query: Mikä on Viron BKT?

title: Viron talous

text: Vuonna 2014 Viron bruttokansantuote oli 20 miljardia euroa, 15 200 euroa/henkilö, talouskasvu 3 %, tuonti ja vienti 12 - 14 miljardia euroa, vaihtotase tasapainossa, ja väkiluku 1,3 miljoonaa.[17]

title: Viron talous

text: Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron, ja sodan jälkeen Viron taloutta alettiin integroida sosialistiseen suunnitelmatalouteen. Suomella ja Virolla oli lähes sama bruttokansantuote (BKT) henkeä kohti ennen Viron talouden sosialisointia. Vuonna 1987 Suomen BKT henkeä kohti oli 14370 Yhdysvaltain dollaria, kun taas silloisessa sosialistisessa Neuvosto-Virossa se oli Mart Laarin mukaan vain 2000 dollaria.[2]

title: Luettelo kehitysavun avunantajamaista

text: Suurimmat avunantajamaat vuonna 2015 olivat Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Japani ja Ranska, Ruotsin osuus bruttokansantulosta oli 1,40 prosenttia ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Norjan, Luxemburgin, Tanskan, Alankomaiden ja Britannian bruttokansantulon ylittämä Yhdistyneiden Kansakuntien ODA-tavoite on 0,7 prosentia BKT: stä, Euroopan unioni keräsi suuremman osan BKT: stä ulkomaisen avun muodossa kuin mikään muu talousliitto

title: Talouskasvu

text: Talouskasvua mitataan bruttokansantuotteen (BKT) positiivisella %-muutoksella vuodessa. Mikäli BKT:n muutos on negatiivinen, kyseessä on talouden supistuminen, talouden taantuma tai mahdollisesti jopa talouslama. Luotettavampi mittari kansantuotteella on kuitenkin asukasta (capita) kohti laskettu bruttokansantuote, BKT per capita, sillä se kuvaa keskimääräistä rahassa arvotettua taloudellista transaktiota henkeä kohden vuodessa. Vastaavasti useimmiten maiden välisissä vertailuissa käytetään asukasta kohti lasketun BKT:n muutosta. Lähes poikkeuksetta BKT/capita-mittarit korjataan vielä ostovoimapariteetilla (PPP), jotta maiden väliset hintaerot tulisi huomioitua vertailuissa.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.

title: Bruttokansantulo

text: Bruttokansantulo (BKTL) on kansantalouden tilinpidon käsite, joka kuvaa maan tuotannosta saamia tuloja. Se eroaa yleisemmin käytetystä bruttokansantuotteesta (BKT) siinä, että mukaan lasketaan ulkomailta saadut ja sinne maksetut tulot: BKTL = BKT - kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat ensitulot + kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisilta talousyksiköiltä saamat ensitulot.

title: Bruttokansantuote

text:
Koska BKT on kansantalouden kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmiöitä suhteuttamalla saadaan useita tärkeitä talouden tunnuslukuja. Tällaisilla osien suhdetta kokonaisuuteen kuvaavilla tunnusluvuilla (BKT-osuuksilla) voidaan havainnollisesti kuvata kansantalouden rakennetta ja siinä tapahtuvia muutoksia sekä käyttää niitä talouden ohjauskriteereinä. Tyypillinen tunnusluku on esimerkiksi veroaste eli verojen osuus BKT:sta. Muita samanlaisia tunnuslukuja ovat julkisen talouden, ulkomaankaupan, kulutuksen, investointien osuudet BKT:sta. Kansantalouden rakenne voidaan havainnollistaa alkutuotannon, jalostuksen ja palvelujen BKT-osuuksilla.
Ostovoima tarkoittaa sitä, mitä hyödykkeitä (tavaroita ja palveluja) tietyllä rahamäärällä saadaan eri olosuhteissa. Ostovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla rahamäärällä saadaan erilainen määrä hyödykkeitä. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden välillä, käytetään maiden välisessä vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.

title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.

title: Toinen teollinen vallankumous

text: Taulukossa on arvioitu nykyisiä tai toisen maailmansodan jälkeisiä valtioita vastaaville alueille. Itävalta-Unkari on yhdistetty Itävallan, Unkarin ja Tsekkoslovakian vastaaville alueille. Venäjän bkt on entisen Neuvostoliiton alueelle. Serbian bkt on entisen Jugoslavian alueelle.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.

title: Taloudellinen vapaus

text: ""Vuodesta 1820 vuoteen 1998 maailman väestö 6-kertaistui, BKT 49-kertaistui ja BKT/capita melkein 9-kertaistui."" Tämä tapahtui lähinnä siellä, missä taloutta liberalisoitiin, mutta silti Afrikankin reaalitulot henkeä kohden nousivat 3 kertaa korkeammiksi vuosisadassa. Kehitysmaissa elinikä kasvoi 26 vuodesta 64 vuoteen 1900-luvun aikana.

title: Kokonaistuotanto

text: Kokonaistuotanto on kansantaloudessa tietyssä ajanjaksossa, yleensä vuodessa, tuotettujen lopputuotteiden arvo. Kokonaistuotannon mittarina käytetään bruttokansantuotetta (BKT). Esimerkiksi Suomen BKT oli vuonna 2007 noin 165 miljardia €.

title: Viron talous

text: Viron talous oli yksi maailman nopeimmin kasvavista. Vuosien 2001 ja 2013 välillä Viron todellinen bruttokansantuote on kasvanut 152,6 %, kun samalla ajanjaksolla EU 28 maissa todellinen BKT on kasvanut vain noin 114 %[13]. Vuosina 2000-2005 palkat nousivat 8-12 %/vuosi[14].

title: Siperian federaatiopiiri

text: Siperian federaatiopiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 4 093 589,0 miljoonaa ruplaa eli 10,95 % koko Venäjän BKT:stä. Federaatiosubjekteista maan keskiarvoa (261,8 tuhatta ruplaa/ vuosi eli noin 6 413 EUR) korkeampi BKT-osuus oli ainoastaan Krasnojarskin aluepiirissä (131 % keskiarvosta) ja Tomskin alueella (104 %); kaikissa muissa federaatiosubjekteissa henkeä kohden laskettu BKT-osuus oli Venäjän keskiarvon alapuolella. Valtakunnan tasoon verrattuna Siperian federaatiopiirin laskennallinen BKT henkeä kohden olikin keskimäärin vain 81 prosenttia maan keskiarvosta.

title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.

title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28488 hryvnaa eli 2766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4%), Dnipropetrovskin alue et (10,8%) ja Harkovan alueet (5,9% osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella.[58][59] Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15056 USD/henki) ja Venäjällä (16768 USD/henki).[60]

title: Inflaatio

text: Kuluttajahintaindeksi: Inflaatiota mitataan yleisimmin kuluttajahintaindeksin vuosimuutoksella. Kuluttajahintaindeksi mittaa yleisesti kulutetuista tavaroista ja palveluista koostuvan hyödykekorin hintaa. Eri hyödykkeiden painoarvo kuluttajahintaindeksissä määräytyy niiden osuudesta kotitalouksien kokonaiskulutuksessa. Osuuksia muutetaan Suomessa viiden vuoden välein kulutuksessa tapahtuneiden muutosten mukaan. Kuluttajahintaindeksin ongelmana on, että yhden hyödykkeen kallistuminen korissa nostaa hintaindeksiä, vaikka yhden hyödykkeen hinnan nousu (muiden tuotteiden hintojen pysyessä ennallaan) ei ole merkki inflaatiosta. Tuottajahintaindeksi BKT-deflaattori: inflaatio lasketaan BKT-deflaattorin muutosprosenttina. BKT-deflaattori on nimellinen BKT/Reaalinen BKT. Sen arvo mittaa bruttokansantuotteen arvon toisen vuoden euroina. Minkä vuoden euroina reaalinen BKT on laskettu, on ilmoitettava reaalisen bruttokansantuotteen kanssa. Elinkustannusindeksi, joka on pitkä aikasarja eri vuosien kuluttajahintaindekseistä. Sen avulla tarkasetellaan pitkiä aikavälejä. Inflaation mittarina käytetään myös rahanarvonkerrointa, joka lasketaan hintaindeksien avulla. Se osoittaa, kuinka suuri oli tietyn rahamäärän ostovoima jonakin aikaisempana vuotena jonkin myöhemmän vuoden rahaksi arvioituna.

title: Viron talous

text: Viron talouteen vaikuttavat eniten Saksa, Suomi ja Ruotsi, jotka ovat maan kolme suurinta kauppakumppania. Maan hallinto on viime aikona korottanut huomattavasti innovaatioihin käytettäviä rahasummia. Hallinto on myös ottanut tavoitteekseen nostaa Viron BKT henkeä kohti Euroopan unionin viiden suurimman joukkoon vuoteen 2022 mennessä.

title: Park Chung-hee

text: Tuolloin Etelä-Korean bruttokansantuote (BKT) oli henkeä kohden 72 Yhdysvaltain dollaria vuodessa ja Pohjois-Koreaa pidettiin taloudellisesti vahvempana, sillä se oli teollistunut japanilaiskomennossa sijaitessaan lähellä Mantšuriaa ja ollessaan luonnonvaroiltaan rikkaampi. Parkin aikana BKT kasvoi kaksikymmenkertaiseksi.

title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.

title: Baltian maat

text: Baltian maiden bruttokansantuote (bkt) on samaa luokkaa asukasta kohti laskettuna. Vuonna 2014 Latvian ostovoimakorjattu bkt oli 34 mrd. €, Liettuan 59 mrd. € ja Viron 27 mrd €. Asukasta kohden korkein kansantuote oli Virossa (noin 20 500 €/hlö) ja alhaisin Latviassa (noin 15 000 €/hlö). Liettuassa ostovoimakorjattu bkt oli vuonna 2014 noin 16 500 € asukasta kohti.

title: Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri

text: Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin alueella muodostui vain 2,37 prosenttia (eli 887 605,6 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta federaatiopiiri oli maan alimman BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli vain 94 137 ruplaa vuonna 2010. Tämä oli 36 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta ja euromääräisesti vuoden 2010 lopun vaihtokurssilla 2 306 euroa koko vuodelta. Vaatimattomin BKT-taso henkeä kohden oli Ingušetiassa ja Tšetšeniassa, joissa se jäi vain 20 ja 21 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (koko Venäjän alimmat arvot).

title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.

title: Talouskasvu

text: BKT per capita (asukasta kohti) ei ota huomioon valtion tulonjakoa eli tulojen jakautumista ihmisten kesken maan tai valtion sisällä. Periaatteessa on siis mahdollista, että yksi henkilö, muutama henkilö tai tietty ryhmä saa käyttöönsä kaikki BKT:n muodostumisessa syntyvät tuotannontekijätulot. BKT per capita ei sisällä talouskasvusta seuraavia negatiivisia ulkoisvaikutuksia kuten päästöjä ja saasteita, joista käytetään nimitystä haitakkeet (vrt. hyödykkeet). Näin ollen BKT liioittelee talouskasvua. BKT per capita ei ota huomioon toisaalta positiivisia ulkoisvaikutuksia kuten koulutuksen tai terveyden lisääntymisestä. Nämä tosin korreloivat voimakkaasti BKT:n kanssa (katso edellinen kappale). BKT per capita ei kata markkinoiden ulkopuolista toimintaa lainkaan. Esimerkiksi kotona itse tehtävä kotityö tai kunnon kohottaminen lenkkeilemällä ei näy BKT:ssa.

title: Uudenmaan maakunta

text: Uudenmaan osuus Suomen bruttokansantuotteesta nousi vuosina 1980–2010 noin kolmanneksen. Saman ajanjaksona BKT-osuuttaan kasvattivat Uudenmaan ohella ainoastaan Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa ja Ahvenanmaa. Taulukossa on mainittu Suomen maakuntien BKT-osuudet vuodesta 1980 alkaen. Luvut vuodesta 2000 alkaen on ilmoitettu kansantalouden tilinpidossa käytetyn TOL2008-toimialaluokituksen mukaisesti eivätkä ne ole täysin vertailukelpoisia vanhempiin lukuihin nähden.

title: Bruttokansantuote

text: Nimellisarvoinen BKT syntyy tuotantoyksiköiden ilmoitusten perusteella bruttoarvonlisäysten summana. Nimellisarvoinen suure syntyy, kun BKT:n erät arvotetaan käypiin hintoihin eli niihin hintoihin, jotka käytännössä on maksettu. Nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta laatii tilastonpitäjä aina myös reaaliarvoisen aikasarjan. Reaaliarvoinen BKT kuvaa kokonaistuotannon määräkehitystä. Se saadaan nimellishintaisesta BKT:sta eliminoimalla siitä hintojen muutosten vaikutus. Reaaliarvoinen BKT on siis määräsuure ja sellaisena vertailukelpoinen ajan suhteen, mistä syystä se on tärkeä suure tuotannon määrällisen kehityksen ymmärtämisessä. Taloudellinen kasvu ilmaistaan usein reaaliarvoisen BKT:n kasvuprosenttina.

title: Viro

text: Viron bruttokansantuote vuonna 2018 on noin 29 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Ostovoimakorjattuna luku on noin 44 miljardia dollaria. Lukujen välinen ero supistui huomattavasti vuonna 2007, sen jälkeen ero on vaihdellut vuosittain, mutta pysynyt keskimäärin selkeästi aiempaa pienempänä.[64] Viron bkt per capita on 2010-luvulla ollut edelleen merkittävästi matalampi kuin Pohjoismaissa, myös ostovoimakorjaus huomioiden.

title: Kalmukia

text: Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Kalmykian panos Venäjän federaation vuoden 2010 bruttokansantuotteeseen yhteensä 24,34 miljardia ruplaa eli 0,07 % koko Venäjän BKT-kertymästä. Jokaista tasavallan asukasta kohti osuus oli 84,09 tuhatta ruplaa eli vain noin 2 060 euroa koko vuodelta 2010. Tämä on kolmanneksi alin arvo Venäjän kaikista federaatiosubjekteista, eli tuottavuus oli alueella BKT-osuudella mitattuna erittäin matala.

title: Talouskasvu

text: Taloustieteilijät ovat hyvin tietoisia BKT:n ongelmista hyvinvoinnin kuvaajana. BKT:tä tuleekin tarkastella indikaattorina eikä absoluuttisena mittana. Tulojaon epätasa-arvoisuuden tarkasteluun on kehitetty omia mittareita kuten Ginikerroin. Negatiivisia ulkoisvaikutuksia voidaan yrittää ottaa huomioon vaihtoehtoisten BKT-määritelmien avulla (esim. vihreä bruttokansantuote). Vapaa-ajan arvoa voidaan ottaa huomioon laskemalla BKT per työtunnit.

title: Bruttokansantuote

text: Esimerkkilaskelmassa huomataan, että aikaansaatu BKT käytetään kansantaloudessa erilaisina tuloina ja veroina. Tämä tapa määritellä BKT on kolmas tapa ja sitä kutsutaan BKT:n määrittelyn tulomenetelmäksi. BKT:n ymmärtäminen tulomenetelmän avulla on paras tapa, kun haluaa ymmärtää BKT:n hyvinvointivaikutuksia. BKT on kotimaisen tuotannon mitta ja samalla se on kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. BKT:n hyvinvointivaikutukset ovat kansantaloudessa maksettuja tuloja ja veroja. Tuloilla kansantaloudet saavat ostovoimaa ja vapaa-aikaa. Veroilla rahoitetaan julkinen tuotanto.

title: Markkinamonetarismi

text: Markkinamonetaristien mukaan inflaatio kertoo menneestä, ei nykyisestä rahapolitiikasta. Rahan määrän mittarit taas ovat epäluotettavia kokonaiskysynnän mittareita siksi, että rahan kiertonopeus on hyvin vaihteleva. Sen sijaan nimellinen BKT huomioi sekä rahan määrän eli kiertonopeuden eli mittaa Fisherin yhtälön MV=PT (rahan määrä kertaa kiertonopeus = hintataso kertaa reaalinen BKT) oikeaa puolta suoraan.


query: Kuka Jalmari Niinikoski oli?

title: Jalmari Niinikoski

text: Kustaa Jalmari Niinikoski (ent. Koivisto, 18. kesäkuuta 1900 Harjavalta – 28. syyskuuta 1978 Espoo)[1] oli suomalainen vuorineuvos, Satakunnan Liikenteen perustajia ja vuosina 1936–1978 sen toimitusjohtaja.[2]

title: Satakunnan Liikenne

text: Vuonna 1996 Satakunnan Liikenteellä oli 56 linja-autoa, sen palveluksessa oli 180 työntekijää ja sen liikevaihto oli 48 miljoonaa markkaa, josta pikavuorojen osuus oli runsaat 80 prosenttia. Lisäksi yhtiöllä oli paikallisliikennettä Pori–Rauma–Kokemäki-alueella. Yhtiön tuolloinen toimitusjohtaja oli Jalmari Niinikosken poika Altti Niinikoski.[6]

title: Paavo Niinikoski

text: Paavo Eevertti Niinikoski (16. maaliskuuta 1926 Reisjärvi – 19. lokakuuta 1993 Haapajärvi) oli kansanedustaja ja kunnallisvaikuttaja.

title: Pakaa

text: Pakaa (aiemmin Pakaankylä, tarkoittaen Backaksen eli Mäenkylää nykyisen Sepänmäen mukaan) on Orimattilan kylä, joka sijaitsee kunnan eteläosassa Lahti-Loviisa -tien varrella ja Pakaalta Niinikosken kautta Artjärvelle johtavan tien päässä. Pakaan rautatieasema perustettiin Pakaan ja Niinikosken välille Niinikosken puolelle. Rautatiellä oli kaksi ratavartijaa. Nykyisellään Pakaan aseman paikalla on kaksi tasoristeystä, Pakaa I ja Pakaa II, joista Pakaa II on suljettu puomilla, joten tasoristeystä ei voi käyttää autoliikenteeseen. Pakaan nimi on ollut 1800-luvun kartoissa Backas. Ruotsinkielinen mäkeä suomeksi tarkoittava nimi johtuu siitä, että Pakaan asutus on alkanut Pakaan nykyiseltä Sepämäeltä.

title: Satakunnan Liikenne

text: Satakunnan Liikenteen myöhempi pääosakas Jalmari Niinikoski aloitti automiehen uransa taksiautoilijana kotikunnassaan Säkylässä. Vuonna 1926 hän hankki Chevrolet-auton, jolla hän aloitti liikenneluvan saatuaan linjan Säkylä–Harjavalta–Pori. Vuonna 1927 Niinikoski muodosti avoimen yhtiön hinnerjokelaisen Lauri Kreulan kanssa, joka liikennöi kotipitäjästään Raumalle ja Turkuun. Vuonna 1928 Niinikoski aloitti samoin säkyläläisen Väinö Keto-Seppälän kanssa silloisissa oloissa erittäin pitkän linjan Pori–Kokemäki–Huittinen–Loimaa–Forssa–Loppi–Helsinki. Tälle linjalle tuli pian kolmanneksi osakkaaksi Nuijamaalta Etelä-Karjalasta Satakuntaan muuttanut Viljo Pelli. Koska Niinikoski halusi päästä liikennöimään Helsingin linjaa yksinään, hän sopi vuonna 1936 suullisesti Väinö Keto-Seppälän kanssa, että heidän liikennealueidensa rajana tulisi olemaan Kokemäenjoki. V. Keto-Seppälä -yhtiön keskeisiksi liikennealueiksi tulivat sittemmin Porin ja Tampereen välinen alue sekä Kauhajoen, Kurikan ja Seinäjoen seutu Etelä-Pohjanmaalla. Viljo Pelli puolestaan perusti Kokemäen Linja Oy:n, joka oli parin vuosikymmenen ajan Kokemäen suurin liikenneyritys.[5]

title: Juha Niinikoski (salibandyn pelaaja)

text: Juha Niinikoski (9. huhtikuuta 1973 – 3. huhtikuuta 2011) oli suomalainen salibandyn pelaaja.

title: Mikko Niinikoski

text: Mikko Niinikoski (s. 3. maaliskuuta 1978 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi kaudella 2010–2011 Mestiksessä Heinolan Kiekossa.

title: Niinikoski

text: Niinikoskella sijaitsee vuonna 1974 aloittanut Tapolan Kyläyhteisö, jonka toiminta perustuu Rudolf Steinerin antroposofisiin oppeihin. Yhteisö antaa kodin ja hoitoa kehitysvammaisille kodinomaisessa taloyhteisössä. Yhteisö hoitaa biodynaamista maatilaa ja sillä on lisäksi kutomo, juustola ja yrittipaja.

title: Niinikoski

text: Niinikosken kansakoulu perustettiin 1883. ja se lakkautettiin 2006.

title: Juha Niinikoski

text: Juha Niinikoski (s. 1942) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Turun yliopiston kirurgian professori vuodesta 1987. Hänen tutkimuskohteensa on ollut sydän- ja verisuonikirurgia. Hän on ollut Kirurgiyhdistyksen julkaisun Annales Chirurgiae et Gynaecologia päätoimittaja 1989, jolloin lehden julkaisu siirtyi Duodecimilta yhdistykselle.

title: Jalmari Niinikoski

text: Jalmari Niinikosken isä Johannes Koivisto oli torppari Harjavallan Torttilan kylässä ja Jalmari oli yhdeksänlapsisen perheen kuopus. Perheen jouduttua häädetyksi torpasta vuonna 1914 seurasi muutto Oripäähän Juvankosken kylästä ostetulle Niinikosken tilalle. Muuton myötä myös perheen sukunimi vaihtui. Vuonna 1919 Jalmari Niinikoski osti tilan vanhemmiltaan ja vähän myöhemmin hän osti ensimmäisen autonsa, Chevrolet-henkilöauton, jolla hän alkoi ajaa tilausajoja.[3]

title: Satakunnan Liikenne

text: Aarne Seppälä: Matkalta ja matkan varrelta. Katkelmia vuorineuvos Jalmari Niinikosken elämästä ja elämäntyöstä. Satakunnan Liikenne Oy 1936–1996: taustoja ja historiikki. Pori 1996. ISBN 952-90-8248-7.

title: Juha Niinikoski (salibandyn pelaaja)

text: Niinikoski kuoli huhtikuussa 2011 saatuaan sairauskohtauksen kesken Suomen Salibandyliiton M35-sarjan välikarsintaottelun. Hän oli kuollessaan 37-vuotias.

title: Niinikoski

text:
Niinikosken ensimmäinen koulu valmistui vuonna 1884. Rakennus tunnetaan nimellä "Savikukko", sillä sen eristyksessä on käytty savea ja kanervaa. Savikukon viereen valmistui toinen koulurakennus vuonna 1903. Niinikosken koulu lakkautettiin vuonna 2006. Tämän jälkeen Niinikosken osakaskunta vuokrasi uutta koulurakennusta, kunnes se myytiin yksityiskäyttöön syksyllä 2011. "Savikukossa" pidetään kyläkahvilaa ja kylätoimistoa. Myös
vanhan seurantalon Kerholan voi vuokrata. Vuonna 2002 Niinikoski sai Päijät-Hämeen vuoden kylä -kunniamaininnan.

title: Juha Niinikoski (salibandyn pelaaja)

text: Niinikoski pelasi myös seitsemän ottelua Suomen salibandymaajoukkueessa. Hän oli osa joukkuetta, joka voitti kultaa salibandyn Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1995. Pääsarjauransa jälkeen hän jatkoi pelaamista Suomen Salibandyliiton muilla sarjatasoilla ja toimi lisäksi Tapanilan Erän juniorivalmentajana. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli fysioterapeutti.

title: Niinikoski

text:
Erilainen seura- ja yhdistystoiminta on ollut vilkasta kylällä. Urheiluseura Sopu perustettiin vuonna 1899. Kylässä oli pitäjän ensimmäinen kenttä, jolla on tiilimurskalla päällystetyt juoksuradat. Seuralla oli toimintaa pesäpallossa, hiihdossa, yleisurheilussa sekä
voimistelussa.Nykyään Niinikosken kentällä voi pelata jalkapalloa,talvella jääkiekkoa ja luistella.

title: Jalmari Niinikoski

text: Luokka:Suomalaiset yritysjohtajat Luokka:Vuorineuvokset Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1978 kuolleet

title: Niinikoski

text: Kirjallisia viitteitä Niinikoskesta löytyy vuodesta 1538 lähtien. Kylän halki virtaava Haltiajoki jakoi kylän yläkylään ja alikylään. Pohjoiseen ylikylään ensimmäiset asukkaat tiettävästi muuttivat Hollolasta, ja he kutsuivat ylikylää nimellä Raikkola. Alikylän asukkaat taas olisivat olleet peräisin Asikkalasta ja käyttivät kylästä nimeä Niinikoski. Kylän nimenä on vaihdellut Niinikoski ja Raikkola.

title: Niinikoski

text: Niinikoski on ollut aina yksi Orimattilan suurista kylistä. Toisin kuin naapurikylässä Heinämaalla, on Niinikoskelle ollut hyvät tieyhteydet. Tie Savonlinnasta Helsinkiin on ilmeisesti kulkenut 1600-luvulla Niinikosken kautta ja kylästä on ollut yhteydet naapurikyliin Villikkalaan ja Kuivannolle, Orimattilan keskustaan sekä Pakaan kautta Myrskylään.

title: Mikko Niinikoski

text: Niinikoski on Tapparan kasvatteja ja hän on pelannut SM-liigassa 112 ottelua Lahden Pelicansissa. Lisäksi Niinikoski on kiertänyt useissa eri sarjoissa Suomen ulkopuolella. Hän on pelannut muun muassa Tanskan pääsarjassa ja MOL-liigassa sekä Ruotsin ja Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.

title: Paavo Niinikoski

text: Niinikosken vanhemmat olivat metsäteknikko Viljami Niinikoski ja Hilma Maria Istula. Niinikosken puoliso vuodesta 1953 oli Eeva Hillevi Varis.

title: Jalmari Niinikoski

text: Niinikoski oli Suomen linja-autoliikenteen uranuurtajia. Hän aloitti liikennöinnin linja-autolla Porin ja Säkylän välillä vuonna 1926. Vuonna 1936 hän perusti Satakunnan Liikenne Oy:n ja oli sen toimitusjohtajana kuolemaansa asti. Siitä kasvoi yksi Suomen suurimmista yksityisistä linja-autoyhtiöistä. Niinikoski oli sota-aikana vuonna 1942 perustamassa Tampereelle autokoritehdas Ajokki Oy:tä, joka myytiin myöhemmin valtiolle. Sodan jälkeen hän perusti Porin Auto-osa Oy:n ja Porin Autohuollon. Niinikoskelle myönnettiin vuonna 1953 teollisuusneuvoksen ja vuonna 1977 vuorineuvoksen arvo. Hän oli vuodesta 1975 Espanjan kunniakonsuli Porissa.[1]

title: V. Keto-Seppälä

text: Väinö Keto-Seppälä ja Jalmari Niinikoski sekä Kalle Rantasärkkä Ahlaisista osallistuivat satakuntalaisten liikennöitsijöiden edustajina Linja-autoliiton perustamiskokoukseen Helsingissä vuonna 1928.

title: Niinikoski (täsmennyssivu)

text: Niinikoski tarkoittaa seuraavia:

title: Niinikoski

text: Niinikoski on Orimattilan kylä itäisessä Päijät-Hämeessä, Artjärven rajalla. Matkaa kylästä Orimattilan keskustaan on 10 km, Helsinkiin 106 km, Lahteen 31 km ja Kouvolaan 55 km. Niinikoskesta on käytetty myös nimeä Raikkola.

title: V. Keto-Seppälä

text: Yhtiön perustaja, Säkylän Pyhäjoelta kotoisin ollut Väinö Keto-Seppälä (s. 1905) aloitti linjaliikenteen Chevrolet-autolla Säkylän ja Porin välillä ehkä jo vuonna 1926, mutta todennäköisemmin vuonna 1927. Jo tätä ennen hän oli harjoittanut taksiliikennettä isänsä henkilöautolla, joka oli aikanaan ollut ensimmäinen Säkylään hankittu auto. Vuonna 1928 Keto-Seppälä aloitti yhdessä myöhemmän Satakunnan Liikenne Oy:n perustajajäsenen Jalmari Niinikosken kanssa silloisissa oloissa poikkeuksellisen pitkän linjan (320 km) reitillä Pori–Huittinen–Loimaa–Forssa–Loppi–Helsinki. Koska Niinikoski halusi päästä liikennöimään Helsingin linjaa yksinään, hän sopi suullisesti Keto-Seppälän kanssa vuonna 1936, että heidän liikennealueidensa rajana tulisi olemaan Kokemäenjoki. Näin Keto-Seppälän liikennekenttä sijoittui joen pohjoispuolelle.

title: Olavi Niinikoski

text: Lauri Olavi Niinikoski (s. 22. heinäkuuta 1912 Lavia) on suomalainen metsätyönjohtaja ja näytelmäkirjailija.

title: Satakunnan Liikenne

text: Satakunnan Liikenteen perustajaosakkaat olivat Jalmari Niinikoski, Arvo Kreula, Lauri Kreula ja Eero Louhi. Yhtiön ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi valittiin Jalmari Niinikoski. Vuonna 1938 Satakunnan Liikenteellä oli hoidettavanaan 19 linjaa. Jalmari Niinikoski sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1953 ja vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1977. Yhtiön aloittaessa toimintansa sillä oli 23 linja-autoa. Vuonna 1939 kolmivuotias Satakunnan Liikenne oli Linja-autoliiton jäsenyrityksistä automäärällä mitattuna yhdeksänneksi suurin 40 autolla. Sota-aikana suuri osa Satakunnan Liikenteen linja-autoista otettiin puolustusvoimien käyttöön ja muutettiin ambulansseiksi. Vuodesta 1942 Satakunnan Liikenne oli osakkaana tamperelaisessa autokoritehdas Ajokki Oy:ssä.[6]

title: Paavo Niinikoski

text: Taksiautoilijana toiminut Niinikoski toimi myös useissa kunnallisissa luottamustehtävissä Haapajärvellä vuodesta 1954 lähtien. Vuonna 1961 hänet valittiin ensimmäisen kerran silloisen Haapajärven kauppalan valtuustoon. Valtuustossa ja edelleen kaupunginhallituksessa hän toimi vuoteen 1984 saakka, viimeksi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana.

title: Jalmari Niinikoski


query: Mistä kuritus on alkanut?

title: Asketismi

text: Primitiivisissä uskonnoissa eristäminen, fyysinen kuritus ja ruoan säännöstely ovat liittyneet tärkeinä osina aikuistumisriitteihin ja heimoon hyväksymisrituaaleihin. Poppamiehiltä on vaadittu askeesia, sillä itsehallinta on nähty okkultististen voimien hallinnan edellytyksenä. Lounaisen Pohjois-Amerikan intiaanien miehuusrituaaleihin kuului eristäminen.[3]

title: Lasten oikeudet

text: Lapsen hyväksikäyttö Haastava käytös Kuritus Kansainvälinen lasten päivä Maailman autismitietoisuuden päivä

title: William Johnson (baronetti)

text: Toukokuussa 1763 alkanut Pontiacin kapina sai Johnsonin palaamaan diplomaattisiin tehtäviin. Koko verinen tapahtuma sai alkunsa brittien kyvyttömyydestä hoitaa ihtiaanipolitiikkaa. Johnson oli vuosien ajan neuvonut siirtokuntien päättäjiä jakamaan lahjoja eri heimojen päämiehille ja huomioimaan diplomatian tärkeys kaikissa intiaanisuhteissa. Englantilaiset eivät kuitenkaan noudattaneet Johnsonin neuvoja. Brittiläisten joukkojen ylin komentaja lordi Jeffrey Amherstin mielestä paras tapa hoitaa suhteita oli kuritus, ei "lahjonta".[14] Tämä näkökanta johti noin 2000 britin kuolemaan ottawien päällikkö Pontiacin johtamien eri heimojen soturien vallatessa brittien hallintaan joutuneita ranskalaislinnakkeita. Lopulta intiaanit väsyivät piiritykseen ja vetäytyivät kyliinsä. Kapinallisten johtaja Pontiac yritti jatkaa valtausta, mutta ei saanut enää riittävästi tukijoita taakseen. Myös ranskalaiset olivat haluttomia antamaan hänelle tukeaan.[15]

title: Kepitys

text: Suomessa muistetaan karttakepillä sormille tai rystysille lyömisen perinne. Suomen kouluissa ruumillinen kuritus on ollut virallisesti kiellettyä vuodesta 1914.

title: Kuritus

text: Kuritus on osa ns. mustaa pedagogiikkaa ja -kasvatuskulttuuria, ja sen puolustamisessa helposti sotketaan pakon ja väkivallan käsitteet olettaen, että lapsen pakottamisen tulisi tarkoittaa tahallista kivun aiheuttamista tai äärimuodossaan lapsen pahoinpitelyä rangaistustarkoituksessa. Usein mustan kasvatuskulttuurin ja -pedagogiikan alueella tarjotaan myös selitysyrityksinä keinotekoisen niukkoja vaihtoehtoja, kuten "On parempi kurittaa ja rakastaa lasta kuin jättää hänet täysin heitteille"[3][4][5]. (Tämä on argumentaatiovirhe nimeltä dilemman virheasettelu – oletetaan, ettei lastenkasvatuksessa ole muita vaihtoehtoja kuin pahoinpitely ja laiminlyönti).

title: Kuritus

text: Lastensuojelun keskusliitto on esittänyt, että kurituksen sijaan puhuttaisiin kuritusväkivallasta, koska kyseessä on selkeästi rikos, väkivalta, joka kohdistuu puolustuskyvyttömään lapseen. Sanan kehitti liiton erityisasiantuntija Heikki Sariola.

title: Kuritus

text: Suomessa lasten ruumiillinen kuritus kiellettiin vuonna 1984.[6]

title: Jalkapuu

text: Jalkapuun käyttö rangaistuksena ilkivallasta oli tavallista. Sitä käytettiin myös kiroilemisen kitkemisessä. Lopella päätettiin vuonna 1746, että aikuiset kiroilijat joutuvat jalkapuuhun. Kiroileville lapsille katsottiin riittävän vanhempain suorittama kuritus vieraan miehen läsnä ollessa.

title: Kuritus

text: Väkivallan kierre näyttää toimivan myös mustan kasvatuskulttuurin ylläpitävänä voimana, koska itse ollaan saatu selkäsaunoja, perinnettä on oikeus jatkaa, eli vahinko voidaan panna kiertoon. Tämä on tutkimuksissakin todettu ilmiö: uhrit, joita lapsuudessa on pahoinpidelty jopa luunmurtumiin saakka, saattavat aikuisina puolustaa kokemaansa väkivaltaa[3][14]. He toteavat ansainneensa kurituksen, koska olivat niin villejä tai tottelemattomia. Lapset, joita on kuritettu ruumiillisesti nuorina, käyttävät itse aikuisina myös herkästi väkivaltaa omiin lapsiinsa ajattelematta väkivallan mielekkyyttä kasvatuksessa.

title: Kuritus

text: Naisten väkivaltaisessa käytöksessä näyttäisi korostuvan erityisesti omien tunteiden ja impulssikontrollin heikko hallinta[12], kun pinna palaa lyödään lasta[10][11]. Tämä piirre on tullut esiin myös muussa naisten tekemässä perheväkivallassa.[13]

title: Kuritus

text: Usein kurituksella tai ruumiillisella kurituksella tarkoitetaan erityisesti lapsen pahoinpitelyä, jolla tähdätään kasvatuksellisen päämäärän saavuttamiseen fyysisen väkivallan keinoin. Ruumiillinen kuritus kiellettiin valtion kouluissa jo 6. kesäkuuta 1914[1]. Suomessa keskustelua ruumiillisen kurituksen oikeutuksesta ja tarpeellisuudesta käytiin erityisen vilkkaana 1970-luvun lopussa. Suomessa vanhempien kuritusoikeus poistettiin rikoslaista 1979, ja vuonna 1984 alussa ruumiillinen kuritus kiellettiin kokonaan toisena maana maailmassa.[2] Ruotsissa kuritus kiellettiin jo vuonna 1979, jota ennen sitä ei ollut kielletty yhdessäkään maassa. Suomen laissa lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta asetetaan kasvatukselle seuraava tavoite: "Lasta tulee kasvattaa siten, että lapsi saa osakseen ymmärtämystä, turvaa ja hellyyttä. Lasta ei saa alistaa, kurittaa ruumiillisesti eikä kohdella muulla tavoin loukkaavasti."[3][4][5]

title: Kuritus

text: Lastentautiopin professori Carole Jenny arvioi 2008, että lapsena koetun pahoinpitelyn ja trauman vaikutus voi ulottua jopa 50 vuoden päähän mielenterveysongelmina, alkoholismina tai sydän- ja verisuonisairauksina.[16]

title: Kuritus

text: Lainsäädäntö Suomessa lähtee siitä, että lapsilla on samat oikeudet tulla suojelluksi väkivallalta kuin aikuisilla. Lapsiin kohdistuva väkivalta, myös ruumiillinen kuritus, ovat rikoslain mukaan pahoinpitelyä, tai törkeää pahoinpitelyä, mikäli siitä seuraa lapsen vammautuminen. Alle 18-vuotiaaseen kohdistunut tai lähisuhteessa tapahtuva lieväkin pahoinpitely on virallisen syytteen alainen rikos. Tämä merkitsee sitä, että virallinen syyttäjä voi vaatia tekijän tuomitsemista rangaistukseen, vaikkei pahoinpitelyn uhri sitä vaatisikaan. Lastensuojelulain mukaan jokaisella valtion, kunnan ja seurakunnan työntekijällä on velvollisuus ilmoittaa ilmeisessä lastensuojelun tarpeessa olevasta lapsesta kunnan lastensuojeluun.

title: Kuritus

text: Suomalaiset näyttävät muutenkin hyväksyvän lapseen kohdistuvan väkivallan. Esimerkiksi ns. piiskaamista puolet vastaajista pitää ruumiillisena kurituksena, ei pahoinpitelynä. Myös lapsen tukistaminen on yleistä, 62 prosenttia ja läimäyttäminenkään ei 40 prosentin mielestä ole väkivaltaa vaan ruumiillista kurittamista. 50% suomalaisista tukistaa lapsiaan, 27% näpäyttää sormille, 16% läimäyttää, 12% nipistävää ja 7% piiskaa lapsiaan. Jopa hengenvaarallista vauvan tai lapsen ravisteluakaan ei kolmasosa suomalaisista pidä pahoinpitelynä.[10][11]

title: Kuritus

text: Alun perin rikoslaissa (39/1889) määrättiin, että jos 7–15-vuotias lapsi oli syyllistynyt rikokseen, vanhempain tahi sen, jonka hoidossa ja valloissa lapsi on, tai toimeenpanevan viranomaisen pitää sitä huoneessa toteensaatavasti kurittaa.[7] Pahoinpitelyä koskevassa luvussa säädettiin, että jos kurittaja on kuritusvaltaansa käyttäessään saattanut kuritetulle ainoastaan vähäisen vamman tai ei vammaa ollenkaan, ei rangaistusta tullut tuomita.[8] Siltä, joka kuritti aiheettomasti, voitiin riistää edusmiesoikeus.

title: Kuritus

text: Luokka:Lastensuojelu Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Piiskaus

text: Piiskaus on etenkin lapsille suoritettava ruumiillinen kuritus. Siinä lyödään rangaistavaa (yleensä paljaalle) takapuolelle joko kädellä tai jollain esineellä. Toinen nimitys kuritukselle on selkäsauna.

title: Kuritus

text: Miller, Alice: Alussa oli kasvatus. (Am Anfang war Erziehung, 1980.) Suomentanut Mirja Rutanen. WSOY, Helsinki 1985. ISBN 951-0-12888-0 Miller, Alice: Murra vaikenemisen muuri. (Abbruch der Schweigemauer.) Suomentanut Leena Vallisaari. WSOY, Helsinki 1991. ISBN 951-0-16981-1 Mitgutsch, Waltraud Anna: Joka vitsaa säästää. (Die Züchtigung, 1985.) Suomentanut Liisa Ryömä. WSOY, Helsinki 1989. ISBN 951-0-15512-8

title: Kuritus

text: Väkivalta Perheväkivalta Pahoinpitely Lapsen kaltoinkohtelu Lapsen hyväksikäyttö Vauvan ravistelu Ruumiinrangaistus

title: Habakukin kirja

text: Habakukin kirja koostuu kolmesta luvusta, ja se voidaan jakaa seuraaviin osaan:Kirjan keskeisenä teemana on kasvaminen eksyneestä ja epäilevästä uskosta täydelliseen luottamukseen Jumalaa kohtaan. Habakuk valittaa Juudan kansan rappiota ja syntejä ja sitä, että kuritus oli tuleva kaldealaisilta, kansalta, joka oli Jumalan silmissä syntinen kansa.

title: Lukio

text: Kielissä on käytetty seuraavia oppimäärän laajuutta kuvaavia koodeja: A-kieli peruskoulun 3. tai 4./5. luokalta alkanut kieli, B1-kieli peruskoulun 7. luokalta alkanut kieli, B2-kieli peruskoulun 8. luokalta alkanut kieli ja B3-kieli lukiossa alkanut kieli.[5]

title: Kuritus

text: Ruumiillista kuritusta käsittelevä tutkimus voidaan summata lyhyesti: kurituksesta ja väkivallasta on lapselle pelkkää haittaa. Kurituksella ei saavuteta mitään kasvatuksellista hyötyä, ja sen avulla saadaan vain joko silmänpalvontaa tai sokeaa tottelevaisuutta ilman omaa harkintakykyä. Väkivalta traumatisoi, lisää nuoruus- ja aikuisiän aggressiivisuutta, ja haitat ulottuvat aikuisikään saakka[3][5][14]. Esimerkiksi suomalaisessa Lea Pulkkisen tutkimusryhmän pitkittäistutkimuksessa on tullut esiin, että myönteistä kehitystä tukeviksi kasvuolojen piirteiksi todettiin vanhempien hyvä keskinäinen suhde, lapsen hyvä suhde isäänsä, äidin huolehtivuus ja kannustavuus sekä vanhempien kielteinen suhtautuminen ruumiilliseen kuritukseen. Kurituksen vahingollisuus on tutkimuksellisesti hyvin selkeä.[15]

title: Koulukiusaaminen

text: Koulukiusaaminen liittyy niin kotiin ja ystäviin, kouluoloihin kuin terveyteenkin. Varsinkin ruumiillinen kuritus kotona liittyvät kiusaamiseen. Varsinkin tytöillä ylipaino ja koulutapaturmat liittyy kiusatuksi joutumiseen. Siihen vaikuttaa myös koulun huono työilmapiiri ja omaisuuden vahingoittaminen sekä vaikeudet opiskelussa.

title: Vankilamuseo

text: Hämeen linnan alueella on ollut vankeja keskiajalta lähtien. Lääninvankilan naapurina on ollut kuritus- ja työvankila naisille. Hallinnollisesti alueen vankilat yhdistettiin vuonna 1927 Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilaksi.

title: Kuritus

text: Naiset näyttävät kyllä asennetasolla vastustavan lapseen kohdistuvaa kuritusväkivaltaa miehiä yleisemmin (naiset 19 %, miehet 32%), mutta tekojen tasolla he kuitenkin käyttävät lapsiin kohdistuvaa kuritusväkivaltaa useammin kuin miehet. Esimerkiksi lähes 60 prosenttia naisista tukisti lastaan, miesvastaajista puolet. Naiset myös esimerkiksi näpäyttävät lastaan sormille miehiä useammin (naiset 33%, miehet 27%). On huomattava, että erot miesten ja naisten käyttäytymisen välillä ovat tilastollisesti merkitseviä. Niin sanottuun piiskaamiseen eli selkään tai takamukseen lyömiseen erilaisilla välineillä miehet ja naiset syyllistyvät yhtä usein.[10][11].

title: Kuritus

text: Kuritus tarkoittaa toimenpiteitä, joilla yritetään pakottaa toinen ihminen, ihmisryhmä tai eläin järjestykseen tai noudattamaan sääntöjä, tilanteessa, jossa sääntörikkomus on tapahtunut tai tapahtumaisillaan. On tyypillistä, että kurituksen kohde on alistetussa asemassa.

title: Tukistaminen

text: Tukistaminen eli tukkapölly on ruumiillisen kurituksen (tavallisesti lasten ruumiillisen kurituksen) tapa, jossa kurittaja ottaa kiinni kuritettavan tukasta ja repii siitä. Kuten kaikki ruumiillinen kuritus, tukistaminen on nykyään monissa maissa kielletty. Tukistaminen on kenties piiskaamisen ohella ollut yleisin tapa ruumiillisesti kurittaa lapsia.

title: Kuritus

text: Kuri-sanaan viittaavaa kuritus-käsitettä on käytetty useissa yhteyksissä, ja käyttötarkoituksestaan riippuen sillä on tarkoitettu hieman eri asioita. Kuri viittaa useimmissa käyttötarkoituksissaan toisen ihmisen tai ihmisryhmän aikaansaaman ulkoisen pakon ja vallankäytön, usein fyysisen väkivallan tai sen uhan avulla luotavaan järjestykseen (esm. kirkkokuri, koulukuri, puoluekuri, sotilaskuri, vrt. kurinalaisuus). Myös suomalaiset sananlaskut ja Raamattu tuntevat kurituksen "Joka kuritta kasvaa, se kunniatta kuolee." Sananlaskujen kirjassa asia on ilmoitettu hieman toisin sanoin ”Joka vitsaa säästää, se vihaa lastaan; mutta joka häntä rakastaa, se häntä ajoissa kurittaa” (Snl. 13:24).

title: Kuritus

text: Sekä uusimman valtakunnallisen lapsiuhritutkimuksen (Ellonen ym. 2008) "Lasten ja nuorten väkivaltakokemukset"[9] että aikuisilla tehtyjen tutkimusten mukaan (esim. Lastensuojelun keskusliiton Omnibus-tutkimus [10] naiset ja äidit käyttävät ruumiillista väkivaltaa lasten kasvatuksessa miehiä useammin. Yleisempiä lapsiin kohdistuvia väkivaltaisia tekoja ovat tukistaminen ja näpsäyttäminen tai lyöminen esimerkiksi kasvoihin tai sormille. Nämä ovat myös tekoja, joihin naiset tutkimusten mukaan syyllistyvät miehiä useammin.

title: Baldur’s Gate

text: Matkatessaan eteenpäin pelaaja saa tietoonsa, että alueella liikkuu maantierosvoja ja että Nashkel-nimisessä kaupungissa sijaitsevassa kaivoksessa on alkanut tapahtua kummia; työntekijöitä on alkanut kuolla ja kadota sekä rauta jota kaivoksesta kaivetaan on alkanut saastua, mikä johtaa siihen, että Miekkarannikon alueelle iskee vakava pula käyttökelpoisesta raudasta. Huhutaan kaivoksessa olevan pieniä haukkuvia demoneja.


query: Missä Suomen Sosialidemokraattinen puolue perustettiin?

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Puolue perustettiin 1899 nimellä Suomen Työväenpuolue, ja ensimmäinen puoluekokous pidettiin Turussa 17.–20. heinäkuuta 1899.[7][8] 1900-luvun alussa puolue esitti vaatimuksia torpparikysymykseen, työllisyyden hoitoon, työläisten aseman parantamiseen, sananvapauteen ja kahdeksantuntiseen työpäivään[9]. Puolueen nimi vaihdettiin Suomen Sosialidemokraattiseksi Puolueeksi Forssassa vuonna 1903 pidetyssä II puoluekokouksessa. Suomen kenraalikuvernööri Bobrikov kielsi puoluetta käyttämästä nimeä ”sosialidemokraattinen”, mutta tätä kieltoa ei noudatettu. Samalla hyväksyttiin myös Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen mallin mukainen ohjelma, tuolloin radikaali Forssan ohjelma, joka oli voimassa vuoteen 1952. Ohjelman tavoitteita olivat 8 tunnin työpäivä, vähimmäispalkka, yleinen kouluvelvollisuus[10] sekä yleinen alkoholin kieltolaki. Forssan ohjelma on miltei suoraan peräisin Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen vuonna 1891 hyväksymästä Erfurtin ohjelmasta.[11] Ohjelman välittömät vaatimukset ovat toteutuneet lukuun ottamatta kirkon ja valtion eroa, sitovia kansalaisaloitteita ja kansalaispäätöksiä, koulujen uskonnonopetuksen lakkauttamista ja alkoholin kieltolaista on sittemmin luovuttu[12].

title: Läyliäinen

text: Suosituimmat puolueet Läyliäisten äänestysalueella kunnallisvaaleissa 2012 olivat Suomen Keskusta (40,3 %), Kansallinen Kokoomus (26,3 %), Perussuomalaiset (11,5 %), Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (10,1 %), Vasemmistoliitto (6,4 %) ja Vihreä liitto (4,6 %). Eduskuntavaaleissa 2011 suosituimmat olivat Perussuomalaiset (24,4 %), Kansallinen Kokoomus (23,7 %), Suomen Keskusta (22,4 %) Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (14,3 %) Vasemmistoliitto (5,5 %) ja Vihreä liitto (4,2 %). Äänestysprosentti oli 70,1. Eduskuntavaaleissa 2007 suosituimmat puolueet olivat keskusta (36,3 %), kokoomus (27,3 %) ja SDP (17,3 %). Äänestysprosentti oli 68,2.

title: Vuoden 1918 kansalaissodan uhrien muistomerkki

text: Hanke valtakunnallisesta punaisten muistomerkistä käynnistyi vuonna 1965. Sitä ajamaan perustettiin Vuoden 1918 Kansalaissodan Muistomerkkitoimikunta ry, jonka johtoon valittu Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) puheenjohtaja Kusti L. Kulo oli myös entinen punakaartilainen.[2][3] Kyseessä oli aluksi pelkästään kansandemokraattisen liikkeen hanke. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) oli jo vuodesta 1961 suunnitellut ”Suomen työväenliikkeen nousun” muistomerkkiä, kun Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) käynnisti kilpailevan hankkeen kansalaissodan muistomerkistä ja pyysi sosiaalidemokraatteja osallistumaan siihen. SDP kieltäytyi aluksi tukemasta väkivaltaista vallankumousta ihannoivana pidettyä muistomerkkihanketta, ja varsinkin puolueen puheenjohtaja Rafael Paasio vastusti siihen osallistumista. Kun SKDL:n eduskuntaryhmä syksyllä 1967 teki aloitteen valtion osallistumisesta muistomerkin kustannuksiin, enemmistö SDP:n eduskuntaryhmästä halusi tukea aloitetta. Pääministeriksi kohonnut Paasio hyväksyi lopulta puolueensa osallistumisen sillä ehdolla, että muistomerkin aiheena olisivat kuolleet sodan uhrit eikä itse vallankumous. Tämän jälkeen hankkeesta tuli koko työväenliikkeen ja valtion yhteinen.[4]

title: Nuoret Kotkat

text: Nuorten Kotkien Keskusliitto - Unga Örnars Centralförbund NKK ry, lyhyesti Nuoret Kotkat on sosialidemokraattinen varhaisnuorisojärjestö, joka perustettiin Ruotsin esimerkkiä seuraten vuonna 1943. Järjestö toimii edelleen aktiivisesti ja yhteistyössä Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kanssa.

title: Vasemmisto

text: Suomen vasemmistopuolueista vanhin on Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP), joka perustettiin nimellä Suomen Työväenpuolue vuonna 1899 ja omaksui nykyisen nimensä vuonna 1903. Sisällissodan jälkeen 1918 Venäjälle paenneet radikaalit sosiaalidemokraatit perustivat siellä Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP). Punakapinallisten johtamana, valtiojärjestyksen kumoamiseen pyrkivänä se oli Suomessa kiellettynä, kuten myös sen peitejärjestöille Suomen Työväenpuolueelle (alk. Suomen Sosialistinen Työväenpuolue) ja Työväen ja Pienviljelijäin Puolueelle kävi. Suomelle tappiollisen jatkosodan jälkeen 1944 kommunistien johtaman Neuvostoliiton vaatimuksesta oli SKP laillistettava, kunhan se ensin muutti sääntönsä Suomen lain mukaisiksi. SKP:n johdolla perustettiin Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL), jonka kautta kommunistit toimivat kunnanvaltuustoissa ja eduskunnassa.[7]

title: Ihanneliitto

text: Ihanneliitto oli suomalainen sosialidemokraattinen varhaisnuorisojärjestö. Liitto järjesti työläislapsille työväenliikkeen aatteiden mukaista opetusta ja muuta yhteistoimintaa kuten leikkejä ja retkiä. Ihanneliiton toiminnasta ja taloudesta vastasivat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja sen naisjärjestö Suomen sosialidemokraattinen naisliitto.

title: Puoluerekisteri

text: Suomessa puoluerekisterin pitäminen tuli välttämättömäksi 10. tammikuuta 1969 hyväksytyn puoluelain vuoksi. Helmikuun alussa 1969 perustettuun puoluerekisteriin merkittiin kaikki silloiset eduskuntapuolueet: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen Kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto ja Suomen Maaseudun Puolue sekä Suomen Kommunistinen Puolue.

title: Myrskylän työväenyhdistys

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue kehotti 1918 Suomen sisällissodan aikana paikallishallinnon perustamiseen. Myrskylässä ei oltu innokkaita, mutta Pukkilaan perustettiin kunnallishallituksen korvaavat hallintoelimet, mm. vallankumoustuomioistuin.

title: Galitsia

text: Vuoden 1895 maakuntapäiväuudistuksen aikoihin perustettiin "Puolalainen kansanpuolue" ajamaan lähinnä talonpoikien ja maaseudun asiaa. Vuonna 1892 perustettiin Ignacy Daszyńskin johdolla Galitsian sosialidemokraattinen puolue. Vuonna 1897 ukrainalaiset erosivat siitä ja perustivat oman sosialidemokraattisen puolueensa. Galitsian sosialidemokraattiseen puolueeseen jääneet puolalaiset puolestaan liittyivät Itävallan hallitseman Puolan koko alueella toimineeseen Puolan sosialidemokraattiseen puolueeseen.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Neuvosto-Venäjälle paenneet puolueen radikaalit perustivat elokuussa 1918 Moskovassa Suomen kommunistisen puolueen, joka otti lähtökohdakseen bolševikkien mallin mukaisen vallankumouksellisen ohjelman. Kommunistinen puolue joutui kuitenkin toimimaan Suomessa maanalaisena. 1920-luvulla kommunistinen Suomen Sosialistinen Työväenpuolue seuraajajärjestöineen vei eduskuntavaaleissa osan sosiaalidemokraattien paikoista.[19] Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto ja Suomen sosialidemokraattinen naisliitto valitsivat sisällissodan jälkeen liittolaisekseen Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen. Myös Suomen Ammattijärjestön enemmistö oli Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen kannattajilla.[20] Sosiaalidemokraattien kannatus ja paikkamäärä eduskunnassa nousi jälleen selkeästi, kun valtiovalta 1930-luvulla esti kommunistien yritykset kaikissa muodoissaan osallistua vaaleihin.[21] Vuonna 1919 puolueella oli 67022 jäsentä. 1920-luvun alussa jäsenmäärä laski ollen pienimmillään vuonna 1924 (25 123). Vuosina 1925–1939 jäsenluku vaihteli välillä 24000 – 37000. Perusjärjestöjä puolueeseen kuului vuosina 1919–1939 hieman yli tuhat.[22]

title: Sosialistinen Aikakauslehti

text: Sosialistinen Aikakauslehti oli vuosina 1905–1908, 1919–1923 ja 1946–1991 Suomessa ilmestynyt teoreettis-poliittinen aikakauslehti. Sitä julkaisi aluksi Työväen Kirjapaino Oy, toisella ilmestymiskerralla Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto ja sotavuosien jälkeen Suomen Sosialidemokraattinen Puolue.

title: Demokraatti (lehti)

text: Työmies-lehden perusti Helsingin työväenyhdistyksen radikaali oppositio. Lehti alkoi ilmestyä 2. maaliskuuta 1895 yksipäiväisenä ja muuttui kuusipäiväiseksi vuonna 1899 kun Suomen Sosialidemokraattinen puolue perustettiin.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Luettelo Suomen Sosiaalidemokraattisen Puolueen puoluekokouksista Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä Kalevi Sorsa -säätiö

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Iivari, Ulpu: Kansanvallan puolustajat: sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä 100 vuotta (Otava 2007) Jouhki, Hannu: Demari ajaa Bemarilla (2010) Lehtinen, Lasse: Aatosta jaloa ja alhaista mieltä – Urho Kekkosen ja SDP:n suhteet 1944–1981 (WSOY 2002) Majander, Mikko: Demokratiaa dollareilla – SDP ja puoluerahoitus pulataloudessa 1945–1954 (Otava 2007). Soikkanen, Hannu: Kohti kansan valtaa osat 1–3 (Suomen sosialidemokraattinen puolue, 1975, 1987 ja 1991). Citation error, replace with{{cite book| author = Outinen, Sami| title = Sosiaalidemokraattien tie talouden ohjailusta markkinareaktioiden ennakointiin: Työllisyys sosiaalidemokraattien politiikassa Suomessa 1975–1998| location = Helsinki| publisher = Into| year = 2015| version = Väitöskirja| isbn = 978-952-264-419-0| format = [ Tiivistelmä]}} Vuolanne, Antti: Sosiaalinen tasaus ja tehokas talous. Sosialidemokraattinen talouspolitiikka markkinataloudessa (Kalevi Sorsa -säätiön julkaisuja 2/2011) Väänänen, Pentti: Purppuraruusu ja Samettinyrkki (Kellastupa 2013)

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (lyhyemmin sosialidemokraatit,[1] ruots. Finlands Socialdemokratiska Parti,[2] lyhenne SDP, puhekielessä monesti demarit; jäsenlyhenne sd.[3]) on yksi Suomen suurimmista puolueista. SDP perustettiin vuonna 1899 nimellä Suomen Työväenpuolue.

text: Turun sosialidemokraattinen naisyhdistys on ensimmäinen Suomessa perustettu puoluepoliittinen naisyhdistys. Se on myös yksi maailman vanhimmista poliittisista naisyhdistyksistä. Myös muualle Suomessa perustettiin sosialidemokraattisia naisyhdistyksiä. Vuonna 1900 ne perustivat Suomen työläisnaisten liiton.

title: Sosialidemokraattiset Nuoret

text: SDP:n ensimmäinen nuorisojärjestö Suomen Sosialidemokraattinen Nuorisoliitto perustettiin joulukuussa 1906 Tampereella. Liitto jäi vuonna 1921 kommunistien käsiin ja sen tilalle perustettiin sosialidemokraattiselle pohjalle uusi Sosialidemokraattinen Työläisnuorisoliitto, joka vaihtoi vuonna 1951 nimekseen Sosialidemokraattinen Nuorisoliitto (SSN).

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Toukokuussa 1921 puolueen nuoriso perusti Suomen Sosialidemokraattisen Työläisnuorisoliiton. Vuosina 1922–1936 työläisnuorisoliitolla oli sääntömääräinen oikeus edustajaan puolueneuvostossa ja puoluekokouksissa.[54] Puolueen varhaisnuorisojärjestö Nuoret Kotkat perustettiin vuonna 1943 työläisnuorisoliiton aloitteesta. Vuonna 1950 työläisnuorisoliitto vaihtoi nimensä Suomen Sosialidemokraattiseksi Nuorisoliitoksi. 1950-luvun lopussa, puolueriidan kärjistyttyä, uusi nuorisoliitto jäi Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton kannattajien haltuun, jolloin puolueen kannattajat joutuivat jälleen perustamaan uuden järjestön, Sosialidemokraattisen Nuorison Keskusliiton.

title: Nur Otan

text: Euroopan parlamentissa on arvosteltu Kazakstanin ihmisoikeustilannetta mm. Euroopan parlamentn jäsenen, raportoija Liisa Jaakonsaaren laatimassa Euroopan parlamentin neuvotteluohjeessa "Report containing the European Parliament’s recommendations to the Council, the Commission and the European External Action Service on the negotiations for an EU-Kazakhstan enhanced partnership and cooperation agreement (2012/2153(INI))" Euroopan unionin komissiolle suhteissa Kazakstaniin. Jaakonsaari on myös arvostellut Oulun kaupungin ystävyyskaupunkisuhteen solmimista Kazakstanin pääkaupunki Astanan kanssa. Sosialistisen internationaalin, jonka jäsen Suomen Sosialidemokraattinen Puolue on, on tarkkailijajäsenenä todelliseen Kazakstanin oppositioon katsottava Yleiskansallinen sosialidemokraattinen puolue, joka epäilee avoimesti Nur Otania ja presidentti Nursultan Nazarbajevia korruptiota ja nepotismista. Yleiskansallinen sosialidemokraattinen puolue ei ole saanut valtiopäiväedustajia mažilikseen missään vaaleissa.

title: Eduskunta

text: VaalitPuolueabcdefghijklmnopqrstuSTP SDPSP Kok.NSP Ed. KP LKPRKPSML ML KePu Kesk.SKrTLSSTP STPV SKDL Vas.SPP PMPSVIKLKPTPSLVLSPP SMP PSSKL KDSKYPSPK PKP POPVihreätNuors.Vihreät EPV KiPumuut1907805926249219088355262410219098448292513119108642282617119118643282616119139038292518–191610333232119119179232242126–5191980282622422192253351525452719246038172344181927603410245220192959287236023–19306642112059111933781811215331421936832072153114119398525618562–8194550289144949–1194854335135638–11951532810145143––11954542413125343––11958482981348503––1196238321313534721–119665526911494171–1197052378113636–181119725534793537–184119755435993940291111979524749363579––119835744103827173–12119875653–12401695–4519914840111551978–10–119956339–11442217921119995146–11482011011––220035340–855193714–120074550–951175715120114244935143961012015343794912385151SDPKok.RKPKesk.Vas.PSKDVihreätMuut a Suomen Työväenpuolue 1899-1903, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue 1903– b Suomalainen puolue 1907–1917, Kansallinen Kokoomuspuolue 1919–1951, Kansallinen Kokoomus 1951- c Nuorsuomalainen Puolue 1907–1917, Kansallinen Edistyspuolue 1917–1948, Suomen kansanpuolue 1951–1962, Liberaalinen kansanpuolue 1966–1979, 1983–1999; (Liberaalit 2003–) d Ruotsalainen kansanpuolue 1907–2010, Suomen ruotsalainen kansanpuolue 2010- e Suomen Maalaisväestön Liitto 1906-1908, Maalaisliitto 1908–1965, Keskustapuolue 1965–1988, Suomen Keskusta 1988– f Suomen Kristillisen Työväen Liitto 1906–1922 g Suomen sosialistinen työväenpuolue 1920-1923, Sosialistinen Työväen ja Pienviljelijöiden Vaaliliitto 1924–1930, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto 1944–(1990), Vasemmistoliitto 1990– h Suomen pienviljelijäin puolue 1929–1936, Pienviljelijäin ja maalaiskansan puolue 1939, (Pienviljelijäin puolue 1945–1954) i Ruotsalainen vasemmisto 1931-1947, Ruotsalainen vapaamielinen liitto 1947-1951 j Isänmaallinen kansanliike 1932–1944 k Kansanpuolue l (sosialidemokraattinen oppositio 1958-1959) Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto 1959–1972, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialistinen Liitto 1972-1973 m Vapaamielisten Liitto 1951–1962 n Suomen Pientalonpoikien Puolue 1958–1966, Suomen Maaseudun Puolue 1966–(2003), Perussuomalaiset 1995– o Suomen Kristillinen Liitto 1958-2003, Suomen Kristillisdemokraatit 2003– p Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue 1972–1982, Kansalaisvallan Liitto 1982-1983 q Suomen Perustuslaillinen Kansanpuolue 1973–1976, Perustuslaillinen Kansanpuolue 1976-1980, Perustuslaillinen oikeistopuolue 1980-1992, Perustuslaillinen Oikeisto 1992-(2006) r (vihreät valitsijayhdistykset 1983–1987) Vihreä liitto 1987– s Nuorsuomalainen puolue 1994-1997, Nuorsuomalaiset 1997-1999 t Vihreät 1988-1992, Ekologinen Puolue Vihreät 1992-1999, Kirjava "puolue" – Elonkehän puolesta 1999–2003 u Kansanpuolue 1917-1918, Demokraattinen Vaihtoehto 1986-(1990), Remonttiryhmä 1998-2001, ruotsalaiseen eduskuntaryhmään kuuluva Ahvenanmaan vaalipiirin edustaja 1948– Lähde: Suomen virallinen tilasto/Tilastokeskus/Oikeusministeriö (ks. )

text: Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto (TPSL) oli Suomen Sosialidemokraattisesta Puolueesta (SDP) erkaantuneen oppositioryhmän perustama suomalainen vasemmistolainen puolue, joka toimi vuosina 1959–1973. Vasemmistolaista sosiaalidemokratiaa edustanut TPSL sijoittui poliittisesti SDP:n ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) välimaastoon. Puolueen vaalikannatus jäi melko pieneksi suurten vasemmistopuolueiden varjossa. TPSL osallistui Karjalaisen I, Paasion I ja Koiviston I hallituksiin.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Sosialidemokraattinen puolue näkee sosiaalidemokratian olevan ”sorretun puolella sortajaa vastaan, vähäosaisen puolella vahvemman valtaa vastaan”. Puolue vastustaa hallitsematonta markkinataloutta. Periaateohjelman mukaan hyvinvointiyhteiskunnassa politiikalla on keskeinen sija talousjärjestelmän toiminnassa, valtion ja kuntien palvelut lisäävät tasa-arvoa ja hyvinvointia yhteiskunnassa, ja sosiaalidemokraattien ihanteena on yhteiskunta, jossa vapaus voittaa alistamisen, humaanisuus suvaitsemattomuuden ja oikeudenmukaisuus itsekkyyden. Sosiaalidemokratian kerrotaan puolueen periaateohjelmassa jatkavan kamppailua ihmisten aineellisen ja henkisen tasavertaisuuden puolesta markkinaliberalismia ja yhteiskunnallista arvokonservatismia vastaan.[59]

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:ssa toiminut Eero Heinäluoma valittiin SDP:n puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2005 kolmivuotiselle kaudelle. Puolue sai eduskuntavaaleissa 2007 historiansa toiseksi alhaisimman vaalituloksen ja jäi oppositioon, kun perustettiin Vanhasen II hallitus.

title: Suomen Sosialistinen Nuorisoliitto

text: Suomen Sosialistinen Nuorisoliitto (SSNL) oli suomalainen poliittinen nuorisojärjestö. Liitto perustettiin Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen nuorisojärjestöksi vuonna 1921, kun puolueen kannattajat lähtivät omille teilleen kommunistien hallitsemasta Suomen Sosialidemokraattisesta Nuorisoliitosta (SSN). Järjestö tunnettiin aluksi nimellä Suomen Sosialidemokraattinen Työläisnuorisoliitto (STL) ja vuodesta 1950 nimellä Suomen Sosialidemokraattinen Nuorisoliitto. Viimeiseksi jääneeseen muotoon nimi vaihdettiin vuonna 1971.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: 1950-luvun aikana suhteet puolueen sisällä kärjistyivät. Entisen puheenjohtajan ympärille aluksi kerääntyneet "skogilaiset" irtaantuivat puolueesta Kekkosen ja Neuvostoliiton tukemina perustaen vuonna 1959 Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton.[27] Myös ammattiyhdistysliike hajosi. Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto jäi Työväen ja Pienviljelijäin Sosiaalidemokraattisen Liiton vaikutuspiiriin ja puolue perusti rinnakkaisen Suomen Ammattijärjestön.[28] Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto ei kuitenkaan menestynyt puolueena. Osa sen kannattajista siirtyi takaisin sosiaalidemokraatteihin jo 1960-luvun puolivälissä ja loput viimein 1972. Myös ammattiyhdistysliike eheytyi, kun Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto ja Suomen Ammattijärjestö yhdistyivät uudeksi Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöksi vuonna 1969.[29]

title: Suomen sosialidemokraattinen naisliitto

text: Suomen sosialidemokraattinen naisliitto (1900–1923) oli vasemmistolainen naisjärjestö, joka teki läheistä yhteistyötä Suomen sosialidemokraattisen puolueen (SDP) ja, 1920-luvun alussa, Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) kanssa. Vuoteen 1906 järjestön nimi oli Työläisnaisten liitto.

text: Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto (SSN) (1906–1923) oli vasemmistolainen poliittinen nuorisojärjestö. Liitto oli perustettaessa lähellä Suomen sosialidemokraattista puoluetta (SDP), mutta sisällissodan jälkeen se valitsi viiteryhmäkseen Suomen sosialistisen työväenpuolueen (SSTP) ja kommunistit.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Puolueen naisjärjestö on vuonna 1979 perustettu Sosialidemokraattiset Naiset, jonka puheenjohtaja on 2011 lähtien Tuula Peltonen. Järjestö kuulu Sosialistiseen naisinternationaaliin[53]. Nykyistä järjestöä edelsivät Suomen Sosialidemokraattinen Naisliitto (1900–1920), Sosialidemokraattinen Naisliitto (1921–1959) ja Sosialidemokraattisten Naisten Keskusliitto (1959–1979). Ensimmäinen naisliitoista ryhtyi vuonna 1920 kannattamaan Suomen Sosialistista Työväenpuoluetta, jolloin sosiaalidemokraatit jättivät sen ja perustivat uuden järjestön. Uusi naisliitto jäi 1950-luvun lopun puolueriidassa Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattisen Liiton kannattajille, mikä johti jälleen uuden liiton perustamiseen. Vuonna 1979 naisliitto ja naisten keskusliitto sopivat riitansa ja yhdistyivät nykyiseksi järjestöksi.

title: Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä

text: Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä (sd) on Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajien muodostama yhteistyöelin Eduskunnassa. Eduskuntaryhmä on toiminut ensimmäisistä valtiopäivistä 1907 lähtien.

title: Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

text: Sosiaalidemokraattien nuorisojärjestö on Sosialististen nuorten kansainväliseen liittoon kuuluva Sosialidemokraattiset Nuoret, joka perustettiin vuonna 1959 nimellä Sosialidemokraattisen Nuorison Keskusliitto. Organisoitua valtakunnallista sosialidemokraattista nuorisotoimintaa on kuitenkin ollut Suomessa jo vuodesta 1906 lähtien. Tuolloin perustettiin Suomen Sosialidemokraattinen Nuorisoliitto, johon liittyi jo aiemmin perustettuja alueellisia nuorisojärjestöjä. Sisällissodan jälkeen kommunistit liittolaisineen saivat nuorisoliitossa enemmistön ja sosiaalidemokraattien kannattajat erosivat järjestöstä, kun se alkuvuonna 1921 liittyi Kommunistiseen nuorisointernationaaliin.


query: Montako ihmistä kuolee liikenneonnettomuuksissa Suomessa keskimäärin 2000-luvulla?

title: Liikenne Suomessa

text: Vuonna 2014 Suomessa tapahtui 5294 henkilövahinkoon johtanutta tieliikenneonnettomuutta, joissa menehtyi 224 ihmistä.[76] Nuorten kuljettajien riski kuolla liikenteessä on yli kolminkertainen muuhun väestöön verrattuna, mutta liikenteessä kuolleiden nuorten määrä on vähentynyt 2000-luvun aikana. Tähän on vaikuttanut turvavyön ja kypärän käyttö ja nopeusrajoitusten noudattaminen.[77]

title: Liikenneturvallisuus Suomessa

text: Liikenneturvallisuus Suomessa on selvästi heikompaa kuin liikenneturvallisuuden huippumaissa, Ruotsissa, Hollannissa, Iso-Britanniassa ja Norjassa. Vuonna 2013 Suomen tieliikenteessä kuoli 258 ihmistä. Edellisen vuoden lukema oli 235 ihmistä, mikä oli 2000-luvun pienin kuolonuhrien määrä. Loukkaantuneita oli tällöin 5 490 ihmistä. Tieliikenneturvallisuus on parantunut huomattavasti viimeisten vuosikymmenten aikana, vaikka ajokilometrit ovat kasvaneet. Liikenteen moninkertaistumisesta huolimatta etenkin liikenneonnettomuuksien vakavat seuraukset ovat selvästi vähentyneet, mitä ilmentää esimerkiksi onnettomuuksissa kuolleiden määrän lasku 1970-luvun alun yli tuhannesta alle viiteen sataan 1990-luvulla ja jopa alle kolmeensataan vuodessa 2000-luvulla. 1970-luvun, 1990-luvun ja vuonna 2008 alkaneiden talousvaikeuksien jälkeen kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrä laski merkittävästi.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Liikenneturvallisuus jatkoi kohenemistaan 2010-luvulla. Vuosina 2010–2017 tieliikenteessä kuoli keskimäärin noin 250 ihmistä vuodessa. Vastaavasti vuosina 2003–2008 tieliikenteessä kuoli keskimäärin hieman yli 350 ihmistä vuodessa.

title: Puukkojunkkarit

text: Ensimmäiset puukkojunkkareiden tiliin laskettavat tapot tehtiin Etelä-Pohjanmaalla jo 1790-luvulla, mutta heidän varsinainen ”kulta-aikansa” sijoittui 1820–1880-luvuille. Vaikeimmissa puukkojunkkaripitäjissä tapahtui 1800-luvulla keskimäärin yli 20 henkirikosta 100 000 asukasta kohti, mikä on noin kymmenkertainen määrä 2000-luvun alun Suomen henkirikoslukuihin verrattuna.

title: Liikenne

text:
Liikenneonnettomuuksissa kuolee vuosittain noin miljoona ihmistä maailmassa.
OECD:n tilastoista näkyy, miten liikenneonnettomuuksien määrä on vähentynyt vuosien varrella.
Esmerkiksi Yhdysvalloissa kuolemaan johtaneiden liikenneonnettomuuksien määrä maantiellä ajettua kilometriä kohti pieneni kolmasosaan vuosien 1975-2010 aikana. Siellä auto-onnettomuuksissa kuolleiden määrä on noin 40-kertainen vesiliikenneonnettomuuksissa ja 50-kertainen lento-onnetoomuuksissa kuolleiden määrään verrattuna.

title: Tel Megiddo

text: Tel Megiddo on erittäin suosittu matkailukohde. Vuosittain alueella käy keskimäärin noin 170 000 ihmistä. Vierailijoiden määrä on kuitenkin 2000-luvulla laskenut merkittävästi Israelin epävakaan turvallisuustilanteen takia. Vuonna 2001 kävijöitä oli 59 000 ja seuraavana vuonna vain 24 000. Suurin osa turisteista on hartaita kristittyjä, jotka tulevat Megiddoon sen uskonnollisen merkityksen takia. Israelilaisia kävijöistä on noin 20 %, ja niistä suurin osa on koululaisia tai loma-aikana perheitä.

title: Skotlanti

text: Skotlantilaisten terveys on keskimäärin huonompaa kuin Britannian ja useimpien EU-maiden väestön. Maan terveystilanne on kehittynyt 1900- ja 2000-luvuilla, mutta ei yhtä nopeasti kuin monissa muissa läntisen Euroopan maissa. Elinajanodote on noussut 1900-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa, mutta se on silti pienempi kuin Britanniassa keskimäärin. Se oli vuonna 2010 miehillä ja naisilla . Elinajanodotteessa on selviä eroja Skotlannin sisällä. Lyhin elinajanodote on Glasgow’ssa ja pisin Itä-Dunbartonshiressa. Maaseudun miehet elävät keskimäärin pidempään kuin kaupunkilaiset ja naiset kaksi vuotta pidempään.

title: Golden Gate Bridge

text:
Noin 75 metrin pudotus kestää neljä sekuntia ja hyppääjä osuu veteen noin 120 kilometrin tuntinopeudella. Heinäkuuhun 2013 mennessä vain 34 ihmistä oli selviytynyt hypystä hengissä; arviolta 98 % hyppääjistä joko kuolee välittömästi tai hukkuu hypotermian takia. Salmessa veden lämpötila on aina kylmä, tammikuussa keskimäärin 12 °C ja syyskuussa 16 °C mitattuna sillan eteläpäässä sijaitsevassa Fort Pointissa San Franciscon lahden suulla. Kylmimmillään vesi voi olla vain viisiasteista ja korkeimmillaankin vain 22 °C.
Salmen virtausten takia monien hyppääjien ruumiit ajautuvat avomerelle, eikä niitä koskaan löydetä. Näin erityisesti yöllä hypänneiden kohdalla, minkä takia sillalla ei saa kulkea jalkaisin öisin. Sillalta hyppäämisien estämiseksi sen jalkakäytävillä partioi jatkuvasti kahdesta neljään poliisia.

title: Vuoden 2009 influenssapandemia

text: Helmikuuhun 2010 mennessä tautiin oli Suomessa kuollut noin 50 ihmistä, tartuntoja oli erään arvion mukaan ollut 100 000. Kausi-influenssaan kuolee Suomessa yleensä noin tuhat ihmistä vuodessa. Pandemian yhteydessä kuolleisuus oli maailmanlaajuisestikin kausi-influenssaan verrattuna vähäisempää. Kausi-influenssasta poiketen pandemiassa osa potilaista sairastui niin vakavasti, että jouduttiin turvautumaan ECMO-hoitoihin. Useimmilla tauti oli lievä.

title: Buprenorfiini

text: Suomessa heroiinin saatavuus heikkeni 2000-luvun alun jälkeen, koska Afganistanin sota heikensi oopiumtuotantoa. Buprenorfiinia alettiin käyttämään korvaavana aineena. Kun heroiinin saatavuus palautui, käyttäjät eivät vaihtaneet buprenorfiinia heroiiniin ja heroiinimarkkinat eivät palautuneet entiselle tasolleen. Vuonna 2000 Suomessa kuoli 63 ihmistä heroiiniin, vuonna 2005 enää kolme. Vuonna 2000 buprenorfiini oli tärkein myrkytyskuoleman löydös kolmessa tapauksessa ja 34:ssä tapauksessa vuonna 2004.

title: Liikenneonnettomuus

text: Tieliikenteessä kuolee maailmanlaajuisesti yli miljoona ihmistä vuosittain. Suomessa liikennetapaturmissa kuoli 279 ihmistä vuonna 2009. Nykyään suurin osa Suomen liikennekuolemista tapahtuu henkilöautossa joko kuljettajalle tai matkustajille. Myös lievemmistä liikenneonnettomuuksista 70 % sattuu henkilöautolla liikuttaessa.

title: Väinämöisen paluu

text: Väinämöisen paluu on Petri Hiltusen luoma sarjakuva. Sarjakuva ilmestyy monissa sanomalehdissä. Sarjakuva kertoo Väinämöisestä, joka palaa 2000-luvun Suomeen ja joutuu tutustumaan nykyajan ihmeisiin. Sarjakuvassa on lisäksi runsaasti viittauksia Kalevalan tarinoihin.

title: Tupakointi

text: Tupakoinnin haittoihin lukeutuvat myös savun sivullisille aiheuttamat haitat, joita kutsutaan passiiviseksi tupakoinniksi. Monissa maissa on rajoitettu tupakointia julkisilla paikoilla, millä pyritään vähentämään tupakoinnin haittavaikutuksia kansanterveydelle. Esimerkiksi Euroopan unionin komission mukaan Euroopassa kuolee joka vuosi yli puoli miljoonaa ihmistä tupakan aiheuttamiin sairauksiin. Tupakointia rajoittavaa lainsäädäntöä on ainakin Suomessa, Norjassa, Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Irlannissa, Virossa, Alankomaissa, Italiassa, Kreikassa ja Turkissa.

title: Terveydenhoito Kiinassa

text: Liikenneonnettomuuksissa kuolee vuosittain 250 000 henkeä Kiinassa. Moottoriliikenteen kasvuun sisältyy merkittävä tieturvallisuuden parantamisen haaste.[6]

title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomalaisten kokonaishedelmällisyys oli vuosina 1980–1987 keskimäärin noin 1,66; korkeimmillaan se oli vuonna 1983 noin 1,74. Kokonaishedelmällisyysluku oli hieman matalampi kuin 2000-luvulla, mutta hieman korkeampi kuin 2010-luvun jälkipuoliskolla. Lapsia syntyi kuitenkin kaikkiaan enemmän kuin 2000-luvulla, sillä hedelmällisessä iässä olevia naisia oli enemmän.[3] Vuosittain syntyi keskimäärin noin 63000 lasta. Kuolleisuus oli vuonna 1980 9,3 promillea ja vuonna 1988 9,9 promillea. Vuosittain kuoli keskimäärin noin 45000 ihmistä. Imeväiskuolleisuus vaihteli vuosina 1982–1987 5,4 promillesta 6,5 promilleen, ja oli eräs maailman alhaisimmista. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat olivat vuosikymmenen aikana 30–45-vuotiaita.

title: Skotlannin väestö

title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosittain syntyi keskimäärin noin 63 000 lasta. Lapsia syntyi hieman enemmän kuin 2000-luvulla. Vielä vuosikymmenen alussa syntyneistä lapsista vain vajaat kuusi prosenttia oli aviottomia, mutta asenteiden liberalisoituessa aviottomien synnytysten osuus nousi vuosikymmenen loppuun mennessä noin 12 prosenttiin. Synnyttäjien keski-ikä nousi. Kuolleisuus oli korkeimmillaan 9,9 promillea vuonna 1971 ja matalimmillaan 9,2 promillea vuosina 1978 ja 1979. Vuosittain kuoli keskimäärin noin 44 000 ihmistä. Imeväiskuolleisuus laski vuosikymmenen alun 11,4 promillesta vuosikymmenen lopun 7,5 promilleen.

title: Pankkiryöstö

text: Suomessa tehtiin 1990-luvulla yli sata pankkiryöstöä vuodessa, ja niiden yhteydessä vuosikymmenen alkuvuosina sai surmansa pari ihmistä. Suomessa pankkiryöstöjen määrä on romahtanut 2000-luvulla pankkien turvajärjestelyiden parannuttua.

title: Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa

text: Suomi oli pitkään maastamuuttomaa, josta lähdettiin muualle työn perässä. 1980-luvulta alkaen maahanmuutto alkoi painottua perheen yhdistämisestä tai pakolaisuudesta johtuviin syihin työperusteisen muuton sijaan. 1990-luvulla Suomeen muutti vuosittain keskimäärin noin 13 000 henkeä. Maahanmuuttajien määrä alkoi kasvaa 2000-luvulle tultaessa, ja parin viime vuoden aikana Suomeen on muuttanut noin 30 000 henkeä vuosittain.

title: Liikenne Suomessa

text: Onnettomuustutkintakeskus arvioi vuonna 2012, että rautatieturvallisuus on Suomessa hyvää eurooppalaista tasoa, mutta tasoristeysturvallisuus on keskiarvoa huonompi. Tasoristeysonnettomuuksissa kuolee vuosittain noin kymmenen ihmistä. Onnettomuuksien määrä on vähentynyt 2000-luvulla, mutta kuolemien määrä on pysynyt samana.[78]

title: Vesivarat

text: Laatuongelmat voivat heikentää veden makua tai tehdä siitä käyttökelvotonta nauttimisesta seuraavien terveyshaittojen vuoksi. Porakaivoveden ongelmana ovat korkeat radon-pitoisuudet alueilla, joiden kallioperässä on uraania tavallista runsaammin. Monien kehitysmaiden vesilähteiden vesi ei täytä juuri minkäänlaisia laatuvaatimuksia. Kehitysmaissa kuoli 1980-luvun loppupuolella vuosittain 25 miljoonaa ihmistä saastuneesta vedestä aiheutuviin sairauksiin ja heistä 60% oli lapsia. Nykyisin näihin sairauksiin kuolee vuosittain 2,2 miljoonaa ihmistä saastuneen veden ja huonojen käymälöiden sekä alhaisen hygieniatason vuoksi.

title: Nykymusiikki

text: Nykymusiikin säveltäjät ovat 2000-luvulla tilanteessa, joka poikkeaa huomattavasti edellisistä vuosisadoista. Elämme nykyään yhteiskunnassa, jossa kansan keskuudessa suosituinta musiikkia on tonaalisuuteen pohjautuva populaarimusiikki. Sen sijaan valtaosa nykymusiikista on 1900-luvulla tapahtuneen kehityksen seurauksena irtautunut perinteisestä tonaalisuudesta, ja tonaalisia elementtejä käyttävät säveltäjätkin soveltavat niitä monin omaperäisin tavoin. Ei siis ole ihme, että nykymusiikki on suurelle yleisölle tuntematonta.

title: Serbia

text: Serbialaisten keski-ikä on noin 42,3 vuotta (miehillä 40,7 ja naisilla 44 vuotta), mikä on maailman 26:nneksi korkein. Serbiassa syntyy vuosittain yhdeksän lasta ja kuolee 13,6 ihmistä tuhatta asukasta kohti. Vuonna 2016 syntyneiden serbialaisten eliniänodote on naisilla 78,5 ja miehillä 72,6 vuotta, keskimäärin 75,5 vuotta.[1]

title: Algots

text: 1960-luvun lopulla Närpiön kunta rakensi Finbyhyn suuren teollisuushallin, joka vuokrattiin Algotsin tytäryhtiölle Oy Algots Ab:lle. Pian Algots osti hallin itselleen ja työllisti siellä parhaimmillaan 840 ihmistä vuonna 1972. Algots perusti tehtaat 1970-luvun alussa myös eteläpohjalaiskuntiin Alajärvelle, Kurikkaan, Laihialle ja Teuvalle ja työllisti Suomessa 1 100 ihmistä. Oy Algots Ab:sta tuli myöhemmin Oy Suomen Eiser, sitten Eiser Konfektion Oy. Eiser teki konkurssin vuonna 1993, ja Suomen 1990-luvun alun lamassa Närpiön halli oli ensin tyhjillään kunnes sai vuokralaisikseen pienyrityksiä. Vuonna 2000 halliin asettui ruotsalainen patjatehdas Hilding Anders, joka tunnettiin aiemmin nimellä Unituli.

title: Django (vuoden 1966 elokuva)

text: Graafisen väkivaltansa – elokuvassa kuolee yhteensä 138 ihmistä – vuoksi elokuva kiellettiin aikanaan monissa maissa, muun muassa Suomessa. Suomen ensi-iltansa elokuva sai vuonna 1984, ja Britanniassa vasta 1993. Elokuva saavutti Euroopassa suurta taloudellista menestystä, minkä vuoksi se sai runsaasti epävirallisia jatko-osia. Yhteensä "Django"-elokuvia on tehty yli 30, mutta alkuperäisen lisäksi Franco Nero esittää pääosaa vain Nello Rossatin ohjaamassa "Django - teloittajan paluussa" (1987). Vuonna 2014 ilmoitettiin, että tekeillä oli uusi jatko-osa "Django Lives", jossa Nero esittäisi ikääntyvää Djangoa vuoden 1915 Yhdysvalloissa.

title: Onnettomuustutkintakeskus

text: Kokeilusta saatiin hyvin myönteiset tulokset ja toukokuuhun 1971 mennessä tutkijalautakunta oli perustettu Suomen jokaiseen lääniin. Tutkijalautakunnan muodosti neljä eri alojen asiantuntijaa. Lautakunnan puheenjohtajana ja koollekutsujana oli poliisijäsen (yleensä Liikkuvan poliisin komisario) sekä muina jäseninä lääkäri, katsastusmies ja tie- ja vesirakennushallituksen edustaja (yleensä tiemestari). Lautakuntaan nimettiin riittävä määrä varajäseniä sen saamiseksi koolle kaikissa tilanteissa. VALT:n seuraajaksi perustettiin vuonna 2016 Onnettomuustietoinstituutti (OTI), joka toimii Liikennevakuutuskeskuksen itsenäisenä yksikkönä. Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien selvitettäväksi on 2000-luvulla tullut vuosittain runsaat 300 tapausta.

title: Tupakoinnin terveysvaikutukset

title: Tieliikenne

text: Väkilukuun suhteutettuna ajetut ajoneuvokilometrit kasvoivat pitkään varsin tasaisesti keskimäärin 2 % vuosivauhtia 2000-luvun puoliväliin asti. Sen jälkeen keskimääräinen vuosittainen kilometrimäärä henkeä kohden on tasaantunut noin kymmeneen tuhanteen kilometriin vuodessa ja 2010-luvulle tultaessa jopa laskenut, kuitenkin alle prosentin vuodessa. Kehä I:n osa Pakilantieltä Hämeenlinnanväylälle on Suomen vilkasliikenteisin tie, sen liikennemäärä on keskimäärin 90 000 ajoneuvoa vuorokaudessa (2015).

title: Nälänhätä

text: Vielä 1500–1700-luvuilla nälänhädän aiheuttama ylijäämäkuolleisuus oli usein yli tai melkein 100 ihmistä tuhatta ihmistä kohti. Nälänhädät ovat pienentyneet 1900-luvulta alkaen. World Peace Foundationin mukaan vuosina 1870–1970 suuret nälänhädät tappoivat keskimäärin 928 000 ihmistä vuodessa. Vuodesta 1980 luku on ollut keskimäärin 75 000, alle kymmenesosa aiemmasta. 1960-luvun jälkeen edes yli 10 ylimääräisen kuolleen lukuihin on päästy lähinnä vain sisällissotien yhteydessä, kuten Somaliassa 1990-luvulla, tai poikkeuksellisissa poliittisissa järjestelmissä kuten Kambodžassa 1970-luvulla ja Pohjois-Koreassa 1990-luvulla.

title: Robottiauto

text: Autonomisten autojen potentiaalisina hyötyinä listataan usein vähentyneet infrastruktuuri- ja kuljetuskustannukset sekä parempi turvallisuus ja liikennerikkomusten vähentyminen. Saavutettavista hyödyistä huolimatta autonomisiin ajoneuvoihin liittyy useita haasteita esimerkiksi teknologian, lainsäädännön, turvallisuuden ja yksityisyyden suojan osalta. Robottiautojen ei tarvitse olla täydellisiä auton ohjaamisessa, vaan riittää että kyetään ihmistä parempaan suoritukseen. Esimerkiksi Yhdysvalloissa vuonna 2017 kuoli yli 40 000 ihmistä liikenneonnettomuuksissa ihmisten ohjaamina.

title: Häkämyrkytys

text: Suomessa kuolee keskimäärin 100 henkilöä vuodessa häkämyrkytykseen.


query: Mitä lyhenne NRK tarkoittaa?

title: Norsk Rikskringkasting

text: Norsk Rikskringkasting (NRK) on Norjan julkisen palvelun yleisradioyhtiö. Se on Euroopan yleisradiounionin perustajajäsen. NRK ylläpitää kuuden televisiokanavan lisäksi kuusitoista radiokanavaa. NRK:n rahoitus koostuu valtion tuista sekä TV-maksutuotoista.

title: Maksimi

text: Maksimi (lyhenne maks. tai formula_1) tarkoittaa yleiskielessä ja tekniikassa korkeinta arvoa tai enimmäisarvoa. Matematiikassa maksimi tarkoittaa usein lukujoukon tai funktion suurinta arvoa tarkasteluvälillä.

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Korkeimman oikeuden lyhenne KKO on muodostettu epätavallisesti. Yleensä isokirjainlyhenne muodostetaan kunkin sanan alkukirjaimista. Näin lyhenne voisi tarkoittaa kihlakunnanoikeutta, jollaisia Suomessa aiemmin toimi. Merkityksessä korkein oikeus lyhenne on huonosti avautuva. Selitys lyhenteelle löytyy historiasta. Vuonna 1915 Lakimies-lehdessä julkaistiin kirjoitus "Oikeuslähteiden ja lähdeteosten merkitsemisestä".[3] Siinä olevassa oikeuslähteiden lyhenneluettelossa KO merkitsi kihlakunnanoikeutta. Siihen aikaan korkeinta oikeutta ei vielä ollut perustettu, vaan ylin oikeusaste oli senaatin oikeusosasto (SOO). Korkein oikeus perustettiin 1918. Vuonna 1920 Lakimies-lehdessä julkaistiin laajennettu ja paikoin uudistettu versio kirjoituksesta. Artikkelissa "Oikeuslähteiden, lähdeteosten ja oikeustapausten merkitseminen"[4] KO tarkoitti edelleen kihlakunnanoikeutta ja vastaperustettu korkein oikeus lyhennettiin KKO. Koska lyhenteen KO merkitys oli vakiintunut ja levinnyt yleiseen käyttöön, jouduttiin korkeimmalle oikeudelle etsimään toinen lyhenne. Lyhenneluettelon täydennystyön suoritti kolmejäseninen komitea, jonka ehdotuksen Suomalainen Lakimiesten Yhdistys hyväksyi kokouksessaan 26. toukokuuta 1920.[5][6]

title: Noasaurus

text: "Noasaurus" tarkoittaa ”luoteis-Argentiinan liskoa”. "Noa" on lyhenne espanjan kielen sanasta ”noroeste Argentina”, joka tarkoittaa luoteis-Argentiinaa. "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta ”sauros”, joka tarkoittaa liskoa. Nimi annettiin Saltan maakunnassa, luoteis-Argentiinassa sijaitsevan alueen mukaan, josta "Noasauruksen" jäänteet löydettiin.

title: Sabot

text: Yhtyeen nimi on lyhenne englannin kielen sanasta "sabotage" mikä tarkoittaa sabotaasia. Sabot tarkoittaa ranskaksi myös puukenkää sekä on termi panssariammustyypille.

title: TeX

text: TeX tulisi lausua ”teh”. X tarkoittaa tässä kreikkalaista kirjainta χ (khi). TeX on lyhenne sanasta τέχνη (technē), joka on kreikkaa ja tarkoittaa taidetta tai taitoa, ja on siis myös sanan ”tekniikka” kantasana.

title: MSK

text: Lyhenne MSK voi tarkoittaa:

title: BP (ajanlasku)

text:
BP tarkoittaa paleontologiassa ja geologiassa esineen ikää radiohiilivuosina. BP on lyhenne sanoista , ”ennen nykyhetkeä”. Nykyhetkeksi on valittu vuosi 1950 AD, koska radiohiiliajoitus tuli laajemmin käyttöön 1950-luvulla, ja koska ilmakehässä
tehtyjen ydinkokeiden jäänteet häiritsevät maaperän radioisotooppien määrien mittaamista tämän jälkeen.
BP-ajoitukset ovat oletuksena kalibroimattomia. BP-merkintää voidaan täydentää maininnalla ovatko luvut kalibroituja (engl. lyhenne "cal.") tai kalibroimattomia (engl. lyhenne "uncal."). Kalibroitu ikä yrittää olla tarkempi kuin kalibroimaton. BP cal. ovat siis kalibroitua vuotta sitten, BP ja BP uncal. kalibroimatonta vuotta sitten.

title: Chick lit

text: "Chick" on amerikkalainen slangisana joka tarkoittaa nuorta naishenkilöä. "Lit" puolestaan on lyhenne sanasta "literature", kirjallisuus. Termi on vastaava kuin "chick flick" elokuvista puhuttaessa eli se tarkoittaa lähinnä naisiin vetoavaa kirjallisuutta. Vastakohtana termille voidaan pitää erityisesti Englannissa käytettävää termiä "lad lit", joka tarkoittaa miehille suunnattua kirjallisuutta.

title: HLBT

text: Noin vuonna 2013 on otettu käyttöön lyhenne LGBTQIA, jossa I tarkoittaa interseksuaalista ja A tarkoittaa aseksuaalista

title: UNOVIS

text: Nimi UNOVIS on lyhenne venäjän kielen sanoista "Utverditeli Novogo Iskusstva", "Uuden taiteen mestarit". POSNOVIS oli lyhenne sanoista "Posledovateli Novogo Iskusstva", "Uuden taiteen seuraajat". MOLPOSNOVIS tarkoitti "Uuden taiteen nuoret seuraajat"

title: Norsk Rikskringkasting

text: NRK P1 (vastaavanlainen kuin Yle Radio Suomi) NRK P1+

title: COCOM

text: Lyhenne COCOM tarkoittaa:

title: SAIC

text: SAIC on lyhenne, joka voi tarkoittaa

title: Rekisteritonni

text: Bruttorekisteritonni (lyhenne brt) tarkoittaa aluksen kokonaiskapasiteettia. Nettorekisteritonni (lyhenne nrt) puolestaan tarkoittaa kykyä ottaa lastia.

title: Et al.

text: et al. () on latinankielinen lyhenne, joka tarkoittaa suomeksi ”ja muut” tai ”ynnä muut” ja jota vastaa lyhenne ”ym.”

title: EIA

text: EIA on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia asioita:Eia voi myös tarkoittaa seuraavaa henkilöä:

title: Norsk Rikskringkasting

text: NRK P2 (vastaavanlainen kuin Yle Radio 1) NRK P3 (nuorille suunnattu popkanava) NRK P13 (Rock) NRK mP3 NRK Alltid nyheter (uutiskanava) NRK Super (lapsille) NRK Klassisk (klassisen musiikin kanava) NRK Sápmi Radio (saamenkielinen) NRK Jazz NRK Folkemusikk NRK Sport NRK P3 Urørt (soittaa uutta norjalaista musiikkia artisteilta, joilla ei ole levytyssopimusta) NRK P13 Radioresepsjonen (radioteatteri) NRK P3 National Rap Show (räppiä)

title: LLVM

text: Lyhenne LLVM tarkoitti alun pitäen ”Low Level Virtual Machine”, mutta projektin kasvaessa nimestä luovuttiin ja lyhenne ei nykyisin tarkoita mitään. LLVM on ”kattoprojekti”, jota käytetään keskeisistä komponenteista: välikielestä (LLVM IF) ja sen käsittelystä, debuggerista (LLDB) ja LLVM:n omasta C++-kirjastosta (libc++).

title: Kia Venga

text: Turbodieselien yhteydessä lyhenne WGT tulee sanoista "Waste Gate Turbocharger" joka tarkoittaa, että ahtimen yhteydessä on elektronisesti ohjattu hukkaportti. VGT on puolestaan lyhenne sanoista "Variable Geometry Turbocharger" joka tarkoittaa, että turboahtimen siivet ovat muuttuvageometriset. Turbodieselit kuuluvat Kian vähäpäästöiseen U2 dieselmoottoriperheeseen. Dieseleissä on moderni Boschin valmistama yhteispainesuoraruiskutus, Garret Honeywellin turboahdin, välijäähdytin, sekä 16 venttiilinen sylinterinkansi kahdella nokka-akselilla. Myös moottorinohjausjärjestelmä on Vengan kaikissa moottoreissa Boschin käsialaa.

title: Norsk Rikskringkasting

text: NRK1 (1960-) NRK2 (1995-) NRK3 (2007-) NRK Super (2007-) NRK1 Tegnspråk (2001-) NRK Rogaland 24

title: PPP

text: Lyhenne PPP tarkoittaa:

title: SNS

text: Lyhenne SNS voi tarkoittaa:

title: Tasavirta

text: Tasavirtapiireissä yleisimmin esiin tulevia suureita ovat muun muassa sähkövirta, jännite, resistanssi eli vastus ja teho. Sähkövirta tarkoittaa johtimessa liikkuvan virran suuruutta ja sitä mitataan ampeereissa (lyhenne A). Jännite on napojen sähkövarauksien aiheuttama potentiaaliero, ja sitä mitataan voltteina (lyhenne V), eli plus- ja miinuspotentiaalien erona (esimerkiksi jos miinus navan potentiaali on 0V ja plus navan potentiaali on +12 V, tällöin näiden välillä vaikuttaa +12 V:n jännite). Resistanssi eli vastus taas tarkoittaa, kuinka paljon johdin vastustaa virran kulkua. Jokaisella johtimella on vastusarvo; suprajohteiden ominaisvastus kuitenkin saadaan tietyissä olosuhteissa käytännössä nollaan. Teho tarkoittaa sähkövirran aikayksikköä kohti tekemää työtä, ja sitä mitataan watteina (lyhenne W).

title: Graždanskaja Oborona

text: Yhtyeen nimi tarkoittaa "väestönsuojelua". Yhtye tunnetaan myös lyhenteellä GrOb (ven. ГрОб), joka tarkoittaa "ruumisarkkua". Myös lyhenne GO (ven. ГО) on käytössä.

title: Yolo

text: Yolo tai YOLO on lyhenne, joka tarkoittaa You only live once. (suom. "elät vain kerran"). Lyhenne on erityisesti suosiossa nuorten keskuudessa. Kanadalainen räppäri Drake käyttää lyhennettä useasti kappaleessaan "The Motto".

title: Suomalaiset NHL-kaudella 2012–2013

text: "Kenttäpelaajat ovat järjestyksessä runkosarjassa tehtyjen pisteiden mukaan. Pelipaikoissa lyhenne "p" tarkoittaa puolustajaa, "kh" keskushyökkääjää ja "lh" laitahyökääjää. Joukkueen perässä oleva "(C)" tarkoittaa kapteenia ja "(A)" varakapteenia."

title: Norsk Rikskringkasting

text: Sana "kringkasting" on käännös englannin kielen sanasta "broadcasting", ja sitä käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1924, jolloin yksityinen Kringkastingselskapet A/S perustettiin. Vuonna 1933 Kringkastingselskapet A/S:n korvasi valtiollinen NRK. Sillä oli monopoli radiolähetyksissä aina 1980-luvulle asti, jolloin yksityiset paikallisradioasemat sallittiin. NRK oli myös ainoa kilpailija televisiolähetyksien osalta vuoteen 1992 asti, jolloin yksityinen TV 2 perustettiin. Ensimmäiset, kokeelliset televisiolähetyket Norjassa tehtiin vuonna 1954, ja säännölliset lähetykset alkoivat vuonna 1960. Koelähetykset väreissä aloitettiin vuonna 1972, ja 1975 alkoivat säännölliset väritelevisiolähetykset. Teksti-tv otettiin käyttöön vuonna 1983.

title: Konesuunta

text: Konesuunta (, lyhenne MD) tarkoittaa paperinvalmistuksessa paperiradan tai paperikonetekstiilin kulkusuuntaa paperikoneessa. Poikkisuunta tarkoittaa kulkisuunnalle 90 asteen kulmassa olevaa poikittaista suuntaa (, lyhenne CMD).

title: Mademoiselle

text: Mademoiselle (IPA:; lyhenne M) on ranskaa ja tarkoittaa neitiä. Sana muodostuu etuliitteestä "ma" ’minun’ ja sanasta "demoiselle" ’pikku rouva, tyttönen’. Monikko on Mesdemoiselles (; lyhenne M). Monikkomuotoa voidaan käyttää englanninkielisessä keskustelussa tai kirjeenvaihdossa "Miss"-sanan monikon "Misses" tilalla.