin oli 77 taloa eli kolmasosa tuhoutunut tulipalossa syksyllä 1808 eikä uusia taloja ollut vielä rakennettu palaneiden tilalle. Asukkaita oli vain noin 3 500.[5]

title: Paavo Pajunen

text: Orimattilan Niemenkylästä kotoisin ollut Pajunen oli ammatiltaan kivityömies. Hän suoritti asevelvollisuutensa vuonna 1925 Suomenlinnaan sijoitetussa Uudenmaan rykmentissä, josta Pajunen kotiutui alikersanttina. Pian tämän jälkeen hän muutti Helsinkiin ja avioitui kotelotehtaalla työskennelleen Jenny Virtasen kanssa. Pariskunta oli tutustunut vuonna 1924, jolloin Jenny oli vasta 15-vuotias. Pääkaupunkiin muutettuaan Pajunen kiinnostui työväenliikkeestä ja yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Hän kuului satamatyöläisten ammattiosastoon, lisäksi Pajunen harrasti puolisonsa kanssa teatteria Helsingin Työväen Näyttämöllä ja oli mukana Helsingin Työväenyhdistyksen Toveriseurassa, Vallilan vapaa-ajattelijoissa, Vuokranmaksajien yhdistyksessä, Helsingin työttömien komiteassa, Ihmisoikeusliitossa sekä sodan- ja fasisminvastaisessa liikkeessä. 1920-luvun lopulla hän liittyi myös laittomaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Pajusen toiminta SKP:ssa tuli nopeasti Etsivän Keskuspoliisin tietoon ”Aino Suomelana” esiintyneen tunnetun ilmiantajan Yrjö Sarasen ansiosta. EK luonnehti Pajusta ”periaatteelliseksi ja parkkiintuneeksi marxilaiseksi”.

title: Suomen kaarti

text: Itsenäisessä Suomessa perustettiin toukokuussa 1918 Suomen Valkoinen Kaarti -niminen rykmentti, joka asettui Suomen kaartin vanhoihin kasarmeihin ja esiintyi sen seuraajana. Se lakkautettiin talvisodan jälkeen joulukuussa 1940. Sen jälkeen Helsingin vartio- ja seremoniatehtävistä vastasivat pääkaupunkiin komennetut kenttäarmeijan yksiköt, joista käytettiin yhteisnimitystä Helsingin Varuskuntapataljoona. Sodan jälkeen se vaihtoi nimeään useita kertoja, kunnes nimeksi 1957 tuli Kaartin pataljoona, jolloin osasto sai tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812.[42]

title: Zachris Topelius

text: Topelius oli Oulun triviaalikoulun oppilas 1829–1832 ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingissä J. L. Runebergin yksityisoppilaana 1833. Tämän jälkeen hän aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa, jossa hänet promovoitiin maisteriksi 1840 ja tohtoriksi vuonna 1847.[2] Vuonna 1841 Topelius tuli Helsingfors Tidningar -lehden toimittajaksi ja lehden levikki alkoi pian nousemaan. Topelius oli toimittamassa lehteä vuoteen 1860 asti. Vuonna 1854 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston Suomen historian ylimääräiseksi henkilökohtaiseksi professoriksi, vuonna 1863 hänestä tuli Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian professori ja vuonna 1876 yleisen historian professori, jossa virassa hän toimi vuoteen 1878 asti. Vuosina 1875–1878 Topelius oli myös yliopiston rehtori.[1] Vuonna 1870 hän oli perustamassa Suomen ensimmäistä eläinsuojeluyhdistystä Maj Föreningeniä, jonka tärkein suojelukohde olivat pikkulinnut.[3]

title: Vaasan valtaus

text: Kun Mannerheim oli tehnyt päätöksen varuskuntien valtauksesta, päätti pääministeri Svinhufvud lähettää Pohjanmaalle neljä senaattoria työväen järjestyskaartien vallankaappauksen varalta. Heidän tehtävänään oli tarvittaessa muodostaa päätösvaltainen hallitus. Senaattorit lähtivät Helsingistä jo tammikuun 26. päivän iltana ja saapuivat kaksi päivää myöhemmin Vaasaan, jossa he perustivat niin sanotun Vaasan senaatin. Samalla Vaasasta tuli valkoisen Suomen pääkaupunki, kunnes saksalaiset valtasivat Helsingin 13. huhtikuuta. Vaasassa alettiin myös kokoamaan Mannerheimin johtamaa valkoista armeijaa. Sen päämaja toimi kuitenkin Seinäjoella.

title: Yangon

text: Yangon perustettiin mahdollisesti 500-luvulla, mutta se oli pieni kalastajakylä ennen kuin kuningas Alaungapaya teki siitä pääkaupunkinsa vuonna 1753. Se tuli brittiläisen hallinnon alaisuuteen 1852 ja siitä tuli siirtomaan pääkaupunki 1886. Yangon vahingoittui pahoin maanjäristyksen ja tsunamin tuloksena vuonna 1930 ja jälleen toisen maailmansodan aikana. Toisen maailmansodan aikana Japanin joukot kaappasivat kaupungin 8. maaliskuuta 1942. Itsenäisen Burman pääkaupunki siitä tuli 1948.

title: Tarmo Koivisto

text: Koivisto on Suomen tunnetuimpia sarjakuvantekijöitä. Koiviston päätyö, Mämmilä, on kasvanut sarjakuvasta käsitteeksi. Osuuskunta Käyttökuvan yhteistyönä tekemä Mämmilä alkoi ilmestyä vuonna 1975 siirtolaislehti "Suomen Sanomissa", josta se siirtyi keväällä 1976 "Me"-lehteen. Vuonna 1983 sarjakuva siirtyi "Helsingin Sanomien" kuukausiliitteeseen. Tällä paikalla sarja ilmestyi yhteensä 13 vuotta, vuoteen 1996 asti. Vuodesta 1997 lähtien Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä on ilmestynyt Koiviston sarjakuva "Tää kaupunki" (myöhemmältä nimeltään "Pääkaupunki").

title: Helsingin päärautatieasema

text: Venäjän vallankumousten ja Suomen itsenäistymisvaiheiden jälkeen syttyi sisällissota, jonka kuluessa punaiset valtasivat aseman tammikuussa 1918. Rautatiehallitus joutui muuttamaan valkoisen Suomen pääkaupunkiin Vaasaan. Huhtikuussa punaiset perääntyivät Helsingistä Viipuriin, ja senaatin suostumuksella saksalaiset sotilasosastot valtasivat Helsingin. Sitten rautatiehallitus palasi takaisin Helsingin päärautatieasemalle ja junaliikenne elpyi vähitellen.

title: Helsingin historia

text: Helsingistä tuli itsenäisen Suomen pääkaupunki heti itsenäisyysjulistuksen myötä 6. joulukuuta 1917. Suomen sisällissota kuitenkin alkoi jo seuraavassa kuussa, 27. tammikuuta 1918, kun Hakaniemessä Helsingin työväentalon torniin sytytettiin punainen lyhty vallankumouksen alkamisen merkiksi. Punakaarti otti pian Helsingin haltuunsa, ja senaatti joutui lähtemään evakkoon Vaasaan. Korkeinta kunnallista valtaa kaupungissa käytti sodan aikana Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta. Suomen kansanvaltuuskunta ja muu punaisten johto pakeni 8. huhtikuuta Viipuriin, jonka jälkeen saksalaiset joukot kenraali Rüdiger von der Goltzin johdolla valtasivat kaupungin 12.–13. huhtikuuta, ja Mannerheimin johtama valkoinen armeija saapui Helsinkiin 16. toukokuuta. Sisällissodan jälkeen Viaporin linnoituksessa toimi Suomenlinnan vankileiri. Vuonna 1918 Viaporin linnoituksen nimeksi vaihdettiin Suomenlinna.

title: Schwerin

text: Vuonna 1358 Schwerinistä tuli osa Mecklenburgin herttuakuntaa. Noin vuonna 1500 aloitettiin Schwerinin linnan rakentaminen. Mecklenburgin jaon jälkeen vuonna 1621 Schwerinistä tuli Mecklenburg-Schwerinin pääkaupunki. Vuosina 1765-1837 Schweriniä korvasi pääkaupunkina Ludwigslust. Mecklenburg-Vorpommernin pääkaupunki kaupungista tuli vuonna 1990.

title: Toivo J. Kuukkanen

text: Toivo Johanin koulunkäynti jäi kansakouluun. Kaksitoistavuotiaasta alkaen hän kävi töissä tukkimetsässä. Klaaran kanssa avioon mennessään hän oli vielä tukkitöissä, mutta pääsi pian Väinölän konepajalle Jyväskylään. Siellä hän aloitti työuransa puusepänverstaassa. Sitten tuli muutto ensin Tampereelle ja sen jälkeen Kotkaan metallimiehen hommiin. Vuonna 1915 Kuukkanen muutti perheineen Helsinkiin, josta tuli hänen lopullinen kotikaupunkinsa; täältä hän myös lähti sisällissotaan punaisten puolella. Hän toimi muun muassa esikuntapäällikkönä Satakunnan rintamalla Noormarkussa ja osallistui Noormarkun–Harjakankaan taisteluun sekä myöhemmin pääkaupunkiin palattuaan Helsingin taisteluun, jonka yhteydessä hänet vangittiin senaatin tiloista. Helsingissä alkoi ura mallipuuseppänä Kone ja Sillassa ja jatkui Valimo Suomessa, jossa hän oli töissä malliveistäjänä noin 30 vuotta.

title: Helsingin Sanomat

text: Valtiollisen tilanteen muututtua Bobrikovin murhan jälkeen Eero Erkko saattoi palata Suomeen 1905, ja hän astui seuraavana vuonna Helsingin Sanomien johtoon. Suomen suurin lehti Helsingin Sanomista tuli vuonna 1914, jolloin se alkoi ilmestyä seitsenpäiväisenä.

title: Helsinki

text: Suomen sodan aikana 1808 venäläiset valtasivat Helsingin, ja samana vuonna suuri tulipalo hävitti kaupunkia. Helsingistä tuli Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 1812.[71][72] Turun palon jälkeen vuonna 1827 myös yliopisto siirrettiin Helsinkiin. Helsingistä kehkeytyi hallinto-, yliopisto- ja varuskuntakaupunki, ja se kasvoi maan todelliseksi teollisuuskeskukseksi. Vuonna 1840 kaupungin väkiluku oli noussut noin 20000:een asukkaaseen.[70]

title: Espoon historia

text: Vuonna 1809 Suomi siirtyi Venäjän vallan alle Suomen sodan päätyttyä. Kun Helsingistä tuli autonomisen Suomen pääkaupunki vuonna 1812, Espoon liikenne vilkastui jälleen huomattavasti. Monet virkamiehet ja porvarit ostivat itselleen kesähuviloita Espoosta. 1800-luvulla espoolaisten tärkein elinkeino oli maatalous. Espoo oli tuolloin noin 4000 asukkaan maalaispitäjä, joka koostui 60 pienestä kylästä. Vuosisadan puolivälissä jopa 90% väestöstä oli ruotsinkielisiä. Pitäjän ensimmäinen kansakoulu perustettiin vuonna 1873.

title: Turun historia

text: Ruotsin hävittyä sodan Venäjän kanssa ja luovutettua Suomen alueen Haminan rauhassa Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen pääkaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan tärkeitä virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus. Pääkaupunki siirrettiin kuitenkin Helsinkiin vuonna 1812, koska keisari Aleksanteri I:n mielestä Turku oli ruotsalaismielinen ja liian lähellä entistä emämaata. Myöhemmin Carl Erik Mannerheim, jota pidetään Suomen ensimmäisenä pääministerinä, kommentoi muistelmissaan, että pääkaupungin siirtäminen Turusta Helsinkiin oli hänen mielestään virhe, johon olivat vaikuttaneet suomalaiset "onnenonkijat ja projektimaakarit". Kaupunki säilytti kirkollisen keskuksen asemansa, ja vuonna 1817 Turun hiippakunta muutettiin arkkihiippakunnaksi.

title: Turku

text: Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen pääkaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan tärkeitä virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus. Pääkaupunki siirrettiin kuitenkin Helsinkiin vuonna 1812, koska keisari Aleksanteri I:n mielestä Turku oli ruotsalaismielinen ja liian lähellä entistä emämaata. Myöhemmin Carl Erik Mannerheim, jota pidetään Suomen ensimmäisenä pääministerinä, kommentoi muistelmissaan, että pääkaupungin siirtäminen Turusta Helsinkiin oli hänen mielestään virhe, johon olivat vaikuttaneet suomalaiset ”onnenonkijat ja projektimaakarit”.

title: Turku 1800-luvulla

text: Suomen pääkaupunkina Turku ehti virallisesti olla vain kolme vuotta, mutta suurimpana kaupunkina Turku pysyi vielä parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Uuden pääkaupungin suunnittelijaksi valittiin arkkitehti C. L. Engel ja viimeisetkin Turkuun jääneet virastot siirrettiin Helsinkiin Turun palon (1827) jälkeen. Turun akatemia, joka oli vielä tuolloin maan ainoa yliopisto, siirrettiin Helsinkiin 1828. Se nimettiin samalla uudelleen "Suomen Keisarilliseksi Aleksanterin Yliopistoksi" ja myöhemmin Suomen itsenäistyttyä siitä tuli Helsingin yliopisto.

title: Helsingin yliopiston päärakennus

text: Vuonna 1812 keisari Aleksanteri I korotti Helsingin Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungiksi. Suuriruhtinaskunnan uusi keskushallinto sijoitettiin Helsinkiin, ja saksalaissyntyinen arkkitehti Carl Ludvig Engel palkattiin piirtämään hallintovirastoille ja -virkamiehille edustavat rakennukset. Sen sijaan Suomen ainoa yliopisto, vuonna 1640 perustettu Turun akatemia, oli aluksi tarkoitus jättää vanhaan pääkaupunkiin Turkuun. Vuonna 1827 tuhoisa tulipalo kuitenkin hävitti lähes koko Turun kaupungin ja sen mukana akatemian tilat. Pian tulipalon jälkeen keisari Nikolai I antoi määräyksen, jonka mukaan akatemia oli siirrettävä Helsinkiin ja nimettävä Aleksanteri I:n mukaan uudelleen Keisarilliseksi Aleksanterin-Yliopistoksi.

title: Helsingin yliopisto

text: Vuonna 1827 Turun palon jälkeen akatemia määrättiin siirtymään suuriruhtinaskunnan uuteen pääkaupunkiin Helsinkiin.[8] Yliopisto sai uudet statuutit vuonna 1828, ja samalla sen nimeksi tuli Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto Suomessa () keisari Aleksanteri I:n mukaan. Yliopisto aloitti toimintansa tilapäisissä tiloissa Helsingissä seuraavana vuonna, ja Carl Ludvig Engelin suunnittelema uusi päärakennus vihittiin käyttöön 19. kesäkuuta 1832. Helsingissä yliopisto sai käyttöönsä aikansa mittapuulla modernit tilat: opetussairaalan (1832), kasvitieteellisen puutarhan (1832), tähtitieteellisen observatorion (1834) ja kirjastorakennuksen (1840). Helsingissä yliopiston uudeksi tehtäväksi tuli kouluttaa virkamiehiä Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon tarpeisiin.

title: Turun historia

text: Suomen pääkaupunkina Turku ehti virallisesti olla vain kolme vuotta, mutta suurimpana kaupunkina Turku pysyi vielä parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Uuden pääkaupungin suunnittelijaksi valittiin arkkitehti C. L. Engel, ja viimeisetkin Turkuun jääneet virastot siirrettiin Helsinkiin Turun palon (1827) jälkeen. Turun akatemia, joka oli vielä tuolloin maan ainoa yliopisto, siirrettiin Helsinkiin 1828. Se nimettiin samalla uudelleen "Suomen Keisarilliseksi Aleksanterin Yliopistoksi" ja myöhemmin Suomen itsenäistyttyä siitä tuli Helsingin yliopisto.

title: Helsinki

text: Helsingistä tuli itsenäisen Suomen pääkaupunki joulukuussa 1917. Suomen sisällissota puhkesi tammikuussa 1918, kun Hakaniemessä Helsingin työväentalon torniin sytytettiin punainen lyhty vallankumouksen alkamisen merkiksi. Punakaarti otti kaupungin haltuunsa, ja senaatti joutui lähtemään evakkoon Vaasaan. Saksalaiset valtasivat Helsingin huhtikuussa 1918, ja Mannerheimin johtama valkoinen armeija saapui Helsinkiin seuraavassa kuussa.[74]

title: Helsingin kaupungintalo

text:
Kun Helsingistä 1800-luvun alussa ryhdyttiin rakentamaan Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunkia, Johan Albrecht Ehrenström suunnitteli sille uuden asemakaavan ja Carl Ludvig Engel piirsi sen tärkeimmät julkiset rakennukset. Hallinto- ja yliopistorakennusten, kirkkojen ja kasarmien lisäksi Ehrenström varasi asemakaavassaan paikan myös seurahuonerakennukselle, joka sisältäisi hotellin ja teatterin ja toimisi Helsingin huvielämän keskuksena. Seurahuoneen paikaksi oli alun perin määrätty Kasarmitorin etelälaita, mutta kun tämä tontti jouduttiin luovuttamaan Kaartin kasarmille, Ehrenström määräsi uudeksi paikaksi Kauppatorin pohjoislaidan..
Hotelli Seurahuone oli 1800-luvun Helsingin huvielämän keskus. Siellä sai kantaesityksensä Jean Sibeliuksen Karelia-sarja vuonna 1894, sekä vuonna 1896 Sibeliuksen ainoa ooppera "Neito tornissa". Samana vuonna Lumièren veljekset järjestivät rakennuksessa Suomen ensimmäisen elokuvanäytöksen.

title: Helsingin kulttuuri

text: Kun Helsingistä tuli Suomen pääkaupunki, tarvittiin tulipalon jälkeinen uudelleenrakennus. Asemakaavan rakennuksia piirtämään valittiin Carl Ludvig Engel, jonka klassistinen arkkitehtuuri vastasi uudelleenrakennuskomitean johtajan ihanteita. Engelin piirtämiä rakennuksia on eritoten Senaatintorilla ja sen ympärillä. Senaatintorin itä- ja länsipäädyissä sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus (1828–1832) sekä Valtioneuvoston linna (1818–1822). Senaatintoria hallitsee pohjoispäässä sijaitseva empiretyylinen, valkea Helsingin tuomiokirkko (1830–1846, vihitty 1852). Muita ympäristössä sijaitsevia rakennuksia ovat muun muassa kaupungintalo (1818), yliopiston kirjasto (1836–1845), entinen sisätautien klinikka, nykyinen Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan kampusrakennus (1826), Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1828) sekä raatihuone (1819). Empiretyylisen Presidentinlinnan (1814) suunnitteli Pehr Granstedt. Helsingin vanhin kirkko on nimensä mukaisesti Vanha kirkko (1826), jonka suunnitteli Engel.

title: Alexei Apostol

text: Turkin sodan aikana vuonna 1877 Suomen kaartin sotilaat löysivät orvoksi jääneen Alexein ja toivat hänet mukanaan Suomeen. Alexeista tuli kaartin soittokunnan jäsen ja myöhemmin vuonna 1890 Suomen rakuunarykmentin ja vuonna 1893 Turun pataljoonan kapellimestari. Vuosina 1901–1918 hän johti muodostamaansa Helsingin Torvisoittokuntaa. Vuoden 1917 jälkeen hänestä tuli Suomen valkoisen kaartin kapellimestari ja armeijan ensimmäinen ylikapellimestari. Hän toimi jonkin aikaa myös Helsingin kaupunginorkesterin taloudenhoitajana ja apulaisjohtajana.

title: Boma

text: Vuonna 1886 Bomasta tuli Kongon vapaavaltion toinen pääkaupunki. Sitä ennen pääkaupunkina toimi vuoden verran Matadin läheisyydessä sijaitseva Vivi. Vuonna 1908 Bomasta tuli Belgian Kongon pääkaupunki, kun siirtomaan hallinta siirtyi kuningas Leopold II:lta Belgian valtiolle.


query: Kuinka monta ihmistä loukkaantui Uudenkylän asevarikon räjähdyksessä?

title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text: Halifaxin räjähdysonnettomuudessa 6. joulukuuta 1917 menehtyi 1635 ihmistä, ja suuri osa Halifaxin kaupunkia tuhoutui. Suomenlinnan Vallisaaren räjähdyksessä 9. heinäkuuta 1937 ammusvarikko paloi ja räjähti. 12 ihmistä kuoli. Tornion räjähdysonnettomuudessa tuhoutui 8 ammusvaunua 22. heinäkuuta 1945. Onnettomuudessa kuoli 16 sotilasta. Rauman räjähdysonnettomuudessa 5. marraskuuta 1947 räjähtäneestä kloorisäiliöstä vapautunut kloori aiheutti 19 ihmisen kuoleman. Typpi Oy:n tehtailla Oulussa 9. tammikuuta 1963 tapahtuneessa salpietarivaraston räjähdyksessä kuoli 10 ihmistä Puolustusvoimain Uudenkylän asevarikon räjähdysonnettomuus elokuussa 1965. Onnettomuudessa kuoli 4 ja loukkaantui 69 henkilöä. Aineelliset vahingot olivat suuret. Rikkihappo Oy:n Vihtavuoren dynamiittitehtaan sekoitusosastolla räjähti 11. marraskuuta 1966 1 000 kiloa dynamiittia. Onnettomuudessa menehtyi 4 ihmistä. Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksessä kuoli 40 ihmistä Lapuan keskustassa 13. huhtikuuta 1976.[6] Durham Woodsin kaasuräjähdyksessä maanalainen kaasuputki räjähti New Jerseyssä 23. maaliskuuta 1994 asutusalueen välittömässä läheisyydessä. Onnettomuudella oli yksi uhri. Enschedessä 13. toukokuuta 2000 ilotulitevaraston räjähdys Euroviisujen loppukilpailun äänestyksen aikana aiheutti suurta aineellista tuhoa kaupungissa. 22 ihmistä kuoli ja 947 loukkaantui. Räjähdys aiheutti niin suuren haitan puhelinäänestykselle, että Alankomaat turvautui tuomaristoon. Espoon Friisilän räjähdysonnettomuudessa 24. huhtikuuta 2006 räjähti noin 30 kiloa dynamiittia. Turmassa loukkaantui 10 henkilöä. Mikkelin panttivankidraaman traaginen päätös loppui räjähdykseen Mikkelin torin laidalla 9. elokuuta vuonna 1986.

title: Toivakan asevarikko

text: Varikko on perustettu vuonna 1941 Nastolan Uuteenkylään. Tuolloin varikon kansanomainen nimitys oli Uudenkylän Asevarikko.

title: Norjan iskut 2011

text: Autopommin räjähdys tapahtui Oslossa kello 15.26 paikallista aikaa. Lannoitepommin sisältänyt pakettiauto räjähti pääministerin toimiston ja muiden valtion hallintorakennusten välissä. Oslon keskustan hallintorakennuksissa sijaitseva Norjan pääministerin Jens Stoltenbergin toimisto kärsi pahoja vahinkoja. Räjähdyksessä kuoli 8 ihmistä ja kymmeniä loukkaantui. Pääministeri ei saanut vammoja. Pian räjähdyksen jälkeen alettiin epäillä, että kyseessä oli terrori-isku: ensimmäiset epäilyt kohdistuivat äärioikeistolaisiin liikkeisiin tai islamisteihin. Ihmisiä oli rakennuksissa loukussa vielä kaksi tuntia räjähdyksen jälkeen.

text: Pahiten tuhoutuneiden luolien 6 ja 7 kohdalla oli louhikko. Varikkoalueen sisällä olleet tiet olivat kulkukelvottomat, myös viereinen maantie oli lentäneiden kivien tukkima noin kilometrin matkalla. Räjähdyksen aiheuttama paineaalto katkoi tai tuhosi puuston ja maanpinnan kasvillisuuden täydellisesti noin 20-30 hehtaarin alueelta, räjähdyksen voima oli suuntautunut luolastosta länteen. Osittainen tuhoalue ulottui laajalle. Kaatuneet puut ja kivenlohkareet tekivät liikkumisen ja pelastustoimet varikon läheisyydessä vaikeaksi.[5]

title: Uusikylä (Nastola)

text: Uudessakylässä sattui Puolustusvoimien Nastolassa sijainneen silloisen Asevarikko 2:n räjähdysonnettomuus 15. elokuuta 1965. Varikkotoimintaa kunnassa jatkaa Länsi-Suomen Huoltorykmentin varasto-osastoon kuuluva Uudenkylän varasto.

text: Räjähdyspäivänä alue eristettiin sivullisilta, ja sinne johtavat tiet suljettiin. Onnettomuuspäivän loppupuolella siviilipelastushenkilöstö voitiin vapauttaa tehtävästä. Puolustusvoimilta tuli yli 600 miestä vartiointi- , huolto- ja muihin tehtäviin sekä yli 40 hengen lääkintähenkilöstö.[8]

title: Kuivannon kirkko

text: Kirkon vieressä on kuivantolaisten hautausmaa sankarihautoineen. Kirkkomaalla on myös Uudenkylän asevarikon räjähdyksessä vuonna 1965 surmansa saaneiden hauta ja muistokivi.

title: Norjan iskut 2011

text: Pelastuslaitos ja muut viranomaiset menivät rakennuksiin vasta noin tunti räjähdyksen jälkeen. Aftenpostenin mukaan pommi-iskussa ja attentaatissa loukkaantui vakavasti yhteensä noin 30 ihmistä.

text: Luokka:Suomen puolustusvoimat Luokka:Nastola Luokka:Orimattila Luokka:Vuoden 1965 onnettomuudet Luokka:Räjähdysonnettomuudet Suomessa Luokka:1960-luvun onnettomuudet Suomessa

title: Chicagon raitiovaunuonnettomuus 1950

text: Chicagon raitiovaunuonnettomuus tapahtui 25. toukokuuta 1950 Chicago Transit Authority (CTA) raitiovaunun törmättyä polttoainelastissa olleeseen säiliöautoon, mitä seuranneessa räjähdyksessä kuoli 33 ja loukkaantui 50 ihmistä. Lisäksi tuhoutui viisi rakennusta ja useita autoja, jotka olivat pysäköityinä kadun varrelle.

text: Räjähdyksissä katkesivat asevarikon kaikki viestiyhteydet. Ensimmäinen hälytys tuli Nastolan paloasemalle klo 5.26, hälytys tehtiin Uudestakylästä. Orimattilaan tuli hälytys klo 5.35. Molempien kuntien palopäälliköt tekivät ilmoituksen aluehälytyskeskuksille Lahteen ja Porvooseen, jotka hoitivat lisävoimien hälyttämisen.[5] Paikalle tulleet Nastolan ja Orimattilan palopäällikköjen ohjauksessa toimineet pelastustyöntekijät aloittivat alueella olevien ohjaamisen turvaan ja loukkaantuneiden ensiavun.[12] Lahden varuskunta sai hälytyksen klo 5.35, ja sen päällikkö saapui onnettomuusalueelle noin klo 6.30 ja otti pelastustoimien johdon. Tuotapikaa tuli myös ensimmäinen Puolustusvoimien ambulanssi ja lääkäri. Lisävoimia tuli kuorma-autolla Lahdesta noin klo 7.20.[8] TVH toimitti paikalle kuorma-autoja.[12]

text: (kesto 18:46)

title: Brysselin pommi-iskut 2016

text: Lentokentällä tapahtuneissa räjähdyksissä kuoli 11 ihmistä ja loukkaantui 100 ihmistä. Metron pommituksessa kuoli 20 ihmistä ja loukkaantui 130, joista kymmenen kriittisesti. Belgian liittovaltion syyttäjän mukaan kaikki kolme räjähdystä olivat terroristi-iskuja, ja ainakin toinen lentokentän räjähdyksistä oli todennäköisesti itsemurha-isku. Iskuissa loukkaantuneiden joukossa oli muun muassa koripalloilija Sébastien Bellin. Europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari oli poistunut Maalbeek metroasemalta puoli tuntia ennen räjähdystä. Yksi suomalainen loukkaantui ollessaan metrossa räjähdyksen tapahtuessa. Neljä vakavasti loukkaantunutta kuoli myöhemmin sairaalassa. Kuolonuhrien luvuissa ei ole mukana kolmea kuollutta terroristia.

text: Räjähdyksen aiheuttamat aineelliset vahingot sekä Puolustusvoimille että siviileille olivat valtavat, useita miljardeja markkoja.[2] Räjähdyksen voimasta luolaston yläpuolella sijainneen Terrikallion laki lensi ilmaan ja paikalle jäi halkaisijaltaan noin 100 metriä leveä ja 30 metriä syvä kraatteri. Silminnäkijät kertoivat ikkunalasien helisseen paineaallon voimasta Lahdessa saakka.[6]

title: Los Alfaquesin räjähdys

text: Los Alfaquesin räjähdys tapahtui 11. heinäkuuta 1978 noin kello 14.30, kun nesteytettyä propyleeniä kuljettanut säiliöauto suistui tieltä ja räjähti Los Alfaquesin leirintäalueen vieressä Alcanarissa Tarragonan maakunnassa, Espanjassa. Räjähdyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa kuoli heti noin 150 ihmistä. Kaikkiaan onnettomuudessa kuoli lopulta 215 ihmistä. Lisäksi yli 200 ihmistä loukkaantui, heistä 65 vakavasti ja osa pysyvästi.

text: Uudenkylän varikolla oli oma säiliöruiskuauto,[10] joka oli vain pari vuotta vanha, mutta se vaurioitui räjähdyksessä käyttökelvottomaksi.[4] Tavallisella paloautolla ei muutenkaan ollut asiaa sammutustöihin, koska varikkoalue oli kivilouheen takia kulkukelvoton. Villähteen VPK:lla oli maastopaloauto, jolla pääsi liikkumaan alueella, ja sillä voitiin sammuttaa tuhoutuneiden puurakenteisten asevarastojen vielä kyteviä pohjia.[11]

text: Onnettomuuden syytä ei pystytty lopullisesti selvittämään. On mahdollista, että luolassa ollut ruuti olisi syttynyt itsestään tai että luolan katosta räjähdysaineen tai kemiallisten yhdisteiden päälle pudonnut kivi olisi aiheuttanut ensimmäisen räjähdyksen.[13]

title: Nastola

text: Nastolan ja Uudenkylän rajalla sijainneella puolustusvoimien Asevarikko 2:lla sattui 14. elokuuta 1965 räjähdysonnettomuus, jossa sai surmansa neljä ja loukkaantui 69 ihmistä. Räjähdys tuhosi ja vaurioitti rakennuksia ja kaatoi metsää laajalla alueella.[3]

text: Varikolla kävi töissä noin 20-30 siviiliä, joista ensimmäiset tapasivat saapua työpaikalleen noin klo 6.30 maissa.[10] Räjähdyspaikkaan tapahtumapäivänä tutustunut kenraaliluutnantti Jorma Järventaus kertoi haastattelussa, että oli onni onnettomuudessa, etteivät räjähdykset tapahtuneet työaikana, jolloin henkilövahvuus olisi ollut yli sata.[7]

title: Ilmajoen asevarikon räjähdysonnettomuus

text: Ilmajoen asevarikon räjähdys tapahtui jatkosodan aikana 20. lokakuuta 1941 Ilmajoen Palonkylässä sijainneella Asevarikko 4:llä. Räjähdyksessä kuoli viisi henkilöä, varikon rakennukset kärsivät suuria vaurioita ja runsaasti varastoituja ampumatarvikkeita ja räjähdysaineita tuhoutui.

text: Onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä, joista kolme oli siviilejä ja yksi varusmies. Henkensä menettänyt varusmies oli vartiotornissa kallion päällä, ja hänen ruumiinsa löydettiin myöhemmin raivaustöissä kivenlohkareiden alta. Siviiliuhreista kaksi oli kahden lähitalon asukkaita, jotka olivat saaneet surmansa jäätyään rakennusten kattojen läpi pudonneiden kivien alle, ja kolmas kuollut oli maantiellä pyöräilemässä ollut, niin ikään kivisateen alle jäänyt 20-vuotias mies.[5][6]

text: Räjähdysonnettomuus tapahtui noin kello 5.25. Ensin kuultiin pienempi räjähdys, ja sitä seurasi useita voimakkaita räjähdyksiä luolissa. Luolat 6 ja 7 sortuivat kokonaan ja kaksi muuta luolaa sekä yhdystunneli ilmeisesti osittain. Luolissa syttyi tulipaloja,[5] joiden savunmuodostusta kesti useita päiviä.[11] Maanpäälliset varastot tuhoutuivat ja paloivat loppuun aamupäivän aikana.[8] Paikalle tulleet palokuntalaiset pelkäsivät myös metsäpaloja, mutta ilmeisesti tihkusateinen sää esti maaston syttymisen.[12] Räjähdykset lennättivät kiviä ja kallionlohkareita useiden kilometrien päähän. Kantahenkilökunnan asuinrakennuksen nurkalle lensi noin 800 metrin matkan halkaisijaltaan yli kymmenmetrinen kallionlohkare, joka upposi syvälle maahan.[5] Pienemmät kivenmurikat rei'ittivät rakennuksen seinät. Rakennuksessa olleista ei kukaan kuitenkaan kuollut. Eräs kantahenkilökuntaan kuulunut kersantti, hänen vaimonsa ja tyttärensä paiskautuivat vuoteissaan rakennuksen ulkoseinän läpi tulleen kivenlohkareen voimasta viereiseen huoneeseen, mutta kaikki kolme selvisivät hengissä.[6] Myös kasarmirakennus sai osansa kivisateesta ja tuhoutui, mutta sielläkään ei tullut kuolonuhreja. Kolme varikon läheisyydessä ollutta siviilien asuinrakennusta kärsi myös pahoja tuhoja. Kahdesta kodista löytyi yksi kuollut kummastakin.[5]

title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text:
Liperin Ylämyllyllä, Ilomantsin Hiienvaarassa, Nurmeksen Sotinpurolla ja Pielaveden Koivujärvellä sijaitsevat varastoalueet muodostivat yhdessä Kuopion Varikon, joka muodostettiin vuoden 2008 alussa.
Näistä varaston suunnittelu Koivujärvelle aloitettiin Uudenkylän asevarikon räjähdettyä Nastolassa 1965, maankäyttöoikeus saatiin 1966, ja varastointi aloitettiin 14. elokuuta 1967. Se toimi Kuopion Asevarikon aikana varikon alaisuudessa.
Organisaatiomuutosten myötä nuo neljä yksikköä toimivat suoraan Varasto-osaston (VAROS/ISHR) alaisuudessa.

title: Harrisburgin junaturma

text: Harrisburgin junaturma (myös "Lochielin junaturma") tapahtui aamuyöllä 11. toukokuuta 1905 Lochielin lähiössä Harrisburgia Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Yöpikajunan ja tavarajunan yhteentörmäyksessä ja sitä seuranneessa räjähdyksessä ja tulipalossa kuoli 20 ja loukkaantui 125 ihmistä.

text: Neljän kuolleen lisäksi 69 henkilöä loukkaantui. Räjähdyksien yhteinen voima vastasi 100 tonnia trinitrotolueenia eli 0,1 kilotonnia.[13]

text: Uudenkylän asevarikon räjähdys on Suomen puolustusvoimien silloisella Asevarikko 2:lla Nastolan Terrikalliolla aamulla 14. elokuuta 1965 tapahtunut räjähdysonnettomuus. Neljä ihmistä sai surmansa räjähdyksessä, joka kuuluu Suomen tuhoisimpiin räjähdysonnettomuuksiin[1] ja on mittava myös Pohjoismaissa.[2] Näkymää onnettomuusalueella kuvattiin ”suhteellisen lohduttomaksi”[3] ja ”tyrmistyttäväksi”.[4] Uhrien lukumäärää pidettiin pienenä räjähdysten voimakkuuteen ja niiden aiheuttamaan aineelliseen tuhoon verrattuna.[5]

text: Onnettomuudessa loukkaantui 69 ihmistä. Sairaalahoitoa vaatineista sotilaista 28 kuljetettiin Keskussotilassairaala 2:een Lahteen ja kolme sotilasta Keskussotilassairaala 1:een eli Tilkkaan Helsinkiin. Lahden kaupunginsairaalassa hoidettiin kuutta siviiliä.[7] Tilkassa hoidetut loukkaantuneet oli kuljetettu sinne Puolustusvoimien helikopterilla Orimattilan kunnansairaalasta.[8]

title: World Trade Centerin pommi-isku 1993

text: Yhteensä pommi-iskussa kuoli kuusi ihmistä, joista yksi oli raskaana. 1042 ihmistä loukkaantui. Heistä suurin osa altistui savulle kaksoistornien evakuoinnin yhteydessä. Pahimpia vammoja olivat raajojen murskaantumiset. Monet palomiehet ja poliisit tarvitsivat sairaalahoitoa saamiensa vammojen takia, joita he saivat muun muassa räjähdyksen aiheuttamista tulipaloista.

title: Margaret Thatcher

text: IRA teki pommi-iskun 12. lokakuuta 1984 Brightonissa konservatiivipuolueen puoluekokouspaikkana toimineeseen hotelliin. Viisi ihmistä kuoli ja muita loukkaantui. Surmansa sai muun muassa parlamentin jäsen Anthony Berry ja teollisuusministeri Norman Tebbit loukkaantui. Thatcher selvisi vahingoittumattomana, sillä hän oli räjähdyksen tapahtuessa huoneistonsa työhuoneessa.

text: Asevarikko 2 oli perustettu vuonna 1941 Nastolan Uudenkylän ja Orimattilan Kuivannon rajalle, [9] alue ulottui molempiin kuntiin ja samalla myös kahteen silloiseen lääniin: Nastola kuului Hämeen ja Orimattila Uudenmaan lääniin. Varikon maanpäälliset varastot olivat pääosin puurakenteisia, ja niissä säilytettiin ampumatarvikkeita. Tiilinen kasarmirakennus majoitti varusmiehet, ja tiiltä oli myös kantahenkilöstön asuinrakennus,[10] joka oli uudehko ja 3-kerroksinen ja jossa oli 12 asuntoa. Varikon länsipuolelta kulki Uudestakylästä Kuivantoon johtava maantie, jonka toisella puolen varikon kohdalla oli kolmen siviiliperheen talot. Alueella kasvoi sankka kuusimetsä. Asevarikolta oli matkaa Uuteenkylään noin 3 kilometriä ja Lahteen noin 25 kilometriä.[10]


query: Milloin Luigi Gallean kuoli?

title: Luigi Galleani

text: Luigi Galleani (1861 – 4. marraskuuta 1931) oli italialainen anarkisti, joka toimi poliittisesti aktiivisesti Yhdysvalloissa vuosina 1901–1919, jolloin hänet karkotettiin Yhdysvalloista. Hän oli tunnettu siitä, että hän kannatti väkivaltaa instituutioita vastaan, mukaan lukien "tyrannien" ja "ihmisten vihollisten" salamurhaaminen. Hänen seuraajansa, joita kutsuttiin galleanisteiksi, toteuttivat useita pommi-iskuja ja salamurhan yrityksiä vuosina 1914–1932. Ryhmän uskotaan myös olleen osallisena Wall Streetillä vuonna 1920 tapahtuneeseen pommi-iskuun, jossa kuoli 38 ihmistä ja loukkaantui 400. Nykyään Galleania pidetään anarkokommunistina

title: Luigi Barbero

text: Luigi Barbero (21. kesäkuuta 1905 – 1. huhtikuuta 1971) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. heinäkuuta 1928 ja nimitettiin Vigevanon hiippakunnan piispaksi 26. heinäkuuta 1952. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. lokakuuta. Barbero osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli 65-vuotiaana virassa.

title: Luigi De Filippo

text: Luigi De Filippo (10. elokuuta 1930 Napoli – 31. maaliskuuta 2018 Rooma) oli italialianen näyttelijä, teatteriohjaaja ja näytelmäkirjailija. De Filippo kuoli Roomassa 87-vuotiaana 31. maaliskuuta 2018.

title: Luigi Denza

text: Luigi Denza (23. helmikuuta 1846 – 26. tammikuuta 1922) oli italialainen säveltäjä. Denza syntyi Castellemmare di Stabiassa, Italiassa. Hän opiskeli musiikkia Napolin konservatoriossa. Denza sävelsi muun muassa oopperan nimeltään "Wallenstein" sekä satoja lauluja, joista tunnetuin on "Funiculì, Funiculà". Denza kuoli Lontoossa.

title: Luigi’s Mansion

text: "Luigi’s Mansion" esiteltiin ensimmäisen kerran julkisesti yleisölle E3-pelimessuilla vuonna 2001. Tässä versiossa kolme peruskummitusta (oranssi, pinkki ja sininen) olivat hyvin erinäköisiä kuin lopullisessa versiossa. Oranssi kummitus oli vaaleanpunainen, ja sillä oli pienemmät silmät ja suu. Pitkä ja pinkki kummitus oli oranssi, ja sillä oli isohko nenä. Sininen kummitus oli taas väriltään lähempänä violettia, ja myös sillä oli pienemmät silmät ja suu. Näiden lisäksi oli vielä kummitus, jota ei nähty lopullisessa versiossa missään muodossa. Se oli tummanvioletti ja muistutti pinkkiä beta-kummitusta. Sen pystyi näkemään vain kartanon käytävillä. Tämä kummitus tuli aina Luigin selän taakse ja kiljui. Tällöin Luigi huusi, pelkäsi ja kaatuili. Game Boy Horrorissa oli kello. Alun perin pelaajalla oli 24 tuntia aikaa pelastaa Mario ja jos pelaaja kuoli tai aika loppui, niin kartano ja Mario katosivat, mikä on syynä siihen, miksi Luigi on niin surullisen näköinen sen jälkeen. Pelissä on huone nimeltään Safari Room, jossa alun perin piti olla galleriakummitus, joka poistettiin lopullisesta versiosta, koska se oli liian pelottava. Tämä kummitus oli metsästäjä, jolla oli kivääri. Hänen piti sanoa, että hän aikoo tappaa Luigin ja laittaa hänen päänsä kokoelmaan niin kuin muutkin eläimen päät, joita hänellä on kyseisessä huoneessa. King Boolla ei ole kruunua ja Boot ovat pienempiä ja niitä on enemmän. Luigin selässä oleva Poltergust 3000 on erinäköinen ja siinä oli lämpömittari, kun mittari nousi 10:een, Poltergust 3000 ylikuumeni ja Luigi kaatui. Luigi pitää taskulamppua kaksin käsin.

title: Luigi Calabresi

text: Komisario Luigi Calabresin murhan vuosipäivänä 17. toukokuuta 1973 järjestetyn muistotilaisuuden yhteydessä räjähti Milanon pääpoliisiaseman edustalla pommi, neljä kuoli, 45 loukkaantui. Teosta tuomittiin 1975 elinkautiseen älyllisesti aika vähälahjainen anarkisti, joka ei osannut selvittää, mistä oli pommin saanut. Parikymmentä vuotta myöhemmin selvisi, että räjähdyksestä itse asiassa vastasi fasistijärjestö Ordine Nuovo. Julkisuuten tuli myös tieto että Calabresi oli vuodesta 1971 alkaen ja kuolemaansa asti tutkinut erään äärioikeistolaisen ryhmittymän toimintaa, ja sen yhteyksiä Länsi-Saksan uusnatseihin

title: Luigi Einaudi

text: Hän oli koulutukseltaan lakitieteen maisteri. Hän kirjoitti useita taloustiedettä käsitteleviä teoksia. Hänen aviopuolisonsa oli Ida Pellegrini. Einaudi kuoli Roomassa 87 vuoden ikäisenä.

title: Luigi Mannelli

text: Mannelli kuoli 78-vuotiaana 14. maaliskuuta 2017.

title: Salmanassar V

text:
Salmanassar V oli Assyrian kuningas vuosina 727–722 eaa. Ensimmäinen maininta hänestä on foinikialaisen Zimirran kaupungin kuvernöörinä Tiglatpileser III:n aikaan. Hän oli luultavasti tämän poika.
Syyriassa nousi levottomuuksia Salmanassar V:n aikana.
Assyrian vasalli, Israelin kuningaskunta, nousi kapinaan. On arviotu, että Salmanassar kuoli piirittäessään Israelin pääkaupunkia Samariaa, mutta tarkempaa tietoa siitä, miten ja milloin hän kuoli, ei ole saatu selville. Salmanassaria seurasi kuninkaana hänen veljensä Sargon II.

title: Luigi Carpaneda

text: Carpaneda kilpaili myöhemmin myös purjehduksessa. Hän kuoli 86-vuotiaana Milanossa.

title: Luigi Maria Macedonio

text: Luigi Maria Macedonio (24. marraskuuta 1682 Napoli – 9. joulukuuta 1727) oli italialainen roomalaiskatolinne piispa. Hänet vihittiin lasaristien papiksi 30. toukokuuta 1706 ja nimitettiin Sessa Auruncan hiippakunnan johtoon 8. kesäkuuta 1718. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi tuleva paavi Innocentius XIII. Macedonio kuoli 45-vuotiaana virassa.

title: Luigi Facta

text: Facta ei uskaltanut vastustaa Mussolinia avoimesti ja toimi Italian parlamentissa. Hän kuoli Pinerolossa vuonna 1930.

title: Luigi Nono

text: Nonon viimeiseksi oopperaksi jäi "Prometeo" (1984). Säveltäjä kuoli Venetsiassa 66-vuotiaana.

title: José Luis Calva

text: José Calvan epäiltiin murhanneen tyttöystävänsä Alejandra Galeana Garaviton, 32. Galeana löytyi Calvan kotoa paloiteltuna ja lautasella oli Galeanan käsivarren paloja paistettuina. Calva sai lieviä vammoja yrittäessään paeta poliiseja hyppäämällä alas parvekkeeltaan.

title: Luigi Cherubini

text: Cherubini kuoli Pariisissa 15. maaliskuuta 1842, jolloin hän oli 81-vuotias.

title: Luigi Agazio

text: Luigi Agazio (19. syyskuuta 1807 – 1. helmikuuta 1887) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet nimitettiin Triventon hiippakunnan piispaksi 23. kesäkuuta 1854 ja vihittiin piispaksi 30. kesäkuuta. Hänet asetettiin virkaansa 27. elokuuta. Hän osallistui Vatikaanin ensimmäiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli 79-vuotiaana helmikuussa 1887.

title: Luigi Galleani

text: 27. helmikuuta 1919 neljä Galleanistia kuoli kun Franklinissa, Massachusettsissa sijainneeseen tekstiilitehtaaseen oltiin asettamassa pommia. Heidän uskotaan saaneen innoituksen räjäytykseen, Galleanin aiemmin päivällä pitämästä puheesta.

title: Helttakeisarikyyhky

text: Helttakeisarikyyhky ("Ducula galeata") on erittäin uhanalaisena vain Nuku Hivalla Ranskan Polynesiassa elävä kyyhkylintu.

title: Étienne Méhul

text:
Méhul kuoli Pariisissa vuonna 1817.
Suurimman panostuksensa säveltäjänä Méhul antoi oopperoille. Hän kuului yhdessä Luigi Cherubinin kanssa 1790-luvulla läpimurtonsa tehneeseen säveltäjäpolveen.

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Inès de La Fressange

text: Kesäkuussa 1990 de La Fressange meni naimisiin italialaisen rautatieyhtiöpomon Luigi d'Orson kanssa, joka kuoli vuonna 2006. He saivat kaksi tytärtä, Nine Marie (s. 1994) ja Violette Marie d'Urson (s 1999).

title: Luigi Tosi

text: Luigi Tosi (6. heinäkuuta 1763 – 13. joulukuuta 1845) oli italialainen roomalaiskatolinen kirkonmies. Hänet nimitettiin Pavian hiippakunnan piispaksi 16. toukokuuta 1823, ja hän oli mukana vihkimässä Carlo Domenico Ferraria piispaksi. Hän kuoli 82-vuotiaana virassa. Häntä edelsi Paolo Lamberto D'Allègre ja seurasi Angelo Ramazzotti.

title: Luigi Legnani

text: Luigi Rinaldo Legnani (7. marraskuuta 1790 – 5. elokuuta 1877) oli italialainen kitaristi ja säveltäjä. Hän syntyi Ferrarassa, mutta muutti vuonna 1799 perheineen Ravennaan ja kuoli siellä 86 vuoden ikäisenä. Hänen pääteoksiinsa lukeutuvat "36 kapriisia" (op. 20).

title: Mario & Luigi: Dream Team Bros.

text: Mario & Luigi: Dream Team Bros. (Pohjois-Amerikassa Mario & Luigi: Dream Team ja Japanissa Mario & Luigi RPG 4: Dream Adventure ) on AlphaDreamin kehittämä roolipeli Nintendo 3DS:lle. Peli paljastettiin Nintendo Direct -näyttelyssä 14. helmikuuta 2013 ja se on "Mario & Luigi"-sarjan neljäs peli. Peli julkaistiin Euroopassa 12. heinäkuuta 2013 ja Pohjois-Amerikassa 18. heinäkuuta 2013.

title: Luigi’s Mansion

text: Luigi suunnistaa kartanoonsa kartan avulla. Yö on pimeä, ja hän miltei eksyy salaperäiseen metsään matkan varrella. Viimein Luigi löytää valtavan kartanon, joka näyttää olevan juuri oikea paikka. Heti astuessaan taloon Luigi hermostuu. Marioa ei näy missään, ja pian Luigi tajuaa, että kartanossa kummittelee.

title: Molukkienmonarkki

text: Molukkienmonarkki ("Myiagra galeata") on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.

title: Luigi Faveri

text: Faveri osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän kuoli 76-vuotiaana virassa.

title: Luigi Galleani

text: Luigi Galleani ja 8 hänen seuraajansa karkotettiin Italiaan kesäkuussa 1919. Viranomaisilla ei ollut riittävästi näyttöä Galleanin asettamiseksi syytteeseen, mutta hänet voitiin karkottaa, koska hän oli osallistunut vallankumoukselliseen toimintaan. Italiaan paluun jälkeen Galleani kiinnitti pian viranomaisten huomion. Hän joutui maanpakoon Italian rannikolla sijainneelle saarelle. Mussolinin noustua valtaan, Gelleania pidettiin jatkuvan poliisivalvonnan alaisena. Myöhemmin hän sai luvan palata Italian mantereelle, mutta poliisivalvonta jatkui. Galleani kuoli vuonna 1931 sydänkohtaukseen,

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.

title: Luigi

text: Luigi on fiktiivinen Nintendon kehittämä videopelihahmo, joka teki ensiesiintymisensä vuonna 1983 julkaistussa "Mario Bros." -kolikkopelissä. Alun perin Luigi oli lähinnä "Mario"-pelien moninpelien toinen osapuoli, mutta yksinpelissäkin pelattavaksi hahmoksi Luigin pystyi ensimmäistä kertaa valitsemaan "issa". Luigi on Marion pitkänhuiskea pikkuveli ja veljestään poiketen hän käyttää sinivihreää vaatetusta. "Super Mario Galaxysta" selviää, että hänellä on kaksoisolento. Tätä kaksoisolentoa voi myös käyttää pelissä pelaamalla sen ensin läpi. Luigin ominaisuuksiin kuuluu eräissä "Mario"-peleissä muun muassa pitkä hyppy ja ketteryys. Persoonana Luigi on veljeään pelokkaampi sekä ujompi ja monesti hän jääkin Marion varjoon, mistä vitsaillaan esimerkiksi Super Mario 64 DS -pelissä ja New Super Mario Bros. 2 -pelissä, jossa kultaisen tulikukan saava Mario muuttuu kultaiseksi, mutta Luigi hopeaksi, koska Luigi on Mario-peleissä niin sanottu "ikuinen kakkonen",


query: Minä vuonna ensimmäinen suomalainen videopeli on julkaistu?

title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Suomessa on kehitetty videopelejä kaupallisesti vuodesta 1979 lähtien.

title: Crash Bandicoot (videopeli)

text: Crash Bandicoot on vuonna 1996 PlayStationille julkaistu "Crash Bandicoot" -pelisarjan ensimmäinen peli. Pelissä pitää edetä saarelta saarelle ratoja pitkin. Pelin lajityyppi on tasohyppely. Kun on selvittänyt tietyn määrän tasoja, pitää voittaa loppuvastus.

title: Buffy, vampyyrintappaja

text: Buffyn suosio johti monenlaisiin sarjaan enemmän tai vähemmän perustuviin oheistuotteisiin kuten sarjakuviin, romaaneihin ja videopeleihin. Esimerkiksi Dark Horse Comics on vuodesta 1998 lähtien julkaissut Buffyyn perustuvaa sarjakuvaa. Vuonna 2007 Whedon jatkoi Buffyn tarinaa sarjakuvana Buffy the Vampire Slayer Season Eight, joka nimensä mukaisesti toimii tavallaan tv-sarjan kahdeksantena kautena. Lisäksi hän on kirjoittanut Dark Horselle vuosina 2001–2003 julkaistun tulevaisuuden vampyyrintappajasta kertovan kahdeksanosaisen Fray -sarjakuvan. Pocket Books -kustantamo on vuodesta 1998 lähtien julkaissut jo yli kuusikymmentä Buffyn maailmaan sijoittuvaa romaania. Buffysta on julkaistu lisäksi viisi virallista videopeliä muun muassa Game Boylle, Xboxille ja PlayStation 2:lle. Ensimmäinen Buffy-peli ilmestyi vuonna 2000 ja uusin vuonna 2004.[1][52][53][54]

title: Videopelien historia

text: Tietokoneroolipelit: Akalabeth (1980) oli ensimmäinen kotitietokoneelle kehitetty roolipeli samana vuonna julkaistun Roguen kanssa.

title: Golf (videopeli)

text: Golf on Nintendon vuonna julkaisema urheilupeli, joka on Mario Golf -pelisarjan ensimmäinen osa. Peli on julkaistu Nintendo Entertainment Systemille ja Famicom Disk Systemille. Peli on julkaistu myöhemmin myös muun muassa Game Boylle. "Golfia" voi pelata yhteensä 1-4 pelaajaa.

title: Prinsessa Kaguya

text: Kon Ichikawa on ohjannut tarinasta vuonna 1987 julkaistun elokuvan "Taketori monogatari" ja Isao Takahata vuonna 2013 julkaistun piirroselokuvan "Prinsessa Kaguyan taru". Tarinasta on tehty Nintendolle videopeli vuonna 1988. Se esiintyy myös osana "Ōkami"-videopeliä. Aiheesta on tehty manga. ”Kaguya Hime” -niminen kappale löytyy myös Juno Reactorin vuonna 1997 julkaistulta "Bible of Dreams" -albumilta.

title: Larian Studios

text: Larian Studios on belgialainen videopelien kehittäjä, jonka on perustanut vuonna 1996 Sven Vincke. Yrityksen ensimmäinen peli oli vuonna 1997 julkaistu "The L.E.D. Wars".

title: Batman (vuoden 1986 videopeli)

text: Batman on vuonna 1986 julkaistu toimintaseikkailupeli, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvahahmoon Batmaniin. Pelin julkaisi ja kehitti Ocean Software ZX Spectrumille, Amstrad CPC:lle, MSX:lle ja Amstrad PCW:lle. Se on samalla ensimmäinen Batmaniin perustuva videopeli.

title: The Settlers (videopeli)

text: The Settlers () on samannimisen strategiapelisarjan ensimmäinen osa, joka on julkaistu 1. kesäkuuta 1993.

title: Ensimmäisen sukupolven pelikonsolit

text: Pelikonsolien ensimmäinen sukupolvi koostui pelikonsoleista, joille ei voinut ohjelmoida uusia videopelejä. Pelikonsolit myytiin sisäänrakennettujen pelien kanssa. Sukupolven ensimmäinen konsoli oli vuonna 1972 julkaistu Magnavox Odyssey, ja viimeiset konsolit ilman pelimoduuleja julkaistiin vuonna 1977. Seuraavan sukupolven aloitti vuonna 1976 julkaistu Fairchild Channel F, jonka pelit olivat ohjelmoituja ja myytiin erillisillä moduuleilla.

title: SimCity (vuoden 1989 videopeli)

text: SimCity (myös Sim City) on Will Wrightin ja Maxis Softwaren kehittämä vuonna julkaistu kaupunginrakennuspeli. Peli on ensimmäinen "SimCity" -pelisarjan peli.

title: He-Man: Defender of Grayskull

text: Masters of the Universe – He-Man: Defender of Grayskull on vuoden 2005 helmikuussa julkaistu videopeli PlayStation 2:lle. Se on samalla ensimmäinen PlayStation 2 alustalle julkaistu He-Man-peli, jonka kehittäjänä toimi Savage Entertainment.

title: Jon Van Caneghem

text: Vuonna 1984 Van Caneghem perusti videopelejä kehittävän ja julkaisevan New World Computing -yrityksen, joka tunnetaan etenkin "Might and Magic"- ja "Heroes of Might and Magic" -tietokoneroolipelisarjoistaan. Yrityksen ensimmäinen peli oli vuonna 1986 Apple II -tietokoneelle julkaistu "", joka oli "Might and Magic" -pelisarjan ensimmäinen osa. Van Caneghem oli mukana luomassa pelille vielä seitsemää jatko-osaa, jotka ilmestyivät 1988–2000. Vuonna 1990 Van Caneghem julkaisi "King’s Bounty" -pelin, jota pidetään "Heroes of Might and Magic" -pelisarjan edeltäjänä.

title: Stavros Fasoulas

text: Vuonna 1993 Fasoulas perusti yhdessä Ilari Kuittisen kanssa Terramarque-nimisen pelitalon, joka oli Bloodhousen ohella ensimmäinen suomalainen videopelejä kehittävä yritys. Vuoden 1994 jälkeen Fasoulas jätti pelialan, eikä hänen myöhemmistä vaiheistaan ole tietoa.

title: Frozenbyte

text: Frozenbyte on suomalainen vuonna 2002[1] perustettu itsenäinen videopelejä kehittävä yritys, joka toimii Helsingissä.[2] Frozenbyten ensimmäinen kaupallinen peli oli vuonna 2005 julkaistu Shadowgrounds. Frozenbyten kolmas peli, Trine, julkaistiin vuonna 2009 ja sen jatko-osa vuonna 2011. Trine-pelisarjan kolmas osa julkaistiin vuonna 2015.

title: Super Mario World

text: "Super Mario World" oli ensimmäinen Super Nintendo Entertainment Systemille julkaistu videopeli. Peli julkaistiin vuonna 2001 Game Boy Advancelle nimellä "Super Mario World: Super Mario Advance 2". Peli on julkaistu myös Wiin, Wii U:n, ja New Nintendo 3DS:n Virtual Consoleissa ja se oli myös yksi vuonna 2017 julkaistun -pelikonsolin peleistä.

text: Masters of the Universe: The Power of He-Man on vuonna 1983 julkaistu videopeli Atari 2600:lle ja Intellivisionille. Se on samalla ensimmäinen He-Maniin perustuva videopeli.

title: Superman (vuoden 1979 videopeli)

text: Superman on vuonna julkaistu videopeli, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvahahmoon Teräsmieheen. Pelin julkaisi ja kehitti Atari Atari 2600:lle. Se on samalla ensimmäinen Teräsmieheen perustuva videopeli.

title: Shadowgrounds Survivor

text: Shadowgrounds Survivor on suomalaisen Frozenbyten kehittämä ja vuonna 2007 julkaistu isometrisestä kuvakulmasta kuvattu ammuntapeli. Peli on spin-off-osa vuonna 2005 julkaistulle "Shadowgrounds"-videopelille. Pelin musiikin on säveltänyt suomalainen Ari Pulkkinen.

title: King’s Quest (videopeli)

text: King’s Quest on vuonna 1984 julkaistu seikkailupeli, joka alun perin julkaistiin IBM PCjr -tietokoneelle. Peli uudelleenjulkaistiin vuonna 1987 nimellä King’s Quest: Quest for the Crown. Peli on ensimmäinen "King’s Quest" -sarjassa.

title: Housemarque

text: Seuraavaksi Housemarque kehitti "The Reap" -avaruusräiskinnän, joka oli saanut vaikutteita Segan julkaisemasta "Zaxxonista". Näiden kolikkopeleistä ammentavien räiskintöjen jälkeen pelitalo kehitti todellisen läpimurtonsa, lumilautailupeli "Supreme Snowboardingin". Ranskalainen Infogrames tarttui Housemarquen lumilautailupelikonseptiin, ja vuonna 1999 julkaistusta pelistä tuli ensimmäinen yli miljoona kappaletta myynyt suomalainen videopeli. Kaksi vuotta myöhemmin Housemarquelta julkaistiin "Transworld Snowboarding" Xboxille. Pelin julkaisija Atari oli hankkinut lisenssit huippulaskijoiden nimien käyttöön ja pelin musiikkina oli muun muassa Apulannan englanninkielisiä kappaleita.

title: Biker Mice from Mars (videopeli)

text: Biker Mice from Mars on vuonna 2006 julkaistu videopeli PlayStation 2 ja Nintendo DS -pelikonsoleille. Se perustuu samannimiseen vuonna 2006 uudistettuun animaatiosarjaan "Prätkähiiret" ja oli samalla toinen sarjaan perustuva videopeli. Pelin kehittäjinä toimivat Creat Studio PlayStation 2:lle ja Full Fat Nintendo DS:lle.

title: Remedy Entertainment

text: Remedy Entertainment Oyj[1] on suomalainen vuonna 1995 perustettu videopelejä kehittävä yritys, joka tunnetaan Max Payne- ja Alan Wake -peleistään. Viimeisin peli Remedyltä on huhtikuussa 2016 julkaistu Quantum Break.

title: The Hunter (videopeli)

text: The Hunter (tyyliteltynä theHunter) on Avalanche Studiosin ja Emote Gamesin kehittämä verkossa pelattava metsästysaiheinen videopeli, joka on julkaistu vuonna 2009 Windowsille. Emote Games ja Expansive Worlds ovat kehittäneet vuonna 2014 Steam-palvelussa julkaistun uusintaversion pelistä. Peli on ilmaispeli.

title: Luettelo suomalaisista videopeleistä

text: Ensimmäinen suomalainen videopeli on vuonna 1979 Telmacille julkaistu Chesmac.[1] Aktiivinen pelinjulkaisutoiminta alkoi vasta vuodesta 1985, mutta mittakaava oli pientä: esimerkiksi suurin julkaisija Amersoft julkaisi vain alle kymmenen peliä 1980-luvulla. Ensimmäinen kansainvälisille markkinoille julkaistu peli oli Stavros Fasoulasin Sanxion (1986).[2] 1980-luvun innostuksen jälkeen pelejä julkaistiin 1990-luvun puolivälin piikkiä lukuun ottamatta harvakseltaan. Julkaisumäärät kasvoivat huomattavasti 2000-luvun alun mobiilipelihuuman myötä. Seuraava nousukausi alkoi Applen tuotua markkinoille iPhonen.[3]

title: IQue

text: iQue, Limited on kiinalainen yhteisyritys, jonka perusti Wei Yen vuonna 2002, ja johon kuuluu videopeliyritys Nintendo. iQuen ensimmäinen tuote on vuonna 2003 julkaistu iQue Player. Yritys tuottaa ja jakelee Nintendon virallisia pelikonsoleita ja videopelejä Kiinan markkinoille iQue-brändinimen alla.

title: Suomen videopeliala

text: Suomen videopelialan historia alkaa vuodesta 1979, jolloin julkaistiin ensimmäinen suomalainen videopeli Chesmac. Ensimmäinen kansainväliseen levitykseen päässyt peli julkaistiin vuonna 1986 ja ensimmäiset yritykset perustettiin 1990-luvulla. 1990–2000-luvun vaihteen IT-kuplan aikana perustettiin paljon mobiilipelitaloja. Kuplan puhjettua Nokia ylläpiti suomalaista pelialaa vuonna 2003 julkaistulla N-Gage-pelilaitteella. Digitaalinen jakelu muodostui 2000-luvun lopulla suomalaisen pelialan kasvun pohjaksi. Startup-yrityksiä alettiin perustaa toden teolla vuonna 2011, kun kehittämisestä ja julkaisusta oli tullut pienillekin toimijoille helpompaa. Vuosina 2011–2014 perustettiin yhteensä 179 uutta pelitaloa. Vuonna 2015 suomalaiset peliyritykset julkaisivat yhteensä 145 peliä. Pelialan liikevaihto oli 1,8 miljardia vuonna 2014.

title: He-Man: Power of Grayskull

text: Masters of the Universe – He-Man: Power of Grayskull on vuoden 2002 lokakuussa julkaistu videopeli Game Boy Advancelle. Se perustuu saman nimiseen animaatiosarjaan He-Man ja on ensimmäinen Game Boy Advance alustalle julkaistu He-Man-peli. Pelin kehittäjänä toimi Taniko.

title: Halo: Combat Evolved

text: Halo: Combat Evolved (lyhennettynä "Halo") on Bungie Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on "Halo"-pelisarjan ensimmäinen osa. Peli julkaistiin alun perin Xboxille vuonna 2001 sekä myöhemmin myös Microsoft Windowsille ja Mac OS X:lle. Peli oli ensimmäisten Xboxille julkaistujen videopelien joukossa.

title: Uuno Turhapuro muuttaa maalle (videopeli)

text: C-kasettina ja levykkeenä julkaistu "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" on ensimmäinen suomalaisesta elokuvasta tehty videopeli ja myös ensimmäinen kaupallisesti menestynyt suomalainen videopeli. Se on saanut kulttimainetta aihepiirinsä ja vaikeusasteensa ansiosta.

title: Kolikkopeli

text: Ensimmäinen sarjatuotettu kaupallinen videopeli oli vuonna julkaistu "Computer Space", jonka kehittäjät perustivat myöhemmin yhtiön nimeltä Atari.


query: Milloin Friedrich Nietzsche kuoli?

title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Wilhelm Nietzsche (15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi – 25. elokuuta 1900 Weimar, Thüringen) oli saksalainen filosofi, oppitaustaltaan klassillinen filologi, joka tyylillisesti kirjavassa tuotannossaan pohti erityisesti elämänfilosofian perimmäisiä kysymyksiä. Nietzschellä oli voimakas vaikutus moraalifilosofiaan, jossa hän nosti pinnalle kysymyksen siitä, miksi ihmisen tulisi ylipäänsä olla moraalinen. Nietzschen tuotannossa keskeistä on myös aikalaisdiagnostinen filosofia, jossa keskitytään suuriin kulttuuris-historiallisiin kehityskaariin. Hän hyökkäsi uskontoa vastaan syyttäen sitä ”orjamoraalista”. Ihmisyyttä ja kulttuuria koskeviin teemoihin hän yhdisteli myös näkemyksiään estetiikasta. Nietzscheen on liitetty usein nihilismi, mutta hän kirjoitti yli-ihmisestä, joka pyrkii ylittämään nihilismin asettamalla uusia arvoja.

title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Nietzsche syntyi pappissukuun 15. lokakuuta 1844 Röckenin kaupungissa, silloisessa Preussissa. Häntä kasvattivat naiset, sillä hänen isänsä, protestanttinen pappi, kuoli pojan ollessa viisivuotias. Perhe muutti Naumburgiin, jonka lähellä sijaitsevassa Pfortan oppikoulussa Nietzsche oppi kreikkaa ja latinaa. Hän menestyi koulussa niin, että hän pääsi Bonnin yliopistoon vuonna 1864 opiskelemaan klassista kielitiedettä ja teologiaa. Myöhemmin hän kuitenkin jätti teologian ja keskittyi kielitieteeseen. Vuoden päästä hän vaihtoi, opettajaansa ja tukijaansa Friedrich Ritschliä seuraten, Leipzigin yliopistoon. Siellä hän kiinnostui Arthur Schopenhauerin filosofiasta ja metafysiikasta. Vuonna 1868 hän tapasi säveltäjä Richard Wagnerin. Nietzsche saavutti opinnoissaan jo varhaisella iällä sellaisen tason, että pääsi professoriksi Baselin yliopistoon 24-vuotiaana. Hän hoiti virkaansa vuodesta 1869 vuoteen 1879, jolloin hän luopui yliopistonopettajan urasta psykofyysisten vaivojen pakottamana. Sen jälkeen hän omistautui lopullisesti filosofialle. Viimeiset luovat vuotensa Nietzsche vietti Sveitsissä, Italiassa ja Etelä-Ranskassa. Kiihkeä luomiskausi edelsi Nietzschen lopullista henkistä sortumista, mikä tapahtui Torinossa vuodenvaihteessa 1888–1889.[1]

title: Friedrich Nietzsche

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Colli, Giorgio| title = Nietzschen jälkeen: Miten tullaan filosofiksi| location = Tampere| publisher = Eurooppalaisen filosofian seura| year = 2008| version = (Dopo Nietzsche, 1996.) Suom. Antti Kajas| isbn = 978-952-5503-33-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Deleuze, Gilles| title = Nietzsche ja filosofia| location = Helsinki| publisher = Summa| year = 2005| version = (Nietzsche et la philosophie, 1962.) Suom. Tapani Kilpeläinen| isbn = 952-5418-06-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hayman, Ronald| title = Nietzsche: Nietzschen äänet| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2000| version = (Nietzsche: Nietzsche's voices, 1997.) Suomennos: Hannu Sivenius. Suuret filosofit 14| isbn = 951-1-161-75-X}} Myös teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Monk, Ray & Raphael, Frederick (toim.)| title = Suuret filosofit| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2004| isbn = 951-1-18685-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Aappo| title = Friedrich Nietzsche: hänen persoonallisuutensa, ajatusmaailmansa kehityshistoria, elämänkäsityksensä sekä sen arvostelu| location = Turku| publisher = Turun yliopiston julkaisuja Sarja B, Humaniora 18| year = 1933| version = Väitöskirja}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kinnunen, Aarne| title = F. Nietzsche| location = Helsinki| publisher = Kirjayhtymä| year = 1960}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kunnas, Tarmo| title = Nietzsche – Zarathustran varjo| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 1981| isbn = 951-1-06129-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Laari, Jukka (toim.)| title = Nietzschen hämärä: Pieni kirja Nietzschestä ja filosofiasta| location = Jyväskylä| publisher = Jyväskylän yliopisto| year = 2001| isbn = 951-39-0923-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Macintyre, Ben| title = Herrakansa viidakossa: Elisabeth Nietzschen elämäkerta| location = Helsinki| publisher = Nemo| year = 2002| version = (Forgotten fatherland: The search for Elisabeth Nietzsche, 1992.) Suom. Jelena Vallenius ja Pirkko Talvio-Jaatinen| isbn = 952-5180-44-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rahkola, Juuso| title = Tiedon alkuperästä: Friedrich Nietzschen naturalistinen epistemologia| location = Jyväskylä| publisher = Kampus kustannus| year = 2004| isbn = 951-9113-72-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Riihimäki, Aapo| title = Nietzschen arvoitus: Mitä Nietzsche todella tarkoitti?| location = Helsinki Jyväskylä| publisher = Minerva| year = 2009| isbn = 978-952-492-228-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salomaa, J. E.| title = Friedrich Nietzsche| location = Jyväskylä| publisher = Kampus kustannus| year = 2000 (1. painos 1998)| version = Alkuteksti julkaistu teoksessa Nykyajan filosofeja, 1924| isbn = 951-9113-61-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Šestov, Lev| title = Dostojevski ja Nietzsche: Tragedian filosofia| location = Joensuu| publisher = Ilias| year = 2009| version = (Dostojevskij i Nitše (Filosofiâ tragedii), 1903.) Suom. Mari Miettinen| isbn = 978-952-5679-39-7}}

title: Friedrich Nietzsche

text: Toisessa vaiheessa (Inhimillistä, aivan liian inhimillistä 1878, Aamurusko 1881, Iloinen tiede 1882) Nietzsche kiinnostui tieteestä taiteen sijaan, mutta kirjoitti yhä useammin aforismein. Ranskalaiset vaikutteet tulivat etualalle. Etenkin Iloinen tiede edustaa järkeä ja elämänmyönteisyyttä korostavaa vaihetta, minkä jälkeen ajattelu käy pessimistisemmäksi[1].

title: Sarah Kofman

text: Sarah Kofman (14. syyskuuta 1934, Pariisi – 15. lokakuuta 1994) oli ranskalainen filosofi. Hän kirjoitti lukuisia teoksia, erityisesti Friedrich Nietzschestä ja Sigmund Freudista. Hänen teoksensa "L'énigme de la femme: La femme dans les textes de Freud" (1980) on kenties perusteellisin tutkimus Freudin naisen seksuaalisuutta koskevista ajatuksista. Kofman kuoli tekemällä itsemurhan.

title: Judas Iscariot

text: Judas Iscariot oli yksi ensimmäisistä yhdysvaltalaisista black metal -yhtyeistä, joka toimi lähinnä 1990-luvulla. Judas Iscariot on Andrew Harrisin, paremmin tunnettuna Akhenatenin, sooloprojekti, tosin vuodesta 1999 lähtien yhtyeessä on ollut sessiorumpaleita. Yhtye aloitti "Heidegger"-nimisenä. 25. elokuuta 2002 Akhenaten ilmoitti lopettavansa Judas Iscariotin, muun muassa kuuden studioalbumin ja neljän EP:n jälkeen. Päivämäärä on sama, jona Friedrich Nietzsche (Akhenatin suuri vaikuttaja) kuoli.

title: Kreikkalainen tragedia

text: Friedrich Nietzsche käsitteli kreikkalaisen tragedian alkuperää varhaisessa teoksessaan Tragedian synty (1872). Nietzsche näki tragedian kreikkalaisten tapana ylistää elämää sellaisena kuin se todellisuudessa oli, tapahtumana johon kuuluu niin iloja kuin murheita.

title: Friedrich Nietzsche

text: Kolmannessa vaiheessa (Näin puhui Zarathustra 1883–1885, Moraalin alkuperästä 1887) Nietzschen tuotannossa korostui moraalin ongelma, omien oppien julistus ja laumaihmisten arvostelu. Nietzsche arvosteli jyrkästi aikakauden moraalia ja kristinuskoa vallantahdon tukahduttamisesta. Kaikki arvot on Nietzschen mukaan arvioitava uudelleen. Terve elämänasenne ilmenee herramoraalissa ja yli-ihmisessä. Vuoden 1881 jälkeen Nietzschen ajattelu käy pessimistisemmäksi. Terveyden heikkenemisestä huolimatta Nietzsche kirjoitti runsaasti ja hänen tunnetuimmat teoksensa ovat myöhäiskaudelta[1].

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Nietzsche asetti vastakkain kristillisen käsityksen moraalista ja siitä vapautuneen ihmisen oman moraalin. Hän väitti, että kristinusko on yksilöä alistava ja riistävä uskonto. Länsimaisen ihmisen tulee kasvaa ulos perusteettomista määräyksistä.[1] Nietzschen mukaan ”kristinusko on ollut tuhoisinta ylimielisyyttä, mitä tähän mennessä on esiintynyt”.[5] Hän asetti tavoitteekseen kristinuskon perkaamiseen pois eurooppalaisesta kulttuurista. ”Milloin saamme luonnosta poistetuksi kaiken jumalallisen! Milloin saamme käydä luonnollistamaan itseämme, ihmisiä, puhtaalla, jälleen löydetyllä, jälleen lunastetulla luonnolla!”[2]

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajatuksia on usein pidetty keskenään ristiriitaisina, mutta tunnetun Nietzsche-kääntäjän Walter Kaufmanin mukaan se saattaa vain ilmentää Nietzschen ”vapaan ajattelijan” luonnetta ja pyrkimystä esittää asiat useista näkökulmista.[3] Nietzsche ei kuitenkaan pitänyt kaikkia ajatuksia samanarvoisina, mikä ilmenee arvostelusta monia muita filosofeja kohtaan.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzscheä kiehtoi Schopenhauerin ajatus, jonka mukaan henkilö, joka varauksetta hyväksyy elämän, hyväksyisi sen, että hänen elämänsä toistuisi sellaisenaan loputtomasti. Nietzsche itse piti ikuisen paluun ajatusta kosmologisena totuutena ymmärrettynä ”kauhistuttavana ja halvaannuttavana” ja raskaimpana taakkana, jonka voi kuvitella. Mutta Nietzsche ei yleensä käsitellyt ikuisen paluun ajatusta totuutena kaikkeudesta, vaan ajatusleikkinä joka lopullisesti paljastaa elämän hyväksymisen. Nietzschen mukaan ”Amor Fatin” (kohtalonrakkauden) omaksunut ei ainoastaan hyväksy, vaan toivoo kaiken kokemansa tuskan, ilon, häpeän ja kunnian uusiutuvan loputtomiin.

title: Friedrich Nietzsche

text: Varhaiskaudellaan Nietzsche ajatteli, että elämä voidaan oikeuttaa vain esteettisenä ilmiönä, ja vastaavanlaisia ajatuksia hän pohti myöhemminkin. Innoitusta hän sai klassisten filologien mieliaiheesta eli vanhoista kreikkalaisista ja heidän kulttuuristaan.

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki 1800-luvun lopulta on hyvin tunnettua. Nietzsche vastusti kirjoituksissaan ankarasti kristinuskoa.[1] Hänen kirjansa heijastivat runsaasti esillä ollutta, luonnontieteiden edistämää uskontokritiikkiä, jossa jumalalle ei enää ollut tilaa. Deistit olivat ehdottaneet, että jumalan käsite säilytettäisiin kaiken arvostelun jälkeen vielä ”ensimmäisenä liikuttajana”, joka laittaa kaiken alulle. Nietzsche hyökkäsi tätäkin vastaan.[2] Raamattua tai kristinuskoa ei tarvitse hänen mielestään edes enää perustella järkiperustein.[3] ”Nyt ratkaisee makumme kannanoton kristinuskoa vastaan, eivät enää meidän perusteemme.”[4])

title: Kristinuskon kritiikki

text: 1800-luvun lopulla saksalainen ajattelija Friedrich Nietzsche vastusti kirjoituksissaan ankarasti kristinuskoa. Raamattua tai kristinuskoa ei tarvitse hänen mielestään edes enää perustella järkiperustein. "”Nyt ratkaisee makumme kannanoton kristinuskoa vastaan, eivät enää meidän perusteemme.”" Nietzsche asetti vastakkain kristillisen käsityksen moraalista ja siitä vapautuneen ihmisen oman moraalin. Hän väitti, että kristinusko on yksilöä alistava ja riistävä uskonto. Länsimaisen ihmisen tulee kasvaa ulos perusteettomista määräyksistä. Nietzschen mukaan ”"kristinusko on ollut tuhoisinta ylimielisyyttä, mitä tähän mennessä on esiintynyt"”. Hän asetti tavoitteekseen kristinuskon perkaamiseen pois eurooppalaisesta kulttuurista. "”Milloin saamme luonnosta poistetuksi kaiken jumalallisen! Milloin saamme käydä luonnollistamaan itseämme, ihmisiä, puhtaalla, jälleen löydetyllä, jälleen lunastetulla luonnolla!”"

title: Länsimaisen filosofian historia

text: Friedrich Nietzsche kyseenalaisti moraalin perusteita, ja katsoi, ettei mitään yhtä kaikille ihmisille yhteistä moraalia ole olemassa. Nietzsche yhdistetään usein nihilismiin, vaikka hän ei kannattanutkaan sitä. Nietzscheä, Arthur Schopenhaueria ja Søren Kierkegaardia on usein pidetty eksistentialismin edelläkävijöinä.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche piti nihilismiä seurauksena kristillisen uskonnon valtapyrkimyksistä: tällä, ainoalla olemassa olevalla maailmalla olisi arvoa enää vain suhteessa kuvitteelliseen tuonpuoleiseen. Kun tuonpuoleisen arvo nousi merkittävimmäksi, tulos oli nihilismi: ei-minkään arvostaminen korkeimpana arvona. Tärkein haaste nihilismille oli juuri kristinuskon heikentyminen. Nietzsche piti tilannetta uutena haasteena eurooppalaiselle kulttuurille, jonka oli ylitettävä itsensä ja päästävä eräänlaiseen pisteeseen, josta ei ole paluuta. Nietzsche kiteytti asian kuuluisaan lauseeseen ”Jumala on kuollut”. Lause kuvasi kriisiä, jonka läntinen kulttuuri kohtaisi sen perusteiden muretessa; samalla tämä kriisi kuitenkin avasi tien johonkin uuteen. Nietzsche tuomitsi darwinismin, hegeliläisyyden, kantilaisuuden sekä utilitarismin epäonnistuneina yrityksinä paikata jumalan jättämä aukko.

title: Friedrich Nietzsche

text: Ajattelullaan Nietzsche pyrki ylittämään nihilismin. Uusien arvojen asettamisessa hän piti keskeisenä yli-ihmisen käsitettään ja oppiaan ikuisesta paluusta. Nietzsche kirjoitti, että aikaisemmin kansat asettivat arvojaan yksilön yli, mutta nyt yksilö voi asettaa arvot ja kulttuurin. Ihmismassoista ei ole arvojen asettajaksi, vaan ”lauma” tarvitsee opastajan päästäkseen nihilismistä. Tähän tehtävään viitaten Nietzschen kirjoituksissa esiintyi käsite ”suuri politiikka”.

title: Friedrich Nietzsche

text: Vapaasti ladattavia Friedrich Wilhelm Nietzschen e-kirjoja . entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy . Ylen Elävä arkisto. Niemi-Pynttäri, Risto: . niin & näin 3/1994, 56–57.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche halveksui saksalaista kulttuuria, vaikka hänet myöhemmin yritettiinkin monesti esittää sen puolestapuhujana. Nykyaikainen Saksa ilmensi Nietzschen mukaan laumasieluisuutta täydellisimmillään. Nietzsche kirjoitti Ecce Homo -teoksessaan: ”Minne Saksa sitten ulottuukaan, siellä se pilaa kulttuurin.”

title: Friedrich Nietzsche

text: Loppuelämänsä Nietzsche vietti Saksassa parantumattomasti sairaana aivohalvauksen lamauttaessa tyystin hänen henkiset toimintonsa. Nietzschen sisar Elisabeth Förster-Nietzsche (1846–1935) hoiti häntä sairauden ajan. Hän keräsi veljensä kirjallisen jäämistön ja perusti Weimarin Nietzsche-arkiston 1894.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen esitystapa on aforistinen, metaforinen, usein provosoiva ja hyökkäävä. Hänen esitystapansa on antanut virikkeitä hyvin ristiriitaisiin tulkintoihin. Tätä esitystapaa on nimitetty moniääniseksi, sillä Nietzsche antaa tuotannossaan erilaisten näkemysten riidellä ja käydä keskustelua.

title: Ecce homo (kirja)

text: Ecce homo on saksalaisen filosofin Friedrich Nietzschen omaelämäkerta. Kirjassa Nietzsche erittelee sitä, miten hänestä oli tullut ”traaginen filosofi”. Nietzsche kirjoitti teoksen vuonna 1888, mutta se ilmestyi vasta 1908. Suomeksi kirjan on kääntänyt Tuikku Ljungberg.

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Eskola, Timo| title = Ateismin sietämätön keveys: Jumalankieltämisen heikoista perusteista| location = Helsinki| publisher = Uusi Tie| year = 2009| id = ISBN 978-951-619-522-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Antikristus| location = Helsinki| publisher = Esoterica Publishing| year = 2001| version = (Der Antichrist: Fluch auf das Christenthum, kirjoitettu 1888, julkaistu 1895.) Suomentanut Aarni Kouta. Täydennetty näköispainos (Antikristus: Arvostelukoe kristinopista. Helsinki: Vihtori Kosonen, 1908). 3. painos| id = ISBN 952-9586-01-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Hyvän ja pahan tuolla puolen: Erään tulevaisuuden filosofian alkunäytös| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2007| version = (Jenseits von Gut und Böse, 1886.) Suomentanut J. A. Hollo. 3. painos (1. painos 1966)| id = ISBN 978-951-1-22231-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Iloinen tiede| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2004| version = (Die fröhliche Wissenschaft, 1882.) Suomentanut J. A. Hollo. Säkeiden suomennokset: Aarno Peromies ja Toivo Lyy. Uusi painos (1. painos 1963)| id = ISBN 951-1-15129-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Näin puhui Zarathustra: Kirja kaikille eikä kenellekään| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2001| version = (Also sprach Zarathustra: Ein Buch für alle und keinen, 1883–1885.) Suomentanut J. A. Hollo (1. painos 1961).| id = ISBN 951-1-17871-7}}

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajattelun kehityskausien suuresta vivahteikkuudesta huolimatta hänen ajattelunsa voi nähdä ehjänä kokonaisuutena. Nietzsche jatkoi ennen kaikkea Immanuel Kantin ja Arthur Schopenhauerin subjektiivista idealismia. Nietzsche uskoi, että ihminen saa ympäröivästä todellisuudesta tietoa vain omien aistiensa välityksellä. Sen mukaan todellisuuskäsityksemme on äärimmäisen subjektiivinen. Subjektiivinen idealismi johtaa Nietzschen relativismiin ja skeptisyyteen.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche hyökkäsi voimakkaasti kristinuskoa vastaan väittäen sen ”uudelleenarvioineen” luonnolliset, terveet arvot ja vääristäneen Jeesuksen elämän. Hän meni arvostelussaan pitemmälle kuin valistusajan agnostikko- ja ateistiajattelijat, jotka pitivät kristinuskoa vain virheellisenä. Nietzsche näki kristinuskon varhaisvaiheen historiassa yhä pahemmin vääristyvän kuvan Jeesuksesta. Hän syytti varhaiskristittyjä Jeesuksen martyroimisesta, ja piti apostoleita pelkurimaisina, rahvaanomaisina ja katkerina. Nietzschen kirjoittama lause ”Viimeinen kristitty kuoli ristillä” viittaa siihen, että hänen mielestään kristinusko oli oleellisesti Paavalin luomus. Nietzschen lähtökohtana oli, että kristinusko liittyy dionyysisen elämänvoiman vastaiseen kehityslinjaan, jota edustavat alkuvaiheessaan Sokrates ja Platon[1].

title: Foucault/Nietzsche

text: Foucault/Nietzsche on vuonna 1998 julkaistu kirja, joka sisältää Michel Foucault'n kaksi Friedrich Nietzschen ajattelua käsittelevää esseetä. Tutkijaliiton julkaiseman teoksen ovat suomentaneet Turo-Kimmo Lehtonen ja Jussi Vähämäki. Esipuheen on kirjoittanut Mika Ojakangas.

title: Dialoginen filosofia

text: Dialogisen filosofian tunnetuimpana kriitikkona on pidetty Friedrich Nietzscheä, jonka asennoituminen negaatiota ja ristiriitaa hyödyntävään dialektiikkaan oli jyrkkää. Nietzsche halveksui avoimesti Sokratesta ja kysymiseen sekä vastaamiseen perustuvaa menetelmää siitä, että ryhtyessään kommentoimaan muiden näkemyksiä ihminen ei anna itselleen lupaa puhua omalla äänellään, kuten Nietzschen Zarathustra.

title: Friedrich Nietzsche

text: Suuri merkitys Nietzschellä oli moraalifilosofina. Nietzsche tutki moraalin alkuperää ja pyrki osoittamaan, että idealistisella moraalilla ei ole yliluonnollista perustaa, vaan että nykyisin vallalla olevat moraalijärjestelmät ovat syntyneet monimutkaisen sosiaalihistoriallisen ja psykologisen prosessin tuloksena. Nietzsche väitti, että moraali on väline, jonka avulla ihmisyksilöt, ihmisryhmät tai kansat tavoittelevat miltei vaistonvaraisesti arvonantoa, henkistä tai poliittista ylemmyyttä ja vaikutusvaltaa, joskus jopa aineellista etua.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että moraalia on kahdenlaista, herramoraalia, joka nousee aktiivisesti ”jalosta ihmisestä” ja orjamoraalia, joka liittyy vasteenomaisena ”heikkoon ihmiseen”. Eri moraalit eivät ole toistensa vastakohtia, vaan kokonaan toisia arvotusjärjestelmiä: herramoraali arvottaa teot asteikolla hyvä–huono, kun taas orjamoraali arvottaa ne asteikolla hyvä–paha[4].

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että länsimainen kristillis-idealistinen moraali saattaa ihmisen ristiriitaan hänen biologisen perusolemuksensa kanssa. Nietzschen mukaan vallassa olevat moraalijärjestelmät tukahduttavat epäyksilöllisyydessään ja tiukassa näennäisrationaalisuudessaan ihmisen luovuuden.