query: Onko venäläinen baletti oma baletin ala-lajinsa?

title: Baletti

text: Baletti syntyi Italian ja Ranskan hoveissa, joissa hoviväen perussivistykseen kuulunut tanssitaito oli eräs tapa erottautua tavallisesta kansasta. Edelleenkin baletissa on teknisen taituruuden ohella tärkeää tyylillinen oikeaoppisuus, joka saavutetaan vain nuorena aloitetulla tiukalla koulutuksella. Asiaan vihkityneet pystyvät tanssijan tyylistä erottamaan, minkä koulukunnan oppien mukaan hänet on koulutettu. Tärkeimpiä niistä ovat ranskalainen, italialainen, venäläinen ja englantilainen koulu. Intohimoisia baletinharrastajia kutsutaan baletomaaneiksi (balletomane).

title: Baletti

text: Venäläinen baletti onkin kombinaatio useista vaikutteista: puhtaasta ranskalaisesta koulusta, teknisestä italialaisesta koulusta sekä ranskalais-tanskalaisesta tyylistä. Tanskalaisvaikutteita toi Marie Taglionin partnerina esiintymään tullut ja sitten tanssijaksi opettajaksi maahan jäänyt Per Christian Johansson (1817–1939). Hänen opetustaan Petipa kävi seuraamassa muistiinpanoja tehden, sillä miesten tanssi ei ollut hänen vahvinta aluettaan.

title: Baletti

text: Itse loistavana tanssijana Bournonville säilytti baleteissaan miestanssijoiden aseman, ja edelleenkin tanskalainen koulu tuottaa vahvoja miestanssijoita. Ranskalaisen koulun virtuositeetin lisäksi Bournonville hyödynsi vaikutteita kansantansseista, joihin hän oli matkustellessaan tutustunut. Hän oli Kuninkaallisen baletin kantava voima toimiessaan niin tanssijana, opettajana kuin ohjelmiston luojana. Hän teki yli 50 balettia, kuten oman versionsa La Sylphidestä sekä baletin Napoli, jossa näkyy hänen tapansa kuvata tavallista maalaiskansaa baletin keinoin.

title: Baletti

text: Erityisesti venäläinen baletti on tunnettu saavutuksistaan, sillä maalla on pitkät tanssiperinteet ja baletti on siellä arvostettua. Muita tärkeitä balettimaita ovat Ranska, Britannia ja Yhdysvallat. Tanskassa on säilynyt omaleimainen Bournonville-traditio, joka on perua romantiikan ajan baletista. Aiemmin baletti oli eurooppalainen ilmiö, mutta on nykyään levinnyt kaikkialle maailmaan. Perinteisten vanhojen teosten ohella balettiryhmien ohjelmistoissa on modernimpaa tyyliä edustavia nykybalettiteoksia ja toisaalta nykytanssigenreen kuuluvien koreografien töitä. Itse asiassa tarkkaa rajaa näiden tyylien välille onkin vaikea vetää.[1] Suomessa ainoastaan Suomen Kansallisoopperan yhteydessä Helsingissä toimivalla Kansallisbaletilla on ohjelmistossaan perinteisiä klassisia balettiteoksia. Kansallisbaletti on perustettu vuonna 1921.

title: Baletti

text: Pariisin Saison Russe 1909 sai jatkoa 1910, jolloin ohjelmistossa oli Fokinin uusversio teoksestaan Le Carnaval Schumannin musiikkiin, Schéhérazade ja Tulilintu, johon Djagilev tilasi musiikin Igor Stravinskilta.[21] Djagilevin balettiryhmä kukoisti aikana, jolloin kuninkaallinen suojelu taiteelta oli kuolemassa, mutta valtiollinen tai yksityisten säätiöiden tuki ei vielä ollut muotoutunut. Niinpä hänen luomansa hyvät suhteet eurooppalaiseen yläluokkaan olivat kullanarvoiset ja pelastivat hänet monesti konkurssilta. Djagilevin baletti tunnetaan myös nimellä Venäläinen baletti, Ballets russes.

title: Baletti

text: Ranskassa Serge Lifar, Djagilevin Baletin viimeinen miestähtitanssija, johti vuosia Pariisin Oopperan balettia. Hänen rinnalleen nousi uusia kapinallisia, jotka perustivat omia ryhmiään, kuten Roland Petit ja Maurice Béjart. Tanskan Kuninkaallinen Baletti modernisoi treenausmetodiaan ja ohjelmistoaan 1950-luvulla samalla taistellen perinteensä säilyttämisen puolesta. Ruotsissa Kurt Joossin kouluttama Birgit Cullberg perusti oman, ei niin klassisen, ryhmänsä samalla, kun sikäläinen Kuninkaallinen Baletti haki uutta intoa ulkomaisista opettajista ja koreografeista. Saksassa baletti ei ollut koskaan ollut kovin voimakas ja siellä turvauduttiin tuontikoreografeihin kuten eteläafrikkalaiseen John Crankoon Stuttgartin Baletissa. Rudolf Nurejev loikkasi Neuvostoliitosta länteen ja hänet kiinnitettiin Englantiin Royal Ballet'hin, jolle hänen tulonsa antoi pirirstysruiskeen. Englantilainen tyyli levisi myös Kanadaan, kun Celia Franca lähti sinne johtamaan Kanadan Kansallisbalettia 1951 jättäen näin Ninette de Valois'n.

title: Baletti

text: 1738 sai ranskalainen balettimestari Jean-Baptiste Landé luvan aloittaa Talvipalatsissa balettikoulun hoviväen lapsille. Ulkomaisten opettajien ja vierailevien tanssijoiden johdolla toimimisen perinne jatkuikin venäläisessä baletissa aina 1917 vallankumoukseen saakka. Opettajina toimivat niin Didelot, Perrot kuin Saint-Léon, ja esiintymään tulivat Taglioni ja Elssler. Merkittäväksi koreografiksi nousi – niin ikään ranskalainen – Marius Petipa, joka pitkään joutui työskentelemään edeltäjiensä varjossa. Heidän assistenttinaan hän kuitenkin keräsi vankan ymmärryksen koreografian teosta ja pääsi vihdoin johtavaksi balettimestariksi 1870. Hänen tehtävänään oli tuottaa uusi baletti jokaisen näytäntökauden alkajaisiksi – ja baletteja hän onkin tehnyt yli 40, joiden lisäksi uustuotantoja vanhoista esityksistä sekä baletteja oopperaan.

title: Serge Lifar

text: Venäläisen baletin ryhmässä tanssi teki erityisesti koreografi George Balanchinen baleteissa. Ensimmäisen oman koreografiansa hän teki vuonna 1929 tehdessään uuden version Igor Straviskyn baletista "Renard" (Kettu).

title: Maggie Gripenberg

text: Tutustuttuaan Isadora Duncanin ajatuksiin vapaasta tanssista Maggie Gripenberg piti oman tanssi-iltansa Kansallisteatterissa vuonna 1911. Gripenberg myös opiskeli Emile Jaques-Dalcrozen rytmiikkakoulussa. Näihin vaikutteisiin pohjautunut Gripenbergin uusi moderni tanssityyli poikkesi baletista vapaampana, ja sitä muun muassa tanssittiin paljain jaloin. Vastakkainasettelu balettiin ei kuitenkaan ollut voimakas, vaan Gripenberg teki myös koreografioita oopperan baletille, joista kenties tunnetuimman Jean Sibeliuksen pantomiimiin "Scaramouche".

title: Madeleine Onne

text: Onne aloitti balettitanssijana Tukholman Kuninkaallisessa baletissa vuonna 1978 ja kuusi vuotta myöhemmin hänet nimitettiin ensitanssijaksi. Hän työskenteli tanssijana vuoteen 2002, jolloin hänet valittiin Tukholman Kuninkaallisen baletin johtajaksi. Johtajana hän työskenteli vuoteen 2008 ja seuraavana vuonna hän aloitti Hongkongin baletin johtajana ja toimi siellä vuoteen 2017.

title: Reinhold Glière

text: Glièren tuotantoon kuuluu muun muassa sinfonioita, konserttoja, baletteja ja kamarimusiikkia. Hän oli kolmesti Stalin-palkittu Neuvostoliiton kansantaiteilija. Glièren tunnetuin yksittäinen kappale lienee vuonna 1927 sävellettyyn balettiin Punainen unikko sisältyvä "Venäläinen merimiestanssi".

title: Ulf Gadd

text: Ulf Gadd (8. kesäkuuta 1943 – 11. kesäkuuta 2008 Bali, Indonesia) oli ruotsalainen balettitanssija ja koreografi. Hän kuului Ruotsin kuninkaalliseen balettiin, ja 1965 hänet nimitettiin solistiksi. Vuonna 1970 hän perusti oman baletin Conny Borgin kanssa. Hänen merkittävimpiä balettejaan on "Ihmeellinen mandariini", jonka ovat ottaneet ohjelmistoonsa muun muassa Berliinin oopperabaletti ja American Ballet Theatre. Göteborgin baletin ensitanssijaksi ja balettimestariksi hänet valittiin 1972, sen johtajaksi 1976.

title: Birgit Cullberg

text:
Vuonna 1967 Cullberg perusti Ruotsin kansallisteatterin yhteyteen oman seurueensa, Cullberg-baletin. Siinä ei ollut erillistä kuoroa ("corps de ballet"), vaan kaikki seurueen kahdeksan jäsentä olivat "soolotanssijoita" ja saivat samaa palkkaa. Seurue esiintyi paljon televisiossa ja nousi kansainväliseen maineeseen 1970-luvulla. Cullberg ohjasi seurueelle baletteja vuoteen 1987 asti eli 79-vuotiaaksi. Hänen poikansa Mats Ek loi koreografioita baletille vuodesta 1976, ja siirtyi sen taiteelliseksi johtajaksi vuonna 1985.
Cullberg tanssi poikansa koreografiassa "Soweto" 74-vuotiaana, ja vielä vuonna 1991 hän tanssi baletissa "Vanha nainen ja ovi".

title: Baletti

text: Baletti syntyi Italiassa renessanssin kukoistuksen aikaan 1400-luvulla.[5] Alussa baletti oli hoviväen huvittelu- ja seurustelumuoto ja hyvä tanssitaito kuului aatelisen perussivistykseen – monien muiden taitojen ohella. Tältä ajalta ovat peräisin ensimmäiset käsikirjoitukset, joissa ajan tanssimestarit kuvaavat sekä tanssin perusaskelia että ”järjestämiään” tansseja. Domenico da Piacenza teki omassa kirjassaan ensimmäisen kerran erottelun danzan ja ballon välille. Danzassa musiikin rytmi pysyy samanlaisena, mutta ballossa rytmit vaihtelevat.[7] Baletti kehittyi tanssimestarien järjestämiksi tanssispektaakkeleiksi, joita hoviväki esitti toisilleen. Niissä yhdistyivät tanssi, musiikki ja laulu. Esittävän tanssin ja seuratanssin ero oli niissä häilyvä, sillä tanssijat olivat hoviväkeä ja tanssit muistuttivat ajan seuratansseja. Ensimmäiset teatterit rakennettiin balettia varten vuonna 1580. Niissä vähemmän tärkeät katsojat seurasivat esitystä ylhäältä parvilta, mutta päävieraat samalta tasolta esiintyjien kanssa välillä jopa osallistuen tanssiin.

title: Baletti

text: Vaikka Djagilevin Ballet Russes jättikin jälkiä Neuvostoliiton balettiin, se joutui pitkäksi aikaa eristyksiin tanssin länsimaisesta kehityksestä. Uusi neuvostoideologia vaati hylkäämään tsaristisen repertuaarin ja luomaan uusia teoksia, jotka ilmaisisivat industrialismin voimaa ja työläisten onnea. Uudet teokset eivät kuitenkaan osoittautuneet suosituiksi ja venäläiset huomasivat pian voivansa säilyttää sekä ohjelmistollisen että teknisen perintönsä ja silti tehdä neuvostoajatteluun sopivia baletteja. Sekä leningradilainen Kirov että Moskovan Bolšoi kehittelivät hyvin dramaattista koreografiaa oli aiheena sitten antiikin legenda tai nykyajan aihe.

title: Rosella Hightower

text: De Cuevasin kuoltua vuonna 1961 tanssiryhmä hajaantui ja Hightower päätti vähitellen uransa tanssijana ja asettui Cannesiin. Siellä hän perusti vuonna 1962 oman balettikoulunsa ("Centre de Danse Classique"), josta tuli Euroopan johtavia alallaan. Vuosina 1969–1972 Hightower johti Marseillen oopperan balettia, 1973–1974 Nancyn balettia, 1980–1983 Pariisin oopperabalettia ja 1985–1986 Milanon La Scala -balettia.

title: Balettitekniikka

text:
Balettitekniikalla tarkoitetaan sitä baletin historian aikana kehittynyttä liikkeiden joukkoa, joka muodostaa baletissa – sekä harjoittelussa että teoksissa käytettävän – liikesanaston sekä niiden tekemiseen vaadittavan osaamisen.
Siihen sisältyy kaikki se tieto ja ymmärrys, mitä eri balettiliikkeiden motorisesta suorittamisesta on alan osaajille kollektiivisesti kertynyt.
Toisaalta voidaan tarkastella yksittäisen tanssijan omaa teknistä taitoa ja arvioida hänen balettitekniikkansa tasoa.

title: G. I. Gurdjieff

text: Vaikka Gurdjieffin kehittämät liikesarjat eivät edustaneet perinteisen baletin tai eurytmiikan muotoja, niin venäläinen baletti-impressaari Sergei Djagilev koetti turhaan taivutella Gurdjieffia tuomaan "Pyhät Tanssit" uutuusnumeroksi Ballets russesin esityskaudelle.

title: Baletti

text: Tanssin määrittelee klassiseksi baletiksi sen käytettämä kurinalaisia sääntöjä noudattava liikekieli, jonka ominaisimmat tunnusmerkit ovat pyrkimys keveyden ja painottomuuden illuusioon – jota korostaa ballerinojen tanssi varpaiden kärjillä – ylväs ryhti ja jalkojen aukikierto.[1] Baletti onkin yksi niistä tanssilajeista, joissa koreografiat koostetaan pääasiassa tyylilajiin kuuluvan liikesanaston liikkeitä yhdistelemällä.

title: Sergei Djagilev

text: Sergei Pavlovitš Djagilev (; 31. maaliskuuta (J: 19. maaliskuuta) 1872 Selištši, Venäjän keisarikunta – 19. elokuuta 1929 Venetsia, Italia) oli venäläinen taidekriitikko, baletti-impressaario, lähinnä Euroopassa toimineen Venäläisen baletin, Ballets russes, perustaja ja Mir iskusstvan johtohahmo. Hänen balettiryhmästään nousi useita merkittäviä tanssijoita ja koreografeja. Vaikka Djagilev ei ollut balettitanssija eikä koreografi, hänen vaikutuksensa baletin 1900-luvun kehitykselle on merkittävä.

title: Baletti

text: Bolšoi-baletti (Moskova) Mariinski-teatterin baletti – Kirov-baletti (Pietari) Pariisin Oopperan baletti Royal Ballet (Lontoo) Englannin Kansallisbaletti Tanskan kuninkaallinen baletti American Ballet Theatre New York City Ballet San Francisco Ballet

title: Baletti

text: Keisarillisten teatterien johtajana 1881–1899 toiminut I. A. Vsevoložski ajoi uudistuksia ja kehitti balettia merkittävästi. Hän tuki sekä Petipaa että säveltäjä Pjotr Tšaikovskia ja yhdisti heidän taiteensa baletissa Prinsessa Ruusunen. Pähkinänsärkijää tehtäessä Petipan horjuvan terveydentilan vuoksi koreografiksi nostettiin hänen assistenttinsa Lev Ivanov, joka kuitenkin joutui työskentelemään Petipan pikkutarkkojen suunnitelmien mukaan. Vain ensimmäisen näytöksen lopun lumihiutaleiden tanssissa katsotaan hänen saaneen mahdollisuuden omalle romanttisen emotionaaliselle ja vanhasta poikkeavalle tyylilleen. Uransa Petipan varjossa tehnyt Ivanov sai uuden mahdollisuuden, kun[Tšaikovskin muistojuhlallisuuksiin haluttiin uusi versio Joutsenlampi-baletin toisesta näytöksestä. Joutsenlampi oli Tšaikovskin ensimmäinen balettisävellys, mutta muun muassa epäonnistuneen koreografian johdosta (Wenzel Reisinger) ensi-ilta Moskovassa 1877 ei ollut ollut menestyksekäs. Vapaana muiden ohjeista Ivanov loi koreografisen mestariteoksen. Kokonaisuutena Joutsenlampi tuli uudestaan näyttämölle 15. tammikuuta 1895, jolloin Ivanov vastasi toisen ja neljännen näytöksen ja Petipa ensimmäisen ja kolmannen näytöksen koreografiasta.[18] Nykyään Joutsenlampi on ehkä kuuluisin ja rakastetuin klassisisen baletin teoksista.[19]

title: Kokemusurheilu

text: Kokemusurheilija saattaa saman toimintavuoden aikana esimerkiksi harrastaa ääriurheilun puolelta laskuvarjohyppyä ja elämyslajien puolelta laitesukellusta. Perinteisien kestävyyslajien puolelta ensimmäinen puolimaraton, tavallisien lajien puolelta baletti ja lopuksi matka Yhdysvaltoihin vaeltamaan johonkin suureen kansallispuistoon. Lajille onkin ominaista, että kaikkia lajeja harrastetaan juuri aloittelijatasolla ja esimerkiksi ensimmäisen laskuvarjohypyn kautta päästään voittamaan itsensä. Lajin kautta jotakin tiettyä lajia kokeillut henkilö saattaa löytää oman lajinsa, johon hän jatkossa keskittyy enemmän monen lajin kiertämisen sijaan.

title: Baletti

text: Sota-ajan eristäessä Djagilevin Venäjästä hän turvautui Pariisin avant-garden edustajiin kuten Matisse, Picasso, Satie ja Cocteau. Uusi venäläinen koreografi George Balanchine onnistui pääsemään Venäjältä länteen ja liittyi Djagilevin ryhmään. Hän aloitti hedelmällisen yhteistyönsä Stravinskyn kanssa ja jo Apollossa (1928) löysi oman neoklassisen tyylinsä, joka kunnioitti puhtaita klassisia muotoja ilman ylimääräisiä dramaattisia viittauksia. 1929 Djagilev kuoli ja hänen ryhmänsä hajosi. Monet hänen löytämänsä taiteilijat kuitenkin jatkoivat balettihistorian luomista ja veivät hänen ryhmänsä perintöä eteenpäin. Djagilevin vaikutus balettiin oli hämmästyttävän suuri, vaikka hän ei koskaan itse luonut mitään, vaan toimi ainoastaan tuottajana.

title: Nina Sorokina

text: Nina Sorokina (, 13. toukokuuta 1942 Moskova, Neuvostoliitto – 8. lokakuuta 2011) oli venäläinen balettitanssija, joka työskenteli Bolšoin baletissa. Hänen puolisonsa oli tanssija Juri Vladimirov, joka oli tanssijana samassa baletissa. Molemmat palkittiin vuonna 1987 Neuvostoliiton kansantaiteilijoina.

title: Gajane

text: Hatšaturjan sävelsi "Gajanen" vuosina 1940–1942 Leningradissa toimineelle Kirovin baletille. Ensiesitys oli Permissä (silloinen Molotov) 9. joulukuuta 1942. "Gajanen" pohjana toimi Hatšaturjanin muutamaa vuotta aiemmin Jerevanin oopperan tilauksesta säveltämä baletti "Onni", jonka ensiesitys oli ollut lokakuussa 1939 Moskovassa. "Sapelitanssin" ei alkujaan pitänyt kuulua teokseen, mutta Hatšaturjan sävelsi sen viime hetkellä ensi-illan harjoitusten aikana, kun Kirovin baletin johtaja toivoi balettiin yhtä ylimääräistä numeroa ennen loppuhuipennusta.

title: Jean-Georges Noverre

text: Noverren merkitys baletin kehittymiselle on ollut suuri, vaikka hänen omia balettejaan ei ole esitetty 1800-luvun alun jälkeen.[2] Hänen perintönsä onkin siirtynyt jälkipolville kirjallisten teosten kautta, ja hänen kirjasestaan Les Lettres sur la dansen otettiin useita painoksia.[6]

title: Isadora Duncan

text: Taidetanssi länsimaissa Duncanin aloitellessa uraansa oli melkeinpä yksinomaan balettia. 1800-luvun alkupuolella oli syntynyt romanttinen balettityyli, jolloin naisten merkitys tanssissa kasvoi ja keksittiin myös varvastossut ja varpailla tanssiminen. Sukupuolten välinen tasa-arvo tanssissa rikkoutui ja miehille jäi vain ballerinoja avustava rooli. 1800-luvun puolivälissä baletti alkoi taantua ja päätyi Länsi-Euroopassa lopulta revyy-teattereiden ajanvietteeksi. Amerikassa balettia nähtiin lähinnä vierailevien ballerinojen esiintymisissä, mitään omaa tanssitaidekulttuuria ei oikein ollut vielä kehittynyt. Tanssi oli balettia ja sitä osasivat italialaiset, ranskalaiset, venäläiset, mutteivät amerikkalaiset. Venäjästä tuli baletin uudistumisen ja kehityksen keskuspaikka. Siellä muiden muassa Marius Petipa yhdisti ranskalaisen eleganssin ja tyylin italialaiseen virtuoosiseen tekniikkaan. Baletti ei kuitenkaan enää ollut suuren yleisön laji, eikä muuta tanssia revyiden ulkopuolella juuri ollut.

title: Tero Saarinen

text: Saarisen muille ryhmille tekemistä ryhmäteoksista tunnetuimpia ovat Lyonin oopperan baletin kantaesittämä "Gaspard" (1999), Göteborgin baletin tilausteos "Transfigured Night" (2000) sekä Lorrainen baletin ja Nancyn oopperan tilaama suurteos "Mariage" (2007), joka vahvisti entisestään Saarisen mainetta yhtenä oman aikamme merkittävimmistä Stravinsky-tulkeista maailmassa.

title: August Bournonville

text: Nuoruuden Pariisin-opiskelujen jälkeen Bournonvillesta tuli Kööpenhaminaan Kuninkaallisen baletin tanssija. Vuosina 1830–1877 hän oli kuninkaallisen baletin koreografi, ja hän loi seurueelle yli 50 balettia, joita ihaillaan niiden elämänilon, keveyden ja kauneuden vuoksi. Hän loi tyylin, joka on täysin hänen omansa vaikka oli saanut vaikutteita pariisilaisesta baletista. Koreografina hän loi baletteja, joiden tapahtumaympäristönä oli milloin Tanska, milloin Italia tai Venäjä, jopa Etelä-Amerikka. Koreografioista on säilynyt vain pieni osa.


query: Onko viehe tavallisimmin varustettu koukulla?

title: Viehe

text: Viehe on tavallisimmin varustettu koukuin. On olemassa myös tapa, jossa koukku korvataan palalla kuitu- tms. materiaalia, johon petokalan hampaat voivat tärpissä takertua. Tämä tapa ei kuitenkaan ole saavuttanut suurempaa suosiota; vieheen koukutus on ylivoimaisesti käytetympi tapa. Jos viehekalastuksessa ei käytetä syöttiä, voi käyttää myös väkäsettömiä koukkuja – etenkin jos tarkoituksena on päästää saadut kalat pääsääntöisesti takaisin.

title: Onki

text: Virveli on heittämiseen soveltuvalla kelalla ja siimalla varustettu onkivapa, johon voidaan liittää mikä tahansa viehe tai onki painottamatonta perhoa lukuun ottamatta.

title: Viehe

text: Uistin on viehetyyppi eli kalastustyökalu, jota käytetään heittokalastukseen, vetouisteluun sekä joissakin tapauksissa pilkintään. Uistimessa on runko ja yksi tai useampi koukku, johon petokala hyökätessään jää kiinni. Erilaisia uistintyyppejä ovat lusikat, vaaput, lipat ja jigit.

title: Avain

text: Avainkortit ovat tavallisesti magneettijuovalla varustettuja luottokortin kokoisia avaimia, jotka ovat yksilöitävyytensä ansiosta kulunvalvontaan sopivia. Tällainen avain onkin yleensä liitetty kulunvalvontajärjestelmään. Avainkortteja on käytössä mm. kuntosaleilla, hotelleissa ja risteilyaluksilla. Magneettijuovallinen avainkortti luetaan lukijassa samoin kuin Wiegand-avain (ns. laku).

title: Lemmikkikasvit

text: Lemmikkikasvit ovat usein karkeakarvaisia ruohoja, yksi-, kaksi- tai monivuotisia, harvoin pensaita. Lehtiasento on usein kierteinen. Lehtisuonista tavallisesti vain keskisuoni on selvästi näkyvissä. Kukinto on kiertyvä viuhko (kiemura) ja siinä on tavallisesti yksi tukilehti kutakin kukkaa kohden. Kukat ovat tavallisesti säteittäissymmetrisiä. Teriö on suppilomainen, liuskat siirottavia, ja tavallisesti putken suulla on teriön sisäänpainaumia. Sikiäin on väliseinien jakama, ja vartalo kiinnittyy sen tyveen ja on ontto. Luotti on pistemäinen tai pallomainen. Hedelmä on lohkohedelmä, jossa on tavallisesti neljä kovaseinäistä hedelmystä, joiden pinnassa voi olla koukkuja tai muita ulokkeita. Siemenessä on öljyinen endospermi tai se puuttuu. Alkioripustin on lyhyt tai puuttuu. Kromosomiluku n = (4–)12(–13).

title: Pilkkiminen

text: Mateita pilkitään erityisellä pitkällä liuskalla, jonka toisessa päässä on siiman kiinnityslenkki ja toisessa päässä kaksi isoa koukkua. Viehe lasketaan pohjaan asti ja sitä nyitään välillä hieman, jolloin se nousee pystyyn ja made luulee sitä toiseksi paritteluhaluiseksi mateeksi. Mateen ollessa pilkin päällä nykäistään taas jolloin koukut lävistävät mateen mahapuolelta. Mateita pilkittäessä käytetään normaalia järeämpää pilkkivapaa, koska se soveltuu tarkoitukseen paremmin jäykkyytensä ansiosta. Mateiden yöpilkintä on myös mahdollista.

title: Iirinkielinen nykykirjallisuus

text: Kirjailijana Ó hEithir, joka menehtyi syöpään 1990-luvun alussa, tunnetaan ennen muuta romaaneistaan "Lig Sinn i gCathú" ("Johdata meidät kiusaukseen") ja "Sionnach ar mo Dhuan" ("Kettu koukussani"). Jälkimmäisen kirjan nimi viittaa irlantilaisten kalastajien uskomukseen, jonka mukaan kettu tuottaa pahaa onnea, eikä sen nimeä saa mainita jottei kalaonni mene pilalle: "kettu koukkuusi käyköön!" ("sionnach ar do dhuan") on siksi yksi pahimpia kirouksia ja tölväisyjä, mitä iiriksi voi sanoa.

title: Virveli

text: Virveli on vavasta, kelasta ja siimasta muodostuva kalastusväline, jonka avulla viehe tai syötti voidaan heittää tai laskea kalan ulottuville ja koukkuun tarttunut kala voidaan väsyttää ja kelata kalastajan ulottuville.

title: Peruke

text: Peruke on siimaan kiinnitettävä, yleensä siimaa kestävämmästä aineesta kuten teräslangasta valmistettu taipuisa osa, jolla viehe kiinnitetään siimaan. Perukkeen tarkoitus on suojata siimaa saaliskalan purennalta ja täten estää sekä saaliin että vieheen menetys. Viehe kiinnitetään perukkeen toiseen päähän yleensä leikarilla ja perukkeen toinen pää sidotaan siimaan erityisellä solmulla. Perukkeen käyttö voi haitata hiukan vieheen uintiliikettä.

title: Viehe

text: Vaappu-uistin muistuttaa uistimista ehkä eniten kalaa. Se soveltuu muun muassa hauen, ahvenen, kuhan ja lohikalojen pyyntiin. Vaapun uintisyvyyden määrää vaapussa oleva muovinen tai metallinen uintilista eli nokkalevy. Siimaan nähden pienessä kulmassa sijaitseva suuri nokkalevy ohjaa vaapun uimaan syvällä, kun taas pienempi tai suuremmassa kulmassa sijaitseva nokkalevy pienentää uintisyvyyttä. Uintilistalla varustettuja ns. perusvaappuja on saatavissa floating- (kelluva), sinking- (uppoava) ja suspending-mallisina (syvyytensä säilyttävä).

title: Viehe

text: Ruohosuojattu uistin on lusikkauistin tai lippauistin, jonka ominaisuutena on välttää tarttumista vesikasveihin, kuten kaisloihin tai lumpeisiin. Ruohosuojaus on toteutettu useimmiten joko kiinteinä uistimessa tai koukuissa olevilla metalliviiksillä, jotka ohjaavat kasvillisuuden koukkujen ohi. Kalan tarttuessa uistimeen metalliviikset taipuvat ja antavat koukkujen tarttua kalan suuhun. Koukun tarttuvuus kalaan on toki hieman heikompi kuin ruohosuojaamattomassa uistimessa. Ruohikkouistimet ovat kuitenkin tärkeitä, sillä monet kalalajit hakeutuvat kasvillisuuden suojiin. Ruohosuojattuja koukkuja myydään erikseen, joten periaatteessa mistä tahansa vieheestä saa ruohosuojatun koukut vaihtamalla. Suojauksen on kuitenkin todettu toimivan parhaiten lusikoissa ja lipoissa. Ruohosuojatuista uistimista tunnetuin lienee Rapalan Minnow Spoon.

title: Viehe

text: Pilkki on talvella jäiden aikaan käytettävä viehe, jolla saa lähes kaikenlaista kalaa. Tyypillinen pilkkimistilanne tapahtuu jäähän kairalla poratun avannon läpi. Pilkki voidaan syötittää esimerkiksi kärpäsen tai surviaisen toukilla, milloin kala pyrkii syömään syötin. Syötittämättömillä pilkeillä kala taas tavoittelee itse viehettä. Pilkkityyppejä ovat lusikkauistimia muistuttavat pystypilkit, vaakatasossa pysyvät tasapainopilkit ja pienet, pallomaiset mormyskat. Pilkkiä uitetaan vavan nykäyksin ja vedoin, mikä houkuttelee kaloja. Pilkkiä voi myös avovesiaikaan veneestä, laiturilta tai sillalta käsin.

title: Iskukoukku

text: Iskukoukku on kalastusväline, joka soveltuu ympärivuotiseen käyttöön. Tavallisia saaliskaloja ovat hauki, made ja muut petokalat. Iskukoukun rakenteeseen kuuluvat syöttikoukku, siihen liitetty laukaisulaite ja jousen voimalla syöttikoukkua vasten kiinni iskeytyvä koukku, joka voi olla yksi- tai kaksihaarainen. Kun saaliskala yrittää ottaa syötin, koukku laukeaa ja kala tarttuu yleensä yläleuastaan kiinni.

title: Pitkäsiima

text: Pitkäsiima on seisova kalastuspyydys. Pitkäsiima koostuu "selkäsiimasta" ja siitä lähtevistä "tapseista" eli tapsisiimoista. Tapsin päässä on "koukku", johon tulee syötti. Tapsit ovat tavallisesti vajaan metrin mittaisia ja niitä on kiinni selkäsiimassa ehkä 3–5 metrin välein. Siiman pituus ja koukkumäärä voi vaihdella suurestikin, paristakymmenestä yli sataan koukkuun.

title: Tasapainopilkki

text: Tasapainopilkki eli tasuri on pilkkimisessä käytettävä viehetyyppi. Tasapainopilkki on ulkonäöltään kuin pieni kala, joka on kiinnitetty siimaan tasapainopisteestään niin, että pilkki on lepotilassa vaakatasossa. Tavallisesti vieheen molemmissa päissä on ylöspäin osoittava yksihaarainen koukku ja suurempien tasapainopilkkien alapuolella lisäksi kolmihaarakoukku, joihin voi tarvittaessa kiinnittää syöttejä. Tasapainopilkin takapäässä on vieheen uintiliikkeen kannalta tärkeä levy tai tupsu, joka saa vieheen kallistumaan ja liikkumaan eteenpäin pienen hätääntyneen kalan tavoin, kun sitä siiman ja vavan avulla nykivin liikkein uitetaan. Tasapainopilkillä pilkittäessä käytetään tavallisesti jäykkäkärkistä vapaa tai haarukkavapaa.

title: Viehe

text: Koukkujen tarkoitus on saada kala kiinni uistimeen, kun kala on haukannut uistimen kitaansa. Koukut ovat teräväpäisiä ja niissä on monesti vastakkaiseen suuntaan osoittava väkänen, joka vaikeuttaa koukun irtoamista kalasta ja täten pienentää vahingollisten karkuutusten riskiä.

title: Kenkänokka

text: Kenkänokassa on silmiinpistävää sen laikukas nokka, joka näyttää kokonsa ja muotonsa vuoksi suhteettomalta verrattuna linnun muuhun ruumiiseen. Kenkänokan nokka onkin lintumaailman suurimpia: se on yleensä noin 25 senttiä pitkä ja leveyttä sillä on tavallisesti 12-13 senttiä. Ylempi nokanosa on reunoiltaan terävä ja kaartuu voimakkaasti kärkeä kohti. Nokan kärjessä on terävä koukkumainen uloke, joka muistuttaa hieman virkkuukoukkua. Tämä koukku yhdessä terävien nokanreunojen kanssa estää linnun liukkaita saaliseläimiä luiskahtamasta irti nokan puristuksesta. Kenkänokalle on valtavasta nokastaan kuitenkin myös käytännön haittaa. Lintu antaa painavan nokkansa nojata usein rintaansa vasten, sillä suuren ruumiinosan kannattelu vaatii paljon voimia. Nokka muistuttaa muodoltaan hieman kenkää, mistä juontuu linnun suomalainenkin nimi. Useissa kenkänokalle annetuissa nimissä viitataan sen nokan muotoon ja kokoon.

title: Viehe

text: Jigi eroaa muista uistimista sekä materiaalissa että koukussa. Se on pehmeä ja sen koukku sojottaa ylös, mikä estää pohjaan tarttumisen. Jigi vaatii kelan ja vavan liikkeillä säädeltävää uittamisrytmiä. Jigit ovat kaksiosaisia: niissä on pujotettu painolla varustettuun koukkuun toukkaa tai kalaa muistuttava, esimerkiksi silikonista valmistettu jigiosa.

title: Viehe

text: Viehe on urheilukalastuksessa kalojen pyydystämiseen käytettävä esine, jota liikutellaan siiman päässä, useimmiten vavan avustuksella. Pienimmillään viehe voi olla alle 0,5cm:n mittainen (mormyska), suurimmillaan tavallisesti maksimissaan noin 40cm (vaappu). Suomalaisessa kalastuksessa pilkkivieheet ovat keskimäärin pienempiä kuin avovesikalastuksen vieheet. Viehe jäljittelee tavoiteltavan petokalan luonnollista ravintokohdetta tai pyrkii muulla tavoin herättämään kalan saalistusvietin tai reviiritoiminnan.

title: Koukkuaminen

text:
Koukkuaminen on käsityömuoto virkkauksen ja neulomisen väliltä. Koukkuamalla valmistuu tiivistä ja sileää punosta. Koukkuamisessa käytetään erityistä pitkävartista koukkuamiskoukkua, joka muistuttaa pitkää neulepuikkoa ja jonka toisessa päässä on koukku.
Koukkuamiseen voi käyttää myös kaapelilla varustettua isoa koukkua, jonka avulla on mahdollista käyttää paksumpia lankoja ja tehdä isompia kappaleita. Koukkuamiskoukun ja kaapelikoukun lisäksi on olemassa kaksipäisiä koukkuja, joilla voi koukuta kaksipuolisesti.

title: Ongenkoukku

text: Koukkuja on yksihaaraisen lisäksi kaksi- ja kolmihaaraisia, joita käytetään usein vieheen osana, sekä laukeavia iskukoukkuja. Väkäsetön koukku käy muun muassa urheilukalastukseen, jossa saalis on tarkoitus laskea vahingoittumattomana takaisin. Syötiksi käyvät esimerkiksi lierot, kärpästen tai surviaisten toukat tai leipäpalat. Syöttiä ei ole pakko käyttää lainkaan esimerkiksi silakkaa ongittaessa.

title: Viehe

text: Käyttökelpoinen viehe voi olla kalastuspaikasta ja -tilanteesta riippuen erilainen. Käyttökelpoisilla tarkoitetaan sellaisia vieheitä, jotka satunnaisessa kalastustilanteessa ovat ominaisuuksiltaan tarkoituksenmukaisimpia käyttää ja tuottavat kenties eniten kalatapahtumia.

title: Kalastus

text: "Pistokalastukseen" luetaan atrain-, koukku- ja ammuntapyynti. Atraimet ovat joko pisto- tai lyöntiatraimia, joihin viimeksi mainittuihin voidaan lukea kalakirves. Koukku, jonka teräpuoli on vä’ällä ja varsipuoli langan kiinnittämistä varten lehdellä tai silmuksella varustettu, kiinnitetään kannatuslankaan, joka usein petokalan hampaiden varalta on tehty emälankaa vahvemmaksi perukkeeksi. Vieheeksi sanotaan sitä koukun kiinteää osaa, joka kiillollaan tai värillään houkuttelee kalaa. Onkipyydyksiä, joiden pääosia ovat onki (eli koukku), siima ja vapa, on monenlaisia: matala-, syvä- (pohja-), perho-, talvionkia ynnä muita. Uistelemiseksi sanotaan vieheellä varustetun koukun soutamista. Itseottavia koukkupyydyksiä ovat erilaiset pitkäsiimapyydykset.

title: Viehe

text: Vieheillä voidaan kalastaa vuodenajasta ja säästä riippumatta. Kalastustapoja ovat heittokalastus, vetouistelu, perhokalastus ja pilkkiminen.

title: JAN-vaappu

text: Rungon muotoilun ja uimalevyn ansiosta viehe sukeltaa haluttuun syvyyteen. Värien maalauksessa on mietitty sävyjen lisäksi niiden sijainti vaapun pinnalla ja kuinka paljon selkä- ja kylkiväriä näkyy alas tai sivulle. Uintia kehitettäessä on erityisesti huomioitu paksun siiman ja vahvojen koukkujen tarve. 0,45 mm tai paksumpi siima uittaa JANia paremmin kuin ohuempi siima. Paksu, jopa jäykkä siima pidättelee vaapun etupään liikettä sopivasti antaen sille parhaan uinnin. Koukut on sijoitettu runkoon optimaalisesti. Niemivaaran itse kehittämät ruostumattomat koukkurenkaat ovat erittäin vahvoja. Niinpä Niemivaaran kehittämien mallien, uimalevyn ja värien vaikutus näkyy lähes kaikissa nykyisissä lohivaapuissa.

title: Jigi

text: Jigillä kalastetaan tyypillisesti niin, että jigin annetaan upota pohjaan, jolloin huomataan siiman veltostuminen. Tämän jälkeen tehdään vavalla nykäisy ja kelataan löysät pois, mitä jatketaan siihen asti kunnes siima on kelautunut kokonaan takaisin kelalle. Toinen tapa nostaa viehe pohjasta on tehdä yhdestä viiteen nopeaa kammenpyöräytystä vavan ollessa koko ajan siiman suuntaisena. Tämän tekniikan etu on siinä, että vastaisku saadaan tehtyä heti ja nopeasti, koska vapa on jo valmiiksi alhaalla. Vastaiskun ei tarvitse olla pitkä, kunhan se on hyvin nopea. Jigissä on useimmiten vain yksi koukku, ja nopealla vastaiskulla saadaan maksimoitua koukun tarttuminen. Kala nappaa vieheeseen useimmiten vieheen ollessa laskeutumassa takaisin pohjaa kohti noston jälkeen.

title: Vaappu-uistin

text: Aikaisemmin vaappu-uistimien rungot tehtiin puusta, minkä vuoksi niitä kutsutaan puukaloiksi. Nykyisin käytetään puulajeista pääasiassa balsaa, sekä erilaisia muoveja tai solumuoveja. Vaapun sisälle on kiinnitetty teräslanka, jonka ulkoneviin silmukoihin siima ja koukut kiinnitetään. Siiman kiinnityssilmukan alapuolella on nokkalevy eli uintilista, joka on tavallisimmin kirkasta muovia ja kovaan käyttöön tarkoitetuissa vieheissä ruostumatonta terästä. Nokkalevy voidaan muotoilla myös vieheen runkomateriaalista.

title: Aura (maanviljely)

text: Vanhin ja yksinkertaisin kyntöväline oli yksikyntinen (huhta)koukku. Koukku tunnettiin 1300-luvulla myös veroterminä, mutta myöhemmin sitä nimitettiin kynneksi. Sitä käytettiin todennäköisesti 1200-luvulla, kuten löytynyt vannas todistaa. Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla, jossa peltoviljely yleistyi kaskiviljelyn tilalle, koukulla kynnettiin pisimpään tilapäiskaskilla. Tavallisesti hevonen veti auraa, mutta Keski-Uudeltamaalta länteen ja Etelä-Pohjanmaalla vetoeläimenä oli härkä.

title: Vetokoukku

text: Vetolaitteeseen kuuluvat koukun runko, joka kiinnitetään ajoneuvon runkoon, sekä varsinainen koukku eli vetokuula. Koukku voi olla irrotettava, kääntyvä tai kiinteästi asennettu. Vetolaitteessa on tavallisesti lisäksi perävaunun valoille johtosarja ja pistorasia kiinnittimineen ja mahdollisine pistokesovittimineen. Vetokuula suojataan usein muovisuojuksella, joskus tennispallollakin. Henkilöauton vetokoukun kuulaan voidaan kiinnittää myös esimerkiksi polkupyörän kuljetusteline.

title: Viehe

text: Lippauistin on hyönteistä tai sitä jahtaavaa kalaa muistuttava viehe. Siinä on kovaa vauhtia pyörivä lehti, joka aiheuttaa vedessä värähdyksiä, joihin kalat kylkiviiva-aistillaan reagoivat. Hyönteismäisillä lipoilla voi saada perinteisesti vieheellä kalastettavien petokalojen lisäksi myös esimerkiksi särkikaloja. Lipat ovatkin ehkä monipuolisimpia vieheitä erilaisine kokoineen, väreineen ja tyyppeineen.


query: Kuka hallitsi Kaarle I jälkeen?

title: Kaarle I (Englanti)

text: Vuonna 1640 koolle kutsutun niin sanotun pitkän parlamentin ja Kaarlen välit kriisiytyivät Kaarlen yritettyä muun muassa vangita viisi vastustajaansa alahuoneessa. Tämä johti lopulta Kaarlen ja parlamentin kokoamien joukkojen väliseen Englannin sisällissotaan 1642. Skotlannin asetuttua parlamentin puolelle Kaarle lopulta antautui 1646, ja hänet vangittiin. Hän pakeni vankilasta seuraavana vuonna ja yritti aloittaa uuden sisällissodan. Sen kuihduttua Kaarle tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin 1649. Valtaan nousi nyt parlamentin valiojoukkoja johtanut puritaani Oliver Cromwell.

title: Kaarle V (keisari)

text: Kaarle vetäytyi Yusten luostariin Extremaduraan, mutta hän harjoitti yhä laajaa kirjeenvaihtoa ja seurasi keisarikunnan asioita kuolemaansa saakka. Hän kärsi vakavasta kihdistä, ja jotkut tutkijat ovat päätelleet, että hän päätti luopua vallasta sen jälkeen, kun vuonna 1552 sattunut kohtaus pakotti hänet lykkäämään yritystään Metzin takaisinvaltaamiseksi, missä hänet sitten voitettiin. Hän eli yksinään erillisessä luostarissa, jossa oli rivissä kelloja joka seinällä, minkä jotkut historioitsijat arvelevat symboloineen hänen valtakauttaan ja ajan puutetta. Kaarlen veli Ferdinand I, joka jo hallitsi Habsburgeille vanhastaan kuuluneita alueita, seurasi häntä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarina sen jälkeen, kun hän vähän ennen kuolemaansa luopui keisarin arvostaankin.

title: Anjou

text: Kuningas Ludvig IX antoi 1246 Anjoun herttuan arvon veljelleen Kaarlelle, josta tuli myöhemmin Napolin ja Sisilian kuningas Kaarle I. Anjoun suku hallitsi Napolia vuoteen 1435 asti. Viimeinen Anjoun herttua kuoli 1481, ja Anjou joutui takaisin Ranskalle.

title: Kaarle X (Ranska)

text: Kaarle X oli Ludvig XV:n ja tämän puolalaisen kuningattaren, Maria Leszczyńskan pojanpoika, ja koskaan hallitsemattoman dauphin Ludvigin poika. Hän oli sekä edellisen kuninkaan Ludvig XVIII:n että Napoleonia edeltäneen teloitetun Ludvig XVI:n veli ja Bourbon-suvun vanhemman haaran viimeinen Ranskan kuningas. Hän oli naimisissa Savoijin Viktor Amadeus III:n tyttären Marie-Thérèse de Savoien kanssa. Hänestä tuli kuningas vuonna 1824 ja hän hallitsi vallankumoukseen vuoteen 1830, jolloin hän erosi mieluummin kuin jatkoi perustuslaillisena monarkkina. Kaarle X:ä seurasi Ludvig Filip I Ranskan viimeisenä kuninkaana.

title: Kaarle

text: Kaarlet I–VI olivat historioitsija Johannes Magnuksen 1500-luvulla keksimiä tarukuninkaita. Hänen teokseensa perustuen Kaarle-herttua otti kuitenkin kuninkaaksi tullessaan järjestysnumeron IX, minkä jälkeen muistakin Kaarle-nimisistä kuninkaista, sekä varhaisemmista että myöhemmistä, on käytetty sen mukaisia järjestysnumeroista.Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisareita

title: Oliver Cromwell

text: Kuningas hallitsi maata yksinvaltaisesti. Kuninkaan ja parlamentin välit kiristyivät 1640-luvulla niin, että osapuolet alkoivat koota aseistusta toisiaan vastaan. Cromwell oli alun perin parlamenttiedustaja, joka kokosi sisällissodan alussa "rautakylki"-joukot, jotka muodostivat perustan sisällissodassa ratkaisevassa roolissa olleelle ”uuden mallin armeijalle” ("New Model Army"). Kaarle I menetti valtansa lopullisesti 1648 ja seuraavana vuonna parlamentti lakkautti monarkian. Vuonna 1649 Cromwell johti menestyksekkään sotaretken Irlantiin estääkseen Kaarle I:n valtaa tavoitellutta poikaa Kaarle II:sta saamasta siellä jalansijaa. Irlannin vastarinta murskattiin säälimättömästi ja Droghedassa ja Wexfordissa tehtiin joukkomurhat. Irlanti jaettiin lahjamaina Cromwellin sotapäälliköille ja sotilaille ja iirinkielinen kantaväestö ajettiin Connaughtiin ("to Hell or Connaught"). Kaarle II asettui Skotlantiin, jossa hän voitti Cromwellin joukot vuonna 1651. Tunkeuduttuaan Englantiin Kaarle II:n joukot kuitenkin murskattiin ja hän pakeni Ranskaan.

title: Habsburgien monarkia

text: Habsburg-suku on peräisin Habsburgin linnasta nykyisessä Sveitsissä, ja vuodesta 1279 lähtien se hallitsi Itävaltaa, ns. Habsburgin perintömaita. Suku nousi yleiseurooppalaisesti tärkeäksi mahtitekijäksi sen jälkeen, kun keisari Maksimilian I oli ensimmäisessä Wienin kongressissa 1515 sopinut avioliitosta ja adoptiosta. Hänen adoptiopoikansa, Unkarin ja Böömin kuningas Ludvig II, kuoli vuonna 1526 Mohácsin taistelussa Turkkia vastaan, minkä jälkeen keisari Kaarle V:n nuorempi poika Ferdinand I valittiin Unkarin ja Böömin kuninkaaksi.

title: Lothringen (suku)

text: Lothringenin herttuasta Frans III Stefanista tuli Habsburgien perillinen hänen naituaan Maria Teresian, joka oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan viimeisen Habsburg-sukuisen keisarin Kaarle VI:n tytär, sillä Kaarle VI oli vuoden 1713 pragmaattisella sanktiolla määrännyt valtakuntansa periytymään naislinjan kautta. Frans Stefan nostettiin ensin vuonna 1737 Toscanan suurherttuaksi, sillä kyseinen valtaistuin oli jäänyt tyhjäksi Medicin suvun sammuttua. Puolan perimyssodan päättäneessä Wienin rauhassa vuonna 1738 Lothringenin herttuakunta luovutettiin Puolan valtaistuimelta syrjäytetylle Stanisław Leszczyńskille. Kaarle VI:n kuolemasta seuranneen Itävallan perimyssodan jälkeen Frans Stefan valittiin keisariksi nimellä Frans I. Maria Teresia jäi viimeiseksi aidoksi Habsburgiksi, ja hänen jälkeensä suku jatkui Frans I:stä polveutuneena Habsburg-Lothringenin sukuna. Suku hallitsi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa vuoteen 1806, Toscanan suurherttuakuntaa vuoteen 1860 ja Itävalta-Unkarin keisarikuntaa vuoteen 1918.

title: Luettelo Englannin hallitsijoista

text: Monarkialla ei ollut enää perillistä, kun Kaarle I teloitettiin vuonna 1649. Monarkia palautettiin Englantiin vuonna 1660, kun Kaarle II:stä tuli maan kuningas. Vuodesta 1653 maata hallitsi lordiprotektori.

title: Kaarle I (Monaco)

text: Kolmenkymmenen genovalaisvuoden jälkeen Kaarle otti uudelleen haltuunsa Monacon kalliolla olevan linnoituksen 12. syyskuuta 1331. Hän hallitsi sitä kuolemaansa asti genovalaisten rakentamasta linnoituksesta käsin.

title: Wittelsbach

text: Toinen Wittelsbachin suvusta tullut keisari oli Baijerin vaaliruhtinas Kaarle Albert, joka oli keisarina Itävallan perimyssodan aikana vuosina 1742–1745 nimellä Kaarle VII. Hänen poikansa Maksimilian III Joosefin kuoltua vuonna 1777 Wittelsbachien alkuperäinen baijerilainen haara sammui kokonaan. Vuonna 1724 tehdyn sopimuksen mukaisesti Baijerin kruunu siirtyi tällöin pfalzilaisen haaran päämiehelle, vaaliruhtinas Kaarle Teodorille, jolloin valtakunnat yhdistyivät uudelleen. Myös Kaarle Teodorin sukuhaara sammui hänen kuollessaan vuonna 1799, mutta kruunu siirtyi edelleen pfalzilaisen haaran nuoremman Zweibrücken-sukuhaaran päämiehelle Maksimilian IV Joosefille, joka kruunautti itsensä vuonna 1806 Baijerin kuninkaaksi nimellä Maksimilian I. Suku hallitsi sen jälkeen Baijeria (vuodesta 1871 tosin vain osana Saksan keisarikuntaa) aina vuoteen 1918, jolloin kuningas Ludvig III joutui luopumaan kruunusta vallankumouksen seurauksena.

title: Kaarle IV (Ranska)

text: Kaarle IV Kaunis, (n. ) oli viidestoista ja viimeinen niin sanottuun suoraan kapetingidynastiaan kuulunut Ranskan kuningas, joka hallitsi vuosina 1322–1328. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Kaarle I, hän oli ennen valtaan tuloaan Marchen kreivi.

title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Tunisin kalifi Muhammed I al-Mustansir oli ollut Sisilian kuninkaan vasalli, mutta oli luopunut uskollisuudestaan Manfredin hallinnon aikana. Kuitenkin liikkui huhuja hänen myötämielisyydestään kristinuskolle. Kaarlen käsityksen mukaan ristiretken saapuminen Mustansirin tueksi saattaisi johtaa tämän kääntymiseen kristinuskoon. Tämän seurauksena Ludvig IX Pyhä kohdisti kahdeksannen ristiretkensä Tunisiaan. Kaarle saapui sinne myöhemmin vain todetakseen 25. elokuuta 1270 veljensä kuolleen samana aamuna punatautiin. Kaarle otti välittömästi joukkojen komennon itselleen ja muutaman kahakan jälkeen Mustasir suostui rauhaan ja lupautui maksamaan veroja Kaarlelle. Sairaus jatkoi tuhojen tekemistä armeijan parissa ja myrskyt koettelivat jäljelle jääneitä kotimatkalla Sisiliaan.

title: Adam de la Halle

text: Adam de la Halle (1237 Arras, Ranska – 1288 Napoli) oli ranskalainen truveeri. Hänen elämänvaiheensa tunnetaan huonosti, mutta hänen tiedetään siirtyneen Italiaan Kaarle I Anjoulaisen palvelukseen, sillä hän kertoo siitä teoksessaan "Roi de Sicile". Adam toimi Napolissa hovirunoilijana.

title: Kaarle I (Württemberg)

text: Kaarle I oli kuningas Vilhelm I:n ainoa poika ja osallistui Württembergin hallintoon täysi-ikäiseksi tulostaan lähtien. Kaarle tuli kuninkaaksi isänsä kuoltua 25. kesäkuuta 1864. Hän liittoutui vuoden 1866 sodassa Itävallan kanssa Preussia vastaan. Tappion jälkeen Württemberg joutui solmimaan Preussin kanssa sotaliiton ja liittymään vuonna 1867 Saksan tulliliittoon. Vuodesta 1871 se kuului osana Saksan keisarikuntaan. Kaarlen hallitsijakautena Württembergin sisäiset asiat olivat pitkäaikaisten pääministerien Karl von Varnbülerin ja Hermann von Mittnachtin käsissä, kun taas kuningas oleskeli myöhempinä vuosinaan paljon ulkomailla. Varnbülerin hallitus laajensi vuonna 1868 äänioikeutta.

title: Kaarle Suuri

text: Ilman Bysantin hyväksyntää kruunaus Rooman keisariksi oli laiton, oikeastaan vallankumouksellinen teko. Kaarle Suuren on kerrottu hakeneen Bysantin hyväksyntää pyrkimällä avioitumaan Irenen kanssa, jolloin frankkien alueet olisivat yhdistyneet Bysanttiin ja Kaarle noussut sen keisariksi. Jos tällaisia suunnitelmia oli, ne kariutuivat viimeistään Irenen viraltapanoon 802. Se tarkoitti, että Kaarle hallitsi keisarina ainoastaan Rooman herttuakuntaa ja entistä eksarkaattia. Muilla alueilla hän oli ainoastaan frankkien ja langobardien kuningas. Kruunauksen tarkoituksena ei ollut keisariuden jakaminen läntiseen ja itäiseen, vaan se johti siihen välillisesti. Vaikka Bysantin Mikael I tunnusti heikosti menneen sodan jälkeen Kaarlen keisariuden vuonna 812, kyse oli vain keisariudesta, ei Rooman keisariudesta. Bysantti katsoi edelleen olevansa Rooman keisariuden ainoa perillinen.[5]

title: Kaarle X (Ranska)

text: Kaarle asui edelleen Edinburghissa kun Ranskan monarkia palautettiin 1814 ja valtaistuimelle nousi hänen veljensä Ludvig XVIII:nä. Veljesten välit eivät olleet erityisen läheiset, sillä Kaarle piti Ludvig XVIII:tä petollisena ja uskonnottomana. Ludvig XVIII:n hallitsijakaudella Kaarle johti äärirojalistista opposiota, joka pääsi valtaan Kaarlen pojan, Berryn herttuan murhan jälkeen. Kaarle ei koskaan henkisesti toipunut tästä murhasta. Kaarlesta tuli kuningas 67-vuotiaana 1824, veljensä kuoleman jälkeen. Hänen kruunajaisissaan esitettiin viimeistä kertaa ikivanha Reimsin arkkipiispan suorittama seremonia, jota kumpikaan muista 1800-luvun kuninkaista ei käyttänyt (Kaarlen ohella 1800-luvun Ranskan monarkeista vain Napoleon I kruunattiin).

title: Kaarle III (Napoli)

text: Kaarle sai nuorena opiskella Unkarin Budassa kaukaisen sukulaisensa Ludvig I Suuren hovissa. Ludvigin kuoltua hänen tyttärensä Maria kruunattiin hallitsijaksi, mutta Kaarlellakin oli tukijoita, ja hän vaati kruunua itselleen. Kaarle hyökkäsi Dalmatiaan ja vaati kuningattaren ja leskikuningattaren tunnustamaan kuninkuutensa vuoden 1385 lopussa. Tästä kuitenkin seurasi sisällissota, ja Kaarle surmattiin vain 39 päivää kruunajaistensa jälkeen.

title: Kaarle I (Englanti)

text: Parlamentti ei suostunut rahoittamaan Kaarlen sotia Espanjaa ja Ranskaa vastaan, mistä syystä Kaarle otti rahoituksen muun muassa pakkolainoina parlamentin päätösvallan ohi. Parlamentti oli huolissaan saavutetusta asemastaan, jonka mukaan kuningas ei saanut säätää uusia veroja ilman parlamentin lupaa, ja julkaisi Petition of Rights -valituskirjelmän, jossa vedottiin osin jo Magna Cartasta periytyviin kansalaisoikeuksiin. Kaarle hallitsi tämän jälkeen 11 vuotta ilman parlamenttia, mutta kun Kaarlen toimien seurauksena Skotlanti miehitti Englannin pohjoisosat vaatien suuria lunnaita tai sotakorvauksia, oli parlamentti jälleen kutsuttava kokoon rahoituksen saamiseksi.

title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarlen isoveli Henrik Fredrik, Walesin prinssi ei kohdellut pikkuveljeään hyvin, mutta Kaarle ihaili Henrikiä. Vuonna 1603 Kaarlesta tuli Albanyn herttua Skotlannissa, ja vuonna 1605 hän sai Yorkin herttuan arvon Englannissa, kuten toiseksi vanhimman pojan oli tapana. Kun Henrik vuonna 1612 kuoli lavantautiin, Kaarlesta tuli kruununperillinen ja sen jälkeen Walesin prinssi ja Chesterin jaarli marraskuussa 1616.

title: Kaarle I (Englanti)

text: Kaarle päätti selvitä ilman parlamentin rahoitusta ja teki välittömästi rauhan Ranskan ja Espanjan kanssa. Seuraavat yksitoista vuotta (1629–1640), jonka aikana Kaarle hallitsi ilman parlamenttia, tunnetaan ”Yhdentoista vuoden tyranniana” tai ”Personaalihallinnon aikana” (). Ilman parlamenttia tapahtunut hallinto oli sinänsä lainmukainen, mutta kaikesta huolimatta poikkeuksellinen kuninkaallinen toimi. Aiempina aikoina sitä olisi vielä pidetty oikeutettuna, mutta 1600-luvun puolivälissä se oli monien mielestä absolutismia.

title: Frankkien valtakunta

text: Pipin työnsi arabit lopullisesti Pyreneiden taakse vuonna 759. Sen jälkeen hän joutui kukistamaan kapinat Akvitaniassa ja Baijerissa. Pipin kuoli vuonna 768. Valtakunta jaettiin hänen poikiensa Kaarlomanin ja Kaarlen kesken, mutta Kaarloman kuoli jo vuonna 771, jonka jälkeen Kaarle hallitsi yksin frankkeja. Kaarle sai lisänimen Suuri, ja hänen aikanaan frankkien valtakunnan mahti oli huipussaan.

title: Kaarle Robert

text: Kaarle Robert kuoli 16. heinäkuuta 1342, ja hänen vanhin poikansa Ludvig kruunattiin kuninkaaksi viisi päivää myöhemmin. Hän ei tarvinnut kuin yhden kruunauksen, sillä hänen isänsä oli jättänyt perinnöksi vakiintuneen aseman. Ludvig I Suuri hallitsi Unkaria 40 vuotta, ja vuonna 1370 hän peri myös Puolan kruunun aiemman sopimuksen mukaisesti.Kartta Unkarin maaherrojen hallitsemista linnoista.

title: Kaarle I (Englanti)

text: Englannin sisällissota ei vielä alkanut, mutta molemmat osapuolet ryhtyivät aseistautumaan. Hedelmättömien neuvottelujen jälkeen Kaarle kohotti kuninkaallisen lipun (vanhanaikainen keskiaikainen tapa) Nottinghamissa 22. elokuuta 1642. Sen jälkeen hän asettui hoveineen Oxfordiin, josta käsin hän hallitsi suunnilleen pohjoista ja läntistä Englantia, parlamentin hallussa oli Lontoo ja etelä sekä itä. Kaarle keräsi armeijan käyttäen ikivanhaa värväysmenetelmää (), jossa aateliset keräsivät alueiltaan kaikki 15–60-vuotiaat sotilaspalvelukseen soveltuvat miehet [4]. Sisällissota alkoi tuloksettomalla Edgehillin taistelulla 25. lokakuuta ja jatkui ratkaisemattomana läpi vuosien 1643 ja 1644, kunnes Nasebyn taistelu 14. kesäkuuta 1645 käänsi sodan parlamentin eduksi. Sitä seurasi monta rojalistien häviötä ja sitten Oxfordin piiritys, josta Kaarle pääsi pakenemaan huhtikuussa 1646. Kaarle joutui skottilaisen presbyteeriarmeijan käsiin Newarkissa ja vietiin läheiseen Southwelliin, kunnes hänen ”isäntänsä” päättäisivät mitä tehdä hänelle. Presbyteerit saivat aikaan sopimuksen parlamentin kanssa ja luovuttivat Kaarlen sille vuonna 1647. Hän oli vangittuna Holdenby Housessa Northamptonshiressä, kunnes New Model Armyn kornetti George Joyce riisti hänet väkipakolla Newmarketiin. Sillä aikaa New Model Armyn ja parlamentin välille oli syntynyt epäluuloa, ja Kaarle käytti mielellään tilannetta hyödykseen.

title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text: Kaarle I oli Ranskan kuninkaan Ludvig VIII Leijonan postuumi lapsi. Hänen äitinsä oli Kastilian Blanka. Kaarle syntyi melko pian isänsä kuoleman jälkeen. Testamentissaan isä oli määrännyt, että jos syntyvä lapsi olisi poika, tälle kuuluisivat perintöapanaaseina Anjoun ja Mainen kreivikunnat. Nämä kreivikunnat Kaarle sai haltuunsa vuonna 1247 ensimmäisen avioliittonsa kunniaksi. Näin kuningas Ludvig Pyhä halusi kunnioittaa isänsä muistoa ja tahtoa. Samalla Kaarle tuli perustaneeksi toisen Anjoun kreivien dynastian, jota kutsutaan Anjoun Kapetinkien dynastiaksi.

title: Kaarle I (Romania)

text: Kaarle I (Karl Eitel Friedrich Zephyrinus Ludwig von Hohenzollern-Sigmaringen) (20. huhtikuuta 1839 – 10. lokakuuta 1914) oli Romanian ruhtinas vuodesta 1866 ja kuningas vuodesta 1881. Hän oli Romanian ensimmäinen Hohenzollern-Sigmaringen-suvun valtionpäänmies. Suku hallitsi Romaniaa vuoden 1947 tasavallaksi julistamiseen asti. Kaarle I:n isä oli saksalaisen Hohenzollern-Sigmaringenin ruhtinaskunnan viimeinen ruhtinas Kaarle Anton.

title: Kaarle I (Anjou ja Sisilia)

text:
Keväällä 1282 Sisiliassa tapahtunutta ranskalaisten sotilaiden joukkomurhaa nimitetään "sisilialaiseksi vesperiksi". Kaarle I oli Sisilian väestön keskuudessa epäsuosittu. Erään iltamessun ("vesper") päättyessä Palermossa kirkkoväki näki yhden ranskalaissotilaan ahdistelevan sisilialaista naista. Väkijoukko raivostui. Kuuden viikon mellakoiden aikana tuhansia ranskalaisia murhattiin ja Kaarlen oli erottava valtaistuimeltaan.
Kapinan jälkeen Aragonian kuningas Pedro III, Manfred Hohenstaufen vävy, julistautui Sisilian kuninkaaksi. Hänellä oli kuitenkin hallinnassaan vain Sisilian saari, kun taas mantereen alueet jäivät Napoliin vetäytyneen Kaarlen hallintaan. Asioiden helpottamiseksi Kaarlea on tämän jälkeen kutsuttu Napolin kuninkaaksi, vaikka hän virallisesti oli edelleenkin Sisilian kuningas.

title: Kaarle I (Itävalta)

text: Arkkiherttua Kaarle vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Wienissä. Keisari ylensi hänet luutnantiksi vuonna 1903. Sen jälkeen hän palveli Itävallan armeijassa Galitsiassa ja Böömissä. Vuosina 1906–1908 hän toimi upseerina Prahassa, silloisen Böömin pääkaupungissa. Samaan aikaan hän opiskeli Prahan Kaarlen yliopistossa. Hänen oppiaineitaan olivat oikeustiede ja valtiotiede. Opiskelunsa jälkeen Kaarle jatkoi armeijan palveluksessa, lähinnä Böömissä.

title: Kaarle Felix

text: Kaarle Felix oli kuningas Viktor Amadeus III:n yhdestoista lapsi ja kolmas samasta velisarjasta, joka kohosi maansa hallitsijaksi. Häntä edelsivät hänen vanhemmat veljensä Kaarle Emanuel IV ja Viktor Emanuel I. Kaarle Felix toimi vuosina 1799–1806 ja 1817–1821 Sardinian saaren käskynhaltijana. Hänestä tuli hallitsija maaliskuussa 1821, kun Viktor Emanuel I luopui kruunusta keskellä perustuslakia vaatineiden libeeralien johtamaa vallankumousyritystä. Itävaltalaisten joukkojen väliintulo kukisti vallankumouksen, ja Kaarle Felix saattoi hallita itsevaltaisena hallitsijana kuolemaansa asti. Savoijin kuningassuvun päähaara sammui mieslinjalta hänen kuollessaan vuonna 1831, jolloin hallitsijaksi tuli toista sukuhaaraa edustanut Kaarle Albert.

title: Kaarle II (Englanti)

text: Pelätessään Exclusion Billin tulevan hyväksytyksi Kaarle hajotti parlamentin joulukuussa 1679. Tämän jälkeen Kaarlen valtakaudella kutsuttiin koolle vielä kaksi parlamenttia (toinen vuonna 1680 ja toinen 1681), mutta molemmat hajotettiin niiden yrittäessä hyväksyä Exclusion Billin. 1680-luvun aikana lakialoitteen yleinen kannatus alkoi hiipua ja Kaarle nautti kansansuosiosta, monet hänen alaisistaan pitivät parlamenttia liian itsevarmana. Loput valtakaudestaan Kaarle hallitsikin käytännössä itsevaltiaana.

title: Kaarle Suuri

text: Autuas Kaarle Suuri (, , ) oli frankkien kuningas 768–814 ja langobardien kuningas vuodesta 774 lähtien. Vuosina 768–771 hän hallitsi yhdessä veljensä Kaarlomanin kanssa, ja tämän kuoleman jälkeen vuodesta 771 hän oli frankkien ainoa kuningas. Paavi kruunasi hänet Rooman keisariksi vuonna 800. Kaarle Suuri oli länsimaisen keisarivallan uudistaja. Nykyään sekä Saksa että Ranska pitävät häntä valtioidensa perustajana. Kaarle Suuri julistettiin pyhimykseksi vuonna 1166.


query: Kuka näytteli Eric Camdenia Seitsemäs taivas -sarjassa?

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Pastori Eric Camden (Stephen Collins) varttui New York Cityssä vanhempiensa, eversti John Camdenin ja Ruth Lynchin luona. Pohjautuen jaksoon "Halloween" (1. tuotantokauden 6. jakso), Eric vaikuttaisi olevan syntynyt vuonna 1954 (täten hän olisi ollut 42-vuotias tuolloin). Jakson "One Hundred" (5. tuotantokauden 12. jakso) mukaan hänen syntymäpäivänsä on tammikuussa. Eric kävi collegea viisi vuotta, ja valmistautui Kolbel Seminarysta. Pian tämän jälkeen hän meni naimisiin ja perusti perheen Annien kanssa. Ericillä on yksi sisko, Julie Camden-Hastings.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Mary ei mennyt collegeen, vaan päätti mennä töihin. Hän ei kuitenkaan saanut pidettyä yhtään työpaikkaa, vaan tuli kerta toisensa jälkeen erotetuksi. Työskennellessään pizzeriassa, hän tutustui Frankieen ja Johnnyyn, jotka polttivat ruohoa ja käyttivät alkoholia. Eric ja Annie saivat tietää, että Mary oli jäänyt kiinni alkoholin juomisesta ollessaan serkkunsa, Erican, lapsenvahtina. Mary oli myös saanut varoituksen poliisilta, ja hän oli veloissa luottokortti- ja vakuutusyhtiöille sekä perheelleen. Eric ja Annie päättivät, että koska he eivät pystyneet antamaan Marylle riittävästi aikaansa, Maryn on parasta muuttaa Ericin vanhempien luo New Yorkiin. New Yorkissa Mary työskenteli kodittomien suojassa, ja kävi collegea. Hän suunnitteli palaavansa kotiin kesäksi, ja alkoi taas seurustella Robbien kanssa.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Anne Mae "Annie" Camden (Catherine Hicks) on Charles ja Jenny Jacksonin tytär. Hänellä on yksi siskopuoli, Lily. Annie tapasi Ericin, ja meni tämän kanssa naimisiin heti collegen jälkeen. Collegessa ollessaan Annie opiskeli kaikkea taiteista liikealaan ja talouteen. Annien äiti, Jenny, kuoli syöpään ensimmäisen tuotantokauden alkupuolella. Annielle äidin kuolema ja sittemmin hänen isänsä löytämä uusi elämänkumppani, Ginger, oli kova paikka. Lopulta Annie hyväksyi isänsä ja Gingerin liiton, ja heidän avioitumisensa. Charles sairastui myöhemmin Alzheimeriin, ja lopulta kuoli luonnollisista syistä.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Lucy Camden-Kinkirk (Beverley Mitchell) on Camdenien kolmas lapsi, toinen tytär. Ensimmäisillä tuotantokausilla Lucy oli tunnettu lukuisista poikaystävistään. Lucyn ensimmäinen poikaystävä oli Jimmy Moon.

title: Alona Tal

text: Alona Tal aloitti uransa esiintyen lasten musiikkivideolla esittäen demoni Mashefulaa. Ensimmäistä päärooliaan hän esitti israelilaisessa elokuvassa "Lihiyot Kochav" () vuonna 2003. Sen jälkeen hänelle tarjottiin kahta televisioroolia, saippuasarjassa "Tzimerim" ja komediasarjassa "HaPijamot". Viimeksi mainitussa hän näytteli pääroolia kolmen vuoden ajan. Vuosina 2004–2005 Tal vieraili myös yhdysvaltalaisessa draamasarjassa "Veronica Mars" kymmenen jakson ajan. Näiden roolien jälkeen hän esiintyi muiden muassa sarjoissa "C.S.I.", "Todistettavasti syyllinen" ja "Seitsemäs taivas".

title: Leighton Meester

text: Meester alkoi Los Angelesiin muuton jälkeen saada yhä enemmän rooleja paitsi televisiosta, myös elokuvista. Ensimmäisen suuren roolinsa hän teki elokuvassa Hirttäjän kirous vuonna 2001. Tämän lisäksi hän näytteli sivurooleja muun muassa sarjoissa Teinitytön kasvatusopas, Seitsemäs taivas, Veronica Mars ja 24. Vuonna 2005 Meester kiinnitettiin vakituiseen rooliin lyhytikäiseksi jääneessä televisiosarjassa Surface. Hän näytteli myös Housen kahdessa jaksossa tohtori Houseen ihastunutta nuorta tyttöä. Meester näytteli pääosaa vuonna 2007 ilmestyneessä kauhuelokuvassa Drive-Thru.

title: Stephen Collins

text: Stephen Weaver Collins (s. 1. lokakuuta 1947) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti yli vuosikymmenen ajan pääosaa pastori Eric Camdenina televisiosarjassa "Seitsemäs taivas" (1996–2007). Sen lisäksi hänet tunnetaan muun muassa elokuvasta "" (1979) ja Broadway-ansioistaan.

title: David Gallagher

text: David Lee Gallagher (s. 9. helmikuuta 1985 Queens, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Simon Camdenin roolista televisiosarjassa "Seitsemäs taivas".

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Sarja kertoo yhdeksänhenkisestä Camdenin perheestä. Protestanttisen kirkon pastori perheineen asuu kuvitteellisessa kaupungissa, Glen Oakissa, Kaliforniassa. Päähenkilöt ovat pastori Eric Camden (Stephen Collins), hänen vaimonsa Annie (Catherine Hicks), ja heidän seitsemän lastaan (jotka ovat kaikki nimetty Raamatun henkilöiden mukaan): Matt (Barry Watson), Mary (Jessica Biel), Lucy (Beverley Mitchell), Simon (David Gallagher), Ruthie (Mackenzie Rosman) ja kaksoset, David (Lorenzo Brino) ja Sam (Nikolas Brino). Alun perin lapsia oli viisi, kunnes kaksoset, David ja Sam syntyivät 3. tuotantokauden 14. jaksossa.

title: Eric Close

text: Hänen isänsä on ortopedi ja Eric on vanhin kolmesta veljeksestä. Hänen perheensä muutti ensin Indianaan, sitten Michiganiin ja lopulta Ericin ollessa 7-vuotias San Diegoon Kaliforniaan. Hän valmistui Etelä-Kalifornian yliopistosta (University of Southern California) vuonna 1989. Hän meni naimisiin vuonna 1995 ja hänellä on avioliitosta kaksi tytärtä, Katie ja Ella. Hän oli kiinnostunut näyttelemisestä jo nuorena, mutta päätti alkaa näyttelijäksi vasta collegen jälkeen. Hän ehti luoda uraa teatterissa, elokuvissa sekä vierailla useissa televisiosarjoissa, ennen kuin sai pääosat sarjoissa "Dark Skies" (1996), "Seitsemän rohkeaa miestä" (1998) sekä "Hyvin salainen agentti" (1999). Hän näytteli FBI-agentti Martin Fitzgeraldia CBS-kanavan televisiosarjassa "Ilman johtolankaa", jota tehtiin vuosina 2002-2009. Eric Close näytteli vuonna 2002 myös Takenissa.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Seitsemäs taivas (7th Heaven) on vuonna 1996 alkanut Brenda Hamptonin tuottama perhedraama. Sarjaa esitettiin kaikkiaan yhdentoista tuotantokauden ajan, kymmenen ensimmäistä kautta kanavalla The WB ja viimeinen kausi kanavalla The CW. Sarjan päätösjakso nähtiin The CW:llä toukokuussa 2007. Seitsemäs taivas oli The WB:n ja The CW:n pisimpään pyörinyt sarja, kunnes Supernaturalille tilattiin 12. tuotantokausi keväällä 2016.[1]

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Mary Camden-Rivera (Jessica Biel) on Camdenin perheen vanhin tytär (vaikkakin Jessica Biel on oikeasti vuoden nuorempi kuin Beverley Mitchell joka näyttelee hänen pikkusiskoaan, Lucya). 14-vuotiaana Mary pelasi koripalloa haaveenaan päästä pelaamaan WNBA:an jonain päivänä, kunnes onnettomuus muutti kaiken. Mary jäi auton tönäisemäksi, ja satutti jalkansa. Häneltä kului kuukausia kuntoutumiseen, mutta hän toipui kuitenkin täysin. Marylla oli paljon poikaystäviä. Hän alkoi tapailla Wilson Westiä, miestä, jolla oli lapsi aiemmasta suhteesta. Viimeisenä kouluvuotenaan Maryn arvosanat laskivat, kuten muillakin koripallojoukkueessa. Heidän valmentajansa päätti lopettaa urheilutreenit, kunnes arvosanat nousisivat. Nuoret pelaajat nousivat kapinaan, ja päättivät yhdessä sotkea koulun liikuntasalin. He jäivät kiinni tuhotyöstä, ja joutuivat pidätetyksi. Koska Mary oli ensikertalainen, hän pystyi sovittamaan rikoksensa osallistumalla yhdyskuntapalveluun. Yhdyskuntapalvelussa hän tapasi Robbie Palmerin, josta tuli hänen toinen vakava suhteensa erottuaan Wilsonista pari vuotta aiemmin. Mary kuitenkin jätti Robbien, koska Robbie vei Maryn motelliin aikeenaan harrastaa seksiä tämän kanssa.

title: Seitsemäs taivas

text: Seitsemäs taivas voi tarkoittaa seuraavia:

title: Kay Panabaker

text: Panabaker näytteli "C.S.I."-sarjassa Catherine Willowsin tytärtä. Sitä ennen hän teki vierailevia lapsirooleja sarjoissa kuten "Teho-osasto" ja "Seitsemäs taivas". Hänellä oli myös merkittävät roolit elokuvissa "Fame" (2009) ja "Cyberbully" (2011).

title: Mackenzie Rosman

text: Mackenzie Rosman (s. 28. joulukuuta 1989 Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä joka muistetaan "Ruthie Camden" roolista draamasarjassa "Seitsemäs taivas". Hän esiintyi sarjassa vuosina 1996–2007.

title: Haylie Duff

text: Vuonna 2004 Duff näytteli televisiosarjassa "That's So Raven" tyttöä nimeltä Katina Jones. Hän näytteli kuuluisaa teinityttö Summeria vuoden 2004 elokuvassa "Dynamiitti Napoleon". Sen jälkeen hän jatkoi taas vierailuilla tv-sarjoissa kuten "American Dreams" ja "Joanin salaisuus", jossa jälleen myös Hilary esiintyi. Hän teki ääniroolin lastenanimaatiossa "In Search Of Santa" yhdessä Hilaryn kanssa. Vuonna 2005 Haylie Duff sai Sandy Jamesonin roolin televisiosarjassa "Seitsemäs taivas".

title: Beverly Garland

text: Garland tuli tunnetuksi sekä televisiosta että elokuvista. Hän esiintyi muun muassa sarjoissa "Teräsmieheni" vuosina 1969–1972 ja "Remington Steele - huijari vai herrasmies" vuosina 1982–1983. Hän myös vieraili useissa sarjoissa, joiden joukkoon lukeutuivat "Seitsemäs taivas", "Teräsmieheni" ja "Frendit".

title: Jessica Biel

text: Jessica Claire Biel Timberlake (s. 3. maaliskuuta 1982 Ely, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Mary Camdenin roolistaan televisiosarjassa "Seitsemäs taivas" sekä rooleistaan elokuvissa "Silmänkääntäjä", "Texasin moottorisahamurhat", "The A-Team" ja "Ystävänpäivä".

title: Katie Stuart (yhdysvaltalainen näyttelijä)

text: Kathryn Elizabeth ”Katie” Stuart (s. 22. elokuuta 1984 Sonora, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esiintyi vuosina 2003–2004 televisiosarjassa "General Hospital". Sarjan kuvauksissa hän kuitenkin oli vain vuonna 2003. Hän on myös näytellyt sarjassa "Titaanit" vuosina 2000–2001 ja yhdessä jaksossa sarjassa "Seitsemäs taivas" vuonna 2000. Hän on ollut näyttelijänä aktiivisena vuodesta 1998 lähtien.

title: Katie Cassidy

text: Cassidy esiintyi uransa alussa vierailevissa rooleissa eri tv-sarjoissa, kuten "The Division", "Listen Up!" ja "Seitsemäs taivas". Hän tuli tunnetummaksi kauhuelokuvan "Kun tuntematon soittaa" pääroolin myötä. Cassidy jatkoi uraansa kauhuelokuvissa ja on sen myötä saanut nykyaikaisen ”scream queenin” tittelin. Hän näytteli erityisesti vanhojen kauhuklassikoiden uusintaversioissa, kuten "Black Christmas" ja "Painajainen Elm Streetillä". Jälkimmäisen roolista hän oli Teen Choice -ehdokkaana.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Kolme Camdenin lapsista (Matt, Mary ja Simon) muuttivat pois kotoa esityksen aikana. Simon meni yliopistoon, Mary muutti asumaan isovanhempiensa luo, ja Matt naimisiin, ja harjoitti lääkärinammattiaan kaukana perheestä. Vaikka nämä kolme olivat poissa Camdenin talosta eri vaiheissa show’ta, talo oli silti aina täynnä. Kun Lucy meni naimisiin, hän ja hänen miehensä, Kevin, muuttivat autotallin yläpuolelle rakennettuun asuntoon, ja alkoivat perustaa omaa perhettään. Ruthie oli lyhyen jakson poissa viimeisellä kaudella mennäkseen Skotlantiin. Camdenit tarjosivat kodistaan suojaa monille vieraille.

title: Josh Ryan Evans

text: Evans näytteli ensimmäisen kerran "Family Matters" -televisiosarjassa, jonka kahdessa jaksossa hän esitti Stevil-nukkea 1996–1997. Seuraavan kerran hän pääsi kameroiden eteen "Ally McBealissa", jossa hän esitti lapsinero Oren Koolieta jaksoissa ”The Playing Field” ja ”Story of Love” (1996). Hän oli sijaisnäyttelijänä vuoden 1999 elokuvassa "Vaippahousut vauhdissa", jossa hänen päänsä korvattiin digitaalisesti. Vuonna 1999 hän näytteli myös Adamia "Seitsemäs taivas" -sarjan jaksossa ”Come Drive With Me” ja esitti sirkusesiintyjä General Tom Thumbia minisarjassa "P. T. Barnum". 9. kesäkuuta 1999 hän aloitti tunnetuimmassa ja pitkäaikaisimmassa roolissaan elävänä Timmy-nukkena "Passionsissa". Toinen merkittävä rooli oli nuorena Grinchinä Ron Howardin elokuvassa "The Grinch" (2000).

title: Catherine Hicks

text: Hicks muistetaan parhaiten Annie Camdenin roolista televisiosarjassa "Seitsemäs taivas" (1996–2007). Hän on lisäksi esiintynyt muun muassa elokuvissa "" (1986) ja "Child’s Play" (1988) sekä Broadwaylla.

title: Ashlee Simpson

text: Ashley Nicolle Simpson (s. 3. lokakuuta 1984 Waco, Texas) on yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä. Hän näytteli televisiosarjassa "Seitsemäs taivas" vuosina 2002–2004. Simpsonin ensimmäinen elokuvarooli oli sivuosa komediaelokuvassa "The Hot Chick", joka ilmestyi vuonna 2002. Vuonna 2005 hän esiintyi elokuvassa "Undiscovered". Hän myös lauloi elokuvan ääniraidalla.

title: George Stults

text: Stults näytteli Kevin Kinkirkia "Seitsemäs taivas" -nimisessä TV-sarjassa. Hänen veljensä Geoff Stults näytteli samaisessa sarjassa Kevinin veljeä, Ben Kinkirkia.

title: Haylie Duff

text: Haylie Katherine Duff (s. 19. helmikuuta 1985 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänen nuorempi sisarensa on Hilary Duff. Vuosina 2005–2007 Duff esitti Sandy Jamesonia sarjassa "Seitsemäs taivas".

title: Jessica Biel

text: Biel aloitti mallintyöt vuonna 1994, ja näyttelijänura urkeni kaksi vuotta myöhemmin, kun hän sai Mary Camdenin roolin televisiosarjassa "Seitsemäs taivas". Aaron Spellingin ja Brenda Hamptonin tuottamasta sarjasta tuli uuden WB-kanavan suosituin sarja. Biel näytteli ensimmäisen elokuvaroolinsa 15-vuotiaana Peter Fondan kanssa elokuvassa "Uleen kulta" (1997).

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Matthew Eric "Matt" Camden (Barry Watson) on Camdenin perheen vanhin lapsi, joka pitää huolta nuoremmista sisaruksistaan. Matt uhraisi kouluaikaansa auttaakseen niitä, jotka tarvitsevat apua, ja jos he haluavat pysyä nimettöminä, hän kunnioittaa heidän toiveitaan, eikä kerro edes vanhemmilleen.

title: Seitsemäs taivas (perhedraamasarja)

text: Eric ja Annie Camden ja heidän seitsemän lastaan: Matt, Mary, Lucy, Simon, Ruthie, Sam ja David.

title: Barry Watson

text: Michael Barrett ”Barry” Watson (s. 23. huhtikuuta 1974) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Matt Camdenin roolista televisiosarjassa "Seitsemäs taivas". Hän on esiintynyt tärkeissä rooleissa myös sarjoissa "What About Brian" ja "Samantha".


query: Onko musikaalisuus perinnöllinen ominaisuus?

title: Musikaalisuus

text: Perimän osuutta musikaalisuudessa on kuitenkin tutkittu, ja DNA-tutkimusmenetelmät tarjoavat mahdollisuuden selvittää periytyvien ominaisuuksien siirtymistä sukupolvelta toiselle musiikkia harrastavissa perheissä ja suvuissa. Musikaalisuuden monimuotoisuus viittaa siihen, että taustalla olisi useampia geenejä, eikä vain yhtä musikaalisuusgeeniä. Musikaalisuuden periytymistä ja ympäristön vaikutusta on pyritty selvittämään kaksostutkimuksilla, joissa yhdessä ja erikseen kasvatettujen identtisten ja epäidenttisten kaksosten musiikillista suoriutumista verrataan keskenään. Näissä tutkimuksissa esille tulleet korrelaatiot identtisten kaksosten tai perheenjäsenten kesken saattavat kuitenkin johtua sekä samanlaisesta musiikilliselle ympäristölle altistumisesta että yhteisistä geeneistä, eikä niiden keskinäistä osuutta nykytiedoin pystytä selvittämään.[8] Helsingin yliopiston ja Sibelius-Akatemian yhteisessä tutkimuksessa tutkittiin tiettyjen geenien osuutta musikaalisuuteen ja musiikillisen luovuuden perinnöllisyyteen. Tutkimuksessa perinnöllisyyden osuus musiikin säveltämiseen, sovittamiseen ja improvisointiin liittyviin musikaalisuuspisteisiin osoittautui huomattavaksi. Tämän katsottiin johtuvan AVPR1A-geenistä, joka on aiemmin yhdistetty sosiaaliseen kommunikaatioon, sitoutumiseen ja kiintymiseen.[9][10][11]

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Esimerkiksi älykkyyden eroista selittyy geeneillä lapsuudessa 45% ja aikuisuudessa 75%. Yli sadan kaksos- ja adoptiotutkimuksen yhteenvedon mukaan aggressiivisuudesta 44 % ja rikollisuudesta 75 % selittyy perimällä. Väkivaltaisilla ihmisillä on yleensä pienet aivojen etuotsalohkot, jotka hillitsevät impulsseja ja vastaavat päätöksenteosta.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Useimpien psykologisten ominaisuuksien korrelaatio adoptiosisaruksilla on lähes nolla ("jaetulla ympäristöllä" ei näytä olevan vaikutusta). Sen sijaan geenien vaikutus on suuri: identtisten kaksosten korrelaatioita eri ominaisuuksiin olivat ulospäinsuuntautuneisuus 51 %, neuroottisuus 50 %, hyvänolon tunne 50 %, ja suvaitsevaisuus 53 %, vaarahakuisuus 50 %, autoritaarisuus 61 %, vieraantuminen 58 %. Jaettu ympäristö vaikutti ainoastaan maskuliinisuuteen ja feminiinisyyteen, joka ehkä onkin enemmän asenne kuin persoonallisuuspiirre. Adoptiosisarusten korrelaatio persoonallisuuksissa oli 4 %, adoptiovanhempaan 5 %.

title: Arthur Jensen

text: Jensen tunnetaan tutkimuksistaan, joiden mukaan älykkyysosamäärä on vahvasti perinnöllinen ominaisuus. Hänen näkemyksensä mukaan myös rotujen väliset älykkyyserot selittyvät pääosin geneettisillä tekijöillä. Jensen korosti yleisälykkyyden merkitystä yksilön toimintakyvyn keskeisenä määrittäjänä.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Osa ei-jaetusta ympäristösta on mittausvirhettä. Riemann ja Kandler (2010) eliminoivat mittausvirheen laskemalla eri persoonallisuusmittausten, kuten itsearviot ja vertaisarviot, latentit muuttujat. Tällöin ei-jaetun ympäristön osuus pieneni ja perimän osuus vastaavasti kasvoi.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Ominaisuuksien perinnöllisyys päätellään mm. siitä, miten identtiset kaksoset ovat samankaltaisempia kuin epäidenttiset.

title: Lyhytkasvuisuus

text: Lyhyeksi jääminen on yleensä perinnöllinen ominaisuus. Usein lyhytkasvuisuus on piilevä perinnöllinen ominaisuus, eivätkä monet ihmiset tiedä kantavansa tätä ominaisuutta. Usein lyhytkasvuisen lähisukulaiset voivat olla täysin normaalikasvuisia.

title: Musiikin vaikutukset

text: Mieltymys rytmiin ja melodiaan on ihmisellä lapsesta asti. On kuitenkin vielä epäselvää, kuinka paljon musiikillista kykyä voi lisätä harjoittelulla ja kuinka paljon musikaalisuus on aivojen synnynnäinen ominaisuus. On kuitenkin havaittu, että eri soitinten soittajien välillä on eroja: tutkimuksen mukaan esimerkiksi viulisteille kehittyisi muiden soitinten edustajia tarkempi sävelkorva.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Vanhempien tulot ennustavat voimakkaasti lasten SAT-pisteitä. Puolet tästä selittyy älykkyydellä.

title: Trisykliset masennuslääkkeet

text: Noin joka 20. aikuisella trisykliset masennuslääkkeet hajoavat tavallista hitaammin. Nämä potilaat eivät siedä tavanomaisia annoksia. Tämä perinnöllinen ominaisuus voidaan selvittää farmakogeneettisellä testillä.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Laajan brittikaksostutkimuksen perusteella koulu- ja kotiolot selittivät yhteensä 26 % koulumenestyksestä, perimä 62 %. Älykkyyden periytyvyys selitti tästä puolet. Lopun selittivät mm. persoonallisuuden, käytöshäiriöiden, terveyden, hyvinvoinnin ja oman pysyvyyskäsityksen periytyvyydet, jotka olivat 35–58 %.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Lapsuusiän konservatismi ja uskonnollisuus periytyvät suurelta osin sosiaalisesti (kasvatus)vanhemmilta ja muutenkin jaetulta ympäristöltä mutta biologisesti konservatismi vain jonkin verran ja uskonnollisuus ei juuri lainkaan. Toisaalta iän myötä perimän vaikutus kasvaa ja jaetun ympäristön vaikutus laskee kuten älykkyydenkin osalta.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Perinnöllinen ominaisuus tarkoittaa ominaisuutta, jonka vaihtelusta populaatiossa merkittävä osa selittyy perintötekijöillä.

title: Japanin bobtail

text: Rodulla on erityispiirteenä lyhyt töpöhäntä, joka on seurausta häntänikamien mutkaisuudesta eli sen häntä on yhtä häntämutkaa. Ominaisuus on perinnöllinen ja resessiivinen, eli jos Japanin bobtailit saavat yhteisiä jälkeläisiä, on niillä kaikilla perinnöllisesti töpöhäntä. Se ei siis ole hännänkasvussa tapahtunut vika tai mutaatio kuten Manx -kissalla, ja Japanin bobtail on täysin terve kissarotu.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Ruotsalaistutkimuksessa alkoholismi periytyi biologisilta vanhemmilta muttei kasvatusvanhemmilta. Identtiset kaksoset myös juovat ja humaltuvat samalla tavalla ja voivat mieltyä samoihin juomamerkkeihin. Epäidenttisillä kaksosilla erot ovat suuremmat. Periytyvyys on havaittu myös rotilla.

title: Ihmisen pituus

text: Ihmisen pituus on vahvasti perinnöllinen ominaisuus. Kaksostutkimusten mukaan noin 90 % pituudesta on geneettisesti määräytynyttä.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Journal of Personalityssä julkaistun kaksostutkimuksen perusteella perimä vaikuttaa persoonallisuuteen eniten. Suurin vaikutus oli itsekuriin, sitten sosiaalisiin ja oppimistaitoihin sekä tarkoituksen tunteeseen.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Yleensä ihmisten persoonallisuuseroista tutkimuksessa puolet selittyy geeneillä ja puolet ei-jaetulla ympäristöllä (kuten sattumat), noin 0 % (kaksosten) yhteisellä ympäristöllä. "Ei-jaetusta ympäristöstä" osa on mittausvirheitä. Kun persoonallisuusmittausten mittausvirheet eliminoitiin, geenien osuus olikin 81 % ja ei-jaetun ympäristön 19 %.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Monesti vasemmistolaiset eivät pidä käyttäytymisen selittämisestä biologialla, poikkeuksena homoseksuaalisuus, jonka vasemmistokin hyväksyy paljolti synnynnäiseksi. Moni pelkää, että biologiset selitykset johtavat epätasa-arvoiseen suhtautumiseen ja oikeuttaa vääryyksiä. Professori Steven Pinkerin mukaan usko tasa-arvoiseen kohteluun ei edellytä uskoa täyteen samanlaisuuteen.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Ihmisen onnellisuudesta 50 % riippuu geeneistä, 40 %:iin voi itse vaikuttaa ja vain 10 % riippuu ulkoisista olosuhteista kuten varallisuus, terveys, työllisyys, siviilisääty, ikä, sukupuoli, etninen tausta, lapsuustraumat, liikenneonnettomuudet, arvovaltaiset voitot, valtio, kulttuuri ja elämän tapahtumat.

title: Kondrodystrofia

text: Ruston kasvuhäiriö ilmenee matalina raajoina. Osalla koiraroduista kasvuhäiriö on jalostuksella saatu perinnöllinen ominaisuus. Tällaisia rotuja ovat esimerkiksi mäyräkoirat, englanninbulldoggi, ranskanbulldoggi, welsh corgi, mopsi, basset hound, lhasa apso, shih tzu, villakoira, jackrusselinterrieri, länsigöötanmaanpystykorva, kiinanpalatsikoira, beagle ja tiibetinspanieli.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Kaksostutkimus vuodelta 2001 totesi, että 26 asennetta 30:stä oli huomattavan periytyviä, joskin alle puoliksi, ehkä korreloivien persoonallisuuspiirteiden periytyvyyden kautta. Esimerkiksi (huomattavan periytyvät) urheilulliset kyvyt saattoivat luoda positiivisemman asenteen urheiluun. Asenteiksi laskettiin jopa asenteet kirjojen lukemiseen, maahanmuuttopolitiikkaan ja vuoristorata-ajeluihin.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Vanhempien tulot ja koulutus ennustavat voimakkaasti biologisten mutta heikosti tai ei lainkaan adoptiolasten tuloja ja koulutusta. Tämä havaittiin tutkimalla Holt-adoptiopalvelun lapsia, koska se sijoitti lapset satunnaisesti perheisiin.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Kasvatuksen, koulun, perheen sosioekonomisen aseman ja vastaavien vaikutus on siis lähellä nollaa, mutta ne voivat vaikuttaa muihin asioihin. "Ei-jaettu ympäristö" on mittausvirhettä, mutaatioita ja muita sattumuksia, ei kaksosille yhteisiä asioita.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Toisaalta biologisesti periytyvimmät asenteet kuten poliittiset mieltymykset vaikuttavat paljon enemmän, jopa asuinpaikan ja kumppanin valintaan, kuin heikommin periytyvät. Useimpiin asenteisiin silti ympäristö, etenkin ei-jaettu ("sattumat") vaikuttaa perimää enemmän.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Ruotsalaistutkimus vuodelta 2009 osoittaa myös, että asenteet siirtolaisuutta kohtaan periytyy voimakkaasti (60%). Geenien osuus on 53%, jaetun ympäristön 7% ja sattuman osuus 40%. Tutkimus myös paljastaa seuraavat muut periytyvyydet (geenit + jaettu ympäristö) poliittisissa näkemyksissä:

title: Perinnöllinen ominaisuus

text:
Viidestä suuresta persoonallisuuspiirteestä geenien ja ei-jaetun ympäristön osuudet olivat tällöin keskimäärin 81 % ja 19 %:
ekstroversio 86 %, 14 %; avoimuus kokemuksille 92 %, 8 %; sovinnollisuus 85 %, 15 %, tunnollisuus 81 %, 19 % ja neuroottisuus 59 %, 41 %. Jaetun ympäristön osuus oli mitätön.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Geenit selittävät miehillä puolet ja naisilla 40 % elinikäisistä tuloeroista. Tämä selvisi verrattaessa suomalaisten identtisten ja ei-identtisten kaksosten tuloeroja.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Twin Research -lehdessä julkaistun kaksostutkimuksen perusteella sosiaaliset asenteet periytyvät sekä sosiaalisesti että geneettisesti, persoonallisuus lähinnä vain geneettisesti. Kumppanit valikoituvat paljolti asenteiden samankaltaisuuden mukaan muttei juuri lainkaan persoonallisuuden samankaltaisuuden mukaan ("assortative mating").

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Professori Pertti Tötön mukaan Yhdysvaltojen tuloeroista 3/4 on perheensisäisiä, sisarustenvälisiä tuloeroja ja vain 1/4 tuloeroista selittyy eri perheiden erisuuruisilla tuloilla. Vastaavasti myös ammatit ja koulutus vaihtelevat sisarusten välillä enemmän kuin perheestä toiseen.

title: Perinnöllinen ominaisuus

text: Professori Jaakko Kaprion mukaan 1970-luvulla Suomessa oli melkein mahdotonta sanoa ihmisten olevan geneettisesti erilaisia. Suomen Akatemiakin rahoitti vain tutkimuksia, joissa oletettiin ihmisen olevan tyhjä taulu, jota yhteiskunta voi muokata ja poistaa kaikki ihmisten erot. Nyt tiedetään, että melkein joka ilmiössä on mukana genetiikkaa ja biologiaa.


query: Milloin Sonera perustettiin?

title: Telia Finland

text: Yhtiön historia ulottuu vuoteen 1917 asti, jolloin perustettiin valtion Lennätinlaitos, Venäjän keisarikunnan hallinnoima Lennätinlaitos oli toiminut Suomessa jo vuodesta 1855. Vuonna 1927 lennätinlaitos yhdistettiin Postiin. Vuonna 1981 Posti- ja lennätinlaitoksen nimi muuttui Posti- ja telelaitokseksi. Vuonna 1990 tuolloinen Posti- ja telelaitos muutettiin valtion liikelaitokseksi, jonka taloudenpito siirrettiin ulos valtion tulo- ja menoarviosta.

title: Telia Finland

text: Alkoi saneeraus. Toimitusjohtajaksi noussut Antti Vasara aloitti rajut säästötoimet, joiden seurauksena satoja SmartTrustin tuotekehittelijöitä jouduttiin irtisanomaan. Samaan aikaan keväällä 2001, kun Soneran ja Vatasen välillä oli vakava patenttikiista, yhteistyö ja luottamus toimitusjohtaja myös Kaj-Erik Relanderin välillä alkoi rakoilla. Soneran johtoryhmään ja SmartTrustin hallitukseen nimettiin Niklas Sonkin, jonka vastuulle annettiin myös turvatekniikkaa kehittävä SmartTrust. Relander erosi yhtiön palveluksesta heinäkuussa 2001 henkilökohtaisiin syihin vedoten[22], kun samaan aikaan puuhattiin kovaa vauhtia pohjoismaista telefuusiokuviota. Sonera laajensi saneerauksia ja irtisanoi noin tuhat työntekijäänsä. Esille julkisuuteen nousi erityisesti hallituksen puheenjohtaja Tapio Hintikka, kun emoyhtiö Soneralle etsittiin uutta toimitusjohtajaa. SmartTrustille etsittiin kuumeisesti ostajaa [23]. Harri Vatanen oli keskittynyt 2001 SmartTrustista lähdön jälkeen My Origo -käyttöliittymäteknologiaan. Sonera myi enemmistöosuuden raskaasti tappiollisesta tytäryhtiöstään SmartTrustista kolmelle pääomasijoittajalle loppukesästä 2002. Pääomasijoittajat Carlyle Group, GE Equity ja Eqvitec Partners maksoivat vajaan 60 prosentin osuudestaan 35 miljoonaa euroa. SmartTrustissa työskenteli tuolloin 250 työntekijää, joista nelisenkymmentä Helsingissä.

title: Sonera-kirja

text: Käräjäoikeuden määräyksen mukaan syyttäjä ei saanut käyttää oikeuskäsittelyssä todistusaineistona kahta lähdesuojaa nauttivaa kirjettä. Avaintodisteina pidettyjen "Sonera-kirjeiden" epäillään antavan tietoa kirjan kirjoittajasta. Ne ovat painetun Sonera-kirjan kustantajan kirjeitä, joiden perusteella Siléniä alettiin epäillä kirjan internet-version kirjoittajaksi.

title: Sonera-kirja

text: Kustannusyhtiö Art House julkaisi teoksen vuonna 2003 "Miten hävisivät Soneran miljardit" -nimisenä kirjana, jonka kirjoittajaksi ilmoitettiin nimimerkki Pekka Peloton. Vuonna 2007 Helsingin kihlakunnansyyttäjä Harri Ilander nosti Relanderin pyynnöstä kirjan kirjoittajaksi epäiltyä, Sonerassa konsulttina toiminutta Timo-Pekka Silénia vastaan kunnianloukkaussyytteen.

title: Pekka Vennamo

text: Pekka Vennamo on kirjoittanut kirjan "Pekka, Posti ja Sonera", jossa hän kertoo saamistaan potkuista Soneran toimitusjohtajan tehtävistä.

title: Spotify

text: Maaliskuussa 2010 Sonera ilmoitti, että siitä tulee yksinoikeutettu Spotify Premium -palvelun jälleenmyyjä Suomessa. Sonera käynnisti kampanjan, jolla Spotify Premium -palvelun saa kolmeksi kuukaudeksi veloituksetta käyttöönsä sitoutumalla Soneran laajakaistaliittymään 24 kuukauden ajaksi. Keväällä 2009 Sonera oli yrittänyt vastaavaa omalla Sonera Music Playerilla matkapuhelinasiakkailleen.[23]

title: Sonera-kirja

text: Silén kiisti väitteen, mutta Helsingin kihlakunnansyyttäjä Harri Ilander nosti häntä vastaan syytteen törkeästä kunnianloukkauksesta. Oikeudenkäynti Siléniä vastaan Helsingin käräjäoikeudessa alkoi 17. huhtikuuta 2007. Oikeudenkäynti koski kirjan internetversiota, jossa painetusta poiketen väitettiin Relanderin syyllistyneen taloudellisiin väärinkäytöksiin. Sonera-kirjan internetversion mukaan "Relander siirsi tiettävästi yli 100 miljoonaa markkaa Soneran rahoja omille tileilleen ja yrityksilleen ulkomailla". Oikeudessa Relander vaati henkisestä kärsimyksestä 50 000 euron vahingonkorvausta.

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: Jukka Leinonen

text: Leinonen on toiminut muun muassa Soneralla Yritysverkot Oy/Sonera Solutions Oy:n toimitusjohtajana ja TeliaSoneralla yrityspalveluiden myynnin ja tuotehallinnan johtotehtävissä.

title: Sonera-kirja

text: Kirjassa esitetyistä väittämistä todeksi on osoittautunut teletunnistetietojen väärinkäyttö, josta on tuomittu hovioikeudessa useita Soneran entisiä työntekijöitä, mukaan lukien Kaj-Erik Relander. Teletunnistetietojen väärinkäytöksien oikeudenkäynnissä Relanderin puolustusasianajaja Jussi Savonen sanoi, että keskusrikospoliisin mukaan kirjan kirjoittaja on Soneran teknologiajohtamisyksikössä vuonna 2000 työskennellyt konsultti Timo-Pekka Silén.

title: Sonera-kirja

text: Syyttäjä väitti, että Silénillä olisi ollut kaunaa Soneraa ja etenkin Relanderia kohtaan, mikä olisi motivoinut hänet kirjoittamaan Sonera-kirjan. Silén kiisti myös tämän. Hänen puolustuksensa vetosi muun muassa suomen kielen tohtorilla teettämäänsä kielivertailuun, jossa todettiin Sonera-kirjan ja Silénin kirjoitusten muodon ja tyylin poikkeavan toisistaan. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi Siléniä vastaan nostetut syytteet 4. toukokuuta 2007.

title: Telia 5G Areena

text: Kauden 2010 aikana Finnairin ja stadion-yhtiön välinen nimisopimus vanhentui. Elokuussa 2010 stadionin nimi vaihdettiin TeliaSonera Finlandin yhteistyösopimuksen myötä Sonera Stadiumiksi (lehdistössä myös suomennetussa muodossa "Sonera-stadion"). Kyseinen sopimus oli voimassa vuoden 2013 loppuun. Soneran vaihtaessaan nimeään Teliaksi, Telia Finland nimesi stadionin Telia 5G Areenaksi.Telia 5G Areena on avoimen taka- sekä päätykatsomorakenteen takia todella altis tuulelle, mikä tekee viileämmällä säällä stadionin todella kylmäksi katsojille. Asian korjaamiseksi on suunniteltu lasiseiniä kaikkien katsomoiden taakse, jotta tuuli ei haittaisi niin paljon. Lasiseinät estäisivät myös mahdollisten konserttien häiriön naapurustossa.

title: Kaj-Erik Relander

text: Vuoteen 2011 Relander oli partnerina pääomasijoitusyhtiö Accel Partnersissa vuoteen 2009 asti. Sitä ennen hän toimi Telen ja Soneran johdossa ja ennen eroaan noin puoli vuotta Sonera Oyj:n toimitusjohtajana. Relanderin johdolla entisestä valtionyhtiö Telestä kehittyi kansainvälinen pörssiyhtiö Sonera. Relander oli siirtynyt vuonna 1994 Sitrasta silloisen Telecom Finlandin talousjohdon tehtäviin.

title: IT-kupla

text: Kannattava ja perinteikäs telealan yhtiö Sonera vietiin runsaassa vuodessa konkurssin partaalle ja miljardien eurojen velkoihin. Sonera oli yhtiön silloisen toimitusjohtajan, Kaj-Erik Relanderin, mukaan pääpeluri uusien sääntöjen luomisessa globaalille telealalle. Näyttöjä suurien puheiden tueksi ei juurikaan ollut. Soneralla ei ollut mullistavia uusia tuotteita, palveluja tai kumppanuuksia. Rahaa paloi pääasiassa markkinointiin, umts-lupiin ja kalliiseen konsultointiin, joiden avulla tulevaisuuden huimia tuotto-odotuksia rakennettiin.

title: Matkapuhelinnumerot Suomessa

text:
Suuntanumerot myöntää Viestintävirasto. Aiemmin myönnettiin 3-numeroisia suuntanumeroita, mutta nykyisin myönnettävät suuntanumerot ovat 4 tai 5 numeroa pitkiä. Teleyritykset voivat halutessaan luovuttaa numeroalueitaan toisten teleyritysten käyttöön. Tällaiset alueet on esitetty luettelossa kohdissa ”poikkeukset”.Alun perin 040 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, GSM-numeroiden numeroalue.Alun perin 041 oli Telivon, myöhemmin Telia Finlandin (ei Sonera) numeroalue.Alun perin 042 oli Telecom Finlandin, myöhemmältä nimeltään Soneran, numeroalue.Alun perin 043 oli Finnet-ryhmän numeroalue.Alun perin 044 oli Suomen Kolmegeen UMTS-numeroalue.0454:0455:0456:0457:0458:
Alun perin 046 oli Finnet-ryhmän Radiolinjan numeroalue.

title: Telia Finland

text: DI Harri Vatasen keksintöihin perustuva, Sonera SmartTrust, joka keskittyi erityisesti tietoturvapalveluihin. Pian SmartTrustin perustamisen jälkeen Sonera lohkoi kännykkäpalvelut tytäryhtiöihin ja yhtiöitti tietoturvapalveluja tarjoavan SmartTrust- ja kännykkäpalveluita tuottavan Zed-yksikön joulukuussa 1999.[17] SmartTrust ja mm. luottokorttiyhtiö Mastercard International aikovat kehittää yhdessä langattomia maksuratkaisuja matkapuhelimiin,[18] seurauksella, että Soneran pörssikurssi nousi rajusti. Kehittäminen oli kallista ja vuonna 1999 Zediin ja Smarttrustiin investoitiin liki 420 miljoonaa markkaa. Toisaalta Merrill Lynch julkisti alkuvuodesta 2000 optimistisen arvion Sonerasta: investointipankki arvioi, että Soneran tytäryhtiö Zedin ja SmartTrustin sekä osakkuusyhtiö Turkcellin arvo olisi yhteensä 190 miljardia markkaa.[19] Suomen valtio myikin osan Soneraan 12 miljardilla markalla samaan aikaan.

title: Plaza (internetportaali)

text: Portaali tunnettiin alun perin nimellä Sonera Plaza. Se perustettiin omaksi yhtiökseen vuonna 1999 silloisen iNet Keskuskadun pohjalta. Portaaliliiketoiminnan lisäksi Sonera Plazan tehtävänä oli Soneran Internet-liittymien myynti. 2000-luvun taitteessa Sonera Plaza fuusioitiin osaksi Soneraa. Samassa yhteydessä Sonera Plazan palvelutarjontaa supistettiin rajusti.

title: Sonera-kirja

text: Hakukoneyhtiö Googlelle on lähetetty pyyntö, että suomenkielisen Wikipedian sivu "Sonera-kirja" poistettaisiin Googlen hakutuloksista.

title: Telia Finland

text: Entiset pohjoismaisten valtioiden yhtiöt Telia ja Sonera ilmoittivat 26. maaliskuuta 2002 yhdistymisaikeistaan. Telian ilmoitettiin 9. joulukuuta 2002 saaneen tarvittavan määrän Soneran osakekannasta, ja 1. tammikuuta 2003 TeliaSonera oli fuusioitunut. Sonera Oyj:n osakekannan omistus siirtyi kokonaisuudessaan TeliaSonera AB:lle 21. maaliskuuta 2003, ja samalla Sonera Oyj:n nimi muuttui muotoon TeliaSonera Finland Oyj. Yhdistymisen tuloksena oli Pohjoismaiden ja Baltian suurin tietoliikennealan yhtiö.

title: Telia Finland

text: SmartTrust laajensi WAP-ratkaisujaan keväällä 2000 samaan aikaan kun Sonera osti ruotsalaisen Across Holding Ab:n koko osakekannan. Ensimmäinen SmartTrustin asiakas oli Leonia-pankki, jonka tarjoamat pankkipalvelut tulivat käyttöön marraskuussa 1999. Tehtiin Across Wireless –yrityskauppa ja SmartTrust työllisti kolmisensataa tuotekehitteijää[20] Kesällä 2000 Sonera osti ruotsalaisen iD2-technologies tietoturvayhtiön, ajatuksena saada tietotaitoa mm. älykorttiteknologiasta. Osakkeenomistajat eivät kuitenkaan luottaneet Soneraan ja yhtiön pörssikurssi kääntyi laskuun. Yhtiön silloinen toimitusjohtaja Kaj-Erik Relander vaihtoi SmartTrustin toimitusjohtajan syksyllä 2000, ja Harri Vatanen siirtyi vastaamaan Soneran "Enabling Technologies" –yksiköstä. SmartTrustin vt. toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön kakkosmies, ruotsalainen Björn Gustavsson.[21] Yritysjohdon saamat optiot olivat näyttävästi esillä julkisuudessa. Gustavsson teki itsemurhan tammikuussa 2001 ja SmartTrustin johtajaksi nousi toimitusjohtajan sijainen Antti Vasara. Soneran ulkomaan matkaviestintähankkeista aiemmin vastannut johtaja Pirjo Kekäläinen-Torvinen erosi yhtiön palveluksesta keväällä 2001, samoin kuin aiemmin olivat eronneet Mika Uusitalo ja Soneran matkaviestinnästä vastannut johtaja Matti Makkonen.

title: Olli-Pekka Heinonen

text: Heinosen ollessa liikenneministerinä Sonera osti Saksasta 3G-oikeudet noin 3,5 miljardilla eurolla tiettyihin taajuusalueisiin. Nämä osoittautuivat myöhemmin arvottomiksi. Valtion omistus Sonerassa oli liikenne- ja viestintäministeriön hallussa. Oikeuskansleri Paavo Nikula selvitti Soneran kauppoja ja hallituksen toimintaa syksyllä 2002. Hän totesi päätöksessään, etteivät ministerit tai liikenne- ja viestintäministeriöiden virkamiehet rikkoneet virkavelvollisuuksiaan tai toimineet lainvastaisesti. Selvityksessä ei ilmennyt, että kaupoista olisi keskusteltu hallituksen piirissä tai hallituksen ja Soneran edustajien välillä.

title: Sonera-kirja

text: Sonera-kirja julkaistiin alun perin Freeserve-nimisellä anonyymipalvelimella. Ilta-Sanomissa julkaistiin kirjasta pikku-uutinen, jossa mainittiin nettikirjan osoite. Lehtijuttua seuraavana päivänä nimimerkki Peloton kopioi koko kirjan Arvopaperi.fi:n keskustelufoorumille. Tämän jälkeen kirja alkoi levitä nopeasti muille keskustelupalstoille sekä sähköpostitse. Arvopaperi.fi:n ylläpidon poistoyritykset eivät tuottaneet tulosta, sillä kirjaa kopioitiin foorumille yhä uudelleen. Sonera yritti poistattaa kirjan lukuisilta internetsivuilta, jolloin se sai lisää mediahuomiota. Digitoday julkaisi aiheesta pitkän uutisen ja kirjan leviäminen kiihtyi entisestään.

title: Telia Finland

text: Posti- ja telelaitos yhtiöitettiin vuoden 1993 joulukuussa Suomen PT Oy:ksi [1], jolloin sen liiketoiminta jaettiin kahteen yritykseen; Suomen Posti Oy ja Telecom Finland Oy. Saman vuoden aikana kauko- ja ulkomaanpuheluliikenne avattiin kilpailulle Suomessa. Samaan aikaan yhtiöittämisen seurauksena yhtiön henkilöstöä vähennettiin ns. "rankalla kädellä" noin 3000 henkilöllä, jotta yritys saataisiin kilpailukykyiseksi. Vuoden 1993 joulukuusta vuoteen 1998 yhtiö toimi nimellä Telecom Finland Oy (Tele). Vuonna 1997 Lipposen I hallitus hyväksyi Telecom Finland Oy:n osittaisen yksityistämisen ja tämän yhteydessä huhtikuussa 1998 yhtiön nimeksi tuli Sonera Oy. Heinäkuussa 1998 Postia ja Teleä hallinnoiva Suomen PT Oy lakkautettiin ja viimeinenkin kytkös Postilaitokseen hävisi, Soneraa hallinnoivaksi emäyhtiöksi synnytettiin Sonera-Yhtymä Oyj. Vuonna 1999 Sonera Oy:stä tuli Sonera Oyj. Samaisen vuoden marraskuussa yhtiö listautui Helsingin pörssiin valtioneuvoston myytyä yhtiön osakkeista 22,2 prosenttia 7 miljardilla markalla[2]. Ensimmäiseen osakemyyntiin liittyvien epäselvyyksien takia Soneran hallitus vapautti yhtiön toimitusjohtajan Pekka Vennamon(SMP) johtajuudestaan.[3] Valtio vähensi kahdessa osassa seuraavina vuosina edelleen omistusta yhtiöstään aina 52,8 prosenttiin asti[4]. Vuoden 1999 kauppojen yhteydessä yhtiö listautui myös yhdysvaltalaiseen NASDAQ-teknologiapörssiin.

title: Sonera-kirja

text: Sonera-kirja, oikealta nimeltään Minne hävisivät Soneran rahat?, on alun perin internetissä julkaistu tuntemattomien kirjoittajien teos. Se kertoo Soneran liiketoimista ja johtamisesta vuosina 2000−2001, jolloin Soneran toimitusjohtajana toimi Kaj-Erik Relander. Tänä aikana Sonera menetti muun muassa 4,3 miljardia euroa Saksan ja Italian UMTS-lupiin.

title: Huuto.net

text: Huuto.net-palvelun perusti Helsingissä tammikuussa 1999 Lari Lohikoski, ja se oli maan ensimmäinen verkkohuutokauppa. Palvelu toimi yksityisenä, kunnes syyskuussa 1999 taidehuutokauppa Bukowskis osti palvelun Lohikoskelta. Bukowskis ilmoitti kehittävänsä Huuto.netin pohjalta kansainvälistä keräilyesineiden huutokauppaa, mutta sellaista ei julkaistu. Sen sijaan Bukowskis myi Huuto.netin toukokuussa 2001 Sonera Plazalle. Huuto.net seurasi mukana, kun Sonera Plaza fuusioitui Soneraan ja Sonera puolestaan Telian kanssa TeliaSoneraksi.

title: Komentopuhelin

text: "Tämä on Soneran tavoittamispalvelun automaattinen puhelu, jos olet N.N., paina ruutu", ruutu-näppäimen painamisen jälkeen: "Soneran tavoittamispalvelun ilmoitus: A402, rakennu, ...katu 8, rappukäytävässä savua A-P3, A11, A13, A16, A31, A37, A51, A53"

title: Suomi 2000-luvulla

text: 1990-luvulla muodostunut Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telia-yhtiön kanssa vuoden 2002 aikana muodostaen TeliaSoneran. Aiemmin vuosituhannen alussa Sonera pyrki laajentamaan liiketoimintaansa sijoittamalla kolmannen sukupolven matkapuhelinverkon (3G, UMTS) toimilupaan Saksassa. Liiketoimi ei ollut kannattava, ja Soneran oli vetäydyttävä Saksasta. Kyseisestä tapahtumasta julkaistiin "Mihin katosivat Soneran miljardit" -kirja.

title: Muropaketti

text: Kurri irtisanoutui vuonna 2003 TeliaSonera Finlandin palveluksesta ja perusti io-media Oy -nimisen yrityksen, jolle Muropaketin sisällöntuotantovastuu siirtyi. Sivustolle perustettiin mobiiliaiheisiin uutisiin keskittynyt, Soneran WAP-käyttäjille suunnattu WAP-Muropaketti. Myöhemmin WAP-Muropaketti siirrettiin internetin puolelle osaksi Muropakettia ja sen nimi muutettiin TaskuMuroksi.

title: Telia Finland

text: TeliaSonera Finland Oyj perusti Tele Finland Oy:n vastatakseen kysyntään edullisemmista GSM-puheluista. Yhtiö oli Soneran nk. "halpaoperaattori". Soneran edeltäjän perinteikästä nimeä "Tele" kantava operaattori perustettiin 17. toukokuuta 2004. Tele Finland Oy oli aluksi TeliaSonera Finlandin tytäryhtiö, mutta se fuusioitiin emoyhtiöönsä 31. joulukuuta 2005. Tele Finlandilla oli oma asiakaspalvelu, oma hinnoittelu ja omat ehdot verrattuna Soneran liittymänhaltijoihin.

title: Zed

text: Zed oli Soneran perustama palvelu, joka tarjosi matkapuhelimiin logoja, soittoääniä, kuvaviestejä, keskustelu- ja uutispalveluita lähinnä tekstiviestien (SMS) kautta. Aluksi sen kaavailtiin toimivan myös WAP-alustoilla. Siitä tehtiin Soneran tytäryhtiö vuoden 2000 alusta.

title: Sonera-kirja

text: Kirjassa esitettiin osittain kiistanalaisia väitteitä Sonerassa tapahtuneista laittomuuksista ja hallituksen sekä poliitikkojen salatusta osuudesta tapahtumiin. Lukuisista paljastuksista todeksi on osoittautunut ainakin teletunnistetietojen väärinkäyttö, josta on tuomittu hovioikeudessa useita Soneran entisiä työntekijöitä mukaan lukien Kaj-Erik Relander ja viestintäjohtaja Jari Jaakkola. Yhtään kirjassa esitettyä paljastusta ei ole osoitettu perättömäksi – toisaalta moni väitteistä on sen luonteinen, että niiden kumoaminen on mahdotonta.