query: Onko Charles Linglet pelannut jääkiekkoa Suomessa?

title: Charles Linglet

text: Charles Linglet (s. 22. kesäkuuta 1982 Montréal, Québec, Kanada) on valkovenäläis-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan DEL-liigan Eisbären Berlinissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Linglet on pelannut myös viisi NHL-ottelua Edmonton Oilersissa kaudella 2009–2010. Tämän jälkeen hän on pelannut seitsemänä kautena KHL:ssä sekä yhtenä kautena Sveitsissä ja Suomessa.[1]

title: Janne Pesonen

text:
Pesonen on voittanut Jääkiekon Suomen mestaruuden neljä kertaa; kausina 2003–2004, 2004–2005, 2006–2007 ja 2007–2008. KHL:n mestaruuden Pesonen on voittanut kerran kaudella 2009–2010.
Jääkiekon SM-liigan runkosarjassa Pesonen on pelannut 285 ottelua tehopistein 94+122=216, ja 62 pudotuspeliottelussa Pesonen on merkkauttanut tehopisteet 18+13=31. AHL:ssä Pesonen on pelannut 70 runkosarjaottelua tehopistein 32+50=82, ja viidessä pudotuspeliottelussa hän on kerännyt tehopisteet 1+5=6.

title: Charles Linglet

text: Elokuussa 2007 Linglet teki vuoden mittaisen NHL-sopimuksen St. Louis Bluesin kanssa.[5] Hän pelasi kauden 2007–2008 kokonaan farmijoukkue Peoria Rivermenissa, jonka toiseksi paras pistemies Linglet oli Jean-Guy Trudelin jälkeen tehoilla 24+42=66.[2] Elokuussa 2008 hän teki Bluesin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Myös kauden 2008–2009 Linglet pelasi kokonaan AHL:ssä. Helmikuussa 2009 Blues lainasi hänet loppukaudeksi liigassa pelaavaan Springfield Falconsiin.[4]

title: Valko-Venäjän jääkiekkomaajoukkue

text: Dzmitryi Korabau Charles Linglet (s. Kanadassa) Aleh Mikultšyk Geoff Platt (aik. alle 18-v. MM-kilpailut Kanadan paidassa) Ruslan Salei Uladzimir Tsyplakou

title: Charles Linglet

text: Syksyllä 2009 Linglet osallistui Edmonton Oilersin harjoitusleirille, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 vuoden mittaisella AHL-sopimuksella farmijoukkue Falconsiin.[4] Linglet oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 19+55=74, joilla hän sijoittui koko liigan syöttöpörssissä kolmanneksi ja jakoi pistepörssin kahdeksannen sijan Portland Piratesin Mark Mancarin kanssa. Teholukema 0 riitti koko AHL:ssä viimeiseksi jääneen Falconsin yli puolet kaudesta pelanneiden sisäisen tehotilaston voittoon.[2] Linglet pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa[1] ja hänet valittiin kauden päätteeksi liigan toiseen tähdistökentälliseen.[3][6]

title: Linda Lingle

text:
Linda Lingle (s. 4. kesäkuuta 1953 Saint Louis, Missouri) on entinen Havaijin kuvernööri. Hän kuuluu republikaaniseen puolueeseen.
Lingle syntyi Saint Louisissa, mutta muutti 12-vuotiaana perheineen Kaliforniaan. Myöhemmin hän siirtyi Havaijille, jossa hän toimi aluksi sanomalehtitoimittajana. Vuonna 2002 Lingle seurasi Ben Cayetanoa Havaijin kuvernöörinä, mitä ennen hän toimi muun muassa Mauin piirikunnan pormestarina vuosina 1991–1999. Hänet valittiin uudelleen vuonna 2006. Lingle jätti kuvernöörin tehtävän vuonna 2010, kahden täyden kauden jälkeen, jolloin hänen seuraajakseen valittiin demokraatti Neil Abercrombie.

title: Charles Linglet

text: Kaudeksi 2010–2011 Linglet siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodiin.[3] Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 20+25=45.[1] Kaudeksi 2011–2012 Linglet siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella liigan valkovenäläisjoukkue Dinamo Minskin riveihin.[9] Maaliskuussa 2012 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kesken kauden 2012–2013, tammikuussa 2013 Linglet sai kuitenkin lähtöpassit Dinamosta tehtyään 22 ottelussa vain tehot 3+4=7. Hän siirtyi loppukaudeksi Sveitsin National League A:n HC Luganoon.[10]

title: Charles Linglet

text: Linglet siirtyi kaudeksi 2013–2014 vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n kroatialaisen laajennusjoukkue KHL Medveščak Zagrebin paitaan.[11][12] Hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies ja syöttäjä neljällä syöttöpisteellään. Onnistuneen Medveščakissa vietetyn vuoden jälkeen Linglet palasi taas kaksivuotisella sopimuksella Dinamo Minskiin kaudeksi 2014–2015.[13] Tällä kertaa hän pelasi siellä onnistuneen kauden ja teki KHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 22+36=58, joilla Linglet oli Dinamon paras pistemies ja syöttäjä. Hän sijoittui koko liigan pistepörssissä kuudenneksi. Pudotuspeleissä Linglet oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 2+2=4. Hänet palkittiin KHL:n helmikuun 2015 kuukauden hyökkääjänä sekä kerran helmikuun aikana viikon hyökkääjänä.[1]

title: Viipurin Reipas

text: Jääkiekko oli sotien välisenä aikana kakkoslaji verrattuna jääpalloon. Viipurin Reippaan jääpalloilijat osallistuivat vuonna 1928 pelattuihin ensimmäisiin jääkiekon Suomen mestaruuskilpailuihin ja saavuttivat jääkiekon Suomen mestaruuden, joka jäi jääkiekossa seuran ainoaksi. Mestarijoukkueessa pelasivat silloin: Gustaf Berg, Erkki Kariluoma, Allan Lagerström, Eino Louhi, Onni Peltonen, Leo Tukiainen, Eino Turunen ja Walter Itäharju.

title: Petteri Nummelin

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Nummelin on esiintynyt lukuisia kertoja. Hän on edustanut Suomea jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 15 kertaa ja pelannut myös jääkiekon maailmancupissa vuonna 2004 ja olympialaisissa vuonna 2006. Hän on Ville Peltosen jälkeen Suomen kaikkien aikojen toiseksi tehokkain pelaaja maailmanmestaruuskilpailuissa tehopisteillään 15+49=64. Hän on saavuttanut MM-tasolla yhden maailmanmestaruuden sekä neljä hopea- ja kaksi pronssimitalia. Olympialaisissa hän on saavuttanut hopeamitalin ja maailmancupissa toisen sijan.

text:
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäinen ruotsalainen jääkiekkoilija pelasi SM-liigassa kuitenkin vasta kaudella 1994–1995, kun Michael Nylander pelasi JYP HT:ssa NHL:n työsulun aikana. Tämän jälkeen SM-liigassa on pelannut vuosittain useita ruotsalaisia.
Eric Johansson pelasi kaudella 2007–2008 SM-liigaa TPS:ssä kahdeksan peliä. Hän on syntynyt Edmontonissa, mutta hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa. Vaikka hän on pelannut yhden maaottelun Ruotsin maajoukkueessa, hän on jääkiekkoilijana kanadalainen.

title: Jarkko Ruutu

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueetta Ruutu on edustanut useaan otteeseen, ja vuodesta 1998 saakka hän onkin lukeutunut yhdeksi maajoukkueen luottohyökkääjistä. Seitsemät maailmanmestaruuskilpailut, kolmet olympiakisat ja yhden Jääkiekon maailmancupin pelannut Ruutu on A-maajoukkueen riveissä saavuttanut seitsemän arvokisamitalia; hopeaa MM-kisoista vuosina 1998, 2001 ja 2007 sekä MM-pronssia vuonna 2006. Olympiakisoista Ruutu on voittanut hopeaa Torinosta 2006 ja pronssia Vancouverista 2010. Jääkiekon maailmancupista hänellä on hopeamitali vuodelta 2004.

title: Charles Linglet

text: Linglet edusti Valko-Venäjää MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Andrei Stsjapanaun kanssa tehoilla 1+5=6. Linglet pelasi myös Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa, jolloin hän jakoi Valko-Venäjän sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +3.[1]

title: Charles Linglet

text: Linglet pelasi kaudella 1998–1999 Québecin paikallisia juniorisarjoja Laval Régentsin joukkueessa, jonka jälkeen QMJHL-joukkue Baie-Comeau Drakkar varasi hänet 69. pelaajana kesällä 1999.[1] Linglet siirtyi joukkueeseen kaudeksi 1999–2000 ja hän teki QMJHL:n runkosarjassa 34 tehopistettä. Pudotuspeleissä Linglet jakoi Drakkarin sisäisen pistepörssin voiton Sylvain Deschâteletsin ja Jevgeni Gusakovin kanssa tehoilla 3+3=6.[2] Kaudella 2000–2001 hän teki runkosarjassa 55 tehopistettä.

title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu on pelannut NHL:ssä kaudesta 2003–2004. New Jerseyn lisäksi hän on edustanut Chicago Blackhawksia ja Carolina Hurricanesia. Jääkiekon SM-liigassa Ruutu on edustanut Helsingin IFK:ta ja Jokereita, ja voitti Suomen mestaruuden Jokereissa kaudella 2001–2002. Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Ruutu on pelannut seitsemät arvokisat: yhden Jääkiekon maailmancupin vuonna 2004,viidet MM-kilpailut vuosina 2006, 2007, 2008, 2011 ja 2015, sekä kahdet olympiakisat vuonna 2010 ja 2014. Jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kolme kertaa, vuosina 2001, 2002 ja 2003. Jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kerran vuonna 2000. Ruutu on voittanut mitalin lähes jokaisesta pelaamastaan arvoturnauksesta.

title: Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä

text: Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekkiläisistä. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Tšekki itsenäistyi Tšekkoslovakiasta 1. tammikuuta 1993, johon mennessä SM-liigassa on pelannut 25 nykyisen Tšekin puolella syntynyttä tšekkoslovakialaista. Heistä ensimmäinen oli Rauman Lukon Jan Neliba kaudella 1983–1984. Tšekin itsenäisyyden jälkeen SM-liigassa on pelannut useita maan kansalaisia.

title: Charles Linglet

text: Kauden 2003–2004 Linglet pelasi suurimmaksi osaksi ECHL-joukkue Alaska Acesissa, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 20+35=55. Linglet valittiin ECHL:n marraskuun 2003 kuukauden tulokaspelaajaksi. Pudotuspeleissä hän oli joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+5=7. Linglet pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua AHL-joukkue Utah Grizzliesissa. Kauden 2004–2005 hän pelasi kokonaan Acesissa, jonka kolmanneksi paras pistemies Linglet oli tehoilla 28+34=62. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä sekä jakoi sisäisen maalipörssin voiton Mike Scottin kanssa tehoilla 6+10=16.[2] Linglet valittiin neljännesvälierien päätteeksi ECHL:n viikon pelaajaksi. Kaudeksi 2005–2006 hän siirtyi AHL-joukkue Peoria Rivermeniin, mutta kevätkautensa Linglet vietti lähinnä Las Vegas Wranglersin ECHL-joukkueessa.

title: Charles Linglet

text: Linglet sai kahden muun kanadalaispelaajan, Kevin Lalanden ja Geoff Plattin ohella Valko-Venäjän kansalaisuuden alkuvuodesta 2012. Taustalla oli saada kolmikko edustamaan maata vuoden 2014 MM-kotikisoihin. He saivat Valko-Venäjän kansalaisuuden poikkeuksellisen nopeasti, sillä normaalisti prosessi kestää seitsemän vuotta.[20] Linglet ei lopulta pelannut kisoissa, sillä hän ei saanut kotimaassaan kahta täyttä sopimuskautta täyteen saatuaan lähtöpassit Dinamosta kesken kauden 2012–2013.[21]

text: Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen Miika Wiikman on syntynyt Ruotsissa ja saanut siellä myös jääkiekko-oppinsa. Hän on pelannut myös Ruotsin ikäkausimaajoukkueissa, mutta valitsi Suomen toimiessaan joukkueen kolmosmaalivahtina alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Kausi 2003–2004 oli myös Wiikmanin ensimmäinen Suomessa. Hän pelasi Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä ja sai Suomen kansalaisena voittaa vuoden tulokkaan tittelin. Wiikman on sittemmin pelannut Suomen A-maajoukkueessa yhden ottelun.

title: Juuan Palloseura

text: Juuan Palloseura (lyhenne JuPS) on Juuan kunnan alueella toimiva palloiluseura. Seura on perustettu vuonna 1957, kun vuosikymmenen alusta lähtien jalkapallotoiminnassa mukana olleet aktiivit halusivat irrottautua Juuan Jänteestä omaksi itsenäiseksi seuraksi. Perustamisestaan lähtien seura on ollut Suomen Palloliiton Joensuun piirin jäsen ja kuuluu nykyisin Itä-Suomen piirin jäsenistöön. Jalkapallo on ollut mukana toiminnassa alusta lähtien ja jääkiekko 1960-luvulta lähtien. Jalkapallossa seuran edustusjoukkue on parhaimmillaan pelannut Kakkosessa kaudella 1996. Kaudella 2013 seura pelaa Vitosessa. Jääkiekossa seura on parhaimmillaan pelannut III-divisioonaa.

title: Charles Linglet

text: Kausi 2015–2016 Lingletilla jäi vain 16 ottelun mittaiseksi lokakuussa 2015 tulleen loukkaantumisen vuoksi.[14] Hän palasi kaukaloihin kuitenkin loppukaudella. Toukokuussa 2016 Linglet teki Dinamo Minskin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[15] Hän kuitenkin sai jälleen lähteä joukkueesta jo marraskuussa 2016, kun Linglet teki 23 otteluun vain kahdeksan syöttöpistettä.[16] Joulukuussa hän siirtyi loppukauden sopimuksella SM-liigajoukkue Tapparan riveihin.[17] Linglet teki 11 pelaamassaan ottelussa vain tehot 2+3=5, kunnes joukkue purki hänen sopimuksensa yhteisymmärryksessä tammikuussa 2017.[18] Seuraavana päivänä Linglet teki loppukauden sopimuksen Saksan DEL-liigan Eisbären Berlinin kanssa.[19]

title: Charles Linglet

text: Maaliskuun 2010 lopulla Linglet teki loppukauden 2009–2010 kattaneen NHL-sopimuksen Edmonton Oilersin kanssa.[7] Hän teki NHL-debyyttinsä 2. huhtikuuta 2010 vieraissa Dallas Starsia vastaan. Linglet sai ottelussa jääaikaa 11.43 minuuttia.[8] Hän pelasi kevään aikana viisi NHL-ottelua ilman tehopisteitä.

title: Konstantin Astrahantsev

text: Konstantin Astrahantsev (, s. 2. marraskuuta 1967 Glazov, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija. Astrahantsev voitti jääkiekon maailmanmestaruuden ja valittiin Neuvostoliiton jääkiekon kunniagalleriaan vuonna 1993. Astrahantsev pelasi Suomessa jääkiekon mestaruussarjassa Kalpassa ja I divisioonassa Rovaniemen Kiekko-seurassa. Suomi-Sarjassa Astrahantsev on pelanut Rovaniemen Kiekon lisäksi Ylitorniolaisen Et-Pon ja II divisioonan Suomusalmen Palloseuran riveissä.

text: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1992 pelattiin Prahassa ja Bratislavassa, silloisessa Tšekkoslovakiassa. Turnauksen voitti Suomen loppuottelussa lyönyt, mutta runkosarjassa heikohkosti pelannut Ruotsi (Runkosarja: 1 voitto, 2 tasapelia ja 2 häviötä).

title: Charles Linglet

text: Syksyllä 2006 NHL-varaamaton Linglet osallistui St. Louis Bluesin harjoitusleirille.[4] Kauden 2006–2007 hän pelasi kokonaan seuran farmijoukkue Rivermenissa, jonka toiseksi paras pistemies Linglet oli Jon DiSalvatoren kanssa tehoilla 31+29=60.[2] Joulukuussa 2006 hänet valittiin AHL:n viikon pelaajaksi.[1]

title: Hanna Teerijoki

text: Jalkapallon, jääpallon ja jääkiekon lisäksi Teerijoki on edustanut Suomea myös maahockeyssa, kaukalopallossa ja golfissa. Teerijoki onkin ainoa eurooppalainen, joka on edustanut maataan maajoukkueessa kuudessa eri lajissa. Suomen mestaruuksia (yhteensä 26) hän on voittanut kaikissa muissa lajeissa paitsi jääkiekossa, mutta jääkiekon Ruotsin mestaruuksia hänellä on kaksi. Jääpalloa hän on pelannut Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa.

title: Charles Linglet

text: Kaudella 2001–2002 Linglet oli tehoilla 52+71=123 Drakkarin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Yanick Lehoux'n jälkeen. Hän sijoittui koko QMJHL:n pistepörssissä viidenneksi. Linglet valittiin kauden päätteeksi liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.[3] Kaudella 2002–2003 hän oli pudotuspeleissä kahdeksalla syöttöpisteellään Drakkarin paras syöttäjä Patrick Thoresenin ja Louis-Philippe Martinin kanssa.[2]

title: Jääkiekon SM-liigakausi 2016–2017

text: Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä pelannut Mikkelin Jukurit päätettiin nostaa kaudeksi 2016–2017 SM-liigaan. Jääkiekon SM-liiga Oy:n lisenssitoimikunta oli hyväksynyt Jukurien liigalisenssihakemuksen. Liigan ja Mestistä hallinnoivan Suomen jääkiekkoliiton välinen sopimus antoi mikkeliläisille mahdollisuuden anoa Liigaan pääsemislisenssiä. Jukurit oli toiminut näin, täyttäen lisenssin ehdot.

title: Charles Linglet

text: Luokka:Valkovenäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadanranskalaiset Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Turku

text: Jääkiekossa TPS on voittanut Suomen mestaruuden yksitoista kertaa. TPS on voittanut SM-liigan mestaruuden kahdesti kolmena perättäisenä vuonna: 1989–1991 ja 1999–2001. Muita jääkiekon korkeimmalla tasolla pelanneita turkulaisseuroja ovat olleet TuTo, TuPK, ÅIFK, Turun Riento, Kiekko-67 ja Turun Pyrkivä. TuTo on pelannut jääkiekon SM-sarjassa kymmenen ja -liigassa kahden kauden ajan.


query: Onko Jesperi Kotkaniemi pelannut SM-liigassa?

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi on Porin Ässien oma kasvatti. Hän oli kaudella 2014–2015 C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 21+12=33. Kaudesta 2015–2016 Kotkaniemi pelasi valtaosan vain 15-vuotiaana seuran A-nuorissa. Hän pelasi osan kaudestaan myös Ässien B- että C-nuorissa. Alkukauden 2016–2017 Kotkaniemi kärsi loukkaantumisista ja hän pelasi A-nuorten SM-liigan runkosarjassa vain 17 ottelua,[11] mutta teki niissä suhteellisen hyvät tehot 9+6=15. Pudotuspeleissä Kotkaniemi teki seitsemässä ottelussa tehot 4+1=5. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.[2]

title: Jesper Kokkonen

text: Toukokuussa 2011 Kokkonen teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2011–2012 kuudennessa ottelussa 27. syyskuuta 2011 vieraissa Saimaan Palloa vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 3.42 minuuttia. Ottelu jäi Kokkosen kauden ainoaksi SM-liigassa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Ilveksen A-nuorissa, joiden toiseksi paras maalintekijä Kokkonen oli 16 osumallaan Tomi Wileniuksen jälkeen. Kokkonen keräsi myös 110 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui A-nuorten SM-liigan jäähypörssissä kolmanneksi.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Montreal Canadiensin pelaajat Luokka:Montreal Canadiensin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 2000 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Niklas Nordgren (suomalainen jääkiekkoilija)

text: Nordgren pelasi myös Norjan Lillehammerissa pelatuissa nuorten olympialaisissa 2016, jolloin hän voitti tehoilla 4+4=8 Suomen sisäisen piste- ja maalipörssin sekä jakoi sisäisen syöttpörssin voiton Jesperi Kotkaniemen kanssa. Nordgren pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 30 poikien maaottelua.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Yhdeksän ensimmäisen ottelunsa jälkeen Kotkaniemen vahvistettiin jatkavan Canadiensin vahvuudessa, mikä tarkoitti hänen tulokassopimuksensa ensimmäisen vuoden laittamista täytäntöön.[22] Kotkaniemi avasi maalitilinsä NHL:ssä heti kahdella osumalla uransa 12. ottelussaan 1. marraskuuta 2018 Washington Capitalsia vastaan. Hänet valittiin ottelun ykköstähdeksi.[23] Kotkaniemestä tuli 18 vuoden ja 118 päivän ikäisenä Canadiensin seurahistorian toiseksi nuorin maalintekijä Mario Tremblayn jälkeen.[24]

title: Kasperi Kotkaniemi

text: Kolmannella A-juniorikaudellaan 2018–2019 Kotkaniemi debytoi myös Ässien SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 28. joulukuuta 2018 paikallisvastustaja Rauman Lukkoa vastaan. Kotkaniemelle avautui paikka Ässien aloittavana maalivahtina, kun sekä Andreas Bernard että Henri Kiviaho olivat sivussa. Kiviahon loukkaantumisen myötä joukkueen kakkosmaalivahdiksi otteluun nostettiin Ässien yhteistyöseura, Suomi-sarjajoukkueen Niklas Lehti, joka ei myöskään ole tehnyt liigadebyyttiään. Kotkaniemi torjui Ässien 0–1-tappioon päättyneessä ottelussa 32 kertaa. Johannes Karttunen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemen isoveli Kasperi pelaa maalivahtina Ässien A-nuorissa ja hän debytoi kaudella 2018–2019 myös seuran SM-liigajoukkueessa. Veljesten isä Mikael Kotkaniemi pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 200 SM-liigaottelua ja hän on myöhemmin toiminut kolmella kaudella Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajana.[2] Veljesten isoisä on televisio- ja teatteriohjaaja Pentti Kotkaniemi ja isoäiti näyttelijä Kirsti Wallasvaara.[26] Pentin tytär, Mikaelin sisarpuoli ja veljesten täti on näyttelijä Saara Kotkaniemi, joka on puolestaan naimisissa muusikko, laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä Olavi Uusivirran kanssa.[27]

title: Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019

text: Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Listalle pääsi yhteensä kolme Ässien pelaajaa: Sakari Salminen sijalle 13, Jesperi Kotkaniemi sijalle 20 ja Jarno Kärki sijalle 40.

title: Kasperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi on Porin Ässien oma kasvatti. Hän kantoi juniorina pääosin vuoden "alaikäisenä" joukkueidensa pääasiallisen torjuntavastuun, kuten C-nuorissa kaudella 2013–2014 ja B-nuorissa kaudella 2014–2015. Kaudella 2016–2017 Kotkaniemi toimi pääasiassa Ässien A-nuorten kakkosmaalivahtina Kalle Kiviluomalle ja pelasi osan kaudestaan myös seuran B-nuorissa. Hänellä oli koko A-nuorten SM-liigan paras torjuntaprosentti (92,7%). Kotkaniemi voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.

title: Kristian Tanus

text: Tanus pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina ja voitti maailmanmestaruuden. Hän jakoi kuudella syöttöpisteellään joukkueensa sisäisen syöttöpörssin voiton Kaapo Kakon ja Jesperi Kotkaniemen kanssa. Tanus pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016. Yhteensä hän on pelannut 48 poikien maaottelua.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: The Draft Analyst -sivuston mukaan Kotkaniemi on luisteluvoimainen ja nopea pelaaja, joka käyttää kokoaan hyväksi kiekonriistoissa.[2] Kiekkoareena -verkkolehden toimittaja Miika Arposen mukaan hän on hyvin kokonaisvaltainen kiekkoilija. Arposen mukaan Kotkaniemi on erittäin taitava ja älykäs, osaa hyödyntää ulottuvuuttaan ja on luotettava myös puolustussuuntaan. Hänellä on kuitenkin kehitettävää fysiikassa.[6] Kanadalaisen The Sports Network -kanavan asiantuntija Craig Buttonin mukaan Kotkaniemi muistuttaa pelityyliltään Anže Kopitaria.[7] Montréal Canadiensin päävalmentaja Claude Julien on verrannut häntä puolestaan David Pastrňákiin.[8] Kotkaniemeä on verrattu myös Aleksander Barkoviin ja Jevgeni Malkiniin.[9]

title: Kasperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemen pikkuveli Jesperi pelaa hyökkääjänä NHL-joukkue Montréal Canadiensin organisaatiossa ja hän on seuran ensimmäisen kierroksen kolmas varaus kesältä . Veljesten isä Mikael Kotkaniemi pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli 200 SM-liigaottelua ja hän on myöhemmin toiminut kolmella kaudella Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajana. Veljesten isoisä on televisio- ja teatteriohjaaja Pentti Kotkaniemi ja isoäiti näyttelijä Kirsti Wallasvaara. Pentin tytär, Mikaelin sisarpuoli ja veljesten täti on näyttelijä Saara Kotkaniemi, joka on puolestaan naimisissa muusikko, laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä Olavi Uusivirran kanssa.

title: Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista venäläisistä

text: Kuzminin jälkeen Neuvostoliiton olemassaolon aikana pelasi myös Nikolai Makarov, Anatoli Timofejev, Viktor Tjumenev, Vladimir Myškin, Andrei Pjatanov, Jevgeni Štepa, Viktor Glušenkov ja Vjatšeslav Lavrov. Makarov valittiin kaudella 1982–1983 ensimmäisenä ulkomaalaisena SM-liigan parhaaksi puolustajaksi. Kaudella 1990–1991 Rauman Lukossa torjunut Vladimir Myškin on toistaiseksi ainoa SM-liigassa pelannut venäläismaalivahti. 1990-luvulla SM-liigassa nähtiin muihin vuosikymmeniin nähden ylivoimaisesti eniten venäläispelaajia. Heistä moni on pelannut urallaan joko ennen tai jälkeen SM-liigaa myös NHL:ssä tai edustanut Neuvostoliittoa/Itsenäisten valtioiden yhteisöä/Venäjää miesten arvokisoissa. Esim. German Titov käytti kaudella 1992–1993 Turun Palloseuraa ponnahduslautana NHL:ään ja hän palasi joukkueeseen kaudella 1994–1995 työsulun ajaksi.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Lopulta Montréal Canadiens varasi Kotkaniemen koko varaustilaisuuden kolmantena pelaajana Rasmus Dahlinin ja Andrei Svetšnikovin jälkeen.[1] Hänestä tuli kaikkien aikojen seitsemäs kolmen ensimmäisen pelaajan joukossa varattu suomalainen.[9] Koska vuonna 2000 ja vuoden 1999 lopulla syntyneet olivat varaustilaisuuden pääikäluokka, Kotkaniemestä tuli näin ollen myös ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt suomalaisvaraus. Jo heinäkuussa hän teki Canadiensin kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Kotkaniemen kausipalkka NHL:ssä on 925 000 dollaria ja AHL:ssä 70 000 dollaria.[3][17]

title: Porin Ässien SM-liigakausi 2018–2019

text: Jääkiekkolehden toimittamassa "Toimittajien liigaveikkauksessa" kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Yksikään toimittaja ei ennakoinut Ässille mitalia. Paras runkosarjasijoitus oli kuudes sija, johon Ässien ennakoi sijoittuvan Yle Puheen toimittaja. Yksi toimittaja arvioi Sakari Salmisen voittavan runkosarjan maalipörssin, yksi puolestaan Jesperi Kotkaniemen olevan runkosarjan paras pelaaja.

text:
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäinen ruotsalainen jääkiekkoilija pelasi SM-liigassa kuitenkin vasta kaudella 1994–1995, kun Michael Nylander pelasi JYP HT:ssa NHL:n työsulun aikana. Tämän jälkeen SM-liigassa on pelannut vuosittain useita ruotsalaisia.
Eric Johansson pelasi kaudella 2007–2008 SM-liigaa TPS:ssä kahdeksan peliä. Hän on syntynyt Edmontonissa, mutta hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa. Vaikka hän on pelannut yhden maaottelun Ruotsin maajoukkueessa, hän on jääkiekkoilijana kanadalainen.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi otti syksyn 2018 harjoitusleirin päätteeksi paikan Montreal Canadiensin kauden 2018–2019 avauskokoonpanosta.[18] Hän teki näin olleen NHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 3. lokakuuta 2018 vieraissa Toronto Maple Leafsia vastaan. Kotkaniemi merkittiin Canadiensin kakkossentteriksi laidoilleen Joel Armia ja Jonathan Drouin. Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt pelaaja NHL:ssä sekä kaikissa Pohjois-Amerikan "neljässä suuressa" ammattilaisurheiluliigassa (NBA, NFL, NHL ja MLB).[4] Tosin NHL:n muista 2000-luvulla syntyneistä debytanteista Rasmus Dahlinin Buffalo Sabresin ja Andrei Svetšnikovin Carolina Hurricanesin kausi alkoi seuraavana päivänä.[19] Kotkaniemi sai debyytissään jääaikaa 15.05 minuuttia.[20] Hän keräsi myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Andrew Shaw'n tekemään ylivoimamaaliin. Kotkaniemestä tuli 18 vuoden ja 89 päivän ikäisenä Canadiensin seurahistorian toiseksi nuorin tehopistetilinsä avannut pelaaja Mario Tremblayn (18 vuotta ja 74 päivää) jälkeen.[21]

title: Mikael Kotkaniemi

text: Mikael Kotkaniemen äiti on näyttelijä Kirsti Wallasvaara, isä teatteriohjaaja Pentti Kotkaniemi ja sisarpuoli näyttelijä Saara Kotkaniemi. Kotkaniemen molemmat pojat pelaavat jääkiekkoa Kasperi (1999) Porin Ässissä ja Jesperi (2000) pelaa jääkiekkoa Montreal Canadiensin organisaatiossa.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: 2015–2016ÄssätA-SM235101512–––––2016–2017ÄssätA-SM1796151874150U18715602017–2018ÄssätSM-liiga571019292070116U187369371 kausiyhteensäSM-liiga571019292070116

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kaikkiaan Kotkaniemi teki tulokaskautensa aikana 57 runkosarjaottelussa tehot 10+19=29 ja seitsemässä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän oli runkosarjassa Ässien toiseksi paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies.[2] Kotkaniemi oli kauden päätteeksi ehdolla SM-liigan vuoden tulokkaalle myönnettävän Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittajaksi,[16] mutta palkinnon vei lopulta kuitenkin TPS:n Petrus Palmu.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2018, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja ensimmäinen hopeaan. Valmennus valitsi hänet vuoden 2018 turnauksessa Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kotkaniemi valittiin myös Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.[25] Hän voitti jakoi myös Suomen sisäisen syöttöpörssin voiton Kaapo Kakon ja Kristian Tanuksen kanssa kuudella syöttöpisteellään. Kotkaniemi voitti myös turnauksen jäähypörssin 37 minuutillaan.[2]

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Tammikuussa 2018 NHL:n kykyjenetsijäpalvelu listasi Kotkaniemen Euroopassa pelaavista kenttäpelaajista rankingissaan yhdeksänneksi NHL:n varaustilaisuuteen 2018. Huhtikuun rankingissa hän nousi kuudenneksi.[2] Syyskaudella Kotkaniemen arvioitiin yleisesti tulevan varatuksi ensimmäisen kierroksen loppupuolella, mutta hänen osakkeensa kuitenkin nousivat kauden mittaan. Kauden lopulla ja varaustilaisuuden lähestyessä Kotkaniemen arvioitiin useissa arvioissa tulevan varatuksi kymmenen ensimmäisen pelaajan joukossa. Mm. kanadalaisen The Sports Networkin asiantuntija Craig Button piti häntä koko varaustilaisuuden parhaana keskushyökkääjänä. Kesäkuussa 2018 kanava arvioikin Kotkaniemen tulevan varatuksi viidentenä pelaajana Arizona Coyotesiin, joka tiettävästi halusi varata sentterin,[7] mutta joissakin spekulaatioissa myös kolmantena varanneen Montréal Canadiensin odotettiin varaavan sentteri Kotkaniemen.[9]

title: Mikael Kotkaniemi

text: Vuonna 1993 Kotkaniemi siirtyi Porin Ässiin, jossa voitti SM-pronssia kaudella 1994–1995. Hän päätti liigauransa KalPassa vuonna 1999. Yhteensä Kotkaniemi pelasi SM-liigassa 218 ottelua tehopistein 29+37=66. Playoffs-otteluita hänelle kertyi 16 (2+0=2). Kauden 1995–1996 Kotkaniemi esiintyi Tanskan jääkiekkoliigassa Herning IK:n joukkueessa. Hän pelasi urallaan myös Ruotsissa ja Saksassa. Lopetettuaan jääkiekkoilun Kotkaniemi ryhtyi pelaamaan kaukalopalloa Porin Kärppien joukkueessa. Suomen mestaruuden hän voitti seurassa vuosina 2005 ja 2006.

title: Porin Ässät

text: Kaudella 2017–2018 Ässät uudistui lisää. Huippulupaus Jesperi Kotkaniemi nostettiin muun muassa liigajoukkueen pelaavaan kokoonpanoon. Marraskuun maajoukkuetauolla Ässät vahvisti joukkuettaan kovan luokan paluumuuttajilla, kun edelliskauden päätteeksi Tapparaan siirtynyt Jarno Kärki sekä monta vuotta ulkomailla pelannut seuran oma kasvatti Sakari Salminen palasivat patapaitaan. Tammikuussa Ässiin palasi vielä Tommi Taimi. Ässät oli koko syyskauden kuuden parhaan joukossa runkosarjassa, palaten joulutauolta sijalla 4. Tämän jälkeen otteet kuitenkin huononivat ja tammikuun puolivälissä Ässät vapautti päävalmentaja Jyrki Ahon tehtävistään, nostaen jo seuraavan kauden päävalmentajaksi valitun Mikael Kotkaniemen päävalmentajaksi. Ässien kurssi korjaantui ja joukkue alkoi jälleen saavuttaa voittoja päätyen runkosarjan päätteeksi sijalle 8. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella vastaan asettui paikallisvastustaja Rauman Lukko. Ässät lähetti Lukon kesälomalle suoraan otteluvoitoin 2–0 ja eteni puolivälieriin, joissa vastaan asettui Oulun Kärpät. Kärppäsarjassa Ässät kykeni haastamaan Kärpät usein tasaväkisestikin, mutta Kärpät eteni lopulta jatkoon otteluvoitoin 4–1.

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kotkaniemi pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Hän pelasi myös Norjan Lillehammerissa pelatuissa nuorten olympialaisissa 2016, jolloin Kotkaniemi toimi Suomen varakapteenina ja jakoi joukkueen sisäisen syöttöpörssin voiton Niklas Nordgrenin kanssa neljällä syöttöpisteellään.[2]

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Kesäkuussa 2017 Kotkaniemi teki Ässien kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen.[11][12] Hän teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana kauden 2017–2018 avauskierroksella Tampereen Ilvestä vastaan. Kotkaniemestä tuli SM-liigan ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt hyökkääjä ja kaikkiaan neljäs pelaaja. Hänet merkittiin Ässien kakkosketjun vasempaan laitaan Antoine Laganièren ja Simon Suorannan viereen.[13] Kotkaniemi sai ottelussa jääaikaa 13.07 minuuttia.[14] Hän teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin, joka jäi Ässien 6–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Kotkaniemestä tuli SM-liigan ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt maalintekijä. Hän keräsi myös syöttöpisteen Antoine Laganièren tekemään maaliin. Tapio Sammalkangas valitsi Kotkaniemen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi.[15]

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Jesperi Kotkaniemi (s. 6. heinäkuuta 2000 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Montréal Canadiensin organisaatiossa. Seura varasi hänet koko NHL:n varaustilaisuuden kolmantena pelaajana kesällä 2018.[1] Kotkaniemi on pelipaikaltaan keskushyökkääjä,[2] mutta hän osaa pelata myös laidassa.[3] Kotkaniemestä tuli kauden 2018–2019 avauskierroksella 3. lokakuuta 2018 kaikkien aikojen ensimmäinen 2000-luvulla syntynyt pelaaja NHL:ssä ja yhdessä Pohjois-Amerikan "neljässä suuressa" huippuammattilaisurheiluliigassa (NBA, NFL, NHL ja MLB).[4] Häntä pidetään yleisesti yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista. Mm. Satakunnan Kansan mukaan Kotkaniemi on lupaavin suomalainen keskushyökkääjä sitten Aleksander Barkovin.[5]

title: Porin Ässät

text: Joel Armia Erik Haula Arto Javanainen Jesse Joensuu Veli-Pekka Ketola Jesperi Kotkaniemi Juho Lammikko

title: Jesperi Kotkaniemi

text: Yhdysvaltalaisen ESPN:n toimittaja Chris Peters on puolestaan verrannut on Kotkaniemeä Claude Girouxiin. Peters on luonnehtinut hänestä:


query: Milloin Korean sota alkoi?

title: Korean sota

text: Joukot Pohjois-Koreasta ylittivät Etelä-Korean vastaisen rajan 25. kesäkuuta 1950 ja saavuttivat nopeasti voittoja Etelä-Korean armeijasta. Pohjois-Korean joukkojen voittokulku jatkui aina elokuuhun saakka, jolloin Etelä-Korean armeija oli työnnetty alueelle Busanin rannikkokaupungin ympärillä niemimaan kaakkoisosassa. Menestys ei kuitenkaan ollut täydellinen. Syngman Rheen hallitus ei kaatunut tai hajonnut tappioista huolimatta. Yhdysvallat sekaantui sotaan jo sen alusta lähtien. Kyse ei ollut pelkästään Korean auttamisesta, vaan maa halusi osoittaa kykynsä pysäyttää kommunismin ja Neuvostoliiton vaikutusvallan kasvaminen liittolaisilleen Euroopassa ja Japanissa. Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman oli antanut meri- ilmavoimille käskyn tukea Etelä-Korean joukkoja 26. kesäkuuta ja sama käsky annettiin maavoimille muutamaa päivää myöhemmin. Maa otti Korean asian esille myös Yhdistyneissä kansakunnissa, joka tuomitsi Pohjois-Korean sodan hyökkäävänä osapuolena. Sotaan osallistui Yhdysvaltojen lisäksi puolitoista kymmentä YK:n jäsenmaata, tosin huomattavasti pienemmin joukoin. Neuvostoliitto oli boikotoinut YK:n turvallisuusneuvoston kokouksia, vaikka se olisi veto-oikeudellaan voinut estää Koreaa koskevat esitykset.[10]

title: Korean sota

text: Pohjois-Koreassa sodan virallinen nimi on ”isänmaan vapautussota” (hangul 조국해방전쟁, hanja 祖國解放戰爭, Joguk haebang jeonjaeng), mutta epävirallisesti ”Joseon-sota” eli ”Korean sota” (hangul 조선전쟁, hanja 朝鮮戰爭; Joseon jeonjaeng).[3]

title: Pohjois-Korean kriisi 2017

text: Pohjois-Korean kanta ydinohjelmastaan vaihteli vuosina 2003–2013. Se milloin kiihdytti joukkotuhoaseohjelmaansa mutta välillä järjesti neuvotteluja ulkomaiden kanssa. Vielä vuonna 2012 ulkovallat eivät pitäneet Pohjois-Korean kehitteillä olevia ydinaseita ja ohjuksia uskottavina peloteaseina. Pohjois-Korean kolmas ydinkoe vuonna 2013 tehtiin kevyellä räjähteellä, joka voisi sopia ohjuksen kärjeksi.

title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Neuvostoliitto alkoi kouluttaa Pohjois-Korean tiedemiehiä ja insinöörejä vuonna 1956 ydinvoiman käyttöön. Pohjois-Korean ydinaseohjelma alkoi 1960-luvun alussa, jolloin maan edustajat tiedustelivat Neuvostoliitolta ja Kiinalta ydinaseiden valmistustietoja ja/tai tekniikkaa. Maat kieltäytyivät antamasta ydinasetta Pohjois-Korealle. Neuvostoliitto toimitti silti IRT-2000 tutkimusydinreaktorin, joka alkoi toimia Yongbyonissa 1965.

title: Korean tasavalta

text: Korean sota alkoi vuonna 1950 pohjoisen joukkojen hyökätessä etelään, jonka kukistumisen esti YK:n mandaatin saaneiden länsiliittoutuneiden, erityisesti amerikkalaisten ja brittiläisten, joukkojen interventio. Kun sota oli kääntymässä Pohjois-Korean tappioksi, Kiinan kansantasavalta lähetti armeijansa niemimaalle. Sota päättyi vuonna 1953 rauhan sijaan edelleen voimassa olevaan aselepoon, joka vahvisti vuoden 1945 jaon ja loi 38° leveyspiiriä noudattavan demilitarisoidun vyöhykkeen. Maiden välinen demarkaatiolinja on edelleen maailman aseistetuin ja linnoitetuin raja.[5] Seuraavina vuosikymmeninä Etelä-Korean talous kehittyi merkittävästi nostaen vielä 1960-luvulla Pohjois-Koreaa köyhemmän valtion yhdeksi maailman G-20-talouksista.[6][7] Sodan jälkeen alun perin demokraattinen valtio muuttui vähitellen autoritaarisemmaksi ajautuen lopulta sotilasvallankaappaukseen vuonna 1961, mistä lähtien Etelä-Koreaa hallitsi markkinataloutta soveltava länsimielinen sotilasdiktatuuri. Vuonna 1987 maa siirtyi vapaiden vaalien kautta siviilihallintoon ja nykyään maa on vakaa presidentillinen liberaalidemokratia ja parlamentaarinen monipuoluejärjestelmä. Vuosikymmenten aikana Korean tasavalta on käynyt läpi viisi suurta perustuslain muutosta. Maa on myös yksi maailman teknologisesti kehittyneimmistä ja digitaalisesti verkottuneimmista valtioista. Vuonna 2006 siellä oli maailman toiseksi eniten laajakaistaisia Internet-yhteyksiä asukasta kohti[8] ja se on johtava näyttöjen ja matkapuhelinten valmistaja.

title: Korean historia

text: 1950-1953 käytiin Korean sota Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) ja Kiinan kansantasavallan yhteisen kansanarmeijan sekä Korean tasavallan (Etelä-Korea) ja Yhdysvaltojen johtamien Yhdistyneiden kansakuntien (YK) joukkojen välillä. Sota ei päättynyt rauhansopimukseen.

title: Korean demokraattinen kansantasavalta

text:
Kim Il-sungin johtama Pohjois-Korea julistautui alusta lähtien koko Korean niemimaan viralliseksi hallitukseksi, jonka tavoitteena oli Korean yhdistäminen. 25. kesäkuuta 1950 Korean kansanarmeija ylitti 38. leveyspiirillä olevan Koreoiden välisen rajan, ja Etelä-Korean heikosti varusteltu armeija kukistui lyhyessä ajassa. Yhdistyneet kansakunnat (YK) lähetti Yhdysvaltain johdolla joukkoja Etelä-Korean tueksi. Päätös oli mahdollinen, koska Neuvostoliitto boikotoi YK:n kokouksia. Syynä siihen oli, että YK:ssa Kiinaa edusti sisällissodan hävinnyt, Taiwanin saarelle paennut Kiinan tasavalta eli "Formosan Kiina". Korean kansanarmeija vetäytyi etelästä, YK:n liittouma tunkeutui Pohjois-Korean maaperälle, ja pääkaupunki Pjongjang miehitettiin. Marraskuussa 1950 Kiinan kansantasavalta liittyi sotaan Pohjois-Korean puolella ja lähetti satojatuhansia vapaaehtoisia ajamaan liittoumaa pohjoisesta Etelä-Korean puolelle. Korean sota päättyi kolmen vuoden taistelujen jälkeen 27. heinäkuuta 1953 aselepoon, joka kesti 60 vuotta. Pohjois-Korea irtisanoi aseleposopimuksen 2013 palauttaen sotatilan.
Korean sodan jälkeen Korean niemimaa oli raunioina, ja puoliskojen väliseksi rajaksi vakiintui vuoden 1953 aselepolinja, mutta välillisestä aselevosta huolimatta molemmat Koreat olivat juridisesti sotatilassa eikä virallista rauhansopimusta maiden välille ole allekirjoitettu.

title: Korean sota

text: Koska sota näytti kääntyneen pohjoista vastaan, päätettiin hyökkäystä jatkaa myös pohjois-korean puolelle. Hyökkäys hyväksyttiin YK:n yleiskokouksessa. Pohjois-Korean pääkaupunki Pjongjang vallattiin 19. lokakuuta ja hyökkäyksen jatkuessa edelleen kohti pohjoista 26. lokakuuta ensimmäiset joukkoyksiköt saavuttivat Korean ja Kiinan rajan muodostavan Jalu-joen. Pohjois-Korean luhistuminen koettiin vakavana uhkana Kiinassa. Maan pääministeri Zhou Enlai oli ilmoittanut, että Kiina ei voisi olla puuttumatta sotaan mikäli sen naapuri tuhoutuisi. Yhdysvalloissa tällaisen uhkauksen toteuttamiseen ei kuitenkaan uskottu. Sodan uskottiin sen sijaan olevan loppusuoralla. Illalla 25. marraskuuta seurasi kuitenkin kiinalaisjoukkojen hyökkäys koko rintaman pituudelta.[10] Kiinalaiset kutsuivat joukkojaan virallisesti vapaaehtoisiksi. Vapaaehtoisia joukkoja komensi tammikuussa 1950 toukokuuhun 1951 marsalkka Peng Dehuai.[11]

title: Puolan historia

text: Puolan suurvalta-asema mureni 1600-luvun puolivälissä kasakkahetmanni Bohdan H’melnytskyin kapinasta seuranneen Ukrainan irtautumisen ja Pohjan sotaan liittyneen ruotsalaismiehityksen takia, ja maa jäi naapuriensa armoille. Puolan valtaistuimelle asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä.[10]

title: Paik Sun-yup

text: Korean sota alkoi nyt olla loppumetreillään. Amerikkalaiset painostivat korealaisia ottamaan yhä enemmän vastuuta Korean niemimaan sotajoukoista ja samalla neuvoteltiin rauhasta Kiinan kanssa. Etelä-Korean presidentti Rhee yritti hankaloittaa rauhanneuvotteluja eri tavoin, muun muassa vapauttamalla 25 000 pohjoiskorealaista sotavankia Etelä-Koreaan. Yhdysvallat neuvotteli lopulta Rheen kanssa suostutellen tämän lopettamaan rauhanneuvottelujen hankaloittamisen suurta taloudellista ja sotilaallista apua vastaan. Kiinalaisten tehdessä edelleen ankaria hyökkäyksiä korealaisia vastaan Rhee suostui lopulta aselepoon, vaikkakaan lopullista rauhaa ei koskaan solmittu.

title: Inchonin maihinnousu

text: Maihinnousun jälkeen YK:n joukot ylittivät 38. leveyspiirin, miehittivät suuren osan Pohjois-Koreasta, ja saavuttivat Kiinan rajan Jalujoella. Pohjois-Korean pääkaupunki Pjongjang vallattiin 20. lokakuuta. Tämän operaation vauhti ja menestys pelästytti kommunistisen maailman. Erityisesti Kiina ryhtyi hälytysvalmiuteen. Se uhkasi interventiolla, mikäli 38. leveyspiiri ylitettäisiin, ja alkoi koota joukkojaan Mantšuriaan. Kiinalaisten suurhyökkäys kahdella armeijalla, yhteensä yli 300 000 miehellä, alkoi 26. marraskuuta Jalujoen yli. Kiinalaiset työnsivät YK:n joukot pois Pohjois-Koreasta. Kiinalaisten hyökkäys mitätöi Inchonin maihinnousun voiton ja sota jatkui vuoteen 1953.

title: Joseon

text: Joseon (, hanja 朝鮮, McCune-Reischauer: "Chosŏn") oli Yi- eli Joseon-dynastian hallitsema kuningaskunta Korean niemimaalla vuosien 1392 ja 1910 välillä. Kuningassuvun perusti Goryeo-dynastiaa vastaan kapinoinut Yi Seong-gye eli hallitsijanimeltään Taejo ja maa sai nimensä alueen protohistoriallisesta heimoliitosta. Joseon-dynastia oli Korean niemimaata hallinneista dynastioista pitkäikäisin. Maa oli tributaarivaltio ensin Ming-dynastialle ja sittemmin sitä seuranneelle Qing-dynastialle. Maa sai hallintoonsa vaikutteita Kiinasta ja Joseon-dynastian kaudella kungfutselaisuuden asema vakiintui. Kuningas Sejongin kaudella kehitettiin esimerkiksi korean kielen "hangul"-kirjoitusjärjestelmä. 1800-luvulla maa avautui ulkomaille ja Japanin vaikutusvalta kasvoi. Kiinan vaikutusvalta päättyi ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan ja Japani päihitti myös toisen kilpailijansa Venäjän Venäjän–Japanin sodassa. Joseonista tuli Japanin protektoraatti vuonna 1905 ja lopullisesti maa liitettiin Japaniin 1910, josta alkoi Japanin siirtomaakausi Koreassa.

title: Korean jako

text: Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton neuvottelut riippumattoman ja yhtenäisen Korean valtion luomisesta eivät johtaneet toivottuun tulokseen. Yhdistyneet kansakunnat esitti 1947, että Koreassa järjestettäisiin vaalit kiistojen ratkaisemiseksi. Koska vasemmiston ja oikeiston ääriryhmät boikotoivat vaaleja, ne järjestettiin vain maan eteläosissa. Seurauksena oli, että syntyi kaksi erillistä Koreaa, Korean tasavalta ja Korean demokraattinen kansantasavalta. Kylmän sodan alkaminen ja kilpailevien blokkien muodostuminen aiheutti väliaikaiseksi tarkoitettujen miehitysvyöhykkeiden muuttumisen pysyvästi erillisiksi valtioiksi. Korean sota alkoi vuonna 1950, ja vaikka sotatoimet loppuivat vuonna 1953 ja maiden välille sovittiin aselepo, rauhansopimusta ei tehty, joten teoriassa Koreat ovat edelleen sodassa.

title: Yhdysvaltain sotahistoria

text: 1950–1953: Korean sotaan johtanut kehitys alkoi toisen maailmansodan loppuratkaisusta, jossa Japanin vetäytyessä Pohjois-Korea jäi Neuvostoliiton, Etelä-Korea Yhdysvaltain valvontaan. Sotaan osallistui yli 300000 yhdysvaltalaista.

title: Korean sota

text: Neuvostoliiton sittemmin avautuneen arkistoaineiston perusteella tiedetään, että tulevan sodan suunnitteluun olivat osallistuneet osapuolet sekä Neuvostoliitosta että Pohjois-Koreasta. Ei ole kuitenkaan täysin selvää, kumpi osapuoli teki aloitteen suunnitelmista. Neuvostoliitossa Korean paikallinen tilanne haluttiin käyttää hyödyksi, vaikka sota niemimaalla ei liene ollut osa suurempaa strategiaa. Neuvostoliitossa ei uskottu Yhdysvaltojen puuttuvan tapahtumiin, koska maa ei ollut esimerkiksi antanut tästä viitteitä virallisissa julkilausumissaan. Pohjois-Koreassa tilanne vaikutti puolestaan monin tavoin suotuisalta hankkeelle. Etelä-Koreaa riivasi tyytymättömyys hallitukseen ja maa oli poliittisessa kriisissä. Kommunismilla uskottiin olevan laajaa kannatusta Etelä-Koreassa, josta oli saatu viitteitä esimerkiksi pohjoiseen saapuneilta eteläkorealaisilta vasemmistojohtajilta. Maan armeija oli myös selvästi kilpailijaansa paremmin varusteltu Neuvostoliiton tuella.[9]

title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Japanin hyökkäykset Koreaan olivat kahden konfliktin sarja, jotka sijoittuvat välille 1592–1598. Vuonna 1592 Japanin yhdistänyt Toyotomi Hideyoshi aloitti ensimmäisen hyökkäyksen tarkoituksenaan vallata Joseon-dynastian hallitsema Korean niemimaa sekä Ming-dynastian aikainen Kiina. Sota päättyi vuoden 1593 aselepoon. Toinen invaasio alkoi kostotoimena vuonna 1597, ja päättyi Hideyoshin kuoltua.

title: Korean sota

text: Vaikka Neuvostoliitto ei virallisesti osallistunut sotatoimiin, se tuki Pohjois-Koreaa auttamalla ylintä johtoa strategian suunnittelussa ja toimittamalla tarvikkeita ja aseita. Kyseessä oli tyypillinen kylmän sodan ”proxy-sota”, jossa Yhdysvallat ja Neuvostoliitto kävivät epäsuoraa sotaa jonkin muun maan alueella.

title: Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka

text: Korean sota alkoi Korean demokraattisen kansantasavallan hyökkäyksellä, mikä lyötiin takaisin lähinnä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten tukemana Yhdistyneiden kansakuntien nimissä takaisin 27. syyskuuta 1950 mennessä, minkä jälkeen Yhdysvaltain presidentti Harry Truman valtuutti joukkoja komentaneen kenraali Douglas MacArthurin jatkamaan entisen demarkaatiolinjan pohjoispuolelle demokraattisen kansantasavallan alueelle aina Kiinan rajalle saakka. Yhdistyneet kansakunnat hyväksyi tämän päätöksen tavoitteenaan yhdistää Koreat. YK:n joukot valtasivat Pjongjangin 19. lokakuuta 1950. Samana päivänä Kiinan kansantasavalta tuli mukaan Korean sotaan Korean demokraattisen kansantasavallan puolelle vastoin yhdysvaltalaisten ennakko-odotuksia. YK:n ensimmäiset joukot saapuivat Kiinan ja Korean rajajoki Jalulle 26. lokakuuta 1950 ja pohjoiskorealaisten oli vetäydyttävä Kiinan puolelle samaan aikaan kun Kiina alkoi tuoda vapaaehtoisjoukoiksi kutsuttuja joukkoja alueelle, jotka ylittivät Korean rajan ja alkoivat taistella YK:n joukkoja vastaan.

title: Choe Yong-rim

text: Choe nimitettiin pääministeriksi edeltäjänsä Kim Yŏng-ilin tilalle harvinaisessa parlamentin istunnossa 7. kesäkuuta 2010. Istunnossa myös puolustuskomission apulaisjohtajaksi nimitettiin Jang Song-thaek. Pääministerinvaihdoksen uskottiin liittyvän Pohjois-Korean wonin revalvoimiseen, joka aiheutti julkisia protesteja. Muutamaa päivää ennen tuloaan pääministeriksi Choe totesi muun muassa, että Pohjois- ja Etelä-Korean väliset suhteet ovat romahtaneet ja maiden olevan tilanteessa, ”jossa sota saattaa syttyä milloin tahansa”. Pohjois-Korea ilmoitti 1.4.2013 toistaiseksi tuntemattomista syistä korvanneensa Choe Yong-rimin uudella pääministerillä, Pak Pong-junilla.

title: Korean sota

text: Kiinassa sodan nimi on virallisesti ”sota Amerikan vastustamiseksi ja Korean avustamiseksi” (perint. 抗美援朝戰爭, yksink. 抗美援朝战争; Kàngměi Yuáncháo Zhànzhēng),[4] vaikkakin epävirallisissa yhteyksissä käytetään nykyään yleisemmin nimitystä ”Chaoxian-sota” (perint. 朝鮮戰爭, yksink. 朝鲜战争; Cháoxiǎn Zhànzhēng), ja Hong Kongissa ja Macaossa lisäksi nimitystä ”Han-sota” (perint. 韓戰, yksink. 韩战; Jyutping Hon4 Zin3), jotka molemmat kääntyvät ”Korean sota”.

title: Korean sota

text: Korean sota käytiin vuosina 1950–1953 Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korea) ja Kiinan kansantasavallan yhteisen kansanarmeijan sekä Korean tasavallan (Etelä-Korea) ja Yhdysvaltojen johtamien Yhdistyneiden kansakuntien (YK) joukkojen välillä. Yhdistyneiden kansakuntien asettuminen Pohjois-Koreaa vastaan Etelä-Korean tueksi perustui Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan 51. artiklaan ja turvallisuusneuvoston päätökseen, jonka istuntoja Neuvostoliitto boikotoi siksi, ettei Kiinan kansantasavallan asemaa YK:ssa ollut tunnustettu.

title: Kim Il-sung

text: Sota puhkesi 25. kesäkuuta 1950 Pohjois-Korean armeijan yllätyshyökkäyksellä Etelä-Koreaan. Se alkoi Pohjois-Korean kannalta lupaavasti, ja Soul vallattiin nopeasti, mutta käänne tapahtui syyskuussa, kun YK:n joukot, joita Yhdysvallat johti, nousivat Korean niemimaalle. Soul vallattiin takaisin, kuten myös Pjongjang, ja Kim Il-sung hallituksineen pakeni jälleen Kiinaan. Kiina lähetti joukkoja, joiden avulla pohjoisen joukot valtasivat jälleen Pjongjangin ja Soulin. Sota aaltoili yli niemimaan, ja aselepo solmittiin 27. heinäkuuta 1953. Aselepolinja oli lähes sama kuin alkuperäinen jakolinja. Kansalle sota esitettiin voittoisana sotana, jonka Yhdysvallat aloitti. Virallisesti sota ei ole päättynyt vieläkään, sillä rauhansopimusta ei ole tehty.

title: Yhdysvallat

text: Toisen maailmansodan jälkeen alkoi kylmä sota, jossa olivat vastakkain kaksi suurvaltaa: Neuvostoliitto ja sitä tukevat kommunistiset maat ja Yhdysvallat ja sitä tukevat kapitalistiset maat. Yhdysvallat osallistui Korean sotaan 1950–1953 ja Vietnamin sotaan 1964–1975. Lisäksi maa tuki Sikojenlahden maihinnousuyritystä Kuubaan ja oli mukana Kuuban ohjuskriisissä. Neuvostoliittoa vastaan käytiin myös avaruuskilpaa. Presidentti Kennedy asetti Yhdysvaltain tavoitteeksi miehitetyn kuulennon, jonka teki Apollo 11 vuonna 1969.

title: Kiinan kansantasavallan historia

text: Korean sota syttyi 1950 Pohjois-Korean hyökättyä Etelä-Koreaan. Kiina joutui osalliseksi Pohjois-Korean tukijaksi Yhdysvaltain joukkojen vastahyökkäyksen edettyä Kiinan rajaa kohti Jalu-joelle. Kiinasta lähti sotaan 1,2 miljoonaa muodollisesti vapaaehtoista sotilasta hyvin puutteellisella aseistuksella, sillä maa oli yhä toipumassa pitkistä sisällissodista ja Japanin vastaisesta sodasta. Sotatoimiin meni lopulta 38 % Kiinan budjetista. Sotatoimet päättyivät vasta kolmen vuoden kuluttua aseleposopimukseen 1953. Sodan aikana Yhdysvallat julisti Kiinan taloussaartoon, mitä Neuvostoliitto tosin lievitti.

title: Louis A. Johnson

text: Johnsonin kaudella Berliinin saarto päättyi Neuvostoliiton sallittua liikenteen Berliiniin, NATO perustettiin Korean sota alkoi.

title: Korean demokraattisen kansantasavallan vaakuna

text: Pohjois-Korean vaakuna on saanut hyvin paljon vaikutteita Neuvostoliiton vaakunasta. Punainen väri on kommunismin symboli. Pohjois-Korean vaakuna otettiin käyttöön niihin aikoihin kun kylmä sota alkoi maassa.

title: Pete McCloskey

text: McCloskey eteni pitkälle urallaan lakimiehenä. Hän palveli merijalkaväessä Korean sodassa; Vietnamin sotaa hän alkoi kuitenkin vastustaa. Hän vastusti myöhemmin myös Irakin sotaa. Hän yritti uudelleen kongressiin vuonna 2006.

title: Yhdysvaltain historia

text: Kylmän sodan ensimmäinen aseellinen konflikti oli vuosien 1950–1953 Korean sota, joka alkoi Neuvostoliiton tukeman Pohjois-Korean hyökkäyksestä Etelä-Korean puolelle. Yhdysvallat tuki Etelä-Korean hallitusta ja johti Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisiä joukkoja, mutta Kiinan astuminen sotaan Pohjois-Korean puolelle ja Yhdysvaltain joukkojen komentajan kenraali Douglas MacArthurin ehdotus tehdä ydinasehyökkäys Kiinaa vastaan uhkasivat laajentaa sodan Korean ulkopuolelle. Vuonna 1953 Yhdysvaltain presidentiksi valittiin toisen maailmansodan länsiliittoutuneiden entinen ylikomentaja Dwight D. Eisenhower, jonka virkakauden ensimmäisiä ulkopoliittisia tapahtumia oli Korean sodan päättyminen aselepoon Etelä-Korean ja Pohjois-Korean valtioiden välillä.[51][18]

title: Pohjois-Korean joukkotuhoaseet

text: Pakistan myönsi samana vuonna, että Pohjois-Korea oli saanut sen ydinasetietämystä. Ensin Kiina ja Yhdysvallat koettivat neuvotella Pohjois-Korean kanssa vuonna 2003, sitten mukaan tulivat myös Etelä-Korea, Japani ja Venäjä. Mutta lokakuussa samana vuonna Pohjois-Korea ilmoitti aloittavansa plutoniumin käyttämisen ydinaseisiinsa. Pohjois-Korea ei suostunut luopumaan ydinaseohjelmasta vastineeksi sen vihollisten hyökkäämättömyydelle maahan. Vuoden 2005 alussa Pohjois-Korea milloin halusi neuvotella, milloin jatkaa ydinaseohjelmaansa. 19. syyskuuta 2005 Pohjois-Korea ilmoitti luopuvansa ydinaseistaan ja keskeyttävänsä aseohjelmansa vastineeksi teknisestä ja talousavusta. Vuonna 2006 Pohjois-Korea irtautui ydinsulkusopimuksesta ja käynnisti Yongbyonin reaktorin. Ydinkokeen jälkeen YK lisäsi Pohjois-Korean talouspakotteita.

title: Korean sota

text: Korean sota loi laajemman sodanuhkan, joka puolestaan synnytti varautumista ja taloudellista toimeliaisuutta, korkeasuhdanteen, joka tunnetaan Korean suhdanteen tai Korean konjunktuurin nimellä.[1]


query: Milloin Roman Rotenberg aloitti yritystoiminnan Suomessa?

title: Roman Rotenberg

text: Kesällä 2013 Rotenbegien perhe ja Gennadi Timtshenk ostivat Hartwall Arenan toimintaa hallinnoivan Suomalaisen Arena Events Oy:n joka omistaa 44,98 prosenttia Hartwall areenan kaikista osakkeista. Samana vuonna syksyllä he ostivat 49% Jokerit-jääkiekkoseurasta, joka siirtyi KHL:ään kaudella 2014-2015. [19]Lokakuussa 2014 Roman Rotenberg lunasti USAn pakotelistalle otettujen oman isänsä ja setänsä osuudet. Yrityskauppa toteutettiin Romanin nykyään omistaman hotelli- ja kongressikeskus Långvik Capitalin kautta. Arena Events Oy:n osakkeet on jaettu seuraavasti: kylpylähotelliyhtiö Långvik Capital – 49,5%, Roman Rotenberg – 1%, Gennadi Timtshenkon White Anchor – 49,5%. 30.heinäkuuta Yhdysvaltain valtiovarainministeriö lisäsi 13 uutta luonnollista ja oikeushenkilöä aiemmalle Venäjän-vastaiselle pakotelistalle, mm. Roman Rotenberg sekä Långvik Capital OY:n.[20]

title: Roman Rotenberg

text: Vuonna 2005 Rotenberg päätti palata Venäjälle sekä työllistyä muualle kuin oman isänsä ja Arkadi-setänsä yrityksiin. Nämä olivat jo siihen mennessä nousseet Venäjällä merkittäviksi yrittäjiksi ja SMP Pankin omistajiksi. Isänsä neuvosta Roman valitsi kaasu- ja öljyjätti Gazpromin viennistä vastaavan Gazprom Exportin, jolle olisi ollut hyötyä hänen kansainvälisistä suhteistaan ja hallitsemistaan vieraista kielistä. Työhaastattelussa hän tutustui Gazprom Exportin pääjohtaja Aleksandr Medvedeviin, joka oli hänkin innokas jääkiekkoilija.[7]

title: Roman Rotenberg

text: Yritystoiminnan malliksi valittiin amerikkalainen GNC, joka kuuluu mailman suurimpiin urheilu- ja lisäravinteiden, vitamiinien, energiavalmisteiden ja proteiinien valmistajien joukkoon. Rotenbergin mukaan vuoden kuluttua käynnistämisestä Doktor Sport pääsi omilleen. Heinäkuussa 2015 Doktor Sportilla oli yli 50 myyntipistettä, ja sen ansiosta yritys nousi yhdeksi Venäjän urheiluravinnemarkkinoiden johtavimmaksi toimijaksi.[14]Valmistajan omistaa täysin SMP Bank.[15] Yritys rahoittaa SKA-jääkiekkoseuran toimintaa.[16]

title: Roman Rotenberg

text: Vuonna 1999 hänen vanhempansa erosivat ja Romanin isä palasi Pietariin. Romanin omien sanojensa mukaan, urheilijan uran rakentaminen olisi ollut riskialtista. Hänen isänsä estelyistä huolimatta ja äitinsä vaatimuksesta Roman lähti opiskelemaan Englantiin. Ensin nuori Rotenberg luki vuoden kieltä valmentavalla kurssilla ja sitten pääsi opiskelemaan kansainvälistä liiketaloustoimintaa European Business School Londonissa, suoritti maisterin tutkinnon yritysjohtamisessa. Romanin valmistumisen jälkeen hänen isänsä ehdotti työuran jatkamista Barclays-pankissa, äiti taas odotti poikaansa takaisin Suomeen. V.2014 ilmoitettin, että Roman Rotenberg on Yhdistyneiden kuningaskuntien kansalainen. Hänellä on kolmen maan kansalaisuus.[6]

title: Roman Rotenberg

text: Roman Borisovitš Rotenberg (s. 7. huhtikuuta 1981 Leningrad) on liikemies Boris Rotenbergin poika, jääkiekkoseura Jokerien hallituksen jäsen ja Hartwall Arenan omistajayhtiön hallituksen puheenjohtaja. Lisäksi hän omistaa osan KHL-seura SKA Pietarista ja on Gazprombankin varapääjohtaja (vastuualueena asiakkuustoiminta)[1] ja hallituksen jäsen. Hän on yrittäjä, johtaja ja merkittävä urheiluvaikuttaja. Rotenberg on Venäjän jääkiekkoliiton ensimmäinen varapääjohtaja, Venäjän jääkiekkomaajoukkueen päämajan johtaja mukaan lukien analyyttinen ja tilasto-osastot; KHL:n hallituksen varapääjohtaja, SKA-jääkiekkoseuran varapääjohtaja ja hallituksen jäsen; Doktor sport -yrityksen (muun muassa Vitawin-brändi, urheiluravinteiden tuotanto ja myynti) sekä muiden urheilumarkkinoinnin, alan median puolella toimivien sekä urheiluvaatteita valmistavien yritysten perustaja.

title: Roman Rotenberg

text: Roman Rotenbergillä on Suomen ja Venäjän kansalaisuus, ja hän puhuu sujuvaa suomea. Heinäkuussa 2015 hänet asetettiin Yhdysvaltain pakotelistalle, jonka tarkoitus on vastustaa Venäjän politiikkaa Itä-Ukrainassa ja Krimin niemimaalla.[2] Kommersant-lehden mukaan hänellä on myös Ison-Britannian kansalaisuus.[3]

title: Roman Rotenberg

text: Hän sai joulukuussa 2016 Venäjän Federaation presidentti Vladimir Putinilta kiitostaulun, jolla huomioitiin Romanin liikunnan- ja urheilun hyväksi tehty työ sekä merkittävä panos venäläisen jääkiekon tukemiseen.[12]

title: Boris Rotenberg (jalkapalloilija)

text: Boris Rotenberg (, s. 19. toukokuuta 1986 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäjänjuutalainen jalkapalloilija, jolla on Suomen ja Venäjän kansalaisuus. Rotenberg on pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Rostovia, jossa hän on lainassa samassa sarjassa pelaavasta Dynamo Moskovasta.

title: Jokerien KHL-kausi 2014–2015

text: Syksyn aikana Jokereilla oli palkanmaksuongelmia. Syynä olivat Ukrainan sodasta Venäjälle aiheutuneet talouspakotteet, joita Yhdysvallat ja Euroopan Unioni olivat asettaneet Jokerien taustavoimiin kuuluneille Gennadi Timtšenkolle ja Arkadi Rotenbergille. Timtšenko sekä Arkadi ja Boris Rotenberg eivät enää tuolloin olleet Jokerien osaomistajia, sillä seurasta 49 prosenttia omistavan Arena Events Oy:n osakkeet oli hiljattain siirretty Roman Rotenbergin nimiin. Tämä ei kuitenkaan poistanut Jokereihin kohdistuvia maksuliikennehaasteita.

title: Roman Rotenberg

text: Aleksandr Medvedev alkoi vuonna 2007 ajaa monikansallisen jääkiekon ammattilaisliigan KHL:n perustamista. Perustamishankkeen vetäjäksi määrättiin Gazprom Exportin ulkosuhteiden osasto, kaupallisten sopimusten hoitamista varten perustettiin KHL Marketing, Roman Rotenbergista tuli sen varapääjohtaja. 20.tammikuuta 2015 hän tuli KHL:n hallituksen jäseneksi.[9]

title: Roman Rotenberg

text: Luokka:Suomalaiset liikemiehet Luokka:Venäläiset liikemiehet Luokka:Suomen juutalaiset Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Roman Rotenberg

text: Eremitaasin takana sijainneessa koulussa numero 204 suomea aiemmin opiskellut Roman aloitti Taivallahden ala-asteen kolmannelta luokalta. Suomessa hän jatkoi judo-harrastustaan: Romanin isä oli valmentanut poikaansa viisivuotiaasta saakka, vienyt hänet mukanaan urheiluleireille. Roman alkoi harrastaa 11-vuotiaana paikallisessa jääkiekkojoukkueessa. Ylä-asteen jälkeen hän kirjoitti ylioppilaaksi Pohjois-Haagan urheilulukiosta ja suunnitteli ammattijääkiekkoilijan uraa.[5]

title: Roman Rotenberg

text: Rotenberg vietti osan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Suomessa. Hän harrasti jääkiekkoa ja kirjoitti ylioppilaaksi Pohjois-Haagan urheilulukiosta.[4]

title: Boris Rotenberg (jalkapalloilija)

text: Rotenbergin isä on miljardööri Boris Rotenberg, joka on tutustunut ja toiminut sparraajana presidentti Putinille mm. judoyhdistyksen kautta. Hänen veljensä on liikemies Roman Rotenberg.

title: Roman Rotenberg

text: Vuonna 2011 pietarilaisen jääkiekkoseura SKA:n johtokunnan puheenjohtaja Gennadi Timtshenko kutsui Roman Rotenbergin seuran hallituksen varapääjohtajaksi.

title: Roman Rotenberg

text: Vuonna 2009 Pietarin kansainvälisessä talousfoorumissa Rotenberg tutustui Gazprompankin edustajiin, siinä hän oli harjoittelemassa opiskeluvuosina vielä asuessaan Lontoossa. Pankkiin työllistymiseksi hän joutui käymään läpi Venäjän kansalaisuuden palauttamisprosessin, joka kesti kaikkiaan kolme vuotta, sekä hankkimaan venäläisen finanssi- ja rahoitusalan ammattitutkinnon. Myöhemmin hän väitteli taloustieteiden kandidaatiksi aiheesta Markkinatalouden mekanismien käyttöstrategiat liikunnassa ja urheilussa. Tällä hetkellä Romanilla on varapääjohtajan asema, hän vastaa suurten asiakkuuksien hoitamisesta.[8]

title: Roman Rotenberg

text: Roman Rotenberg syntyi vuonna 1981 Leningradissa. Hänen äidillään Irina Harasella oli hyvä paikka kaupungin kauppalähetystössä, Romanin isä Boris Rotenberg oli ammattiurheilija, judoka, joka voitti useita Neuvostoliiton mestaruuksia ja opetti itsepuolustusta miliisiakatemiassa. Isänisä oli juutalaista sukua. Hän eteni johtajaksi Krasnaja Zarjan puhelintehtaalla Leningradissa. Äidinisä taas oli inkerinsuomalainen Mikko Haranen, kotoisin Toksovasta Leningradin alueelta. Boris ja Irina olivat kohdanneet juuri Toksovassa. Vuonna 1991 Romanin ja hänen pikkuveljensä Borisin vanhemmat päättivät lähteä inkeriläisinä paluumuuttajina Suomeen. Perhe asettui Helsinkiin.

title: Roman Rotenberg

text: 11. joulukuuta 2014 Rotenberg nimitettiin Venäjän jääkiekkoliiton hallituksen ensimmäiseksi varapääjohtajaksi, hänen uuteen tehtäväkuvioon kuului liiton ja KHL:n välinen vuorovaikutus, ulkopuolisen rahoituksen hankkiminen sekä Venäjän maajoukkueen markkinointistraterian kokonaisvaltainen kehittäminen, mm. uusien yhteistyökumppaneiden hankkiminen.[10] Nykyisin Roman Rotenberg toimii Venäjän jääkiekkomaajoukkueen päämajan, mukaan lukien analyyttinen ja tilasto-osasto, johtajana.[11]

title: Boris Rotenberg (jalkapalloilija)

text: Rotenberg asui Suomessa vuodet 1991–2004 ja edusti juniorina Helsingin Ponnistusta, Helsingin Jalkapalloklubia ja FC Jokereita. Kaudella 2003 hän kuului Jokereiden edustusjoukkueeseen, mutta ei debytoinut Veikkausliigassa. Kaudet 2004–2005 hän edusti HJK:n reservijoukkuetta Klubi 04:ää. Juniorivuosinaan Rotenberg pelasi myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.

title: Boris Rotenberg

text: Boris Rotenbergilla on kaksi poikaa, Roman ja Boris, joista edellinen on jääkiekkoseura SKA Pietarin markkinointijohtaja ja Gazprombankin varapääjohtaja, jälkimmäinen on jalkapalloilija.

title: Kunlun Red Star

text: Joulukuussa 2015 Roman Rotenberg tiedotti KHL:n suunnitelmista laajentaa toimintaansa Kiinan rajojen sisäpuolelle, mikä tarkoitti käytännössä uuden joukkueen perustamista. Kyseisellä seuralla ei Rotenbergin mukaan ollut vielä nimeä, mutta oli jo varmaa, että projekti tulisi saamaan taloudellista tukea Kiinan hallitukselta. Neljä kuukautta myöhemmin kiinalaisseura nimettiin HC Red Star Kunluniksi.

title: Roman Rotenberg

text: Heinakuussa 2015 ilmoitettiin, että Rotenberg suunnittelee ompelu- ja painatusyritys Rossportin hankkimista. Se toimittaa tekstiilejä ja merkkituotteita venäläisille urheiluseuroille, muun muassa SKA-jääkiekkoseuralle. Samassa kuultiin, että samoihin yrityskauppohin kuuluvat valmistajan tehtaan Kostroman ja Dedovskin kaupungeissa. Asiantuntija-arvioiden mukaan, Rotenbertin hankkima osuus saattaa olla 60 miljoonan ruplan luokkaa, kun koko liiketoiminta maksaisi 75-80 miljoonaa ruplaa.[18]

title: Roman Rotenberg

text: Isä — Boris Romanovitsh Rotenberg (synt. 1957), yrittäjä, Venäjän Federaation judoseuran hallituksen varapääjohtaja, SMP pankin osaomistaja. Veli— Boris Borisovitsh Rotenberg (synt. 1986), jalkapalloilija, moskovalaisen Lokomotiv-jalkapallojoukkueen puolustaja. Setä — Аrkadi Romanovitsh Rotenberg (synt. 1951), miljardööri, Venäjän Federaation judoseuran hallituksen ensimmäinen varapääjohtaja, SMP pankin osaomistaja. Serkku— Igor Arkadjevitsh Rotenberg (synt. 1973), yrittäjä, merkittävä yritysjohtaja

title: Roman Rotenberg

text: Hän on kuulunut vuodesta 2016 Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n hallintojärjestelmän uudistuslkomiteaan.

title: Boris Rotenberg

text: Vuonna 1968 Rotenberg liittyi samaan judoseuraan, jossa hänen veljensä Arkadi Rotenberg ja ystävänsä Vladimir Putin jo olivat. Hän voitti Neuvostoliiton mestaruuksia junioritasolla 65–71 -kiloisissa. 1990-luvulla hän toimi helsinkiläisen Chikara-judoseuran valmentajana. Nykyisin Rotenberg johtaa venäläistä Isänmaa-nimistä kamppailulajien urheilujärjestöä ja on Venäjän judoliiton varapresidentti.

title: William March

text: March vietti lapsuutensa Alabamassa, ja perheensä köyhyyden vuoksi hän sai high schooln suoritetuksi loppuun vasta 20-vuotiaana. Myöhemmin hän opiskeli oikeustiedettä, mutta varojen puutteessa opinnot jäivät kesken. Työskennellessään vuonna 1917 Manhattanilla lakitoimistossa hän meni vapaaehtoisena merijalkaväkeen ja osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Hän sai ansioistaan kunniamerkkejä. Sodan päätyttyä hän palasi lakitoimistoon mutta päätyi myöhemmin menestyksekkääseen yritystoimintaan. Hän ryhtyi myös kirjoittamaan ja aloitti novelleista. Vuonna 1933 häneltä ilmestyi romaani "Komppania K", joka perustui hänen omiin sotakokemuksiinsa. Kirjallista menestystä hän ei kuitenkaan onnistunut samaan. Viimeinen romaani "Pimeät leikit" ("The Bad Seed") ilmestyi 1954, Marchin kuolinvuonna. Siitä tuli myyntimenestys, mutta hän ei itse ehtinyt nähdä, kuinka hänen tarinansa siirtyi ensin näyttämölle ja sitten elokuvaksi.

title: Boris Rotenberg

text: Boris Romanovitš Rotenberg (s. 3. tammikuuta 1957 Leningrad) on venäjänjuutalainen liikemies ja urheiluvaikuttaja. Hänellä on myös Suomen kansalaisuus.

title: Roman Rotenberg

text: Syksyllä 2010 perustettiin urheiluravinteita valmistava Doktor sport -yritys, jonka takana oli uuteen hankkeeseensa kolmen vuoden ajaksi 20 milj. USD sijoittanut SMP pankki. Yrityksestä ilmoitettiin, että se haluaa valmistaa urheilijoille laadukkaita ja doping-vapaita ravinteita.[13] Idea perustaa Venäjälle oma kotimainen urheiluravinteiden valmistaja kuuluu Aleksandr Medvedeville, joka v.2010 antoi Roman Rotenbergille yhdessä KHL:n urheilulääketieteellisen keskuksen kanssa tehtävän tutkia mahdollisuudet korvata tuontiravinteet.

title: Roman Rotenberg

title: Roman Rotenberg

text: Roman Rotenberg esitti joulukuussa 2014 halukkuutensa hankkia 80% osuuden Petr Makarenkon omistamasta Telesport-markkinointiyrityksestä. Osapuolet eivät julkistaneet kaupan tarkkaa summaa, mutta yrityksen markkinahinnaksi arvioitiin muutama miljardi ruplaa. Telesport on Venäjän merkittävin vaikuttaja urheilumarkkinoinnin, urheilukohteiden hallinoinnin sekä urheilutapahtumien TV-lähetysten puolella. Toukokuussa 2015 ilmoitettiin, ettei kauppaa onnistuttu saamaan päätökseen, syyksi kerrottiin Telesportin ja Venäjän jalkapalloliiton väliset merkittävät erimielisyydet.[17] Lokakuussa 2016 joukko sponsoreita, mm. Roman Rotenberg, perui omalta osaltaan urheilumarkkinointiyritys Telesportin yrityskaupat.


query: Mitä tarkoittaa allotrooppinen?

title: Allotropia

text: Allotropia on alkuaineiden kyky esiintyä samassa paineessa ja lämpötilassa erilaisissa kemiallisissa muodoissa. Allotropia on seurausta saman alkuaineen atomien erilaisesta sitoutumisesta ja niiden muodostamasta kiderakenteesta. Yhdisteillä ilmiöstä käytetään nimeä polymorfismi.

title: Lyijykynä

text: Vaikka lyijyä käytettiin yleisesti piirustus- ja kirjoitusvälineenä ennen lyijykynän keksimistä, lyijykynät eivät nimestään huolimatta ole koskaan sisältäneet lyijyä muuten kuin mahdollisesti kuorta peittävässä maalissa aikana jolloin lyijymaaleja vielä käytettiin yleisesti. Niin kutsutun lyijykynän lyijyn materiaali eli grafiitti on eräs hiilen allotrooppinen muoto, ja kun sitä painetaan paperia vasten siitä irtoaa ohuita hiutaleita, jotka jättävät paperiin harmaan jäljen. Paras lyijykynägrafiitti on perinteisesti saatu Englannin Cumbriasta vuonna 1564 löydetystä esiintymästä, jonka löytyminen johti nykyaikaisen lyijykynän syntyyn, kun hauras grafiitti keksittiin suojata puulla.

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Typistetty ikosaedri

text: Typistetyn ikosaedrin muotoinen on myös tunnetuin fullereenimolekyyli, "buckminsterfullereeni" (C), joka on vuonna 1985 löydetty hiilen allotrooppinen muoto. Siinä hiiliatomit ovat sijoittuneet kappaleen kärkiin, ja lähimpien atomiytimien välinen etäisyys eli kappaleen särmän pituus on noin 0,71 nanometria. Kun särmän pituus jalkapallossa on 22 senttimetriä, on sen ja fullereenimolekyylin läpimittojen suhde noin 31,000,000:1.

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Happi

text: Vuonna 2001 löytyi neljäs allotrooppinen muoto O, syvänpunainen yhdiste, joka syntyy paineistamalla O 20 GPa:n paineeseen. Sitä tutkitaan rakettipolttoainekäyttöä varten, koska se on voimakkaampi hapetin kuin O tai O.

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Tina

text: Tinan toinen allotrooppinen muoto on α-Sn eli niin sanottu "harmaa tina". Se on luonteeltaan epämetallinen, siinä atomit ovat sitoutuneet toisiinsa kovalenttisesti, ja se muodostaa pieniä oktaedrisia kiteitä, joilla on timantin kaltainen hilarakenne. Se on alle 13,2 °C:n (286 K) lämpötilassa pysyvä muoto. Tämän vuoksi alle 286 K:n lämpötilassa valkoinen tina muuttuu hitaasti harmaaksi tinaksi. Käytännössä muutos havaitaan kylmässä tinan pinnalle muodostuvina harmaina laikkuina ja esineen hitaana haurastumisena, mistä käytetään nimitystä "tinarutto". Muutos β→α tarkoittaa kidehilan muutosta, jossa tinan koordinaatioluku eli kutakin atomia lähimpänä olevien atomien lukumäärä pienenee 6:sta 4:än. β-tina on tiheämpää (7,31 g/cm) kuin α-tina (5,75 g/cm), joten normaalista poiketen lämpötilan laskiessa tina muuttuu harvempaan rakenteeseen.

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Happi

text: Otsoni (O) on hapen ns. allotrooppinen muoto, jossa yhdessä molekyylissä on kolme happiatomia kahden sijasta. Korkealla ilmakehässä otsonikerros on välttämätön elämän säilymiseksi maapallolla, mutta alempana ilmakehässä esiintyessään otsoni on erittäin paha ympäristömyrkky ja suurina pitoisuuksina tappava.

title: Punainen fosfori

text: Punainen fosfori on eräs fosforin allotrooppinen muoto. Se on rakentunut pitkistä, tiiviisti pakkautuneista atomiketjuista. Sen tiheys on noin 2,34 g/cm³ ja sulamispiste noin 590 °C. Punaisen fosforin leimahduspiste on 30 °C ja CAS-numero 7723-14-0. Toisin kuin valkoinen fosfori, se ei ole kovin reaktiivista, ei syty itsestään huoneenlämmössä, ei liukene veteen tai orgaanisiin liuottomiin eikä ole kovin myrkyllistäkään. Aineen LD50 on 15 g/kg (suun kautta, rotta). Hangattaessa se kuitenkin kipinöi, ja noin 400 °C:n lämpötilaan kuumennettuna sekin palaa.

title: Rauta

text: Rauta voi pääasiassa lämpötilasta riippuen esiintyä useissa allotrooppisissa muodoissa. Varmuudella tunnetaan neljä allotrooppista muotoa, joita merkitään kreikkalaisilla aakkosilla α, γ, δ ja ε, jota paitsi teoreettisesti on päätelty, että hyvin korkeassa paineessa saattaa esiintyä viideskin muoto, β-rauta. Kun puhdas sula rauta jäähtyy, se kiteytyy 1 538 °C:ssä δ -raudaksi, jolla on tilakeskeinen kuutiollinen (bcc) kiderakenne. Kun se edelleen jäähtyy 1 394 °C:seen, se muuttuu allotrooppiseksi muodoksi γ, jossa sillä on pintakeskeinen kuutiollinen (fcc) kiderakenne ja joka tunnetaan myös nimellä austeniitti. Jäähtyessään edelleen 912 °C:n alapuolelle kiderakenne muuttuu jälleen tilakeskeiseksi kuutiolliseksi, ja tällöin on kyseessä allotrooppinen muoto a, joka tunnetaan myös nimellä ferriitti. Kun sen lämpötila edelleen alenee raudan Curie-pisteeseen, 770 °C, siitä tulee ferromagneettista. Kun rauta sivuuttaa Curie-pisteen, sen kiderakenne ei muutu, mutta vain tämän lämpötilan alapuolella siinä esiintyy Weissin alkeisalueita, joissa atomien magneettiset momentit ovat saman suuntaiset. Nämä Weissin alkeisalueet ovat läpimitaltaan vain noin 10 mikrometriä, mutta niistäkin jokaisessa on miljardeja atomeja.

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Grafeeni

text: Grafeeni on hiilen allotrooppinen muoto, joka koostuu yhdestä kerroksesta toisiinsa sitoutuneita sp2-hybridisoituneita hiiliatomeja. Grafeeni on maailman kestävin tunnettu aine. Se on myös erittäin valoaläpäisevää ja johtaa hyvin lämpöä ja sähköä. Grafeenia on suomeksi toisinaan kutsuttu myös "grafiiniksi", ilmeisesti englannin graphene-sanan ääntämyksen vaikutuksesta. Grafeeni löydettiin vuonna 2004.

title: Lutetium

text: Lutetiumilla on vain yksi allotrooppinen muoto, jonka kiderakenne on heksagonaalinen tiivispakkaus. Hilavakiot ovat a = 350,52 pm ja c = 554,94 pm huoneenlämpötilassa.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Valkoinen fosfori

text: Valkoinen fosfori on fosforin eräs allotrooppinen muoto. Se koostuu neliatomisista P-molekyyleistä. Se on pehmeää, vahamaista ainetta, jonka sulamispiste on 44 °C ja CAS-numero 12185-10-3. Se on hyvin reaktiivista ainetta, joka syttyy herkästi itsestään palamaan ja liukenee orgaanisiin liuottimiin. Se on hyvin myrkyllistä ja aiheuttaa iholla vaikeita palovammoja.

title: Kynä

text: Lyijykynä ei nykyään nimestään huolimatta sisällä enää lyijyä. Lyijykynissä on jo pitkään käytetty grafiittia. Grafiitti on eräs hiilen allotrooppinen muoto, ja kun sitä painetaan paperia vasten, siitä irtoaa ohuita hiutaleita, jotka jättävät paperiin mustan jäljen. Paras lyijykynägrafiitti on saatu Englannin Cumbriasta vuonna 1564 löydetystä esiintymästä. Esiintymän löytyminen johti myös nykyaikaisen lyijykynän syntyyn, kun hauras grafiitti keksittiin suojata puulla.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Tulitikku

text: Valkoisen fosforin tilalle alettiin jo varhain keksiä vaihtoehtoa. Sellaisena tuli käyttöön fosforin toinen allotrooppinen muoto, punainen fosfori, jota valmistetaan kuumentamalla valkoista fosforia ilmattomassa tilassa. Se on tosin kalliimpaa, mutta terveydelle vaaratonta.

title: Timantti

text: Timanttikidettä pitävät koossa hiiliatomien väliset kovalenttiset sidokset. Tällöin kahdella vierekkäisellä atomilla on kaksi yhteistä elektronia. Jokaista atomia ympäröi neljä lähintä naapuriatomia siten, että niiden ytimet sijaitsevat säännöllisen tetraedrin kärkipisteissä. Rakenteeltaan samanlainen eli timanttirakenteinenkide on muillakin jaksollisen järjestelmän 14. ryhmän eli hiiliryhmän alkuaineilla. Pii ja germanium esiintyvät kiinteässä olomuodossa aina timantin tavoin kiteytyneenä. Myös samaan ryhmään kuuluvalla tinalla on samaan tapaan kiteytyvä allotrooppinen muoto, harmaa tina.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Onko telkkää kutsuttu Suomessa joskus sorsaksi?

title: Telkkä

text: Suomeksi telkkää on kutsuttu vanhastaan myös sotkaksi. 1900-luvulla vakiintuneessa linnunnimistössä sotka-nimitystä käytetään kuitenkin Aythya-suvun sorsalinnuista.[1] Kalevalassa maailma syntyy, kun Ilmattaren polvelle pesineen sotkan seitsemän munaa särkyvät. Runon sotkan tulkitaan tarkoittavan nimenomaan telkkää, joskin runon toisinnoissa esiintyy samassa roolissa myös muita lintuja, kuten alli ja haapana.[2]

title: Sinisorsa

text: Suomessa valkoisia sorsia on tavattu luonnossa satunnaisesti 1970-luvulta lähtien.[3] Valkoisia sorsia on nähty esimerkiksi 2008–2009 Lahdessa Pikku-Vesijärvellä.[4] Kiteellä 2008 tavattu valkoinen sorsa on ollut mutatoitunut sorsa, koska sillä oli ruskeita pyrstösulkia.[5]

title: Telkkä

text: Telkkä pesii koko Suomessa, lukuun ottamatta puuttomia tunturiseutuja ja ulkosaaristoa. Telkkä on Euroopan ”suomalaisimpia” lintuja, sillä Euroopan telkkäkannasta noin 40prosenttia pesii Suomessa.[8] Suomen parimäärä 170000–220000 on pysynyt melko vakaana viime vuosikymmenet.[9] Telkkä on pohjoinen laji, jonka eteläisimmät populaatiot asustavat Pohjois-Saksassa ja Puolassa, sekä parina pienenä erillisesiintymänä Keski-Euroopan järvillä.[5] Euroopan pesimäkanta on 230000–280000 paria, joista Britteinsaarilla vain noin 100 paria. Venäjällä pesii 28000–48000 paria[10], Ruotsissa 50000 paria[11] ja Virossa 500–1000 paria[12].

title: Järvenjärvi (Vaala)

text: Alueen linnustoon kuuluvat pääasiassa sorsa- ja vesilinnut, pesimäaikana järvellä tavataan myös kahlaajalintuja. Yleisimmin tavattavia pesiviä lajeja ovat telkkä, tukkasotka, tavi ja haapana.

title: Kalevi Sorsa

text: Kalevi Sorsalle ehdotettiin useaankin otteeseen valtioneuvoksen arvonimeä, mutta hän kieltäytyi vastaanottamasta sitä vedoten taustaansa työväenliikkeessä, jossa oli perinteisesti pidättäydytty kunnianosoituksista. Sorsa siis kaihtoi koko elämänsä ajan julkisia tunnustuksia työstään ja saavutuksistaan, mutta hän suostui promovoitavaksi Tampereen teknillisen korkeakoulun kunniatohtoriksi vuonna 1987 ja Tampereen yliopiston hallintotieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1992. Vuonna 1985 Kalevi Sorsa suostui ottamaan vastaan Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristin presidentti Koivistolta, vaikka suhtautui kielteisesti kunniamerkkeihin. Presidentti Tarja Halonen palkitsi Sorsan Vapaudenristin ritarikunnan 1. luokan Vapaudenristillä rintatähtineen, jonka Sorsa otti myös vastaan.

title: Hotelli Korpilampi

text: Korpilampi-seminaari oli hotellissa vuonna 1977 järjestetty talouspoliittinen seminaari, jonka kokoonkutsuja oli Suomen silloinen pääministeri Kalevi Sorsa. Paikalle oli kutsuttu Suomen poliittisten puolueiden, etujärjestöjen ja elinkeinoelämän eliitti, osanottajia oli 350. Myyttiseen maineeseen nouseessa kokouksessa synnytettiin poliittinen konsensus Suomen tulevasta talouspolitiikasta.

title: Tuomas Telkkä

text: Telkkä on ollut kokoomuksen listalla ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kymen vaalipiirissä ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä.

title: Laukon torpparihäädöt 1907

text: Kun alustalaiset pitivät 20. toukokuuta taas kokousta, tuli sinne tieto, että Nestori Telkkä oli kutsuttu paronin puheille. Koko kokousväki, noin 150 henkeä, päätti lähteä Telkän mukaan kartanoon. Kun kartanon pihalle saapuneet alustalaiset kohtasivat paronin, ilmoitti Ville Leskinen torppareiden edustajana, että lakko alkaa, jos esitettyihin vaatimuksiin ei suostuta. Paroni puolestaan vastasi tulkin välityksellä, että hän kyllä keskustelisi yksityisesti niiden alustalaisten kanssa, joilla oli hänelle asiaa, mutta ei joukkojen eikä varsinkaan ulkopuolisten kanssa. Paroni syytti torppareita myös kotirauhan rikkomisesta. Vastauksena tähän kuului väkijoukosta alas-huutoja, ja tilanne päättyi hälinöintiin väkijoukon poistuessa kartanon pihalta.

title: Telkät

text: Telkät ("Bucephala") on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.

title: Vartiolaiva Telkkä

text: VL Telkkä oli Länsi-Suomen merivartiostolle kuuluva vartiolaiva. Telkän kotisatama oli Turku. Henkilöstöä aluksella on 11–14. Alus luovutettiin Länsi-Suomen merivartiostolle kesällä 1999. Telkkä-luokan aluksista (3 kpl) luovutaan vuodesta 2014 alkaen, koska niitä ei voi käyttää talviolosuhteissa, eikä niiden käytölle ole saatu määrärahoja. Ne korvataan yhdellä suuremmalla laivalla, joka rakennetaan STX Finlandin Rauman telakalla.

title: Sorsat

text: Haahkat (Somateria) Haapanat (Mareca) Hansut (Chloephaga) Harmaahanhet (Anser) Joutsenet (Cygnus) Kirjohanhet (Branta) Koskelot (Mergus) Kuparisorsat (Oxyura) Kääpiösorsat (Nettapus) Lapasorsat (Spatula) Mandariinisorsat (Aix) Mustalinnut (Melanitta) Narskut (Netta) Ristisorsat (Tadorna) Sorsat (Anas) Sotkat (Aythya) Telkät (Bucephala) Viheltäjäsorsat (Dendrocygna) Viuhtojat (Tachyeres)

title: Kalevi Sorsa

text: Kirjalliset harrastukset johtivat Sorsan harjoittelijaksi sanomalehteen, ja vuonna 1949 hän aloitti sanomalehtitutkinnon opinnot Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa Helsingissä. Sanomalehtitutkinnon Sorsa sai valmiiksi vuonna 1957. Sorsa rahoitti opintonsa työskentelemällä toimittajana Työväen Sanomalehtien Tietotoimistossa, Suomen Sosialidemokraatissa ja Työläisnuoriso-lehdessä (myöhemmältä nimeltään Vihuri). Lisäksi Sorsa kävi töissä rakennustyömailla, ja hän oli rakentamassa muun muassa Olympiakylää, Koskelan kisakylää ja Salmisaaren voimalaa. Sorsa suoritti vuonna 1963 yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinnon Tampereen yliopistossa pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Sorsan pro gradu -tutkielman aiheena olivat sisällissodan syyt Joel Lehtosen "Putkinotko"-romaanin valossa.

title: Telkkä

text: Telkkä hakee ravintonsa pohjasta sukeltamalla, koska se on kokosukeltaja. Makeassa vedessä telkän ravintoa ovat hyönteiset ja niiden toukat, madot, näkinkengät ja simpukat. Suolaisessa vedessä telkkä syö yllä olevien lisäksi varsinkin erilaisia rapueläimiä, katkoja ja kilkkejä. Telkän tapaa usein ruokailemasta matalista, aukeista lahdista.

title: Korpilampi-seminaari

text: Korpilampi-seminaari oli Korpilampi-hotellissa Espoossa 5.–6. syyskuuta 1977 pidetty talouspoliittinen seminaari, jonka kokoonkutsujana oli pääministeri Kalevi Sorsa. Paikalle oli kutsuttu Suomen poliittisten puolueiden, etujärjestöjen ja elinkeinoelämän eliitti, osanottajia oli 350. Myyttiseen maineeseen nouseessa kokouksessa synnytettiin poliittinen konsensus Suomen tulevasta talouspolitiikasta.

title: Tuomas Telkkä

text: Telkkä toimi vuoden 2008 Samana vuonna opiskelijaliikkeen vaikutustyön ansiosta puolison tulojen vaikutus opintotuen asumislisästä poistettiin. Vuoden 2008 aikana myös opintorahaa korotettiin ensimmäistä kertaa yli kymmeneen vuoteen, mikä oli opiskelijaliikkeen pitkäaikainen tavoite. Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtajana toimi ennen Telkkää Lasse Männistö ja hänen jälkeensä Jussi Rauvola.

title: Sinisorsa

text: Silloin tällöin tavataan valkoisia sorsia. Sinisorsalla on geeneissä valkoinen väri, eivätkä ne ole siis risteymiä, ”sorsa-ankkoja”, kuten joskus väitetään.[2]

title: Melioidoosi

text: Kroonisessa melioidoosissa oireet tavallisesti kestävät yli kaksi kuukautta. Tauti kroonistuu noin 10 prosentilla potilaista. Kliinisen melioidoosin taudinkuva vaihtelee runsaasti. Oireina esiintyy muun muassa kroonista ihotulehdusta, ihon haavaumia, kyhmyjä keuhkoissa ja kroonista keuhkokuumetta. Sairaustila muistuttaa erehdyttävästi tuberkuloosia, minkä takia sitä onkin joskus kutsuttu "vietnamintubiksi".

title: Billy the Kid, pikku nappula

text: Billy the Kid -niminen lainsuojaton on asettunut Fort Weaklingiin. Kukaan kaupunkilaisista, edes sheriffi, ei uskalla vangita häntä ja kaikki pelkäävät häntä. Onneksi muutama urhea henkilö kaupungissa, The Fort Weakling Clarion -sanomalehden päätoimittaja Josh Belly, sheriffi sekä saluunan omistaja, haluavat Billy the Kidin telkien taa, mutta kellään heistä ei ole tarpeeksi rohkeutta pidättää Billy the Kidiä. Kaupunkilaisten onneksi Lucky Luken reitti osuu Fort Weaklingiin. Lucky Luke lupautuu toimittamaan Billy the Kidin telkien taa, ja hän ryhtyy yhdessä Josh Bellyn ja sheriffin kanssa lietsomaan vastarintaa Billy the Kidiä vastaan. Lucky Luke saa Billyn vangittua, mutta koska kellään kaupunkilaisella ei ole rohkeutta todistaa Billyä vastaan, hän pääsee vapaaksi. Lopulta Lucky Luke turvautuu äärimmäiseen tehokeinoon. Hän alkaa esittää pahimman luokan lainsuojatonta saadakseen Billyn näyttämään kaupunkilaisten silmissä harmittomalta. Lopulta suunnitelma onnistuu ja Billy the Kid tuomitaan 1 247 vuodeksi pakkotyöhön.

title: Telkkä

text: Telkkien muutto alkaa jo heinäkuussa ja jatkuu marraskuulle asti. Ne palaavat maalis-huhtikuussa.[3] Talvehtimisalueet ovat Itämeren eteläosissa ja Pohjanlahden rannikolla. Venäjän kanta muuttaa Keski-Eurooppaan ja Väli- ja Mustanmeren rannikolle.[5] Telkkä talvehtii melko yleisesti Suomessakin; Suomeen jää vuosittain noin 20000 telkkää talvehtimaan.[3]

title: Korporativismi

text: Myös Suomen tulopoliittista järjestelmää on joskus kutsuttu korporativistiseksi tai paremmin korporatiiviseksi, ja Björn Wahlroos onkin sanonut sen muistuttavan fasismia.

title: Riki Sorsa

text: Sorsa aloitti uransa laulusolistina muun muassa yhtyeissä The Zoo ja Jig-Saw. Soolouralle hän siirtyi 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa. Vuonna 1981 Sorsa edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Reggae OK”, joka sijoittui 16:nneksi. Kappaleesta tuli hitti Suomessa ja muualla Euroopassa. Sorsan mukaan levyä myytiin yli 100 000 kappaletta. Ensimmäinen sooloalbumi oli "Changing Tunes" (1981), jota seurasi "Desert of Love" (1982). Kassu Halonen toimi molempien albumien tuottajana.

title: Telkkä

text: Luonnossa telkkä pesii onttoihin puihin ja palokärjen koloihin. Ihminen on pitkään rakentanut pönttöjä telkälle, aluksi kerätäkseen munia ravinnoksi, nykyisin useimmiten pyyteettömästi. Munia tulee 8–14 kpl, jotka ovat vihreänharmaita ja kooltaan hieman kananmunaa suurempia. Telkkä tunnetaan myös loismuninnasta, eli naaras munii munan jonkun toisen telkän pesään ja näin varmistaa lisääntymisen mikäli oma pesintä epäonnistuu. Aikaisina keväinä muninta voi Etelä-Suomessa alkaa jo maaliskuun lopulla, mutta tavallisesti vapun tietämissä. Viimeiset pesueet munitaan kesäkuussa. Haudonta alkaa vasta, kun kaikki munat on munittu, ja naaras hautoo noin neljä viikkoa. Poikaset kuoriutuvat lähes yhtäaikaisesti. Ne ovat väriltään tummanruskean ja valkoisen kirjavia, valkoposkisia. Naaras houkuttelee poikaset hyppäämään pesästä kutsumalla niitä maassa pesäpuun juurella. Tavallisesti poikaset lähtevät pesästä varhain aamulla. Emo johdattaa poikueen perässään lähimpään vesistöön, joka voi joskus olla jopa kilometrin päässä pesästä. Emo ei ruoki poikasia, vaan ne alkavat itse etsiä vedestä pieneliöitä. Usein telkkä jättää osan poikasista selviytymään omin avuin. Poikaset oppivat lentämään parin kuukauden ikäisinä.

title: Tuomas Telkkä

text: Opiskeluaikanaan Telkkä oli mukana opiskelijapolitiikassa sekä omassa ylioppilaskunnassaan LTKY:ssä Lappeenrannassa sekä Suomen ylioppilaskuntien liitossa SYL:ssä sen puheenjohtajana.Tällä hetkellä Telkkä työskentelee OP-ryhmän yhteiskuntasuhdepäällikkönä. Aiemmin Telkkä on työskennellyt Palvelualojen Työnantajat PALTA:ssa elinkeinopolitiikan johtavana asiantuntijana ja Suomen Yrittäjät ry:ssä elinkeinopoliittisena asiamiehenä.

title: Telkkä

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Taskinen, Janne| title = Telkkä – tuhansien järvien lintu| publisher = Suomen luonnonsuojelun tuki| year = 1999| version = Valokuvat Timo-Heikki Varis| id = ISBN 951-9381-72-4}} Eriksson, M. O. G. 1982: Vakiintuneen ja uuden telkkäkannan välisistä eroista. - Ornis Fennica 59:13-18. Holma, Olli & Syrjänen, Jaakko 1978: Telkän Bucephala clangula erikoiset temput Yyterissä. - Lintumies 1.1978 s. 26. LYL. Kallela, Kari 1986: Kiista pesäpöntöstä. - Lintumies 1.1986 s. 31. LYL. Rajala, P. & Ormio, T. 1971: On the nesting of the Goldeneye, Bucephala clangula (L.), in the Meltaus Game Research Area in Northern Finland, 1959-1966. - Finn. Game Res. 31:3-9. Sirén, M. 1952: Undersökningar över knipans, Bucephala clangula, fortplantningsbiologi. - Riistatiet. Julk. 8:101-111. Sirén, M. 1957: Telkän pesimisseutu- ja pesäpaikkauskollisuudesta. - Suomen Riista 11:130-133.

title: Johannes Virolainen

text: 1970-luvulla Virolainen toimi valtiovarainministerinä Kalevi Sorsan I hallituksessa 1972–1975 ja maatalousministerinä Sorsan II hallituksessa 1977–1979. Virolainen ja Sorsa olivat Keskustan ja SDP:n välisen punamultayhteistyön takuumiehet, ja etenkin Sorsan I hallituksen aikana ajettiin läpi laajoja yhteiskunnallisia uudistushankkeita. Samalla Virolainen piti huolen siitä, että punamultahallitukset toteuttivat vahvaa aluepolitiikkaa ja että maaseutuväestön asiat pidettiin esillä niiden ohjelmissa. Keskustan puoluejohdossa Virolaista arvosteltiin usein liian läheisistä suhteista Sorsaan, ja osa keskustaväestä koki, että Virolainen oli jopa valmis tinkimään puolueensa kannattajille tärkeistä asioista säilyttääkseen suhteensa Sorsaan. Näin kävi Sorsan ensimmäisen hallituksen toimikauden lopulla niin kutsutun maapaketin ja erityisesti siihen sisältyneen, viljelijät raivostuttaneen lunastuslain suhteen. Virolaisen jo alusta lähtien hankalat suhteet MTK:n puheenjohtajaan Heikki Haavistoon käytännössä katkesivat Sorsan toisen hallituksen tekemän yksipuolisen maataloustuloratkaisun vuoksi. Virolainen luopui ministerin tehtävistä viimeisen kerran 1979 ja siirtyi eduskunnan puhemieheksi.

title: Nestori Telkkä

text: Vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana Telkkä toimi Hämeen punaisessa lääninhallituksessa. Sodan jälkeen hänet vangittiin, mutta hän pakeni Hämeelinnan vankileiriltä oleskellen ensin Ruotsissa sekä Norjassa ja siirtyen sitten Venäjälle.

title: Telkkä

text: Telkkä (Bucephala clangula) on sorsien heimoon kuuluva keskikokoinen kokosukeltaja. Telkkä on vilkas ja pirteä lintu, joka on varsinkin muuttoaikoina hyvin valpas ja varovainen. Sen lento on erityisen nopeaa ja linnun lentäessä kuuluu tunnusomainen viuhina. Telkkä nousee vedestä muiden kokosukeltajien tapaan juosten pitkin vedenpintaa.

title: Tuomas Telkkä

text: Tuomas Taneli Telkkä (s. Lappeenranta) on entinen Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja.

title: Kansanrintama Suomessa

text: Kansanrintamasuuntaus kesti vuodet 1966-1971. Oikeastaan tarkkaan ottaen vain "SDP:n", "Keskustapuolueen", "SKDL:n" ja "TPSL:n" muodostama Paasion I hallitus oli kansanrintama, mutta vasemmisto halusi käyttää nimitystä myös muista hallituksista, joissa olivat jo mukana myös "RKP" ja/tai "LKP". "SKDL" oli "Maalaisliiton","SDP:n", "RKP:n" ja/tai "Kansallisen Edistyspuolueen" kanssa hallituksessa "Paasikiven II hallituksessa" ja "III hallituksessa" sekä "Pekkalan I hallituksessa" vuosina 1944–1948, mutta tuolloin kyseisiä hallituksia ei kutsuttu kansanrintamiksi. Samoin SKDL oli mukana "Miettusen II hallituksessa" 30. marraskuuta 1975 – 29. syyskuuta 1976, "Sorsan II hallituksessa" 15. toukokuuta 1977 – 26. toukokuuta 1979, "Koiviston II hallituksessa" 26. toukokuuta 1979 - 19. helmikuuta 1982 ja "Sorsan III hallituksessa" 19. helmikuuta – joulukuu 1982 SDP:n, Keskustapuolueen, RKP:n ja/tai LKP:n kanssa, muttei näitäkään hallituksia tuolloin kutsuttu kansanrintamiksi.

title: Kalevi Sorsa

text: Aktiivisen poliittisen uransa päätteeksi Sorsa nimitettiin Suomen pankin johtokuntaan 1987. Hän työskenteli johtokunnassa vuoteen 1996, jolloin jäi eläkkeelle. Sorsan toimikaudelle Suomen Pankissa osuivat 1990-luvun syvä lama ja pankkikriisi, joka johti monen pankin lakkauttamiseen ja fuusioihin.