query: Onko luolat luonnon tekemiä?

title: Susiluola

text: Luolan pinta-alaksi on arvioitu 400 neliömetriä, mutta osa siitä on maakerrosten täyttämää. Luola on syntynyt kallion vaakarakoon rapautumisen seurauksena, ja sen iäksi on arvioitu yli 2,6 miljoonaa vuotta.[1] Eri aikakausien merenpinnan korkeusvaihtelut ovat muodostaneet luolaan kuusi eri-ikäistä sorakerrosta. Niistä vanhimmat ovat satoja tuhansia vuosia vanhoja. Turvallisuussyistä yleisöllä ei ole pääsyä Susiluolan sisälle.[2]

title: Persikkakoruahven

text:
Persikkakoruahvenet muodostavat luonnossa pienehköjä ryhmiä, jotka pysyttelevät koralliriuttojen reunoilla tai riutan halkeamien yläpuolella. Se elää varsin syvällä - 6–60 metrin syvyydessä, ja sillä on luola, johon se voi tarvittaessa sujahtaa piiloon. Akvaarioihin suositellaan korkeintaan yhtä koirasta, jonka seurana voi sitten olla jopa kahdeksan naarasta.
Villit persikkakoruahvenet syövät vedessä leijuvaa eläinplaktonia.

title: Susiluola

text: Schultzin ja Tapani Rostedtin mukaan kivien luonnollisiksi tulkitsemisen ilmeisyys on harhaanjohtavaa eikä kivien väittäminen luonnon muovaamiksi vakuuta, vaikkakin osa kivistä on luonnon muovaamia. Heidän mukaansa myöskään parempaa asiantuntemusta ei olisi ollut saatavissa, koska kohde on ainutlaatuinen. Tutkijat ovat lisäksi oppineet tutkimuksen kuluessa. Myöskään ulkomaisten asiantuntijoiden palkkaamiseen ei olisi ollut varaa. Maakerrosten sekoittumista pidettiin selvänä mutta kerrosten ajoitukseen ei katsottu julkaisuaikana voitavan ottaa kantaa. Schultz ja Rostedt pitivät mahdollisena, että neanderthalilaisia olisi voinut olla Suomen alueella.[18] Museovirasto esittää edelleen sivullaan, että "Tutkimustulosten perusteella luolassa on asunut Neandertalin ihminen noin 75000–125000 vuotta sitten."[19] Johanna Enqvist viittaa Susiluolaan todetessaan, että kulttuuriperimäkohteen ei välttämättä tarvitse olla aito.[20]

title: Gellértinvuori

text: Vuoren etelärinteellä, Gellértin kylpylän sisäänkäyntiä vastapäätä, on laaja ja syvä luonnon muodostama luola, jossa asui varhaiskeskiajalla Iván-niminen erakko. Hän paransi sairaita terveysvedellä, joka kumpusi lähteestä luolan suuaukon lähellä. Vuonna 1926 luola muutettiin kirkoksi Lourdesin esikuvan mukaan, ja sitä piti yllä pauliittien sääntökunta. Kommunistit lakkauttivat sääntökunnan 1950-luvulla ja muurasivat luolan umpeen. Nykyään se on muutettu jälleen kirkoksi.

title: Lost (1. tuotantokausi)

text: Yöllä Jack löytää luolan, jossa on runsaasti raikasta vettä. Hän löytää lisää tavaroita lentokoneesta mukaan lukien isänsä ruumisarkun, joka onkin tyhjä. Jack palaa rannalle ja kertoo kaikille luolasta sekä siitä, että heidän täytyy työskennellä yhdessä. Hän esittelee tunnetun lausahduksensa ”yhdessä elää, yksin kuolee” ().

title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Tässä yhteydessä Aristoteles esittelee myös näkemyksensä neljästä syystä. Hän painottaa luontoon liittyvänä erityisesti päämäärähakuista eli teleologista syytä. Sen vastakohtana ovat sellaiset asiat, joiden mukaan luonto ei toimi, kuten sattuma ja onni. Jokin asia tapahtuu sattumalta silloin, kun kaikki siihen normaalisti johtavat tasot sattumalta yhdistyvät ilman, että olisi tarkoituksella valittu. Tällöin lopputulos on samanlainen kuin jos se olisi seurannut teleologisesti. Tämä pätee sekä ihmisten tekemissä päätöksissä että luonnossa.

title: Hiidenkiuas

text: Luonnossa tavattavat kivikot voivat olla joko luonnon muovaamia tai ihmisten tekemiä. Luonto saattaa saada aikaiseksi kivikon pakkasrapautumisen takia (rakka), järven tai meren rantavoimien ja huuhtoutumisen seurauksena (pirunpelto) tai jääkauden kuljettaman kivikon muodossa.

title: Ongelmat

text: XXIX.11 Miksi on kauheampaa surmata nainen kuin mies, vaikka mies on luonnostaan ylempi/ylivoimaisempi kuin nainen? Onko niin koska nainen on heikompi ja näin mies tekee suuremman epäoikeudenmukaisuuden? Vai onko näin siksi, ettei ole miehekästä käyttää omaa voimaansa sellaista vastaan, joka on paljon heikompi?

title: Grotta Azzurra

text: Grotta Azzurra (Sininen luola) on Caprin saarella Italiassa sijaitseva luonnon muovaama luola. Luola sijaitsee meren pinnan tasolla siten, että luolan suuaukon korkeus merenpinnasta on vain 1,3 metriä. Pituutta luolalla on 54 metriä, leveyttä 30 metriä ja korkeutta 15 metriä. Nimensä luola on saanut siitä, että heijastuessaan veden läpi luolan aukosta, auringonvalo saa sen näyttämään siniseltä.

title: Étretat

text: Kallion laelle pääsee pengertien päädystä alkavaa portaikkoa pitkin. Portaikko johtaa helppokulkuiselle tielle, joka kohoaa ylös rinnettä ja seuraa golfkentän vierustaa. Oikealle käännyttäessä päästään aivan kallion laelle. Ylös kiipeämällä pääsee nauttimaan kauniista maisemista: sekä kylä, l’Aiquille että Manneporte-kaari näkyvät sieltä. Kallion laella on myös luonnon muodostama pieni luolamainen kammio, "chambre des demoiselles" ("neitojen kammari"), jota Maurice Leblanc kuvailee kirjassaan Onton neulan salaisuus. Luolaan liittyy taru, jonka mukaan kolme neitosta olisi pakoillut luolassa erästä ilkeää kosijaa, Fréfossén kreiviä. Kreivi oli tarun mukaan syössyt neidot alas jyrkältä rantatörmältä pitkillä nauloilla teljetyissä tynnyreissä. Neitojen haamut jatkoivat kummitteluaan siellä ja vainosivat varsinkin Fréfossén kreiviä kaikkialla, jopa hänen linnassaan.

title: Veteen piirretty viiva (elokuva)

text: Viidakkoa ja köynnöskasvien peittämiä puita esittelevän montaasin aikana sotamies Wittin (Jim Caviezel) kertojanääni pohdiskelee: "Mikä on tämä sota luonnon sydämessä? Miksi luonto kamppailee itsensä kanssa? Maa mittelee meren kanssa? Onko luonnossa koston voima?"

title: Lohjanjärvi

text:
Karkalin niemellä sijaitsee Suomen suurin luonnon itsensä muodostama luola, kalkkikiveen muinaisen puron syövyttämä Torholan luola ja Karkalin luonnonpuisto, joka on Suomen merkittävimpiä ja lajistolataan ainutalaatuisimpia lehtometsiä. Karkalin nähtävyyksiin kuuluvat jalopuut, kuten tammet, saarnet ja lehmukset, runsaat pähkinäpensaskasvustot, kevätkukat, kuten sini-, valko-, kelta- ja kangasvuokko sekä harvinaiset kasvit kuten punavalkku ja pesäjuuri. Pähkinäpensaslehtoja on järven rantojen läheisyydessä erityisen runsaasti. Näitä on esimerkiksi Virkkalan Pähkinäniemessä. Lohjansaaressa ja Jalassaaressa tavataan harvinaista kynäjalavaa. Alueen useilla kalkkikivikallioilla tavataan maaperälle erikoistuneita kasveja, joita ei muualla Suomessa juuri esiinny. Lohjanjärven luonto kuuluu Suomen eteläisimpään kasvivyöhykkeeseen eli ns. tammivyöhykkeeseen. Tammen luontainen kasvualue seuraa Lohjanjärven pohjoisrantaa.
Lohjanjärvestä kalastetaan muun muassa kuhaa, haukea, ahventa ja muikkua. Järveen on istutettu myös taimenta. Lohjanjärvellä järjestetään säännöllisesti uistelu- ja pilkkikilpailuja.

title: Platonilainen tietoteoria

text: Platon käyttää luolavertauksessa luolan seinälle heijastuvia varjoja vertauksena inhimillisestä aistimisesta. Luolaan kahlehditut vangit voivat katsella vain varjoja, jotka muodostuvat heidän selkänsä takana olevista nukeista, kun samoin heidän selkänsä takana olevan nuotion tuli valaisee niitä. Jos yksi vangeista vapautetaan, hän oppii, että hänen aiemmin havaitsemansa todellisuus olikin vain varjoja, ja nuket todellisempia. Jos hän astuu ulos luolasta, hän oppii, että ulkopuolella onkin todellisia asioita, joista nuket ovat vain jäljitelmiä. Näin mielipide korvautuu vähitellen tiedolla ja henkilö saavuttaa vähitellen suuremman tietämyksen todellisuudesta.

title: Vuorenkuninkaan luolassa

text: Vuorenkuninkaan luolassa (myös Vuorenpeikkojen luolassa tai Vuorenkuninkaan salissa; norj. "I Dovregubbens hall") on Edvard Griegin vuonna 1874 tekemä sävellys Henrik Ibsenin näytelmään "Peer Gynt".

title: Ruutukoruahven

text: Yleensä ruutukoruahvenet ovat varsin rauhallisia kaloja. Kutuaikaan erityisesti johtava koiras muuttuu aggressiivisemmaksi ja vartioi omaa reviiriään tarkasti. Naaras laskee mätinsä esimerkiksi luolaan. Toisin kuin useat muut kirjoahvenlajit, ruutukoruahvennaaraat eivät haudo mätiään suussaan. Luonnossa ruutukoruahvenet uivat avovedessä, mutta eivät kuitenkaan kovin kaukana kivikkopohjasta.

title: Šintolaisuus

text: Šintolaisuudessa on keskeistä esivanhempien palvonta, sankarien ja suurmiesten palvonta, perheinstituutio, mytologia, taide ja kauneus, onni ja onnettomuus, ihmissuhteet, vähemmistökysymykset, paikallisuus, suvaitsevaisuus, kansallismielisyys, luonnon elollistaminen ja luonnon kunnioittaminen.

title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Myöhäispaleoliittisellä kaudella ihmisheimot asuivat vielä usein luolissa tai kokoontuivat niihin viettääkseen erilaisia rituaaleja. Luolia saatettiin muokata kiveämällä luolan suuta tai tasoittamalla sen pohjaa tai pinoamalla luolaan kivisiä väliseiniä. Samaan aikaan yleistyivät kuitenkin lappalaista kotaa tai Pohjois-Amerikan intiaanien käyttämää wigwamia muistuttavat asumukset niiden helpon rakennettavuuden ja siirrettävyyden ansiosta. Kyseiset asumukset pystyttiin lisäksi rakentamaan luonnosta helposti saatavilla olevista, vähän jalostamista tarvitsevista materiaaleista kuten heinästä, risuista ja kapeista puurimoista. Puuttomilla alueilla asumusten kantavana rakenteena saatettiin käyttää mammutin luuta, vaikkakin puurakenteitakin saatettiin kuljettaa pitkienkin matkojen päähän metsävyöhykkeestä.

title: Tori (Viro)

text: Torin helvetti -luola (viroksi "Tori Põrgu") on noin 2 metriä korkea, 4,8 metriä leveä ja 7,4 metriä syvä hiekkakiviluola, jonka edessä on noin 25-metrinen kanjoni. Luola on alun perin luonnon muovaama. Luolien alue käsittää kaksi hehtaaria ja on suojeltu vuonna 1959.

title: Juan O’Gorman

text: O’Gormanin yksi merkittävimmistä töistä oli 1950-luvun alussa rakennettu Universidad Nacional Autónoma de Méxicon ikkunaton kirjastorakennus, jonka julkisivulla esitettiin mosaiikkien avulla Meksikon kulttuurihistoriaa. O’Gormanin oma talo on tehty osittain luonnon muovaamaan luolaan ja se oli suunniteltu olemaan sopusoinnussa laavamuodostumien ja ympäröivän luonnon kanssa. Talo rakennettiin 1953–1956 ja tuhottiin vuonna 1969.

title: Meksikonsusi

text: Meksikonsuden alkuperäistä elinaluetta oli Meksiko ja Yhdysvaltojen eteläosat: Arizonan, New Mexicon ja Teksasin osavaltiot. Sitä vainottiin järjestelmällisesti 1800-luvulla mm. myrkkysyöttien avulla. Eläintarhoissa on nykyisin noin 150 yksilöä. On kiistanalaista, onko tätä alalajia enää olemassa luonnossa: IUCN:n raportissa sitä ei pidetä alalajina vaan populaationa, ja Meksikon populaation todetaan kadonneen luonnosta. ITIS pitää meksikonsutta alalajina.

title: Karhunpesäkivi

text: Kiven kerrotaan saaneen nimensä siitä, että lumimyrskyssä eksynyt lappalainen oli mennyt luolaan suojaan ja nukahtanut sinne. Herättyään hän huomasi, että samassa luolassa oli talviuntaan viettävä karhu. Karhu ei onneksi herännyt ja mies pääsi poistumaan luolasta myrskyn laannuttua.

title: Montako minua on?

text: Onko Jumala olemassa? – Löytyykö luonnosta järkeä? – Mitä on rakkaus? – Mitä on vapaus? – Tarvitsemmeko me omaisuutta? – Mikä on oikeudenmukaista? – Mitä on onnellinen elämä? – Voiko onnellisuuteen oppia? – Onko elämällä jokin tarkoitus?

title: Mätikän luolan kalliomaalaus

text: Punavärijälki sijaitsee kammiossa sen takaseinässä. Kuvioita valaisee päivävalo ja se saattaa olla ihmisen valitsema kohta. Valokuvien punavärin vahvistamisen jälkeen maalauksesta erottuu viivamaisia jälkiä. Tulevat tarkemmat tutkimukset valaisevat sitä, onko maalaus ihmisen tekemä vai luontainen. Tällä hetkellä se vaikuttaa maalaukselta.

title: Reino Rinne

text: Pertti Sillanpää, joka on väitellyt Reino Rinteen osallistumisesta suomalaiseen ympäristökeskusteluun, on luonnehtinut Rinnettä luontomystikoksi ja teknopessimistiksi. Rinne kunnioittaa luonnon pyhyyttä ja haluaa säilyttää sen koskemattomana ja alkuperäisenä. Ihmisen hallinnasta karannut tekniikka johtaa ihmiskunnan tuhoon. Luonnon suojeleminen onkin ihmisen suojelua. Tätä Sillanpää pitää Rinteen ja Pentti Linkolan merkittävimpänä näkemyserona.

title: Pythagoraan luola

text: Pythagoraan luola sijaitsee Kérkis-vuoren kaakkoisrinteessä noin 300 metrin korkeudella merenpinnasta, länteen Marathókampoksen kylästä. Pythagoraan sanotaan vetäytyneen kaupungista luolaan piiloon saaren tyranni Polykrateen vihaa. Hänen kerrotaan sekä asuneen paikalla että opettaneen siellä oppilaitaan. Paikalla on myös lähde, josta filosofin kerrotaan ottaneen juomavetensä. Tieto siitä, että Pythagoras asui saarella jossakin luolassa, on peräisin antiikin ajalta ja tunnetaan Iamblikhoksen kautta. On kuitenkin mahdoton sanoa, onko kyseessä todella sama luola.

title: Seepranuolikko

text: Luonnossa nuoret seepranuolikot elävät suurissa, jopa 200 yksilön parvissa. Ne asuttavat useaa suojaisaa luolaa ja vaihtelevat koloa tavan takaa. Kutemiseen valmistautuessaan pari uskaltautuu jopa parin metrin päähän kotikoloistaan, Se sieppailee sopuisasti eläinplanktonia irtovedestä, kutee sitten nopeasti ja sujahtaa takaisin kolojen turvaan.

title: Partio Suomessa

text: Partio on vapaaehtoistoimintaa, jossa vanhemmat partiolaiset johtavat nuorempia. Partion johtamisjärjestelmässä vastuuta annetaan hyvin nuorille. Monilla yhteiskunnan johtotehtävissä toimivilla onkin partiotausta[5]. Muita keskeisiä periaatteita partiotoiminnassa ovat yhdessä päättäminen, elämyksellisyys, ryhmässä toimiminen, tekemällä oppiminen ja toiminta luonnossa.

title: Geghard

text: Vaikka Neitsyt Marialle omistettu pääkirkko on rakennettu 1215 ja sen suuri eteisosa 1215–1225, kerrotaan, että Georgios Valontuoja perusti luostarin 300-luvulla luolassa sijainneen pyhän lähteen paikalle. Vanhin, 600-luvulla valmistunut luostarin muurien ulkopuolella sijaitseva luolakirkko on omistetty luostarin perustajalle. Luostaria on tästä syystä kutsuttu aiemmin nimellä Ayrivank ("luolan luostari"). Vuonna 1240 rakennettiin pääkirkon eteisestä aukeava vasemmanpuoleinen luolakappeli, jossa on lähdevesiallas- Veden uskotaan olevan erityisen pyhää tai aiankin tuovan onnea. Eteisen oikealle puolelle avattiin 1263 toinen luolakappeli. Kirkon ulkopuolella on vielä yksi kiveen kaivettu luolakirkko.

title: Kopsuo

text: Porttikalliolla on luola, joka löytyy Asikkalan Kopsuolta, Päijänteen rannalta Salonsaaren läheltä. Tarina kertoo, että luolassa on joskus asustellut ryöväreitä. Tämän jälkeen luola on ollut nähtävyytenä, kuitenkin myöhemmin luola on tukittu kivillä, jonka jälkeen luolan syvempiin osiin ei ole mahdollista päästä. Porttikallio löytyy Kopsuontien varresta. Porttikallion alapuolelle pääsee myös vesireittiä pitkin Vääksystä. Porttikallio jatkuu jyrkkänä myös veden alla ja vettä onkin useita metrejä heti Porttikallion rannasta alkaen.

title: Aladdin ja varkaiden kuningas

text: Elokuvan alussa Aladdin ja Jasmine ovat aikeissa mennä naimisiin, mutta 40 rosvoa ja heidän johtajansa Cassim keskeyttävät juhlan. He ryöstelevät häävieraita, mutta Hengen ja muiden ansiosta rosvot perääntyvät. Aladdin saa kuulla löytämältään oraakkelilta (mystiseltä hengeltä, joka tietää kaiken), että hänen kuolleeksi luultu isänsä onkin yhä elossa ja vankina rosvojen luolassa. Aladdin seuraa rosvoja heidän piilopaikkaansa ja saa tietää, että hänen isänsä, Cassim, onkin rosvojen johtaja, "Varkaiden kuningas".

title: Susiluola

text: Hirvas toimitti ensimmäiset kivet Museoviraston arkeologisen osaston yli-intendentille Paula Purhoselle. Hän näytti kivet arkeologian professori Ari Siiriäiselle, joka kävi tutustumassa luolaan ja totesi myöhemmin, että esine ei ole ihmisen tekemä. Geologian tutkimuskeskuksen geologi Kari Kinnunen kertoi, että hänestä kivet näyttivät luonnostaan hajonneilta. Kinnunen kävi myös tutkimassa löytöjä Kansallismuseossa ja arvioi Museoviraston erehtyneen.[10]


query: Onko Jämijärvi Jämijärven alueen keskusjärvi?

title: Jämijärvi (järvi)

text: Jämijärvi [1][2] on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen.[1][2]

title: Jämijärven valuma-alue

text: Jämijärven valuma-alue (35.54) sijaitsee Pirkanmaalla Ikaalisissa ja Satakunnassa Jämijärvellä ja Kankaanpäässä. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen neljäs osa-alue, joka laskee Kyrösjärven alueeseen (35.52). Jämijärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Alueen valuma-alue on pinta-alaltaan 398 km² ja sen järvisyys on 3,4%. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Jämijärvi, Valkiajärvi ja Iso Kivijärvi. Valuma-alueella on lähes 20 järveä.

title: Loukkulampi

text: Loukkulampi eli Laukkulampi on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Loukkulampi on osa Jämijärven aluetta.

title: Ylinen Teerlammi

text: Ylinen Teerlammi on Satakunnassa Jämijärvellä Ruupanperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Ylinen Teerlammi on osa Jämijärven aluetta.

title: Jämijärvi

text: Vuoden 1540 maakirjoissa mainitaan Jämijärvellä olleen 15taloa: Pitkäniemi vanhimpana, toiseksi vanhimpana Soini. Seurakunnallisesti Jämijärvi kuului alkujaan Hämeenkyröön, mutta joutui Ikaalisten yhteyteen sen erottua Hämeenkyröstä vuonna 1641. Saarnahuonekunnaksi Jämijärvi tuli 1852 ja omaksi epäviralliseksi kunnakseen vuonna 1899, mutta ero Ikaalisista toteutui vuonna 1908. Jämijärven itsenäisyyden takana oli Pitkäniemen kylästä Niemen talosta Taavetti Niemi ja muutamia muita sen aikaisia talollisia. Arkkitehti G. Th. Chiewitzin suunnittelema puukirkko valmistui vuonna 1860. Jämijärvelle asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä. He tulivat rautateitse Jämijärvelle 1946. Siirtoväelle tehtiin 27taloa Jämijärvelle, enimmäkseen Tykköön seudulle.[4]

title: Jämijärvi

text: Jämijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä,[1] ja sen pinta-ala on km², josta km² on vesistöjä.[2] Väestötiheys on Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km². Jämijärven naapurikunnat ovat Ikaalinen, Kankaanpää ja Parkano. Jämijärven vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1965.[3]

title: Ainajärvi

text: Ainajärvi on Satakunnassa Jämijärvellä Kontilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Ainajärvi on osa Jämijärven aluetta.

title: Tyykköönjärvi

text: Tyykköönjärvi on Satakunnassa Jämijärvellä Tyykkööllä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Tyykköönjärvi on osa Palojoen valuma-aluetta.

title: Jämijärvi

text: Jämijärven maanpinta sijaitsee Suomen mittakaavassa keskimäärin varsin korkealla merenpinnasta. Maisemakuvaa hallitsee Hämeenkangas, jota pitkin kulkee ikivanha, maisemiltaan erämaisena säilynyt Kyrönkankaantie. Kunnan alueella sijaitseva Soininharju on 185,4metriä merenpinnan yläpuolella. Harjulla on myös muutama syvä suppa eli ”vati” ja pohjoisrinteellä suuri Kylmänmyllynlähde. Kunnan alueella sijaitsevan Jämijärven pinta on puolestaan 100,6metriä merenpinnan yläpuolella. Sokkeloisen järven pinta-ala on vajaat 8,8neliökilometriä, mutta siinä on rantaviivaa peräti 91kilometriä. Kauniista maisemistaan tunnettuun Jämijärveen laskevat Nauris- sekä Palojoki ja järveltä pois virtaa Kyrösjärveen laskeva Jyllinjoki.

title: Alinen Teerlammi

text: Alinen Teerlammi eli Alinen Teerlampi on Satakunnassa Jämijärvellä keskustan lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Alinen Teerlampi on osa Jämijärven aluetta.

title: Lauttalammit (Jämijärvi)

text: Lauttalammit on Pirkanmaalla Ikaalisten ja Satakunnassa Jämijärven väisellä rajalla sijaitsevat suolammet, jotka kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Lauttalammit ovat osa Mylly-Kartun joen valuma-aluetta.

title: Jämijärven vaakuna

text: Jämijärven vaakuna on Jämijärven kunnan tunnus. Sen aihe viittaa paikkakunnan keskeiseen merkitykseen ilmailussa ja ilmailu-urheilussa. Jämijärven lentokenttä on edelleen yksi tärkeimmistä kevytilmailun keskuksista Suomessa.

text: Luettelo Jämijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Jämijärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

title: Jämijärven valuma-alue

text: Jämijärven länsipäässä olevaan Sauvalahteen laskee Koikonoja, joka tuo vettä lähinnä Jämijärven lounaispuolella olevilta Hämeenkankaan mutkan rinnesoilta. Valuma-alueella ei ole järviä.

title: Jämijärven lentokenttä

text: Jämijärven lentokenttä eli ”Jämi” on harrasteilmailussa käytetty lentopaikka. Se sijaitsee Jämijärven kunnassa Satakunnassa, noin seitsemän kilometriä Jämijärven kirkonkylältä etelään.

title: Tervalampi (Jämijärvi)

text: Tervalampi on Satakunnassa Jämijärvellä Rannanperällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Tervalampi on osa Jämijärven aluetta.

title: Jyllinjoki

text: Jyllinjoki on 15 kilometriä pitkä joki Satakunnan Jämijärvellä ja Pirkanmaan Ikaalisissa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reitin valuma-alueeseen, missä se on Jämijärven valuma-alueen keskusjärven, Jämijärven, ja Kyrösjärven yhdistävä laskujoki. Jyllinjoen luusuan kautta virtaa pinta-alaltaan 350 km² suuruisen valuma-alueen sadevedet ja joen suussa valuma-alue on kasvanut noin 390 km² suuruiseksi. Joki virtaa mutkitellen ja se laskee monien koskien läpi. Matkalla se ohittaa Jyllin kylän ja se laskee Kyrösjärveen Vatulan kylässä.

title: Jämijärven valuma-alue

text: Jämijärveen laskevat lyhyet ojat katsotaan kuuluvan Jämijärven alueeseen. Jämijärven eteläpuolella kulkee varsin lähellä Hämeenkangas, joka selvästi patoaa Jämijärven vedet harjun pohjoispuolelle. Hämeenkangas vaikuttaa myös Jyllinjoen kulkuun. Ainoa järvi, joka laskee Jämijärveen etelän puolelta, on suurehko Mertiöjärvi. Etelästä on laskenut siihen toinenkin järvi, mutta tämä Pihnarinlammi on kuivatettu kosteikoksi. Pohjoispuolelta Jämijärven länsialtaan Tervalahteen laskee pieni Tervalampi, jota on myös laskettu hieman. Länsialtaaseen laskee myös Jämijärven keskustassa sijaitseva Loukkulampi, jonka vierestä juoksee Saari- ja Mustakeitaan sekä Alisen- ja Ylisen Teerilampien yhteinen laskuoja. Järven itäaltaaseen laskee lyhyen ojan kautta Ainajärvi.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Jämijärven valuma-alueen pääjärvi on Jämijärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Jyllinjoessa on kaksi suvannon kaltaista lampea Yläinenlammi ja Alainenlammi. Jokilaaksossa on niiden lisäksi vain yksi muu järvi Salavanjärvi. Jämijärven lähialueella sijaitsee kaksi suurempaa järveä ja useita lampia. Mertiöjärvi ja Ainajärvi laskevat suoraan Jämijärveen. Mainitut lammet ovat Tervalampi, Loukkulampi, Alinen Teerlammi ja Ylinen Teerlammi. Jämijärveen laskee kaksi jokea. Palojoki on pitkä ja kapea joki, jonka valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä: Palolammi ja Tyykköönjärvi. Naurisjoki, jolla on myös nimet Jämijoki ja Kivijoki, on myös pitkä joki. Sen valuma-alueella sijaitsee Valkiajärvi, Korvajärvi, Röömi ja Iso Kivijärvi.

title: Jämijärven valuma-alue

text: Joki toimii Nauriskylän seudulla myös Kankaanpään ja Jämijärven rajajokena.

title: Jämijärvi (järvi)

text: Jämijärven rantojen ilmeeseen vaikuttavat monet maatilat toiminnallaan. Rannat ovatkin pääasiassa peltomaata. Rannoille on myös rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Suurin vaikutus lienee kuitenkin kirkonkylällä, joka sijaitsee läntisen altaan itäpäässä pohjoisrannalla. Taajama-alue rajautuu järveen kahden kilometrin matkalla. Jämijärven kirkko sijaitsee 200metrin päässä rannasta mäen päällä.[2]

title: Jämijärvi

text: Vuoden 2017 lopussa Jämijärvellä oli 1 867 asukasta, joista 646 asui taajamissa, 1 193 haja-asutusalueilla ja 28 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Jämijärven taajama-aste on 35,1 %.[11] Jämijärven taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Jämijärven kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 646 asukasta.[12]

title: Jämijärven lento-onnettomuus

text: Jämijärven lento-onnettomuus sattui 20. huhtikuuta 2014 Jämijärvellä lähellä Jämijärven lentokenttää, kun laskuvarjohyppääjiä kuljettanut pienkone putosi maahan ja syttyi palamaan. Koneessa oli kymmenen matkustajaa sekä lentäjä. Onnettomuudessa sai surmansa kahdeksan henkilöä. Kolme koneessa ollutta pelastautui hyppäämällä koneesta sen pudotessa; yksi pelastautuneista oli koneen lentäjä

title: Jämijärven rautatieasema

text: Jämijärven rautatieasema (lyhenne Jmj) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Haapamäki-Pori-radalla, joka sijaitsi Asematiellä Jämijärven Tykköön kylässä noin 5 kilometriä Jämijärven kirkonkylästä pohjoiseen. Etäisyys Kankaanpään rautatieasemalle noin 16 kilometriä ja Niinisalon rautatieasemalle noin 10 kilometriä. Rata avattiin liikenteelle Porin ja Parkanon välillä vuonna 1935, mutta Jämijärven laiturivaihde avattiin vasta vuonna 1937. Suurehko liikennepaikkarakennus tehtiin muista Haapamäki–Pori-radan asemarakennuksista poikkeavin piirustuksin. Koko pituudeltaan rata Porista Haapamäelle otettiin käyttöön vuonna 1938.

title: Jämijärven seisake

text: Jämijärven asema ei kuulunut Haapamäki–Pori-radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Junaliikenne Porin ja Parkanon välillä oli alkanut vuonna 1935, mutta Jämijärven laiturivaihde avattiin vasta vuonna 1937. Suurehko liikennepaikkarakennus tehtiin muista rataosan asemarakennuksista poikkeavin piirustuksin. Jämijärven asema sijaitsi melko kaukana kuntakeskuksesta, eikä sen ympäristöön koskaan muodostunut mainittavaa asutusta.

title: Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet

text: Jämijärvi on laskettu kahdesti. Vedenpinta aleni yhteensä 1,3 metriä ja mahdollisti samalla myös viereisten Mertiöjärven ja Ainajärven vedenpinnan alentamisen. Jämijärven etelärannalla sijaitsevan pienen Pihnarinlammen vedenpinta alenikin niin paljon, että jäljellä on enää kosteikko. Jyllinjoken alueella Jyllin ja Löytömaan kylien välissä sijaitsee Järviniittu , joka on avosuota ja kosteikkoa. Siitä lähtevä suora kaivettu oja laskee Jyllinjokeen Jyllin yläpuolella. Jämijärveen laskevan Naurisjoki-Jämijoki-Kivijoki-uoman valuma-alueella sijaitsee ainakin neljä laskettua järveä. Korvajärvi on laskettu suolampi, joka sijaitsee Korvaluoman eteläpuolella. Sen vedenpintaa on nostettukin ja se onkin kiinnostava lintujärvi. Aivan ampuma-alueen pohjoispäässä pohjoiseen menevän tien vieressä sijaitsee Kankaanjärvi , joka on nykyään ojitettua suota. Kankaanjärvestä itään sijaitsee suoksi kuivatettu Vähä Kivijärvi. Järven on ilmeisesti laskenut sama kylä, joka laski viereisen Kortesjärven . Kortesjärvi oli samankokoinen kuin Vähä Kivijärvikin. Molemmista on saatu paljon niittyä.

title: Jämijärvi

text: Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen lukeutuva Jämijärven Helluntaiseurakunta.[15] Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Jämijärven alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[16]

title: Jämijärven valuma-alue

text: Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Jyllinjoen alue (35.541, 41 km²), Jämijärven alue (35.542, 83 km²), Naurisjoen alue (35.543, 47 km²), Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544, 73 km²), Koikonojan valuma-alue (35.545, 24 km²), Taulunojan valuma-alue (35.546, 22 km²) ja Palojoen valuma-alue (35.547, 108 km²).

title: Mertiöjärvi

text: Mertiöjärvi on Satakunnassa Jämijärvellä Kierikankylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Mertiöjärvi on osa Jämijärven aluetta.

title: Jämijärvi

text: Jämijärven poikki kulkee Porin ja Haapamäen välinen rautatie, jolla on vielä lähinnä sotaharjoitusaikoihin sijoittuvaa satunnaista liikennettä Parkanon ja Niinisalon Tykistöprikaatin välillä. Entinen Jämijärven seisake on lähellä Tykköön kylää noin viiden kilometrin päässä kirkonkylästä. Rata avattiin liikenteelle Porin ja Parkanon välillä vuonna 1935, mutta Jämijärven laiturivaihde avattiin vasta vuonna 1937. Henkilöliikenne Porin ja Haapamäen välillä lopetettiin vuonna 1981 ja Jämijärven asemarakennus purettiin myöhemmin.[9]


query: Mistä SU-lyhenne tulee?

title: Sunnuntai

text: Sunnuntai (lyhenne su tai sunn.[1]) on lauantain ja maanantain väliin jäävä viikonpäivä. Se on nykyään eurooppalaisen SFS-EN 28601-standardin mukaan seitsemäs ja viimeinen viikonpäivä. Ennen vuotta 1973 sunnuntai oli viikon ensimmäinen ja lauantai viimeinen päivä. Tällöin kyseinen muutos toteutettiin Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) suosituksesta.

title: SU-85

text: SU-85:n nimen alkuosa SU on lyhenne sanoista "samohodnaja ustanovka" (, ). Nimen loppuosa tulee tankissa käytetystä 85 mm:n tykistä.

title: Suhoi

text: Nykyisin Venäjän ilmavoimat käyttää Suhoi-tyyppejä Su-27, Su-30, Su-24, Su-25, Su-24M ja laivasto Su-33 ja Su-25-malleja lentotukialuksellaan. Suhoi-koneita on viety myös Intiaan, Kiinaan, Puolaan, Pohjois-Koreaan, Vietnamiin, arabimaihin, Malesiaan ja moniin pienempiin sosialistisesti suuntautuneihin maihin ja maihin, joissa länsihävittäjissä yleisesti käytetyt israelilaiset komponentit ovat kauppasaarrossa. Jo 1980-luvulla Neuvostoliitto myi mm. Intiaan uudempia Suhoi-hävittäjiä kuin mitä sen omat ilmavoimat saivat käyttöön. Su-26, Su-29 ja Su-31 ovat suosittuja taitolentokoneita.

title: Sevastopol-Belbekin lentoasema

text: Nykyään Belbekissä on Venäjän federaation asevoimien 38. hävittäjälentorykmentti ja mm. kaksisoita Suhoi Su-27:ää, kaksitoista Suhoi Su-27SM:ää, kolme kaksipaikkaista harjoitushävittävä Suhoi Su-27UB:ä sekä viisi kaksipaikkasita Suhoi Su-30SM:ää.

title: Suhoi Su-34

text: Su-34 on Suhoi Su-27-hävittäjän muunnos, entiseltä nimeltään Su-27IB (истребитель-бомбардировщик, ). Mallin kehitystyö alkoi 1980-luvun lopulla, ja kone lensi ensi kertaa 13. huhtikuuta 1990. Koneessa on Su-27/Su-30:n runko ja siipi, mutta etuvakaimet samanlaiset kuin malleissa Su-30, Su-33 ja Su-35.

title: Luettelo lentokoneista

text: Polikarpov I-16, 1933. Polikarpov U-2 / Po-2, maailman eniten valmistettu sotilaskone: 40000 kpl, 1928. I-153 Tupolev I-4 Tupolev I-12 Tupolev Tu-28P Lavotškin (englanniksi: Lavochkin) (Лавочкин) LaGG-1 / I-22 LaGG-3 Lavotškin La-5 La-7 La-9 La-11 La-15 Jakovlev (englanniksi: Yakovlev) Jakovlev Jak-1 Jakovlev Jak-7 Mikojan-Gurevitš (englanniksi: Mikoyan-Gurevich) (Микоян-Гуревич) MiG-1/MiG-3 MiG-9 I-250 (N) / MiG-13, laivasto, 1945. MiG-15, suihkuhävittäjä, palveluskäyttöön 1949. MiG-17 "Fresco", 1953. MiG-19 "Farmer", 1952, sarjavalmistus 1955, ensimmäinen Neuvostoliiton ohjuksin aseistettu yliäänihävittäjä. MiG-21 "Fishbed", eniten rakennettu suihkuhävittäjä, 1956. MiG-23 "Flogger B" MiG-25 "Foxbat" MiG-29 "Fulcrum" MiG-31 "Foxhound" Suhoi Su-9/Su-11 Su-15 "Flagon" Su-17/Su-20/Su-22 Su-24 Su-27 "Flanker"

title: Train to Busan

text: Matkustajat saapuvat Daegun asemalle, jossa heidän on vaihdettava junaa. Seok-woo, Seong-kyeong, Su-an ja koditon mies päätyvät erilleen Jin-heestä ja Yong-gukista. Yon-suk uhraa Ki-chulin, Jin-heen ja Yong-gukin zombeille päästäkseen pakoon. Junankuljettaja käynnistää uuden lokomotiivin, ja yrittää pelastaa Yon-sukin. Kuljettaja kuolee, mutta Yon-suk pääsee sisään junaan. Samalla koditon mies uhraa itsensä muiden hyväksi ja Seok-woo, Su-an ja Seong-kyeong juoksevat junaan. Sisällä selviää, että Yon-suk on saanut tartunnan ja onnistuu puremaan Seok-woota. Seok-woo uhraa itsensä hyppäämällä lokomotiivista, ja pelastaa Su-anin ja Seong-kyeongin jotka matkaavat Busaniin. Busanissa kaksikkoa tulee vastaan sotilasalue, jonka päässä olevat sotilaat kuulevat Su-anin laulun ja saapuvat pelastamaan heitä.

title: SU-122

text:
SU-122 on neuvostoliittolainen rynnäkkötykki. Vaunu perustuu T-34:n runkoon, johon on asennettu 122 mm M-30S -haupitsi.
Sitä käytettiin rynnäkkötykkinä tukemaan jalkaväkeä, erityisesti bunkkereiden ja linnoitusten tuhoamiseen ja tykistön epäsuoraan tuleen. Vaunua käytettiin myös tarpeen mukaan panssarintorjuntaan, mihin se ei ollut soveltuva tulinopeuden ja tykin heikon tarkkuuden vuoksi.
Moniin muihin neuvostoliittolaisiin vaunuihin verrattuna valmistusmäärä jäi suhteellisen alhaiseksi, 1150 kappaletta.

title: Suhoi Su-25

text: Suhoi Su-25:ia on käytetty 2014 Ukrainan kriisissä. Ukrainan viranomaiset ilmoittivat, että 16. heinäkuuta 2014 olisi pudonnut yksi Ukrainan ilmavoimien Suhoi Su-25. Edellinen Suhoi Su-25 oli pudonnut teknisen vian vuoksi 2. heinäkuuta. Ukrainan ilmoituksen mukaan siltä putosi kaksi Suhoi Su-25:ä 5200 metrin korkeudesta 23. heinäkuuta 2014 läheltää Venäjän federaation rajaa. Koneet tulivat maahan Dmytrivkan kylän (47.934678, 38.935191) kohdalla Donetskin alueella.

title: SU-122

title: Suhoi Su-27

text: Venäjän ilmavoimien 2009–2015 hankkimat koneet ovat tyyppejä Su-27SM (12 kpl), Su-30M2 (4) ja Su-35 (BM) (48).

title: .su

text:
.su on Neuvostoliiton Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Neuvostoliiton kaatumisesta huolimatta tunnus on yhä käytössä.
Koodi on lyhenne sanoista "S"oviet "U"nion.

title: Lama Su

text:
Lama Su on kuvitteellinen henkilö Tähtien sodan universumissa. Hän esiintyy elokuvassa .
Lama Su on Kaminon pääministeri ja kloonausmestari. Jedimestari Sifo-Dyasin pyynnöstä Lama Su aloittaa klooniarmeijan luomisen. Kaminolaiset ovat muista olennoista eristäytynyt rotu, jonka jäsenet viihtyvät yksinäisyydessä. Kaukana galaksin tapahtumista elävä Lama Su ei tiedä mitään Tasavaltaa uhkaavasta vaarasta. Kun jedimestari Obi-Wan Kenobi saapuu etsimään kaminolta palkkionmetsästäjä Jango Fettiä hän kuulee Kaminolla valmistetusta Klooniarmeijasta.
Lama Sun ääninäyttelijänä toimii Anthony Pelan.
Muuten Lama Su on tehty tietokoneella.

title: Suhoi Su-30

text:
Suhoi Su-30 on venäläinen hävittäjälentokone, joka kuuluu Suhoi Su-27 -perheeseen. Suhoi Su-30:n ensimmäinen tyyppimerkintä oli Suhoi Su-27PU. Se on kaksipaikkainen ilmaherruushävittäjä ja samalla harjoituskone.
Venäjän ilmavoimien 2009–2016 hankkimat koneet ovat tyyppejä Su-27SM (12 kpl), Su-30M2 (4+16), Su-30SM (60) ja Su-35S (48).Suhoi Su-30SM on Intialle toimitetusta Suhoi Su-30MKI:stä Venäjän omaan käyttöö muokattu versio. Suhoi Su-30SM:n ensilento tapahtui 21. syyskuuta 2012. Suhoiden nimeämisessä "M" tarkoittaa uudistettua, "modernoisoitua", mallia ja sen jälkeinen "K" kaupallista eli vientiin tarkoitettua mallia.

title: Rynnäkkötykki

text: Myös Neuvostoliitossa käytettiin sodan aikana rynnäkkötykkejä. Siellä niitä nimitettiin "Samohodnaja ustanovkaksi" (itseliikkuva lavetti). Yleisimmät mallit olivat SU-85, SU-100, SU-122, SU-152 ja ISU-152.

title: Suhoi Su-34

text: Venäjän ilmavoimille hankitaan kahdeksantoista Suhoi Su-34:ää vuoden 2008 loppuun mennessä, ja vuoteen 2010 mennessä varustetaan 24 koneen rykmentti Su-34:lla. Koneen on tarkoitus korvata Su-24 "Fencer". Yhden koneen hinnaksi tulee 36 miljoonaa dollaria. Ensimmäiset koneet toimitettiin Venäjän ilmavoimille vuoden 2006 joulukuussa, ja koneita on tarkoitus hankkia noin 10 kappaleen vuosivauhdilla, yhteensä noin 200 kappaletta.

title: Lyhenne

text: Poikkeuksellisesti pisteettömiä ja vokaaliloppuisia ovat viikonpäivien lyhenteet, joita kuitenkin suositellaan käytettäväksi lähinnä luettelomaisissa yhteyksissä: ma, ti, ke, to, pe, la, su.

title: SU-76

text: SU-76:lle rinnakkainen malli oli SU-122, jossa on suurempi 122 mm haupitsi T-34-vaunun alustalla. Myöhemmin 76 mm tykin osoittauduttua tehottomaksi uusia saksalaisia panssarivaunuja vastaan SU-122:n pohjalta kehitettiin SU-85- ja SU-100-vaunut panssarintorjuntaan.

title: Luettelo lentokoneista

text: Petljakov Pe-2 Petljakov Pe-4 Petljakov Pe-8 Iljušin Il-2 Šturmovik (Штурмовик) Iljušin DB-3 Tupolev SB-2bis Tupolev TB-1 Tupolev TB-3 Tupolev Tu-2 Tupolev Tu-4 Lisunov Li-2 Iljušin Il-10 Iljušin Il-28 "Beagle" Mikojan-Gurevitš MiG-27, MiG-23 rynnäkköversio. Myasishšev M-4 "Bison", strateginen pommittaja. Tupolev Tu-16 "Badger", strateginen pommittaja. Tupolev Tu-22 "Blinder" Tupolev Tu-26 "Backfire", strateginen pommittaja. Tupolev Tu-95 "Bear", strateginen pommittaja. Tupolev Tu-142 Tupolev Tu-160 "Blackjack", strateginen pommittaja. Suhoi Su-2 Suhoi Su-7 "Fitter A" Suhoi Su-17 / Su-20 / Su-22 "Fitter" Suhoi Su-24 "Fencer" Suhoi Su-25 "Frogfoot" Suhoi Su-39 Jermolajev Jer-2 Jakovlev Jak-2 Jakovlev Jak-28 "Brewer" Jakovlev Jak-38 "Forger"

title: Suhoi Su-39

text: Suhoi Su-39 () on Venäjän uusi rynnäkkölentokone. Se on suurehko uudistus, joka pohjautuu Suhoi Su-25-koneeseen. Välituotantotyyppinä oli Suhoi Su-25SM, joka poikkeaa edeltäjästään suuremman moottoritehon ja laajemman toimintakyvyn vuoksi. Koneesta on myös kaksipaikkainen Su-25UBM -koulukonemalli.

title: Suhoi Su-11

text: Suhoi Su-11 on Neuvostoliitossa valmistettu deltasiipinen torjuntahävittäjä. Se kehitettiin Su-9 –hävittäjästä. Suhoi Su-11:n ensilento tapahtui vuonna 1961, ja sitä valmistettiin 108 kappaletta ainoastaan Neuvostoliiton käyttöön.

title: SU-kaasutin

text: SU-kaasutin ( SU on lyhenne valmistajan, Skinners Union, nimestä ) on teknisesti kuvattuna vakioalipaine-sivuimukaasutin, yleisesti käytetty termi on muuttuvakurkkuinen kaasutin. SU on valmistanut myös joitain malleja alaimukaasutinta, ne poistiuvat valikoimasta 1940-luvun lopulla.

title: Suhoi Su-26

text: Sarjatuotantoversio sai tunnuksen Su-26M. Potkuriksi tuli saksalainen Hoffmann. Vuonna 2003 tuotiin markkinoille uusi Su-26, joka kantaa tunnusta Su-26M3 ja jonka voimalaite on M-9F.

title: Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa

text:
Maa käytti ilmahyökkäyksissään mm. Su-30SM-monitoimihävittäjiä ja Su-34-hävittäjäpommittajia, ja vanhempia
Su-24M- ja Su24M2-hävittäjäpommittajia ja Su-25SM-rynnäkkökoneita. Enimmäkseen Su-24M-koneet pudottivat tavanomaisia, usein OFAB-250-270-pommeja. Uudemmat hävittäjät pudottivat tehtävästä riippuen mm. KAB-500S-täsmäpommeja, FAB-500M62-pommeja, BetAB-500-tunkeumapommeja ja RBK-500 SPBE -kasettipommeja. Venäjä ampui myös risteilyohjuksia kapinallisten asemiin Kaspianmereltä käsin.

text: Moskovan fysiikan ja teknologian instituutti (, lyhenne MFTI (GU), kansainvälisesti MIPT (SU), puhekielessä Fizteh) on Venäjän johtavia teknillisiä korkeakouluja. Se on valtionyliopisto jossa opiskelee noin 5000 opiskelijaa. Se sijaitsee Dolgoprudnyin ja Žukovskin kaupungeissa Moskovan liepeillä. Rehtori on Nikolai Kudrjavtsev (2009).

title: SU-76

text:
SU-76 (Samohodnaja Ustanovka) on neuvostoliittolainen rynnäkkötykki. Vaunu perustuu kevyen panssarivaunu T-70:n runkoon, jota oli pidennetty ja siihen lisätty yksi telepyöräpari. Aseistuksena on 76,2 mm ZiS-3-tykki. Sitä käytettiin monipuolisesti rynnäkkötykkinä tukemaan jalkaväkeä, panssarintorjuntaan ja tykistön epäsuoraan tuleen.
Tuotanto päätyi kesäkuussa 1945, jolloin vaunuja oli valmistettu 14 292 kappaletta. Sitä käytettiin joissakin armeijoissa aina 1980-luvulle asti.

title: Panssarintorjuntavaunu

text: Lyhenne "SU" tulee sanoista "samohodnaja ustanovka", itseliikkuva lavetti.

title: Suhoi Su-33

text: Venäjän koneiden käyttöikä tulee loppuun 2015, ja on spekuloitu, että uusia Su-33-koneita ei valmisteta, koska erät olisivat liian pieniä. Tällöin Venäjä siirtyisi MiG-29K-kalustoon, jota jo rakennetaan Intian laivastolle.

title: Suhoi Su-27

text: Vietnamilla on 24 Su-27:aa ja on tilannut 12 lisää. Etiopialla on 10 konetta. Malesia on tilannut 18 Su-30-konetta. Indonesialla on 2 Su-27:aa ja 2 Su-30-konetta. Kuusi on viety Eritreaan, 8 Angolaan ja 14 Syyriaan.

title: Eritrean ilmavoimat

text: Ilmavoimat (engl. Eritrean Air Force, josta yleinen lyhenne ERAF) alkoivat kasvaa, kun Eritrea ja Etiopia sotivat myös ilmassa. Syntyi pienen mittakaavan varustelukilpa kahden köyhän maan välillä. Etiopia osti Su-27-hävittäjiä ja MiG-29-hävittäjiä. Rajasodassa Eritrea sai haltuunsa Etiopian helikoptereita. Vuonna 2000 Eritrean ilmavoimat osti kahdeksan Su-25-hävittäjää Georgialta ja kuusi MiG-29-hävittäjä Moldavialta. Vuonna 2003 Eritrea hankki lisää useita Su-27-hävittäjiä.


query: Kuka perusti Panavisionin?

title: Panavision

text: Panavisionin perustivat Robert Gottschalk ja John Richard Moore vuonna 1953 Westwoodissa, Kaliforniassa. Gottschalk oli aiemmin keksinyt vahingossa anamorfisen linssin uudelleen testatessaan elokuvakameralle kehitettyä laatikkoa, jolla voi kuvata veden alla. Gottschalk ja Moore kuvasivat tämän jälkeen anamorfista testimateriaalia 16-millimetrisellä kameralla, joka päätyi elokuvateattereiden valkokankaita valmistaman Radiant Manufacturing Corporationin toimitusjohtaja Harry Ellerin nähtäväksi. Eller tarjosi Gottschalkille ja Moorelle mahdollisuutta valmistaa anamorfisia projektiolinssejä CinemaScope-esityksiä varten, koska Bausch & Lomb, CinemaScope-optiikan alkuperäinen valmistaja ei voinut toimittaa tarpeeksi esityslinssejä teattereille. Panavisionin ensimmäiseksi myyntiartikkeliksi päätyi näin Super Panatar -linssit, jotka olivat tavallisen projektiolinssin eteen asennettavia prismoja, jotka muuttivat CinemaScope-filmin kuvan oikeaan kokoonsa. Panavision sai myytyä Super Panatareja 300 paria (linssejä myytiin pareittain koska jokaisessa elokuvasalissa on kaksi projektoria) vuoden 1954 alussa, johon vaikutti suuresti linssien halpa hinta. Super Panatarien etuihin kuului myös sen säädettävyys, jolloin niillä voitiin esittää myös esimerkiksi Superscope-elokuvia. Panavision päivitti projektiolinssinsä vielä seuraavana vuonna julkaistuaan Ultra Panatarin. Uusi linssi oli huomattavasti kevyempi, niin sanottu oikea linssi, joka asennettiin fyysisesti projektiolinssiin kiinni, eikä vain sen eteen.

title: Arri

text: Arri (kirjoitetaan monesti myös muodossa ARRI) on saksalainen elokuvakameroiden ja muun elokuvauskaluston valmistaja. Yhtiö tunnetaan varsinkin mainekkaista Arriflex-kameroista, jotka ovat Panavisionin kameroiden ohella tämän päivän suosituimpia elokuvakameroita. Nykyään Arri valmistaa myös Arricam-elokuvakameroita Moviecamin kanssa.

title: Panavision

text: Panavisionin seuraava tuote oli vuoden 1954 lopussa julkaistu Micro Panatar -linssi, jota käytettiin CinemaScope-elokuvien jälkituotannossa. Linssillä voitiin kutistaa CinemaScope-elokuvan kuva oikeaan kokoonsa, joten sen tärkein käyttötarkoitus oli tuottaa CinemaScope-elokuvista esityskopioita perinteisessä esityskopioformaatissa. Keksintö oli tärkeä, koska tuohon aikaan kaikissa elokuvateattereissa ei ollut mahdollisuutta esittää anamorfisessa formaatissa olevia elokuvia, ja ennen Micro Panatarin keksimistä CinemaScope-elokuvista jouduttiin kuvaamaan samaan aikaan kaksi eri versiota, toinen anamorfiseen esitykseen kykeneville elokuvateattereille ja toinen muille.

title: Opetussuunnitelman perusteet

text:
Peruskoulun alkuvaiheessa ei ollut opetussuunnitelman perusteita, vaan koko Suomessa käytettiin valtakunnallista opetussuunnitelmaa nimeltään "Peruskoulun opetussuunnitelma, POPS". Ensimmäiset peruskoulun opetussuunnitelman perusteet laadittiin vuonna 1985. Tästä alkaen perusteet on uudistettu kymmenen vuoden välein:
Peruskoulun opetussuunnitelman perusteet 1994, Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004 ja Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2014.

title: Superman Returns

text: "Superman Retuns" on ensimmäinen elokuva, joka kuvattiin Sonyn ja Panavisionin rakentamalla digitaalisella Genesis-kameralla.

title: Panavision

text: Robert Gottschalk kuoli vuonna 1982 64 vuoden ikäisenä. Pian tämän jälkeen Warner joutui taloudellisiin vaikeuksiin 1980-luvun puolessa välissä ja Panavision myytiin Ted Fieldin ja John Farrandin johtamalle konsortiolle. John Farrand siirtyi Panavisionin johtoon, optiikan laaduntarkkailu koneistettiin ja uusi kameramalli Platinum julkaistiin vuonna 1986. Seuraavana vuonna Panavision sai jälleen uuden omistajan, kun se myytiin Lee Internationalille, joka oli aiemmin tekemisissä lähinnä elokuvavalaistukseen liittyvän laitteiston kanssa. Lee International ei pystynyt kuitenkaan maksamaan hankintaansa takaisin pankille, ja niinpä vuonna 1989 sijoittajayhtiö Warburg Pincus otti Panavisionin haltuunsa.

title: Ultra Panavision 70

text: Ensimmäinen järjestelmällä kuvattu elokuva oli "Raintree Country" (1957). Elokuvan julkaisun aikaan kaikki 70 millimetrin filmiä kuljettavat projektorit olivat varattu Todd-AO-elokuvien näytöksille, minkä takia elokuvaa jouduttiin esittämään vain anamorfisina 35-millimetrisinä esityskopioina. Vielä toisen elokuvan "Ben-Hur" (1959) ajan MGM:n järjestelmä kulki nimellä MGM Camera 65, mutta jo kolmannen elokuvan "Mutiny on the Bounty" (1962) markkinoinnissa käytettiin nykyään tunnettua tuotenimeä Ultra Panavision 70. Elokuvaa varten järjestelmän tekniikkaa myös parannettiin huomattavasti: optiikka koki muodonmuutoksen, kun vanha prisma-adapteri vaihdettiin huomattavasti pienempään ja kevyempään sylinteriseen linssiin, ja uusi 65 millimetrin filmiä käyttävä kamera kehitettiin ja rakennettiin Ultra Panavisionia varten, joskin 65 millimetrin filmiä käyttäviksi kameroiksi muunnetut MGM- ja Mitchell-kamerat pysyivät vielä Super Panavision 70 -elokuvien käytössä vuosien ajan. Elokuvan "Mutiny on the Bounty" aiheuttamien tappioiden takia MGM tosin myi kameransa Panavisionille.

title: Panavision

text: 1980- ja -90-lukujen vaihteessa Panavision julkaisi kaksi uutta tuotetta: Cine Primo -linssit ja 65-millimetrin filmiä käyttävän, ominaisuuksiltaan modernin kameran. Vuonna 1989 markkinoille tulleet Primo-linssit olivat sikäli uusia että niissä ei esiintynyt kontrasti- tai tarkkuusvaihteluja eri linssien välillä, joten elokuvaajien ei tarvinnut enää tehdä testejä löytääkseen laadultaan samankaltaisen linssivalikoiman. Panavision alkoi 1980-luvun loppupuolella kehittää uutta 65-millimetrin filmiä käyttävää kameraa vastatakseen formaattiin liittyvään kysyntään; tätä ennen saatavilla olleet 65-millimetrin formaatin kamerat olivat liian vanhanaikaisia moderneihin anamorfisiin kalustoihin verrattuina. Vuonna 1991 Panavision sai julkaistua kameransa nimellä System 65, mutta Arri ehti kaksi vuotta aikaisemmin julkaista oman 65-millimetrin kameransa Arriflex 765. Formaatti ei myöskään saanut tuulta alleen, vaan vain muutama produktio kuvattiin 65-millimetrin filmille, esimerkiksi Ron Howardin ohjaama Far and Away, osia elokuvasta Little Buddha ja Kenneth Branaghin Hamlet (1996). Terrence Malickin elokuva The New World (2006) huhuttiin kuvanneen Panavisionin kameroilla 65-millimetrin filmille, joskin uusimpien tietojen mukaan vain muutamat kohtaukset kuvattiin leveämmälle formaatille, ja loput elokuvasta Panavisionin anamorfisella kalustolla 35-millimetrin filmille.

title: Mitchell Camera Company

text: Mitchellin kohtaloksi koitui kuitenkin viivyttely BNC-mallin kehittämisessä. Kamera oli liian suuri ja painava käsivarakuvaamiseen, ja kuvan rajaaminen tapahtui vanhanaikaisesti kameran kyljessä sijaitsevalla sihdillä; 1960-luvulla elokuvakameroiden trendi oli kompaktisuus ja peilisuljinetsin. Mitchellin ulkopuoliset kamerainsinöörit asensivat kuitenkin BNC:hen peilisulkimia vuodesta 1962 lähtien. Myös Mitchell päivitti vihdoin kameransa vuonna 1970 peilisuljinmalliseksi. Mitchell BNCR-malli tuli kuitenkin liian myöhään, koska Panavisionin PSR (joka oli periaatteessa vain kustomoitu BNC) sai jo elokuvastudioiden suosion. BNCR:ää valmistettiinkin vain 32 kappaletta.

title: VistaVision

text: Paramountin ensimmäinen VistaVisionilla kuvattu pitkä elokuva oli "Valkea joulu" ("White Christmas", 1954), jonka jälkeen sillä tuotettiin runsaasti elokuvia 1960-luvun alkuun saakka. Monet aikakauden Hitchcock-elokuvista kuvattiin VistaVisionilla. Menetelmä menetti kuitenkin suosiotaan halvemmille anamorfisille tekniikoille, kuten CinemaScopelle, minkä lisäksi VistaVision sai kilpailijakseen kuvalaadultaan huomattavasti parempia suurta negatiivikokoa käyttäviä formaatteja (Todd-AO, Ultra Panavision 70). Viimeinen kokonaan VistaVisionilla kuvattu elokuva oli "Viheliäiset vintiöt" ("My Six Loves", 1963), jonka jälkeen Paramount siirtyi käyttämään Techniramaa, ja hieman myöhemmin Panavisionin anamorfista optiikkaa laajakuvaelokuvissaan. Koska VistaVision-kameroista tuli erittäin halpoja 1960-luvun lopulla, formaattia käyttivät sittemmin myös erikoistehosteiden tekijät, joille VistaVisionin negatiivin suuri koko oli eduksi, sillä normaalilla 35 millimetrin filmillä niistä tuli hyvin rakeisia. Parhaita esimerkkejä VistaVision-kameroiden käytöstä tehosteissa ovat ensimmäiset Tähtien sota -elokuvat, joiden suosio antoi uutta pontta myös VistaVisionille.

title: Panavision

text: Panavisionin varhaisen kauden viimeinen merkittävä myyntiartikkeli oli Auto Panatar -linssi, joka oli Ultra Panavision 70 -järjestelmän APO Panatar -optiikan tavoin elokuvakameran tavallisen linssin eteen asennettava anamorfinen adapteri. Auto Panatar korjasi aiemmissa anamorfisissa linsseissä esiintyneen ongelman, joka aiheutti kuvan vääristymistä lähikuvissa. Tätä ennen CinemaScope-elokuvissa ei käytetty lähikuvia juuri lainkaan, minkä takia suuret elokuvatähdet alkoivat vaatia Auto Panatarien käyttöä laajakuvaelokuvissa. Myös 20th Century Fox, CinemaScopen kehittänyt elokuvastudio, joutui vaihtamaan omat CinemaScope-linssit Auto Panatareihin vuonna 1965 Frank Sinatran vaadittua niiden käyttöä elokuvassa ‘’Kuoleman juna’’ (Von Ryan's Express, 1965). Panavision sai Auto Panatarista ensimmäisen 15 Oscar-palkinnostaan saavutuksistaan elokuvateknologian saralla.

title: Panavision

text: Vuonna 2004 Panavision julkaisi sekä uuden digitaalikameran että päivityksen vanhaan filmikameramalliin: Panaflex Millennium XL2 on Panavisionin toistaiseksi nykyaikaisin filmikamera, ja Genesis toi HD-tason digitaalikamerat lähemmäksi filmikameroita. Eräs tärkeä uusi ominaisuus kamerassa oli kuvakenno, jonka koko vastasi Super 35 -filmin valotettavan alan kokoa; tällöin kamerassa voitiin käyttää Panavisionin perinteisiä Cine Primo -linssejä CineAltan Digi Primo -optiikan sijasta. Genesis oli CineAltan sijaan "enemmän" Panavisionin kuin Sonyn kamera, joskin kameran tärkeimmät osat olivat Sonyn valmistamat. Yhtiöiden yhteistyö loppui kuitenkin samana vuonna kun Panavision osti takaisin 8 prosentin osuuden yhtiöstään Sonylta.

title: CinemaScope

text: Vaikka alkuperäistä CinemaScopea ei ole käytetty vuosikymmeniin – 2,39:1-kuvasuhteen elokuvat kuvataan nykyään esimerkiksi Panavisionilla tai ei-anamorfisella Super 35 -tekniikalla – 2,39:1-muotoista kuvaa kutsutaan edelleen yleisesti "CinemaScopeksi" tai lyhyesti "scopeksi". Myös kuvasuhde merkitään usein vanhan formaatin mukaan virheellisesti "2,35:1". Joskus kuvasuhteesta 2,39:1 näkee käytettävän pyöristettyä arvoa 2,40:1. Esimerkiksi Warner Bros. ja Sony menettelevät näin DVD-, Blu-ray- ja HD DVD -julkaisuissaan.

title: Arri

text: Arri kehitti 1960-luvun loppupuolella uutta peilisulkimella varustettua 35-millimetrin elokuvakameraa, joka olisi kevyt ja tarpeeksi hiljainen dialogikohtausten kuvaamiseen ilman kookasta äänieristekoteloa. Kameran prototyyppi oli näytillä vuoden 1970 Photokina-messuilla Kölnissä, mutta kamera oli vielä hieman liian äänekäs. Vaikka ARRI olisi saanutkin myytyä kameraa jo sellaisenaan useita satoja kappaleita, päätti yhtiö kehittää kameraa ja tuoda se myyntiin vuoden 1972 Münchenin olympiakisoja varten. Arri piti lupauksensa, ja olympiakisojen tapahtumia tallennettiin mittavasti Arriflex 35BL-I -kameralla. Elokuvatuotannossa kamera sai tulikasteensa blaxploitaatio-klassikossa "Across 110th Street" (1972), jonka elokuvaaja Jack Priestly ja kameraoperaattori Sol Negrin kehuivat auliisti kompaktin ja hiljaisen 35BL:n sopivuutta elokuvan naturalistisen tyylin luomiseen. Kamera saatiinkin markkinoille mitä parhaimpaan aikaan: varsinkin Hollywoodissa elettiin juuri uuden elokuvan aikaa, jota inspiroi ranskalaisen uuden aallon runsas käsivarakameran käyttö ja studion ulkopuolella kuvaaminen. Vaikka 35BL olikin vallankumouksellinen kamera, se julkaistiin samoihin aikoihin kuin Panavisionin Panaflex-kamera, joka vastasi monilta osin BL:ää.

title: Panavision

text: Panavision on elokuvateknologian – pääasiassa kameroiden ja optiikan – valmistukseen ja vuokraamiseen erikoistunut yhdysvaltalainen yhtiö. Panavision on elokuvateollisuudessa hyvin arvostettu korkealaatuisista tuotteistaan, ja useimmat Hollywood-elokuvat ja kalleimmat yhdysvaltalaiset televisiosarjat kuvataankin Panavisionin kameroilla. Panavision toimii myös monissa muissa suurimmista elokuvatuottajamaista.

title: Panavision

text: 1990-luvun loppupuolella Panavision päivitti jälleen filmikameroitaan, ja aloitti HD-tason digitaalielokuvakameroiden markkinoiden valtaamisen. Vuonna 1997 Millennium-kamera korvasi Platinumin Panavisionin kehittyneimpänä filmikamerana, ja kaksi vuotta myöhemmin kamerasta julkaistiin pienempi ja kevyempi Millennium XL -versio, joka soveltui paremmin käsivara- ja Steadicam-kuvaamiseen. Millennium edustaa huippumodernia filmikameratekniikkaa, johon kuuluu muun muassa kameran toimintaa ohjaavat mikroprosessorit, mitkä mahdollistavat kameran toiminnan ohjaamisen ja erityyppisten toimintojen (esimerkiksi nopeuden vaihto otoksen sisällä) automatisoinnin kameraan liitetyn kannettavan tietokoneen avulla.

title: Panavision

text: Ensimmäinen Panavisionin täysin itse kehittämä ja valmistama kamera oli Panaflex vuonna 1973. Panaflex oli PSR:n tavoin hiljainen, mutta samana vuonna julkaistun Arrin Arriflex 35BL:n tavoin myös kevyt ja käsivarakuvaamiseen soveltuva. Panaflexia pyydettiin lähes 130 elokuvaprojektin käyttöön, mutta Robert Gottschalk valitsi Steven Spielbergin ohjaaman ja Vilmos Zsigmondin kuvaaman Kovat ratsastajat (The Sugarland Express, 1973) ensimmäiseksi Panaflexillä kuvattavaksi elokuvaksi, johtuen sen vaativista kuvausolosuhteista, jossa kameran käyttökelpoisuus tulisi parhaiten ilmi: Spielbergin mukaan lähes 50 prosenttia elokuvasta tapahtui liikkuvien autojen sisällä, joten raskaiden studiokameroiden käyttö ei tullut kysymykseen.

title: Panavision

text: Ominaista yhtiölle on se, että kilpailijoistaan poiketen (mutta esimerkiksi muinaisen Technicolorin tavoin) se ei myy vaan ainoastaan vuokraa tuotteitaan. Suurten Panavisionin tuotteilla kuvattujen produktioiden on myös käytettävä tekstiä "Filmed with Panavision Cameras and Lenses" ("kuvattu Panavisionin kameroilla ja linsseillä") lopputeksteissä, tai vaihtoehtoisesti tekstiä "Filmed in Panavision", jos on käytetty Panavisionin anamorfista optiikkaa.

title: Panavision

text: 1960-luvun puolessa välissä Panavision vaihtoi toimintamuotonsa kamerakaluston vuokraajaksi, eikä yhtiö enää myynyt laitteitaan. Tällöin Panavision pystyi kehittämään laitteitaan jatkuvasti, usein myös asiakkaidensa toiveiden mukaan. Muutos kuitenkin vaati Panavisionilta lisää pääomaa, minkä johdosta yhtiö myytiin vuonna 1965 elokuvatuottaja Sy Weintraubin johtamalle Banner Productionsille, joskin Gottschalk pysyi yhä Panavisionin toimitusjohtajana. Panavision pystyi kuitenkin tämän jälkeen toimimaan maailmanlaajuisesti. Vuonna 1968 Banner Productions myi osuutensa Panavisionista Kinney National Servicelle, joka osti seuraavana vuonna elokuvastudio Warner Brothersin. Gottschalk pysyi yhä Panavisionin toimitusjohtajana. Emoyhtiö Warner antoi Panavisionille entistä enemmän rahallisia resursseja, ja yhtiö aloitti omien kameroiden kehittämisen jo olemassa olevien kameroiden kustomoinnin sijaan.

title: CinemaScope

text: Anamorfinen optiikka perustuu Henri Chrétienin 1920-luvun lopulla kehittämään linssitekniikkaan, joiden patentit 20th Century Fox osti ja alkoi lisensoida CinemaScopen käyttöä muille elokuvastudioille. Chrétienin keksintö perustui kuitenkin vanhaan anamorfoosin ideaan, minkä ansiosta muut studiot pystyivät myöhemmin laillisesti kopioimaan CinemaScopen tekniikkaa. Suosituimmaksi näistä jäi Panavisionin optiikka, jota jopa 20th Century Fox ryhtyi käyttämään 1960-luvulla CinemaScopesta luovuttuaan.

title: Panavision

text: 1960-luvun alussa Panavisionin johdossa koettiin muutoksia, kun useimmat yhtiön avainhenkilöistä – mukaan lukien John Richard Moore, toinen Panavisionin perustajista – lähtivät Panavisionilta. Useimmilla lähdön syy oli kiinnostuksen puute Panavisionin alaan, eikä asiaan liittynyt tiettävästi riitaantumisia; esimerkiksi Moore säilyi yhä Panavisionin osakkeenomistajana. Gottschalk jatkoi kuitenkin yhtiön johtamista.

title: Panavision

text: Seuraavana vuonna Panavision julkaisi 65-millimetrin filmiä käyttävän kameran, joka soveltui käsivarakuvaamiseen. Panavision toi kuitenkin tätä ennen markkinoille linssin, jolla 35-millimetrin filmille kuvattusta elokuvasta voidaan tehdä 70-millimetrin esityskopioita, joka oli tuolloin tärkein esitysformaatti 65-millimetrin elokuville. Kehitys lähes tappoi tarpeen kuvata 65-millimetrin filmille, joten uudeksi tavaksi tuli kuvata anamorfisesti 35-millimetrin filmille, ja tehdä siitä 70-millimetrin esityskopioita, mikäli niille oli edes tarvetta. Kardinaali (The Cardinal, 1963) oli ensimmäinen elokuva, joka käytti Panavisionin optiikkaa tähän tarkoitukseen, ja vuosina 1970–90 yhtään pitkää elokuvaa ei kuvattu 65-millimetrin formaatille, ja 1990-luvullakin vain muutama elokuva kuvattiin tälle laajemmalle filmille.

title: Ultra Panavision 70

text: MGM kiinnostui sittemmin Todd-AO-järjestelmästä, joka oli ensimmäinen hyödyntänyt menestynyt elokuvafilmiformaatti, mutta ei kuitenkaan halunnut täysin samanlaista järjestelmää. MGM aloitti uuden järjestelmän kehittämisen lopullisesti vuonna 1954, kun elokuvan "Ben-Hur" esituotanto käynnistyi, ja korkealaatuiselle elokuvaformaatille löytyi lopulta kysyntää. MGM antoi Panavisionin kehittää uuden järjestelmän, jolle asetettiin kolme ehdotonta vaatimusta: uuden formaatin täytyi käyttää 65 mm:n filmiä, sen optiikan täytyi välttää CinemaScopen kuvanlaatuongelmat, ja sillä kuvatut elokuvat täytyi pystyä siirtämään mille tahansa esitysfilmiformaatille.

title: Panavision

text: Panavisionin avaus digitaalikameroiden markkinoilla oli HD-900F (tunnetaan myös nimellä CineAlta), jonka Panavision kehitti Sonyn kanssa; Panavision toimitti kameraan optiikan. HD-900F oli myös ensimmäinen HD-tason kamera. Koska kyseinen malli käytti muiden digitaalielokuvakameroiden tapaan hyvin pienikokoista kuvakennoa (kuvan rekisteröivä elementti, vastaa filmikameran filmiä), jouduttiin kameraa varten kehittämään Digital Primo -linssisarja, joka oli filmikameroiden Cine Primoja korkeatasoisempi. Digital Primot olivat kuitenkin tästä syystä huomattavasti kalliimpia, ja linssivalikoima säilyi filmikameroita suppeampana. George Lucasin Star Wars: Episode II – Attack of the Clones oli ensimmäinen pitkä elokuva, joka kuvattiin kokonaan HD-900F-kameroilla. Mallia ei koskaan otettu mittavasti käyttöön elokuvateollisuudessa, mutta sitä käytetään yhä jonkin verran HDTV-tuotannoissa.

title: Panavision

text: Vuonna 1998 Panavision vaihtoi jälleen omistajaa, kun sen osti Ronald Perelmanin omistama Mafco Holdings, joka omistaa Panavisionin yhä.

title: Vilmos Zsigmond

text: Urallaan Zsigmond työskenteli useiden merkittävien yhdysvaltalaisohjaajien kuten Robert Altmanin, Steven Spielbergin, Brian De Palman, Michael Ciminon ja Woody Allenin kanssa. Hänen läpimurtoelokuvansa oli Altmanin "McCabe & Mrs. Miller" (1971). Zsigmond kuvasi ensimmäisen Panavisionin Panaflex-kameralla kuvatun elokuvan, Spielbergin "Kovat ratsastajat" (1974).

title: Panavision

text: Samoihin aikoihin Panavisionissa suunniteltiin yhteistä kamerahanketta elokuvakameravalmistaja Mitchell Camera Companyn kanssa. Panavision halusi suunnitella hiljaisen peilisulkimella varustetun kameran ja antaa Mitchellin sarjavalmistaa sitä. Mitchell ei kuitenkaan ollut kiinnostunut Panavisionin ehdotuksesta, joten hanke jouduttiin hylkäämään. Vuonna 1962 Panavision pääsi kuitenkin osittain toteuttamaan suunnitelmansa elokuvajätti MGM:n myytyä kameransa (jotka ironisesti olivat suurimmaksi osaksi Mitchellin kameroita) Panavisionille. Panavisionin saamat kamerat olivat tosin liian vanhanaikaisia, ja yhtiö alkoi kehittää niitä moderneimmiksi. Ensimmäinen Panavision-nimellä markkinoitu kamera oli vuonna 1967 julkaistu Panavision Silent Reflex (PSR), joka oli ensimmäinen hiljainen peilisulkimella varustettu 35-millimetrinen kamera. PSR oli kuitenkin niin painava (noin 64 kilogrammaa) että se soveltui lähinnä studiokuvaamiseen.

title: Mitchell Camera Company

text: Viimeisinä vuosinaan Mitchell jatkoi toimintaansa ainoastaan toimittamalla varaosia kameroihinsa esimerkiksi Panavisionille. Sittemmin yhtiö myytiin Joe Dutton Cameralle.

title: Panavision

text: Edistyneen anamorfisen tekniikan johdosta Metro-Goldwyn-Mayer-elokuvastudio (MGM) otti Panavisionin mukaan suunnittelemaan uutta elokuvafilmiformaattia 1950-luvun lopulla. MGM halusi muiden studioiden tavoin suurta filmikokoa hyödyntävän järjestelmän, mutta samalla halusi sen poikkeavan Todd-AO-formaatista, joka oli tuolloin suosituin 65- ja 70-millimetrin filmilaatuja hyödyntävä järjestelmä. MGM suunnitteli anamorfisen tekniikan soveltamista 65-millimetrin filmiin, jolloin tavallisen 1:2,21-kuvasuhteen sijasta päästään yhä laajempaan kuvaan. Panavision toimitti MGM:n järjestelmään, joka tunnettiin tuolloin nimellä MGM Camera 65, APO Panatar -kameralinssit. MGM:n samaisella järjestelmällä kuvaaman elokuva Kapina laivalla (Mutiny on the Bounty, 1962) aiheutti elokuvastudiolle kuitenkin niin kovat tappiot, että se joutui myymään muun muassa kameraosastonsa Panavisionille. Siitä lähtien järjestelmä on tunnettu nimeltä Ultra Panavision 70.

title: Ultra Panavision 70

text: Siirrettävyyden takia MGM:n järjestelmän ensimmäinen eroavaisuus Todd-AO:sta oli kuvanopeus: koska MGM halusi siirtää filminsä eri formaateille, järjestelmän standardinopeus piti olla 24 kuvaruutua sekunnissa. Valotettu kuva-ala oli Todd-AO:ta vastaava (kuvasuhde 2,21:1), mutta Panavisionin anamorfisilla APO Panatar -objektiiveilla lopullinen kuvasuhde oli jopa 2,76:1. Kameroina käytettiin Mitchellin 65 millimetrin kameroiksi kustomoituja 70 millimetrin Realife-kameroita.


query: Mikä on Jonathan Dahlénin pelipaikka?

title: Jonathan Dahlén

text: Jonathan Dahlén (s. 20. joulukuuta 1997 Östersund[1]) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka edustaa HockeyAllsvenskanissa pelaavaa Timrå IK:ta. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.

title: Jonathan Viscosi

text: Jonathan Viscosi (s. 18. maaliskuuta 1991 Ottawa, Ontario) on italialaiskanadalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Viscosi pelaa Veikkausliiga-joukkue TPS:ssa.

title: Jonathan dos Santos

text: Jonathan dos Santos Ramírez eli Jonathan (s. 26. huhtikuuta 1990 Monterrey, Meksiko) on meksikolainen jalkapalloilija, joka edustaa yhdysvaltalaista LA Galaxya. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

title: Jonathan Tah

text: Jonathan Tah (s. 11. helmikuuta 1996 Hampuri) on norsunluurannikkolaisia sukujuuria omaava saksalainen jalkapalloilija, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Bayer Leverkusenia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Tah on keskuspuolustaja.

title: Jonathan Pereira

text: Jonathan Pereira Rodríguez (s. 12. toukokuuta 1987 Vigo, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.

title: Jonathan Huberdeau

text: Jonathan Huberdeau (s. 4. kesäkuuta 1993 Saint-Jérôme, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa NHL-seura Florida Panthersia. Panthers varasi Huberdeaun kolmantena pelaajana esällä . Huberdeau voitti tulokaskaudellaan 2012–2013 Calder-palkinnon, joka myönnetään kauden parhaalle tulokkaalle.

title: Anton Wedin

text: Wedinin sopimusta Timrån kanssa jatkettiin vuosittain joukkueen jatkettua Allsvenskanissa. Kaudella 2015–2016 hän oli tehoilla 7+18=25 Timrån paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jonathan Dahlénin jälkeen. Kaudella 2017–2018 Wedin jakoi Vilmós Gallon kanssa tehoilla 2+7=9 SHL:n (ent. Elitserien) nousukarsintasarjan syöttöpörssin voiton ja pistepörssin toisen sijan edellään vain joukkuetoveri Jonathan Dahlén. Timrån kausi päättyi sarjanousuun SHL:ään. Huhtikuussa 2018 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

title: Jonathan

text: Jonathan Cícero Moreira (eli Jonathan; s. 27. helmikuuta 1986 Conselheiro Lafaiete) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Inter Milania. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Jonathan on oikea laitapuolustaja.

title: Jonathan Silva

text: Jonathan Cristian Silva (s. 29. kesäkuuta 1994 La Plata, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja.

title: Jonathan Bornstein

text: Jonathan Rey Borstein (s. 7. marraskuuta 1984 Torrance, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Tällä hetkellä hän edustaa Major League Soccerissa pelaavaa Chivas USA:ta ja on pelipaikaltaan puolustaja.

title: Jonathan Cristaldo

text: Jonathan Ezequiel Cristaldo (s. 5. maaliskuuta 1989 Ingeniero Budge, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa ukrainalaista Metalist Harkovaa.

title: Jonathan Soriano

text: Jonathan Soriano Casas (s. 24. syyskuuta 1985 El Pont de Vilomara, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa itävaltalaista Red Bull Salzburgia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.

title: Jonathan Pitroipa

text: Beninwende Yann Jonathan Pitroipa (12. huhtikuuta 1986 Ouagadougou) on burkinafasolainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskikentän laidalla. Hän edustaa ranskalaista Stade Rennais -seuraa. Aiemmin hän on pelannut Saksassa SC Freiburgin joukkueessa vuosina 2004–2008 sekä Hamburger SV:ssä vuosina 2008–2011. Burkina Fason maajoukkueessa Pitroipa on pelannut vuodesta 2006. Hän on pelannut Afrikan-mestaruuskilpailuissa vuosina 2010, 2012 ja 2013.

title: Jonathan Greening

text: Jonathan Greening (s. 2. tammikuuta 1979 Scarborough) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Barnsleytä lainasopimuksella Nottingham Forestista. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

title: Jonathan Leko

text: Jonathan Leko (s. 24. huhtikuuta 1999 Kinshasa, Kongon DT) on englantilais-kinshasankongolainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa West Bromwich Albionia. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Leko on oikea laitahyökkääjä.

title: Jonathan Walters

text: Jonathan Walters (s. 20. syyskuuta 1983 Moreton, Merseyside, Englanti) on englantilaissyntyinen irlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä tai laitahyökkääjä. Seuratasolla hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Stoke Cityä, johon hän siirtyi 2010 Ipswichistä. Hänen pelinumeronsa Stokessa on 19. Waltersin pituus on 183 cm ja paino 80 kg. Walters valittiin Irlannin maajoukkueeseen EM-kilpailuihin 2012.

title: Elias Pettersson

text: Kaudella 2015–2016 Pettersson nousi Timrån miesten joukkueeseen. Hän pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa 25 runkosarjaottelua tehopistein 3+6=9 ja viisi nousukarsintasarjan ottelua tehden neljä syöttöpistettä. Pettersson jakoi nousukarsinnoissa joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton Jonathan Dahlénin ja Didrik Strömbergin kanssa lukemalla +4. Kaudella 2016–2017 hän löi itsensä läpi Allsvenskanissa ja teki 43 runkosarjaottelussa tehot 19+22=41 ja kolmessa nousukarsintasarjan ottelussa tehot 2+4=6. Pettersson oli Timrån toiseksi paras pistemies Jonathan Dahlénin jälkeen ja sijoittui koko sarjan pistepörssissä yhdeksänneksi. Hän voitti myös joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +15.[2]

title: Jonathan Okafor

text: Jonathan ”Jon” Okafor (s. 25. elokuuta 1989) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigan Myllykosken Palloa.

title: Erik Karlsson (jääkiekkoilija, 1994)

text: Kaudeksi 2015–2016 Karlsson siirtyi Carolina Hurricanesin organisaatioon. Hän pelasi kautensa suurimmaksi osaksi AHL-joukkue Charlotte Checkersin vahvuudessa, jossa tulokaskausi toi 49 runkosarjaottelussa tehot 3+6=9. Karlsson pelasi kauden aikana myös kolme ottelua ECHL-joukkue Florida Everbladesissa. Kauden 2016–2017 hän pelasi kokonaan Checkersissa. Kaudeksi 2017–2018 Karlsson palasi kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Allsvenskan-joukkue Timrå IK:hon. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Karlsson oli Timrån toiseksi paras pistemies Jonathan Dahlénin jälkeen tehoilla 9+19=28. Hän oli nostamassa joukkuetta kauden päätteeksi SHL:ään.

title: Jonathan Biabiany

text: Jonathan Ludovic Biabiany (s. 22. huhtikuuta 1988 Pariisi, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa Sampdoriaa Italian miesten jalkapallon korkeimmalla sarjatasolla Serie A:ssa, mutta on tällä hetkellä lainassa samalla sarjatasolla pelaavassa Parmassa.

title: Jonathan Dahlén

text: Ottawa Senators varasi Dahlénin vuoden 2016 NHL:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella, 42:sena pelaajana. Hänen isänsä Ulf Dahlén on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi omalla pelaajaurallaan 966 NHL-runkosarjaottelua.[1]

title: Jonathan Drouin

text: Jonathan Drouin (s. 27. maaliskuuta 1995 Sainte-Agathe-de-Lotbinière, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Montreal Canadiensissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskushyökkääjänä.

title: Jonathan Williams (jalkapalloilija)

text: Jonathan Peter Williams (s. 9. lokakuuta 1993, Pembury, Kent, Englanti) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Crystal Palacea, jonka organisaatiossa on pelannut koko uransa ajan.

title: Jonathan Mensah

text: Jonathan Mensah (s. 13. heinäkuuta 1990 Accra) on ghanalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen seuransa on Ranskan miesten jalkapallon korkeimmalla sarjatasolla Ligue 1:ssä pelaava Evian Thonon Gaillard. Hän käyttää pelipaidassaan usein nimeä "Jonathan", jotta hänen ja John Mensahin välillä ei syntyisi sekaannusta.

title: Jonathan Granström

text: Jonathan Granström (s. 9. maaliskuuta 1986 Orsa, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Brynäs IF:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Elite Prospects -sivuston mukaan Granström on työteliäs sentteri ja "agitaattori", joka tekee tilaa ketjukavereilleen. Hän ei ole kovin isokokoinen, mutta Granström on kuitenkin raamikas ja fyysinen pelaaja. Hän on käyttökelpoinen sekä yli- että alivoimalla.

title: Jonathan Viera

text: Jonathan Viera Ramos (s. 21. lokakuuta 1989 Las Palmas, Kanariansaaret, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Las Palmasia ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.

title: Jonathan Davidsson

text: Jonathan Davidsson (s. 12. maaliskuuta 1997 Tyresö, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Djurgårdens IF:ssä lainalla NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsista. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.

title: Jonathan de Guzmán

text: Jonathan de Guzmán (s. 12. syyskuuta 1987 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalaissyntyinen Alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa italialaista Chievo Veronaa lainalla Napolista. Jamaikalais-filippiiniläiset juuret omaava, 175 senttimetriä pitkä de Guzmán on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

title: Jonathan Zebina

text: Jonathan Zebina (s. 19. heinäkuuta 1978, Pariisi) on ranskalainen jalkapalloilija, hänen pelipaikkansa on laitapuolustaja tai toppari, vaikka hän aloittikin pelaamisen hyökkääjänä. Zebina edustaa Ligue 1:ssä pelaavaa Toulousea.

title: Jonathan Castro

text: Jonathan Castro Otto eli Jonny (s. 3. maaliskuuta 1994 Vigo, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersia ja on pelipaikaltaan laitapuolustaja. Jonny pystyy pelaamaan puolustuslinjan molemmilla laidoilla, vasemmalla sekä oikealla.


query: Onko välilyöntimerkki tulostumaton merkki?

title: Tulostumaton merkki

text: Tulostumaton merkki tai tyhjätilamerkki eli tyhjämerkki (myös tyhje tai tyhjemerkki[1]) on tietotekniikassa merkki, jolla ei tulostettaessa tai normaalissa tekstinäkymässä ole erityistä symbolia mutta joka muiden merkkien keskellä silti erottuu, koska se vie tilaa vaaka- tai pystysuunnassa.[2] Tyhjämerkkejä ovat välilyöntimerkit, sarkainmerkki sekä rivin- ja kappaleenvaihtomerkit.

title: Atomisemiotiikka

text: Normaalisti merkkien tulkinta edellyttää kulttuurista kontekstia. Mutta atomisemiotiikassa on varauduttava nimenomaan tilanteeseen, jossa konteksti on kadonnut jonkin perinpohjaisen mullistuksen seurauksena. Erityisenä haasteena onkin kontekstittomien merkkien toteuttamismahdollisuus.

title: Tulostumaton merkki

text: Merkistötasolla on siis olemassa useita rivin- tai kappaleenvaihtomerkkejä, joiden käyttö erilaisissa tietokonejärjestelmissä ja -ohjelmistoissa ei historiallisista syistä ole yhdenmukaista. Jo ASCII-perusmerkistöönkin sisältyneistä rivinvaihtomerkeistä on Unix-tyyppisissä järjestelmissä (mukaan lukien Linux ja OS X) vanhastaan käytetty merkkiä U+000A (LF), vanhoissa Mac OS -järjestelmissä merkkiä U+000D (CR) ja Windows-järjestelmissä näiden kahden yhdistelmää (CRLF). Lisäksi Ebcdic-pohjaisissa järjestelmissä on ollut käytössä U+0085 (NEL). Käytäntöjen kirjavuus voi aiheuttaa huomattavia ongelmia, etenkin kun laitteet ovat verkon välityksellä yhteydessä toisiinsa, sillä ohjelmistojen pitäisi pystyä selvittämään, mitkä merkit tai merkkiyhdistelmät kussakin tiedostossa osoittavat rivin- tai kappaleenvaihtoja. Yhtenäisemmän käytännön mahdollistamiseksi Unicode määrittelee erikseen myös yksiselitteisen rivinvaihtomerkin U+2028 (LS) ja kappaleenvaihtomerkin U+2029 (PS).[3][4]

title: Tulostumaton merkki

text: HTML-sivuilla ja XML-tallenteissa esiintyviä rivin- ja kappaleenvaihtoja ei tuoteta tyhjämerkeillä vaan rakenteelliseen tai esitykselliseen merkkaukseen perustuvilla elementeillä. Rivin- ja kappaleenvaihtomerkkejä voidaan tosin käyttää sivun koodauksessa, mutta selainten kuuluu tavallisesti esittää ne ikään kuin ne olisivat pelkkiä välilyöntimerkkejä tai jättää ne kokonaan huomioimatta.[3][12]

title: Ohjausmerkki

text: Ohjaus- eli kontrollimerkki (myös "ohjaus-" tai "kontrollikoodi") on tietokonemerkistöön kuuluva tekninen merkki, jonka tarkoitus on käynnistää jokin laitteistoa tai tiedon käsittelyä ohjaava toimi. Ohjausmerkillä ei yleensä ole näkyvää esitysmuotoa, mutta esimerkiksi rivinvaihdon tai vaakasuuntaisen sarkauksen tuottava tulostumaton merkki voi erottua tyhjänä tilana tavallisten kirjoitusmerkkien lomassa. Myös välilyöntiä voidaan toisinaan pitää ohjausmerkkinä.

title: Tulostumaton merkki

text: Tulostumaton merkki on tarkkaan ottaen vain näkyvä symboli, joka voi joissain tilanteissa edustaa varsinaista tyhjämerkkiä sen paikan ja tarkoituksen havainnollistamiseksi. Erityisesti monessa tekstinkäsittelyohjelmassa tulostumattomat merkit ovat kytkettävissä näkyviin, jolloin niiden symbolit ilmaantuvat tavallisten merkkien lomaan laitteen näytössä mutta eivät kuitenkaan tulostu paperille. Tällöin välilyöntiä usein edustaa rivinkeskinen piste (·), sarkausta oikealle osoittava nuoli (→), rivinvaihtoa vasemmalle kääntyvä kulmanuoli (↵) ja kappaleenvaihtoa kappaleen merkki (¶).[5] Tulostumattomien merkkien symbolit voivat kuitenkin vaihdella sovellusohjelmasta riippuen.

title: Tulostumaton merkki

text: Tyhjemerkeillä voidaan myös ohjelmoida Whitespace-ohjelmointikielen avulla.

title: Common Lisp

text: Common Lispin "merkki" (character-tyyppi) ei ole rajoittunut vain ASCII-merkkeihin – onhan Lisp on kehitetty ennen ASCII:ta. Jotkut modernit toteutukset tuntevat Unicode-merkistön.

title: Tulostumaton merkki

text: Tyhjämerkkien lisäksi tietokonemerkistöihin sisältyy laitteiston ohjauskoodeja, jotka eivät yleensä näy edes epäsuorasti. Osa tyhjämerkeistäkin luokitellaan Unicode-merkistössä ohjauskoodeiksi,[3][4] toiset taas eräänlaisiksi välimerkeiksi.

title: Luonnollinen päättely

text: Oletukset kirjoitetaan viivan ylle, säännöllä saatu johtopäätös viivan alle. Viivan viereen merkitään sääntö, jota käytetään, kirjoittamalla merkin jota sääntö käsittelee ja kirjaimen formula_4 tai formula_5 riippuen, onko käytössä tuonti- vai eliminointisääntö. Päättelyä voi jatkaa ja tulokseen soveltaa lisää sääntöjä, jos johtopäätös ei seuraa heti oletuksista.

title: Kratylos (dialogi)

text: Dialogissa kaksi miestä, Kratylos ja Hermogenes, kysyvät Sokrateelta, ovatko nimet ”konventionaalisia” vai ”luonnollisia”, eli onko kieli eli Platonin tapauksessa muinaiskreikka satunnaisten merkkien järjestelmä vai onko sanoilla joku luontainen, sisäänrakennettu suhde niihin asioihin, joita ne merkitsevät. Se on varhaisin Kreikan klassisen ajan kirjoitus joka käsittelee etymologiaa ja lingvistiikkaa.

title: Tulostumaton merkki

text: Peräkkäisillä välilyönneillä pyritään joskus muotoilemaan tekstin ulkoasua, mutta tulos voi olla epäluotettava, ja usein tällaisiin tarkoituksiin suositellaankin muita menetelmiä. Esimerkiksi HTML-sivujen merkkaukseen sisällytetyt peräkkäiset välilyönnit näyttävät selaimissa vain yhdeltä välilyönniltä.[6]

title: Kappaleen merkki

text: Koska koristeelliset merkit lisättiin keskiaikaisiin käsikirjoituksiin tavallisesti jälkikäteen, niille piti varsinaista tekstiä kirjoitettaessa varata ylimääräistä tilaa kappaleiden väliin. Jos lisämerkkejä ei loppujen lopuksi ehdittykään tehdä, kappaleita erottamaan jäi pelkkä tyhjä tila. Ajan myötä käytännöksi onkin vakiintunut, että kappaleen vaihtuminen osoitetaan erityisen merkin sijasta rivinvaihdolla, jonka jälkeen on joko täysin tyhjä rivi tai hieman tyhjää tilaa seuraavan kappaleen ensimmäisen rivin alussa.

title: Tulostumaton merkki

text: Tavallinen välilyönti kirjoitetaan painamalla tietokoneen välilyöntinäppäintä, joka on näppäimistön alarivissä sijaitseva leveä näppäin. Sitova välilyönti voidaan laajennettua suomalaista näppäinasettelua käytettäessä kirjoittaa pitämällä pohjassa -näppäintä, samalla kun painetaan välilyöntinäppäintä.

title: Hannu Hanhi

text: Hannun sanotaan syntyneen onnellisten tähtien alla. Jo Hannun äiti, Dora Ankka, oli onnekas. Dora on Kaino-Vienon eli Mummo Ankan lapsi. Ankka-taiteilija Don Rosan tarinan mukaan Kaino-Vienon odottaessa vielä Doraa syntyväksi, oli hänen puolisonsa Hepsu Ankka palkannut maalarin maalaamaan heidän omistamansa ladon seinät. Maalari halusi antaa oman lahjansa syntyvälle pienokaiselle ja maalasi onnea tuovan taikamerkin ns. Tikliaisen merkin ladon seinään tuomaan onnea, ja ladon toiselle puolelle väärin päin maalatun merkin pitämään huonon onnen takanapäin. Erityistä onnea se toivotti Doralle, koska siihen oli maalattu ylimääräinen kolmas onnea tuova lintusymboli. Dora Ankasta tuli näin ollen hyvin onnekas ja hänen munittua poikansa Hannun, hänen uskomaton onnensa periytyi ja näin ollen Hannusta tuli maailman onnekkain. Hannun isän nimi on Don Rosan mukaan Hjalmar Hanhi.

title: Unicode

text: UTF-8 on Unicoden vaihtelevanpituinen koodaustapa. Sen etuna on osittainen yhteensopivuus vanhempien järjestelmien kanssa, jotka käsittelevät merkkejä kahdeksanbittisinä tavuina eli oktetteina. UTF-8 on rakennettu siten, että ASCII-merkistöä vastaavat eli latinalaiseen perusosaan kuuluvat merkit (mm. kirjaimet Aa–Zz) koodautuvat täsmälleen samoin kuin ASCIIssa käyttäen tavusta vain seitsemää bittiä. Kahdeksas bitti (jonka avulla ASCIIta on vanhastaan voitu laajentaa muun muassa Latin 1 ‑merkistöksi) puolestaan määrittää, edustaako tavu tiettyä merkkiä sellaisenaan vai onko se jonkin monitavuisena koodautuvan merkin alkuosa. Näin ne merkit, jotka eivät sisälly ASCIIhin, voidaan koodata kahden tai useamman tavun jonoina.

title: Tulostumaton merkki

text: Kappaleenvaihto on tekstissä rivinvaihtoa merkittävämpi, rakenteellinen siirtymä, mitä tavallisesti osoitetaan jättämällä kappaleiden väliin tyhjä rivi tai hieman tyhjää tilaa seuraavan kappaleen ensimmäisen rivin alkuun. Tyhjä rivi voidaan yksinkertaisimmillaan tuottaa kahdella peräkkäisellä rivinvaihdolla (ja tämä onkin käytäntönä esimerkiksi sähköposteissa ja wiki-merkintäkielessä). Tekstinkäsittelyohjelmien kehittäjät keksivät kuitenkin, että koska tavalliset rivinvaihdot hoituvat tekstinkäsittelyssä automaattisesti, yksi varta vasten lisättävä rivinvaihto riittäisi tällaisissa yhteyksissä osoittamaan kappaleenvaihtoa. Myöhemmin tosin huomattiin, että joskus tekstin muotoilemiseksi tarvitaan myös erikseen kirjoitettavaa rivinvaihtoa, joka ei osoita kappaleen rajaa, ja koska alkuperäinen rivinvaihtomerkki oli jo omaksuttu kappaleenvaihdon merkiksi, tarvittiin vielä jokin muu merkki osoittamaan pelkkää rivinvaihtoa.[3]

title: Pedaali

text: Kaikupedaalin käyttö voidaan osoittaa erityisellä merkillä nuottikirjoituksessa erityisellä merkillä (). Usein sitä ei kuitenkaan merkitä. Sen käytön hienosäätö onkin tärkeä osa taitavan pianistin tekniikkaa.

title: Signum-funktio

text:
Signum-funktio eli "etumerkkifunktio" on matematiikassa erikoisfunktio, joka saa arvoksi vain luvut "-1", "0" tai "1". Muita arvoja se ei saa. Funktion nimi tulee latinan sanasta "signum", joka tarkoittaa merkkiä. Lausekkeissa funktion nimenä käytetään kolmikirjaimista lyhennettä sgn, jolloin lauseke voidaan merkitä esimerkiksi
Funktio onkin määritelty tietokoneiden ohjelmointikieliä varten, jotta laskelmissa voidaan määrittää lausekkeen tuloksen merkki ja käyttää sitä tietoa hyväksi.

title: Tulostumaton merkki

text: Välilyönti muodostaa tekstissä pienen tyhjän tilan, joka erottaa sanoja (tai muita merkkijonoja) toisistaan. Tavallisesti sanavälin kohdalla teksti voi myös jakautua eri riveille, jos se ei yhdelle riville mahdu. Niin sanottu sitova välilyönti ei kuitenkaan salli rivinvaihtoa. Sekä tavallisesta että sitovasta välilyönnistä on olemassa typografisia muunnelmia, jotka voivat (fontista ja tilanteesta riippuen) muodostaa tavallista välilyöntimerkkiä kapeamman tai leveämmän välin.

title: Tulostumaton merkki

text: Tyypillisesti rivinvaihto tuotetaan painamalla tietokonenäppäimistön kirjainosan oikeassa laidassa sijaitsevaa palautusnäppäintä, jossa voi olla vasemmalle kääntyvän kulmanuolen kuva (↵) tai teksti Return tai Enter (joissain näppäimistömalleissa kirjainosan oikealla puolella on lisäksi erityinen numerosormio, jonka oikeassa alanurkassa oleva enter- eli syöttönäppäin toimii käytännössä samalla tavalla). Tilanteesta riippuen järjestelmä tulkitsee näppäilyn rivin- tai kappaleenvaihdoksi tai tiedonsyöttökomennoksi. Tekstinkäsittelyohjelmissa, joissa palautusnäppäin oletusarvoisesti tuottaa kappaleenvaihdon, pelkkä rivinvaihto voidaan kirjoittaa pitämällä samaan aikaan pohjassa vaihtonäppäintä .

title: Malbolge

text: Ennen kuin Malbolge-ohjelman suoritus aloitetaan, ohjelma ladataan tulkin muistin alkuun. Välilyöntimerkit unohdetaan, ja jotta ohjelmoinnista tulisi vaikeampaa, koko muun ohjelman tulee koostua alla mainituista merkeistä. Loppuosa muistista täytetään "crazy operation"ia käyttäen kaavalla "[m] = crz [m - 2], [m - 1]".

title: Pyörä

text: Muun muassa vuodenkiertoa, aurinkoa ja hyvää onnea symboloiva aurinkopyörä-merkki on tunnettu eri puolilla maailmaa. Aurinkopyörä-merkki on ilmeisesti alkujaan puolallisen pyörän kuva.

title: Tulostumaton merkki

text: Sarkain- eli tabulaattorimerkki ohjaa kohdistimen siirtymään seuraavaan sarkainkohtaan,[7] jolloin tekstissä merkin perään muodostuu vaihtelevan levyinen tyhjä tila. Sarkainmääritysten avulla tekstiä voidaan muotoilla sarakkeiksi, jotka asemoituvat joka rivillä samaan kohtaan. Oletusarvoisesti tekstinkäsittelyohjelmat käyttävät omia sarkainmäärityksiään, mutta käyttäjä voi määrittää kunkin tekstikappaleen sarkainkohdat haluamallaan tavalla.[8] Sarkainmerkkiä seuraava teksti voi sarkainkohdan tyypistä riippuen asemoitua sarkainkohdan oikealle tai vasemmalle puolelle tai sen keskelle.

title: Kristillinen opetus

text: Kirja III käsittelee sitä, kuinka tulkita epäselviä kirjallisia ja kuvaannollisia merkkejä. Augustinus kehottaa ensin erottamaan asiat merkeistä ja tämän jälkeen pyrkimään ymmärtämään tekstin kirjaimellinen merkitys (asiat asioina, ei mitään muuta). Sen selvittäminen, onko tekstissä syvempi merkitys, voidaan tehdä tunnistamalla siitä erilainen, kuvaannollisempi kirjoitustapa. Tämä voi osoittaa, että asiat ovat myös merkkejä jostakin muusta. Esimerkiksi iäkäs puu voi merkitä kirjaimellista puuta tai se voi olla symboli pitkälle elämälle (merkkinä tai allegoriana).

title: Vapauspassi

text: Vapauspassiin merkitään mm. onko vanki Kriminaalihuoltolaitoksen valvonnan alaisena sekä siihen merkitään myös määräykset, joita vangin on noudatettava koeaikana valvotussa vapaudessa.

title: Pesäpallo

text: Merkkiä näytetään yleensä sitä varten tehdyllä väriviuhkalla, jossa merkki voidaan liittää viuhkan värien paikkaan, suuntaan ja järjestykseen. Päämerkkiin sisältyy tieto siitä, onko merkki päällä ja otetaanko väärä pois. Väärän poisotossa etenijä ei lähde juoksemaan väärällä syötöllä.[34] Päämerkin lisäksi joukkueilla on esimerkiksi pika-, peruutus- ja automaattimerkkejä.[35]

title: Tulostumaton merkki

text: Sarkainmerkki ( ’vaakasuuntainen sarkaus’) on ASCII-perusmerkistöön sisältyvä ohjausmerkki, ja sen Unicode-tunnus on U+0009. Se kirjoitetaan sarkainnäppäimellä, joka sijaitsee näppäimistön vasemmassa laidassa. Tyypillisesti sarkainnäppäimessä on kuva pystyviivaan törmäävästä nuolesta (⇥) ja mahdollisesti teksti Tab. Joissain tilanteissa sarkainnäppäin toimii navigointinäppäimenä, jota painamalla voi siirtyä esimerkiksi taulukon solusta toiseen.

title: Näppäimistö

text: Perusnäppäimistön alimman rivin keskellä on leveä näppäin, jolla kirjoitetaan välilyönti. Sen oikealla puolella sijaitsee "alt gr" ("alternate graphic") -erikoisnäppäin, jota käytetään vaihtonäppäimen tapaan joidenkin erikoismerkkien kirjoittamiseen. Muihin kuin kirjainnäppäimiin onkin tyypillisesti merkitty kaksi (ja joskus kolme tai neljäkin) merkkiä, joista näppäimen vasempaan alanurkkaan asemoitu merkki on näppäimen oletussyöte ja sen yläpuolella oleva tuotetaan vaihtonäppäimen avulla. Näppäimen oikeaan alanurkkaan mahdollisesti asemoitu merkki puolestaan tuotetaan "alt gr" -näppäimen avulla ja oikeaan ylänurkkaan asemoitu merkki vaihtonäppäimen ja "alt gr" -näppäimen yhdistelmällä.

title: Tulostumaton merkki

text: Tietokoneella kirjoitettaessa ei tavallisesti tarvitse kiinnittää huomiota siihen, miten teksti jakautuu riveiksi, sillä jos se ei mahdu yhdelle riville, useimmat ohjelmistot osaavat välilyönnin jälkeen siirtää viimeisen sanan automaattisesti seuraavalle riville. Tämä ei kuitenkaan ollut itsestään selvää automaattisen tietojenkäsittelyn alkuaikoina, vaan järjestelmää piti ehkä erikseen ohjeistaa toteuttamaan rivinvaihto (samaan tapaan kuin kirjoituskoneella piti aina rivin täyttyessä varta vasten siirtyä uuden rivin alkuun). Siksi tekstiin lisättiin ohjausmerkki tai itse asiassa kaksi merkkiä, joista toinen ohjasi kohdistimen siirtymään rivin alkuun ja toinen seuraavalle riville. Myöhemmin ruvettiin ajattelemaan, että kahta erillistä merkkiä ei välttämättä tarvita, vaan rivinvaihdon voi ohjelmoida tapahtumaan yhdelläkin merkillä, mutta eri järjestelmissä päädyttiin erilaisiin ratkaisuihin.[3]