query: Milloin Ruotsi menetti Kultarannikon hallinnan?

title: Ruotsin siirtomaat

text: Ruotsi valvoi tilapäisesti useita Kultarannikon asutuksia. Alue on nykyisen Ghanan rannikkoa. Tämän siirtomaan historia alkoi 22. huhtikuuta 1650, mutta Ruotsi menetti alueen hallinnan jo 20. huhtikuuta 1663, kun sekä Fort Carlsborg että alueen hallinnollinen pääpaikka Fort Christiansborg joutuivat Tanskan hallintaan.

title: Tanskan Kultarannikko

text: Tanskan Kultarannikko () tai Tanskan Guinea () tarkoittaa siirtomaita, joita Tanska-Norja hallitsi Afrikassa osana Kultarannikkoa. Tanskan Kultarannikko oli olemassa vuodesta 1658 vuoteen 1850.

title: Ruotsin Kultarannikko

text: Ruotsin Kultarannikko () oli Ruotsin siirtomaa, joka perustettiin vuonna 1650 Henrik Carloffin toimesta Guineanlahdelle nykyisen Ghanan alueelle. Se kesti huhtikuuhun 1663 asti, jolloin Tanska otti haltuunsa koko Ruotsin Kultarannikon ja liitti sen Tanskan Kultarannikkoon.

title: Kultarannikko (alue)

text: Kultarannikko, Orjarannikko, Pippurirannikko sekä Norsunluurannikko nimettiin kaikki siellä sijaitsevien suurimpien tuontitavaroiden mukaan. Kultarannikko sijaitsi Norsunluunrannikosta itään ja Orjarannikosta länteen.

title: Ruotsin Kultarannikko

text: 9. toukokuuta 1664 alue vallattiin jälleen, tällä kertaa Robert Holmesin toimesta, joka liitti alueen Brittiläisen Kultarannikon siirtomaahan.

title: Ghanan kirjastovirasto

text: Ghanan kirjastoviraston historian alku voidaan ajoittaa vuoteen 1946, jolloin Accran anglikaaninen piispa, edesmennyt John Orfeur Aglionby lahjoitti tuhat puntaa kirjastopalvelun käynnistämiseksi silloisen Kultarannikon alueella. Aglionbyn kirjastokomitea työskenteli yhteistyössä British Councilin kanssa kirjaston kehittämiseksi Kultarannikolle. Komitean työ johti joulukuussa 1949 annettuun Kultarannikon kirjastoasetukseen, joka astui voimaan vuoden 1950 alusta ja jolloin Kultarannikon kirjastoneuvosto ("Gold Coast Library Board") perustettiin. British Council antoi sittemmin kirjastonhoitaja Miss E. J. A. Evansin ja 27 000 volyymin kirjakokoelmansa julkisen kirjastopalvelun aloittamiseksi. Vuonna annetulla lailla 1970 perustettiin virallisesti "Ghana Library Board" (GLB), jonka tehtäväksi määriteltiin perustaa, varustaa, hallita ja ylläpitää maan kirjastoja. Ghana Library Board on sittemmin uudelleennimetty Ghanan kirjastovirastoksi ("Ghana Library Authority").

title: Pommeri

text: Alueesta kiisteltiin edelleen ja Pommerista muodostui Ruotsille eurooppalaisen valtapolitiikan sillanpääasema. Puolan sotaa (1655-1657) varten Pommeriin tuotiin muonitettavaksi 26 000 sotilasta. Pommeriin varustetut joukot osallistuivat myös 1666 Bremenin sotaan. Jatkuvasti sotaan valmistautunut Pommerin sotajoukko koki tappion lopulta Skoonen sodassa vuonna 1678. Huolimatta Ruotsin tappiosta, onnistui sen liitolainen Ranska neuvottelemaan alueet takaisin ruotsalaishallintaan Lundin rauhassa 1679. Suuren Pohjan sodan loppuvaiheissa 1720 Ruotsi menetti suuren osan Pommerin eteläisistä alueistaan Brandenburgille eli Preussille. Ruotsille jäi vain Etu-Pommerin pohjoisosa ja se yrittikin menestyksettä saada alueitaan takaisin Pommerin sodassa 1757–1762, joka oli Ruotsin osanotto seitsenvuotiseen sotaan. Suurin osa Pommeria pysyi tiukasti Preussin hallinnassa.

title: Preussin Kultarannikko

text:
Toukokuussa 1682 vasta perustettu Brandenburgisch-Afrikanische Compagnie -kauppakomppania perusti pienen siirtomaan Länsi-Afrikkaan, käsittäen kaksi siirtokuntaa Kultarannikolla Guineanlahdella, nykyisen Ghanan Cape Three Pointsin ympärillä:
15. tammikuuta 1701 pieni siirtomaa nimettiin Preussin Kultarannikoksi, yhdessä Preussin kuningaskunnan perustamisen kanssa, joka tapahtui virallisesti kolme päivää myöhemmin kun Fredrik I, Brandenburgin vaaliruhtinas ja Preussin suurherttua, kruunasi itsensä Preussin kuninkaaksi.

title: Ähtäri

text: Epävakautta aiheutti myös jatkuva sotiminen. Suurvalta Ruotsi hyökkäsi milloin Saksaan, milloin Baltiaan. Kolmikymmenvuotinen sota käytiin 1618–1648. Suuressa Pohjan sodassa, Ruotsin suurvalta-asema romahti.[8]

title: Alankomaiden Kultarannikko

text: Alankomaiden Kultarannikko tai Alankomaiden Guinea, virallisesti Alankomaiden alusmaat Guinean rannikolla (), oli Alankomaiden siirtomaa nykyisen Ghanan alueella. Se oli olemassa vuosina 1598–1872. Siirtomaasta tuli Alankomaiden tärkein siirtomaa Länsi-Afrikassa sen jälkeen, kun Portugali oli vallannut Castelo de São Jorge da Mina -linnoituksen vuonna 1637. Siirtomaa tosin joutui sekasortoon 1800-luvun alussa orjuuden lakkauttamisen jälkeen. 6. huhtikuuta 1872 Alankomaiden Kultarannikko luovutettiin juhlallisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

title: Suuri Pohjan sota

text: Ruotsi solmi Tukholman rauhat vuosina 1719 ja 1720 Hannoverin, Preussin, Tanskan ja Puolan kanssa. Ruotsi menetti Saksan alueensa Hannoverille ja Preussille Länsi-Pommeria lukuun ottamatta, Tanskalle se joutui maksamaan sotakorvauksia ja luopumaan tullivapaudesta Juutinraumassa. Venäjän kanssa tehtiin lopulta vuonna 1721 Uudenkaupungin rauha, Ruotsi menetti Inkerin, Viron, Liivinmaan, Käkisalmen läänin ja muuta Karjalaa miltei Suomen nykyistä itärajaa myöten.

title: Puolan historia

text: Puolan suurvalta-asema mureni 1600-luvun puolivälissä kasakkahetmanni Bohdan H’melnytskyin kapinasta seuranneen Ukrainan irtautumisen ja Pohjan sotaan liittyneen ruotsalaismiehityksen takia, ja maa jäi naapuriensa armoille. Puolan valtaistuimelle asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä.[10]

title: Ruotsi

text: 1700-luvulla Ruotsi kuitenkin menetti suurvalta-asemansa. Venäjästä tuli uusi pohjolan suurvalta, kun se kukisti Ruotsin suuressa Pohjan sodassa yhdessä Tanskan ja Saksi-Puolan kanssa. Ruotsi menetti suuren osan edellisellä vuosisadalla valtaamistaan alueista.[22] Vuonna 1808 alkaneessa Suomen sodassa Venäjä valtasi Ruotsilta Suomen, joka liitettiin Venäjään 17. syyskuuta 1809 Haminan rauhassa. Vuonna 1814 Ruotsin kruunu sai Napoleonin sotien jälkiseurauksena Norjan Tanskalta, mutta maita yhdisti poliittisesti vain yhteinen hallitsija.[22]

title: Ruotsi

text: Norja irtaantui Ruotsin kruunun hallinnasta vuonna 1905. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ruotsi oli puolueeton, vaikka ympärysvallat toisinaan boikotoivat maata Saksan keisarikunnan kanssa tapahtuneen vilkkaan kaupankäynnin takia. Myös toisessa maailmansodassa Ruotsi oli puolueeton.[22] Sodan alkupuolella Ruotsi kävi vilkasta kauppaa Saksan kanssa ja myönsi saksalaisille joukoille kauttakulkuoikeuden. Ruotsi oli virallisesti puolueeton myös kylmässä sodassa, mutta todellisuudessa läheisessä yhteistyössä länsivaltojen kanssa.[24]

title: Portugalin Kultarannikko

text: Portugalin Kultarannikko oli Portugalin siirtomaa Länsi-Afrikan Kultarannikolla (nykyisen Ghanan alueella) Guineanlahdella. Siirtomaa oli olemassa vuosien 1482 ja 1642 välillä.

title: Kultarannikko (alue)

text: Kultarannikko oli seuraavien valtioiden siirtomaana:Kultarannikko tuli ensin Portugalin siirtomaaksi vuonna 1482, jolloin aluetta kutsuttiin Portugalin Kultarannikoksi. Vuonna 1642 samainen alue tuli osaksi Alankomaiden Kultarannikkoa, joka oli ollut Alankomaiden siirtomaana vuodesta 1598. Alankomaalaiset pysyivät alueella vuoteen 1871, kunnes Brittiläinen Kultarannikko otti haltuunsa heidän siirtokuntansa.

title: Fredrik I (Ruotsi)

text: Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721 Ruotsi menetti Liivinmaan, Viron sekä Viipurin ja Käkisalmen läänit. Uudenkaupungin rauhan myötä Fredrik menetti suuren osan suosiostaan, josta hän nautti tullessaan kuninkaaksi, mikä johti lopulta kuninkaan vallan merkittävään rajoittamiseen.

title: Taka-Pommeri

text: Kolmikymmenvuotisen sodan seurauksena osa Taka-Pommerin alueesta siirtyi Ruotsille, mutta Ruotsi menetti sen 21. tammikuuta 1720 Tukholman rauhassa, jolloin Ruotsin hallintaan jäi vielä 700 km² muita alueita nimellä Ruotsin Pommeri.

title: Ruotsin historia

text: Eri vaiheissa 1600- ja 1700-luvuilla Ruotsi valloitti myös muutamia siirtomaita, joista huomattavimpia olivat Uusi Ruotsi nykyisen Delawaren alueella Pohjois-Amerikassa sekä Kultarannikko nykyisen Ghanan alueella Afrikassa. Kaikki nämä Ruotsi kuitenkin menetti muille siirtomaavalloille lyhyen ajan kuluessa.

title: Puola

text: 1600-luvun puolivälissä Puola menetti asemansa, ja maahan asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä. Vuosina 1733–1735 käytiin Puolan perimyssota. Maan sisäinen hajanaisuus ja keskusvallan heikkous johtivat 1700-luvun lopulla Puolan jakoihin, joissa Venäjä, Preussi ja Itävalta jakoivat maan keskenään kolmessa vaiheessa vuosina 1772, 1793 ja 1795.

title: Ruotsin Pommeri

text: 1700-luvun kuluessa Ruotsi menetti vähitellen hallinnassaan olleita alueita. Ruotsin Pommeri siirtyi Kielin rauhassa vuonna 1814 Tanskan hallintaan. Vuotta myöhemmin Wienin kongressissa se liitettiin Preussiin.

title: Tanskan Kultarannikko

text: Norjan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1814 Tanskan viisi Kultarannikon aluetta myytiin Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolloin niistä muodostui Brittiläinen Kultarannikko.

title: Ruotsin jalkapallomaajoukkue

text: Karsinnoissa maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1966 Ruotsi pelasi lohkossa 2. Ruotsi aloitti karsinnat tasapelillä Länsi-Saksaa vastaan ja jatkoi 3–0 voitolla Kyprosta vastaan. Vain lohkon voittaja selviytyi lopputurnaukseen ja Ruotsi menetti mahdollisuutensa häviämällä viimeisessä pelissä Länsi-Saksalle.

title: Puolan sota

text: Wolmar Farensbach hallitsi Dünamünden linnaa Väinäjoen suulla Puolan alaisuudessa. 1616 hän riitautui puolalaisten kanssa ja lupasi siirtyä Ruotsin puolelle. Ruotsi otti haltuunsa Pärnun, Dünamünden ja muutamia pienempiä linnoja, mutta pienen liettualaisen armeijan saapuessa Farensbach vaihtoi taas puolta. Ruotsi menetti muut linnat, mutta Pärnu jäi sen hallintaan. Aselepo solmittiin kahdeksi vuodeksi marraskuussa 1618.

title: Kultarannikko (alue)

text: Kultarannikko-termin aikaisimmat maininnat viittaavat kirjaimellisesti alueen rannikkoon eivätkä juurikaan sen sisäosiin. Vasta 1800-luvulla Kultarannikko kuvasi rannikon lisäksi myös suurempaa aluetta.

title: Natsi-Saksa

text: Saksaan kuuluivat Weimarin tasavallalle Versailles’n rauhansopimuksen jälkeen jääneet alueet. Verrattuna Saksan keisarikuntaan Weimarin tasavalta menetti siirtomaansa, jotka siirrettiin Kansainliitolle, joka puolestaan myönsi niiden hallinnan ympärysvalloille. Aasiassa puolestaan Saksan toimilupa-alueet Kiinassa peri Japani, joka oli liittynyt tätä tarkoitusta varten ensimmäiseen maailmansotaan. Versailles’n rauhassa Saksa menetti Elsass-Lothringenin alueen Ranskalle. Reininmaalla oli Saksalla demilitarisoimisvelvoite, minkä Adolf Hitler rikkoi 1936 miehittämällä alueen. Tärkein menetetty alue oli kuitenkin niin sanottu Puolan käytävä, joka takasi Puolalle yhteyden merelle mutta eristi Itä-Preussin Saksan eksklaaviksi. Näiden alueiden lisäksi Saksa menetti Saarlandin Kansainliiton hallintaan, Memelin alueen Liettualle, Eupen-Malmedyn Belgialle ja alueita Tanskalle Etelä-Jyllannista.

title: Tanskan Kultarannikko

text: Vuonna 1750 Tanskan Kultarannikosta tehtiin Tanskan kruununsiirtomaa. Vuosina 1782–1785 siirtomaa oli Britannian valtaamana. 30. maaliskuuta 1850 kaikki Tanskan Kultarannikon asutukset myytiin Britannialle ja liitettiin Brittiläiseen Kultarannikkoon.

title: Ruotsin Kultarannikko

text: Tämä oli yksi syistä, jonka takia kuningas Kaarle X Kustaa päätti aloittaa sodan Tanskan kanssa. Kööpenhaminan rauhan jälkeen vuonna 1660 Cabo Corson linnake sovittiin palautettavaksi Ruotsin hallintaan. Tämän jälkeen tosin paljastui, että Carloffin liikekumppani Samuel Schmidt oli jo myynyt siirtomaan huhtikuussa 1659 Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanialle ja oli kadonnut kullan kanssa Angolaan.

title: Preussin Kultarannikko

text: Preussin Kultarannikko, joka tunnettiin ensiksi nimeltä Brandenburgin Kultarannikko, oli siirtomaa, joka oli osa Kultarannikon aluetta. Brandenburgin siirtomaa oli olemassa vuodesta 1682 vuoteen 1721, jolloin kuningas Fredrik Vilhelm I myi sen 7 200 dukaatista Alankomaiden tasavallalle.

title: Kultarannikko (alue)

text: Oli myös Brandenburgin Kultarannikko, joka perustettiin siirtomaana alueelle vuonna 1682. Tästä alueesta tuli myöhemmin Preussin Kultarannikko, joka myytiin vuonna 1721 Alankomaille. Myös Ruotsilla oli asutuksia Kultarannikolla; Ruotsin Kultarannikko perustettiin vuonna 1650, mutta Tanska-Norja otti sen haltuunsa vuonna 1663 ja liitti sen osaksi Tanskan Kultarannikkoa. Tanskalaiset olivat olleet Kultarannikolla vuodesta 1658. Vuonna 1850 kaikista näistä siirtokunnista tuli osa Brittiläistä Kultarannikkoa.


query: Milloin Mirage Studios on perustettu?

title: Mirage Studios

text: Mirage Studios on yhdysvaltalainen sarjakuvayhtiö, jonka perustivat Kevin Eastman ja Peter Laird vuonna 1983. Se sijaitsee Northamptonissa, Massachusettsissa. Sen tunnetuimpia hahmoja ovat Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat.

title: Michelangelo (sarjakuvahahmo)

text: Michelangelo on alun perin Mirage Studiosin ja nykyisin IDW:n sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa.

title: Kevin Eastman

text: Menestyksen myötä sarjakuvaa julkaistiin aina vuoteen 1993 saakka, jonka jälkeen se kärsi alhaisista myynneistä. Lopulta Image Comics tarjoutui pelastamaan sarjan ja kustansi sarjakuvaa vuosina 1996–1999. Eastman teki vielä vuonna 1994 Casey Jonesista kaksi numeroa kestäneen minisarjakuvan Miragelle. Kaksi vuotta myöhemmin hän teki yhdessä Simon Bisleyn kanssa ja Image Comicsin kustantamana neliosaisen Bodycount -sarjakuvan, joka jäi myös Eastmanin viimeiseksi Turtles sarjakuvaksi. Hän oli myös vuosina 1997–1998 esitetyn Ninja Turtles: The Next Mutation televisiosarjan tuotannossa mukana, kun Laird piti taukoa.[3] Sittemmin Eastman ei niinkään välittänyt Turtlesien tekemisestä vaan keskittyi enemmän omistamaansa Heavy Metal -sarjakuvaan. Hänellä oli vuoden 2000 vaihteessa työn alla Heavy Metal 2000 animaatioelokuva ja asuessaan Los Angelesissa Eastman päätti myydä suurimman osan omistuksestaan Mirage-yhtiölle 1. kesäkuuta 2000.[4] Vuosia myöhemmin hän myi lopulta kaikki omistusoikeutensa Mirage Studiosille ja Peter Lairdille 1. maaliskuuta 2008. Sittemmin Eastman on ollut tyytyväinen kuinka Turtlesit ovat palanneet takaisin sarjakuvaksi ja television, sekä elokuvien pariin.

title: Yövalvoja

text: Yövalvoja () on nimi kahdelle eri sankarille Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyville sankareille. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 2007 "TMNT Movie Prequel" -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa. Hahmoista tunnetumpi on Raphael, joka esiintyi hahmon roolissa vuoden 2007 elokuvassa.

title: Mirage Studios

text: 1. kesäkuuta 2000 Laird ja Mirage Studios ostivat Eastmanin omistusoikeudet Turtleseihin, lukuun ottamatta taloudellisesti saatuja tuloja. Laird uskoi Eastmanin kyllästyneen ja haluten näin kokea uusia haasteita. Vuosia myöhemmin 1. maaliskuuta 2008 Laird ja Mirage ostivat hänen loput omistusoikeudet. Siitä huolimatta Eastman on seurannut luomuksensa uusia tuotoksia.

title: Komentaja Mozar

text: Komentaja Mozar () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä Turtlesien vihollinen. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1985 "Fugitoid" -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa. Komentaja Mozar on Triceratonin tasavallan sotaväen komentajana.

title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Varkaiden kuningas () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä velho. Kevin Eastmanin, Peter Lairdin ja Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1987 "Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden kolmannessa numerossa.

title: Jim Lawson

text: Lawson on työskennellyt Mirage Studiosille vuodesta 1986 lähtien ja loi muun muassa Rottakuninkaan hahmon Turtles sarjakuviin. Hän on luonut useita minisarjakuvia Miragelle muun muassa "Bade Biker & Orson Amuck", jota julkaistiin vuosina 1986–1987.

title: Usagi Yojimbo

text: Ensimmäisiä Usagi Yojimbon tarinoita julkaistiin Thoughts and Images kustantamana vuosina 1984-1985. Sittemmin sarjakuvan ensimmäistä osaa julkaistiin Fantagraphics Booksin kustantamana vuosina 1987–1993 38 numeron verran. Hahmo vieraili samaan aikaan muissakin kustantamoiden sarjakuvissa, kuten Mirage Studiosin Turtleseissa. Sittemmin Usagi Yojimbo sarjakuva sai jatkoa, kun Miragen Peter Laird pyysi Sakaita tekemään sarjakuvaansa Miragen kustantamana. Usagi Yojimbo sarjakuva sai näin toisen osansa vuonna 1993 ja kesti aina vuoteen 1995 asti. Sarjakuva kesti kuusitoista numeroa. Myöhemmin Dark Horse Comics on kustantanut Usagi Yojimbo sarjakuvan kolmatta osaa vuodesta 1996 lähtien. Hahmo on seikkaillut samaan aikaan muidenkin kustantamoiden sarjakuvissa yksittäisinä tarinoina.

title: Mirage Studios

text: 21. lokakuuta 2009 Peter Laird ilmoitti myyneensä Viacomin omistuksessa olevalle Nickelodeonille kaikki omistusoikeutensa Turtleseihin.[1] Mirage saisi kuitenkin myynnistä huolimatta julkaista 18 numeroa vuodessa.

title: Utromit

text: Utromit () on IDW-kustantamon sarjakuvissa esiintyviä avaruusolentoja. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luomat olennot esiintyivät ensimmäisen kerran vuonna 1985 Mirage Studiosin kustantamassa "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden neljännessä numerossa.

title: Teenage Mutant Ninja Turtles (sarjakuvalehti)

text: Mirage Studios julkaisi toisen osan alkuperäisestä sarjakuvasta lokakuussa 1993, jonka käsikirjoitti ja piirsi Jim Lawson. Tällä kertaa värillisenä sarjakuvana se kesti 13 numeroa ennen lopettamista huonon myynnin ja Turtlesien suosion laskun myötä.

title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray, oikealta nimeltään Ray Fillet on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari. Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1989 Archie Comicsin kustantamassa "Teenage Mutant Ninja Turtles Adventures" -sarjakuvalehden numerossa 5. Miragen sarjakuvissa Man Ray esiintyi ensi kerran vuonna 2009 "Tales of the TMNT" sarjakuvalehden numerossa 58.

title: Nahkapää

text: Nahkapää () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä humanoidi alligaattori. Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1988 "Tales of the TMNT" -sarjakuvalehden numerossa 6.

title: Zeromayo Studios

text: Zeromayo on Mirage Studiosin perustajan Peter Laird ja yhtiössä työskentelleen Jim Lawsonin perustama sarjakuvayhtiö. Turtlesien sarjakuvan kokiessa taantuman vuonna 1995, Laird päätti yhdessä Kevin Eastmanin kanssa lopettaa Turtlesien tekemisen ja keskittyä muuhun. Image Comics päätti kuitenkin tarjoutua jatkamaan Turtlesien sarjakuvan tekemistä. Samalla Laird päätti yhdessä Lawsonin kanssa luoda uusia sarjakuvia ja perustivat uuden yhtiön Zeromayo Studios. Ensimmäinen sarjakuva oli Planet Racers, joka kesti kolmen numeron verran. Laird vastasi sarjakuvan käsikirjoittamisesta ja Lawson kuvittamisesta. Toinen sarjakuva Paleo: Tales of the Late Cretaceous oli täysin Lawsonin tekemä, joka kesti 8 numeron verran.

title: Tales of Leonardo: Blind Sight

text: Tales of Leonardo: Blind Sight on vuonna 2006 ilmestynyt Mirage Studiosin julkaisema ja Jim Lawsonin tekemä 4-osainen sarjakuva, joka perustuu Turtlesista tuttuun sarjakuvahahmoon Leonardoon.

title: Leonardo (sarjakuvahahmo)

text: Leonardo on alun perin Mirage Studiosin ja nykyisin IDW:n sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 Teenage Mutant Ninja Turtles -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa.

title: Purppuralohikäärmeet

text: Purppuralohikäärmeet () on Mirage Studiosin kustantama kuvitteellinen katujengi, joka teki ensi esiintymisensä "Teenage Mutant Ninja Turtles" -lehden numerossa 1, vuonna 1984. Jengi oli ensimmäinen Turtlesien kohtaama vastus sarjakuvissa, jotka vaikuttavat New Yorkin itäpuoliskolla. Jäsenet tunnistaa parhaiten purppuralohikäärme tatuoinneista.

title: Michael Dooney

text: Dooney on työskennellyt Mirage Studiosille vuodesta 1986 lähtien, jolloin hänet palkattiin aluksi kansikuvien värittäjäksi. Samaan aikaan Dooney toimi kuvittajana First Comicsille. Miragelle hän loi sarjakuvat Gizmo ja Xenotech, sekä kirjoitti ja kuvitti 1980-luvun "Turtles – mutanttikilpikonnat" televisiosarjaan pohjautuvaa Teenage Mutant Ninja Turtles Adventures minisarjakuvaa, jonka kustansi Archie Comics.

title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat

text: Kuukautta myöhemmin kaksikko päätti nimetä Turtlesin sarjakuvia julkaisevan yhtiönsä Mirage Studios. Tuolloin heillä ei kuitenkaan ollut varsinaista studiota, jonka vuoksi he pitivät nimeä Mirage (suomeksi harha) sopivana nimityksenä. Lisäksi Lairdilla oli työkokemusta sanomalehdestä ja teki nelisivuisen niin sanotun mediakortin sarjakuvan päätarinasta ja kuvituksesta, jonka he lähettivät 180 televisio- ja radioasemalle. Tämä auttoi myös suuresti sarjakuvan mainostamisessa, sillä muun muassa useat paikalliset sanomalehdet kirjoittivat pitkän tarinan Mirage Studiosta ja heidän luomuksestaan Turtlesista. Myös PBS-radiokanava teki viiden minuutin ohjelman, jossa kerrottiin kaksijalkaisista kilpikonnista. Todellisen uutislevikkeen onnistui tekemään UPI, jonka tarina levisi koko Yhdysvalloissa useille eri sanomalehdille. Tämän myötä heidän sarjakuvansa sai suurta kiinnostusta ja kaikki 3000 kopiota myytiin hyvin nopeasti. Lokakuussa julkaistiin toinen numero, jonka kaikki 15000 kopiota myytiin myös hyvin nopeasti, sekä maaliskuussa 1985 julkaistun kolmannen numeron 35000 kopiota.

title: Louis Braunzel

text: Louis Braunzel on Mirage Studiosin kustantama sarjakuvahahmo, jonka loivat Kevin Eastman ja Peter Laird. Se teki ensi esiintymisensä "Teenage Mutant Ninja Turtles" lehden toisen osan kolmannessa numerossa, vuonna 1994.

title: Mirage Studios

text: Eastman ja Laird perustivat yhdessä Mirage Studiosin kesällä 1983, jonka jälkeen kaksikko loi tunnetuimman sarjakuvansa Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat. Turtlesin menestyksen myötä Eastman ja Laird palkkasivat pääryhmän sarjakuvapiirtäjiä auttaakseen heitä kasvussa olleen työmäärän vuoksi. Yhtiö palkkasi ensimmäisenä Eastmanin vanhan ystävän Steve Lavignen vuonna 1984 tekstaajaksi. Vuotta myöhemmin he palkkasivat Clevelandista kotoisin olevan Ryan Brownin auttamaan Eastmania ja Lairdia värittämisessä. Brownista tuli samalla ensimmäinen taiteilija, joka työskenteli pitkään Turtlesien parissa. Vuonna 1986 yhtiöön tuli kaksi uutta henkilöä, piirtäjä Jim Lawson Connecticutista ja kansikuvien värittäjä Michael Dooney New Jerseystä. Vuosia myöhemmin Mirage Studios palkkasi Eric Talbotin, joka oli myös Eastmanin vanha koulukaveri, sekä Brownin ystävä käsikirjoittaja Stephen Murphy ja Dan Berger tuli Ohiosta.

title: Peter Laird

text: Perustettuaan Eastmanin kanssa Mirage Studiosin kesällä 1983 kaksikko loi marraskuussa heidän tunnetuimman sarjakuvansa Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat. Sarjan hahmoista Laird on kertonut Donatellon olevan hänen suosikkihahmonsa.[2]

text: Teenage Mutant Ninja Turtles: The Manhattan Missions on Distinctive Softwaren kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu vuonna DOS:lle. Peliin oli otettu vaikutteita elokuvista Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat ja , sekä Mirage Studiosin sarjakuvista.

title: Donatello (sarjakuvahahmo)

text: Donatello on alun perin Mirage Studiosin ja nykyisin IDW:n sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa.

title: Karai

text: Karai on alun perin Mirage Studiosin ja nykyisin IDW:n sarjakuvissa esiintyvä hahmo. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1992 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden numerossa 50.

title: Tatsu

text: Tatsu on Turtles-universumissa esiintyvä kuvitteellinen superroisto. Mirage Studiosin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1990 "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat" -elokuvassa.

title: Dan Berger

text: Berger valmistui sarjakuvapiirtäjäksi Cleveland Institute of Artista ja päätyi myöhemmin töihin Mirage Studiosille 1980-luvun lopulla. Hän aloitti kuitenkin sarjakuvien tekemisen Archie Comicsille vuonna 1989, kun Mirage antoi luvan Archien julkaista 1980-luvun televisiosarjaan pohjautuvaa sarjakuvaa "Teenage Mutant Ninja Turtles Adventures". Berger muun muassa loi sarjakuvaan hahmon nimeltä Merdude. Hahmo sai myöhemmin oman 3-osaisen minisarjakuvan vuonna 1993. Sittemmin vuodesta 1992 Berger pääsi työskentelemään Miragen kustantaman Turtles-sarjakuvan parissa, kun hän käsikirjoitti, kuvitti ja väritti alkuperäisen sarjakuvan numeron 45. 2000-luvulla Berger on toiminut "Tales of the TMNT" sarjakuvan parissa kuvittajana ja käsikirjoittajana. Lisäksi hänellä oli oma kolme numeroa kestänyt "Gutwallow" sarjakuva, jonka julkaisi Digital Webbing vuosina 2002–2003.

title: Wild West C.O.W.-Boys of Moo Mesa (sarjakuva)

text: Ryan Brown työskenteli Mirage Studiosilla vuodesta 1985 lähtien alkuperäisten Turtlesien parissa. 1980-luvun lopulla hän siirtyi hetkeksi pois Miragen palkkalistoilta ja toimi lelujen suunnittelijana suurimman osan ajastaan. Vuonna 1990 Brown sai idean karjapaimen lehmästä, koska hänen isänsä oli suuri länkkäri ihailija. Hän pyysi Doug Brammeria käsikirjoittamaan toisen 3-osaisen minisarjakuvan, jota julkaisi Archie Comics samaan aikaan televisiosarjan kanssa.

text: Teenage Mutant Ninja Turtles on Mirage Studiosin kustantama sarjakuvalehti, jossa keskitytään Teini-ikäisten mutanttininjakilpikonnien seikkailuihin. Sarjakuvan julkaisemisen aloitti Mirage Studios toukokuussa 1984, jonka luojina olivat Kevin Eastman ja Peter Laird. Sarjakuvaan liittyen on tehty myös toinen samaan universumiin liittyvä sarjakuvasarja "Tales of the TMNT".


query: Mikä on Ryanairin liikenteessä tärkein solmukohta?

title: Ryanair

text: Ryanair liikennöi alkuvuonna 2016 seuraaviin maihin: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Itävalta, Latvia, Liettua, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi, Tšekki, Tanska, Viro ja Unkari. Tärkein solmukohta liikenteessä on Lontoon Stansted.

title: Lufthansa

text: Deutsche Lufthansa AG (yleiskielessä pelkkä Lufthansa) on saksalainen, maailman suurimpiin kuuluva lentoyhtiö. Yhtiön pääkonttori on Kölnissä ja päälentokenttä Frankfurtin lentoasema. Tärkeitä solmukohtia yhtiölle ovat myös Münchenin lentoasema ja Düsseldorfin lentoasema. Yhtiön ostettua Swiss-lentoyhtiön myös Zürichin lentoasemasta on tullut yhtiön liikenteen solmukohta.

title: Rosenheim

text: Rosenheim on Baijerissa, Etelä-Saksassa sijaitseva kaupunki. Kaupungin asukasluku on noin 60 000. Se on tärkeä liikenteen solmukohta Münchenin (noin 60 km), Itävallan Salzburgin (80 km) ja Innsbruckin (noin 110 km) sekä Italiaan vievän Brennersolan (170 km) välillä.

title: Leipzig

text: Vuonna 1839 avattiin Saksan ensimmäinen kaukoliikenteen rautatie, Leipzigin-Dresdenin rata. Leipzigista kehittyi vähitellen Keski-Saksan tärkein liikenteen solmukohta, mikä näkyi myös siten, että vuosina 1902–1915 Euroopan suurimpana päärautatieasemana ollut Milanon Stazione Centrale joutui luovuttamaan tittelin Leipzigin asemalle.

title: Sebha

text: Sebha on Fezzanin alueen keskus ja Lounais-Libyan liikenteen tärkein solmukohta, josta on yhteydet Tšadiin, Nigeriin ja Algeriaan. Kaupungissa on kansainvälinen lentokenttä.

title: Sandnessjøen

text: Sandnessjøen on merenpuoleisen Helgelandin liikenteen solmukohta ja palvelukeskus. Hurtigruten pysähtyy päivittäin ja kaupungista on bussi-, lautta- ja paikallisveneyhteyksiä ympäristöön. Taajamassa on sairaala, työvoimatoimisto, lukio, Helgelandin telehallinnon keskus ja yrityspuisto. Konepajatoiminta, laivanrakennus, kalastusteollisuus ja meijeri ovat tärkeitä elinkeinoalueita.

title: Nagpur

text: Nagpur () on kaupunki Maharashtran osavaltiossa Intiassa. Vuonna 2011 Nagpurissa asui 2 497 777 asukasta. Kaupunki sijaitsee lähellä Intian maantieteellistä keskipistettä. Nagpur on tärkeä teollisuuskeskus (puuvilla-, paperi-, kemian teollisuutta sekä koneenrakennusta) ja liikenteen solmukohta. Nagpur on hiljaittain palkittu Intian puhtaimpana kaupunkina.

title: Oulun liikenne

text: Oulu on Pohjois-Suomen suurin kaupunki ja myös tärkeä liikenteen solmukohta. Oulun kautta kulkee kolme valtatietä ja se on rautateiden risteysasema. Oulun lentoasema on matkustajamäärältään Suomen toiseksi vilkkain.

title: Qom

text: Koska Qom on liikenteen solmukohta se on myös tärkeä kauppakeskus. Kaupungissa on monenlaista teollisuutta. 1700- ja 1800-luvuilla kaupungissa toimi lasitehtaita ja alue oli tunnettu matoistaan. Qom on erityisen tunnettu silkistä tehdyistä matoista, jotka ripustetaan yleensä seinille lattian sijaan. Alueella on myös öljy- ja maakaasuesiintymiä, jotka tuovat lisätuloja. Esiintymät alueella eivät kuitenkaan ole kovin korkealuokkaisia. Merkittävä taloudellinen tekijä ovat kaupunkiin tulevat pyhiinvaeltajat ja opiskelijat.

title: Elizabeth (New Jersey)

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1664, ja se oli New Jerseyn ensimmäinen pääkaupunki. Nykyisin se on Pohjois-Amerikan itärannikon liikenteen tärkeä solmukohta, jonka kautta kulkee monia valtateitä. Newark Libertyn kansainvälinen lentokenttä on sen läheisyydessä. Kaupungissa on myös kaksi rautatieasemaa ja suuri satama sekä itärannikon pohjoisin öljynjalostamo Bayway.

title: Petite Ceinture

text: Myös tavaraliikennettä radalle on ehdotettu. Asiaa on pitänyt esillä kommunistien valtuustoryhmä, jonka mielestä tavaraliikenne olisi mahdollisuuksien mukaan siirrettävä raiteille saasteiden vähentämiseksi. Rata voisi mahdollisesti korvata osan kuorma-autoliikenteestä. Erityisesti Gare de Paris-Gobelins, joka on alueella toimivien tukkuliikkeiden vuoksi tärkeä liikenteen solmukohta ja logistiikkakeskus, on yhteydessä rataverkkoon ainoastaan Petite Ceinture -radan välityksellä.

title: Bruck an der Mur

text: Bruck an der Mur on tärkeä liikenteen solmukohta. Intercity-junat Wienistä sekä Villachiin että Graziin pysähtyvät rautatieasemalla.

title: Reno

text: 1900-luvun puolella Reno tuli kuuluisaksi Nevadan löyhän avioliittolainsäädännön takia, mikä mahdollisti monien julkisuudessa olleiden pariskuntien ottaa avioero Renossa. Mediassa Renoa kutsuttiin maan avioeropääkaupungiksi. Vuonna 1931 laillistettiin puolestaan uhkapelaaminen, jonka myötä kaupunkiin syntyi useita kasinoja ja turismiin liittyvää liiketoimintaa. Renosta on pikku hiljaa muodostunut myös tärkeä liikenteen solmukohta ja sen asukasluku on kasvanut viime aikoina nopeasti.

title: Pucallpa

text: Pucallpa on perulainen Amazon-joen ympäristössä sijaitseva satamakaupunki. Vuonna 2007 siellä asui 272 616 henkeä. Kaupunki perustettiin 13. lokakuuta 1888. Pucallpa on tärkeä liikenteen solmukohta sillä Limaan yhdistävä "Carretera central" päättyy Pucallpaan, josta sademetsäalueen kaupunkeihin kuten Iquitokseen tavarakuljetukset hoidetaan jokilaivoilla.

title: Visp

text: Visp on tärkeä liikenteen solmukohta, josta kuljetaan muun muassa Zermattiin ja Saas-Feehen sekä muihin retkeily- ja laskettelukohteisiin.

title: Saanich

text: Saanich on tärkeä liikenteen solmukohta, sillä Trans-Canada Highway ja Pat Bay Highway yhtyvät sen alueella ennen saapumistaan Victoriaan.

title: Finavia

text:
Halpalentoyhtiö Ryanair ilmoitti joulukuussa 2012 vähentävänsä lentojaan Tampereelta. Yhtiö lakkauttaa reitit Tampereelta Edinburghiin, Roomaan sekä Trapaniin ja vähentää vuoroja Bremenin ja Budapestin reiteillä. Syyksi Ryanair ilmoitti, että valtio on korottanut lentoliikenteen valvontamaksuja. Lakkautettujen reittien määrä on neljäsosa yhtiön kahdestatoista Suomen-reitistä. Yhtiön mukaan muutos ei johda henkilöstövähennyksiin, vaan matkustamohenkilökunta siirretään muille reiteille. Ryanair ilmoitti aiemmin syksyllä lopettavansa Turun reittien liikennöinnin. Ryanair kertoo Turun ja Tampereen vähentämisen syyksi Finavian toimet ja palauttaa liiketoiminnan ennalleen kunnes Finavia poistaa liikenteen korotetut valvontamaksut Finnairin kilpailijoiden osalta.
Finavian mukaan valvontamaksun suuruus lentoa kohden on noin 150 euroa ja että suomalaismaksut ovat kansainvälisesti vertaillen kilpailukykyiset. Yhtiö myös ilmoitti, että Suomesta on hyvät lentoyhteydet Aasiaan ja Eurooppaan.

title: Homel

text: Homel on tärkeä liikenteen solmukohta Ukrainan ja Venäjän rajojen läheisyydessä. Kaupungissa tai aivan sen välittömässä läheisyydessä risteää sekä keskeisiä valtateitä että junanratoja; kaupunki on Minskin ja Kiovan ratayhteyden puolivälissä ja Pietarista Kiovaan johtavalla radalla. Homelin rautatieasema kuuluu Valko-Venäjän keskeisimpiin asemiin. Paikalliset joukkoliikenneyhteydet ovat melko kattavia. Homelia ympäröivässä Homelin piirissä sijaitsee kansainvälinen lentokenttä ja Neuvostoliiton aikana rakennettu Pribytkin lentotukikohta. Suuret Venäjältä länteen jotavat maakaasun ja öljyn siirtoputket Homelin seudun kautta.

title: Rautatientori

text: Rautatientori on tärkeä liikenteen solmukohta, sillä sen länsireunalla on useiden Helsingin sisäisten ja Helsingistä Vantaalle lähtevien bussilinjojen päätepysäkki. Tori on myös antanut nimensä päärautatieaseman alla olevalle Rautatientorin metroasemalle. Rautatientorin ohitse Kaivokatua pitkin kulkevat raitiovaunulinjat 3, 5, 6, 7 ja 9.

title: Missouri

text: Missourin halki virtaavaa kaksi suurta vesiväylää, Mississippi osavaltion itärajalla ja Missouri, joka kiemurtelee koko osavaltion poikki. Niitä pitkin kuljetettiin varusteita länteen eteneville uudisraivaajille, joten Missourin maataloustuotteilla oli hyvät markkinat ja joenvarsikaupungit kukoistivat. Myöhemmin rautatiet ovat osittain korvanneet jokiliikenteen, mutta edelleen Missouri on tärkeä liikenteen solmukohta.

title: Aer Lingus

text: IAG teki vuonna 2015 tarjouksen kaikista Aer Linguksen osakkeista ja sai ostettua suurimman osan lentoyhtiöstä Irlannin valtiolta, Ryanairilta ja muilta sijoittajilta. IAG omistaa Aer Linguksesta 98,05 %. IAG:n tarkoituksena on tehdä Dublinin lentoasemasta yhtiön toinen solmukohta Pohjois-Amerikan lennoille Lontoon lisäksi.

title: Samara

text: Nykyään kaupunki on tärkeä teollisuuskeskus ja liikenteen solmukohta.

title: Ploiești

text: Ploiești (aiemmin "Ploești") on Romanian suurimpia ja merkittävimpiä teollisuuskaupunkeja. Se sijaitsee 56 kilometriä Bukarestistä pohjoiseen ja sen asukasluku on noin 210 000. Prahovan piirikunnan pääkaupunki Ploiești on myös tärkeä liikenteen solmukohta sekä Romanian öljyteollisuuden keskus.

title: Salzburgin päärautatieasema

text: Salzburgin päärautatieasema () on rautatieasema Salzburgin kaupungin keskustassa Itävallassa. Asema on Salzuburgin alueen vilkkain, ja Länsi-Itävallan liikenteen tärkeä solmukohta.

title: Kotkan liikenne

text: Kotka on yksi Suomen merkittävimmistä satamakaupungeista ja myös tärkeä liikenteen solmukohta. Kotkan kautta kulkee myös Helsingistä Vaalimaalle johtava Valtatie 7.

title: Vapaavaltio (Etelä-Afrikka)

text: Alueen talous perustuu erityisesti maissin, durran ja perunoiden viljelyyn sekä karjankasvatukseen. Alueella on myös kulta-, uraani-, timatti ja hiilikaivoksia. Provinssin liikenteen solmukohta on Bloemfontein, jossa sijaitsee myös alueen tärkein yliopisto "The University of the Orange Free State".

title: Berliini

text: Kansainvälisesti tunnettuine kulttuurilaitoksineen, yliopistoineen ja tapahtumineen Berliini on yksi Euroopan merkittävimmistä tiede- ja kulttuurikeskuksista. EU:n väkirikkaimman jäsenmaan pääkaupunkina se on myös vaikutusvaltainen poliittinen keskus ja tärkeä liikenteen solmukohta. Lisäksi kaupunki tunnetaan vilkkaasta yöelämästään ja kansainvälisestä ja vapaamielisestä ilmapiiristään, joka houkuttelee varsinkin nuoria muuttajia. Pääkaupunkiasemastaan huolimatta Berliini ei ole kaikissa suhteissa Saksan tärkein kaupunki: esimerkiksi maan finanssielämän ja lentoliikenteen keskus on Frankfurt am Main, vaurain kaupunki on satamakaupunki Hampuri ja merkittävin teknologiakeskittymä on München.

title: Pathankot

text: Pathankot sijaitsee lähellä Punjabin, Jammun ja Kashmirin sekä Himachal Pradeshin rajaa. Se on tärkeä liikenteen solmukohta sekä sotilastukikohta, jossa on sekä ilmavoimien että maajoukkojen varuskunta. Vuonna 1965 Pakistanin joukot iskivät ilmavoimien tukikohtaan osana Intian-Pakistanin toista sotaa.

title: Havanna

text: Havanna on Kuuban liikenteen solmukohta. José Martín kansainvälinen lentoasema sijaitsee 13 kilometriä Havannan keskustasta. Kaupungin sisällä tärkein liikennemuoto on bussiliikenne. Rautatiet omistaa ja niillä liikennöi UFC-yhtiö "(Union For Railways of Cuba)". Bussiyhteyksiä hoitaa kaksi yhtiötä, Omnibus Metropolitans (OM) ja Metrobus-yhtiöt.

title: Lod

text: Lod on tärkeä liikenteen solmukohta Israelissa. Kaupungin lähellä sijaitsee Israelin tärkein lentoasema, Ben Gurionin kansainvälinen lentoasema, joka aiemmin tunnettiin Lodin lentoasemana. Se työllistää suuren osan kaupungin asukkaista joko suorasti tai epäsuorasti. Lentoaseman ohella kaupungissa on merkittäviä juna- ja autoliikenteen solmukohtia.


query: Milloin Wimbledonin tennisturnaus järjestettiin ensimmäisen kerran?

title: Wimbledonin tennisturnaus

text: All England Lawn and Croquet Clubin järjestämä turnaus pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1877 Worple Roadin lähellä sijaitsevalla kentällä Wimbledonissa. Tällöin ohjelmassa oli vain miesten kaksinpeli, jonka voitti brittiläinen Spencer Gore. 1884 ohjelmaan lisättiin naisten kaksinpeli ja miesten nelinpeli. Naisten nelinpeli ja sekanelinpeli tulivat mukaan 1913. Yhdeksän vuotta myöhemmin 1922 turnaus siirrettiin nykyiselle paikalleen lähelle Church Roadia. Ensimmäisen kerran kisat televisioitiin vuonna 1937. Suomessa kisat nähtiin televisiossa ensimmäisen kerran vuonna 1961[2].

title: Wimbledonin tennisturnaus

text: Wimbledonin tennisturnaus (The Championships, Wimbledon) on maailman arvostetuin ja vanhin tennisturnaus.[1] Turnaus on Australian ja Ranskan avointen jälkeen vuoden järjestyksessä kolmas Grand Slam -turnaus ja se järjestetään All England Lawn Tennis and Croquet Clubilla Lontoon Wimbledonissa vuosittain kesä–heinäkuussa. Turnaus kestää kaksi viikkoa (mahdollisella säävarauksella) ja on ainoa ruohoalustalla pelattava Grand Slam -turnaus.

title: Valencia Open

text: Valencia Open on Valenciassa, Espanjassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus on ATP World Tour 250 -turnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran 1995 Valenciassa. Vuosina 1996–1997 turnaus järjestettiin Marbellassa nimellä Marbella Open sekä vuosina 1998–2002 Mallorcalla nimellä Majorca Open.

title: Stuttgartin avoin tennisturnaus

text: Stuttgartin avoin tennisturnaus (sponsorinimeltään Mercedes Cup) on kesäkuussa Stuttgartissa, Saksassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1916. Turnaus pelataan Tennis Club Weissenhofissa ja se kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2014

text: Vuoden 2014 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 23. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 2014 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 128. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Marion Bartoli ja miesten Andy Murray.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2009

text: 29. kesäkuuta Wimbledonissa pelattiin ensimmäisen kerran suljetun katon alla. Sateen alkaessa kesken Dinara Safinan ja Amélie Mauresmon ottelun keskuskentän katto vedettiin kiinni. Ottelua seurannut Andy Murrayn ja Stanislas Wawrinkan välinen ottelu oli ensimmäinen Wimbledonissa, joka pelattiin kokonaisuudessaan suljetun katon alla. Ottelu oli myös Wimbledonin myöhäisimpään ajankohtaan loppunut ottelu. Ottelu loppui klo 22.38 paikallista aikaa.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2012

text: Naisten puolella kolmannella kierroksella Jaroslava Švedova kukisti Sara Erranin ottelussa, jonka ensimmäisessä erässä Švedova voitti kaikki pallot. Tämä oli ensimmäinen kerta Grand Slam -turnausten historiassa, kun pelaaja on kyennyt ”kultaiseen erään” ( eli pelaamaan erän häviämättä vastustajalle ainoatakaan palloa.

title: Australian avoin tennisturnaus

text: Australian avoin tennisturnaus (the Australian Open) on ensimmäinen tenniskauden neljästä "Grand Slam" -turnauksesta. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1905 ja vuodesta 1972 lähtien se on järjestetty Melbournessa. Australian avoimet pelattiin viimeisen kerran ruoholla vuonna 1987, ennen kuin se siirtyi nykyiseen kilpailupaikkaan Melbourne Parkiin vuonna 1988, tullen kovan kentän turnaukseksi. Turnaus järjestetään Australian kesän aikaan tammikuun kahdella viimeisellä viikolla, ja turnausjärjestäjillä on erityiset toimintaohjeet "(extreme heat policy)" ottelujen keskeyttämiseen lämpötilan noustessa vaarallisen korkeaksi.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2000

text: Wimbledonin tennisturnaus 2000 alkoi 19. kesäkuuta ja päättyi 9. heinäkuuta 2000.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2015

text: Vuoden 2015 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 29. kesäkuuta – 12. heinäkuuta 2015 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 129. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Petra Kvitová ja miesten Novak Đoković.

title: Saksan avoin tennisturnaus (miesten turnaus)

text: Saksan avoin tennisturnaus (viralliselta nimeltään vuodesta 2011 alkaen bet-at-home Open - German Tennis Championships) on heinäkuussa Hampurissa, Saksassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1892. Turnaus pelataan Am Rothenbaumissa, jonka keskuskentälle mahtuu noin 13 000 katsojaa. Turnaus kuuluu nykyisin ATP World Tour 500 -sarjaan.

title: Wimbledonin tennisturnaus

text: Wimbledonin miesten kaksinpelin voittajat Wimbledonin naisten kaksinpelin voittajat Wimbledonin miesten nelinpelin voittajat Wimbledonin naisten nelinpelin voittajat Wimbledonin sekanelinpelin voittajat

title: Tennis kesäolympialaisissa 2012

text: Vuoden 2012 kesäolympialaisten tenniskilpailut järjestettiin 28. heinäkuuta – 5. elokuuta All England Lawn Tennis and Croquet Clubilla Wimbledonissa. Niihin osallistui 172 urheilijaa, ja ne käsittivät viisi eri kilpailua: kaksin- ja nelinpelit sekä miehille että naisille ja lisäksi vielä sekanelinpelit, jotka järjestettiin olympialaisissa ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1924. Tämä oli toinen kerta, kun Wimbledonissa järjestettiin olympiatennisturnaus. Ensimmäisen kerran mitaleista pelattiin Wimbledonissa vuoden 1908 olympialaisissa. Tenniskilpailut järjesti London Organising Committee of the Olympic Games (LOCOG) yhdessä International Tennis Federationin (ITF) kanssa, ja ne olivat osa ATP- ja WTA -kiertueita.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2011

text: Vuoden 2011 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 20. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 2011 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 125. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus. Naisten mestaruuden voitti Petra Kvitová, joka saavutti ensimmäisen Grand Slam -voittonsa. Miesten turnauksen voitti ensimmäistä kertaa urallaan Novak Đoković, joka voitti loppuottelussa Rafael Nadalin.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2018

text: Wimbledonin tennisturnaus 2018 pelattiin 2. – 15. heinäkuuta 2018 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 132. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2016

text: Vuoden 2016 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 27. kesäkuuta – 10. heinäkuuta 2016 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 130. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2004

text: Wimbledonin tennisturnaus 2004 alkoi 21. kesäkuuta ja päättyi 4. heinäkuuta 2004. Kilpailu oli järjestyksessään 118. Wimbledonin tennisturnaus. Roger Federer voitti miesten kaksinpelin ja Marija Šarapova naisten kaksinpelin, jolle voitto oli ensimmäinen Grand Slam -mestaruus. Miesten nelinpelin voittivat Jonas Björkman ja Todd Woodbridge ja naisten nelinpelin Cara Black ja Rennae Stubbs. Sekanelinpelin voittivat Wayne Black ja Cara Black.

title: Wimbledonin tennisturnaus 1998

text: Wimbledonin tennisturnaus 1998 alkoi 21. kesäkuuta ja päättyi 5. heinäkuuta 1998.

title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2007

text: Vuoden 2007 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus järjestettiin 27. elokuuta – 9. syyskuuta 2007 USTA Billie Jean King National Tennis Centerissä, Flushing Meadowsissa, New Yorkissa. 11. heinäkuuta ilmoitettiin miesten ja naisten palkintopottia korotettavan 200 00 dollarilla 1,4 miljoonaan dollariin. Summa on Wimbledonin vastaavaa matalampi, mutta korkeampi kuin Australian ja Ranskan avoimissa. Roger Federer voitti miesten kaksinpelin neljännen kerran peräkkäin. Justine Henin valtasi naisten kaksinpelin häviämättä eräkään.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2003

text: Wimbledonin tennisturnaus 2003 alkoi 23. kesäkuuta ja päättyi 6. heinäkuuta 2003. Kilpailu oli järjestyksessä 117:s. Roger Federer voitti miesten kaksinpelin ja samalla ensimmäisen Grand Slam -turnauksensa. Naisten kaksinpelin voitti Serena Williams. Miesten nelinpelin voittivat Jonas Björkman ja Todd Woodbridge ja naisten nelinpelin Kim Clijsters ja Ai Sugiyama. Sekanelinpelin voittivat Leander Paes ja Martina Navrátilová.

title: Rotterdamin avoin tennisturnaus

text: Rotterdamin avoin tennisturnaus, viralliselta nimeltään ABN AMRO World Tennis Tournament on helmikuussa Rotterdamissa, Alankomaissa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Turnaus pelataan Ahoy Rotterdam -areenalla ja se kuuluu ATP World Tour 500 -sarjaan.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2013

text: Vuoden 2013 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 24. kesäkuuta – 7. heinäkuuta 2013 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 127. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Serena Williams, ja miesten Roger Federer. Turnauksen ottelukaavio julkaistiin 21. kesäkuuta 2013.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2010

text: Vuoden 2010 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 21. kesäkuuta – 4. heinäkuuta 2010. Se oli vuosikerraltaan 124. ja kauden kolmas Grand Slam -turnaus. Miesten kaksinpelin puolustava mestari oli Roger Federer ja naisten kaksinpelin mestaruutta puolusti Serena Williams. Naisten mestaruuden voitti edellisen vuoden tapaan Serena Williams, joka voitti finaalissa Vera Zvonarjovan 6–3, 6–2. Miesten mestaruuden voitti toisen kerran urallaan Rafael Nadal, joka voitti finaalissa Tomáš Berdychin 6–3, 7–5, 6–4.

title: Japanin avoin tennisturnaus

text: Japanin avoin tennisturnaus on lokakuussa Chōfussa, Tokiossa, Japanissa järjestettävä tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Miesten turnaus kuuluu ATP World Tour 500 -sarjaan. Naisten turnaus järjestettiin viimeksi vuonna 2008.

title: Sveitsin avoin tennisturnaus

text: Sveitsin avoin tennisturnaus (virallisesti J. Safra Sarasin Swiss Open Gstaad) on heinäkuussa Gstaadissa, Sveitsissä järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1915. Turnaus pelataan Roy Emerson Arenalla ja se kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2001

text: Wimbledonin tennisturnaus 2001 alkoi 25. kesäkuuta ja päättyi 9. heinäkuuta 2001.

title: Wimbledonin tennisturnaus 2017

text: Vuoden 2017 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 3. – 16. heinäkuuta 2017 Wimbledonissa, Lontoossa. Se oli kaikkiaan 131. Wimbledonin tennisturnaus ja vuoden kolmas Grand Slam -turnaus.

title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus

text: Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran elokuussa 1881, jolloin pelattiin vain miesten kaksinpeliturnaus. Pelipaikkana oli Newport Casino Newportissa, Rhode Islandilla. Vain USNLTA:n (United States National Lawn Tennis Association) jäsenseurat saivat osallistua. Miesten mestaruusturnaus nelinpelissä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1900.

title: Andy Murray

text: Andrew ”Andy” Murray (s. 15. toukokuuta 1987 Dunblane, Skotlanti, Iso-Britannia) on skotlantilainen tennispelaaja ja olympiavoittaja.[1][2] Murray aloitti ammattilaisuransa vuonna 2005. Hän nousi ATP-listan ykköseksi 7. marraskuuta 2016 julkaistulla listalla. Listan toiselle sijalle hän oli noussut ensimmäisen kerran jo elokuussa 2009. Hän on pituudeltaan 191cm ja painaa 84kg. Oikeakätinen Murray on voittanut urallaan 45 ATP-turnausta kaksinpelissä ja kaksi nelinpelissä[3]. Hän on pelannut 11 kertaa Grand Slam -turnauksen loppuottelussa, ja saavuttanut kolme voittoa; Yhdysvaltain avoimet 2012 ja Wimbledonin tennisturnaus 2013 sekä Wimbledonin tennisturnaus 2016. Olympiakullan Murray voitti Lontoossa 2012. Tuolloin finaalissa kaatui Roger Federer suoraan kolmessa erässä.[4][2] Murray voitti toisen kerran peräkkäin olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016 voitettuaan Juan Martín del Potron kaksinpelin loppuottelussa erin 3–1. Hänestä tuli samalla ensimmäinen kaksinkertainen tenniksen kaksinpelin olympiavoittaja.[5]

title: Wimbledonin tennisturnaus 2012

text: Vuoden 2012 Wimbledonin tennisturnaus pelattiin 25. kesäkuuta – 8. heinäkuuta 2012 Wimbledonissa, Lontoossa. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Petra Kvitová ja miesten kaksinpelin Novak Đoković. Naisten mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Serena Williams, joka ylsi saavutukseen viidennen kerran urallaan. Finaalissa hän kukisti puolalaisen Agnieszka Radwańskan. Yhdessä sisarensa Venusin kanssa Williams vei nimiinsä myös naisten nelinpelin mestaruuden. Miesten turnauksen voitti Sveitsin Roger Federer, joka kohtasi loppuottelussa britannialaisen Andy Murrayn. Kyseessä oli Federerin seitsemäs mestaruus Wimbledonin kaksinpelissä.


query: Missä ruostumaton teräs keksittiin?

title: Ruostumaton teräs

text: Eräänä ruostumattoman teräksen keksijänä tunnetaan englantilainen Harry Brearley, joka kokeillessaan erilaisia seoksia havaitsi vuonna 1912 kromirautaseosten olevan ruostumattomia. Teräksentuottaja Friedrich Krupp sai vuonna 1912 patentin ”korkean korroosionkestävyyden omaaville” austeniittisille CrNi-teräksille.

title: Ruostumaton teräs

text: ToimitustilaEN-stand. merkintäASTM-stand. merkintäKuumavalssattu, hehkutettu ja peitattu1D1Kylmävalssattu, hehkutettu ja peitattu2D2DKylmävalssattu, hehkutettu, peitattu ja viimeistelyvalssattu2B2BKylmävalssattu, hehkutettu, peitattu ja muokkauslujitettu2HTRKylmävalssattu, hehkutettu, peitattu ja hiottu2K4Kylmävalssattu, hehkutettu, peitattu ja harjattu2J6Kylmävalssattu, kiiltohehkutettu2RBA

title: Ruostumaton teräs

text: Ferriittiset teräkset ovat austeniittisia lajeja halvempia, koska niissä ei ole kallista nikkeliä seosaineena. Ferriittisten terästen kylmäsitkeys ei ole niin hyvä kuin austeniittisten.

title: Ruostumaton teräs

text: Tavallisimmat CrNi-teräslajit ovat 1.4307 (EN) / 304L (ASTM), 1.4301 / 304, CrNiTi-teräs 1.4541 / 321, ”haponkestävät” eli CrNiMo-teräkset 1.4404, 1.4432, 1.4436 / 316L ja CrNiMoTi-teräs 1.4571 / 316Ti

title: Ruostumaton teräs

text: Teräksiä käytetään useimmin pehmeäksi hehkutettuina. Kylmämuokkaamalla lujitettuja austeniittisia teräksiä käytetään myös kuljetusvälineisiin niiden hyvän lujuus-paino-suhteen vuoksi, esimerkiksi rekoissa.

title: Timo Kara

text: Karan töitä on yksityiskokoelmissa, Keuruun Osuuspankin ja Keuruun kaupungin taidekokoelmissa. Karan pääasialliset tekniikat ovat pronssi, kivi, puu, kipsi, ruostumaton teräs ja alumiini.

title: DeLorean DMC-12

text: Maalaamaton ruostumaton teräs aiheuttaa ongelmia autoja entisöitäessä, koska auton vaurioituneet koripaneelit suunniteltiin vaihdettaviksi uusiin paneeleihin, joita ei tehtaan konkurssin vuoksi ole saatavissa. Vauriokohtiin joudutaan valmistamaan kokonaan uusi pelti, joka on täsmälleen samanmuotoinen ja pinnaltaan vastaava kuin alkuperäinen.

title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumaton teräs on käytössä pitkäikäinen ja siksi myös ekologinen materiaali. Ruostumattoman teräksen voi käytöstä poistettuna teräsromuna käyttää kokonaan raaka-aineena uudelleen. Mitä enemmän ruostumattoman teräksen romusta saadaan kiertoon, sitä vähemmän tarvitaan kalliita primäärisiä seosmetalleja, kuten nikkeliä ja molybdeeniä. Nikkelin ja molybdeenin hinnat vaihtelevat voimakkaasti syklisesti, mikä heijastuu voimakkaasti ruostumattoman teräksen markkinahinnan ja kulutuksen vaihteluun. Eräissä vaatimattomissa käyttökohteissa voidaan perinteinen 18-8-teräs korvata sitä halvemmalla AISI 201 -tyyppisellä teräksellä, jossa huomattava osa nikkelistä on korvattu seostamalla mangaania ja typpeä. Mangaanin laajamittaista käyttöä nikkelin korvaajana haittaa sen alhainen saanti romusta. Mangaani palaa suurimmaksi osaksi sulatuksen aikana oksidiksi ja siirtyy terässulasta kuonaan.

title: Plasmaleikkaus

text: Plasmaleikkaus on metallien leikkaamisen kehitetty valmistustapa. Se on kehitetty kun on haluttu löytää leikkausmenetelmä myös sellaisille materiaaleille, joihin ei tavallinen polttoleikkaus riitä. Tällaisia materiaaleja ovat muun muassa ruostumaton teräs, alumiini ja kupari. Leikkausmenetelmällä voidaan leikata jopa 160 millimetriin asti.

title: Ruostumaton teräs

text: Molybdeeni parantaa pistekorroosiokestävyyttä. Parhaimman korroosionkestävyyden omaavissa lajeissa on jopa 6 prosenttia molybdeenia, mutta siten ne ovat myös hyvin kalliita.

title: Teräs

text: Ruostumaton teräs sisältää alle 1,20 % hiiltä ja yli 12 % kromia. Tyypillinen austeniittisen ruostumattoman teräksen koostumus on max. 0,07 % C, 18 % Cr ja 8 % Ni. Kromiseostuksen ansiosta teräksen pinta passivoituu ilmassa eli pinnalle muodostuu kromioksidikalvo, joka suojaa terästä syöpymiseltä eli korroosiolta. Oksidikalvo kykenee myös korjautumaan hapettavassa liuoksessa ja ilmassa itsestään, jos suojakerrokseen on syntynyt käytössä esimerkiksi naarmuja.

title: Ruostumaton teräs

text: Kylmämuokkauksessa metastabiilista austeniittista syntyy α´-martensiittia, joka lujittaa voimakkaasti ja on magneettinen faasi. Martensiittia muodostuu myös venytysmuovauksessa kuten pesualtaan valmistuksessa. Muokkausmartensiitti parantaa venytysmuovattavuutta estämällä ennenaikaista murtumista paikallisen kuroutuman kohdalla. Epästabiilin koostumuksen vaikutus ilmenee vetokokeessa sekä murtolujuuden että tasavenymän kasvuna. Muokkauksessa syntyy sitä enemmän martensiittia, mitä niukemmin teräs on seostettu, mitä matalampi muokkauslämpötila ja mitä korkeampi muokkausaste on. Vastaavasti runsasseosteista laatua olevaan riittävän korkeaan lämpötilaan esilämmitettyyn kappaleeseen ei synny muokkausmartensiittia, jolloin lujittuminen ja muokkausenergian tarve on vähäisempi kuin huoneenlämpötilassa tehdyssä muokkauksessa.

title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumaton teräs (aikaisemmin myös jaloteräs, puhekielessä rosteri) on rautaseosta, joka sisältää kromia enemmän kuin 10 prosenttia.

title: Ruostumaton teräs

text: Tunnettuja ruostumattomien terästen standardeja:

title: Teekannu

text: Teekannuja valmistetaan eniten fajanssista, posliinista tai muusta keramiikasta, lasitettuna tai lasittamattomana. Muita materiaaleja voivat olla lasi sekä valurauta, ruostumaton teräs, hopea tai muu metalli. Siiviläosa on useimmiten metallia, mutta voi olla myös rei’itettyä keramiikkaa tai muovia.

title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattomat teräkset voidaan luokitella pääseosaineiden tai mikrorakenteen mukaan.

title: Ruostumaton teräs

text: Sulatukseen kuluu runsaasti sähköenergiaa, koska sula on kuumennettava noin 1700 asteeseen ja sulan happipuhalluksessa hiilen palaessa kehittyy vain vähän ylimääräistä lämpöä.

title: Ruostumaton teräs

text: Vaikka ruostumattoman teräksen hinta tuntuu usein korkealta, jää teräksen elinkaaren aikainen kokonaiskustannus (ns. elinkaarikustannus) pitkän käyttöiän ansiosta yleensä pienemmäksi verrattuna moneen muuhun materiaaliin (esim. maalattu hiiliteräs tai alumiini).

title: Ruostumaton teräs

text: Useissa käyttökohteissa myös pinnanlaatu ja ulkonäkö on tärkeä: kiiltohehkutettuna, mekaanisesti tai elektrolyyttisesti kiillotettuna pinta on hyvin heijastava, peilimäinen ja sellaisena helposti puhdistettava, elintarvike- ja lääketeollisuuskäyttöön soveltuva.

title: Galvanoitu teräs

text: Galvanoitu teräs kestää korroosiota sinkkikerroksen ansiosta ja on edullisempaa kuin ruostumaton teräs. Galvanoitua terästä on käytetty runsaasti peltikatoissa. Sitä käytetään myös esimerkiksi aidoissa, katuvalojen tolpissa, maanteiden kaiteissa, rakennustelineissä ja erilaisissa rakennustarvikkeissa, kuten kulmaraudoissa ja teräsputkissa. Galvanoidun teräksen tunnistaa kristallisaatiokuviosta ja sinisenharmaasta värisävystä.

title: Veitsi

text: Ensimmäiset veitset tehtiin piistä, kivestä ja myös luusta hiomalla ja hakkaamalla kovempaa materiaalia vasten. Joskus veitselle tehtiin myös kahva puusta tai nahasta. Metallinjalostuksen myötä veitsiä tehtiin kuparista, pronssista, raudasta ja teräksestä. Materiaalien kehittyessä alkuperäinen muotoilu on pysynyt samana. Nykyisin useimmat veitset tehdään joko ruostumattomasta tai hiiliteräksestä. Ruostumaton teräs on tavallisesti pehmeää ja taipuisaa metallia, joka tylsyy verrattain nopeasti, mutta on myös kovempi ruostumaton kromiteräs, jota käytetään paljon esimerkiksi eräveitsissä. Hiiliteräs puolestaan tahraantuu ja ruostuu helpommin, mutta terä on taipumaton ja kova. Teräksen lisäksi veitsenteriä valmistetaan keraameista.

title: Ruostumaton teräs

text: austeniittiset ferriittiset duplex- eli ferriittisausteniittiset teräkset martensiittiset teräkset

title: Venytysmuovaus

text: Hyviä venytysmuovata ovat sellaiset metallit, joilla on suuri murtovenymä, esimerkiksi austeniittinen ruostumaton teräs.

title: Ruostumaton teräs

text: Myös ruostumattomia teräksiä vaivaa korroosio eri muodoissaan, vaikka ne eivät ruostukaan kuten hiiliteräkset. Kloridipitoiset liuokset aiheuttavat pistesyöpymiä ja austeniittisilla teräksillä hitsatuissa rakenteissa jännityskorroosiota. Ruostumattomat teräkset syöpyvät siis suolaisessa ympäristössä, kuten merivedessä. Ferriittiset teräkset ovat immuuneja jännityskorroosiolle.

title: Ruostumaton teräs

text: Luokka:Teräs Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Ruostumaton teräs

text: Ferriittisten terästen mikrorakennetta stabiloivat seosaineet kromi, pii ja molybdeeni Näissä teräksissä on kromia 12–25 prosenttia ja hiiltä alle 0,1 prosenttia. Rakenne on ferriittinen ja magneettista, mutta teräs ei karkene lämpökäsittelyllä. Ferriittisen rakenteen varmistamiseksi pyritään austeniittia suosivien alkuaineiden pitoisuudet saamaan mahdollisimman pieniksi.

title: Ruostumaton teräs

text: Ruostumattoman teräksen etuina ovat korroosion kestävyys ja verrattain edullinen hinta. Lisäksi ruostumattoman teräksen pinta on helppo puhdistaa, joten kyseessä on hygieeninen materiaali. Ruostumaton teräs voi olla kosketuksissa veden kanssa ruostumatta, minkä vuoksi ruostumatonta terästä käytetään kosteissa tai märissä olosuhteissa. Kuitenkin esimerkiksi muovit, kivet ja keraamiset materiaalit kestävät myös korroosiota - kaikissa käyttökohteissa metallin käyttö ei ole siten perusteltua vaan ruostumatonta terästä käytetään sellaisissa käyttökohteissa, joissa tarvitaan metallin lujuusominaisuuksia. Alumiini on ruostumatonta terästä kalliimpaa, mutta se on ruostumatonta terästä huomattavasti kevyempää. Sinkkipinnoitettu, eli galvanoitu teräs on sen sijaan ruostumatonta terästä edullisempaa, minkä vuoksi sitä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan esimerkiksi katuvalojen pylväissä sekä erilaisissa aidoissa ja kaiteissa. Siten galvanoitua terästä käytetään ruostumattoman teräksen sijaan jos mahdollista, mutta sen sinkitty pinta ei ole yhtä esteettinen kuin ruostumattoman teräksen kiiltäväksi hiottu pinta. Lisäksi galvanoidun teräksen pintaa on vaikeampi puhdistaa. Sinkitty teräs kestää suolaista ympäristöä, kuten merivettä, paremmin kuin ruostumattomat teräkset.

title: Kuusakoski

text: Kuusakoski kerää kierrätettävät materiaalit, prosessoi ne ja toimittaa ne teollisuuden raaka-aineiksi. Tärkeimpiä tuotteita ovat kierrätysteräs, ruostumaton teräs ja alumiinivaluseokset teräs- ja valimoteollisuuden tarpeisiin. Metallien ohella Kuusakoski kierrättää muun muassa rakennusjätettä ja kuitumateriaaleja. Lisäksi Kuusakoski valmistaa metallien kierrätykseen sekä ympäristön huoltoon käytettäviä laitteita ja laitoksia. Kuusakoski tuottaa myös yrityksille ja yksityishenkilöille erilaisia lisäarvopalveluja, kuten tietoturvallisia tuhoamispalveluja.

title: Ruostumaton teräs

text: Lindroos, Sulonen, Veistinen: Uudistettu Miekk-ojan Metallioppi ISBN 951-666-216-1 Steel Grades, Properties and Global Standards Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Teräsrakenneyhdistys: Ruostumaton teräs - merkkipaaluja historiasta: keräämä suomenkielinen taulukko Kyröläinen, Lukkari: Ruostumattomat teräkset ja niiden hitsaus, MET, ISBN 951-817-794-5 Fortes, Ferreira: Materiais dois mil, Part 1.2 Novel stainless steels (ed. A.Kyröläinen in English), IST Press, ISBN 972-8469-26-8 (monikielinen, myös suomeksi)

title: Ruostumaton teräs

text: Martensiittiset teräkset ovat erittäin lujia, mutta usein myös kylmähauraita ja huonosti muovattavia. Ne soveltuvat hyvin työkalumateriaaleiksi, kun vaaditaan lujuutta ja kulumiskestävyyttä. Tyypillisiä käyttökohteita ovat leikkurinterät ja veitset.


query: Mistä ruoista pantoteenihappoa voi saada?

title: Pantoteenihappo

text: Pantoteenihappo eli B5-vitamiini vaikuttaa ihmisellä energia-aineenvaihduntaan, ihon toimintaan ja steroidihormonien muodostumiseen. Pantoteenihappoa on lähes kaikissa ruoka-aineissa. Kaikki B-vitamiinit ovat entsyymien tarvitsemien koentsyymien esiasteita. Pantoteenihappoa tarvitaan muun muassa koentsyymi-A:n valmistamiseen. Pantoteenihappo on väriltään kellertävää ja hygroskooppista ja se liukenee veden lisäksi ainakin dietyylieetteriin, etyyliasetaattiin ja jääetikkaan.[1]

title: Ruotsalainen keittiö

text: Lihapullat on kansainvälisesti tunnetuin ruotsalainen ruokalaji. Falunin makkara ("falukorv") on toinen vielä tyypillisempi ruotsalainen ruoka, joka viilin ja näkkileivän tavoin on ainutlaatuinen. Peruna taasen on korvannut muut juurekset ja onkin tärkein lisuke erityisesti perinteisissä ruoissa. Riisi, makaroni, spagetti sekä muut lisukkeet ovat yleistyneet vasta sodan jälkeen. Perunoita on monenlaisia, ja tavallisin on oletettavasti varhaisperuna, jota saadaan varhain kesällä. Varhaisperunaa syödään erityisesti juhannuksena kun taas muita perunoita muina vuodenaikoina.

title: DayZ

text: DayZissa on monenlaista ruokaa ja juomaa. Juotavaa on tölkeissä ja pulloissa, joiden lisäksi kaivot sekä osa ruoista palauttaa janoa. Standalone-versiossa tölkkiruoka on avattava ennen syömistä, mikä vaatii jonkin terävän esineen. Ruuvimeisselit, puukot, viidakkoveitset ja purkinavaajat soveltuvan tölkkien avaamiseen. Ruokaa voi löytää myös hedelminä, mutta kannattaa olla tarkkana, ettei syö mätiä hedelmiä. Ne aiheuttavat yleensä sairauksia, eikä niiden syöminen hyödytä pitkään. Lisäksi maailmasta löytyy mm. vitamiineja ja lääkehiiltä, joita hahmo voi syödä.

title: Annatto

text: Espanjalaiset veivät mausteen Filippiineille, missä sitä käytetään runsaasti erilaisissa paikallisissa ruoissa. Annattopensaan hedelmän kuoresta tehdään oranssia väriä, jota käytetään erilaisten juustojen värjäämiseen. Esimerkiksi Munster, punainen Leicester ja punainen Cheshire on värjätty annaton kuoresta saadulla värillä. Siementen punainen väri tarttuu öljyyn tai veteen helposti, kun annattoa haudutetaan jonkin aikaa nesteessä. Pigmentin tartuttua öljyyn tai veteen siemenet siivilöidään pois. Väriä voidaan käyttää monien eri ruokien värjäämiseen. Esimerkiksi osa riisistä voidaan valmistaa niin, että se keitetään värjätyssä vedessä. Sekoittamalla valkoinen ja punainen riisi keskenään saadaan näyttävä ”juhlariisi”.

title: Ravinne

text: Ei-välttmättömillä aineilla ruoissa voi kuitenkin olla merkittävä hyödyllinen tai haitallinen vaikutus terveyteen. Esimerkiksi ruuansulatuskanava ei sulata monia ravintokuituja, mutta ne ovat tärkeitä muuten haitallisten aineiden ruuansulatuksessa. Kiinnostus fytokemikaaleihin on lisääntynyt, ne sisältävät monia ei-välttämättömiä aineita, joilla saattaa olla terveydellisiä hyötyjä.

title: Pantoteenihappo

text: Luokka:Vitamiinit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Suklaa

text:
Suklaata käytetään myös ruoissa. Esimerkiksi kanassa voi olla mole-kastiketta eli kastiketta jossa on kaakaojauhetta.
Churroja syötäessä churro dipataan yleensä sulaan suklaaseen.

title: Auringonkukka

text: Esimerkiksi Venäjällä paahdettuja auringonkukan siemeniä syödään kuten paahtomaissia länsimaissa. Suomessa auringonkukan siemenet luokitellaan naposteltaviin elintarvikkeisiin. Auringonkukan siemenet sisältävät runsaasti linolihappoa, B-vitamiineja (erityisesti tiamiinia, pantoteenihappoa ja folaattia) ja E-vitamiinia.

title: Saksanpähkinä

text: Itse pähkinä on iso ja aivojen muotoinen. Biologisesti pähkinä on hedelmän kivi (verrattavissa kirsikankiveen). Saksanpähkinä elää luonnonvaraisena Balkanilta aina Aasiaan asti. Hedelmässä on ohut raakana mehevä osa, joka pähkinän kypsyessä kuivuu pois. Sen kuorikalvosta saadaan väriainetta, ja tuoreet saksanpähkinät värjäävätkin helposti poimijoiden kädet, elleivät nämä käytä suojakäsineitä. Saksanpähkinöissä on paljon rasvaa, myös terveellisiä omega-rasvahappoja. Niitä syödään sellaisenaan mutta käytetään myös ruoanlaitossa, etenkin itämaisissa ruoissa. Saksanpähkinöistä valmistetaan myös öljyä, jota käytetään oliiviöljyn tapaan. Rasvainen saksanpähkinä ei säilykään kovin pitkään pilaantumatta, vaan se härskiintyy helposti.

title: Nokkosihottuma

text: Nokkosihottuma aiheuttaa laakeita, punoittavia ja kutiavia paukamia ihossa . Oireita voi syntyä myös fysikaalisten tekijöiden seurauksena, kuten hankauksesta, kylmästä, kuumasta, paineesta, valosta tai vedestä. Erilaiset väri- ja säilöntäaineet esimerkiksi ruoissa ja lääkkeissä ovat harvoin ainoa kroonisen nokkosihottuman syy tai pahentava tekijä.

title: Niasiini

text: Tiamiini eli B1-vitamiini Riboflaviini eli B2-vitamiini Pantoteenihappo eli B5-vitamiini Pyridoksiini eli B6-vitamiini Biotiini eli B7-vitamiini Foolihappo eli B9-vitamiini Syanokobalamiini eli B12-vitamiini

title: Sipsikaljavegaanit

text: Sipsikaljavegaanit on suomalainen kehopositiivinen Facebook-ryhmä, jossa jaetaan tietoa vegaanisesta ja energiapitoisesta ruoasta sekä siitä nauttimisesta. Ryhmässä arvostetaan maukasta vegaanista ”mättöruokaa” ja terveellisyyteen viittaavat julkaisut poistetaan. Ryhmän tarkoituksena on tehdä veganismista helposti lähestyttävää. Sipsikaljavegaani oli yksi kielitoimiston sanakirjan uudissanoista 2016. Sen määritelmän mukaan sana on itseironinen nimitys Facebook-ryhmälle, mutta lisäksi sillä voi viitata myös vegaaniin, joka nautiskelee ”epäterveellisistä ruoista ja juomista” ja ”välttelee terveysintoilua”.

title: B-vitamiini

text: Tiamiini eli B1-vitamiini Riboflaviini eli B2-vitamiini Niasiini eli B3-vitamiini Pantoteenihappo eli B5-vitamiini Pyridoksiini eli B6-vitamiini Biotiini eli B7-vitamiini Foolihappo eli B9-vitamiini Kobalamiini eli B12-vitamiini

title: Pantoteenihappo

text: Tiamiini eli B1-vitamiini Riboflaviini eli B2-vitamiini Niasiini eli B3-vitamiini Pyridoksiini eli B6-vitamiini Biotiini eli B7-vitamiini Foolihappo eli B9-vitamiini Syanokobalamiini eli B12-vitamiini

title: Mega Force

text: Hiilihapotettu vesi, sokeri, glukoosi-fruktoosisiirappi, happo (sitruunahappo), tauriini (0,4 %), happamuudensäätöaine: natriumsitraatti, aromi, kofeiini (0,03 %), glukuronolaktoni, väri (E150b), inositoli, vitamiinit (niasiini, pantoteenihappo, B6, riboflaviini, B12).

title: Laakerinlehti

text: Ruokien maustamiseen riittää yleensä 1–2 kuivattua laakerinlehteä. Lehtiä voidaan käyttää myös tuoreena, mutta kuivattuna lehtien kitkeryys vähenee. Kypsistä ruoista laakerinlehdet poistetaan, eikä niitä pidä käyttää sellaisenaan sisäisesti, koska ne ovat suolistolle haitallisia raapiessaan suolenseinämiä. Hienoksi jauhettuna ruokaan tarkoitettuja laakerinlehtiä voi syödä turvallisesti, mutta maku on kokonaista lehteä paljon voimakkaampi. Laakerinlehti on etenkin ranskalaisen keittiön ainesosa. Kreikan Korfulla puolestaan laakerinlehtiä kääritään kuivatuista viikunoista tehtyjen maustettujen kakkusten ympärille.

title: Ruotsalainen keittiö

text: Tore Wretman sekä muut tunnetut kokit ovat viime aikoina esitelleet nykyaikaisempia versioita klassisesta ruotsalaisesta kotiruoasta. Wretman esittelee modernia kotiruokaa kirjassa "Husmanskost – allt om mat", jossa rasvan määrää on monissa ruoissa vähennetty, sillä aikaisemmin ihmiset ovat tarvinneet rasvaa enemmän ruumiillisen työn takia. Lisäksi kirjassa on muutettu joitakin valmistustapoja, jotta ruoan valmistaminen sujuisi nopeammin, ja siinä myös esitellään, kuinka vihannesten ravintoaineita ja makua voi ottaa paremmin talteen. Muutkin maat kehittelevät perinteisistä ruoista nykyaikaisempia versioita.

title: Antiravintoaine

text: Antiravintoaineet ovat luonnossa esiintyviä tai synteettisiä yhdisteitä, jotka häiritsevät ravintoaineiden imeytymistä ravinnosta. Antiravintoaineita löytyy laajalti kasvipohjaisista ruoista ja juomista. Antiravintoaineet muodostavat yhden ravintoainetutkimuksen osa-alueen.Antiravintoaineita on laajalti lähes kaikissa ruoissa ja useista eri syistä. Niiden määrät kuitenkin ovat pienet moderneissa viljelyskasveissa suhteessa niiden luonnossa esiintyviin kantoihin todennäköisesti domestikaation seurauksena. Geenimuuntelun avulla voidaan poistaa kasvien kyky tuottaa antiravintoaineita, mutta niillä voi olla myös terveyttä edistäviä ominaisuuksia, joten yhdisteiden poistaminen ei välttämättä parantaisi ihmisten terveyttä vaikka lisäisikin ruokien ravintoarvoja.

title: Pantolaktoni

text: Pantolaktoni reagoi 3-aminopropaanihapon kanssa muodostaen pantoteenihappoa ja 3-aminopropanolin kanssa muodostaen pantenolia. Aineesta valmistetaan myös muita pantoteenihapon johdannaisia. Orgaanisissa synteeseissä pantolaktonia voidaan käyttää kiraalisena lähtöaineena, kiraalisena apuaineena muun muassa Diels–Alder-reaktioissa sekä additioreaktioissa keteeneihin. Pantolaktonia voidaan myös käyttää erotettaessa muiden aineiden enantiomeereja resoluutiolla.

title: Kassiakaneli

text: Kassiakanelia käytetään mausteena yleensä suolaisissa ruoissa ja säilöntämausteissa. Suomessa ja muualla Euroopassa myytävä kaneli on usein kassiakanelia, joka sisältää paljon maksalle myrkyllistä kumariinia. Kumariini voimistaa kanelin aromia, ja sen vuoksi kassiakanelilla saadaan sillä maustettuihin tuotteisiin voimakkaampi aromi kuin ceyloninkanelilla.

title: Gemista

text:
Gemista (, ”täytetyt”; lausutaan ”jemista”) on kreikkalainen nimitys täytetyille kasviksille, yleensä paprikoille ja pihvitomaateille. Täytteenä käytetään yleensä riisiä ja yrttejä, mutta täyte voi olla myös jauhelihaa.
Gemista on esimerkki "laderá"-tyypin ruoista eli ruoista, jotka valmistetaan oliiviöljyyn. Gemistaa valmistetaan erityisesti kesäaikaan, kun paprikat ja tomaatit ovat tuoreita. Laajasti ottaen gemista voi viitata myös muihin täytettyihin ruokia-aineisiin, kuten täytetyt kesäkurpitsat, munakoisot ja sienet tai jopa merenelävät kuten mustekala.

title: Nurmes

text: Karjalainen ruokakulttuuri vaikuttaa voimakkaasti Nurmeksessa. Luonnonantimia kuten sieniä ja kalaa käytetään paljon ruoanlaitossa ja monet ruoista valmistuu uunissa. Karjalaista ruokaa voi maistaa kesäisin Bomban kesätorilla ja Bomban ravintolassa. Sultsinat, karjalanpiirakat ja karjalanpaisti ovat tunnetuimpia karjalaisruokia. Nurmeslaisia karjalanpiirakoita voi löytää ympäri Suomen niin Pielispakarin, Porokylän Leipomon ja Männikkölän Pirtin valmistamina.

title: Maastapoistamispäätös

text: Suomi voi tietyin edellytyksin tukea vapaaehtoista paluuta kotimaahan. Tukea voi saada henkilö, joka on saanut turvapaikan tai oleskeluluvan toissijaisen tai humanitaarisen suojelun perusteella. Tukea voi saada myös turvapaikkahakemuksensa perunut tai kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut henkilö. Suomen kansalainen tai toisen EU-maan kansalainen ei voi saada tätä tukea. Tukea ei myöskään voi saada sellainen turvapaikanhakija, jonka turvapaikkahakemuksen käsittelystä on vastuussa joko jokin toinen EU-valtio tai Islanti, Norja tai Sveitsi, ja jos hakija palaa kyseiseen valtioon. Vapaaehtoisen paluun tuki voi kattaa paluumatkan kustannukset ja taloudellisen tuen uudelleenkotoutumista varten. Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM voi tehdä palaajan matkajärjestelyt ja avustaa palaajaa lentokentällä hänen paluumatkansa aikana.

title: Final Fantasy VIII

text: Pelissä tulee esiin myös täysin uusi ominaisuus, korttipeli. Korttia voi pelata muiden hahmojen kanssa ja niitä voi keräillä. Säännöt vaihtelevat otteluiden mukaan. Voittamalla korttipelejä saadaan lisää kortteja. Kortteja voi saada myös monella muulla tavalla, kuten muuttamalla vihollisia niiksi. Kortteja voi muuttaa esineiksi, ja tällä tavalla saada harvinaisia esineitä.

title: Mass Effect

text: Aseisiin ja panssareihin voidaan ostaa erilaisia päivityksiä, jotka antavat erilaisia bonuksia aseen tai panssarin eri ominaisuuksiin, kuten vahinkoon, kilven latausnopeuteen tai se voi mahdollistaa viholliset jäädyttävien luotien ampumisen, myös täysin uusia aseita tai panssareita voi saada. Uusia aseita, panssareita tai päivityksiä voi löytää ympäristöstä, saada kuolleilta vihollisilta tai ostaa pelin kaupoista. Pelaaja voi myös heittää halutessaan kranaatteja, jotka nykyaikaisista kranaateista poiketen voi räjäyttää haluamallaan hetkellä. Taisteluissa täytyy turvautua myös erilaisiin mass effect -kenttää hyödyntäviin erikoisvoimiin, joilla voi esimerkiksi saada vihollisen lentämään pitkän matkan päähän, poistamaan viholliselta kilven tai vaikka luomaan itselleen ylimääräisen kilven.

title: Kalium

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan kaliumia tulisi saada 350mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli naisilla noin 3100mg/vrk ja miehillä 3500mg/vrk. Ravintoainevalmisteista tai täydennetyistä elintarvikkeista saatavaksi suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 3700mg/vrk.[1] Suomalaisnaiset saavat kaliumia keskimäärin 3400mg/vrk ja miehet 4200mg/vrk eli suosituksiin verrattuna keskimääräinen suomalainen saa sitä riittävästi. Toisaalta Amerikkalainen Institute of Medicine suosittelee päiväsaanniksi 4700mg/vrk.[2][3] Meta-analyysi vuodelta 2011 yhdisti 1640mgn lisäyksen kaliumin päiväsaannissa 21% pienempään riskiin sairastua Aivoverenkiertohäiriöön.[4] Britannian julkinen terveydenhuolto suosittaa päiväsaanniksi 3500mg.[5] Suomalaisten kalium on pääosin peräisin kasviksista, hedelmistä ja marjoista sekä niistä valmistetuista ruoista, vilja- ja leivontatuotteista, maitovalmisteista ja kahvista.[6]

title: Pantoteenihappo

text: Pantoteenihapon kemiallinen kaava on C9H17NO5, moolimassa 219,24 g/mol ja CAS-numero 79-83-4.

title: Nokkonen

text: Nokkosen polttavuus johtuu lehdissä ja varressa kasvavista polttiaiskarvoista, joiden pinta murtuu kosketettaessa, ja sisältä ryöpsähtää polttavaa muurahaishapon kaltaista nestettä. Herkille ihoalueille osuessaan neste voi olla kivuliasta. Nuoret nokkoset polttavat vain vähän, ja hansikkaiden kanssa poimittaessa kädet eivät vioitu. Polttavuus katoaa kuumennettaessa ja kuivattaessa. Polttiaiskarvat sisältävät muun muassa asetyylikoliinia, histamiinia, serotoniinia, muurahaishappoa, etikkahappoa, sitruunahappoa, foolihappoa, pantoteenihappoa, biotiinia ja koliinia.

title: Luomutuote

text: Laajan luomuruokaa koskevan katsauksen mukaan luomutuotetuissa ruoissa oli selvästi enemmän hyödyllisiä antioksidantteja sekä vähemmän haitallisia torjunta-ainejäämiä ja raskasmetalleja kuin tavallisesti tuotetuissa. Kyseistä katsausta on kritisoitu heikkotasoiseksi ja aiemmista katsauksista poikkeavaksi. Toisaalta Suomessa luomusta saa heikosti seleeniä ja D-vitamiinia, lannoitteena käytetty lanta voi aiheuttaa tauteja, ja luomun 2–6-kertainen hinta voi vähentää kasvisten syömistä haitallisesti. Useiden tutkimustulosten perusteella ei voida väittää luomuruoan olevan tavallista ruokaa turvallisempaa, terveellisempää, paremman makuista tai ympäristöystävällisempää.

title: 3-aminopropaanihappo

text: Huoneenlämpötilassa 3-aminopropaanihappo on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja hieman huonommin poolisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin. Luonnossa 3-aminopropaanihappoa esiintyy pieniä määriä vapaana eräissä kasveissa ja sienissä. Tyypillisimmin se on kuitenkin peptidinä esimerkiksi osana karnosiinia, anseriinia tai pantoteenihapossa. 3-Aminopropaanihappoa muodostuu eliöissä urasiilin aineenvaihduntatuotteena, karnosiinin ja anseriinin hydrolysoituessa, asparagiinihaposta dekarboksylaatioreaktiolla ja 3-oksopropaanihapon ja aminohappojen välisellä transaminaatioreaktiolla. Mikro-organismit muodostavat 3-aminopropaanihaposta ja pantoiinihaposta pantoteenihappoa.


query: Kuinka pitkä Kukkia on ulkomitoiltaan?

title: Kukkia

text: Järven pinta-ala on 4390 hehtaaria eli 43,9 neliökilometriä. Se on ulkomitoiltaan 14,7 kilometriä pitkä ja 11,9 kilometriä leveä, mutta järven rantaviiva mutkittelee kovasti ja sen vesialue on pirstoutunutta. Järvellä ei ole suuria järvenselkiä, mutta sillä on kaksi suurempaa järvialuetta. Niitä yhdistää Haikanvuoren ja Vankoniemen niemien välinen kapeikko, jossa sijaitsee Evinsalon (170 ha) saari. Kapeikon itäpuolella aukeaa Lehtisaarenselkä ja sen länsipuolella Lehtisaarenselkää suurempi mutta myös erittäin saaristoinen järvialue. Nämä muodostavat yhdessä yli puolet Kukkiasta.[1][2]

title: Sirokattara

text: Sirokattaran kukinto on röyhy, joka koostuu suurehkoista, kaljuista, puhtaanvihreistä tähkylöistä. Kussakin tähkylässä on viidestä kahdeksaan kukkaa. Kaleet ovat epätavallisen pitkät ja alimmissa kaleissa on kolmesta viiteen suonta. Ulkohelpeet ovat pyöreäselkäisiä sekä noin 6 mm pitkiä ja niissä on 5 mm pitkät vihneet. Sirokattara kukkii kesä–heinäkuussa.

title: Paphiopedilum helenae

text: "P. helenae" on hyvin pieni, ryppäittäin kasvava venuksenkenkä. 3–12 cm pitkiä ja 0,5–2 cm leveitä lehtiä on kolmesta viiteen kappaletta. Väritys on päältä vihreä valkoisin tai vaaleankeltaisin reunoin, alta vaaleanvihreä ja tyvestä violetihtava. Kukkavana on 4–7 cm pitkä, lyhyen ja tiheän mustanvioletin karvan peittämä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, joka on 3–6 cm leveä. Kukka on väritykseltään keltainen, purje valkoreunainen. Laji kukkii syyskuusta marraskuuhun.

title: Pussikämmekkä

text: Pussikämmekkä kasvattaa 10–30 senttimetriä pitkän kukkavarren. Juurimukulat ovat syvään liuskaisia. Lehtiä on tavallisesti kolme. Alimman lehden lapa on vastapuikea, ylempien suikeita. Kukinto on harsu tähkä, jossa on 5–20 vihreää tai rusehtavaa kukkaa. Huuli on pitkä, kapea ja kolmiliuskainen. Huulen tyvellä on lyhyt pussimainen kannus, mikä erottaa kasvin läheisestä liuskakämmeköiden ("Dactylorhiza") suvun lajeista, joilla on pitkänomainen kannus. Kukka on lähes tuoksuton. Suomessa pussikämmekkä kukkii kesä-elokuussa. Kukinta on epäsäännöllistä ja kasvi saattaa elää maanalaisena pitkään.

title: Keltakannusruoho

text: Keltakannusruohon haaraton varsi kasvaa 20–70 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat kapeita, 2–6 cm pitkiä ja ovat varressa kierteisesti. Kukintona on 10–20 cm pitkä runsaskukkainen terttu. Yksittäiset kukat ovat 2,5–3,3 cm pitkiä ja teriöt ovat keltaiset. Kukissa on myös pitkät kannukset, joista kasvi on saanut nimensäkin. Ulkonäöltään kasvi muistuttaa esimerkiksi leijonankitaa. Se kukkii Suomessa loppukesällä ja alkusyksyllä. Keltakannusruoho voi risteytyä juovakannusruohon ("Linaria repens") kanssa.

title: Kellokatkero

text: Kellokatkero on monivuotinen ja kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat 1,5–4 cm pitkät, muodoltaan tasasoukat ja laidoilta alaskiertyneet. Kukkia on varren latvassa yhdestä muutamaan. Kellokatkeron kukan verhiön kärkiliuskat ovat pitkät ja suipot. Tummansininen teriö on 2,5–4 cm pitkä. Kukat muistuttavat hieman toisen katkerolajin tunturikatkeron ("Gentiana nivalis") kukkia.

title: Paphiopedilum spicerianum

text: "P. spicerianum" on pienehkö venuksenkenkä. 15-30 cm pitkiä ja 3-6 cm leveitä lehtiä on neljästä viiteen kappaletta. Väritys on päältä kiiltävä tummanvihreä, alta tyvestä violettipilkullinen. Kukkavana on 8-22 cm pitkä, lyhyen ja pehmeän nukan harvakseltaan peittämä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi, harvoin kaksi kukkaa. Kukka on 5-7 cm leveä. Laji kukkii toukokuusta kesäkuuhun.

title: Lehtoneidonvaippa

text: Lehtoneidonvaipan juurakko koostuu pitkistä, paksuista ja haarattomista juurista. Juurakosta nousee tanakka, 30–80 senttimetriä pitkä varsi. 5–10 cm pitkät lehdet kiertävät yleensä koko vartta ja ovat muodoltaan soikeita. Ylemmät lehdet ovat alempia lehtiä kapeampia. Varren latvan kukkaterttu voi olla jopa 30 cm pitkä ja siinä saattaa olla jopa yli 50 kukkaa. Kukka on päältä vihreä ja sisältä vaihtelevasti punertavanruskea. Kukkien tukilehdet ovat pitkiä ja lehtimäisiä. Huulen mesipitoinen kuppi on sisäpinnaltaan tummanruskea. Lehtoneidonvaippa kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kasvin kehittyminen siemenestä kukkivaksi yksilöksi kestää yli kymmenen vuotta.

title: Sarjarimpi

text: Sarjarimmen juurakko on vaakasuora, noin 10 cm pitkä ja 1 cm paksu. Lehdet ovat juurakossa tiheästi, kierteissti ja ne ovat tupellisia. Muodoltaan ne ovat kolmisärmäisiä, tasasoukkia, ehytlaitaisia ja kärkiosastaan kierteisiä. Lehdet ovat tavallisesti jäykkiä, 3–10 mm leveitä ja 40–80 cm pitkiä, mutta upoksissa tai virtaavassa vedessä lehdet ovat velttoja ja jopa 120 cm pitkiä. Pysty kukkavana on 60–120 cm korkea. Kukinto on sarjamainen ja siinä on 10–40 kukkaa. Kukinnon tyvellä on kolme kapeaa tukilehteä, ja yksittäisten kukkien kukkaperät ovat 8–12 cm pitkiä. Kukat ovat kaksineuvoisia. Sekä verho- että terälehtiä on kolme kappaletta. Selän keskeltä purppuranpunaiset verholehdet ovat 8–12 mm pitkiä. Lähes valkoiset tai vaaleanpunaiset sekä punasuoniset terälehdet ovat hieman pienempiä ja leveämpiä. Kukissa heteitä on 9 ja emejä 6. Sarjarimpi kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Hedelmä on tuppilo ja se sisältää lukuisia siemeniä, joista suuri osa on kuitenkin tavallisesti kehittymättömiä.

title: Paphiopedilum fairrieanum

text: "P. fairrieanum" on pienehkö venuksenkenkä. 8-28 cm pitkiä ja 2-3 cm leveitä lehtiä on neljästä kahdeksaan kappaletta. Väritys on päältä keski- tai tummanvihreä haalein laikuin, alta vaaleanvihreä. Kukkavana on 12-45 cm pitkä, vaaleanvihreä ja violettinukkainen. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi, harvoin kaksi kukkaa. Kukka on 5-8 cm leveä. Laji kukkii loka-tammikuussa.

title: Ruusunätkelmä

text: Ruusunätkelmä on monivuotinen vanhanajan harvinainen köynnös. Siipipalteinen varsi kasvaa 2-3 metriä pitkäksi. Parilehtisten, sinivihreiden lehtien päässä on kärhet. Ruusunötkelmä kukkii vahapintaisin punaisin, ruusunpunaisin ja valkoisin kukin, jotka ovat tertussa. Tertussa voi olla jopa 8 kukkaa. Kukat muistuttavat hajuherneitä. Palko on 5-10 senttimetriä pitkä ja monisiemeninen.

title: Punavalkku

text: Punavalkku kasvattaa 20–50 senttimetriä pitkän, yläosastaan karvaisen varren. Varressa on vuoroittain 4–6 kapeanpuikeaa tai suikeaa lehteä, jotka ovat 8–10 cm pitkiä. Kukinto on harsu tähkä, jossa on 3–15 isoa kukkaa. Kukkien tukilehdet ovat sikiäintä pitempiä. Kukat ovat vaaleanpunaisia ja kannuksettomia, suippo huuli on valkoisehko, keltajuovainen ja punalaitainen. Sikiäin on tiheäkarvainen. Laji kukkii heinäkuussa.

title: Hallitus (politiikka)

text: Monipuoluejärjestelmässä harvoin ylläpidetään jatkuvaa hallituskoneistoa kussakin puolueessa erikseen, koska puolueet joutuvat melkein aina muodostamaan hallituskoalition, jolloin kukin siihen kuuluva puolue saa vain osan ministerinsalkuista. Puolueiden keskinäiset voimasuhteet useimmiten vaikuttavat kohtalaisen merkittävästi siihen kuinka monta ja vaikutusvaltaista salkkua kukin puolue salkkujaossa saa.

title: Valkovuokko

text: Monivuotinen valkovuokko kasvaa 8–30 senttimetriä pitkäksi. Varsi on pysty, harvakarvainen tai kalju ja haaraton. Juurakko on ruskea, pitkä ja haaroittuva, minkä ansiosta valkovuokko leviää helposti. Varhain kuihtuvia, pitkäruotisia aluslehtiä on yksi tai kaksi. Aluslehdet kasvavat juurakosta joko yksittäin tai muutaman lehden ryhminä. Aluslehtien lapa on kolmeosainen ja jopa 15 cm leveä. Lehdykät ovat leveähköjä, kaksi- tai kolmejakoisia tai -halkoisia sekä hampaisia. Varsilehdet ovat aluslehtiä pienempiä, ja ne ovat varressa tavallisesti kolmen lehden kiehkurana. Ruoti on lyhyt, tavallisesti 1–2 cm pitkä. Valkovuokon kukka, joka on valkoinen, joskus punertava tai jopa punainen, sijaitsee yleensä yksittäin varren latvassa. Kukkaperä on 2,5–7,5 cm pitkä, ja kukka 2,5–4 cm leveä. Kukan kehä on teriömäinen. Kehälehtiä on tavallisimmin kuusi tai seitsemän kappaletta. Ne ovat ulkopinnaltaan kaljuja tai joskus tyviosasta vähäkarvaisia. Heteet ovat keltaisia. Suomessa valkovuokko kukkii touko-kesäkuussa. Hedelmistö koostuu nuokkuvista 4–5 mm pitkistä pähkylöistä, jotka ovat karvaisia ja lyhytotaisia. Pähkylät kypsyvät jo keskikesällä, minkä jälkeen koko kasvi kuihtuu pois.

title: Luhtavuohennokka

text: Luhtavuohennokan varsi kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Varsi on nelikulmainen ja hennohko. Lehdet ovat 2–5 cm pitkiä, kapeanpuikeita, suippoja, hertta- tai tylppätyvisiä ja harvaan tylppähampaisia. Kukat ovat pareittain, mutta niitä on harvakseltaan. Alimmat kukkaparit ovat jopa varren ja haarain puoltaväliä alempana. Varsilehtiä muistuttavat kukkien tukilehdet ovat ainakin alimpia kukkia pidempiä. Huulimainen kukka on violetinsininen. Kukan verhiö on kaksihuulinen, ehyt, kalju tai hapsikarvainen, ja verhiön kellomaisessa torvessa on pysty, pullea lisäke. Myös teriö on kaksihuulinen ja pituudeltaan 10–20 mm. Ylähuuli on kupera, teriön torvi on pitkä ja loivasti käyrä. Suomessa luhtavuohennokka kukkii heinä-elokuussa.

title: Jääleinikki

text: Monivuotinen jääleinikki on matala, noin 10–15 senttimetriä korkea kasvi. Sen varsi on tavallisesti pysty, tanakka ja kalju. Kasvin aluslehdet ovat pitkäruotisia ja möyheitä. Aluslehtien lehtilapa on kolmisorminen ja tavallisesti ruodilliset lehdykät ovat syvään moniliuskaisia. Varsilehtien lapa on runsasliuskainen. Jääleinikin kukka on iso ja valkoinen, ja sen väri punertuu kukinnan edistyessä. Pitkään säilyviä kukkia on tavallisesti yksi tai kaksi ja ne ovat leveydeltään yleensä 2–2,5 cm. Kukissa on kaksi kehäkiehkuraa sekä viisi verho- ja terälehteä. Verholehdet ovat alapinnaltaan ruskeakarvaisia. Terälehdet ovat mesikuopallisia. Suomessa jääleinikki kukkii tavallisesti heinä-elokuussa, joskus myös kesäkuun puolella. Hedelmä koostuu 2,5 mm pitkistä kaljuista pähkylöistä, joissa noin 2 mm pitkä, käyrä ota. Pitkään kukkiva jääleinikki tuottaa runsaasti siemeniä.

title: Paphiopedilum tranlienianum

text: "P. tranlienianum" on pienehkö, usein ryppäittäin kasvava venuksenkenkä. Jopa 18 cm pitkiä ja 2 cm leveitä lehtiä on kolmesta kuuteen kappaletta. Väritys on päältä kiiltävä vihreä valkoisin reunoin, alta vaaleanvihreä. Kukkavana on 7-15 cm pitkä, lyhyen ja tiheän kellanruskean nukan peittämä, ja väriltään kirkkaan vihreä. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi, harvoin kaksi kukkaa. Kukka on 5-6 cm leveä ja 5-7 cm korkea. Laji kukkii syyskuusta marraskuuhun.

title: Arvoanalyysi

text: Arvoanalyysin ideana on toimintokustannusanalyysi (hyötykustannusanalyysi), jossa luetteloidaan kaikki tuotteeseen sisältyvät ominaisuudet tai toiminnot. Näille annetaan painokertoimet. Sen lisäksi selvitetään kunkin osan osto-, valmistus-, kokoonpano- ja laatukustannukset. Lisäksi arvioidaan, kuinka paljon kukin osa vaikuttaa kuhunkin ominaisteen. Nämä ristiintaulukoidaan ja siitä saadaan laskettua, kuinka paljon kukin toiminto tuottaa kustannuksia. Työmäärän kohtuullistamiseksi sovelletaan yleensä Pareton periaatetta, jonka mukaan 20% osista aiheuttaa 80% kustannuksista, ja tarkastelaan vain noin 20% osista. Tulosten perusteella arvioidaan, onko jokin ominaisuus liian kallis tuottamaansa hyötyynsä nähden ja mitä asialle voidaan tehdä.

title: Paphiopedilum malipoense

text: "P. malipoense" on pieni, rönsyillen kasvava venuksenkenkä. 10-20 cm pitkiä lehtiä on neljästä kuuteen kappaletta. Väritys on päältä tumman- ja vaaleanvihreän läikikäs, alta violetinkirjava. Kukkavana on 30-65 cm pitkä, lyhyen karvan peittämä, ja väriltään vihreä violetinruskein pilkuin. Kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, harvoin kaksi. Kukka on 8-14 cm leveä ja tuoksuu kevyesti vadelmalta. Kukka on väritykseltään vaaleanvihreä, sepalit ja petalit ovat violettijuovaiset. Huuli on hailakanvihreä ja violettipilkullinen, joskus vaaleankeltainen, muodoltaan pallomainen. Laji kehittää nuppunsa luonnossa syys-lokakuussa, ja kukkii maaliskuusta huhtikuuhun.

title: Keihäsvuohennokka

text: Monivuotinen keihäsvuohennokka kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Varsi on hennohko. Lehdet ovat 1–3 cm pitkiä, puikean suikeita tai kapean kolmiomaisia, pyöreäkärkisiä, enimmäkseen keihästyvisiä ja pääosin ehytlaitaisia. Kukat ovat pareittain tiiviinä, toispuolisina rykelminä lähellä varren latvaa. Varsilehtiä muistuttavat kukkien tukilehdet ovat kukkia lyhyempiä. Huulimainen kukka on violetinsininen. Kukan verhiö on kaksihuulinen, ehyt, nystykarvainen ja verhiön kellomaisessa torvessa on pysty, pullea lisäke. Myös teriö on kaksihuulinen ja pituudeltaan 15–25 mm. Ylähuuli on kupera, teriön torvi on pitkä ja jyrkästi käyrä. Keihäsvuohennokka kukkii Suomessa heinä-elokuussa.

title: Koevoluutio

text:
Koevoluutiota on esimerkiksi se, kuinka parasiittien ja isäntälajin toisiinsa kohdistamat valintapaineet voivat johtaa yhteiseloon ja jopa lajien väliseen symbioosiin.
Tunnettu esimerkki koevoluution aikaansaannoksista ovat orkideojen ja kolibrien vuorovaikutus. Kolibrit ovat riippuvaisia kukkien medestä ja kasvit ovat riippuvaisia kolibrien pölyttämisestä; linnuille on kehittynyt pitkä nokka ja kasveille syvät kukat.

title: Myllykattara

text: Myllykattara on kasvutavaltaan löyhästi mätästävä, ja sen varret ovat pystyjä tai kohenevia. Varret voivat kasvaa noin metrin korkuisiksi asti, mutta jäävät usein matalammiksi. Lehdet ovat noin 5 mm leveitä, vaaleanvihreitä ja hienokarvaisia. Lehtitupet ovat myös hienokarvaisia, ja kieleke on lyhyt. Myllykattaran kukinto on harvahko röyhy, jonka haarat ovat pitkiä. Röyhyn haarat ovat tähkylöitä pidempiä sekä usein enemmän tai vähemmän yhteenkasvaneita. Tähkylät ovat suuria, kaljuja ja niissä on viidestä kahdeksaan kukkaa sekä noin millimetrinpituinen nivelväli kukkien väleissä. Kaleet oavt suunnilleen keskenään yhtä pitkiä, ja ulkokaleissa on kolmesta viiteen suonta. Ulkohelpeet ovat pyöreäselkäisiä ja sileitä. Kaikkien kukkien ulkohelpeissä on pitkä vihne, joka on kaikissa kukissa yhtä pitkä.

title: Souloke

text: Souloke on yksivuotinen ja sen varsi kasvaa 50–100 cm pitkäksi. Soulokkeen lehdet ovat noin 10–25 cm pitkät sekä 1–7 mm leveät, muodoltaan tasasuokat ja molemminpuolin karheapintaiset. Soulokkeen kukinto on röyhy, jonka ranka on 0–12 cm pitkä. Tähkylät sijaitsevat yksittäin, ja niissä on 6–12 fertiiliä kukkaa sekä neuvottomia kukkia tähkylän kärjessä. Kukkien kaleet ovat tähkylää lyhyemmät ja ulkonäöllisesti keskenään samannäköiset. Ulkokale on noin 3–3,5 mm pitkä ja sisäkale noin 4,5–5 mm pitkä. Soulokkeen hedelmä on jyvä.

title: Kiinansinisade

text: Kiinansinisade voi kasvaa 25 m pitkäksi. Se kukkii toukokuussa, ja siemenet kypsyvät syys-lokakuussa. Kukat muistuttavat vaaleanpunaisia, valkoisia tai vaaleanviolettejä hernekasvien kukkia, ja muodostavat noin 30 cm pitkiä roikkuvia kukkaterttuja. Varret voivat tulla 25 cm paksuiksi, ja niiden pintaa peittää harmaan ruskea kaarna. Kiiltävän tummanvihreät lehdet koostuvat 7-13 noin 7 cm pitkästä lehdykästä. Siemenkodat ovat litteitä, 15 cm pitkiä ja karvaisia. Kiinansinisadetta on vaikea erottaa japaninsinisateesta ja on mahdollista että ne risteytyvät.

title: Pystykattara

text: Pystykattaran kukinto on noin 10 cm pitkä, melko tiivis röyhy. Tähkylät ovat suuria, noin 3 cm pitkiä, ja niissä on neljästä yhdeksään kukkaa. Ulkokale on yksisuoninen ja sisäkale kolmisuoninen. Ulkohelpeissä on pitkä vihne, joka on kuitenkin ulkohelvettä lyhyempi. Pystykattara kukkii kesä–heinäkuussa.

title: Paphiopedilum hangianum

text: "P. hangianum" on pienehkö venuksenkenkä. 12-30 cm pitkiä ja 3-5 cm leveitä lehtiä on neljästä seitsemään kappaletta. Väritys on päältä kiiltävän vihreä, alta vaaleanvihreä. Kukkavana on 30-65 cm pitkä, lyhyen karvan peittämä, ja väriltään vihreä violetinruskein pilkuin. 6-12 cm pitkän, kirkkaan vihreän, valkonukkaisen kukkavanan kärkeen kehittyy yksi kukka, harvoin kaksi. Kukka on 9-12 cm leveä ja 6-8 cm korkea. Laji kukkii huhtikuusta toukokuuhun.

title: Sääskenvalkku

text: Monivuotinen sääskenvalkku kasvaa 10–25 cm korkeaksi. Varren tyvessä on sipulinmuotoinen paksunnos. Leveänsoikeita, ohuita, monisuonisia ja 2–7 cm pitkiä lehtiä on yksi, joskus kaksi aivan maanrajassa. Kukinto on pitkä, tähkämäinen ja monikukkainen. Pienet kukat ovat kellanvihertävän valkeat, kukkien huulet ovat kääntyneet ylöspäin ja ne ovat kannuksettomia. Kukkien kehälehdet ovat kapeita. Sääskenvalkku kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat pysyvät kukinnossa vielä kuihduttuaan, mutta muuttuvat solukon kuollessa melkein valkoisiksi.

title: Alppivuokko

text: Alppivuokko kasvaa 15–35 cm korkeaksi. Varsi on pysty ja haaraton. Juurakko on suikerteleva ja harmaanvalkoinen. Pitkäruotiset, pitkään säilyvät aluslehdet ovat yksittäin ja eivätkä yleensä ole kukkavarren vieressä. Lehden lapa on pituuttaan leveämpi, kolmiosainen, lehdykät leveähköjä, ehyitä ja sahalaitaisia. Aluslehtiä pienemmät varsilehdet ovat varressa kolmen lehden kiehkurana. Varsilehtien ruoti on 10–30 mm pitkä. Kukka kasvaa tavallisesti yksittäin. Kukkaperä on 6–9 cm pitkä, ja kukka on 30–43 mm leveä. Kukan kehä on teriömäinen. Kehälehtiä on tavallisesti 6–8 kappaletta. Ne ovat kaljuja ja väriltään valkoisia tai vaaleanpunaisia. Heteet ovat valkoisia. Alppivuokko kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmistö on pysty, ja koostuu 4–6 mm pitkistä, lyhytotaisisa ja karvaisista pähkylöistä.

title: Kirjorönsylilja

text: Kukkia kehittyy pitkässä haarallisessa kukinnossa, joka voi kasvaa jopa 75 cm pitkäksi ja joka taipuu lopulta alaspäin. Alun perin kukkia ilmestyi 1–6 kukan rykelmissä kukinnon varressa. Jokainen rykelmä sijaitsee suojalehden tuntumassa, jonka pituus vaihtelee kahdesta kahdeksaan senttimetriin ja se pienenee kukinnon loppua kohden. Ensin kasvaneista kukista suurin osa kuolee ja siksi kukinnot ovat melko harvoja.

title: Sammakonleinikki

text: Yksivuotinen tai usein ylitalvinen sammakonleinikki kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen mutkainen varsi on koheneva tai rento, 3–4 mm paksu, alaosasta kalju ja yläosasta usein karvainen. Varsi juurehtii alaosan nivelistä. Kiiltävänvihreiden aluslehtien lavat ovat tavallisesti 2–6 cm leveitä, leveän suippotyvisiä tai herttatyvisiä ja kolmijakoisia tai -osaisia. Lavan liuskat ovat kolmihalkoisia tai -hampaisia. Varsilehtien lavat ovat kolmiosaisia, ylimpien lehtien lavat ovat liuskattomia ja muodoltaan kapeansoikeita tai soikeita. Kukkaperät ovat melko lyhyitä ja kukkia on melko runsaasti. Kehäkiehkuroita kukissa on kaksi kappaletta. Sekä verho- että terälehtiä on viisi kappaletta. Tummankeltaisten kukkien terälehdet ovat 4–6 mm pitkiä, mesikuopallisia ja ne ovat verholehtiä lyhyempiä. Kukkapohjus on lähes pallomainen. Sammakonleinikki kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Hedelmä koostuu 1,1–1,5 mm pitkistä pähkylöistä, joissa on 0,15–0,3 mm pitkä suora ota. Laji tekee runsaasti siemeniä, jotka leviävät muun muassa lintujen mukana.