query: Mikä oli Neuvostoliiton hyökkäyksen tavoitteena Keljan taistelussa?

title: Keljan taistelu

text: Hyökkäyksen tavoitteena oli ylittää Suvanto ja motittaa suomalaisten 3 viikkoa sinnikkäästi taistellut Taipaleen rintama. Hyökkäyksen suoritti Neuvostoliiton 4. divisioona, joka kuului 7. armeijan oikeaan ryhmään (26. joulukuuta alkaen 13. armeija). Armeijan komentajana toimi suomalaissyntyinen Vladimir Grendahl. Divisioonan komentajana oli puolestaan N.F. Kljushnikov. Divisioona oli muodostettu Valko-Venäjän sotilaspiirissä. Se lähti Valko-Venäjältä 6.–8. joulukuuta ja saapui Suvannolle noin 17. joulukuuta.

title: Kuhmon taistelut

text: Heti talvisodan alkaessa Kuhmoon hyökkäsi 54. neuvostoliittolaisdivisioona, jonka tavoitteena oli vallata ensin Kuhmo, sitten Sotkamo ja edelleen Kajaani ja Oulu. Suomalaiset pysäyttivät divisioonan hyökkäyksen Kuhmon kirkonkylän eteläpuolelle, Jyrkänkoskelle. Suomussalmen taistelujen ratkettua Suomen 9. divisioona saartoi ja paloitteli Neuvostoliiton joukot useaan mottiin. 54. divisioona kuitenkin puolustautui sitkeästi, eikä kaikkia motteja kyetty laukaisemaan. Puna-armeija yritti myös päästä saarretun divisioonan avuksi. Helmikuussa Dolinin hiihtoprikaati pyrki apuun, mutta se tuhottiin. Neuvostoliitosta tulevan tien suunnasta apuun pyrkivät vahvat joukot, muun muassa 44. divisioonan kolmas rykmentti. Suomalaiset torjuivat nämä hyökkäykset Löytövaarassa ja Kilpelänkankaalla. Taistelut Kuhmossa jatkuivat Moskovan rauhaan saakka.

title: 10. divisioona (talvisota)

text: Divisioonan vastuualueella olevista tykkikorsuista Patoniemi ja Kelja olivat sijoitettu ns. etulinjaan, mutta niiden suurimpana ongelmana oli se, että neuvostojoukot saattoivat tulittaa niitä omilla tykeillään lähes suoraan. Mainittujen linnakkeiden etuna oli kuitenkin se, että ne pystyivät ampumaan Keljan taisteluiden aikana (joulun jälkeen) suoraan Suvannon jäällä eteneviä neuvostojoukkoja. Linnakkeiden toimintakyky säilyi suhteellisen hyvin. Näiden lisäksi Taipaleen lohkon taisteluihin vaikutti merkittävällä tavalla Laatokan rannikkolohkoon kuuluva rannikkotykistön patterit. Kaarnajoella oleva nelitykkinen patteri oli rakennettu 1930-luvulla, ja sen sijainti noin neljä kilometriä pääpuolustuslinjan pohjoispuolella sisämaassa teki sen sijainnin vastustajalle vaikeaksi määritellä. Niinpä patterin sijainti jäikin koko sodan ajan vastustajalle arvoitukseksi, joten vastatoimet sitä vastaan jäivät hyvinkin vähäisiksi. Järisevänniemellä sijainneen kaksitykkisen rannikkotykistöpatterin sijainti oli taas koko sodan ajan neuvostojoukkojen tiedossa ja patteri saikin kokea lukuisia puna-armeijan tykistön ja ilmavoimien hyökkäyksiä.

title: Keljan taistelu

text: Er.P 6:n miehet koottiin Saaprun hyökkäystä varten. Yöllä noin kello 00:45 he lähtivät hiihtäen kohti Keljaa, jonne saavuttiin aamulla kuuden jälkeen. Hyökkäystä ei voitu kuitenkaan heti aloittaa, koska valmistelut olivat kesken.

title: Keljan taistelu

text: Samanaikaisesti kun Koppisen komppania valmistautui hyökkäykseen, määrättiin Jalkaväkirykmentti 28:n III pataljoona suorittamaan vastaisku Keljassa kahden komppanian voimin. Pataljoonan komentaja kapteeni Karl Johan Lagerlöf määräsi tehtävään 7. ja 9. komppaniat ja tueksi 3. konekiväärikomppanian. Hyökkäys käynnistyi 26. joulukuuta kello 16:15. Käytiin kovia taisteluja, mutta vihollista ei onnistuttu lyömään. Hämärän laskeuduttua Lagerlöf antoi komppanioille luvan vetäytyä miestappioiden, väsymyksen ja patruunoiden puutteen vuoksi. Komppaniat kävivät asemiin Keljan aukean pohjois- ja koillislaidalle.

title: Keljan taistelu

text: Taistelun jälkeen, menetettyään yli 2000 miestä ja runsaasti sotamateriaalia, Neuvostoliiton 4. divisioona oli pitkään taistelukyvytön. Tammikuun 1940 alkupuolilla Suvannon eteläpuolella olevat vihollisjoukot olivat hiljentyneet nuolemaan haavojaan, eikä uusia operaatioita ollut heti odotettavissa. Itse asiassa taistelun jälkeen Neuvostoliiton 13. armeija ei suorittanut kuuteen viikkoon mitään sotatoimia. Ikään kuin kostoksi Keljan tapahtumista, Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat Käkisalmea 24 koneen voimalla. Tuloksena oli runsaasti materiaalisia tappioita ja siviiliuhreja

title: Kollaan taistelu

text: Aamupäivällä 9. joulukuuta neuvostojoukot aloittivat uudelleen hyökkäyksen, joka tuli jälleen torjutuksi. Päivän aikana Kollaan alueella havaittiin joukkoja kaikista Neuvostoliiton 56. divisioonan rykmenteistä, joten koko divisioonan todettiin saapuneen alueelle. 10. joulukuuta puna-armeijan yksiköt aloittivat lähes päivittäiset hyökkäyksensä Kollaanjoen rintamaa vastaan. Hyökkäyksiin liittyi lähes poikkeuksetta koko valoisan ajan kestävä neuvostotykistön tulitus suomalaisasemiin. Puna-armeijan hyökkäysten tavoite oli ilmeisesti sitoa suomalaisjoukkoja rintamaan ja pyrkiä samanaikaisesti koukkaamaan puolustajan taakse.

title: Keljan taistelu

text: Ensimmäiset havainnot hyökkäyksestä saivat suomalaiset jäävartiomiehet Suvannon jäällä kello 5:50., kun noin pataljoonan vahvuinen usean sadan metrin levyinen lumipukuinen joukko jatkoi kohti pohjoista laukaustakaan ampumatta sakean usvan turvin.

title: Stalingradin taistelu

text: Kun akselivallat aloittivat suurhyökkäyksen Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 yli kolmen miljoonan sotilaan voimin, sen päätavoite oli valloittaa Leningrad, Moskova ja Ukraina. Stalingrad ei alun perin ollut tärkeä kohde Adolf Hitlerin sotasuunnitelmassa. Kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä – tavoitteena oli vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat sekä katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä suurhyökkäyksen yhteydessä. Kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo saksalaisten tärkein valloituskohde. Kaupungin valloittaminen oli strategisesti kannattavaa, sillä sen tehtaissa valmistettiin myös suuri osa Neuvostoliiton sotatarvikkeista ja sen kautta kulki lautoilla noin 70% Neuvostoliiton käyttämästä öljystä.

title: Neuvostoliiton historia

text: Neuvostoliitto menetti alkuvaiheessa miljoonia sotilaita ja koki valtavat materiaalimenetykset, mutta Länsivaltojen sotamateriaaliapu auttoi Neuvostoliittoa kestämään pahimman pulan yli. Kesällä 1942 Saksan hyökkäyksen painopiste siirtyi etelään kohti Kaukasuksen öljykenttiä. Syksyllä eteneminen päättyi veriseen kolmen kuukauden taisteluun Stalingradin kaupungista Volgan varrella. Kun Saksa aloitti suurhyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941, sen päätavoitteena oli Leningradin, Moskovan ja Ukrainan valloitus yli kolmen miljoonan sotilaan voimin. Alun perin Stalingrad ei ollut tärkeä kohde Hitlerin sotasuunnitelmassa, mutta kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941, suunnitelmat muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä tavoitteenaan vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat ja katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä tämän suurhyökkäyksen yhteydessä. Tästä kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo Saksan tärkein valloituskohde. Tappio Stalingradin taistelussa oli käännekohta Saksan sodankäynnille.[14]

title: Kelja (Sakkola)

text: Kelja on kylä entisessä Sakkolan kunnassa Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella lähellä Suvantoa. Alueella käytiin Talvisodan aikana ankaria taisteluita. Panssariesteitä ja bunkkereita löytyy alueelta vieläkin. Puolustus Keljassa kesti, eivätkä viholliset pystyneet murtamaan linjoja käytettävissä ollein voimin.

title: Keljan taistelu

text: Sotamies Viljam Pylkäs, joka tunnetaan Antti Rokan esikuvana, taisteli Keljassa.

title: Itärintama (toinen maailmansota)

text: Valloitettuaan Smolenskin ja edettyään Laukaanjoelle Pohjoisen ja Keskustan armeijaryhmien ensimmäinen suuri tavoite, Vienanjoen ja Dneprin välisen maakaistaleen valtaus, oli saavutettu ja tie vain 400 kilometrin päässä olleeseen Moskovaan oli auki. Hitler kuitenkin katsoi esikuntansa vastalauseista huolimatta, että Moskovaa tärkeämpi tavoite oli "Neuvostoliiton Ruhrin alueen" eli Donin ja "Ukrainan vilja-aitan" valloittaminen, joten hyökkäyksen painopiste käännettiin etelää kohti. Hyökkäyksen tavoitteena oli lyödä Etelän armeijaryhmän sivustalla olevan Homelin alueen neuvostojoukot ja näin auttaa Etelän armeijaryhmän etenemistä. 2. panssariryhmä määrättiin etenemään kohti Kiovaa, ja aina syyskuuhun asti kestäneiden taisteluiden jälkeen 1. panssariryhmä kohtasi 2:n Loh’vytsjassa 5. syyskuuta ottaen 665000 vankia ja valloittaen Kiovan 19. syyskuuta.[2]

title: Viipurin taistelu (1941)

text: Neuvostojoukot tekivät 24. elokuuta voimakkaan vastahyökkäyksen Viipurin kaakkoispuolella tavoitteenaan työntää etenevät suomalaisjoukot takaisin Vuoksen taakse. Hyökkäykseen osallistui Neuvostoliiton 115. ja 123. divisioona, 43. divisioonan jäädessä puolustamaan pussin perälle jäänyttä Viipuria. Suomalaisten onnistui vaivoin torjua vastahyökkäys.

title: Erillinen Pataljoona 6 (talvisota)

text: Erityistä mainetta pataljoona sai Keljan taistelussa 27. joulukuuta 1939, jossa se löi huomattavasti suuremman vihollisjoukon vastahyökkäyksellä takaisin Vuoksen taakse. ErP 6 tappiot kaatuneina Keljan taistelussa olivat 49 miestä

title: Taistelu Britanniasta

text: Luftwaffe ei onnistunut hankkimaan tavoitteeksi asetettua ilmaherruutta, ja lähestyvä syksy ja talvi tekivät maihinnousuyrityksestä käytettävissä olevilla aluksilla vaarallisen. 17. syyskuuta oli asetettu takarajaksi. Toisaalta Hitler toivoi edelleen erillistä aselepoa Britannian kanssa, mutta myös hänen aikeensa hyökkäyksestä Neuvostoliittoon vaikutti ratkaisevasti päätöksessä luopua maihinnousuyrityksestä.

title: Kurskin taistelu

text: Kun Neuvostoliiton tappiot olivat (luultavasti) 862366 miestä (monet arviot kylläkin pyörivät 400000–600000:n välillä), yli 1500 panssaria ja 700–1000 lentokonetta, Saksan tappiot jäivät 198512 mieheen (tai kun Orelin operaatio ja heti Kurskin jälkeen tulleet tappiot otetaan huomioon, 350000 kuolleeseen, vangittuun tai haavoittuneeseen saksalaiseen), noin 500 lentokoneeseen ja noin 300 panssarivaunuun (tästäkin luvusta on monia arvioita ja siihen eivät ainakaan kuulu jo ennen taistelua rikkoutuneet Pantherit). Saksan panssaritappiot olivat kuitenkin mahdollisesti jopa 1200 vaunua, sillä lukuun on otettava kaikista syistä tuhoutuneet tai taistelukentälle pahojen vaurioidensa vuoksi jätetyt vaunut. Neuvostoliitto kykeni helposti korvaamaan menetetyt tankit, mutta Saksan panssarivoimille Kurskin menetykset olivat kova isku, eikä Saksa enää kyennyt toipumaan tappioistaan. Saksa ei saavuttanut kumpaakaan päätavoitettaan, vaan sai vallattua ainoastaan minimitavoitteensa. Neuvostoliitto kykeni hyökkäyksen päätyttyä aloittamaan vastahyökkäyksen. Kurskin taistelu oli Saksan sodankäynnille eräänlainen lopun alku, sillä sen jälkeen Neuvostoliitto saavutti strategisen voiton ja hyökkäysaloite siirtyi lopullisesti Neuvostoliitolle. Kurskin jälkeen saksalaiset eivät enää pystyneet itärintamalla kokoamaan hyökkäykseen tarvittavia operatiivisia reservejä.

title: Kurskin taistelu

text: Kurskin taistelu oli merkittävä Saksan ja Neuvostoliiton välinen taistelu toisen maailmansodan itärintamalla 4.–22. heinäkuuta 1943. Kurskin taistelu on maailman kaikkien aikojen suurin panssaritaistelu. Saksalaiset aloittivat hyökkäyksen itärintamalla Kurskin kaupungin lähellä. Saksan armeijan tavoitteena oli oikaista kaupungin kohdalle rintamaan muodostunut mutka, jotta joukkoja tarvittaisiin koko rintamalla vähemmän ja motittaa puna-armeijan alueella olleet merkittävät joukot ja saada siten Stalingradin taistelussa menetetty aloite takaisin haltuunsa. Neuvostoliitto onnistui pysäyttämään hyökkäyksen ja saksalaiset saivat vallattua alle viidesosan tavoitteistaan.

title: Hjalmar Siilasvuo

text: Heti talvisodan alkaessa oli Kuhmoon hyökännyt Neuvostoliiton 54. divisioona, joka oli koottu paljolti vienankarjalaisista. Sen tavoitteena oli ensin Kuhmo, sitten Sotkamo ja edelleen Kajaani ja Oulu, joka oli myös Suomussalmelle hyökänneiden divisioonien tavoitteena. Divisioonan hyökkäys pysäytettiin Kuhmon kirkonkylän eteläpuolelle, Jyrkänkoskelle. Suomussalmen taistelujen ratkettua Siilasvuo sai seuraavaksi tehtäväkseen lyödä myös tämän divisioonan. Siilasvuon 9. divisioona saikin saarrettua vihollisen, ja paloiteltua sen joukot useaan mottiin. 54. divisioonalla oli kuitenkin ollut aikaa ja kykyä kaivautua maahan, ja se puolustautui hyvin sitkeästi, eikä kaikkia motteja kyetty laukaisemaan. Puna-armeija yritti myös päästä saarretun divisioonan avuksi. Helmikuussa Dolinin hiihtoprikaati pyrki apuun metsien kautta, mutta metsiin se myös tuhottiin. Neuvostoliitosta tulevan tien suunnasta apuun pyrkivät vahvat joukot, muun muassa 44. divisioonan kolmas rykmentti. Täällä puna-armeija pystyi myös käyttämään ylivoimaista tykistöään, jonka merkitys jäi muuten Kainuun talvisodassa suhteellisen vähäiseksi. Suomalaiset torjuivat nämä hyökkäykset Löytövaarassa ja Kilpelänkankaalla, jossa tykistötulen jäljet näkyvät maastossa vielä vuonna 2006. Taistelut Kuhmossa jatkuivat Moskovan rauhaan saakka, joskin Siilasvuon mukaan taistelu olisi ratkaistu voitoksi, jos rauhaa olisi viivytetty parilla päivällä.

title: Naratšjärven taistelu

text: Venäläiset olivat suoran hyökkäyksen tueksi aloittaneet kaksi muuta hyökkäystä pohjoisempana. Toisen tavoitteena oli painostaa Riiassa olleita saksalaisjoukkoja ja toisen piti tavoittaa Naratšjärvi. Naratšjärven hyökkäys onnistuikin sumun avulla saavuttamaan järven rannat. Saksalaiset kuitenkin toipuivat hyökkäyksestä ja löivät venäläiset. Riian hyökkäys ei puolestaan edennyt ollenkaan. Saksalaiset valloittivat kaikki hyökkäyksissä menettämänsä alueet takaisin huhtikuun loppuun mennessä.

title: Khe Sanhin taistelu

text: Giápin mukaan kommunistien tavoite ei ollut vallata Khe Sanhin tukikohtaa ja hän piti taistelua Pohjois-Vietnamin voittona. Jos Giápin näkemys taistelun tavoitteista hyväksytään, voidaan sitä pitää onnistuneena operaationa sitoa amerikkalaisten joukkoja muualta Etelä-Vietnamista, jonne Pohjois-Vietnam hyökkäsi Tet-hyökkäyksen aikana. Vietnamin armeijan selonteossa 20 vuotta taistelun jälkeen osoitetaan kuitenkin myös useita epäonnistumisia. Yhtenä tavoitteena oli esimerkiksi ollut tuhota "useita" amerikkalaisten pataljoonia, missä ei onnistuttu. Epäonnistumisista syytettiin esikunnan virheellisiä käsityksiä sen omien joukkojen suorituskyvystä ja taistelujen valmistelujen puutteellisuutta. Amerikkalaisten tavoitteena oli puolestaan ollut pitkään sitoa kommunistit taisteluun, jossa heille voitaisiin aiheuttaa tappioita suuremmassa mittakaavassa, kuin mitä he voisivat korvata. Eversti David E. Lowndsin mukaan taistelussa tuhoutui kaksi Pohjois-Vietnamin armeijan divisioona ja jos Giápin tavoitteena oli ollut uusia hänen voittonsa Điện Biên Phủnssa, voidaan taistelua pitää myös Pohjois-Vietnamin tappiona.[1] Taistelun jälkeen kenraali Westmorelandin korvasi MACV:n johdossa kenraali Creighton Abrams.[2]

title: Petsamon–Kirkkoniemen taistelu

text: Petsamon–Kirkkoniemen taistelu (tunnetaan myös nimellä Petsamon–Kirkkoniemen offensiivi, ) oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton ja Saksan välinen taistelu Petsamon ja Kirkkoniemen alueella. Neuvostoliiton Karjalan rintaman 14. armeijan joukot aloittivat hyökkäyksen Saksan 20. vuoristoarmeijaan kuuluneen XIX vuoristoarmeijakunnan 2. ja 6. vuoristodivisioonia vastaan 7. lokakuuta tarkoituksena saksalaisjoukkojen motittaminen Suomen käydessä Lapin sotaa ajaakseen saksalaiset pois alueeltaan. Neuvostojoukot eivät kuitenkaan onnistuneet täysin tavoitteessaan ja saksalaiset pystyivät vetäytymään raskaita tappioita kärsittyään uusiin puolustusasemiin Norjaan. Puna-armeija onnistui kuitenkin ajamaan saksalaiset lopullisesti pois alueelta 29. lokakuuta mennessä.

title: Keljan taistelu

text: Paikalla olijoiden mukaan hyökkäyksen alkaminen 25. joulukuuta ei ollut suomalaisille aivan täysi yllätys, sillä kahden ja kolmen välillä samana yönä siepattiin neuvostoliittolaisten hyökkäyksen alusta kertova sanoma, joka toimitettiin välittömästi III pataljoonan esikuntaan (Mullerille). Se ei aiheuttanut mitään toimintaa joulunvietosta väsyneessä esikunnassa.

title: Halhin-Golin taistelut

text: Selkkauksen seuraus oli se, että Japani oli vakuuttunut Neuvostoliiton sotilaallisesta voimasta ja pidättyi enää hyökkäämästä sitä vastaan. Asia vahvistettiin myös hyökkäämättömyyssopimuksella 13. huhtikuuta 1941. Sotilaallista yleistilannetta valaisi edelleen vakoilija Richard Sorgen tuottama tieto Japanin tulevasta hyökkäyksestä Pearl Harboriin, minkä vuoksi Neuvostoliitto saattoi siirtää Itä-Aasiasta divisioonia Moskovan edustalla marras–joulukuussa 1941 käytyihin taisteluihin. Niiden lopputuloksesta johtui, että Saksa suuntasi 1942 hyökkäyksensä etelämmäs kohti Kaukasusta. Osasyynä hyökkäyksen suuntaamiseen oli Kaukasuksen öljy.

title: Keljan taistelu

text: Keljan taistelu käytiin Sakkolan pitäjän Keljan kylässä Karjalankannaksella 25.–27. joulukuuta 1939 osana talvisotaa.

title: Keljan taistelu

text: Ensimmäinen vastaisku vihollisen sillanpääasemaa vastaan tehtiin vielä samana iltana kello 23:30. Se suoritettiin kahden kiväärijoukkueen voimin muutaman konekiväärin tukemana. Hyökkäyksellä ei kuitenkaan ollut menestymisen mahdollisuuksia vihollisen suuren ylivoiman ja kovan tulituksen vuoksi.

title: Keljan taistelu

text: Seuraava hyökkäys neuvostojoukkoja vastaan tapahtui vielä pimeässä tapaninpäivän aamuna kello 7:30 Jalkaväkirykmentti 30:n luutnantti Koppisen komentaman 6. Komppania voimin. Hyökkäys tapahtui Runteenmäen länsipuolitse, mutta tyrehtyi melko nopeasti ja miehet vetäytyivät takaisin. Hyökkäyksessä kaatui seitsemän ja haavoittui 30 miestä eli neljännes komppaniasta oli pois pelistä.

title: Keljan taistelu

text: Suvannon puolustuksesta Keljan kylän kohdalla vastasi Suomen armeijan 10. divisioonan Jalkaväkirykmentti 29:n III pataljoonan 8. ja 9. komppania. Pataljoonan komentajana toimi kapteeni Eino Muller. Heikoin puolustusryhmitys pataljoonan alueella oli Keljan aukeiden kohdalla. Satumetsikössä oli pelkästään yksi pikakivääriryhmä, ja väli 8. komppanian reunimmaisesta konekivääristä 9. komppanian vasemmanpuoleiseen konekivääriin oli peräti 300 metriä.

title: Karjalankannaksen taistelut talvisodassa

text: Joulukuun hyökkäyksen jälkeen kävi ilmi, ettei vastus Kannaksella ollutkaan ennakkoarveluiden tasolla. Alkuperäisten kaavailujen tavoitteena oli edetä vähintään 15 kilometriä päivittäin. Kuvaavaa oli, että joukoille oli annettu määräys olla loukkaamatta Ruotsin rajaa. Neuvostoliitto kokosi nyt uuteen hyökkäykseen voimia koko valtakunnan alueelta. Kannakselle keskitettiin helmikuun 1940 alussa 23 neuvostodivisioonaa, 3 000 tykkiä rajattomine ammusvarastoineen sekä runsaasti panssarivaunuja. Suomella oli tällöin näitä joukkoja vastassa seitsemän divisioonaa sekä 330 tykkiä. Ampumatarvikkeita näille oli vain nimeksi.

title: Kuhmon taistelut

text: 18. helmikuuta neuvostoliiton joukot aloittivat hyökkäyksensä Kuusijoen asemissa olleen III/JR 65:n joukkoja vastaan. Hyökkäykseen osallistuivat alueelle vast'ikään saapuneet (noin 1 000 miehen vahvuiset) puna-armeijan ratsuväkirykmentit 45 ja 117. Neuvostojoukkojen tavoitteena oli edetä saarrettujen maanmiestensä avuksi. Lähimpänä tavoitteena oli ns. Loson motti noin kymmenen kilometriä suomalaisjoukkojen selustassa. Hyökkäysvaunujen ja tykistön tukema hyökkäys toistettiin päivän aikana kolmasti, mutta neuvostojoukot saivat vallattua vain muutaman suomalaisten etummaisista tukikohdista. Tilanne pääsi iltapäivällä kehittymään suomalaisille jo hyvinkin uhkaavaksi neuvostojoukkojen päästyä kiertämään suomalaisasemat Kuusijärven eteläpuolitse noin 200 hengen vahvuisin joukoin. Kuusijoki-linjalla puolustautuvien suomalaisjoukkojen selustayhteydet pääsivät jo katkeamaan, mutta alueelle haalittujen suomalaisreservien onnistui illan ja yön aikana saartaa koukannut puna-armeijan osasto, joka tuhottiin yön aikana.


query: Mikä on hiilen järjestysluku?

title: Hiili

text: Hiili on yleinen epämetallinen alkuaine, jolla on myös useita allotrooppisia muotoja. Sen kemiallinen merkki on C () ja järjestysluku 6. Sanaa hiili käytetään puheessa myös, kun tarkoitetaan kivi- tai puuhiiltä. Hiilen muodostamat sidokset ovat kovalenttisia, koska hiilen elektronegatiivisuus on 2,5. Hiiliketjuissa hiilten välinen kulma on 109 astetta, minkä vuoksi hiiliketju on polvekkeinen. Hiilen CAS-numero on 7440-44-0.[1] Hiilen IUPACin standardin mukainen atomimassa on [12,0096; 12,0116] amu[2].

title: Kemiallinen kaava

text: Hiilellä on (C) isotooppi C-12. Luku 12 on tämän hiilen isotoopin massaluku. Samaa isotooppia voidaan kuvata myös kirjoittamalla massaluku kemiallisen merkin vasempaan yläkulmaan, C. Massaluvun lisäksi kaavaan kirjoitetaan joskus myös järjestysluku kemiallisen merkin vasempaan alakulmaan, formula_1.

title: Hiilikuitu

text: Hiilisäikeitä valmistetaan muun muassa pyrolyysillä polyakrylonitriilistä (PAN). Kuumennuksessa polymeeri muodostaa hiiliketjuja, jotka liittyvät pitkiksi kuiduiksi. Lopputuote on 93–95-prosenttista hiiltä. Polyakryylinitriiliä lämmitetään, jolloin polyakryylinitriilissä oleva hiilen ja typen kolmoissidos katkeaa. Tällöin hiilen ja ketjussa seuraavan hiilen välille muodostuu yksinkertainen sidos ja hiiliketju muuttuu kehämäiseksi. [1]

title: Lamborghini Sesto Elemento

text:
Lamborghini Sesto Elemento (Kuudes elementti, italiaa) on Lamborghinin valmistama kahden henkilön V-10 auto, jota tuotetaan hyvin rajoitettu erä. Auto esiteltiin 2010 Paris Motor Show’ssa. Nimi Sesto Elemento on viittaus hiilen järjestyslukuun, koska auto on valmistettu suurilta osin hiilikuidusta.
Sesto Elemento on neliveto, ja siinä on 6-vaihteinen puoliautomaattinen vaihteisto. Autossa on 5,2 litrainen V-10, samaa moottoria käytetään myös Lamborghini Gallardossa. Moottori tuottaa 570 hevosvoimaa, ja vääntöä on 540Nm. Alusta, runko, akseli ja jousitus on koottu hiilikuidusta vähentämään auton painoa 999 kilogrammaan. Auto on kevyin Lamborghinin valmistama.

title: Protoni

text: Protoni (tunnus p tai p) on subatominen hiukkanen, jonka sähkövaraus on +1 "e" eli positiivinen alkeisvaraus ja massa noin yhden atomimassayksikön verran. Protonit muodostavat atomiytimet yhdessä sähkövarauksettomien neutronien kanssa. Alkuaineen järjestysluku määräytyy sen ytimessä olevien protonien lukumäärän mukaan: esimerkiksi vedyn, jonka ytimessä on vain yksi protoni, järjestysluku on 1. Joskus protoneita ja neutroneita kutsutaan myös yhteisnimityksellä nukleonit.

title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Piitä on ehdotetu Maasta poikkeaviin lämpötiloihin ja paineisiin hiilen tilalle tai hiilen tilalle yhdessä jonkin muun yhdisteen kanssa. Piielämää saattaa esiintyä joko hyvin kuumissa tai kylmissä olosuhteissa. Piistä syntyy hiilen kanssa hiilivetymaailman alkoholeja vastaavia silanoleja, jotka liukenevat alkoholin tavoin moniin liottimiin jopa nestemäisen typen kylmyydessä. Tämän takia myös kylmässä, missä kemialliset reaktiot ovat hitaampia, saattaa olla elämää.

title: Transuraani

text: Vielä 1930-luvulla oli vallitseva käsitys, että alkuaineita on vain 92 ja että uraanilla oli suurin järjestysluku, mikä millään alkuaineella voi olla. Uraanin uskottiin olevan raskain luonnosta löytyvä alkuaine. Ydinreaktoreilla onnistuttiin kuitenkin valmistamaan keinotekoisesti alkuaineita, joiden järjestysluku on tätä suurempi – siis transuraaneja. Kaikki aktinoidiryhmän transuraanit löydettiin radioaktiivisina isotooppeina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä Lawrence Berkeley National Laboratoryssa nousevan atominumeron järjestyksessä. Alkuaineet ovat neptunium, plutonium, amerikium, curium, berkelium, kalifornium, einsteinium, fermium, mendelevium, nobelium ja lawrencium. Näistä ainoastaan neptuniumia ja plutoniumia on myöhemmin todettu esiintyvän hieman luonnossakin, mutta enimmäkseen niitäkin syntyy ydinreaktoreissa.

title: Transaktinoidi

text: Transaktinoidit, myös transaktinidit, ovat alkuaineita, joiden järjestysluku on 104-118. Ne seuraavat jaksollisessa järjestelmässä suoraan aktinoideja, joiden viimeisin jäsen on lawrencium (alkuaine 103). Kuten aktinoidit, myös transaktinoidit ovat kaikki radioaktiivisia. Määritelmällisesti kaikki transaktinoidit ovat myös transuraaneja (koska niiden järjestysluku on suurempi kuin 92).

title: Ydinmagneettinen resonanssispektroskopia

text: Taas H J-kytkeytymistä sitä sitovaan hiileen (H-C) ei tavallisesti nähdä spektreissä sillä hiilen isotoopeista luonnossa noin 99% on C-isotooppeja. C I=0, eli se ei näy NMR:ssä. Toinen hiilen vakaan isotoopin I=½ eli se näkyy NMR:ssä. H ja C välillä tapahtuu kytkeytymistä, mutta C yleisyys on noin 1%, eli se on harvinainen. Kytkeytyminen on siten niin heikkoa, ettei sitä yleensä nähdä.

title: Järjestysluku (kemia)

text: Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus. Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia.

title: Jakson 3 alkuaine

text:
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, elektronegatiivisuus kasvaa. Paulingin asteikolla jakson alkuaineiden elektronegatiivisuudet ovat:
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, kasvaa myös ionisoitumisenergia.

title: Furanokumariinit

text: Furokumariineja muodostuu tietyissä kasveissa umbelliferonista, jota esiintyy lähes kaikissa kasveissa. Umbelliferoniin liittyy dimetyyliallyylipyrofosfaatti (DMAPP) hiileen 6 tai 8 prenylaatioreaktiolla. Prenylaatio hiileen 6 tapahtuu, jos muodostuu psoraleeneja, ja hiileen 8, jos muodostuu angelisiinia tai sen johdannaisia. DMAPP kiinnittyy sitten kaksoissidoksestaan hiilen 7 hydroksyyliryhmään ja muodostaa furaanirenkaan. Muita kemiallisia muokkauksia tapahtuu erilaisten furokumariinien muodostumiseksi.

title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text:
Olkoon, että halutaan tutkia erään kalalajin massan yhteyttä sen pituuteen, eli korreloiko kalan massa sen pituuteen. Alla olevaan taulukkoon on kerätty satunnaisesti havaintoaineisto, joka koostuu kymmenestä massan ja pituuden muodostamista pareista.
Seuraavaksi tulee järjestää jokaisen sarakkeen tutkimusaineisto pienimmästä luvusta suurimpaan ja antaa jokaiselle vastaava järjestysluku. Sarakkeen formula_7 viereen luodaan uusi sarake formula_6, johon tulee havainnon formula_7 järjestysnumero. Vastaavasti sarakkeen formula_9 havaintojen järjestysnumeroille luodaan sarake formula_8. Mikäli kahden tai useamman aineiston järjestysluku on sama, tällöin niille tulee antaa niiden varaamien järjestyslukujen keskiarvo. Taulukossa nähdään, että formula_7-sarakkeessa luku 90 toistuu kahdesti. Luku 90 on kyseisessä sarakkeessa kolmanneksi pienin luku, mutta koska se toistuu kahdesti, se on varannut sijat 3 ja 4. Tällöin tulee luvulle 90 annetaan järjestysluvuksi järjestyslukujen 3 ja 4 keskiarvo. Samoten luku 100 on toistunut kahdesti. Koska se on varannut sijat 5 ja 6, tulee sen järjestysluvuksi 5.5. Sama tapa on toistettu muiden toistuvien lukujen tapauksessa. Mikäli luku toistuu kolmesti, järjestysluvuksi annetaan tällöin sen kolmen varaaman sijan keskiarvo.

title: Fissio

text: Fissiolle ei voi esittää yhtä yksiselitteistä reaktioyhtälöä, vaan se voi tapahtua monella tavalla. Kun U-235-ytimeen osuu neutroni, se voi fissioitua esimerkiksi seuraavasti: 23592U + 10n ⇒ 9236Kr + 14156Ba + 3 10n. Syntyvät fissiotuotteet voivat olla muitakin kuin krypton (Kr) ja barium (Ba), kunhan niiden massalukujen summa vapautuvat neutronit mukaan luettuina on 236 ja järjestyslukujen summa 92. Fissiotuotteina syntyvät ytimet ovat yleensä beeta-aktiivisia, joten ne muuttuvat vähitellen toisiksi nuklideiksi, joilla on sama massaluku mutta korkeampi järjestysluku. Useimmat fissiotuotteista ovat varsin lyhytikäisiä, mutta esimerkiksi cesium-137:n ja strontium-90:n puoliintumisajat ovat kymmeniä vuosia.

title: Alkoholit

text: Tyydyttymättömän hiiliatomin hydroksyylin kemiat ovat toisenlaisia, eikä näitä sisältäviä aineita luokitella alkoholeiksi. Aine on enoli, jos hydroksyyli on kiinni hiilessä, jolla on kaksoissidos toiseen hiileen (C=C-OH). Jos taas hiilessä on kaksoissidos happeen, kyseessä on karboksyylihappo (R-C(=O)-OH). Fenoleita, yhdisteitä joissa hydroksyyliryhmä on sitoutunut bentseenirenkaaseen, ei luokitella myöskään alkoholeiksi.

title: Tantaalikarbidi

text:
Tantaalikarbidia valmistetaan kuumentamalla tantaalipentoksidin ja hiilen välisellä reaktiolla 1 700 °C lämpötilassa. Tantaalikarbidia voidaan valmistaa kuumentamalla tantaalipentoksidia hiilen kanssa. Hieman epäpuhtaampaa tuotetta saadaan kuumentamalla ferrotantaalia tai tantaalia sisältävää romua hiilen kanssa.
Yhdistettä voidaan valmistaa myös kemiallisella kaasufaasipinnoituksella. Tällöin reaktion lähtöaineina käytetään tantaalimetallia ja metaania tai tantaalitetrakloridia, kloorimetaania ja vetyä. Kloridia käytettäessä tarvitaan alhaisempi lämpötila.

title: Peabody Energy

text: Peabody Energy ajautui yrityssaneeraukseen Yhdysvalloissa hiilen markkinahintojen pudottua alkuvuodesta 2016. Australian toiminnot jatkuivat normaalisti. Hiilen halpeneminen, tiukemmat ympäristömääräykset ja maakaasun kysyntä ovat ajaneet muitakin hiilen tuottajia talousvaikeuksiin.

title: Hiilen fuusio

text: Hiilen fuusio on tähdissä tapahtuva fuusioreaktio, jossa hiilen atomit fuusioituvat muodostaen raskaampia alkuaineita. Tätä tapahtuu tähdissä, jotka ovat jo kuluttaneet loppuun pääosan vedystään ja heliumistaan. Hiilen fuusioituminen tarvitsee vähintään 6 kelvinin lämpötilan . Tämä saavutetaan, kun tähden sisäosa luhistuu heliumin fuusion loputtua, ja tiheys ja lämpötila kasvavat.

title: Järjestysluku (kemia)

text: Kemiassa ja fysiikassa järjestysluku (Z) on atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti.

title: Anomeeri

text: Anomeerit ovat IUPAC:n määritelmän mukaan sokereiden syklisten muotojen diastereomeereja, joilla ainoastaan yhden hiilen konfiguraatio on erilainen. Aldooseilla ero on C-1-hiilessä ja ketooseilla C-2-hiilessä. Tämä tarkoittaa hemiasetaalin tai hemiketaalin hydroksyyliryhmän asentoa renkaaseen nähden.

title: Massaluku

text: Toisinaan myös järjestysluku merkitään näkyviin. Esimerkiksi kloori-35 merkitään formula_1. Merkintä tarkoittaa, että atomin massaluku on 35 ja sen järjestysluku eli protonien määrä on 17. Neutroneita atomissa on näin ollen 18.

title: Hiilen kiertokulku

text: Hiilen kiertokulku tarkoittaa hiilen biogeokemiallista kiertoa ilmakehän, vesistöjen ja maaperän välillä. Myös kasvit ja eläimet ovat mukana hiilen kiertokulussa.

title: Protoni

text: Esimerkiksi hapen järjestysluku on 8, koska sen ytimessä on kahdeksan protonia. Vedyn järjestysluku on 1, koska sen ytimessä on vain yksi protoni. Jos siellä on myös yksi neutroni, on kyseessä isotooppi vety-2 eli deuterium.

title: Spearmanin järjestyskorrelaatiokerroin

text: Lopuksi täytyy vielä laskea järjestyslukujen erotus formula_11. Luodaan uusi sarake formula_23, johon tulee jokaisen rivin järjestyslukujen erotus, sekä myös sarake formula_24, jossa erotus korotetaan toiseen.

title: Hiili

text: Hiilen ja vedyn yhdisteitä ovat hiilivedyt, joista tärkeät fossiiliset polttoaineet maaöljy ja maakaasu pääasiassa koostuvat. Kun hiili palaessaan yhdistyy happeen, muodostuu hiilidioksidia, jota kasvit käyttävät hiilen lähteenä. Hiilen palaessa riittämättömässä hapessa muodostuu hiilimonoksidia eli häkää.

title: Luettelo Englannin hallitsijoista

text: Kuninkaiden nimissä alettiin käyttää järjestyslukua vasta Vilhelm Valloittajan jälkeen. Esimerkiksi ennen Edvard I:tä ehti hallita kolme samannimistä kuningasta. Nykyaikana kuitenkin vanhempienkin kuninkaiden yhteydessä käytetään usein järjestyslukuja selvyyden vuoksi.

title: Vaihtoehtoinen biokemia

text: Hiilen paikalle on monesti ehdotettu piitä, koska se kuuluu alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä samaan ryhmään kuin hiili ja siksi muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan hiiltä. Sillä on siksi hiilen kanssa monia yhteisiä kemiallisia ominaisuuksia. Pii hiilen paikalla on ainakin Maan lämpötiloissa ja hapettavassa ympäristössä ongelmallinen. Piielämä saattaakin vaatia hapen vaihtoa rikkiin, typen vaihtoa fosforiin ja vedyn vaihtoa fluoriin tai klooriin.

title: Transuraani

text: Transuraanisia alkuaineita fermiumiin (nro 100) saakka valmistetaan siten, että ytimet sieppaavat neutroneja, jotka sitten beetahajoamisen seurauksena muuttuvat protoneiksi kasvattaen ytimen järjestyslukua. Transfermium-alkuaineita (järjestysluku > 100) valmistetaan pommittamalla transuraanikohteita kevyillä hiukkasilla. Viime aikoina keinotekoisten alkuaineiden valmistamisessa on käytetty myös keskikokoisten alkuaineiden ytimien pommittamista muihin keskikokoisiin alkuaineisiin.

title: Trioosifosfaatti-isomeraasi

text: Tärkeitä aminohappoja trioosifosfaatti-isomeraasin aktiivisessa kohdassa ovat glutamiinihappo ja histidiini. Dihydroksiasetonifosfaatti sitoutuu aktiiviseen kohtaan ja anionimuodossa oleva glutamiinihappo nappaa siltä happaman protonin C1-hiilestä. Histidiini stabiloi tilannetta muodostamalla vetysidoksen, ja sen sivuketjun imidatsolirengas luovuttaa protonin C2-hiileen liittyneelle karbonyylihapelle. Näin muodostuu välituotteena cis-geometrian omaava enedioli. Seuraavassa vaiheessa histidiinin sivuketju ottaa vastaan protonin C1-hiileen kiinnittyneeltä hydroksyyliryhmältä ja glutamiinihappo luovuttaa protonin C2-hiilelle. Näin muodostuva glyseraldehydi-3-fosfaatti vapautuu entsyymistä. Isomerisoituminen on luonteeltaan molekyylinsisäinen hapetus-pelkistysreaktio.

title: U-testi

text: U-testiä laskettaessa siirrytään havaintoarvoista pelkkiin järjestyslukuihin korvaamalla pienin arvo järjestysluvulla 1, toiseksi pienin luvulla 2 ja niin edelleen. Wilcoxonin järjestyssummatesti perustuu järjestyslukujen summaan


query: Millä kaudella Vaasan Palloseura voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa?

title: Vaasan Palloseura

text: Suomen mestaruus: 2 (1945, 1948) SM-hopea: 5 (1932, 1941, 1949, 1997, 1998) SM-pronssi: 2 (1938, 2013)

title: Väinö Kultti

text: Laitahyökkääjänä pelannut Kultti edusti koko uransa ajan Vaasan Palloseuraa 1937–1950. Hän voitti seurassa kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1945 ja 1948. Kaikkiaan Kultti pelasi 11 kauden aikana 142 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 36 maalia.

title: Sven Wentjärv

text: Tukimiehenä pelannut Wentjärv edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1946–1956 ja Vaasan Pallo-Veikkoja 1957–1958. Hän voitti VPS:ssa Suomen mestaruuden 1948. Kaikkiaan Wentjärv pelasi kymmenen kauden aikana 143 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 11 maalia.

title: Toni Hevonkorpi

text: Hevonkorpi on edustanut Tampere Unitedia, johon hän siirtyi Ilveksestä joukkueen perustamisen yhteydessä. Hän teki Tampere Unitedin historian ensimmäiset maalit harjoitusottelussa Riihimäen Palloseuraa vastaan. Tampere Unitedin noustua Veikkausliigaan Hevonkorpi teki debyyttinsä pääsarjatasolla 19. kesäkuuta 2000 Rovaniemen Palloseuraa vastaan pelatussa vierasottelussa, jossa hän teki samalla ensimmäisen liigamaalinsa. Hän oli myös voittamassa Suomen mestaruutta kaudella 2001.

title: Helsingin Palloseura

text: Vuosina 1950–1955 HPS:n miehet pelasivat Suomen sarjassa. Miesten mestaruussarjassa se pelasi taas vuonna 1956, jolloin se säilytti sarjapaikkansa niukasti. Vuotta myöhemmin HPS voitti toistaiseksi viimeisimmän Suomen mestaruutensa. Seuraavalla kaudella 1958 mestaruus oli jälleen lähellä, sillä HPS päätyi tasapisteisiin Kuopion Palloseuran kanssa. Kultamitali ratkaisiin uusintaottelulla, jonka KuPS voitti 1–0 jatkoajan jälkeen. Vuonna 1962 se voitti Suomen Cupin kukistaen finaalissa Maakuntasarjan Rovaniemen Palloseuran 5–0. Cup-voitto toi HPS:lle paikan Cup-voittajien cupiin, jossa se putosi tšekkoslovakialaiselle Slovan Bratislavalle yhteismaalein 2–12. Vuonna 1964 HPS pelasi toistaiseksi viimeisen kautensa Mestaruussarjassa ja vietti seuraavat vuosikymmenet alemmilla sarjatasoilla.

title: Martti Järvinen (jalkapalloilija)

text: Hyökkääjänä pelannut Järvinen edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1952–1965, Helsingin Palloseuraa 1956–1958 ja Helsingin Jalkapalloklubia 1959–1962. Hän voitti HPS:ssa Suomen mestaruuden 1957. Kaikkiaan Järvinen pelasi yhdeksän kauden aikana 81 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 32 maalia.

title: Vaasan Palloseuran kausi 2009

text: VPS pelasi kauden ensimmäisen harjoitusottelunsa tammikuun lopussa vanhaa kilpailijaansa Vasa IFK:ta vastaan. Palloseura voitti Botniahallissa pelatun ottelun 3–0. Valmentaja Kärkkäisen mukaan tasoero oli selkeästi nähtävissä ja joukkue toimi ajankohtaan nähden kelvollisesti. Viikkoa myöhemmin VPS jatkoi hyviä otteitaan voittamalla ykkösessä pelaavan KPV:n samoin lukemin.

title: Vaasan Palloseura

text: VPS osallistui jo ensimmäiselle SM-sarjakaudelle vuonna 1930. Seuran suuruuden aikaa oli 1940-luku, jolloin se voitti kaksi Suomen mestaruutta, vuosina 1945 ja 1948. Kauden 1977 jälkeen joukkue vajosi pitkiksi ajoiksi pääsarjan ulkopuolelle. Veikkausliigan käynnistyttyä vuonna 1990 VPS pelasi II-divisioonassa.[1]

title: Teuvo Andelmin

text: Keskikentällä pelannut Andelmin edusti Turun Palloseuraa 1965–1974. Hänen noustessa edustusjoukkueen kokoonpanoon TPS pelasi vielä 1. divisioonassa mutta nousi heti seuraavaksi kaudeksi mestaruussarjaan. Andelmin voitti TPS:ssa kolme Suomen mestaruutta 1968, 1971 ja 1972 sekä kolme A-juniorien Suomen mestaruutta 1964, 1965 ja 1966. Päätettyään uransa Turun Palloseurassa hän pelasi vielä vuosina 1975–1981 Hirvensalon Heitossa toista ja kolmatta divisioonaa. Kaikkiaan Andelmin pelasi 9 kauden aikana 171 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 40 maalia.

title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: Jyväskylän Seudun Palloseura on voittanut jääpallon naisten Suomen mestaruuden vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Kaukalopallossa JPS on voittanut naisten suomen mestaruuden juuri samoina vuosina 1985, 1989, 1990, 1991 ja 1992. Miesten jääpallojoukkue pelasi pääsarjassa ensimmäisen kerran kaudella 1981–1982. Parhaimmillaan se on sijoittunut hopealle vuonna 2014. Ensimmäisen tittelin miesten jääpallossa JPS voitti marraskuussa 2013 voittamalla Jääpallon Suomen Cup -turnauksen Varkaudessa. Kaudella 2016–2017 se voitti myös Suomen Cupin kaatamalla Veiterän finaalissa maalein 4–3.

title: Markus Juhola

text: Maalivahtina pelannut Juhola edusti Veikkausliigassa FC Jazzia, Ponnistusta, Valkeakosken Hakaa ja Vaasan Palloseuraa. Pelattuja otteluita hänelle kertyi viiden kauden aikana yhteensä 10. Vuonna 1993 Juhola oli voittamassa Suomen mestaruutta FC Jazzin kakkosmaalivahtina. Lisäksi hän sai SM-hopeaa Vaasan Palloseurassa kaudella 1998. Alemmilla sarjatasoilla Juhola edusti kasvattajaseuransa Salon Palloilijoiden lisäksi Pallo-Iiroja, Kraftia sekä FC Mikkeliä, jossa hän päätti uransa loukattuaan polvensa talvikaudella 2001.

title: Turun urheilu

text: Menestynein turkulainen urheiluseura sekä jääkiekossa että jalkapallossa on vuonna 1922 perustettu Turun Palloseura. Jalkapallossa se on voittanut yhdeksän suomenmestaruutta ja Suomen Cupin kolmasti. Toinen jalkapallon liigatasolla pelaava turkulaisseura on vuonna 1990 perustettu FC Inter Turku, joka voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa kaudella 2008. Historian saatossa menestyksekkäitä seuroja ovat olleet myös Åbo IFK, Turun Toverit ja Turun Pyrkivä.

title: Tero Koskela

text: Koskela on Kokkolan Pallo-Veikkojen kasvatti, ja ensimmäiset Veikkausliiga-ottelunsa hän pelasi Vaasan Palloseurassa kaudella 1996. Hän on edustanut Suomessa pääsarjatasolla myös Jazzia, Jokereita ja Tampere Unitedia. TamUsta Koskela siirtyi Norjaan, jossa hän edusti puolitoista kautta sekä Tippeligaenin Fredrikstadia että Adeccoligaenin Hønefossia. Kaudeksi 2007 hän siirtyi Honkaan ja kaudeksi 2009 hän palasi Vaasaan. Koskela on saavuttanut muun muassa SM-kultaa TamUssa kaudella 2001 ja Suomen cupin mestaruuden Jokereissa kaudella 1999.

title: Vaasa

text: Vaasan Sport pelaa jääkiekkoa SM-liigassa. Joukkue on voittanut Mestiksen mestaruuden vuosina 2009, 2011 ja 2012. Sport pelasi SM-liigassa kauden 1975–1976. Jalkapallossa Vaasan Palloseura (VPS) voitti kaksi ja Vasa IFK kolme Suomen-mestaruutta 1940- ja 1950-luvuilla. Nykyisin VPS pelaa Suomen pääsarjatasolla Veikkausliigassa ja VIFK Kakkosessa. Aikoinaan hyvin menestyi myös Sportin jalkapallojoukkue, joka selvisi Suomen Cupin loppuotteluun. Vielä nykyäänkin seurasta eronnut FC Sport pelaa naisten Ykkösessä. FC Kiisto pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa.

text:
Jalkapallon Etelä-Suomen sarjan kausi 1928−1929 oli jatkoa kaudella 1926−1927 aloitetulle Suomen sarjalle. Taloudellisesti raskas valtakunnallinen sarja jaettiin kolmeen osaan. Muut sarjat olivat "Savon sarja" ja "Pohjanmaan sarja". Savossa pelattiin sarja-nimityksestä huolimatta karsintajärjestelmällä (cup) ja paras joukkue oli Mikkelin Kilpa-Veikot voitettuaan molempien vuosien loppuotteluissa Kuopion Palloseuran. Pohjanmaan paras joukkue oli Vaasan Palloseura. Pohjanmaalla pelattiin myös erillinen B-sarja.
Etelä-Suomen sarjan voitti Helsingin Palloseura puolustaen näin menestyksellä Karhunpyytäjä-palkintoa, jonka se edellisellä sarjakaudella oli voittanut.

title: Mika Lumijärvi

text: Lumijärvi kuului siihen joukkueeseen, joka voitti A-juniorien Suomen mestaruuden vuonna 1988. Hän pelasi kaudella 1996 ensimmäisen ottelunsa Veikkausliigassa vieraskentällä FinnPaa vastaan 28. heinäkuuta pelatussa ottelussa. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki kaudella 11. kesäkuuta 1997 Vaasan Palloseuraa vastaan. Hän pelasi RoPS:n paidassa Veikkausliigaa ja Ykköstä yhteensä 132 ottelua, viimeistellen niissä 15 maalia.

title: Tomas Nygård

text: Nygård aloitti liigauransa FF Jarossa kaudella 1995, jonne hän siirtyi Vasa IFK:sta. Kaudeksi 1998 Nygård siirtyi Vaasan Palloseuraan kahdeksi seuraavaksi kaudeksi, joista ensimmäisellä joukkue voitti liigassa hopeaa. Kaudet 2000-2002 Nygård pelasi Norjassa Raufoss paidassa, josta hän palasi kaudeksi 2003 pelaamaan Ykköstä Vaasan Palloseuraan ja olikin mukana nostamassa joukkuetta takaisin liigaan kaudeksi 2006. Kaudeksi 2007 Nygård siirtyi Kakkosen Norrvallaan, josta hän kuitenkin palasi loppukaudeksi liigaan auttamaan VPS:aa. Kaudella 2008 Nygård pelaa näillä näkymin jälleen Norrvalla FF:n riveissä, vaikka hän onkin jättänyt itselleen pienen takaportin VPS:n paitaan palaamisesta. Kaiken kaikkiaan Veikkausliiga-otteluita Nygårdille on kertynyt 129 kappaletta, joissa hän on tehnyt yhteensä 14 maalia.

title: Turun Palloseura (jalkapallo)

text:
Turun Urheilupuiston yläkenttä sai nurmipäällysteen vuonna 1934, mikä paransi turkulaisseurojen harjoittelu- ja peliolosuhteita. TPS voitti ensimmäisen sarjamestaruutensa 1939, jolloin se julistettiin talvisotavalmistelujen keskeyttämän kauden voittajaksi. Sodan aikana TPS vankisti asemaansa Suomen ykkösseurana, kun se voitti syksy–kevät-muodossa pelatun kauden 1940–1941 mestaruuden. Tälläkin kerralla sota keskeytti kauden ja TPS julistettiin mestariksi kierros ennen sarjan päätöstä. TPS:n kirkkaimpiin tähtiin kuuluivat Veikko Asikainen, Lauri Lehtinen ja Urho Teräs, jotka olivat myös tärkeä osa Suomen maajoukkuetta. Seuraavan mestaruutensa TPS saavutti vuonna 1945 Palloliiton sisäisessä sarjakilpailussa. Vuoden 1928 mestareista mukana olivat edelleen Lauri Lehtinen ja Ilmari Oksanen.
1950-luvulla TPS:n valta-asemaa Turussa horjutti Turun Pyrkivä, joka voitti muun muassa Suomen-mestaruuden vuonna 1954. 1960-luvulla TPS kärsi Suomen Cupin finaalissa tappion uuden nousun kokeneelle Åbo IFK:lle, ja samalla vuosikymmenellä joukkue pelasi hetken alemmalla sarjatasolla. Seura oli kuitenkin Turun suosituin, ja kaudella 1961 TPS keräsi ensimmäisenä suomalaisseurana otteluihinsa kauden aikana yli 50 000 katsojaa erityisesti Matti Sundelinin houkuttelemana. Samalla vuosikymmenellä Turussa oli aloitettu järjestelmällinen junioritoiminta, mikä tuotti tulosta TPS:n vuoden 1968 mestaruuden muodossa. Myös 1970-luvun alussa TPS voitti kahdesti mestaruuden, 1971 ja 1972. Kyseisen joukkueen pelaajista Heikki Suhonen ja Tommy Lindholm ylsivät maajoukkueeseen asti. Viimeisimmän mestaruutensa TPS voitti kaudella 1975, jolloin pääarkkitehti oli valmentaja, entinen maajoukkueluotsi Olavi Laaksonen. Seuraavana syksynä seura voitti Euroopan cupissa maltalaisen Sliema Wanderersin, mutta putosi seuraavalla kierroksella FC Zürichille.

title: Martti Järventie

text: Järventie on Ilveksen kasvatti. Hän pelasi Ilveksen A-nuorissa ja voitti kolmena vuonna peräkkäin mitalin; kahdella ensimmäisellä kaudella tuli kultaa ja seuraavalla hopeaa. Hän aloitti liigauransa kaudella 1994–1995 Ilveksen paidassa, pelaten 37 ottelua. Kesken seuraavan kauden hän siirtyi Lukkoon, mutta palasi kauden jälkeen Ilvekseen. Kaudella 1997–1998 Järventie voitti ensimmäisen SM-mitalinsa, hopean. Järventie jatkoi Ilveksessä vielä kaksi kautta, joista jälkimmäisellä hän teki piste-ennätyksensä, 28 pistettä. Kaudeksi 2000–2001 Järventie lähti hakemaan menestystä Turun Palloseuraan, joka oli voittanut kaksi edellistä mestaruutta. Järventie voitti kaudella ensimmäisen SM-kultansa ja TPS jo kolmannen peräkkäisen.

title: Miikka Kajander

text: Ruotsin kausien jälkeen Kajander palasi Suomeen Vaasan Palloseuran riveihin. Hän saavutti uransa ensimmäisen ja ainoan mitalin VPS:n kanssa, seuran sijoittuessa toiseksi Valkeakosken Hakan jälkeen. Yhden Vaasassa vietetyn kauden jälkeen Kajander palasi Tampereelle juuri perustettuun Tampere Unitediin. Hän pelasi tärkeässä roolissa, tehden 20 ottelussa kahdeksan maalia TamUn noustessa ensimmäisellä kaudellaan Veikkausliigaan. Kajander pelasi vielä muutamia liigaotteluita seuraavalla kaudella ja esiintyi myös yhteistyöseura Nokian Pyryn joukkueessa Ykkösessä. Hän lopetti uransa kauden 2000 jälkeen.

title: Jari Pyykölä

text:
Pyykölä on valmentanut liigassa FC Jazzia, FC Lahtea, Kuopion Palloseuraa sekä Vaasan Palloseuraa ja Ruotsissa mm. IF Brommapojkarnaaa.
Hän johti Jazzin Suomen mestaruuteen kaudella 1996, valmensi tukholmalaisen IF Brommapojkarnan sarjanousuun kaudella 1998 ja nosti VPS:n Ykkösestä liigaan kaudeksi 2006.

title: Göran Enckelman

text: Enckelman aloitti uransa vuonna 1966 Lahden Reippaassa. Reippaan jälkeen Enckelman pelasi kauden Kuopion Palloseurassa ja siirtyi vuonna 1971 Turun Palloseuraan. Enckelman pelasi Turussa viisi kautta ja voitti sinä aikana kolme Suomen-mestaruutta. Vuonna 1975 hänet valittiin Suomen vuoden jalkapalloilijaksi. Hän saavutti neljännen Suomen-mestaruutensa vuonna 1977 Valkeakosken Hakassa. Enckelman päätti uransa Ruotsissa Nyköpings BIS:n joukkueessa, jonne siirtyi samana vuonna 1977 ja edusti seuraa vuoteen 1984 asti.

title: Juha Reini

text: Reini on Kokkolan Pallo-Veikkojen kasvatti. Jälkimmäisessä hän pelasi myös ensimmäiset aikuisten ottelunsa. Veikkausliiga-debyyttinsä Reini teki kaudella 1996 Vaasan Palloseurassa, jonka kanssa hän saavutti SM-hopeaa kahdesti. Hän pelasi 1998–2002 belgialaisessa KRC Genkissä, jossa hän voitti kaksi Belgian mestaruutta vuosina 1999 ja 2002, ja yhden Belgian Cup-mestaruuden vuonna 2000. Vuosina 2002–2006 Reini pelasi alankomaalaisessa AZ:ssa, jossa lukuisten loukkaantumisten vuoksi joutui tyytymään vähäiseen peliaikaan. Reini palasi kahdeksan kansainvälisillä kentillä pelaamansa ammattilaisvuoden jälkeen Kokkolaan vuonna 2006 ja päätti uransa Suomen Cupin loppuotteluun KPV:ssä. Suomen maajoukkueessa hän pelasi 23 A-maaottelua ja yhdeksän nuorten maaottelua.

title: Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1945

text: Jalkapallon Suomen mestaruus 1945 ratkaistiin cup -kilpailussa, johon Palloliitto ja TUL nimesivät kumpikin 32 joukkuetta. Mestaruuden voitti Vaasan Palloseura. Palloliitto ja TUL ratkoivat myös omat mestaruutensa erillisissä mestaruussarjoissaan.

title: Veiterä

text: Veiterä voitti Suomen mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan 1951 kukistettuaan mestaruussarjan loppuottelussa 11. helmikuuta Oulun Palloseuran 2–0 ja viikkoa myöhemmin Suomen mestaruuden ratkaisseessa ottelussa Työväen Urheiluliiton mestarin Turun Pyrkivän 4–2. Ensimmäisestä mestaruudesta alkoi Veiterän 11 vuotta kestänyt SM-mitaliputki, jonka aikana seura voitti kolme mestaruutta, kolme hopeamitalia ja viisi pronssimitalia.

title: Helsingin Palloseura

text: Helsingin Palloseura perustettiin Kalevankatu 8–10:ssä Helsingin suomalaisen lyseon toverikunnan huoneessa 29. marraskuuta 1917. Perustajat olivat Yrjö Tornivuori, joka valittiin HPS:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi, seuran ensimmäinen sihteeri Arvi Katajavuori , Toivo Ylimaa, Niilo Koskinen, Bruno Mantila, Urho Lehtonen, Arvi Ristimäki ja Paul Tallqvist. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HPS:n miehet pelasivat syyskuussa 1918 HIFK:ta vastaan. Seuran kulta-aikaa olivat 1920- ja 30-luvut. Se ylsi vuonna 1920 SM-loppuotteluun, jonka kuitenkin hävisi ÅIFK:lle lukemin 1–2. Ensimmäisen Suomen-mestaruuden se voitti vuotta myöhemmin 1921. Se voitti mestaruudet lisäksi vuosina 1922, 1926, 1927 ja 1929 ja sijoittui hopealle 1924. 1930-luvulla HPS voitti kolme mestaruutta kausina 1932, 1934 ja 1935. Tuolloin maajoukkueenkin runko muodostui Palloseuran pelaajista. 1940-luvulla menestys oli puolestaan vaihtelevaa. Lisäksi sotavuodet häiritsivät Suomen jalkapalloilua.

title: Helsingin Jalkapalloklubi

text: HJK muutti Finnair Stadiumille kauden 2000 aikana ja saavutti cup-mestaruuden. Ensimmäisen mestaruutensa vuosikymmenen aikana joukkue voitti vuonna 2002. Myös vuonna 2003 HJK voitti Suomen-mestaruuden, jonka lisäksi se voitti cup-mestaruuden. Talvella 2004 seura osti FC Jokerien jalkapallotoiminnan ja teki joukkueesta oman farmijoukkueensa, jonka nimeksi tuli Klubi 04. HJK juhli satavuotisjuhliaan vuonna 2007, mutta sijoittui liigassa seitsemänneksi. Kauden lopun joukkuetta valmensi Antti Muurinen. Suomen-mestariksi HJK palasi kaudella 2009. Myös seuraavana vuonna seura voitti Veikkausliigan-mestaruuden, minkä lisäksi seura pääsi Eurooppa-liigassa play-off-kierrokselle. HJK voitti kolmannen mestaruutensa putkeen kaudella 2011 ja neljäs tuli 2012, mikä merkitsi Suomen ennätystä peräkkäisten jalkapallomestaruuksien määrässä. Kaudella 2013 seura voitti jo viidennen perättäisen Suomen-mestaruutensa..

title: Kuopion Palloseuran historia

text:
Kuopion Palloseuran historia alkaa vuodesta 1923, jolloin seura perustettiin. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa seura voitti jalkapallossa vuonna 1956.
Historia on kirjoitettu koosteena pääasiassa seurahistorioista KuPS 60 vuotta (Tuunanen, 1983) ja Kuopion Palloseura 1923 – 2004 (Karjalainen & Huttunen, 2005). Esitetyt tiedot 70-luvun loppuun ovat pääosin vanhemmasta historiakirjasta, uudemmasta siitä eteenpäin.

title: Keijo Hurri

text: Maalivahtina pelannut Hurri edusti urallaan Kotkan Jäntevää 1946–1948, 1951–1952 ja 1962 sekä Kuopion Palloseuraa 1950 ja 1953–1958. Hän pelasi myös Hämeenlinnan Pallokerhossa 1959–1961 ja Lahden Palloseurassa 1963. Hän voitti Kuopion Palloseurassa kaksi Suomen mestaruutta 1956 ja 1958. Kaikkiaan Hurri pelasi yhdeksän kauden aikana 147 pääsarjatason ottelua.

title: Tomi Kinnunen

text: Kinnunen aloitti uransa Myllykosken Pallossa. Hän nousi edustusjoukkueeseen 1986 ja oli mukana nostamassa seuraa Veikkausliigaan kauden 1991 päätteeksi. Mypassa Kinnunen saavutti SM-hopeaa 1993 ja Suomen Cupin voiton 1992.. Kinnunen siirtyi kaudeksi 1994 Kuopion Palloseuraan, minkä jälkeen hän pelasi FC Kuusysissä 1995 ja Rovaniemen Palloseurassa 1996. Rovaniemeltä Kinnunen siirtyi kahdeksi seuraavaksi kaudeksi Vaasan Palloseuraan, josta hänet myytiin kesken kauden 1998 belgialaiseen KRC Genkiin. VPS voitti molempina kausina SM-hopeaa. Kinnunen vietti Genkissä kauden, mutta ei saanut peliaikaa kärsittyään muun muassa useista loukkaantumisista, joiden vuoksi hän lopetti ammattilaisuransa vuonna 2000. Kinnunen yritti vielä paluuta MyPaan 2002, mutta lopulta hän ei pelannut yhtään liigaottelua. Kaikkiaan Kinnunen pelasi kahdeksan kauden aikana 110 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki kuusi maalia.

title: Atlantis FC

text: Joukkue aloitti pelaamisen kaudella 1996 Kakkosesta. Kaudella 1997 se voitti Kakkosen etelälohkon ja nousi sarjaporrasta ylöspäin. Vuonna 1999 Atlantis voitti Ykkösen ylemmän loppusarjan ja eteni Veikkausliigan karsintoihin, mutta tuolloin vielä Vaasan Palloseura oli vahvempi. Vuotta myöhemmin Atlantis kuitenkin pudotti liigakarsinnoissa Turun Palloseuran ja nousi liigaan kaudeksi 2001. Atlantis pelasi Veikkausliigan kauden 2001 kotiottelunsa vastavalmistuneella Myyrmäen jalkapallostadionilla Vantaalla. Joukkue sijoittui sarjassa seitsemänneksi ja voitti Suomen Cupin.


query: Milloin Blade elokuva julkaistiin?

title: Blade (elokuva)

text: Blade on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut kauhu/toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut Stephen Norrington ja pääosissa ovat Wesley Snipes ja Stephen Dorff.

title: Blade

text: Elokuvasarjan kolmas ja viimeinen osa Blade Trinity julkaistiin 2004, jossa vampyyrit ovat onnistuneet lavastamaan Bladen tappaneen ihmisen. FBI yhdessä vampyyrinmetsästäjäryhmän Yövaanijoiden kanssa ovat hänen perässään. Sillä välin Blade etsii uusien liittolaistensa Hannibal Kingin ja Whistlerin tyttären Abigail Whistlerin kanssa Danica Talosin, joka tietää uudelleen herätetyn Draculan olinpaikan. Pysäyttääkseen Draculan Bladen myrkytettävä hänet viruksella, joka hävittää kaikki vampyyrit mahdollisesti myös Bladen.

title: Blade (elokuva)

text: Elokuvayhtiö kaavaili aluksi Wesley Snipesia 1996 ja sittemmin Denzel Washington ja Laurence Fishburne Bladen rooliin, kunnes Goyerin suosima Snipes valittiin päärooliin. Marc Singer oli alun perin kaavailtu Abraham Whistlerin rooliin Bladen apuriksi. Rooli meni Kris Kristoffersonille. Jet Lille oli tarjottu Deacon Frostin roolia, mutta hän valitsi esiintyä samana vuonna ilmestyneessä Tappava ase 4 elokuvassa. Myös Bruce Paynea oli kaavailtu Frostin rooliin, joka meni lopulta Stephen Dorffille.

title: Blade Runner 2049

text: "Blade Runnerin" ja "Blade Runner 2049:n" välisten tapahtumien kuvailemiseksi julkaistiin kolme lyhytelokuvaa:

title: Blade Runner

text: Blade Runner valittiin yhdeksi kaikkien aikojen ensimmäisistä elokuvista, joka julkaistiin DVD-formaatissa.

title: Blade (elokuva)

text: Elokuva kertoo Bladesta, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi vampyyri, mutta silti hän metsästää muita vampyyreja. Blade on tottunut vain heikkoihin vampyyreihin, mutta hän saa vastaansa vampyyrien herran, Deacon Frostin, jonka Blade joutuu tappamaan.

title: Blade (vuoden 1973 elokuva)

text: Blade on vuonna 1973 julkaistu trilleri/rikoselokuva. Elokuvan pääosia esittävät John Marley, Jon Cypher, Kathryn Walker, William Prince, Michael McGuire, Joe Santos, John Schuck, Peter White, Keene Kurtis ja Ted Lange. Morgan Freeman tekee elokuvassa cameoroolin Chris-nimisenä miehenä. Elokuvan on ohjannut Ernest Pintoff. Elokuvassa murhaetsivä jahtaa naisia vihaavaa sarjamurhaajaa, joka tappaa uhrinsa veitsellä.

title: Blade Runner 2049

text: Kerääjäsivustolla Rotten Tomatoes elokuvan 230 arvostelusta 89 prosenttia on myönteisiä 8,2/10 pisteen keskiarvolla. Arvostelujen yhteenveto on: ”visuaalisesti upea ja kerronnallisesti onnistunut "Blade Runner 2049" syventää ja avartaa edeltäjänsä tarinaa ja on sen lisäksi vaikuttava itsenäinen elokuva.” Metacritic-sivustolla elokuvalla on 81 pistettä sadasta perustuen 50 arvosteluun.

title: Blade

text: 2002 julkaistiin Blade II, jossa Snipes jatkoi roolissaan. Tällä kertaa harvinainen mutaatio on syntynyt vampyyrien keskuudessa, jonka myötä Reaperseiksi kutsutut vampyyrit jahtaavat niin ihmisiä, kuin vampyyreja verenhimossa. Myös heidän uhreista tulee mutaation jatkajia, joka vain uhkaa vampyyrien olemassaoloa lähes sukupuuttoon. Blade ja Whistler, sekä tekniikkaekspertti Scud saavat varjoneuvostolta kutsun auttaa heitä tuhoamaan uuden uhkan. Blade ja hänen joukkonsa saavat avukseen tahtomattaan eliittivampyyrijoukon, jotka ovat alun perin harjoitelleet tappamaan Bladen. Ryhmä pettääkin Bladen, jonka myötä hän joutuu taistelemaan Whistlerin kanssa estääkseen Reapereita hävittämästä koko vampyyri- ja ihmiskuntaa.

title: Sling Blade

text: Sling Blade on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut draamaelokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Billy Bob Thornton ja hän näyttelee itse myös pääosaa. Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa 26. marraskuuta 1997.

title: Blade (elokuva)

text: Elokuva sai jatko-osat Blade II ja Blade: Trinity. Elokuvan musiikista on julkaistu hip hop -painotteinen albumi.

title: Blade Runner

text: Nykyään monet pitävät "Blade Runneria" modernina klassikkona sekä 2000-luvun tärkeiden teemojen ja huolenaiheiden ennustajana. Siihen myös viitataan useissa muissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten "Num3roiden" kolmannen kauden jaksossa Hardball. Yksityiskohtaisen ja omaperäisen tulevaisuudenkuvansa ansiosta sitä myös pidetään yhtenä kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmista elokuvista. Sen visuaalista tyyliä on jäljitelty runsaasti, ja sitä pidetään kyberpunk-genren määritelleenä elokuvana. Se on myös monien tieteentekijöiden suosikkielokuva. Blade Runner myös toi kirjailija Philip K. Dickin Hollywoodin tietoisuuteen ja sen jälkeen hänen kirjojensa pohjalta on tehty lukuisia elokuvia.Ridley Scott ilmoitti elokuussa 2011 tekevänsä elokuvalle jatkoa, joka ei tule olemaan alkuperäisen elokuvan uudelleenfilmatisointi, vaan sen jatko-osa, joka sijoittuu muutaman vuoden päähän ensimmäisestä elokuvasta.

title: Blade: Trinity

text: Blade: Trinity on David S. Goyerin ohjaama ja käsikirjoittama "Blade"-elokuva. Elokuva on jatkoa myös Goyerin käsikirjoittamille elokuville "Blade" ja "Blade II". Elokuva pohjautuu Marvel-sarjakuvien hahmoon Blade, jota näyttelee Wesley Snipes.

title: Blade II

text: Blade II on Guillermo del Toron ohjaama yhdysvaltalainen vampyyrielokuva vuodelta 2002. Se on jatko-osa vuonna 1998 valmistuneelle "Blade"-elokuvalle. Sen pääosaa näyttelee Wesley Snipes.

title: Blade (elokuva)

text: Marvel Studios oli kehittänyt elokuvaa vuodesta 1992 alkaen, kun räppäri ja näyttelijä LL Cool J oli mukana elokuvan alustavassa kehittämisessä.[1] New Line Cinema lopulta otti projektin haltuunsa ja David S. Goyer palkattiin tekemään käsikirjoitus. Goyerin mukaan elokuvayhtiö halusi Bladen olevan enemmän parodia, kuin vakavasti otettava elokuva ennen kuin hän suostutteli tuottajia keskittymään synkempään tarinaan.[2]

title: ZTE

text:
Maaliskuussa 2017 Yhdysvaltain kauppaministeriö sakotti ZTE:tä 1,19 miljarilla dollarilla sen vietyä yhdysvaltalaista teknologiaa Iraniin ja Pohjois-Koreaan.
16. huhtikuuta 2018 kauppaministeriö asetti ZTE:lle boikotin, joka kielsi yhdysvaltalaisia yrityksiä myymästä komponentteja yhtiölle seitsemän vuoden ajaksi. Amerikkalaisten yhtiöiden arvioitiin toimittavan noin neljänneksen ZTE:n käyttämistä osista. Yhtiö käytti mm. Qualcommin suorittimia ja Android-käyttöjärjestelmää. ZTE joutui boikotin vuoksi keskeyttämään valmistuksensa.
13. toukokuuta Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti presidentti Xi Jinpingin kanssa auttavansa yhtiötä jatkamaan toimintaansa.ZTE toi Suomen markkinoille loppuvuodesta kosketusnäytöllisen 2010 Blade 3G älypuhelimen, jossa oli Android 2.1-käyttöjärjestelmä. ZTE Blade kilpaili erityisesti hinnalla. Huhtikuussa 2011 Bladesta julkaistiin ZTE Blade 2, jossa oli Android 2.2-käyttöjärjestelmä ja 5 megapikselin kamera. Lokakuussa 2012 julkaistiin ZTE Blade 2:n edeltäjä Blade 3, jossa on 1 GHz:n Qualcomm MSM7227A Snapdragon prosessori ja neljän tuuman näyttö 480 x 800 resoluutiolla. Blade 3:ssa pyörii Google Android OS v4.0 (Ice Cream Sandwich), ja siinä on myös viiden megapikselin kamera, jossa ei ole led-salamaa. Yhtiön kämmen- tai kosketusnäytöllinen tietokone, tablet, malli oli ZTE V9 Light, joka on varustettu seitsemäntuumaisella kosketusnäytöllä. Toukokuussa 2012 ZTE:n Android 4.0 -käyttöliittymään kerrottiin tulevan suomalaisen Rightware Kanzi -versio.

title: Blade (videopeli)

text: Blade on vuonna 2000 julkaistu beat ’em up -videopeli, joka perustuu samannimiseen elokuvaan. Pelin kehitti Hammerhead PlayStationille ja HAL Laboratory Game Boy Colorille. Pelin juoni ei liity elokuvaan, vaan se kertoo Bladen ja hänen mentorin Abraham Whistlerin tehtävästä pysäyttää tuntemattomaksi jääneet vampyyriklaanit, kuten Dragonetti, Ashe ja Lemures.

title: Blade Runner

text: Helmikuussa 2015 "Blade Runner 2049" -elokuvan tuotannon aloittaminen varmistui. Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Michael Green ja Hampton Fancher joka kirjoitti myös ensimmäisen "Blade Runner" -elokuvan. Harrison Ford palaa "Rick Deckardin" rooliin 33 vuoden jälkeen. Ridley Scott tuottaa ja Denis Villeneuve ohjaa elokuvan. Ensi-ilta oli 6. lokakuuta 2017.

title: Blade

text: Blade teki ensiesiintymisensä elokuvissa 1998 nimikkoelokuvassaan Blade, jossa hahmoa näytteli Wesley Snipes. Hahmo esitetään täysin erilaisena sarjakuviin nähden, jossa Blade oli puhelias ja ylimielinen. Elokuvassa Blade oli enemmän rauhallinen ja hiljaisempi. Lisäksi sarjakuvissa hänet esitetään tavallisena ihmisenä, joka on immuuni vampyyreille ja heidän hypnoosille taitojensa ansiosta, kun taas elokuvassa Blade kuvattiin yli-inhimillisenä, jolla on vampyyrin voimat, mutta ei ollenkaan niiden heikkouksia. Ainoastaan heidän verenhimonsa johon hän käyttää Abraham Whistlerin kehittämää seerumia, jolla Blade saa tyydytettyä oloaan. Hän ei myöskään ole sarjakuvan tavoin Englannista, vaan Detroitista, Yhdysvalloista. Ensimmäisessä elokuvassa Bladesta on tullut vampyyrien metsästäjä ja vannoo kostoa olennoille, jotka tappoivat hänen äitinsä. Hän liittoutuu Whistlerin kanssa, joka on eläköitynyt vampyyrien metsästäjä ja ase-ekspertti. Alamaailmassa on samaan aikaan käynnissä riita vampyyrien kesken kuka on aito vampyyri ja kuka on muuttunut vampyyriksi pureman kautta. Bladen tutkiessa heidän toimintaansa hän törmää Deacon Frostiin, jolla on suunnitelmissa tulla vampyyrien valtiaaksi.

title: Blade

text: Kaikissa medioissa sarjakuvien lisäksi Bladen äiti joutui vampyyrin puremaksi tämän vielä ollessa raskaana, mutta muuten Bladen sarjakuva- ja elokuvaversioissa on vain hyvin vähän yhtäläisyyksiä. Kuitenkin elokuvien menestymisen myötä Marvel Comics ponnisteli lähentääkseen sarjakuva-Bladea elokuvien versioon. Tämä saavutettiin laittamalla Morbius, elävä vampyyri, puremaan Bladea käteen. Puremasta syntynyt haava aiheutti Bladen muuttumisen puoliksi vampyyriksi, josta seurauksena Blade sai kaikki vampyyrien voimat, mutta ei heidän heikkouksiaan.

title: Blade

text: Blade (oikealta nimeltään Eric Brooks) on Marvel Comicsin kuvitteellinen sarjakuvahahmo. Hahmon loi Marvin A. "Marv" Wolfman ja Gene Colan vuonna 1973 Tomb of Dracula -lehteen vampyyrien prinssin vastustajaksi. Blade tuli mukaan lehteen hyvin varhaisessa vaiheessa sivuhahmona, ja on sen jälkeen esiintynyt monissa omissa seikkailuissaan. Vuonna 1998 kuvattu Blade-elokuva sisälsi joitakin sarjakuvan henkilöistä, ja pääosaa esitti Wesley Snipes. Elokuva on saanut kaksi jatko-osaa. Vuonna 2006 esitettiin Blade: The Series, jossa pääosaa näyttelee Sticky Fingaz Snipesin kieltäydyttyä roolista. Spike TV:n tuottamaa sarjaa tuotettiin vain yhden tuotantokauden verran.[1]

title: 2036: Nexus Dawn

text: 2036: Nexus Dawn on vuonna 2017 valmistunut neo-noir science fiction -lyhytelokuva, joka on pitkän elokuvan "Blade Runner 2049" esiosa. Se julkaistiin 30. elokuuta 2017, noin viisi viikkoa ennen pitkän elokuvan ensi-iltaa. Lyhyelokuvan pääosissa esiintyvät Jared Leto ja Benedict Wong; sen ovat käsikirjoittaneet myös pitkän elokuvan käsikirjoittaneet Hampton Fancher ja Michael Green, ja sen on ohjannut Luke Scott.

title: Under the Blade

text: Under The Blade on hard rock -yhtye Twisted Sisterin esikoisalbumim, joka julkaistiin 18. syyskuuta 1982. Albumi ei saavuttanut kummempaa suosiota ilmestyessään, mutta on tähän mennessä myynyt kolminkertaista platinaa. Under the Blade edustaa Twisted Sisterin albumeista tyylillisesti eniten perinteistä heavy metalia.

title: Blade Runner 2049

text: Elokuva sai ensiesityksensä 3. lokakuuta 2017 Los Angelesissa ja seuraavan päivän aikana Festival du nouveau cinéma -festivaalilla Montrealissa. Teatterilevitykseen elokuva tuli 6. lokakuuta 2017, ja teatteriformaatin lisäksi se julkaistiin myös Alcon Entertainmentin ja teknologiayhtiö Oculus VR:n luomassa virtuaalitodellisuusformaatissa. Teatterikierroksella elokuvaa esitetään myös 3D-versiona.

title: Blade

text: Blade esiintyy pelattavana hahmona elokuvaan perustuvissa videopeleissä Blade ja Blade II. Blade on lukittuna hahmona Marvel: Ultimate Alliancessa. Blade on toisen kerran lukittuna hahmona Spider-Man: Friend or Foe -pelissä. Bladen asu on yksi neljästä lukittavissa olevista elokuvaan perustuvassa videopelissä Ghost Rider. Blade esiintyy kolmannen kerran lukittuna hahmona Marvel: Ultimate Alliance 2:n PlayStation 2, PlayStation Portable ja Wii-versioissa. Blade oli pelattavana hahmona Facebook selainpelissä Marvel: Avengers Alliance, jossa sille sai myös muutamia vaihtoehtoisia asuja. Blade on pelattavana hahmona 2013 PC:n Marvel Heroesissa ja myöhemmin 2017 Playstation 4:lle julkaistussa Marvel Heroes Omega -versiossa.

title: Blade Runner 2049

text: Warner Bros. ja Columbia Pictures julkistivat elokuvan 19. joulukuuta 2016. Ensimmäinen traileri julkaistiin 8. toukokuuta 2017. Toinen traileri julkaistiin 17. heinäkuuta 2017.

title: Blade: Trinity

text: Elokuva tuotti Yhdysvalloissa 52.4 miljoonaa dollaria ja maailmanlaajuisesti 128.9 miljoonaa dollaria, joka teki siitä Blade elokuvien heikoimmin tuottanut elokuva.

title: Blade Runner

text: Elokuvasta on tehty seitsemän eri versiota elokuvastudioiden johtohenkilöiden tehtyä kiisteltyjä muutoksia. Ohjaajan versio julkaistiin vuonna 1992 testinäytösten tuotettua voimakkaita reaktioita yleisössä. Elokuva julkaistiin ensimmäisten joukossa DVD:nä — tosin keskinkertaisella ääni- ja videolaadulla. Vuonna 2007 Warner Bros. julkaisi 25-vuotisjuhlaksi digitaalisesti remasteroidun "The Final Cut" -version, joka on ainoa johon Scottilla on ollut täydellinen luova toimivalta. Tätä versiota esitettiin valikoiduissa teattereissa ja se julkaistiin DVD:nä, HD DVD:nä ja Blu-raynä.

title: Blade Runner

text: Philip K. Dickin teokset saivat elokuvan myötä huomiota ja myöhemmin hänen töihinsä perustuvia elokuvia tehtiin useampi. Ridley Scott pitää "Blade Runneria" ”todennäköisesti” hänen elokuvistaan kokonaisimpana ja henkilökohtaisempana. Vuosi ensi-iltansa jälkeen elokuva voitti arvostetun Hugo-palkinnon parhaasta dramaattisesta esityksestä, ja vuonna 1993 se valittiin säilytykseen Yhdysvaltain National Film Registryyn ”kulttuurillisesti, historiallisesti tai esteettisesti merkittävänä”.

title: Blade Runner (1997 videopeli)

text: Blade Runner on vuonna julkaistu osoita ja klikkaa seikkailupeli, jonka kehitti Westwood Studios ja julkaisi Virgin Interactive Microsoft Windowsille. Peli ei ole suora mukaelma 1982 julkaistusta Ridley Scottin elokuvasta "Blade Runner", mutta on sen sijaan "rinnakkaistarina", kertoen oman kertomuksensa, joka kulkee rinnakkain elokuvan juonen mukaan ja joskus risteää sen kanssa.


query: Miten taajama määritellään?

title: Taajama

text: Taajama (, , ) on Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa käytössä oleva käsite, jonka avulla voidaan tilastoida väestökeskittymiä hallinnollisista rajoista riippumatta. Taajamaksi määritellään asutuskeskittymä, jossa asuu vähintään 200 asukasta ja asuinrakennusten etäisyys on enintään 200 metriä.[1] Taajaman vastakohta on haja-asutusalue.

title: Bromarv

text: Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Bromarvissa ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin Bromarvin kirkonkylä määritellään kuitenkin taajamaksi.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Kaupunkialue

text: Kaupunkialueiden tunnistaminen ja rajaaminen perustuu kaksiosaiseen menetelmään. Ensimmäisessä vaiheessa taajamista valitaan ne, jotka kokonsa perusteella voidaan määritellä kaupunkimaisiksi väestökeskittymiksi. Toisessa vaiheessa muodostetaan näille kaupunkitaajamille kaupunkimaisen alueen raja. Taajamissa rakennusten välinen välimatka ei saa ylittää 200 metriä.

title: Hanti-Mansia

text: Hanti-Mansian väestönkehitystä ja kaupungistumista voidaan kuvata väestönlaskentatilastojen avulla. Ohessa kuvataan, miten autonomisen piirikunnan väestö on kasvanut ja muuttunut vuoden 1939 jälkeen erityisesti maaöljy- ja kaasulöytöjen aiheuttaman muuttoliikkeen johdosta. Tilastoituun kaupunkilaisten osuuteen eri väestönlaskentojen välillä vaikuttavat paikallishallinnon alueiden rajojen muutokset sekä asutuskeskusten statuksen vaihtuminen. Kun taajama saa kaupunkityyppisen taajaman tai kaupungin arvon, sen asukkaista tulee Venäjän väestötilastoissa kaupunkilaisia.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Revonlahti

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Revonlahdella ei ollut taajamia, mutta Paavolan Ruukin taajama ulottui kolmen asukkaan verran Revonlahden puolelle. Nykyisin Revonlahden kirkonkylä määritellään kuitenkin taajamaksi.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Tolpanniemi

text: Tolpanniemi on taajama Kuusamon kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli asukasta, ja sen maapinta-ala oli 2,07 neliökilometriä. Tolpanniemi sijaitsee sitä paljon suuremman Kuusamon keskustaajaman välittömässä läheisyydessä, mutta määritellään silti erilliseksi taajamaksi.

title: Kaupunki

text: Suomen ympäristökeskuksen vuosina 2011–2012 kehittämässä uudessa paikkatietopohjaisessa alueluokituksessa kaupungeiksi määritellään ne taajamat, joissa asukasmäärä on suurempi kuin 15 000. Tällaisia taajamia on Suomessa 38, ja näistä muodostettuja kaupunkiseutuja on 34 kappaletta. Tämän luokituksen mukaan joillakin suurilla kunnilla ei ole omaa keskustaajamaa: esimerkiksi Espoo ja Vantaa lasketaan tilastollisesti osaksi Helsingin keskustaajamaa. Kaupungiksi ei luokitella myöskään ison kaupunkiseudun selvästi pienempää erillistä lähitaajamaa kuten esimerkiksi Kirkkonummea. Alle 15 000 asukkaan kaupunkimaiset taajamat, joiden ympärille ei muodostu omaa kaupunkiseutua, luokitellaan pikkukaupungeiksi.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Taajama

text: Norjassa taajaman nimitys on bokmåliksi tettsted ja nynorskiksi tettstad. Norjankielisen termin alkuperänä on ruotsalainen taajamakäsite, joka otettiin Norjassa käyttöön 1950-luvulla. Norjassa taajama määritellään siten, että rakennusten etäisyys saa olla korkeintaan 50 metriä, ja taajaman väkiluvun on oltava vähintään 200 asukasta. Rakennusten välisen etäisyyden osalta määritelmä on muiden Pohjoismaiden määritelmiä tiukempi. Joitakin poikkeuksia 50 metrin säännöstä kuitenkin sallitaan; esimerkiksi puistoja ja teitä ei oteta huomioon etäisyyttä laskettaessa. Vuoden 2011 alussa lähes 80 prosenttia Norjan väestöstä asui taajamissa.[15]

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Taajama

text: Taajaman määritelmää sovelletaan vain Pohjoismaissa, mutta monissa muissakin maissa on vaihtelevansisältöisiä määritelmiä sille, millainen asutus määritellään kaupunkimaiseksi. Taajama-alueiden määrittelemisessä käytetään usein apuna satelliitti- tai ilmavalokuvia.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Paattinen

text: Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Paattisissa ei ollut lainkaan taajamia. Nykyisin Paattisten kirkonkylä kuitenkin määritellään taajamaksi.

title: Turun keskustaajama

text: Turun keskustaajama () on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin taajama ja kaupunkialue. Keskustaajama sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja Turun seutukunnassa. Vuonna 2010 taajama ulottui Turun, Kaarinan, Naantalin, Paimion ja Raision kaupunkien sekä Liedon ja Ruskon kuntien alueelle. Vuoden 2013 lopussa Turun keskustaajaman väkiluku oli 257 158 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 256,13 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1004,0 as./km². Suomessa taajamaksi määritellään asuinalue, jossa asuinrakennusten välinen välimatka on korkeintaan 200 m.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Kaupunkialue

text: Taajaman väestömäärän avulla saadaan kunkin asutuskeskittymän koko. Lähtökohtana on, että taajamassa täytyy olla vähintään tietty määrä asukkaita, jotta sitä voidaan kutsua kaupunkimaiseksi. Suomessa on 104 yli 5 000 asukkaan taajamaa. Kaupunkimaisiksi määritellään ne taajamat, joissa asukasmäärä ylittää 15 000.


query: Mistä materiaalista jalkapallon pallo tehdään?

title: Jalkapallo (urheiluväline)

text: Jalkapallo on maailman suosituimmassa urheilulajissa jalkapallossa käytettävä yleensä nahasta tai muovista valmistettava pallo. Tunnetuin jalkapallo on mustavalkoinen Select Sportin 1960-luvun alussa valmistama pallo, jonka kuviointi muodostuu 20:stä valkoisesta säännöllisestä kuusikulmiosta ja 12:sta mustasta säännöllisestä viisikulmiosta. Se tuli tunnetuksi vuoden 1970 maailmanmestaruuskilpailujen myötä nimellä Adidas Telstar ja sitä on virheellisesti väitetty teoreetikko Buckminster Fullerin suunnittelemaksi. Kyseessä on pallon muotoiseksi pyöristetty versio geometrisesta kappaleesta, joka tunnetaan nimellä typistetty ikosaedri.[1] Jalkapalloja on eri kokoisia. Niistä tunnetuimmat ovat lasten peleissä käytettävä 3-koon pallo, nuorten peleissä käytettävä 4-koon pallo sekä aikuisten peleissä käytettävä 5-koon pallo. Viitoskoon palloa käytetään myös jalkapallon MM-kisoissa. Lisäksi on olemassa pienempiä palloja, joita käytetään vain lähinnä tekniikkapalloina.

title: Australialainen jalkapallo

text: Australialaisen jalkapallon säännöissä päätettiin kieltää silloin rugbyssä sallittua ollut jaloille potkiminen. Laji lähti myös monilta muilta osin kehittymään eri suuntaan. Sääntöjen mukaan pelaaja, joka sai pallon puhtaasti ilmasta kiinni, oli oikeutettu vapaapotkuun. Palloa sai kuljettaa käsillä vapaasti, kunnes vuonna 1865 otettiin käyttöön sääntö, jonka mukaan palloa piti pompauttaa maassa kymmenen metrin välein. Merkittävin eroavaisuus muihin jalkapallopeleihin oli paitsion puuttuminen kokonaan, millä oli merkittävä vaikutus pelin luonteeseen: pelaajat pystyivät olemaan pelin aikana sekä pallon etu- että takapuolella. Vuodesta 1874 pisteitä ei enää saanut pallon kuljettamisesta maalipuiden välistä, vaan maali piti tehdä potkaisemalla.[1]

title: Saksipotku

text: Saksipotku eli polkupyöräpotku on tapa potkaista jalkapalloa. Siinä pelaaja ponnistaa ilmaan, taivuttaa itsensä selkä maahan päin ja ponnistavalla jalalla potkaisee pallon päänsä yli tehden jaloilla saksia muistuttavan liikkeen. Potkua käytetään jalkapallon lisäksi myös potkulentopallossa ja australialaisessa jalkapallossa.

title: Tango 12

text: Tango 12 on Adidaksen valmistama jalkapallo sekä samalla vuoden 2012 Euroopan-mestaruuskilpailujen virallinen pelipallo. Tässä pallossa on käytetty uutta muotoilua ja Bayer MaterialSciencen materiaaleja. Alkuperäinen Tango esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1978 jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa Argentiinassa.

title: Waboba

text: Waboba-pallojen keksijä, ruotsalainen Jan von Heland sai idean palloihin ensimmäisen kerran 1980-luvun alussa heittäessään frisbeetä väärin päin. Vuosien aikana hän testasi erilaisia materiaaleja, millä pallon saisi pomppimaan veden pinnalla. Vuonna 2004 von Heland keksi materiaalin, jolla pallon saa pomppimaan veden pinnalla ja patentoi tämän.

title: Jalkapallon pomputtelu

text: Pomputtelua voidaan harjoittaa myös pienissä ryhmissä ja taitavammat henkilöt voivat tehdä pallolla erilaisia temppuja. Viime vuosina erityisesti urheiluvälinetuotemerkki Nike on käyttänyt televisiomainoksissaan kansainvälisen tason huippujalkapalloilijoita kikkailemassa pallon kanssa.

title: Amerikkalainen jalkapallo (urheiluväline)

text: Amerikkalainen jalkapallo on lajina kehittynyt rugbystä ja alunperin amerikkalaisessa jalkapallossa käytettiinkin rugbypalloa. Ensimmäiset pallot oli tehty täyteen puhalletuista sian virtsarakoista, jotka päällystettiin nahalla. Tästä johtuu pallon nykyinen lempinimi "pigskin", siannahka. Pallot olivat alunperin melkein pyöreitä, joskin pelin mittaan ne tapasivat tyhjentyä ja muuttua soikeammiksi. Pallosta kehittyi 1800-luvun lopulla helpommin kannettavan soikeahkon melonin muotoinen, jota oli hankala heittää.

title: Maalivahti (jalkapallo)

text: Yleisimmät maalivahdin erikoisvarusteet ovat käsineet, joita lähes kaikki maalivahdit käyttävät poikkeuksetta otteluissa. Ne sekä parantavat otetta palloon että suojaavat sormia vahingoittumiselta. Ensimmäisenä niitä käytti argentiinalainen Amadeo Carrizo, joka pelasi 1950-luvulla. Aluksi käsineet tehtiin puuvillasta, mutta myöhemmin tästä materiaalista luovuttiin, koska se muuttui märällä säällä liukkaaksi, mikä hankaloitti pallon kiinni saamista. Nykyaikaiset maalivahdinkäsineet tehdään synteettisistä materiaaleista ja ne varustetaan pehmusteilla, minkä ansiosta torjuminen on niillä selvästi helpompaa kuin paljain käsin tai alkuaikojen puuvillakäsineillä.

title: Rangaistuspotku

text: Rangaistuspotku on jalkapallossa käytetty vapaapotkun erikoistapaus. Rangaistuspotku tuomitaan, jos rangaistusalueella tehdään suoran vapaapotkun arvoinen rike. Rangaistuspotku laukaistaan aina ennaltamäärätystä kohtaa, joka on 11 metriä maaliviivan keskikohdasta. Kaikkien muiden paitsi rangaistuspotkua suorittavan pelaajan pitää olla vähintään 9,15 metrin päässä pallosta ja pallon muodostaman päätyrajan suuntaisen tason takana. Maalivahdin on oltava maaliviivalla, kunnes pallo laukaistaan liikkeelle.

title: Banachin–Tarskin paradoksi

text: Banachin–Tarskin paradoksin muodostivat matemaatikot Stefan Banach ja Alfred Tarski vuonna 1924. He todistivat, että jos valinta-aksiooma pätee, voidaan pallo hajottaa ja järjestää siten, että syntyy kaksi palloa, joista molemmat ovat yhtä suuria kuin alkuperäinen pallo, mikä tarkoittaa sitä, että kohteesta voitaisiin tehdä kaksi identtistä kopiota ilman, että sitä venytetään tai siihen liitetään materiaalia. Banach ja Tarski tekivät todistuksensa, jotta voisivat todistaa valinta-aksiooman vääräksi, mutta useat matemaatikot katsoivat sen vain merkitsevän sitä, että se tuottaa intuitionvastaisia tuloksia. Voidaan osoittaa, että pallon hajottava kuvaus ei voi olla mitallinen.

title: Amerikkalaisen jalkapallon pelipaikat

text: CB tai cornerback eli kulmapuolustajat (2 kpl) ovat sijoittuneina hyökkäyksen laitahyökkääjien mukaan. Välillä puhutaan myös laitapuolustajista. He yrittävät estää heitä saamasta palloa kiinni, tehdä syötönkatkon tai ainakin taklata pallon kiinni saanut hyökkääjä mahdollisimman nopeasti. Linebackit ovat usein puolustuksen nopeimmat pelaajat ja usein samankokoisia kuin hyökkäyksen laitahyökkääjät. Eivät saa ottaa hyökkääjästä kiinni käsillään eivätkä estää hyökkääjää etenemästä ennen kuin vasta heiton kiinniottotilanteessa, jossa molemmilla on yhtäläinen oikeus tavoitella palloa. Voivat joutua joskus myös taklaamaan itseään huomattavasti isompia keskushyökkääjiä heidän kantaessaan palloa sivurajojen suuntaan.

title: Jalkapallon säännöt

text: Rajaheitto tuomitaan, kun pallo ylittää kokonaan sivurajan. Sivurajan tulee suorittamaan vastajoukkueen pelaaja (eli joukkue, joka ei ole viimeisenä koskenut palloon) siitä kohdasta, mistä pallo ylitti sivurajan. Rajaheitosta ei saa tehdä maalia. Heittohetkellä on heittäjän oltava kääntynyt pelikentälle päin, kummatkin jalat maassa sivurajalla tai sivurajan ulkopuolella, pidettävä palloa kummallakin kädellä kiinni ja heitettävä pallo pään takaa ja pään yli. Heittäjä ei saa koskea palloon ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen. Jos pelaaja rikkoo tätä sääntöä, tuomitaan vastajoukkueelle epäsuora vapaapotku. Vastapelaajien on oltava vähintään kahden metrin päässä heittäjästä. Jos heittäjä rikkoo sääntöjä, niin tuomitaan rajaheitto vastajoukkueelle.

text: Amerikkalainen jalkapallo on peliväline, jota käytetään amerikkalaisessa jalkapallossa. Soikean muotoinen pallo on ommeltu yhteen neljästä palasta. Pallon päällä on punotut nyörit, joiden alkuperäinen tarkoitus oli sitoa pallo yhteen. Nykyään nyörien tehtävä on helpottaa pallon heittämistä. Amerikkalaiset jalkapallot valmistetaan lehmän nahasta tai kumista.

title: Jalkapallon säännöt

text: Kun pallo ylittää päätyrajan, niin että palloon on koskenut viimeisenä hyökkäävän joukkueen pelaaja, tuomitaan tällöin puolustavalle joukkueelle maalipotku. Maalipotkusta on hyväksyttävää tehdä maali. Maalipotku tulee antaa omalta maalialueelta ja vastapelaajien täytyy olla rangaistusalueen ulkopuolella. Potku on potkaistava suoraan rangaistusalueen ulkopuolelle, jos näin ei tapahdu, niin potku uusitaan. Potkaisija ei saa koskea palloon ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen ennen häntä. Muutoin vastajoukkueelle tuomitaan epäsuora vapaapotku ellei koskettaminen ole tapahtunut kädellä, jolloin tuomitaan suora vapaapotku.

title: Lentopotkun potkaisija

text: Lentopotkun potkaisija (, lyh."P") on pelipaikka amerikkalaisessa jalkapallossa. Hän on erikoisjoukkuepelaaja, jonka tehtävänä on potkaista pallo lentopotkulla () vastustajalle ja tehdä näin heidän kenttäasemansa mahdollisimman huonoksi. Lentopotkaisijaa käytetään yleensä oman hyökkäysvuoron neljännellä yrityksellä, kun ei haluta vastustajan saavan palloa hyvistä kenttäasemista, mikäli neljännellä yrityksellä ei uutta yrityssarjaa saataisikaan.

title: Cuju

text: Cuju (usein myös Tsu chu) on Kiinasta lähtöisin oleva peli, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä jalkapallon esimuodoista. Peli kehitettiin 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua ja sitä pelattiin myös Korean niemimaalla, Japanissa ja Vietnamissa. Cujussa tavoitteena oli potkaista pallo yli kymmenen metrin korkeudessa olleen verkon läpi. Verkossa olleen reiän halkaisija oli vain 30-40 senttimetriä, joten pallon potkaiseminen sen läpi oli erittäin hankalaa. Pelistä oli myös muunnelmia, joista yksi oli "gladiaattorityyli", jossa yksi pelaaja yritti pitää palloa ilmassa ja tehdä maalin samalla kun kolme tai neljä muuta pelaajaa yrittivät saada pallon häneltä pois.

title: Golfpallo

text: Golfpallot ovat muuttuneet useasti historiansa aikana. Aina 1600-luvulle asti käytettiin puupalloja ja 1700-luvulla höyhenpalloja. Pallojen materiaalina alettiin 1850-luvulla käyttää guttaperkkaa. Pelaajat huomasivat nopeasti, että pinnaltaan rosoisemmat guttaperkkapallot lensivät pidemmälle kuin sileät, joten palloista alettiin tehdä rosoisia. Nykyaikaisella kolotulla pallolla on vain noin puolet sileän pallon ilmanvastuksesta, mikä saa sen lentämään paljon pidemmälle. Kolot synnyttävät ohuen turbulenssikerroksen, joka pitää ilman kiinni pallossa. Sen seurauksena peräaallon leveys pienenee ja paine-erot ympäri palloa tasoittuvat. Lisäksi kolot voimistavat alakierteisen pallon synnyttämää nostetta.

title: Poolo

text:
Ulkona nurmikentällä pelattavassa poolossa pallo on valkoinen ja se on valmistettu joko muovista tai maalatusta puusta. Pallon läpimitta on 3–3½ tuumaa (7,6–8,9 cm) ja paino on 3½–4½ unssia (99–128 g). Sisähallissa ja lumella pelattavassa talvipoolossa pallon läpimitta on noin 4½ tuumaa (11,4 cm) ja paino 170–182 grammaa. Ulkonäöltään pallo muistuttaa pienikokoista jalkapalloa, ja kirkasvärisen pallon yleisimmät värit ovat oranssi ja punainen. Maissa, joissa nurmikenttien rakentaminen ja ylläpito ei ilmasto-olosuhteista johtuen ole mahdollista, pelataan ulkona pintarakenteeltaan erityisen tasaisella hiekkakentällä hieman nurmikentällä käytettävää palloa suuremmalla pallolla. Joka sään kentällä eli tavanomaisemmalla joko seinärakenteilla reunustetulla tai muutoin rajatulla hiekkakentällä käytetään yleensä sisähalli- ja talvipoolopalloa.
Poolourheilun kehittymisen ja lajivalikoiman monipuolistumisen myötä käyttöön on otettu myös hieman kevyemmästä materiaalista valmistettu, kooltaan sisähalli- ja talvipoolopalloa muistuttava tekniikkapallo. Usein poolon aloittaminen on sekä helpompaa että miellyttävämpää tekniikkapallolla, ja toisaalta omaa mailatekniikkaa on helpompi hioa hevosen selässä käytettäessä satunnaisesti tekniikkapalloa, jolloin lyöntiin tarvitaan vähemmän voimaa kuin muita palloja käytettäessä. Lisäksi tekniikkapalloa pidetään erityisen turvallisena sekä pelaajien että hevosten kannalta.

title: Amerikkalaisen jalkapallon pelipaikat

text: Nimensä mukaisesti amerikkalaisessa jalkapallossa myös potkaistaan palloa. Näihin potkutilanteisiin ja useihin erikoistilanteisiin tarvitaan erikoismiehiä. Erikoispelit ovat amerikkalaisen jalkapallon ehkä rajuin osa-alue. Erikoistilanteissa pallo vaihtaa usein aloituspaikkaa ja haltijaa, ja erikoistilanteissa on aina mahdollisuus voittaa lisää kenttäalaa tai tehdä pisteitä. Näissä tilanteissa yhden pelaajan taitotaso korostuu esimerkkinä vaikka potkaisija tai palauttaja. Pelkästään ottelun aloittaminen on erikoispeli, koska ottelun ensimmäinen peli on aina potkupeli (poisluettuna lasten/nuorten pelit pienimmillä joukkueilla). On laskettu, että pelistä on keskimäärin 1/5 erikoispelejä. Lisäksi joka 5. yritys (ottelussa 120 yritystä, joista 24 erikoispeliä) on erikoispeli.

title: Gaelilainen jalkapallo

text: Gaelilaisen jalkapallon pallo ei muistuta rugbyn eikä amerikkalaisen jalkapallon pelivälineitä, vaan pelissä käytetään normaalia pyöreää jalkapalloa. Ainoa ero on, että gaelilaisen jalkapallon pallo on usein kuvioinniltaan lentopallon kaltainen. Palloa voi kantaa kädessä neljän askelen verran, sen jälkeen sitä täytyy pompauttaa maassa tai potkaista ja napata takaisin käteen. Palloa on siis lupa sekä potkia että lyödä kädellä tai nyrkillä.

title: Animaatio

text: Pala-animaatiossa hahmot muodostetaan paperista tai sen kaltaisesta materiaalista irti leikatuista paloista, joita liikutellaan kuvauspöydällä ja kuvataan ylhäältäpäin. Pala-animaatio on suhteellisen nopeaa ja halpaa tehdä.

title: Jalkapallo

text: Tyypillisesti peliväline pyritään saamaan vastustajan maaliin rakentamalla tilanteita, joissa on mahdollista ohittaa maalivahti. Tavallisesti jalkapalloa joko kuljetetaan potkimalla sitä eteenpäin tai joukkuetovereille syöttämällä joko maata pitkin tai ilmassa. Maalit tehdään tavallisesti potkaisemalla pallo kohti maalia siten, että maalivahti ei kykene sitä torjumaan. Pelaajat tavallisesti pyrkivät ottamaan pallon oman joukkueensa haltuun syötönkatkoilla, pallonriistoilla ja taklaamalla palloa kuljettavaa pelaajaa sekä sijoittumalla siten, että vastapuolen pelaajien on vaikea syöttää palloa tai laukaista.

title: Golf

title: Australialainen jalkapallo

text: Australialaisessa jalkapallossa vartalokontaktin määrä on suurempi kuin jalkapallossa, mutta vähäisempi kuin rugbyssä ja amerikkalaisessa jalkapallossa. Taklaaminen voi tapahtua lonkalla, olkapäällä, rinnalla tai käsillä, kunhan pallo on korkeintaan viiden metrin etäisyydellä. Taklaaminen on kiellettyä olkapäiden yläpuolelle, polvien alapuolelle ja selkään. Sääntöjen vastaisesta taklauksesta seuraa vapaapotku, kuten myös jos tuomari katsoo pelaajan pitäneen palloa liian pitkään hallussaan tai juosseen pallon kanssa liian pitkän matkan ponnauttamatta sitä kentän pinnasta.[3]

title: Amerikkalainen jalkapallo

text: Amerikkalaisessa jalkapallossa on lukuisia eri pelipaikkoja ja rooleja. Tärkeimmät erot ovat hyökkäys- ja puolustuspelaajien välillä. Sekä hyökkäyksessä että puolustuksessa on lukuisia eri rooleja eri pelaajille. Hyökkäyksen "aivot" on pelinrakentaja (QB) joka vastaanottaa aloitussyötön hyökkäyksen linjan keskimmäiseltä mieheltä eli sentteriltä (C) ja käynnistää pelin. Pelinrakentaja voi joko antaa pallon keskushyökkääjälle (HB/FB), joka etenee palloa kantamalla. Pelinrakentaja voi myös heittää pallon laitahyökkääjille (WR) tai sisemmille laitahyökkääjille (TE). Pelinrakentajalle vaihtoehtona voi olla oma juoksu pallon kanssa. Hyökkäyksen linja koostuu viidestä pelaajasta. Näiden pelaajien tehtävä on avata puolustukseen juoksuväylä keskushyökkääjälle tai tehdä heittopeleissä suojausta pelinrakentajalle. Eri hyökkäysmuodostelmissa eri pelaajien käyttö vaihtelee runsaasti, ja jopa kahdella saman pelipaikan pelaajalla rooli voi olla erilainen.

title: Jalkapallo

text: Sääntö numero 2 määrää, että pallo on pyöreä, tehty sopivasta materiaalista, ilmalla täytetty, sen ympärysmitta on 68–70 cm, massa 410–450 g (kuivana) ja paine 0,6–1,1 ilmakehää.[52] Normaalipallokokoa kuvataan numerolla 5. Lasten peleissä käytetään pienempiä kokoja 4 ja 3.

title: Buckminster Fuller

text: Fuller tutki, miten pallon muotoa voidaan lähestyä tasojen avulla. Hän kehitti viisi- ja kuusikulmioista muodostuvan lähes pallonmuotoisen mallin, jonka mukaan tehdään nykyiset jalkapallot.

title: Jalkapallon säännöt

text: Kulmapotku tuomitaan, kun pallo on ylittänyt päätyrajan, niin että pallo on koskettanut viimeiseksi puolustavan joukkueen pelaajaa. Kulmapotkusta on hyväksyttävää tehdä maali. Kulmapotku tapahtuu kulmapotkualueelta, kentän kulmasta. Vastapelaajien tulee olla 9,15 metrin päässä kulma-alueesta. Potkaisija ei saa koskea palloon ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen. Muuten siitä seuraa vastajoukkueelle epäsuora vapaapotku.

title: Mario Strikers: Charged Football

text: Mario Strikers: Charged Football (myös lyhyemmin Mario Strikers Charged) on Next Level Gamesin kehittämä ja Nintendon julkaisema jalkapalloaiheinen urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Wiille. Peli eroaa tavallisesta jalkapallosta monella tavalla: oikean jalkapallon säännöt on unohdettu, joukkueilla on maalivahdin lisäksi 4 kenttäpelaajaa, ottelun pituus on 1 – 5 minuuttia, pallo on metallinen ja pelaajat voivat tehdä superlaukauksia sekä riistää pallon muista Mario-peleistä tutuilla esineillä. Peli on Mario Smash Footballin jatko-osa.

title: Jalkapallon säännöt

text: Pelivälineen eli jalkapallon täytyy olla pyöreä, tehtynä sopivasta materiaalista (nahka), ympärysmitaltaan 68–70 cm, massaltaan 410–450 g ottelun alussa sekä sen ilmanpaineen on oltava 0,6–1,1 baria merenpinnassa. Erotuomari tarkastaa pallon ennen ottelua. Palloa ei saa vaihtaa kesken pelin ilman erotuomarin lupaa.