query: Kuka voitti Saskatchewanin kapinan?

title: Saskatchewanin kapina

text: Saskatchewanin kapina (, tunnetaan myös nimillä: North-West Resistance ja Saskatchewan Rebellion) oli vuonna 1885 tapahtunut alkuperäiskansojen kapina Kanadan hallitusta vastaan. Kiistan tärkeimpinä syinä olivat maanomistusongelmat ja huoli nälänhädästä. Biisoni oli alueen asukkaiden tärkein ravinnonlähde ja lähinnä siirtolaisten aiheuttaman metsästyksen johdosta eläinten lukumäärät putosivat jyrkästi.

title: Charles Arkoll Boulton

text: Vuonna 1885 Boulton johti Boulton's Scouts sotilasosastoa auttaakseen kukistamaan Saskatchewanin kapinan. Hänet nimitettiin Kanadan senaattiin vuonna 1889.

title: Gabriel Dumont

text: Gabriel Dumont (joulukuu 1837 – 19. toukokuuta 1906) oli läntisessä Kanadassa asuvien métisien johtaja. Vuonna 1873 Dumont valittiin St. Laurent de Grandin kylän johtajaksi, ja myöhemmin hän toimi merkittävässä roolissa Saskatchewanin kapinassa: hän oli johtajana retkikunnassa, joka taivutteli Louis Rielin palaamaan takaisin Kanadaan, ja myöhemmin toimi kenraalina Saskatchewanin kapinan aikana 1885. Hän osallistui Duck Laken taisteluun, Fish Creekin taisteluun sekä Batochen taisteluun. Saskatchewanin kapinan kukistuttua hän pakeni Cypress Hills -alueelle silloisessa Montanassa (sijaitsee nykyisten Albertan ja Saskatchewan provinssien rajalla). Hän antautui Yhdysvaltain ratsuväelle. Yhdysvaltain hallitus kuitenkin totesi hänen olevan poliittinen pakolainen ja vaupautti hänet pian.

title: Humboldt (Kanada)

text: Vuonna 1885 tapahtuneen Saskatchewanin kapinan aikana Humboldt oli tärkeässä asemassa. Kaupunki sijaitsi ainoastaan 100 kilometriä luoteeseen kapinan keskuksena toimineesta Batochen kylästä. Humboldtin länsipuolella kapinoitsijat katkoivat lennätinlinjoja, joten kaupunki oli Kanadan hallituksen joukkojen viimeinen luotettava kommunikointipaikka lännessä. Samana vuonna kenraali Frederick Middleton johti itäisestä Kanadasta 950 miehen vahvuisen joukko-osaston Humboldtiin ja perusti sinne tukikohdan. 1. toukokuuta samana vuonna everstiluutnantti G.T. Denison vahvisti kaupungin puolustusta 460 miehen vahvuisella sotilasosastolla, rakennutti useita puolustuslinjoja ja linnoitti kaupungin. Sotilasosasto poistui kaupungista kapinan päätyttyä, heinäkuussa 1885.

title: Manitoba Act

text: Laki sai alkunsa Red River Colonyssa tapahtuneesta Redjoen kapinasta, jossa métis johtaja Louis Riel kapinoi Kanadan hallitusta vastaan maanomistusoikeuksista. Manitoba Act perustui Louis Rielin ja Ottawan lähettämien nevottelijoiden sopimiin ehtoihin ja oikeuksiin. Laissa määriteltiin Manitoban provinssin rajat joka käsitti Red River Colonyn ja sen välittömässä läheisyydessä olevat alueet. Muista provinsseista poiketen Manitoban hallinto hoidettiin Ottawasta käsin. Kaiken kaikkiaan noin 5 700 km2 viljeltävää maata. Pienestä koostaan johtuen Manitobaa kutsuttiin postimerkki provinssiksi. Lain tultua voimaan pääministeri John A. Macdonald lähetti sotilasosaston eversti Garnet Wolseleyn johdolla Manitobaan. Vuosi vuoden jälkeen suuri määrä eurooppalaisia siirtolaisia muutti alueelle, métisien maanomistusoikeuksien jakoa ei ollut suoritettu ja monet métisit pakenivat länteen nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle. Kapinan aikana teloitetusta Thomas Scottin murhan kostotoimien pelossa Louis Riel pakeni Yhdysvaltoihin.

title: James Isbister

text: Vuonna 1884 Saskatchewanjokilaakson eurooppalaiset siirtolaiset ja métisit kävivät neuvotteluja Kanadan hallituksen kanssa maaoikeuksista. Neuvotteluiden kariuduttua he lähettivät valtuuskunnan neuvottelemaan Louis Rielin kanssa hänen paluustaan Yhdysvaltojen Montanasta, jotta hän voisi johtaa neuvotteluja Kanadan hallituksen kanssa. Isbister valittiin yhdeksi neljästä matkaan lähtijästä. Riel oli helposti taivuteltavissa asian kannalle. Neuvottelut eivät sujuneet toivotulla tavalla ja tilanne lopulta kärjistyi Saskatchewanin kapinaksi vuonna 1885.

title: Louis Riel

text: Riel palasi maanpaosta nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle edustaakseen métis-kansaa mielenilmauksessa hallitusta vastaan vuonna 1885. Tämä mielenosoitus laajeni Saskatchewanin kapinaksi, jota taltuttamaan mobilisoitiin armeija. Saskatchewanin kapina päättyi Rielin vangitsemiseen ja tuomitsemiseen valtiopetoksesta kuolemaan. Ranskankielisessä Kanadassa Rielilla oli kuitenkin merkittävää kannatusta, ja hänen tuomionsa takia suhteet ranskan- ja englanninkielisen Kanadan välillä viilenivät.[7]

title: Lief Newby Fitzroy Crozier

text: Lief Newby Fitzroy Crozier (11. kesäkuuta 1846 – 25. helmikuuta 1901) (Tunnettiin myös nimellä: L.N.F. Crozier) oli kanadanirlantilainen Kanadan armeijan upseeri ja Kanadan ratsupoliisin ylivalvoja. Hänet muistetaan parhaiten roolistaan Saskatchewanin kapinan kukistamisessa vuonna 1885, kapinassa Louis Rielin johtamat métisit taistelivat Kanadan hallituksen joukkoja vastaan nykyisen Saskatchewanin provinssin alueella.

title: Saskatchewanin kapina

text: Riel oli laskenut paljon Luoteisterritorioiden syrjäisyyden varaan. Hän luotti siihen, ettei Kanadan hallitus pystyisi lähettämään alueelle riittävästi joukkoja. Hän pystyisi näin ollen pakottamaan hallituksen neuvotteluihin. Taktiikka oli käytännössä sama kuin aikaisemmassa Redjoen kapinassa 1870, jossa ensimmäiset joukot saapuivat vasta kolmen kuukauden päästä kapinan alkamisesta. Hän ei ottanut huomioon uutta Canadian Pacific Railwayn rautatietä. Huolimatta osittain keskeneräisestä rautatiestä, ensimmäiset hallituksen joukot kenraali-majuri Frederick Dobson Middletonin johdolla saapuivat Duck Lakelle vain kaksi viikkoa Rielin vaatimusten jälkeen. Alueella oli myös hiljattain perustetun ratsupoliisin tukikohta.

title: Saskatchewan

text: Alkuasukkaat pakotettiin omiin reservaatteihin. Métis-kansa Louis Rielin johdolla aloitti Saskatchewanin kapinan muodostaakseen oman, Kanadasta riippumattoman hallituksen. Riel antautui kahden kuukauden kuluttua ja tuomittiin maanpetoksesta.

title: SS Princess

text: Vuonna 1885 alus osallistui yhdessä höyrylaiva SS "Colvilen" kanssa Saskatchewanin kapinan osallistuneiden tuhannen sotilaan kuljettamiseen Grand Rapidsista Winnipegiin.

title: Lief Newby Fitzroy Crozier

text:
Crozier palveli Kanadan armeijassa ja saavutti majurin arvon. Hän liittyi vuonna 1873 Kanadan ratsupoliisiin. Hänet nimitettiin samana vuonna tarkastajaksi. Hän havaitsi toimessaan First Nations -intiaanien kärsimykset ja ennen kaikkea biisonin lähes sukupuuttoon kuolemisen aiheuttamat ongelmat. Vuonna 1884 hänet ylennettiin Fort Carlton ratsupoliisin ylivalvojaksi. Crozier varoitti varakuvernööri Edgar Dewdneytä hallituksen toimien aiheuttavan rauhattomuutta tai jopa kansannousun hallitusta vastaan. Hän pelkäsi Redjoen kapinan tapahtumien uusiutumista ja uskoi métisien kapinan antavan kipinän myös intiaanien kapinoimiselle samaan aikaan, hän pyysi vahvistusjoukkoja lähetettäväksi alueelle.
Crozier halusi välttää asellista yhteenottoa ja yritti neuvotella Louis Rielin kanssa, mutta neuvottelut päättyivät umpikujaan. 25. maaliskuuta 1885 Crozier sai tiedon, jonka mukaan métisit aikoisivat vallata paikallisen kauppiaan puodin, hän lähetti joukko-osaston täydentämään omia varastojaan ennen valtauksen suorittamista. He eivät tienneet että puoti oli jo vallattu ja tämän havaittuaan palasivat takaisin Fort Carltoniin. Crozier päätti lähettää noin 90 miehen vahvuisen osaston mukanaan seven-pounder kanuuna. Joukko kohtasi seuraavana päivänä Gabriel Dumontin johtaman joukon, johon kuului noin 150–200 métisiä. Osapuolet lähettivät neuvottelijoita mutta tämä kohtaaminen johti laukaustenvaihtoon josta Duck Laken taistelu sai alkunsa. Ratsupoliisin hävittyä ja paettua taistelusta tahrasi heidän mainettaan. Crozier ei osallistunut merkittävässä määrin Saskatchewanin kapinan myöhempiin vaiheisiin.

title: Frog Lake Massacre

text: Verilöyly herätti Kanadan hallituksen havaitsemaan kasvavan vihamielisyyden valtiota vastaan läntisessä Kanadassa. Sotilaat nujersivat lopulta Saskatchewanin kapinan, ja verilöylyyn osallistuneet creet vangittiin ja tuomittiin hirtettäväksi. Hirttotuomion saivat Wandering Spirit, Round the Sky, Bad Arrow, Miserable Man, Iron Body, Little Bear, Crooked Leg ja Man Without Blood. Päällikkö Big Bear vastusti verilöylyä, mutta osallisuudestaan hallituksen vastaisiin toimiin hänet tuomittiin maanpetoksesta kolmeksi vuodeksi Manitoban Stony Mountain vankilaan.

title: Cut Knifen taistelu

text: Cut Knifen taistelu oli cree- ja assiniboine-intiaanien sekä Kanadan joukkojen välillä käyty taistelu. Taistelu käytiin Battlefordin kylän lähettyvillä, Saskatchewanin provinssissa 2. toukokuuta 1885. Taistelu oli yksi saskatchewanin kapinan taisteluista ja se sai alkunsa Kanadan ratsupoliisien, miliisin ja armeijan joukkojen hyökätessä cree- ja assiniboine-intiaanien joukkoja vastaan. Kanadan joukot peräytyivät lopulta molempien osapuolten kärsittyä tappioita.

title: Duck Laken taistelu

text: Duck Laken taistelu oli 26. maaliskuuta 1885 käyty taistelu Saskatchewanin provinssissa, Kanadassa. Taistelu oli ensimmäinen sarjassa taisteluita Kanadan viranomaisten ja paikallisten intiaanien välillä. Saskatchewanin kapinan katsotaan saaneen alkunsa Duck Laken taistelusta.

title: Regina (kaupunki)

text: Vuonna 1885 alueen asukkaat nousivat Saskatchewanin kapinan Kanadan hallitusta vastaan, kapinassa Louis Rielin johtamat métis- ja cree-intiaanit taistelivat kanadan ratsupoliiseja ja sotilaita vastaan maa-oikeuksien puolesta. Juuri valmistunut Canadian Pacific Railwayn rautatie yhdisti Reginan, Saskatoonin ja Prince Albertin kaupungit maan itäosiin ja toimi tärkeänä linkkinä kuljettaessaan hallituksen joukkoja. Kapina kukistettiin pian ja Louis Riel tuomittiin hirtettäväksi.

title: Swift Current

text: Vuonna 1885 kapinajohtaja Louis Riel johti Saskatchewanissa käytyä Saskatchewanin kapinaa, jonka kukistamiseen osallistuneen Kanadan ratsupoliisin tärkeä tukikohta sijaitsi Swift Currentissa. Kapinan aikana tukikohta nousi tärkeään asemaan, sillä rautatie mahdollisti joukkojen tuomisen alueelle nopeasti. Swift Current kasvoi nopeasti rautatieaseman ympärille, ja se virallistettiin kyläksi vuonna 1903, vain viisi vuotta myöhemmin kaupungiksi (Town) ja vuonna 1914 suuremmaksi kaupungiksi (City). Toisen maailmansodan aikana kaupungissa sijaitsi taistelulentäjien koulutuskeskus. 1950-luvulla alueelta löydettiin öljyä ja maakaasua, minkä ansiosta kaupunki kasvoi voimakkaasti.

title: Big Bear

text: Vuonna 1885 métisit aloittivat Saskatchewanin kapinan. Big Bearin osuus tapahtumien kulussa oli vähäinen, mutta joukko heimoon kuuluvia Kapapamahchakwewin alaisia sotureita surmasi yhdeksän valkoista Frog Laken kaupungissa. Big Bear tuomittiin kapinasta kuudenkymmenen vuoden vankeusrangaistukseen. Hän ei kuitenkaan joutunut kärsimään tuomiotaan loppuun, sillä hänet armahdettiin terveyssyistä.

title: Prince Albert

text: Pastori James Nisbet perusti Prince Albertin yhdyskunnan kaupungin paikalle vuonna 1866, käännytäkseen intiaaneja kristinuskoon. Nimensä yhdyskunta sai juuri edesmenneen Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi Albertin mukaan. Kaupunki kantaa edelleen hänen nimeään. Yhdyskunnan väestöstä suuri osa oli métisejä, joten yhdyskunta oli heidän hallussaan Saskatchewanin kapinassa vuonna 1885, kunnes Kanadan armeija marssi yhdyskuntaan. Samana vuonna Prince Albert sai virallisen kylän aseman.

title: Frog Lake Massacre

text: Frog Lake Massacre () oli 2. huhtikuuta 1885 cree-intiaanien suorittama verilöyly Frog Laken kylässä, Albertan provinssissa, Kanadassa. Verilöyly luetaan osaksi suurempaa alueen alkuperäisasukkaiden Saskatchewanin kapinaa.

title: Thomas Bland Strange

text: Thomas Bland Strange (15. syyskuuta 1831 Meerut, Intia – 9. heinäkuuta 1925) oli brittiläinen kenraalimajuri. Hänet tunnetaan parhaiten osallistumisestaan Saskatchewanin kapinan kukistamiseen vuonna 1885. Hän oli naimisissa Maria Elinorin kanssa ja heille syntyi kaksi poikaa ja kolme tytärtä.

title: Luettelo Saskatchewanin kunnista

text: Luettelo Saskatchewanin kunnista käsittää Kanadan provinssin Saskatchewanin kunnat. Kuntia on tällä hetkellä 786. Kunnat jaetaan kaupunki- ja maalaiskuntiin sekä Pohjois-Saskatchewanin erityiskuntiin. Kunnat ovat Saskatchewanin paikallishallinnon yksiköitä, jotka vastaavat tiettyjen palveluiden kuten koulujen ja terveydenhuollon tuottamisesta.

title: Saskatchewanin kapina

text: Manitoban provinssissa 1869–1870 tapahtuneen Redjoen kapinan jälkeen monet métisit muuttivat nykyisen Saskatchewajoen laaksoon (Luoteisterritoriot, nykyisin Saskatchewanin provinssi), jossa he perustivat Batochen kylän Saskatchewanjoen etelähaaran varteen.

title: Battleford

text: Kaupunki perustettiin vuonna 1875 turkiskauppiaiden kauppapaikaksi ja Kanadan ratsupoliisin tukikohdaksi. Vuosina 1876–1883 kylä toimi Luoteisterritorioiden pääkaupunkina. Kylässä sijainnut ratsupoliisin Fort Battleford-linnoitus toimi keskeisessä roolissa vuoden 1885 Saskatchewanin kapinassa.

title: Cut Knifen taistelu

text: Kanadan hallitus lähetti aikaisemmin Frederick Middletonin joukkoineen kukistamaan métisien kapinaa Saskatchewanissa, mikä johti Fish Creekin taisteluun. Battlefordin pieni poliisilaitos oli yksin vastuussa alueen ja noin 500 paikallisen asukkaan turvallisuudesta. Middleton kutsui alueelle lisävahvistuksia, muodosti uuden osaston suojaamaan Battlefordia ja nimitti komentajaksi William Dillon Otterin.

title: Cut Knifen taistelu

text: Samaan aikaan creet olivat leiriytyneet Battlefordin länsipuolella, Cut Knifen jokiuoman rannalla. Joukko assiniboineja oli liittynyt heidän joukkoihinsa puolustautuakseen tuhansilta Kanadan sotilaita, jotka liikkuivat alueella Saskatchewanin kapinan tukehduttamiseksi. Cree-intiaanien tapojen mukaan poliittinen johtaja Poundmaker astui syrjään johtoasemasta ja taistelun alkaessa sotapäälliköksi nousi Fine-Day. Kaikkiaan alueella oli yhdeksän cree-ryhmää ja kolme assiniboine-ryhmää. Miehiä, naisia ja lapsia alueella oli kaikkiaan noin 1500.

title: Charles Mair

text: Charles Mair (1838 tai 1840–1927) oli kanadalainen runoilija ja kiivas nationalisti. Hän kuului Canada First -puolueeseen ja oli osallisena vastustamassa Louis Rielin perustamaa väliaikaishallitusta ja Redjoen kapinan vuosina 1869–1870 ja Saskatchewanin kapinan aikana 1885. Mair kuului vapaamuurareihin.

title: Saskatchewanin kapina

text: 24. huhtikuuta 1885 Fish Creekin taistelussa métisit saivat merkittävän voiton hallituksen joukoista. Voitto ei ollut tarpeeksi merkittävä muuttamaan kapinan lopputulosta mutta he onnistuivat pysäyttämään kenraali Frederick Middletonin joukot ja hidastamaan heidän etenemistään Batocheen jossa métisit lopulta kohtasivat hallituksen joukot lopullisessa taistelussa.

title: Fish Creekin taistelu

text: Middleton johti 10. huhtikuuta Fort Qu'Appellen kaupungista lähetettyä sotilasosastoa, joka eteni Saskatchewanjokea pitkin. Joukko-osasto joutui 24. huhtikuuta Dumontin johtamien intiaanien yllättämäksi. Jokainen métisi ampui yhden laukauksen, minkä jälkeen he piiloutuivat metsän ja jokilaakson suojaan. Koko Saskatchewanin kapinan aikana vallinnut ammusten vähäisyys pakotti heidät turvautumaan tarkkuusammuntaan.

title: Saskatchewanin kapina

text: Kanadan hallitus pani merkille teloitukset ja kasvavan kansannousun Luoteisterritorioissa. Kukistettuaan kapinan, hallituksen joukot teloittivat joukkoa johtaneen Wandering Spiritin hirttämällä.

title: Fish Creekin taistelu

text: Fish Creekin taistelu (tunnetaan myös nimellä: Battle of Tourond's Coulee) oli yksi Saskatchewanin kapinan taisteluista. Se käytiin 24. huhtikuuta 1885, ja siinä kapinoitsijat saivat tärkeän voiton hallituksen joukoista. Voitto ei kuitenkaan ollut tarpeeksi merkittävä muuttamaan kapinan lopputulosta, mutta kapinoitsijat onnistuivat pysäyttämään kenraali Frederick Middletonin joukot ja hidastamaan heidän etenemistään Batocheenm jossa métisit kohtasivat hallituksen joukot lopullisessa taistelussa.


query: Mitä luovutusvoitto tarkoittaa verotuksessa?

title: Luovutusvoitto

text: Verotuksessa luovutusvoitoksi (toiselta nimeltään myyntivoitto[1]) kutsutaan voittoa, joka syntyy kiinteistön, arvopapereiden (esimerkiksi asunto-osakkeet ja pörssiosakkeet) tai muun irtaimen omaisuuden myynnistä tai vaihtamisesta. Suomen henkilöverotuksessa luovutusvoittoa verotetaan pääomatulona.

title: Pääomatuloverotus

text: Pääomatuloista tunnetuimpia ovat luovutusvoitot ja vuokratulot. Myös korkotulo voi olla pääomatuloa; Suomessa tosin osa korkotulosta katsotaan verotuksessa lähdeveron alaiseksi, ei pääomatuloksi. Osingot verotetaan Suomessa osittain pääomatulona, osittain ansiotulona.

title: Luovutusvoitto (urheilu)

text: Luovutusvoitto on urheilussa, esimerkiksi nyrkkeilyssä tai jalkapallossa, voitto, jonka kilpailija tai joukkue saavuttaa, kun vastustaja lopettaa kilpailemisen kesken ottelun, ei suostu ottelemaan ollenkaan tai tulee hylätyksi sääntörikkomuksen takia. Luovuttanut osapuoli katsotaan luovutusvoiton jälkeen automaattisesti häviäjäksi. Joissakin kilpailuissa luovuttanut osapuoli suljetaan kokonaan pois kisasta.

title: Luovutusvoitto

text: Eräät luovutusvoitot ovat verottomia. Vastaavat luovutustappiot ovat verovähennyskelvottomia.[2]

title: Yhteisö (verotus)

text: Yhteisö tarkoittaa Suomen verotuksessa oikeushenkilöä, joka on itsenäinen verovelvollinen.

title: Jälkiverotus

text: Jälkiverotus tarkoitti veron määräämistä jälkikäteen silloin, kun tulo oli normaalissa verotuksessa osittain tai kokonaan jäänyt verottamatta. Jälkiverotuksen saattoi olla se, ettei verovelvollinen antanut veroilmoitusta tai se oli erehdyttävä, puutteellinen tai väärä. Tällöin verotettavalle tulolle määrättiin veron lisäksi veronkorotus ja viivästyskorko joka verotettiin säännönmukaisen verotuksen jälkeen, eli jälkiverotus. Jälkiverotuksen lievempi muoto on veronoikaisu, johon ei liity veronkorotusta, vaan ainoastaan korko. Jälkiverotusaika on useimmissa tapauksissa viisi vuotta säännönmukaisen verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Jälkiverotus toimitettiin tulo- ja varallisuusverotuksessa. Myös arvonlisäverotuksessa ja valmisteverotuksessa on aina ollut mahdollisuus oikaista vero jälkikäteen. Verovelvollisen kuoltua jälkiverotuksen kohteeksi tuli hänen kuolinpesänsä. Jälkiverotus oli tällöin toimitettava kahden vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jolloin perukirja jätettiin verovirastolle.

title: Pääomatuloverotus

text: Pääomatulojen määrä on Suomessa ansiotuloja alhaisempi. Pääomatulojen yhteismäärä oli 10,6 miljardia euroa vuonna 2011. Samaan aikaan ansiotuloja kertyi yhteensä 113 miljardia. Pääomatuloa sai 2,6 miljoonaa henkilöä, kun taas ansiotuloa kertyi 4,5 miljoonalle. Keskimääräinen pääomatulo oli 4 113 ja ansiotulo 25 074 euroa vuodessa. Pääomatuloista suurin osa oli osinkotuloja, luovutusvoittoja ja vuokratuloja. Osinkotuloja sai 2,2 miljoonaa ja vuokratuloja 272 000 henkeä. Luovutusvoittoja tuli 337 000 henkilölle, kun taas luovutustappioita oli 218 000 henkilöllä. Luovutusvoitoista yli puolet kertyi kiinteistöjen luovutuksista, mutta luovutustappiot kertyivät enimmäkseen arvopapereista.

title: Luovutusvoitto

text: Luovutusvoitto lasketaan vähentämällä luovutushinnasta hankintameno ja luovutusvoiton hankkimisesta syntyneet menot.

title: Luovutusvoitto

text: Jos luovutusvoitto on negatiivinen, kyseessä on luovutustappio. Luovutustappiot voi vähentää luovutusvoitoista ja vuodesta 2016 alkaen myös muista pääomatuloista. Jos vastaavia luovutusvoittoja ei samana verovuonna ole, tappiot saa vähentää seuraavien viiden vuoden aikana syntyneistä luovutusvoitoista. Jos voittoja ei tule, tappiot jäävät vähentämättä.[2]

title: Pääomatuloverotus

text: Jos luovutusvoitto on negatiivinen, syntyy "luovutustappio". Luovutustappion voi tietyin edellytyksin vähentää luovutusvoitoista tai muista pääomatuloista.

title: Luovutusvoitto

text: Koska osakkeiden kurssinousu muuttui viiden vuoden kuluttua verottomaksi, sijoittajan kannatti verotuksen näkökulmasta pitää hankkimansa osakkeet vähintään viiden vuoden ajan. Sääntö oli erityisen edullinen osakeanneissa saatuja osakkeita kohtaan: annissa hankittujen uusien osakkeiden omistusaika laskettiin alkuperäisten osakkeiden hankintahetken mukaan.[5]

title: Luovutusvoitto

text: Vähintään 5 tai 10 vuotta pidetyn omaisuuden myyntivoiton verottomuus oli voimassa vuoteen 1985 asti. Verotus muuttui vuonna 1986 siten, että 5 ja 10 vuoden verovapausrajoista luovuttiin. Luovutusvoittojen verotus oli kuitenkin hyvin lievää niiden luovutusten kohdalla, jotka olivat olleet verovapaita ennen vuotta 1986. Näiden luovutusvoittojen verotusta tiukennettiin 1989.[4]

title: Varaus (talous)

text: Liiketoiminnan verotuksessa erilaisilla varauksilla tarkoitetaan toiminnan taloudellisesta tuloksesta ennen veroja pidätettyä osuutta, joka laskee sen verovuoden verotettavaa tulosta. Se on erään tyyppinen verovähennys. Varaus on tulevaisuudessa käytettävä tai tuloutettava. Eri toimialojen verotuksessa tunnetaan mm. "investointivaraus", "tasausvaraus", "menovaraus", "tuhovaraus" ja "metsävaraus".

title: Tulolähde

text: Erityisesti yritysverotuksessa tulolähdejakoa on kritisoitu. Vuonna 2007 tehdyn selvityksen mukaan 40 % tilitoimistoista piti tulolähdejakoa verotuksen merkittävimpänä lainsoveltamis- ja tulkitsemisongelmana. Jakoon liittyy tulkintavaikeuksia mm. siinä, mihin tulolähteeseen arvopapereista saadut luovutusvoitot missäkin tilanteessa kuuluvat. Verotusta uudistettaessa tulolähdejakoa on useaan otteeseen esitetty poistettavaksi.

title: Sijoitusrahasto

text: Kasvuosuuksista voitto-osuutta ei makseta. Saadut voitot sijoitetaan uudelleen. Mahdollinen luovutusvoitto realisoituu verotuksessa vasta sitten, kun omistaja luopuu osuuksistaan voitolla. Jos sijoituksesta luopuu tappiolla, veroa ei Suomen verotuksessa jää maksettavaksi lainkaan; sen sijaan syntyy verotuksessa vähennyskelpoinen luovutustappio.

title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1947-1948

text: Luovutusvoitto SaPa:lle. Luovutusvoitto YVPS:lle.

title: Luovutusvoitto

text: Omaisuuden luovutuksesta saatu voitto on lähtökohtaisesti veronalaista pääomatuloa. Luovutuksella tarkoitetaan myyntiä, vaihtoa ja mm. osakeyhtiön purkautuessa saatavaa jako-osuutta. Sen sijaan lahjoitusta ei katsota luovutukseksi.[2]

text: Luovutusvoitto PIF:lle. Luovutusvoitto MIFK:lle

title: Tulolähde

text: Tulolähdejaottelulla on merkitystä esimerkiksi arvopaperikaupassa ja luovutusvoiton verotuksessa. Osakeluovutusten yhteydessä tulolähteen määrittely voi olla ratkaisevaa tulon veronalaisuuden tai tappion vähennyskelpoisuuden kannalta. Elinkeinoverolain mukaan tietyt käyttöomaisuusosakkeiden luovutukset voivat olla täysin verovapaita. Toisaalta tuloverolain mukaan voidaan luovutusvoiton laskennassa käyttää ns. hankintameno-olettamaa, kun taas elinkeinoverolain mukaan ei voida. Tulolähteellä on merkitystä myös siinä, verotetaanko yksityishenkilön arvopaperikaupan tulot ansio- vai pääomatuloina. Myös kiinteistöjen ja huoneistojen vuokratulojen verotuksessa tulolähdejaottelulla on merkitystä.

title: Yksityissijoittajan verotus Suomessa

text: Tässä osakkeilla tarkoitetaan vain osakeyhtiön osakkeita - ei asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöosakeyhtiön osakkeita. Osakekaupasta aiheutuvat kustannukset muodostuvat arvopaperinvälittäjän perimistä kaupankäyntikuluista ja osakkeiden säilytyskuluista. Kaupankäyntikulut voi vähentää verotuksessa vasta, kun ne luovutetaan eteenpäin ja lasketaan luovutusvoiton määrä. Säilytyskulut voidaan vähentää vuotuisina pääomatuloihin kohdistuvina tulonhankkimismenoina siitä riippumatta, onko menon maksuvuonna sijoittajalla ollut pääomatuloja. Tulonhankkimiskulut voi vähentää vain 50 euroa ylittävältä osalta. Jos pääomatuloja ei ole ollut, vähennetään kulut 50 eur ylittävältä osalta alijäämähyvityksen kautta.

title: Alijäämähyvitys

text: Alijäämähyvitys tarkoittaa pääomatulon hankkimisesta aiheutuneiden menojen vähentämistä verotuksessa.

title: Yksityissijoittajan verotus Suomessa

text: Verotuksessa keskeistä on erottaa velkapääoma ja korkosuoritus toisistaan. Velkapääomasta saatu voitto tai tappio on luovutusvoittojen ja -tappioiden säännöksien alaista. Korko-osa on joko korkotulon lähdeverosta annetun lain (KLähdeVL) eli lähdeverolain mukaan tai tuloverolain (TVL:n) mukaisena pääomatulona. Lähdeverolakia voi soveltaa vain Suomessa yleisesti verovelvollisten luonnollisten henkilöiden ja kuolinpesien osalta kotimaasta saatuihin korkotuloihin. Edellytyksenä on myös että joukkovelkakirjalaina on tarkoitettu yleisön merkittäväksi. Lähdeveroa ei peritä, jos lainasta ei ole laadittava esitettä arvopaperilainsäädännön mukaan. Tämä on tilanne yleensä instituutiosijoittajiin kohdistetuissa tarjouksissa, joissa arvopapereita tarjotaan yksinomaan kokeneille sijoittajille tai alle 150 sijoittajalle kutakin ETA-valtiota kohden. Myös tilanteessa jossa arvopaperia hankitaan vähintään 100 000 eurolla sijoittajaa kohden, ei lähdeveroa peritä. Lähdeverotus ei tule sovellettavaksi, vaikka edellä mainituissa tilanteissa tarjottaisiin lainaa Finanssivalvonnan tai muun vastaavan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän esitteen alla.

title: Pyyhe

text: Nyrkkeilyssä annetaan luovutusvoitto vastustajalle heittämällä pyyhe huoltonurkkauksesta keskelle nyrkkeilykehää. Tästä on tullut muunkinlaisesta luovuttamisesta ja periksi antamisesta kertova sanonta ”heittää pyyhe kehään”. Sanonnalla ”saada pyyhkeitä” taas tarkoitetaan moitteiden tai nuhteiden saamista.

title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1953

text:
Luovutusvoitto KePS:lle.
Luovutusvoitto Kärpille.

title: Kreikan kansanäänestys 2015

text: Äänestyksessä oli siis kaksi vaihtoehtoa: ”Kyllä” (Ναί, "né"), joka puolsi ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä julkisen talouden menoleikkausten ja verotuksen kiristämisen puolesta; ja ”Ei” (Όχι, "óhi"), joka vastusti ehdotuksen hyväksymistä eli tarkoitti ääntä sen puolesta, että leikkauksia ja veronkiristyksiä tehtäisiin vähemmän kuin eurovaltiot ja IMF vaativat.

text: Luovutusvoitto KrIF:lle. Luovutusvoitto Virkiälle. Luovutusvoitto KaIK:lle.

title: Talousliberalismi

text: Talousliberalismi tarkoittaa markkinaliberalismin (tai klassisen liberalismin) taloudellisia näkökohtia kuten vapaakauppaa sekä verotuksen ja talouden sääntelyn vähyyttä.

title: Yksityissijoittajan verotus Suomessa

text: Veronalaista pääomatuloa on yleisesti kaikesta omaisuudesta saadut luovutusvoitot. Luovutustappioiden vähennyskelpoisuudesta on erillinen lainkohta. Näitä sovelletaan myös joukkovelkakirjalainoista saatuihin luovutusvoittoihin ja syntyneisiin luovutustappioihin.

title: Puoliso

text: Suomen verohallinnon mukaan puolisoilla "tarkoitetaan verotuksessa henkilöitä, jotka ennen verovuoden päättymistä ovat solmineet avioliiton". Rekisteröidyssä parisuhteessa elävät samaa sukupuolta olevat henkilöt rinnastetaan puolisoihin Suomen verotuksessa ja säännöksiä sovelletaan myös avioliitonomaisissa olosuhteissa yhteisessä taloudessa eläviin henkilöihin, mikäli he ovat "aikaisemmin olleet keskenään avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa tai jos heillä on tai on ollut yhteinen lapsi." Mikäli aviopuolisot ovat asuneet erillään verovuoden ajan tai muuttaneet sen aikana pysyvästi erilleen ja se johtuu yhteiselämän lopettamisesta, ei verotuksessa sovelleta enää puolisoita koskevia säännöksiä. Puolisoita koskevia säännöksiä voidaan kuitenkin soveltaa, mikäli perheellä on useampi asunto tai puolisot vain työskentelevät eri paikkakunnilla. Mikäli toinen puolisoista ei ole yleisesti verovelvollinen, ei verotuksessa sovelleta myöskään puolisoita koskevia säännöksiä.

title: Vero

text: Verotuksessa puhutaan ohjaavasta ja neutraalista verotuksesta edeltävän tarkoittaessa johonkin kannustamista tai estämistä. Neutraali tarkoittaa, ettei verotus vaikuta verovelvollisen valintoihin. Verot voivat yrittää ehkäistä jotakin toimintaa tai ne voivat kannustaa johonkin toimintaan (verovähennykset, veronhuojennus). Ne ovat hienovaraisempi yhteiskunnan ohjauskeino kuin suorat käskyt tai kiellot. Erilaisten tavoitteiden tarkka kohdistaminen haluttuun ryhmään, ja vain siihen, tekee verolait kuitenkin helposti kovin monimutkaisiksi.


query: Kuinka monta ihmistä kuoli Estonian uppoamisessa?

title: Estonian uppoaminen

text: Aluksella oli onnettomuushetkellä 989 ihmistä, joista 852 sai surmansa.[5] Kaikkiaan 137 laivalla ollutta[5] eli 94 matkustajaa ja 43 miehistön jäsentä pelastettiin merestä onnettomuuspaikalla. Kuolleiden joukossa oli 17 maan kansalaisia. Suurin osa uhreista oli ruotsalaisia ja virolaisia. Ruotsin kansalaisia menehtyi 501, virolaisia 285, latvialaisia 17, venäläisiä 11, suomalaisia 10 ja saksalaisia 10.[5] Ruotsin kansalaisten joukossa oli myös 15 ruotsinsuomalaista. Laivalla oli matkustajia myös muun muassa Liettuasta, Alankomaista, Tanskasta ja Norjasta. Tunnettuja Estonian onnettomuudessa surmansa saaneita olivat virolainen muusikko Urmas Alender, ruotsalainen poliitikko ja entinen valtiopäivämies Lennart Pettersson sekä laivalla risteilyisäntänä ja esiintyjänä työskennellyt ruotsalainen laulaja-lauluntekijä Pierre Isacsson. Nuorimmat Estonialta pelastuneet olivat 14-vuotias norjalainen ja 16-vuotias venäläinen poika. Miehistö oli virolais-ruotsalaista, mutta joukossa oli myös venäläisiä ja latvialaisia. Työntekijöitä oli myös Ukrainasta.[6]

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Toinen merkittävä tapaus on "Estonian" ruorimies Kalev Vahtrasin katoaminen ja kuolema. Kansainvälisen tutkijalautakunnan merkittävä todistaja, "Estonian" matruusi Silver Linde, oli Turun sairaalassa samassa huoneessa alilämmöstä kärsineen Vahtrasin kanssa. Kun Linde meni tapaamaan muita pelastuneita, oli Vahtras kadonnut huoneesta sänkyineen päivineen. Sairaalan henkilökunnan mukaan Vahtras oli siirretty toiseen turkulaiseen sairaalaan. Kun Vahtrasin vaimo meni Turun sairaalaan, hänelle ilmoitettiin, että Vahtras oli siirretty sairaalaan Ruotsiin. Viroon palannut Vahtrasin vaimo kutsuttiin myöhemmin poliisiasemalle, jossa hänelle ilmoitettiin, että Kalev Vahtras oli löydetty Suomen rannikolta hukkuneena. Vahtrasin vaimo ja omaiset vaativat tapahtuneesta selvitystä, mutta Viron turvallisuuspoliisi varoitti omaisten mukaan heitä sotkeentumasta asiaan, koska se olisi liian vaarallista. Viranomaisten yleisimmän kannan mukaan Kalev Vahtras hukkui "Estonian" uppoamisyönä.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Varsinkin myöhemmässä vaiheessa 2000-luvulla yhdeksi usein mainituksi teoriaksi "Estonian" uppoamiselle on esitetty törmäystä sukellusveneeseen. Teorian yksi merkittävimmistä esittäjistä on yhdysvaltalainen tutkiva journalisti ja kirjailija Drew Wilson, joka esittää teorian kirjassaan "The Hole: Another Look at the Sinking of the Estonia Ferry on September 28th 1994". Toisena vaihtoehtona Wilson esittää pohjaan tai vesirajan alapuolelle asennetut räjähteet. Wilsonin mukaan "Estoniassa" on oltava pohjassa iso reikä. Muun muassa lukuisat "Estonialta" selvinneet ja alakansilla oleskelleet ovat kertoneet kuulusteluissa kuulleensa ääniä kuin jokin olisi raapinut laivan pohjaa ja kuin laiva olisi esimerkiksi törmännyt johonkin tai ajanut karille. Lisäksi useat silminnäkijät näkivät alapuolelta tullutta vettä alemmilla kansilla kuin autokansi, mikä Wilsonin mielestä todistaa, että laivan pohja oli saanut osuman. Wilson kritisoi kansainvälistä tutkijalautakuntaa, joka ei ottanut juuri ollenkaan huomioon näitä silminnäkijähavaintoja. Hän perustelee teoriaa myös sillä, ettei mikään tunnettu alus "Estoniaa" lukuun ottamatta ole uponnut yhtä nopeasti, ellei ole saanut osumaa tai reikää vesirajan alapuolelle. Wilson sai mielestään teorioilleen lisää uskottavuutta, kun Yhdysvaltain kansallinen turvallisuusvirasto NSA epäsi häneltä vuonna 2004 kaikki tiedot kolmesta NSA:n hallussa olevasta "Estonian" turmaa koskevasta asiakirjasta perustellen epäämistä sillä, että asiakirjojen antaminen toimittajalle saattaisi aiheuttaa vakavaa vahinkoa ja vaarantaa kansallisen turvallisuuden.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: "Estonian" on väitetty myös kuljettaneen usein valonarkaa lastia, kuten entisen Neuvostoliiton ydinasemateriaalia ja muuta asetekniikkaa Itämeren yli Ruotsiin ja edelleen länteen, ja siksi entiset KGB:n tai jonkin muun organisaation agentit olisivat asettaneet "Estonian" keulaan, visiirin lukkoihin ja vedenpinnan alle räjähteitä, jotka olisivat upottaneet aluksen. Viron parlamentti ja Ruotsin armeijan virkamieslähteet ovat myöntäneet, että "Estonialla" kuljetettiin aseita ainakin kahdesti ennen onnettomuutta, mutta näiden lähteiden mukaan onnettomuusyönä ei olisi ollut vastaavia kuljetuksia.

title: Estline

text: 28. syyskuuta 1994 yhtiön autolautta M/S "Estonia" upposi Saaristomerellä. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Vain 137 ihmistä pelastui. "Estonian" uppoaminen on rauhanajan pahin meriliikenneonnettomuus Euroopassa.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Kun "Estonia" oli uppoamassa, joissakin laivoissa havaittiin valaisematon tuntematon alus, joka kulki suoraan poispäin "Estoniasta". Pelastuneiden silminnäkijähavaintojen mukaan alukseen olisi nostettu merestä tai pelastuslautalta kaksi ihmistä.

title: Estonian uppoaminen

text: Suhteessa laivan matkustajamäärään Estonian onnettomuudessa menetti henkensä useampi ihminen kuin Titanicin uppoamisessa vuonna 1912. Estonian kuolinprosentti oli 86 ja Titanicin 68.[5][8]

title: Urmas Alender

text: Urmas Alender (22. marraskuuta 1953 Tallinna – 28. syyskuuta 1994 "M/S Estonia", Utön edustalla) oli virolainen laulaja ja säveltäjä. Hän on soittanut muun muassa yhtyeissä Ruja ja Propeller. Alender on yksi tunnetuimmista autolautta "Estonian" uppoamisen uhreista.

title: Kari Toivonen

text: Toivosen uran varrelle mahtuvat muun muassa uutiset ensimmäisestä kuulennosta, Tšernobylin ydinonnettomuudesta, presidentti Urho Kekkosen kuolemasta, Neuvostoliiton ja koko itäblokin hajoamisesta seuraamuksineen, autolautta Estonian uppoamisesta, uutiset syyskuun 11. päivän iskuista ja viimeisimpinä uutiset Kaakkois-Aasian hyökyaaltokatastrofista.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Epäluuloja on herättänyt myös kansainvälisen tutkijalautakunnan alkuperäisen puheenjohtajan, Viron entisen liikenne- ja viestintäministerin Andi Meisterin eroaminen. Meister väitti, että ruotsalaiset viranomaiset olivat painostaneet häntä jättämään erinäisiä asioita tutkimatta. Meister erosi lopulta itse ja kertoi syyksi eriävät intressit hänen ja tutkimuksen tilanneiden valtioiden välillä. Meister on samalla myös yksi vakuuttavimmista henkilöistä, joilla on tietoa kahdeksasta "Estonian" miehistön jäsenestä, jotka on alun perin kerrottu pelastetun ja jotka kuitenkin katosivat muutaman päivän kuluttua lopullisesti.

title: M/S Isabelle

text: "Isabella" osallistui vuonna 1994 uponneen "M/S" "Estonian" pelastusoperaatioon. Muista aluksista poiketen "Isabella" ei kuullut Estonian hätäkutsua. Myöhemmin "M/S" "Silja Symphony" ilmoitti kääntyvänsä kohti "Estoniaa", jolloin alus sai tiedon "Estonian" onnettomuudesta. Saavuttuaan onnettomuuspaikalle "Isabella" laukaisi pelastusliukumäen ja laski pelastuslauttoja mereen. "Isabella" pelasti merestä 17 ihmistä. Iltapäivällä alus sai luvan jatkaa Helsinkiin, jonne alus saapui muutamaa minuuttia "Silja Symphonyn" jälkeen.

title: Autokansi

text: Autokansilla olevan avoimen tilan vuoksi autolautat ovat herkempiä vuodoille. Veden tulviminen autokannelle on aiheuttanut muun muassa "M/S Herald of Free Enterprisen" ja "M/S Estonian" uppoamiset. "Estonian" onnettomuuden jälkeen asetettiin lastilauttojen vuotovakavuudelle, keulaporttien ja avattavien ramppien lukituksille sekä lukitusten valvonnalle tiukemmat vaatimukset. "M/S Jan Heweliuszin" uppoamisen syynä oli myös autokansi, kun lasti pääsi liikkumaan myrskyssä, mikä kaatoi aluksen.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Ruotsin valtio on teettänyt uusia tutkimuksia epäselvyyksien selvittämiseksi. Tutkimuksissa on muun muassa havaittu "Estonian" uponneen 10 minuuttia luultua aiemmin. Onnettomuustutkintakeskus julkaisi vuonna 2006 muistion vastauksista joihinkin edellä mainittuihin väitteisiin. Väitteet on onnettomuustutkimuskeskuksen mukaan todistettu vääriksi. Osaa väitteistä Onnettomuustutkimuskeskus tai kansainvälinen tutkimuskomissio ei ole käsitellyt ollenkaan. Myös muun muassa eri viralliset tutkimuskomissiot Ruotsista ovat tulleet johtopäätökseen, että onnettomuustutkintaa ei ole aiheellista käynnistää uudestaan.

title: Salaliittoteoria

text: Suurten onnettomuuksien aiheuttajiksi väitetään usein salaliittoja, joiden epäillään toimineen esimerkiksi taloudellisen hyödyn toivossa. Tällaisia teorioita on esitetty muun muassa Titanicin, autolautta Estonian uppoamisista ja syyskuun 11. päivän iskuista.

title: RMS Titanic

text: Laiva oli vajonnut kokonaan pinnan alle noin klo 02.20.[67] Veden varaan joutuneet ihmiset huusivat pelastusveneitä apuun, mutta vain kaksi venettä palasi. Nekin onnistuivat pelastamaan vain yhdeksän ihmistä, joista kolme kuoli pian pelastumisen jälkeen. Muissa pelastusveneissä ei uskallettu palata uppoamispaikalle, koska veneessäolijat pelkäsivät laivan uppoamisen aiheuttaman pyörteen imaisevan heidät mukanaan tai veneisiin pyrkivien ihmisten kaatavan veneet.[68]

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Virallinen kansainvälinen tutkijalautakunta on pysynyt kannassaan, ettei "Estoniassa" ole keulaa lukuun ottamatta reikiä, vaan se on ehjä ja ainoa reikä on keulan lähellä rungossa, jonka aiheutti keulavisiirin teräskoukku. Vuonna 2007 kansainvälisen tutkijalautakunnan virallisia sukelluksia johtanut Ruotsin merenkulun tarkastuslaitoksen johtaja Johan Fransson kuitenkin myönsi, että sukellustutkimukset olivat suppeita ja puutteellisia ja niiden tehtävänä oli vain varmistaa kansainvälisen tutkijalautakunnan teoria uppoamisen syystä ja tutkia, olivatko ruumiit ja laiva nostettavissa.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Epäilijöiden mukaan räjähdeteoriaa tukevat muun muassa sukeltajien kuvaamassa materiaalissa näkyvät merkit muun kuin merenkäynnin aiheuttamista vaurioista aluksen rungossa. Lisäksi laivan konemestari havaitsi vettä valvontamonitoriensa kautta jo kello 1.05, siis ennen metallisia kumahduksia, joista vahtimies Silver Linde raportoi. Kolmanneksi "Estonia" ei jäänyt kellumaan käännyttyään ylösalaisin, mikä viittaa reikiin aluksen pohjassa, joiden kautta ilma pääsi ulos upottaen aluksen. Ehkä kuuluisin räjähdysteorian kannattaja on saksalainen Jutta Rabe, joka on tutkimusryhmineen ollut kahdesti mukana "Estonialle" tehdyissä sukelluksissa. Hän kirjoitti teoriaa tukevan kirjan, jonka pohjalta tehtiin elokuva "Itämeren arvoitus". Yhdysvaltalaisen seikkailijamiljonäärin ja harrastajatutkijan Gregg Bemis Jr.:n ja Raben tutkimusryhmän sukellusten mukaan laivan kyljessä vesirajan alapuolella on ainakin yksi reikä. Bemisin sukeltajat ottivat reiän ympäriltä kolme näytettä, ja Yhdysvalloissa ja Saksassa suoritetussa eri tutkimusyhtiöiden testeissä saatiin kaikista tulos, joiden mukaan koepaloista löydettiin räjähdysainejäämiä. Neljäs saksalainen tutkimusyhtiö ei saanut koepalasta samaa tulosta, mutta Bemisin mukaan kyseessä ei ollut sama koepala kuin muilla tutkimusyhtiöillä. Bemisin mukaan hänellä on myös todisteet siitä, että keulavisiiri oli "Estonian" uppoamishetkellä kiinni laivassa.

title: Marja-Leena Komulainen

text: Marja-Leena Komulainen (s. 5. tammikuuta 1944 Kuusankoski). FM (Helsingin yliopisto), ylimeteorologi Ilmatieteen laitos, jossa toimi koko virkauransa 1969-2007. Toimi oto tv-meteorologina 1978-1983. Laati M/S Estonian uppoamisen (28.9.1994) sääolosuhteiden selvityksen onnettomuustutkintaa varten. Toimi Ilmatieteen laitoksen Akavalaisena pääluottamusmiehenä 1998-2007. Puoliso FT Erkki Komulainen, kaksi lasta.

title: M/S Mariella

text: "Mariella" oli ensimmäinen alus, joka saapui "Estonian" onnettomuuspaikalle 28. syyskuuta 1994 ja aloitti pelastustyöt. Matkallaan aluksen helikopterikansi miehitettiin ja sairaanhoitajat olivat valmiudessa. "Mariella" tavoitti Helsinki Radiota ja onnistui. "Mariella" oli ensimmäisenä paikalla kello 2.12, minkä jälkeen laivan potkurit sammutettiin. Aluksesta heitettiin mereen noin 150 pelastusliiviä ja pelastuslauttoja laskettiin vinssien avulla aluksen sivuilta. "Estonian" pelastuslautalla olleet 15 ihmistä pelastettiin "Mariellan" pelastuslauttoihin ja nostettiin alukseen. Helikopterit toivat alukselle 11 ihmistä. "Mariella" sai luvan jatkaa matkaa Tukholmaan iltapäivällä.

title: Estonian uppoaminen

text: Viron johtava valtakunnansyyttäjä Margus Kurm esitti vuonna 2009 toiveen, että Estonian hylky tutkittaisiin vielä perinpohjaisesti. Kurmin mukaan hylyn kunnollinen tutkinta on ainoa tapa lopettaa spekulaatiot laivaonnettomuuden syistä ja varmistaa, että rikosta ei ole tapahtunut. Kurm ihmetteli Postimees-lehdessä, miksi ensimmäiset sukeltajat menivät hylylle vasta kaksi kuukautta onnettomuuden jälkeen. Tuolloin hylkyä kuvattiin vain osittain. Viron hallituksen Estonia-tutkintakomissiota johtanut Kurm pitää mahdollisena, että aluksen uppoamisen syy olikin aukko laivan kyljessä. Tuohon aikaan Viron pääministerinä ollut Andrus Ansip torjui ehdotuksen.[31] Osa matkustajista oli kuullut ennen uppoamista ääniä, joiden he tulkitsivat tulleen laivan pohjasta – kuin jokin metallinen olisi raapinut laivan pohjaa.[6] Eräät matkustajat kuulivat ulinaa, kitinää, vinkumista ja raapimista.[6]

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Ennen laivan viimeiselle matkalle lähtöä sinne oli viety tullin ohi kaksi kuorma-autollista rahtia, jolla oli yhdysvaltalainen sotilassaattue. Lastiperämies lisäsi toisen kuorma-autoista "Estonian" lastiluetteloon käsin. Vuonna 1999 saksalaisen tutkimusryhmän johtava laiva-asiantuntija, onnettomuustutkija ja kapteeni Werner Hummel sai Viron laivaviranomaisilta kopion "Estonian" lastiluettelosta ja valvontakameran tallenteesta. Lastiluettelosta löytyi vielä toinen käsin lisätty kuorma-auto, jota ei löytynyt Estlinen lastiluettelosta. Käytännössä tämä on kuitenkin lauttaliikenteessä yleistä, sillä lastia voidaan kirjata laivaan vielä hieman ennen lähtöä, jolloin kaikkia dokumentteja ei välttämättä saada aina valmiiksi etukäteen.

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat ovat onnettomuustutkintakomission lopullisesta raportista poikkeavia spekulatiivisia teorioita matkustaja-autolautta "M/S Estonian" uppoamisesta 28. syyskuuta 1994. Uppoamissyiksi on esimerkiksi ehdotettu neuvostoliittolaista asemateriaalia, joka olisi räjähtäessään upottanut aluksen. Myös Venäjän mafian on epäilty tahallisesti upottaneen aluksen räjähteillä. Muutamien laivan miehistöön kuuluneiden henkilöiden on myös väitetty kadonneen pelastumisen jälkeen.

title: Itämeren arvoitus

text: Itämeren arvoitus ("Baltic Storm") on Reuben Lederin käsikirjoittama ja ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva. Se on osittain tositapahtumiin perustuva näytelmäelokuva autolautta Estonian uppoamisen syistä ja syyllisistä. Elokuva perustuu Jutta Raben kirjaan "Die Estonia: Tragödie eines Schiffsuntergangs".

title: Estonian uppoamisen salaliittoteoriat

text: Joissain teorioissa "Estonian" upottajaksi on esitetty Venäjän mafiaa. Nordic Consulting -yhtiön johtaja Eugen Jushtshuk kertoi saksalaiselle tutkimusryhmälle, että varustamoa kiristettiin pommiuhkauksilla vuoteen 1994 asti ja varustamo maksoi suojelurahaa, kunnes Ruotsin ja Viron viranomaiset suosittelivat varustamoa lopettamaan niiden maksamisen. Suojelurahojen maksujen loputtua mafia uhkasi, että "Estonialle" tapahtuisi jotain ikävää. Viron poliisijohtaja Ain Seppikkin mukaan suojelurahoista ei ole näyttöä.

title: Estonian uppoaminen

text: Estonian uppoamisesta on esitetty onnettomuustutkintakomission lopullisesta raportista poikkeavia teorioita. Vaihtoehtoisiksi uppoamissyiksi on esimerkiksi esitetty neuvostoliittolaista asemateriaalia, joka olisi räjähtäessään upottanut aluksen. Myös Venäjän mafian on epäilty tahallisesti upottaneen aluksen räjähteillä. Muutamien laivan miehistöön kuuluneiden henkilöiden on myös väitetty kadonneen pelastumisen jälkeen.

title: Jarno Laur

text: Laur tuli vuosiksi 2004–2007 Riigikogun jäseneksi Tõnu Kõivun varajäsenenä. Riigikogussa hän kuului perustulakivaliokuntaan ja Estonian uppoamisen tutkimuskomiteaan..

title: Jürgen Ligi

text: Ligin isä oli historioitsija Herbert Ligi. Lisäksi hänellä oli arkeologiveli Priit Ligi, joka menehtyi Estonian uppoamisessa syyskuussa 1994 Itämerellä.

title: GTS Finnjet

text: 28. syyskuuta 1994 "Finnjet" oli mukana "Estonian" uppoamisen eloonjääneiden etsinnöissä, mutta se joutui keskeyttämään etsintöihin osallistumisen, kun autot sen autokannella alkoivat liikkua.

title: Harold Shipman

text: Shipman löydettiin sellistään kuolleena 58-vuotissyntymäpäivänsä aattona 13. tammikuuta 2004. Hänen todettiin tehneen itsemurhan hirttäytymällä. Koskaan ei ole täysin selvinnyt, milloin Shipman alkoi murhata potilaitaan ja kuinka monta uhria hänellä oli. Heinäkuussa 2002 laaditun raportin mukaan hän tappoi vuosina 1975–1998 vähintään 215 potilasta Todmordenissa ja Hydessä. 27. tammikuuta 2005 laaditussa kuudennessa ja viimeisessä raportissa päädyttiin tulokseen, että uhrien lukumäärä olisi ollut noin 250. Kaikkiaan 459 ihmistä kuoli ollessaan Shipmanin potilaina, mutta ei ole voitu selvittää, kuinka moni näistä murhattiin. Shipman oli yleensä ainoa lääkäri, joka laati potilastaan kuolinselvityksen.

title: Katja Kettu

text: Ketun esikoisromaani "Surujenkerääjä" (2005) kertoo nuoren naisen kasvukertomuksen ja suvun tarinan. Teos oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Se sai Tiiliskivi-palkinnon. Ketun toinen romaani "Hitsaaja" (2008) sijoittuu vuoteen 1994 Estonian uppoamisen jälkeiseen aikaan. Se ilmestyi viroksi vuonna 2011.

title: Estonian uppoaminen

text: Ensimmäinen alus, joka saapui Estonian onnettomuuspaikalle, oli Mariella kello 2.12. Seuraavaksi saapui Silja Europa kello 2.30. Koska Silja Europa toimi pelastustöitä tapahtumapaikalla johtavana aluksena, se ajelehti muista aluksista poiketen hiukan sivummalla. Seuraavan 20 minuutin kuluessa paikalle saapuivat myös Isabella ja Silja Symphony. Isabella ohjattiin Mariellan eteläpuolelle ja Silja Symphony Europan vierelle. Ensimmäinen pelastushelikopteri saapui kello 3.05. 3.20 paikalle saapui GTS Finnjet, ja sen jälkeen vielä useita muita aluksia. Aluksilta laskettiin pelastuslauttoja, jotta Estonian lautoilla olevat pääsisivät niihin. Isabellalta ja Silja Symphonylta laskettiin pelastusliukumäet, jotta ihmisiä saatiin vedettyä kannelle. Se osottautui hyväksi ideaksi. Ensimmäiset eloonjääneet nostettiin Mariellalle kello kolmen aikoihin. Helikopterit toimivat alueella yli 15 tuntia ja pintapelastajat saivat pelastettua niihin 104 ihmistä. Mariella pelasti omilla lautoillaan vedestä 15 ihmistä, Isabella 17 ja Silja Europa yhden. Silja Symphonylle tuotiin 21 henkeä, samoin Mariellalle. Osa aluksille tuoduista oli kuolleita.


query: Mikä on Kokemäen vesistön pinta-ala?

title: Kokemäenjoen vesistö

text: Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99%.[1][2]

title: Kitisen alue

text: Kitisen alue (vesistöaluetunnus 65.8) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 671,55 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,99 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 12 087,08 neliökilometriä ja järvisyys 6,11 %.

title: Säkylä

text: Pienempiin vesistöihin Säkylässä kuuluu Pyhäjärveen kunnan eteläosassa laskeva Pyhäjoki. Pyhäjärven valuma-alue on järven kokoon nähden pieni, vain neljä kertaa sen pinta-alan kokoinen. Vuoden 2016 alusta kunnan alueeseen kuuluu myös Köyliönjärvi ja osa sen laskujoen Köyliönjoen yläjuoksua. Muita järviä ei Säkylän alueella ole. Säkylän itäisin osa Säkylänharjun koillispuolella kuuluu Loimijokeen laskevan Matkusjoen vesialueeseen. Köyliön itäosan soilta alkaa Sonnilanjoki, joka laskee Kokemäenjokeen Kokemäellä.

title: Ala-Kemijoen alue

text: Ala-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.1) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 922,96 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,28 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoen joensuussa Vallitunsaari, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 51 127,28 neliökilometriä ja järvisyys 4,3 %.

title: Ylä-Oulujoen alue

text: Ylä-Oulujoen alue (vesistöaluetunnus 59.2) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 525,98 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,72 %. Vesistön alueen alarajana on Utasen voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 21 365,14 neliökilometriä ja järvisyys 12,18 %.

title: Lapinjoen vesistö

text: Vesistön pinta-ala on 462 km² ja siitä on järvien osuus 4% eli 18 km². Vain viiden järven pinta-ala ylittää 50 hehtaaria. Ne ovat "Koskeljärvi" (749 ha), "Narvijärvi" (411 ha), "Vaaljärvi" (85 ha), "Kauklaistenjärvi" (67 ha) ja "Saarnijärvi" (60 ha). Vesistön pinta-alasta on rakennettuja alueita 4%, viljelyalaa 44%, metsiä, kankaita ja kallioita 47% sekä kosteikkoja, soita ja vesialueita 2%. Vesistöalueen korkeimmat kohdat kohoavat yli 70 metriin merenpinnasta mitattuna, mutta valtaosa vesistöstä sijaitsee 40 metrin tason alapuolella.

title: Ala-Oulujoen alue

text: Ala-Oulujoen alue (vesistöaluetunnus 59.1) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 476,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,2 %. Vesistön alueen alarajana on Merikosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 22 841,4 neliökilometriä ja järvisyys 11,47 %.

title: Paatarin–Mutusjärven alue

text: Paatarin–Mutusjärven alue (vesistöaluetunnus 71.2) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 869,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,12 %. Vesistön alueen alarajana on Inarijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 214,15 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,64 %.

title: Puurijärvi

text: Puurijärvi on Satakunnassa Kokemäellä ja Huittisissa järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön "Kauvatsanjoen ala-osan alueeseen". Järven vanhoja nimiä historiallisissa asiakirjoissa ovat olleet "Jalamus" ja "Ahwenus". Alue on tärkeä osa Puurijärven ja Isosuon kansallispuistoa. Järveen laskee suurehko Sääksjärvi Kauvatsanjoen kautta. Järvi laskee Ala-Kauvatsan joen kautta Kokemäenjokeen.

title: Luvanjoen valuma-alue

text: Luvanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.7) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 895,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Salmijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 895,46 neliökilometriä ja järvisyys 5,8 %.

title: Kauvatsanjoki

text: Joki virtaa Kauvatsan alueen läpi ja laskee pitkälle umpeenkasvaneeseen Puurijärveen, josta eteenpäin vesistö jatkuu Ala-Kauvatsanjokena, josta vedet purkautuvat Kokemäenjokeen Kokemäen ja Huittisten kaupunkien puolivälissä. Vesistön valuma-alue on 805 km² ja valuma-alueen järvisyys 8,5 %. Vesistöalueen latvat ulottuvat Suodenniemelle saakka. Valuma-alueella sijaitsee pinta-alaltaan varsin suuri Kokemäen Sääksjärvi. Sääksjärveen laskee Piilijokea pitkin Kiikoisjärvi, johon edelleen laskee Mouhi- eli Kiikoisjokea pitkin Mouhijärvi ja tähän edelleen Kourajärvi Suodenniemeltä.

title: Kymijoen alue

text: Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %.

title: Kemijärven–Pelkosenniemen alue

text: Kemijärven–Pelkosenniemen alue (vesistöaluetunnus 65.3) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 989,34 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,27 %. Vesistön alueen alarajana on Seitakorvan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 424,02 neliökilometriä ja järvisyys 5,16 %.

title: Sirppujoen vesistö

text: Sirppujoen vesistö (vesistöaluetunnus 32) on Varsinais-Suomessa pääasiassa Uudessakaupungissa ja Laitilassa sijaitseva laskujoki, joka on 28 kilometriä pitkä Sirppujoki ja Malvonjoki (yhteensä 53 km), joka laskee Selkämeren Velhoveteen Uudessakaupungissa. Joen valuma-alue muodostaa siis mereen päättyvän vesistön, jonka pinta-ala on 435 km². Vesistön suurimpia järviä ovat Särkijärvi, Lukujärvi, Pitkäjärvi ja Kivijärvi ja suurimpia sivujokia Härinänjoki ja Kettujoki. Vesistöalueen pinta-ala on 437,76 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,85 %.

title: Tiiksjärvi (Louhen piiri)

text: Tiiksjärvi (karj. Tiikšenjärvi, ) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi Louhen piirissä Karjalan tasavallan pohjoisrajalla Venäjällä. Järven vesistön pinta-ala on 1 080 km. Järven vesipinta-ala on 209 km. Järven kokonaispinta-ala on 232 km² saaret mukaan lukien. Saaria on yli 340; järven rannat ovat rikkonaiset ja jyrkät. Järven pinta on 111 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Suur-Päijänteen alue

text: Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %.

title: Nuasjärven–Kiimasjärven alue

text: Nuasjärven–Kiimasjärven alue (vesistöaluetunnus 59.8) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 529,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,66 %. Vesistön alueen alarajana on Ämmäkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 778,49 neliökilometriä ja järvisyys 11,72 %.

title: Ala-Ivalojoen alue

text: Ala-Ivalojoen alue (vesistöaluetunnus 71.4) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 429,79 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,17 %. Vesistön alueen alarajana on Inarijärven Joensuunselkä, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 3 883,63 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,97 %.

title: Iijoen alaosan alue

text:
Iijoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 61.1) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 1 618,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,96 %.
Vesistön alueen alarajana on Raasakan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 190,68 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,67 %.

title: Ala-Ounasjoen alue

text: Ala-Ounasjoen alue (vesistöaluetunnus 65.5) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 7 127,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,49 %. Vesistön alueen alarajana on Kemijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 13 852,78 neliökilometriä ja järvisyys 2,82 %.

title: Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö

text: Kiskonjoen–Perniönjoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1046 km², josta järvialaa on 59,3 km² (5,7 %). Vesistössä on yhteensä 191 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaari. Valuma-alueen pinta-alasta on peltoa 257 km² (24,6 %) ja metsää noin 70 %. Muihin Lounais-Suomen vesistöihin verrattuna Kiskonjoen–Perniönjoen valuma-alueella on selvästi keskimääräistä enemmän järviä ja metsää. Peltoalasta suurin osa sijaitsee Perniönjoen valuma-alueen puolella.

title: Lievijärvi

text: Lievijärvi on Satakunnassa Kokemäellä Kauvatsalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen ala-osan alueeseen. Se saa vetensä ympäröivistä metsistä ja laskee vedet Kauvatsanjokeen Kuoppalanjoen kautta.

title: Pätkysjärvi

text: Pätkysjärvi eli Pötkysjärvi on Satakunnassa Kokemäellä "Kaakkimaan" seudulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueeseen.

title: Iijoen keskiosan alue

text:
Iijoen keskiosan alue (vesistöaluetunnus 61.2) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue,
jonka pinta-ala on 1 568,44 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,55 %.
Vesistön alueen alarajana on Ylilampi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 933,58 neliökilometriä ja sen järvisyys on 7,94 %.

title: Keski-Kemijoen alue

text: Keski-Kemijoen alue (vesistöaluetunnus 65.2) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 318,87 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,26 %. Vesistön alueen alarajana on Rovaniemellä joen ylittävä silta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 47 204,32 neliökilometriä ja järvisyys 4,46 %.

title: Oulujärven alue

text: Oulujärven alue (vesistöaluetunnus 59.3) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 695,59 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 25,89 %. Vesistön alueen alarajana on Jylhämän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19 839,16 neliökilometriä ja järvisyys 12,75 %.

title: Haukiveden–Kallaveden alue

text: Haukiveden–Kallaveden alue (vesistöaluetunnus 04.2) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 9 547,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,67 %. Vesistön alueen alarajana on Savonlinna, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 50 575,73 neliökilometriä ja järvisyys 17,46 %.

title: Leppäveden–Kynsiveden alue

text: Leppäveden–Kynsiveden alue (vesistöaluetunnus 14.3) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 531,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,68 %. Vesistön alueen alarajana on Vaajakosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 683,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,98 %.

title: Inarin alue

text: Inarin alue (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 943,64 neliökilometriä, ja josta 4 923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69 %. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14 512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38 %.

title: Hyrynsalmen reitin alaosan alue

text: Hyrynsalmen reitin alaosan alue (vesistöaluetunnus 59.4) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 860,53 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,21 %. Vesistön alueen alarajana on Oulujärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 8 665,08 neliökilometriä ja järvisyys 8,04 %.


query: Mitä apologetiikka tarkoittaa?

title: Apologetiikka

text: Apologetiikka tarkoittaa jonkin opin, erityisesti kristinuskon järjestelmällistä ja rationaalista puolustamista. Sana tulee kreikan kielen sanasta απολογια (apologia), joka tarkoittaa hyökkäyksen kohteena olevan näkökannan puolustamista. Apologetiikan harjoittajaa kutsutaan apologeetaksi, apologeetiksi tai apologistiksi.

title: Alvin Plantinga

text: Plantinga on kalvinisti siitä huolimatta, että toimii professorina katolisessa Notre Damen yliopistossa. Kuten Richard Swinburne, Plantinga edustaa kristillistä apologetiikkaa.

title: Hugo Grotius

text: Grotius kirjoitti kristinuskoa puolustava teoksen "De veritate religionis Christianae" ("Kristinuskon totuudesta", 1632), jonka Edward Pococke käänsi latinasta englanniksi, arabiaksi, persiaksi ja kiinaksi itämailla tehtävää lähetystyötä varten. Kirjasta otettiin painoksia vielä 1800-luvulla. Se oli ensimmäinen kristillisen apologetiikan protestanttinen opas ja koostui kuudesta osasta. Osin se käsitteli tuolloin heräämässä ollutta kysymystä evankeliumikaanonin sisällöstä ja alkuperästä. Teoksen muut osat käsittelivät pakanallista uskontoa, juutalaisuutta ja islaminuskoa. Teos on poikkeuksellinen apologetiikan historiassa myös siksi, että se ennakoi 1700-luvun deismin esille nostamia ongelmia sekä siksi, että Grotius ensimmäisenä esitti oikeusfilosofisen tai juridisen kristinuskon apologian.

title: Hippolytos Roomalainen

text: Laajuudessaan Hippolytoksen tuotantoa voidaan verrata Origeneen vastaavaan. Hän kirjoitti eksegetiikkaa, apologetiikkaa, saarnoja, poleemisia kirjoituksia, historiaa käsitelleitä kirjoituksia sekä kirkko-oikeudellisia teoksia. Useimmista teoksista on säilynyt vain katkelmia. Eksegeettisistä teoksista parhaiten säilyneitä ovat "Kommentaari profeetta Danieliin" ja "Kommentaari Laulujen lauluun".

title: Filosofisia muruja

text: Teos käsittelee filosofian ja kristinuskon välistä suhdetta. Kierkegaard jatkoi samasta aiheesta "Päättävässä epätieteellisessä jälkikirjoituksessa", jonka hän kirjoitti jälkikirjoitukseksi "Muruihin". Kierkegaard katsoo, että uskonnon ajatus pelastuksesta on filosofialle vieras ja se tulee siksi perustella toisin. Varsinaista apologetiikkaa hän ei kuitenkaan kannata. Hän esittää, mitä kristinusko vaatii ihmisiltä, ja miksi se on täysin epäsopiva hänen aikanaan suosiota kasvattaneen hegeliläisen teologian kanssa — Kierkegaard korosti (kristin)uskon paradoksaalisuutta, kun taas hegeliläisyydessä puhuttiin vastakohtien dialektisestä yhteen sovittamisesta. Teoksessa näkyy Kierkegaardin kiinnostus tietoteoriaan ja Platonin ajatukseen muistiinpalauttamisesta.

title: Apologetiikka

text: Reformaation jälkeen Blaise Pascal kirjoitti vuodesta 1656 alkaen teostaan, jonka katkelmat tunnetaan nimellä Mietteitä.[5]

title: Islamilainen filosofia

text: Jotkut ovat kuitenkin sitä mieltä, että tällainen ajattelutapojen synteesi on mahdollinen. Yksi tapa on käyttää filosofisia argumentteja uskonnollisten periaatteiden todistamisessa. Tätä kutsutaan apologetiikaksi, ja se on monien uskontojen, kuten juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin, kirjallisen perinteen yleisesti käyttämä tekniikka. Toinen tapa synteesin muodostamiseksi on pitäytyä ottamasta kantaa mihinkään uskonnolliseen kysymykseen, ellei ole ensin päätynyt niihin myös filosofisella analyysillä. Tätä eivät kuitenkaan muslimit yleisesti pidä uskonnon todellisena harjoittamisena.

title: Joseph Butler

text: Butler käsitteli teoksissaan etiikkaa, apologetiikkaa ja teologiaa. Hän vastusti Thomas Hobbesin ajattelua, kuten tämän eettistä egoismia.

title: Apologetiikka

text: Ennen kristiuskon leviämistä kirjoitettuihin apologeettisiin teoksiin kuuluvat Platonin Apologia eli Sokrateen puolustuspuhe, jonka aiheena on Sokrateen puolustus hänen oikeudenkäynnissään, sekä muut Sokrateen puolustuspuheet. Apologia-nimisen teoksen julkaisi myös kirjailija Apuleius puolustaakseen itseään noituussyytöksiä vastaan[1].

title: Tertullianus

text: Tertullianuksen kirjoitukset kattavat aikansa teologian kokonaisuudessaan. Niihin lukeutuu apologetiikkaa pakanoita ja juutalaisia vastaan, poleemisia kirjoituksia, politiikkaa ja etiikkaa sekä ohjeita erilaisiin krsitillisen opin ja elämän kysymyksiin. Teokset antavat kuvan alkukristillisen ajan kristillisestä elämästä ja ajattelusta.

title: Tiedon lähde

text: Johannes Damaskolainen eli ja kirjoitti sarakeenien hallitseman Damaskoksen alueella 600-luvun lopulla ja 700-luvun alkupuolella. Hän kirjoitti laajalti kristillisestä teologiasta, dogmatiikasta, apologetiikasta ja hermeneutiikasta, ja hänen teostensa joukkoon kuuluu myös lukuisia saarnoja ja pyhimyselämäkertoja.

title: Usko ja järki

text: Swindalin mielestä keskeisin filosofinen kysymys uskon ja järjen suhteessa on sen määrittäminen, miten uskon ja järjen vaikutus vuorovaikuttavat siinä prosessissa, jolla uskonnollista uskoa pidetään oikeana tai perusteltuna. Kristinuskon teologista puolustamista kutsutaan usein apologetiikaksi.

title: Apologetiikka

text: Antiikin aikana: Aristeides Ateenalainen (Aristeideen apologia) Athenagoras Ateenalainen (Vetoomus kristittyjen puolesta) Justinus Marttyyri (Ensimmäinen ja Toinen apologia) Minucius Felix (Octavius) Origenes Tatianos Theofilos Antiokialainen Tertullianus Nykyaikana: William Lane Craig Gary Habermas Hank Hanegraaff C. S. Lewis Walter Ralston Martin Alister E. McGrath Alvin Plantinga Richard Swinburne Lee Strobel Nicholas Wolterstorff Ravi Zacharias John Lennox

title: Isaac Abrabanel

text: Isaac Abrabanel (1437–1508) oli Portugalissa syntynyt juutalainen valtiomies ja filosofi. Hän teki useita kirjallisia teoksia, jotka käsittelivät lähinnä apologetiikkaa, filosofiaa ja eksegetiikkaa.

title: J. Budziszewski

text: Tieteellisen julkaisutoimintansa lisäksi Budziszewski tunnetaan kristillistä apologetiikkaa käsittelevistä kirjoista ja artikkeleista, jotka on suunnattu suurelle yleisölle, mukaan luettuna nuoret ja yliopisto-opiskelijat. Häntä pidetään yhtenä Yhdysvaltain johtavana kristittynä intellektuellina, joka on vaikuttanut siihen, että kiinnostus moraalisen luonnonlain perinnettä kohtaan on lisääntynyt Yhdysvaltain kristittyjen keskuudessa.

title: Apologetiikka

text: Keskiajalla kristityt teologit perustelivat uskon totuuksien luotettavuutta. Anselm Canterburylainen[3] ja Tuomas Akvinolainen[4] esittivät kuuluisat todistuksensa Jumalan olemassaolosta. Tuomas Akvinolainen kirjoitti myös islamilaisten filosofien esittämien ajatusten torjumiseksi.

title: John Lennox

text: Saatuaan väitöskirjansa valmiiksi Lennox muutti Cardiffiin Walesiin, jossa hänestä tuli matematiikan luennoitsija Walesin yliopistoon, Cardiffiin. 29 Cardiff vuotensa aikana hän vietti vuoden Würzburgin, Freiburgin ja Wienin yliopistossa. Hän luennoi paljon eri puolilla Itä- ja Länsi-Eurooppaa sekä Venäjää matematiikasta, apologetiikasta ja Raamatusta.

title: Ole Hallesby

text: Osa Hallesbyn kirjallisesta tuotannosta kuului apologetiikan (uskonpuolustusopin) alaan. Hänhän joutui olemaan vuosikymeniä raamatullis-herätyshenkisen ja modernistisen virtauksen välisessä taistelussa.

title: Voltaire

text: Voltaire vastusti kristillisiä uskomuksia. Hän väitti, että evankeliumit olivat keksittyjä ja ristiriitaisia ja että Jeesusta ei ollut olemassa – että evankeliumit olivat kirjoittaneet ne, jotka halusivat luoda Jumalan omaksi kuvakseen. Tuon ajan kristillinen apologetiikka ja sen vastaukset Voltairelle eivät ollut nekään kovin vakuuttavia, koska monet välttelivät Voltairen teoksia.

title: Alvin Plantinga

text: Alvin Carl Plantinga (s. 15. marraskuuta 1932 Ann Arbor, Michigan) on yhdysvaltalainen analyyttinen filosofi, joka toimi aikaisemmin John A. O'Brien filosofian professorina Notre Damen yliopistossa. Hänet tunnetaan epistemologiaa, metafysiikkaa, uskonnonfilosofiaa ja apologetiikkaa koskevista tutkimuksistaan.

title: Apuleius

text: Apuleius oli kotoisin Numidian Madaurasta. Hän opiskeli Karthagossa ja Ateenassa. Hän avioitui varakkaan naisen kanssa, mutta joutui vaikeuksiin tämän sukulaisten kanssa, koska nämä syyttivät Apuleiusta noituudesta. Puolustuspuheensa Apuleius julkaisi nimellä "Apologia". Teoksen nimi on sittemmin yleistynyt tarkoittamaan johdonmukaista ja rationaalista todistelua sekä kristinuskon teologista puolustamista eli apologetiikkaa. Apuleiuksen kirjoitustyyli oli rehevää ja sananvalinnoiltaan omaperäistä. Hän sai Karthagossa arvostetun pappisviran, "sacredos provinciae". Filosofialtaan Apuleius katsoi olevansa platonilainen, mutta hänen ajattelussaan on vahva mysteeriuskonnon vivahde. Hän tunsi Isiksen ja Osiriksen mysteerit, jotka kuvastuvat hänen tunnetuimmassa teoksessaan "Kultainen aasi". Teoksen päähenkilö muuttuu aasiksi. Teoksessa on myös tunnettu kohtaus Eroksesta ja Psykhestä. Kokoelma "Florida" käsittää hänen parhaita luentojaan ja teos "Sokrateen jumalasta" ("De deo Socratis") pohdintaa omastatunnosta.

title: Apologetiikka

text: Nykyään apologetiikalla tarkoitetaan yleensä kristinuskon teologista puolustamista. Toisella vuosisadalla jälkeen ajanlaskun alun apologetiikkaa harjoitettiin puolustettaessa kristinuskoa roomalaisille ja juutalaisille. Nämä kirjoitukset oli usein laadittu oikeudessa esitettävän puolustuspuheen muotoon. Varhaiseen kristilliseen apologetiikkaan kuuluvat useiden varhaiskristillisten kirjailijoiden työt, kuten Justinus Marttyyrin Marcus Aureliukselle suunnatut apologit[2], sekä useiden kirkkoisien, kuten Origeneen ja Tertullianuksen teokset.

title: Hugh Nibley

text: Hugh Winder Nibley (27. maaliskuuta 1910 – 24. helmikuuta 2005) oli yhdysvaltalainen mormoni. Hän kirjoitti uransa aikana lukuisia mormoniuskontoa käsitteleviä kirjoja ja artikkeleita, joita myöhempien aikojen pyhien piireissä pidetään korkeassa arvossa. Hänen kirjoituksensa ovat pitkälti mormoniuskon apologetiikkaa.

title: Uskonnonfilosofia (Hick)

text: Esipuheessa Hick toteaa, että aikaisemmin uskonnonfilosofialla on tarkoitettu uskonnollista ajattelua: uskonnollisten käsitysten puolustamista eli apologetiikkaa tai niin sanottua luonnollista teologiaa, jonka ohjelmana oli kristinuskon jumalan olemassaolon osoittaminen. Uskonnollinen filosofia pohjustaisi täten tietä ilmoitukseen perustuville uskonnollisille käsityksille. Sanan ”uskonnonfilosofia” varsinainen merkitys on kuitenkin Hickin mukaan uskonnon filosofinen tarkastelu.

title: Kristillinen filosofia

text: Jotkut ovat kuitenkin sitä mieltä, että tällainen ajattelutapojen synteesi on mahdollinen. Yksi tapa on käyttää filosofisia argumentteja uskonnollisten periaatteiden todistamisessa. Tätä kutsutaan apologetiikaksi, ja se on monien uskontojen, kuten juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin, kirjallisen perinteen yleisesti käyttämä tekniikka. Toinen tapa synteesin muodostamiseksi on pitäytyä ottamasta kantaa mihinkään uskonnolliseen kysymykseen, ellei ole ensin päätynyt niihin myös filosofisella analyysillä. Tätä eivät uskonnon kannattajat kuitenkaan yleisesti pidä uskonnon todellisena harjoittamisena.

title: Ikoneista

text: Johannes kirjoitti teoksen puheet mahdollisesti Jerusalemissa noin vuosien 726–740 välillä. Ensimmäinen puheista on ajoitettu tarkemmin vuosien 726–730 välille ja kolmas 740-luvulle. On todennäköistä, että kaukana pääkaupunki Konstantinopolissa vallinneen ikonoklasmin ohella puheiden synty liittyy erityisesti johonkin paikalliseen ongelmaan Syyrian tai Palestiinan seurakunnissa, sillä kyseinen arabien valtaama alue ei ollut tuolloin enää osa keisarikuntaa eikä siten suoraan sen kirkkopolitiikan alainen. Tällaisen ongelman on voinut aiheuttaa kuvakielteisen islaminuskon aikaansaama paine. Toisessa puheessaan Johannes kuitenkin viittaa myös keisari Leon ikonoklastiseen politiikkaan sekä tämän viraltapanemaan ikonien kunnioittamista tukeneeseen patriarkka Germanokseen. Aiheen käsittely oli tarpeen, koska ikonoklastinen politiikka keisarikunnassa luonnollisesti vaaransi samalla koko kristillisen ikoneita tukevan apologetiikan islamin valtaan jääneellä alueella.

title: Occamin partaveitsi

text: Teistisen ajattelun historia on tuottanut monia argumentteja, jotka pyrkivät osoittamaan, ettei näin ole — että teorian ilman Jumala-oletusta kohtaamat vaikeudet ovat yhtä suuria tai suurempia kuin teorian, joka olettaa Jumalan. Esimerkiksi kosmologinen todistus esittää, että kaikkeudella tulee olla ensimmäinen syy, ja että tämä syy on Jumala; ja teleologinen todistus esittää, että kaikkeudessa havaitaan suunnittelua ja järjestystä, jonka tulee olla peräisin yliluonnollisesta älystä. Suurin osa tiedeyhteisöstä ei hyväksy tällaisia argumentteja, ja suosii selityksiä, jotka käsittelevät samoja ilmiöitä olemassa olevien tieteellisten mallien pohjalta. Jumalan olemassaoloa on kuitenkin puolustettu myös muunlaisilla perusteilla (muun muassa reformoitu epistemologia, presuppositionaalinen apologetiikka ja fideismi).

title: Apologetiikka

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Laozi

text: Livia Kohn antaa esimerkin siitä, miten Laozi kehotti muutokseen lähestymistavoissa tai palamaan "luontoon" toiminnan sijaan. Teknologia voi tuoda väärän tunteen edistyksestä. Laozin antama vastaus ei ole teknologian hylkääminen, vaan rauhallisen, haluista vapaan wu wei -tilan etsiminen. Tämä liittyy Laozin useisiin lausumiin, joissa hallitsijoita kehotetaan pitämään alamaisensa "tietämättömyydessä" tai "yksinkertaisina". Jotkut tutkijat väittävät, että selitys jättää uskonnollisen kontekstin huomiotta, ja muut ovat kyseenalaistaneet sen apologetiikaksi tekstin filosofisen johdonmukaisuuden puolesta. Jos Laozi kirjaimellisesti kehotti hallitsijoita pitämään kansansa tietämättöminä, hänen neuvonsa eivät olleet mitenkään epätavallisia. Tekstin tietyillä termeillä, kuten "laaksonhenki" (gushen) ja "sielu" (po), on kuitenkin uskonnollinen konteksti eikä niitä voida helposti sovittaa teoksen puhtaasti eettiseen lukutyyliin.[26]

title: Johannes Damaskolainen

text: Johannes kirjoitti laajalti kristillisestä teologiasta, dogmatiikasta, apologetiikasta, ikoniteologiasta ja hermeneutiikasta, ja hänen teostensa joukkoon kuuluu myös lukuisia saarnoja ja pyhimyselämäkertoja.


query: Mikä on Fannie Mae?

title: Fannie Mae

text: The Federal National Mortgage Association (FNMA) (NYSE:), yleisesti tunnettu nimellä Fannie Mae, on yhdysvaltalainen puolivaltiollinen asuntolainoja rahoittava yhtiö. Fannie Mae hallitsee yhdessä Freddie Macin kanssa noin puolta Yhdysvaltain asuntolainamarkkinoista.[1]

title: Fannie Mae

text: Yhtiöt hallitsivat yhdessä lähes puolta Yhdysvaltain 12 biljoonan dollarin asuntolainamarkkinoista. Neljän viimeisen vuosineljänneksen aikana ne tekivät 14 miljardin dollarin tappiot.[5]

title: George W. Bush

text: Yhdysvaltain talouskriisi alkoi kesällä 2006 asuntotaantumana, subprime-kriisi alkoi kesällä 2007 ja kuluttajiin se alkoi vaikuttaa kesällä 2008. Syksyllä 2008 lyhyessä ajassa asuntoluotottajat Fannie Mae ja Freddie Mac otettiin valtion haltuun, investointipankki Lehman Brothers ajautui konkurssitilaan ja Merrill Lynch myytiin kilpailijalle. Suuret IndyMac Bank ja Countrywide-pankit hävisivät myös kartalta.[51] Tammikuuhun 2008 mennessä Yhdysvalloissa oli Bushin presidenttiyden aikana ollut historiallisen pitkä ja voimakas talouskasvu, kun työllisyys oli lisääntynyt 52 kuukautta yhtäjaksoisesti.[52]

title: Fannie Mae

text: Luokka:Yhdysvaltain talous Luokka:Yhdysvaltalaiset finanssipalveluyhtiöt Luokka:Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt

title: Luottoluokitus

text: SEC:n komissaari Kathleen Caseyn mukaan nämä luottoluokittajat toimivat pitkälti kuin Fannie Mae, Freddie Mac ja muutkin yritykset, jotka hallitsevat markkinoita siksi, että valtio suosii niitä muihin yrityksiin nähden. Suuret luottoluokittajat toimivat täysin johdonmukaisesti niinä 2000-luvun alun vuosina, joina ne antoivat tuhoisan harhaanjohtavia luokituksia ja tekivät historiallisen suuret voitot. Vuonna 2008 Casey esitti turhaan kansallisesti tunnustettujen luottoluokittajien (NRSRO) aseman poistamista SEC:n säännöistä.

title: Purkaus yössä

text: Tyttövauvan saamisen jälkeen Jerryn kanssa, Mae pitkästyy ja tulee levottomaksi vuoden jälkeen. Earl, nyt eronnut, tekee liikkeen Maeen. Mae vastustaa ensimmäiseksi, mutta sitten hän antaa periksi ja heidän välilleen syntyy suhde. Jerryn setä Vince (J. Carrol Naish), joka kantaa kaunaa Maelle, kertoo hänen epäilyksistään veljenpojalleen. Kun Jerry kohtaa parin, Mae tunnustaa, että hän haluaa jättää Jerryn ollakseen Earlin kanssa.

title: Pankki

text: Mizuho Financial Group — 1265 miljardia Citigroup — 1097 miljardia Allianz — 1002 miljardia UBS — 907 miljardia Sumitomo Mitsui Financial Group — 903 miljardia Deutsche Bank — 892 miljardia Fannie Mae — 888 miljardia ING Group — 843 miljardia BNP Paribas — 835 miljardia Mitsubishi Tokyo Financial Group — 832 miljardia

title: Mae Whitman

text: Mae Margaret Whitman (s. 9. kesäkuuta 1988 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.

title: Mae Faggs

text: Heriwentha Mae Faggs (10. huhtikuuta 1932 – 27. tammikuuta 2000) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.

title: Kansallistaminen

text: Vuonna 2008 Yhdysvallat ajautui Subprime-kriisin painostamana kansallistamaan suurimpia pankki- ja vakuutusalan toimijoitaan. Yhdysvalloissa kansallistaminen tapahtui laskemalla liikkeelle uusi osakesarja, jolla on maksimissaan 79,9 prosentin omistus koko yhtiöstä ja ehdoton määräysvalta sen toimintaan. Nykyiset osakkeenomistajat säilyttivät osakkeensa, mutta niillä ei ole käytännössä äänivaltaa, eikä niille makseta osinkoa. Kansallistettujen yhtiöiden joukossa ovat puolivaltiolliset asuntolainapankit Fannie Mae ja Freddie Mac sekä vakuutusjätti AIG. Syyskuuhun mennessä maan keskuspankki oli käyttänyt kansallistamiseen jo yli 630 miljardia euroa.

title: Mae Navarro

text: Mae Lehto (os. Navarro; s. 22. toukokuuta 1980 Mambajao, Camiguin, Filippiinit) on alun perin Filippiineiltä kotoisin oleva naisnäyttelijä. Suomeen Mae Navarro muutti perheineen vuonna 1990.

title: Fannie Mae

text: Fannie Mae perustettiin valtion laitokseksi vuonna 1938 osana Franklin D. Rooseveltin New Deal -ohjelmaa myöntämään rahoitusta asuntomarkkinoilla. Seuraavat 30 vuotta se oli lähes monopoliasemassa lainaamassa varoja asuntolainoja myöntäville pankeille ja muille rahoituslaitoksille. Fannie Mae yksityistettiin ja vietiin pörssiin vuonna 1968.[2]

title: Asuntojen hintakupla

text: Yalen yliopiston kansantalouden professori Robert J. Shiller kirjansa Irrational Exuberance toisessa painoksessa on esittänyt tutkimuksiaan asuntojen hintakehityksestä. Shiller on tunnettu mm. Case-Shiller-asuntohintaindeksin perustamisesta yhdessä Karl Casen kanssa. Hintaindeksiä käyttivät esimerkiksi valtion hallintaan ajautuneet asuntolainoja rahoittaneet Fannie Mae ja Freddie Mac. Alla on lyhyt yhteenveto Shillerin esittämistä havainnoista.

title: Mae Questel

text: Mae Kwestel syntyi Bronxissa vuonna 1908. Ollessaan 17-vuotias hän voitti erään paikallisen kilpailun, jossa etsittiin laulaja Helen Kanea muistuttavaa tyttöä. Tämän myötä Mae aloitti esiintymään vaudevillen näytelmissä. Erään kiertueen aikana paikalle oli saapunut animaattori Max Fleischer, joka etsi sopivaa ääntä luomalleen hahmolle Betty Boopille. Sukunimensä Questeliksi muuttanut Mae lauloi aikaisemmin Helen Kanen laulamaa "Boop-boop-a-doop" laulua, josta Fleischer piti ja palkkasi hänet hahmon rooliin. Questel oli hahmon roolissa vuosien 1931–1939, jonka aikana hän äänitti yhteensä yli 150 lyhytanimaatiota ennen hahmon viimeistä esiintymistä animaationa. Samaan aikaan hän julkaisi laulun "On the Good Ship Lollipop", joka myi yli kaksi miljoonaa kopiota. Vuonna 1988 Questel uusi monen vuoden jälkeen Betty Boobin ääniroolin elokuvassa Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?.

title: Nakhon Sawan (provinssi)

text: Ping- ja Yomjoet yhdistyvät Nakhon Sawanin kaupungin lähellä Chao Phraya -joeksi. Mae Wongin kansallispuisto Khamphaengphetin vastaisella rajalla muodostettiin 1987 säilyttämään Mae Wong-Mae Poenin sademetsä.

title: Jaak Mae

text: Jaak Mae (s. 25. helmikuuta 1972 Tapa) on virolainen entinen maastohiihtäjä.

title: Subprime-kriisi

text: Asuntoluotottajat Fannie Mae ja Freddie Mac kaatuivat 7. syyskuuta 2008 liittovaltion syliin.

title: Vanessa-Mae

text:
Mae osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 edustaen Thaimaata alppihiihdossa. Hän sijoittui suurpujottelussa 67:nneksi ollen kilpailun molemmilla kierroksilla hitain ja häviten kilpailun voittajalle yli 50 sekuntia ja kilpailun toiseksi viimeiselle yli 11 sekuntia. Hänen kisapaikkansa varmistaneiden karsintakilpailuiden tulosten epäiltiin olleen manipuloidut. Tämän vuoksi Kansainvälinen hiihtoliitto FIS määräsi Maen neljän vuoden kilpailukieltoon, jonka Urheilun kansainvälinen vetoomustuomioistuin CAS kuitenkin perui. CASin mukaan Maen osallisuudesta tulosmanipulaatioon ei ollut varmuutta. Karsintakilpailuiden tuloshylkäykset kuitenkin pysyivät voimassa ja siten Mae ei olisi ollut oikeutettu osallistumaan olympialaisiin. Mae sai Kansainväliseltä hiihtoliitolta korvauksia kunnianloukkauksesta vuonna 2016. Summaa ei julkaistu ja Mae lupasi lahjoittaa rahat hyväntekeväisyyteen.
Hän aikoo osallistua vielä seuraaviinkin, vuoden 2018 talviolympialaisiin, jolloin hän olisi jo 40-vuotias.

title: Taantuma (2008–2009)

text: Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.[1][2] [3]

title: Lea De Mae

text: De Mae esiintyi yli 80 elokuvassa, muun muassa seuraavissa:

title: Arvopaperistaminen

text: Yhdysvaltalaiset Fannie Mae ja Freddie Mac ovat suurimpia arvopaperistamista harjoittavia yhtiöitä. Ne ostavat pankeilta asuntoluottoja, paketoivat ne saatavapooleiksi ja laskevat liikkeelle joukkovelkakirjoja. Näiden kahden yhtiön eräänä tarkoituksena on lisätä asuntoluottojen tarjontaa Yhdysvalloissa.

title: Purkaus yössä

text: Muutamien drinkkien jälkeen ja Vincen yllyttämänä, Jerry etsii Earlin käsiinsä ja yrittää kuristaa tämän kuoliaaksi, kunnes Mae tulee ja katkaisee tappelun. Jerry lopettaa ja kauhistuu tapahtunutta. Kun Mae menee kotiin viedäkseen lapsensa pois, hän löytää vauvansängyn tyhjänä. Earl yrittää taivutella Maen lähtemään hänen kanssaan joka tapauksessa, ilman lasta, mutta tämä ei sovi Maelle. Purevien syyttelyiden jälkeen Mae jättää Earlin. Mae alkaa katua ja vakuuttaa Jerrylle ottamaan hänet takaisin.

title: Subprime-kriisi

text: Yhdysvaltain valtio oli vaatinut lisää asuntoluottoja vähävaraisille. Puolivaltiolliset asuntolainajätit Fannie Mae ja Freddie Mac takasivat tai ostivat puolet kaikista yhdysvaltalaisten ottamista asuntolainoista. Valtion toimilla ei kuitenkaan ollut merkittävää vaikutusta Subprime-kriisin syntyyn.

title: Fannie Mae

text: (sisältää katsauksen Fannie Maeen)

title: Fannie Mae

text: Yhtiö oli vuoden 2013 Fortune 500 -listalla 12. sijalla.[3]

title: Finanssikriisi (2007–2009)

text: Liittovaltio piti korot erityisen matalina, mikä nosti asuntojen ja osakkeiden hintoja. Valtio myös painosti pankit lainaamaan erityisen paljon vähävaraisimmille ihmisille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae takasivat tai ostivat puolet asuntolainoista. Syntyi asuntokupla, hinnat paisuivat keinotekoisen korkeiksi. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat kuplaa. Harakan mukaan tässä tuhansien miljardien arvoisessa johdannaiskaupassa sijoittajat pelasivat liian suurella velalla ja valtavilla riskeillä, joiden määrästä ei ollut likimääräistäkään tietoa. Riskin lauetessa tiedon puutteesta johtunut epävarmuus aiheutti paniikkia, joka pahensi jatkuvasti syöksykierrettä.

title: Fannie Mae

text: Yhdysvaltain luottokriisi ajoi Fannie Maen vaikeuksiin. Yhdysvaltain liittovaltio päätti 7. syyskuuta 2008 ottaa Freddie Macin ja Fannie Maen hallintaansa, koska niiden kaatuminen olisi pahentanut luottokriisiä ja nostanut merkittävästi korkotasoa. Pelastusoperaation arvioitiin maksavan amerikkalaisille veronmaksajille mahdollisesti jopa 100 miljardia dollaria.[4]

title: Jaak Mae

text: Seuratasolla Mae edustaa Oti-Audentes Sportclubia. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Mae asuu Otepäässä mutta harjoittelee myös Ramsaussa. Häntä valmentaa Mati Alaver. Mae harrastaa metsästystä ja moottoriurheilua.

title: Vanessa-Mae

text: Vanessa-Mae syntyi Singaporessa thai-isälle ja kiinalaiselle äidille. Hän aloitti pianonsoiton 3- ja viulunsoiton 5-vuotiaana.

title: George W. Bush

text: Bushin hallinto vaati Fannie Maeta ja Freddie Macia antamaan 52 % asuntolainoistaan vähätuloisille, 28 % erittäin vähätuloisille, siis vielä enemmän kuin Clinton.[49] Näiden lainojen riskejä hajautettiin arvopaperistamalla (ks. subprime), minkä aloitti mainittu Freddie Mac, Bear Stearnsin kautta, 1997, ja Fannie Mae tuli pian mukaan.[49]


query: Minä vuonna Karl Isakson syntyi?

title: Karl Isakson

text: Karl Oscar Isakson (16. tammikuuta 1878 Tukholma - 19. helmikuuta 1922 Kööpenhamina Tanska, St. Josephin sairaala) oli ruotsalainen taidemaalari, joka elinaikanaan oli tunnetumpi ulkomailla, erityisesti Tanskassa, kuin synnyinmaassaan.

title: Karl Isakson

text: (ISAKSON, KARL) - ENGWALL, GUSTAF: Karl Isakson. Stockholm 1944. Annika Gunnarsson: Karl Isakson, Malaren 1878-1922, ISBN 9789171007094, 2004 Karl Isakson: Tegninger Og Akvareller, ISBN 9788787273039, 1974

title: Ulla Isaksson

text: Isaksson voitti nuorena Evankelisen isänmaasäätiön järjestämän kirjoituskilpailun. Hänen ensimmäinen kirjansa "Trädet" ilmestyi vuonna 1940. Hänen varhaisimmat teoksensa käsittelivät uskonnollista heräämistä ja moraalista vastuuta. Vuonna 1950 julkaistu "Ytterst i havet" kuvaa hänen oman avioeronsa synnyttämää uskonkriisiä. Vuonna 1952 ilmestyi työläisnaisten kollektiiviin sijoittuva "Kvinnohuset" (suom. "Naisten talo"). Vuonna 1973 ilmestyneessä "Paradistorget"-romaanissa äiti hylkää lapsensa, kun taas vuonna 1988 julkaistussa "Födelsedagen"-romaanissa äiti ei pysty irrottamaan otetta lapsistaan. Vuonna 1975 ilmestyneen novellikokoelmansa "Kvinnor" esipuheessa Isaksson kirjoittaa kasvaneensa vuosien varrella pitämään tärkeänä sitä, että naiset kirjoittavat naisista.

title: Karl Isakson

text: Isaksonin isä oli Tukholmaan 1860-luvulla Huskvarnasta muuttanut lukkoseppä, jolla oli veljensä kanssa Tukholmassa Lukko- ja kassakaappitehdas. Äiti oli tullut Tukholmaan erään aatelisperheen kamarineidoksi vuonna 1875, ja solmi taiteilijan isän kanssa avioliiton pari vuotta myöhemmin. Äidin kerrotaan olleen älykäs ja sanavalmis, isän suvun puolelta taiteilija taasen peri mekaanisen lahjakkuuden ja taiteelliset taipumukset.

title: Karl Isakson

text: Luokka:Ekspressionistit Luokka:Ruotsalaiset taidemaalarit Luokka:Tanskalaiset taidemaalarit Luokka:Vuonna 1878 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet

title: Johnny Isakson

text: Isakson oli uudelleen ehdolla Georgian edustajainhuoneeseen vuonna 1976 ja voitti paikan. Hän oli epäonnistuneesti ehdolla Georgian kuvernööriksi vuonna 1990. Hän istui Georgian edustajainhuoneessa seitsemän kautta ja vuosina 1993-96 Georgian senaatissa.

title: Karl Gerhard

text: Karl Gerhard syntyi Karl Emil Georg Johnson -nimisenä. Ensimmäisen revyynsä hän allekirjoitti "Hvem är Hvem" -nimellä, mutta sitten päätti käyttää itsestään Karl Gerhard -nimeä. Myöhemmin hän sai luvan vaihtaa Gerhardin sukunimekseen. Hän syntyi Tukholmassa ja oli monien vuosien ajan näyttelijänä erilaisissa matkustavissa teatteriseuroissa. Vuonna 1913 hän avioitui Mary Johnsonin kanssa. Hän nousi sukunimensä kanssa tähtiin Ruotsin kukoistavassa elokuvateollisuudessa. Liitto päättyi avioeroon, kuten kaksi tulevaakin liittoa.

title: Karl Isakson

text: Häneen kohdistuva arvostelu ja erääseen Isaksonin mukaan kansalliskysymykseen liittyvät kiistat, jotka eivät hänen mielestään koskeneet taiteen peruskysymyksiä väsyttivät ja kyllästyttivät häntä. Päästääkseen kaikesta taiteellisesta latteudesta hän matkusti Berliiniin. Sieltä hän kirjoitti:

title: Karl Isakson

text: Ulkomaanmatkoilla Karl Isakson sai tutustua uusiin suuntauksiin; italialaisiin primitivisteihin, ranskalaisen koulun suuriin nimiin sekä, häneen erityisen suuren vaikutuksen tehneisiin impressioneisteihin. Sanotaankin, että ensimmäisellä Pariisin matkalla Paul Cézannesta tuli hänen taiteellinen epäjumalansa. Isakson kokosi ja kuljetti mukanaan Cézannen töiden väripainosjäljennöksiä ja vertasi usein omaa maalaustaan työn kestäessä Cézannen vastaavanlaisiin maalauksiin.

title: Keaton Isaksson

text: Isaksson aloitti jalkapallon IF Sibbo-Vargarnassa. Hän pelasi juniorina myös FC Futurassa ja PK Keski-Uusimaassa. Isaksson nousi PKKU:n edustusjoukkueeseen Kolmosen kaudella 2012 ja murtautui avauskokoonpanoon seuraavana vuonna Kakkosessa. Kaudeksi 2014 hän solmi sopimuksen Ykkösessä pelanneen FC Viikinkien kanssa. Isaksson suoritti alkukauden ajan varusmiespalvelustaan ja pelasi yhteensä vain yhdessätoista ottelussa Viikinkien sijoittuessa sarjansa viimeiseksi.

title: William Isaksson

text: Karl William Isaksson (15. marraskuuta 1866 Finström – 31. maaliskuuta 1924 Helsinki) oli ahvenanmaalainen juristi, Ahvenanmaan maaherra 1918–1922, korkeimman oikeuden apujäsen 1923–1924. Hän oli sitä ennen kansanedustaja (rkp) 1914–1917 sekä Turun hovioikeuden virkamies vuoteen 1917.

title: Karl Isakson

text: Isakson rakensi itselleen Kööpenhaminaan vanhanpojan asunnon - hän osti huutokaupasta pöydän, pari tuolia ja kaksi aitoa smyrnan mattoa - ja jatkoi intensiivisesti maalaustaan. Hän ei ottanut osaa julkiseen taitelijaelämään ja eli suurimman osan elämästään erakkona. Hänelle työ oli kaikki kaikessa ja lähinnä sitä oli sanomalehtien luku. Taiteilijana Isakson saavutti vähitellen tunnustusta, hän maalasi asetelmia, muotokuvia ja debytoi taiteilijoiden syysnäyttelyssä 1908, jolloin sai hyvät arvostelut. Myöhempinä vuosina häneen kuitenkin kohdistui arvostelua, Isaksonin tapa jättää akateemisen käsityksen mukaan työnsä keskeneräisiksi ei miellyttänyt kaikkia.

title: Sören Isaksson

text: Kalevan kisoista Isaksson saavutti pronssia kolmiloikasta vuonna 1982. Ennätyksikseen hän häppäsi ulkoradoilla 15,70 metriä (1982) ja hallissa 15,42 metriä (1980). Virallisiin kilpailuihin Isaksson ei ole osallistunut vuoden 1985 jälkeen.

title: Karl Isakson

text: Isaksonin alkukauden työt Hukkuva ja Puuta istuttava poika edustavat symbolistista linjaa ja jälkimmäisenä mainittu työ on Isaksonin ensimmäisen, niin sanotun harmaan kauden päätyö.

title: Johnny Isakson

text: Vuonna 1999 Isakson valittiin täytevaaleissa Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, jossa hän työskenteli vuoteen 2005 asti, jolloin hän aloitti Yhdysvaltain senaatissa. Isakson valittiin uudelleen 2010 ja 2016. Hänen nykyinen virkakautensa päättyy tammikuussa 2023.

title: Karl Isakson

text: Isakson teki kokemuksistaan selvät johtopäätökset. Vuodesta 1910 lähtien hän kieltäytyi kaikista julkisista näyttelyistä ja aloitti kahdenkeskisen kamppailun taiteensa kanssa. Kuuluisuus, maine, ystävät ja rikkaus eivät merkinneet hänelle mitään. Työ ja taide olivat kaikki kaikessa.

title: Karl Isakson

text: Syksyllä 1912 hänen lääkärinsä kielsi häneltä maalaamisen vuodeksi, hän vietti ajan leväten Göteborgin lähellä olevassa parantolaassa kevääseen 1913 asti, jonka jälkeen hän oli taas niin voimissaan että saattoi aloittaa maalaamisen. Hän matkusti Pariisiin tutkimaan kubistien teoksia, opiskeli siellä Henri Le Fauconnier'n oppilaana. Pariisista Isakson matkusti Italiaan tutkimaan Pompeijin seinämaalauksia. Matkallaoloaikana hänelle oli myönnetty Tanskassa harvinainen kunnianosoitus, Hartmannin stipendi, 600 kruunua, jota sääntöjen mukaan ei olisi saanut jakaa muille kuin tanskalaisille.

title: Johnny Isakson

text: Isaksonilla on ruotsalaisia sukujuuria. Hän syntyi Atlantassa ja valmistui Georgian yliopistosta. Hän oli vuonna 1974 epäonnistuneesti ehdolla Georgian edustajainhuoneeseen.

title: Karl Isakson

text: Karl Isakson kuoli 19. helmikuuta 1922 Kööpenhaminassa St. Josephin sairaalassa. Pari tanskalaista taiteilijaystävää oli läsnä hänen hautajaisissaan. Isaksonin arkku oli kiedottu Ruotsin lippuun ja sitä koristivat Isaksonin paletti ja siveltimet.

title: Karl Isakson

text: Isakson aloitti opinnot Taideakatemiassa 1897. Hän arvosti suuresti taidemaalari Ernst Josephsonin töitä ja hän vieraili opiskeluvuosinaan usein Nationalmuseumissa tutkimassa vanhojen mestareiden kuten Egron Lundgrenin, Max Klingerin, Arnold Böcklinin, Rafaelin ja Rembrandtin teoksia. [1]Koulussa opiskelu oli kuitenkin yliherkälle nuorelle miehelle vaikeaa ja hän erosi Akatemiasta 1901, jonka jälkeen mesenaattien antaman tuen ansiosta suuntasi ensimmäiselle opintomatkalleen Italiaan. Vuonna 1905 hän pääsi matkustamaan ensimmäistä kertaa Pariisiin.

title: Karl Isakson

text: Isakson aloitti elämän loppuun asti kestävän kamppailun taiteen kanssa, seuraavat kolme vuotta olivat hänelle etsinnän, levottomuuden ja matkustelun aikaa. Hän matkusti lakkaamatta paikasta toiseen, ilmoittamatta kenellekään matkojensa tarkoituksia. Joka paikassa hän maalasi, tutki kokoelmia tai näyttelyitä.

title: Karl Isakson

text: Lopetettuaan kansakoulun Karl meni maalarinoppiin, hänen ensimmäinen työnantajansa oli maalarimestari Åkerblad. Ansiotyön ohessa hän kävi Teknisen opiston iltakursseja, tutki Nationalmuseumin kokoelmia ja seurasi Taideakatemian taidehistorian luentoja. Ahkeran harrastamisensa ansiosta Karl pääsi auttamaan Carl Larssonia National museumin freskotöissä, ja sai vähitellen maalata omin päin vähemmän tärkeitä freskon osia. Kun Carl Larsson huomasi, että apulainen antoi suurimman osan palkkarahoistaan äidilleen, hän päätti auttaa lahjakasta poikaa taiteen tiellä eteenpäin ja suositteli häntä eräille mesenaateille, jotka lupautuivat kustantamaan pojan opiskelun taideakatemiassa.

title: Karl Isakson

text: Vuonna 1922 Isaksson anoi ruotsalaista stipendiä, joka häneltä evättiin. Syynä se, että Isaksonin taide oli jokseenkin tuntematonta Ruotsissa. Stipendin jakoon vaikuttaneiden hämmästys oli suuri, kun Isaksonin muistonäyttely samana vuonna avattiin - vasta tuolloin ymmärrettiin että Isakson oli tosiaankin ollut ansioitunein stipendinhakijoista. Keuhkokuume oli katkaissut taiteilijan työnteon yllättäen ja kun häntä ei ollut moneen päivään kuulunut tuttuun kahvilaan, olivat hänen taiteilijaystävänsä tunkeutuneet taiteilijan ateljeeseen ja vieneet kuolemansairaan taiteilijan hoitoon.

title: Virgilio Barco Vargas

text: Barco syntyi Cúcutassa, Norte de Santanderin departementissa. Hän aloitti opintonsa Kolumbian yliopistossa ja jatkoi niitä Yhdysvalloissa Massachusetts Institute of Technologyssa, josta hän valmistui vuonna 1943. Hän tuli politiikkaan vuonna 1943 kaupunginvaltuuston jäsenenä. Barco valittiin kongressin alahuoneeseen, mutta hän lähti maanpakoon 1940-luvun lopulla välttääkseen polittiista väkivaltaa. Hän asui Yhdysvalloissa, missä syntyi myös hänen tyttärensä, Carolina Barco Isakson (josta tuli myös myöhemmin poliitikko) oli syntynyt.

title: Karl Alexander Müller

text: Karl Müller syntyi Baselissa Sveitsissä vuonna 1927. Perhe muutti Itävaltaan pian Karlin syntymän jälkeen perheen isän musiikinopintojen vuoksi. Karl Müllerin äiti kuoli vuonna 1938 Karlin ollessa 11-vuotias. Tutustuttuaan Ingeborg Marie Louise Winkleriin Müller meni naimisiin hänen kanssaan vuonna 1956. Suhteeseen syntyi yksi poika ja yksi tytär. Müller opiskeli ETH Zürich -yliopistossa, opettajanaan Wolfgang Pauli. Tuolloin hän kiinnostui sähkötekniikasta. Valmistuttuaan hän työskenteli vuoden ja palasi takaisin opiskelemaan.

title: Karl Isakson

text: Sakari Saarikivi: Suuret taiteilijat, Kuvataiteen mestarien elämäkertoja II osa, s. 570-584

title: Pekka Isaksson

text: Tohtori Pekka Isaksson (s. 1951) on suomalainen toimittaja ja aatehistorioitsija, jonka erityisalaa ovat rasismi ja rotuteoriat. Isaksson väitteli tohtoriksi Oulun yliopiston historian laitokselta vuonna 2001 väitöstutkimuksella "Kumma kuvajainen. Rasismi rotututkimuksessa, rotuteorioiden saamelaiset ja suomalainen fyysinen antropologia".

title: Karl Isakson

text: Karlin isä kuoli ennen hänen kahta vuotta nuoremman sisaren syntymää ja heidän äitinsä oli selviydyttävä lasten kanssa omin neuvoin. Hän avasi pienen pesu- ja silitysliikkeen köyhemmässä kaupunginosassa. Karlin kouluaikainen elämänympäristö oli tyypillinen kaupungin työväenluokan koti. Poika päätti kuitenkin jo kouluikäisenä ryhtyä taiteilijaksi ja hän olikin taidossa alusta alkaen luokkansa paras. Lasta kutsuttiin kotona pikku professoriksi ja äiti haaveili pojalle opettajan uraa.

title: Karl Isakson

text: Karl Isaksonin sanotaan päässeen erityisen pitkälle laajoissa taiteen tutkimuksissaan sekä hellittämättömissä kokeiluissaan erityisesti väritaiteilijana. Erikoisen osan Eriksonin tuotannossa muodostavat hänen parina viime vuotena maalaamansa uskonnolliset sommitelmat. Taiteilija itse kieltäytyi julkisuudesta - muun muassa hänelle tarjotusta Tanskan Akatemian opettajanpaikasta - eikä antanut edes maalauksiaan näytteille. Monet hänen läheisistä ystävistäänkin olivat sitä mieltä, että Isaksonin maalauksia ei olisi saanut laittaa näytteille, koska hän piti ne itse niin salassa.

title: Synnöve Isaksson

text: Synnöve Isakssonin vanhemmat olivat merikapteeni F. W. Isaksson ja Lisa Isaksson. Isaksson avioitui näyttelijä Henake Schubakin kanssa vuonna 1954. Heille syntyivät lapset Sera (1956) ja Sem Rafael (1958). Isaksson jäi leskeksi kesäkuussa 1986.