query: Mikä oli Suomen sisällissodan ensimmäinen taistelu?

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 4. tammikuuta – Neuvosto-Venäjän työläis- ja sotilasneuvostojen keskuskomitea tunnustaa Suomen itsenäisyyden. Itsenäisyyden tunnustavat myös Ranska ja Ruotsi. 6. tammikuuta – Helsingin järjestyskaarti vaihtaa nimensä punakaartiksi ja julistautuu sosiaalidemokraattisesta puolueesta riippumattomaksi. 9. tammikuuta – Kaksi punakaartilaista kaatuu Sipoon kahakassa, kun Helsingin punakaarti ottaa yhteen paikallisen suojeluskunnan kanssa Sipoossa.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 19.–21. helmikuuta – Varkauden taistelu, jossa valkoiset valtaavat Varkauden. Taistelun jälkeen valkoiset teloittavat ainakin 80 punaista niin sanotussa Huruslahden arpajaisissa. 21. helmikuuta – Punaisten ensimmäinen maanlaajuinen yleishyökkäys käynnistyy. Karjalan rintamalla alkaa Raudun taistelu ja Satakunnan rintamalla Pomarkun taistelut. 22. helmikuuta – Laviassa käyty Sampakosken taistelu pysäyttää punaisten etenemisen kohti Kankaanpäätä.

title: Bull Runin taistelu

text: Bull Runin ensimmäinen taistelu () eli ensimmäinen Manassasin taistelu () oli Yhdysvaltain sisällissodan taistelu, joka käytiin Unionin ja Konfederaation joukkojen välillä Virginiassa 21. heinäkuuta 1861. Kyseessä oli sisällissodan ensimmäinen suurtaistelu. Taistelun syynä oli Unionin hyökkäys kohti taistelupaikan lähellä sijaitsevaa Richmondin kaupunkia, joka toimi Konfederaation pääkaupunkina.

title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelu oli Suomen sisällissodan aikainen taistelu, joka käytiin Karjalan kannaksella sijainneessa Raudun pitäjässä 20. maaliskuuta – 5. huhtikuuta 1918. Pietarin läheisyyden vuoksi enemmistö punaisten puolella taisteluun osallistuneista joukoista oli venäläisiä. Valkoisten voittoon päättynyt Raudun taistelu oli Tampereen ja Viipurin taistelujen ohella yksi sisällissodan verisimmistä. Sen kaksi viimeistä päivää olivat koko sodan ankarimpia yhteenottoja kaikki rintamat mukaan lukien.

title: Värtsilä (kunta)

text: Suomen sisällissodan sytyttyä käytiin 8. helmikuuta 1918 valkoisten voittoon päättynyt Värtsilän taistelu. Sen yhteydessä kaatui 7 suojeluskuntalaista ja 3 Värtsilän punakaartin jäsentä. Taistelu jäi ainoaksi Pohjois-Karjalassa käydyksi sisällissodan taisteluksi.

title: Eino Rahja

text: Vuodenvaihteessa 1917–1918 Eino ja Jukka Rahja hankkivat Suomen punakaarteille aseita. Ali Aaltosen, Eero Haapalaisen ja Onni Kallion saapuessa tammikuun puolivälissä Pietariin ostamaan aseita, Rahja käytti hyväkseen suhteitaan Leniniin ja hankki suomalaisille suuren ase- ja ammuslastin, joka toimitettiin perille ns. suurella asejunalla. Veljekset matkasivat junalla Suomeen 27. tammikuuta, jolloin se joutui Kämärän rautatieasemalla valkoisten väijytykseen. Kämärän taistelu oli Suomen sisällissodan ensimmäinen taistelu. Jukka Rahjan haavoittumisesta huolimatta aselasti saatiin lopulta perille punakaarteille. Sisällissodan aikana Rahja toimi aluksi venäläisen sotaväen ja punaisten välisenä tulkkina, mutta niiden poistumisen jälkeen Lenin määräsi hänet 9. maaliskuuta lähtien Pietariin Suomen aseman komissaariksi. 20. maaliskuuta punakaartin ylipäällikkö Eero Haapalainen erotettiin ja tilalle nimitettiin Rahjan, Evert Elorannan ja Adolf Taimin muodostama kolmikko. Rahja kuitenkin oli tehtävässä vain kolme päivää, kun hän 24. maaliskuuta alkaen toimi Lempäälän rintaman ylipäällikkönä.[4]

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: – Soukelon ensimmäinen taistelu käydään Kiestingin Soukelon kylässä.[8]

title: Ahvenkosken taistelut

text: Syyskuussa 2013 punaisten antautumispaikalla nykyisten Elimäen- ja Savukoskenteiden risteyksessä paljastettiin sisällissodan päättymisen muistomerkki, jonka on suunnitellut arkkitehti Anneli Naukkarinen. Sen etupuolella on päivämäärä 5.5.1918 sekä suomen- ja ruotsinkielinen teksti ”Vuoden 1918 sisällissodan taisteluiden päättymisen muistoksi”. Takapuolella on suomen-, ruotsin- ja englanninkielinen tiivistelmä sisällissodan viimeisistä tapahtumista Kymenlaaksossa.[11]

title: Luettelo Suomen sisällissodan taisteluista

text: Taistelut on jaoteltu neljään päärintamaan (Satakunnan, Hämeen, Savon ja Karjalan rintamat), Saksan maihinnousun jälkeen Uudellamaalla, Kanta- ja Päijät-Hämeessä sekä Kymenlaaksossa käytyihin taisteluhin, Ahvenanmaan ja Varsinais-Suomen taisteluhin sekä sisällissodan rintamalinjan pohjoispuolella käytyihin taisteluihin. Lisäksi mukana ovat Itä-Lapin rajaseudulle syntyneen Koillisrintaman taistelut.

title: Karjaan taistelu

text: Karjaan taistelu oli 6. huhtikuuta 1918 Karjaalla käyty Suomen sisällissodan taistelu, jossa olivat vastakkain Saksan Itämeren-divisioona ja Länsi-Uudenmaan punakaarteja. Se oli ensimmäinen taistelu, johon kolme päivää aikaisemmin Hangossa maihinnousseet saksalaiset Suomessa osallistuivat.

title: Suomen sisällissota

text: Tampereen kaupungin valtaustaistelusta muodostui sisällissodan kiivain yhteenotto. Se oli siihen mennessä suurin Pohjoismaissa käyty taistelu, johon osallistui 16000 valkoista ja 14000 punaista. Punakaartin puolustustahto ja -kyky oli kohonnut ja kaartit osoittivat merkittävää päättäväisyyttä Tampereen puolustamisessa. Valkoisten sodanjohto asetti hyökkäykseen parhaita ja iskukykyisimpiä joukkojaan, muun muassa osan uusista jääkärirykmenteistä. Kalevankankaan hautausmaan taistelussa, niin sanottuna verisenä kiirastorstaina 28. maaliskuuta ei enää vain kävelty aukeita eikä ammuttu vahingonlaukauksia sillä eräät valkoisen armeijan yksiköt kärsivät yli 50 prosentin taistelutappiot. Jääkäreitä kaatui 50 ja ruotsalainen vapaaehtoisprikaati menetti noin 10 prosenttia miehistöstään. Valkoisten ratkaiseva, Tampereen keskustan valtaukseen johtanut hyökkäys alkoi yöllä 3. huhtikuuta 1918 voimakkaalla tykistötulella. Tampereen taistelu oli Suomen historian ensimmäinen, säälimätön, kortteli korttelilta käyty kaupunkisota, johon ainakin jälkiviisaudessa sisältyy paljon traagista symboliikkaa. Sisällissodan ratkaisutaistelu käytiin kaupungissa, josta Suomen teollistuminen, taloudellinen ja poliittinen modernisaatio sekä koko kansan henkistä ja aineellista tilaa parantanut kehitys oli alkanut.[127]

title: Per Glimstedt

text: Peter ”Per” Gustaf Glimstedt (13. huhtikuuta 1871 Tukholma – 28. helmikuuta 1918 Heinola) oli ruotsalainen upseeri, joka osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa ja kaatui Heinolan taistelussa. Hän oli ensimmäinen sisällissodassa kaatunut ruotsalainen vapaaehtoinen.

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Ensimmäinen sotalento suoritettiin Lylyn suuntaan, jossa lentotähystyksen avulla saatiin tietoja punaisten liikkeistä. Taisteluiden siirtyessä kohti Tamperetta siirtyi lentoasema ensin Orivedelle ja sitten Tampereen Kaukajärvelle. Ilma-aseen merkitys sisällissodassa oli olematon. Toki saksalaisilla oli käytössään ”runsaasti” lentokoneita, joita käytettiin myös taistelulentoihin Suomessa.

text: Tämä on luettelo Suomen sisällissodan taisteluista. Luettelo perustuu Kansallisarkiston julkaisemaan sisällissodan taistelupaikkakortistoon, jonka lähteinä ovat Vapaussodan historian komitean julkaisema kirjasarja "Suomen Vapaussota vuonna 1918" (Otava, Helsinki 1921–1925) sekä Kai Donnerin, Thure Svedlinn ja Heikki Nurmion toimittama kirjasarja "Suomen Vapaussota" (Gummerus, Jyväskylä 1921–1927). Varsinaisten taisteluiden ohella luettelo sisältää valkoisten sodan alkuvaiheessa suorittamat venäläisten varuskuntien valtaukset sekä punaisten hallussa olleiden paikkakuntien miehityksen sodan eri vaiheissa. Lisäksi luettelo sisältää sotaa edeltäneitä yhteenottoja, joissa osallisina olivat molemmat sisällissodan myöhemmät osapuolet.

title: Kämärän taistelu

text: Kämärän taistelu oli Kuolemajärven pitäjän Kämärän asemalla 27. tammikuuta käyty suojeluskunnan ja punakaartin välinen taistelu, jota pidetään Suomen sisällissodan ensimmäisenä sotatoimena. Taistelua on kutsuttu myös sisällissodan aluksi, vaikka yleensä tapahtumien katsotaan käynnistyneen vasta seuraavien päivien aikana muualla Suomessa. Esimerkiksi valkoisen armeijan ylipäällikkö Carl Gustaf Emil Mannerheim piti vuonna 1933 sodan alkuna nimenomaan Kämärän taistelua.[1]

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 27. tammikuuta – Venäjänsaarelaiset jatkavat Kuolemajärvelle, jossa käytävä Kämärän taistelu on sisällissodan ensimmäinen varsinainen yhteenotto. Pietarista samana aamuna lähetetty suuri asejuna pääsee läpi suojeluskuntalaisten väijytyksestä ja punakaartit saavat suuren aselastin käyttöönsä. Taistelu kuitenkin hidastaa junaa siten, että Savon punakaartit eivät ehdi saada asetoimitusta ajoissa ja jäävät valkoisten armoille.

title: Antietamin taistelu

text: Antietamin taistelu (tunnetaan etelävaltioissa myös "Sharpsburgin taisteluna") käytiin Yhdysvaltain sisällissodassa 17. syyskuuta 1862 Marylandissa Sharpsburgin lähellä ja Antietam Creek -nimisellä joella osana Maryland-sotaretkeä. Kyseessä oli sisällissodan ensimmäinen suurtaistelu, joka käytiin Pohjoisvaltioiden maaperällä. Antietam on verisin yksipäiväinen taistelu, joka on käyty Yhdysvaltojen maaperällä.

title: Fort Sumterin taistelu

text: Fort Sumterin taistelu oli Yhdysvaltain sisällissodan ensimmäinen taistelu. Se käytiin Unionin majuri Robert Andersonin ja Konfederaation prikaatikenraali P. G. T. Beauregardin joukkojen välillä 12.–13. huhtikuuta 1861. Taistelu aloitti Yhdysvaltain sisällissodan, joka kesti aina vuoteen 1865 asti.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: – Karjaan taistelu on ensimmäinen saksalaisten maihinnousunsa jälkeen käymä yhteenotto punaisten kanssa.

title: Ensimmäinen Chattanoogan taistelu

text: Ensimmäinen Chattanoogan taistelu oli pieni Yhdysvaltain sisällissodan tykistötaistelu. Se käytiin 7.-8. kesäkuuta 1862 Chattanoogassa, Tennesseessa. Taistelu päättyi Unionin voittoon.

title: Hulmin taistelu

text: Hulmin taistelu oli Suomen sisällissodan taistelu, joka käytiin Laihialla 27. tammikuuta 1918 suojeluskuntien ja Hulmin kylässä olleen venäläisen ratsuosaston välillä. Kyseessä oli yksi ensimmäisiä sisällissodan taisteluja, joka edelsi suojeluskuntien seuraavana yönä Pohjanmaalla aloittamaa venäläisten varuskuntien valtausta. Taistelua on myös erityisesti Pohjanmaalla pidetty koko sisällissodan alkuna, vaikka samana päivänä Karjalankannaksella tapahtui myös Kämärän taistelu.

title: Godbyn taistelut

text: Godbyn taistelut () olivat Suomen sisällissodan aikana 17. ja 19. helmikuuta 1918 Ahvenanmaan Godbyssä käytyjä taisteluja. Ensimmäisen taistelun aikana Uudenkaupungin suojeluskunta valtasi Godbyn kylän sitä hallussaan pitäneiltä venäläisiltä ja jälkimmäisessä puolestaan torjuivat takaisinvaltausta yrittäneen Turun punakaartin osaston. Kyseessä olivat ainoat sisällissodan aikana Ahvenanmaalla käydyt taistelut. Sisällissodan ohella Godbyn tapahtumat kytkeytyivät ensimmäisen maailmansodan aikaiseen Ahvenanmaan konfliktiin, jonka osapuolina olivat myös Ruotsi ja Saksa.

title: Raudun taistelu

text: Raudun taistelua tutkineen professori Heikki Ylikankaan mukaan se osoitti valkoisten sodanjohdolle, ettei pelkoa Neuvosto-Venäjän tiiviimmästä puuttumisesta Suomen sisällissodan kulkuun ollut. Sodan jälkeen venäläisten läsnäolo Raudussa antoi valkoisille osaltaan yhden perusteen käyttää sisällissodasta nimitystä "vapaussota". Tämän vuoksi Raudussa käydyistä taisteluista kirjoitettiin paljon 1920- ja 1930-lukujen aikana. Raudussa taistelleiden venäläisten joukossa esiintyi paljon karkaamisia, koska he olivat paikalla lähinnä palkan vuoksi tai sinne komennettuina ilman vallankumousaatteellista pohjaa. Tämän vuoksi joukkojen vaihtuvuus oli suuri, kun poistuneiden tilalle toimitettiin aina uusia miehiä. Joukkojen taistelutahto oli myös heikko, mikä Ylikankaan mukaan oli osaltaan vaikuttamassa myöhemmin tunnetuksi tulleen lausahduksen "yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää" syntyyn. Lisäksi hänen mukaansa Raudun taisteluista saadut käsitykset puna-armeijan iskuvoimasta olivat osaltaan vaikuttamassa suomalaisten periksiantamattomuuteen talvisotaa edeltäneissä neuvotteluissa. Jatkosodan päätyttyä syksyllä 1944 Raudun taistelu unohdettiin Suomessa lähes kokonaan ja sisällissodan suurista taisteluista mainittiin yleisteoksissa ainoastaan Tampereen ja Viipurin taistelut. Neuvostoliittoa ei haluttu muistuttaa puna-armeijan Raudussa kärsimästä tappiosta.

title: Kaustinen

text: Suomen sisällissotaa ei Kaustisella pahemmin sodittu, vaikkakin Kaustisen miehet osallistuivat siihen muualla. Ensimmäinen sotatoimi oli Kokkolan valtaus, johon Perhonjokilaaksosta osallistui 60 kaustislaista. Muualla Suomessa käytyihin taisteluihin osallistui vapaaehtoisina helmikuussa 1918 ainakin 32 kaustislaista. Kaustislaiset osallistuivat Valkoisen armeijan sotatoimiin Virroilla ja taisteluihin Näsijärven kahta puolta. Tampere oli sisällissodan tärkein taistelupaikka. Tampereen valtaukseen osallistui yli nelisenkymmentä kaustislaista. Hauhon taistelu koitui murheen päiväksi Kaustisen miehille. Kolmisenkymmentä osallistui taisteluihin ja heistä kaatui viisi. Karjalassa kaustislaiset osallistuivat Raivolan, Kuokkalan, Ollilan, Terijoen ja Rajajoen taisteluihin. Viipurin valtauksessa oli ainakin kaksikymmentä kaustislaista.

title: Ensimmäinen Kernstownin taistelu

text: Ensimmäinen Kernstownin taistelu () oli 23. maaliskuuta 1862 Virginiassa käyty Yhdysvaltain sisällissodan taistelu. Taistelussa olivat vastakkain Unionin eversti Nathan Kimballin 8 500 – 9 000 ja Konfederaation kenraalimajuri Thomas ”Stonewall” Jacksonin 3 500 – 3 800 miehen vahvuiset armeijat.

title: Suomen sisällissota

text: Itsenäisen Suomen ensimmäinen lentoasema sijaitsi Kolhossa, jonne ensimmäinen lentokone tuotiin 7. maaliskuuta 1918 rautateitse, ja josta kone nousi ensimmäisen kerran Kaijanselän jäältä ilmaan 17. maaliskuuta 1918. Suomen Ilmavoimat sai 1918 käyttöönsä yhdeksän venäläisten jättämää Stetinin M-9-lentokonetta. Ensimmäinen sotalento suoritettiin Lylyn suuntaan, jossa lentotähystyksen avulla saatiin tietoja punaisten liikkeistä. Taisteluiden siirtyessä kohti Tamperetta siirtyi lentoasema ensin Orivedelle ja sitten Tampereen Kaukajärvelle. Ilma-aseen merkitys sisällissodassa oli olematon.[138][144]

title: Heinolan taistelut

text: Heinolan taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–maaliskuussa 1918 Heinolan kaupungin, Heinolan kirkonkylän ja Lusin kylän hallinnasta. Heinolan ensimmäinen taistelu käytiin 28. helmikuuta, jolloin valkoiset yrittivät vallata punaisten hallussa ollutta kaupunkia. Punaiset puolestaan valtasivat Lusin 9. maaliskuuta, jonka jälkeen valkoiset ottivat sen takaisin neljä päivää myöhemmin. Heinolan toinen taistelu käytiin 15. maaliskuuta, jolloin valkoiset yrittivät jälleen turhaan vallata Heinolan kaupunkia. Taistelut muodostivat Savon rintaman läntisen siiven. Niistä puhutaan toisinaan myös "Sysmän rintamana" valkoisten tukikohtanaan pitämän paikkakunnan mukaan.

title: Kristiinankaupungin taistelu

text: Kristiinankaupungin taistelu oli 31. tammikuuta 1918 Kristiinankaupungissa käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka oli osa valkoisten muutama päivä aikaisemmin aloittamaa operaatiota Pohjanmaan venäläisten varuskuntien valtaamiseksi. Venäläisten sotilaiden lisäksi suojeluskuntalaisilla oli vastassaan myös Kristiinankaupungin punakaarti, joka oli pitänyt paikkakunnalla järjestystä syksyn 1917 yleislakosta saakka. Kyseessä oli Etelä- ja Keski-Pohjanmaan ainoa punaisten ja valkoisten välinen taistelu sisällissodassa.

title: Varkauden taistelu

text: Varkauden taistelu oli Suomen sisällissodan aikana helmikuussa 1918 Varkauden teollisuustaajamassa käyty taistelu, joka päättyi paikkakuntaa piirittäneiden valkoisten voittoon. Punaisten antautumisen jälkeen alkoivat joukkoteloitukset, jotka tunnetaan ”Huruslahden arpajaisten” nimellä. Välittömästi taistelun jälkeen ammuttiin noin 80 punaista ja vielä myöhemmin valkoisten suorittaman puhdistuksen yhteydessä noin 200 lisää. Varkauden taistelun jälkeisillä tapahtumilla oli suuri merkitys koko sisällissodan myöhempiin vaiheisiin, kun ne käynnistivät sodan osapuolien välisen verisen kostonkierteen.

title: Suomen Keskusta

text: Suomen sisällissodan jälkeen Maalaisliitto pyrki ajamaan tasapainoa ja kansallista sopua, hyväksyen esimerkiksi punaisten armahdukset. Puolue johti myös 1930-luvulla taistelua demokratiaa uhannutta oikeistoradikalismia vastaan. Yhteistyö sosiaalidemokraattien kanssa alkoi lisääntyä, ja ensimmäinen niin sanottu punamultahallitus muodostettiin vuonna 1937.[6]

title: Kämärä

text: Kämärän rautatieasemalla käytiin 27. tammikuuta 1918 taistelu, joka oli Suomen sisällissodan ensimmäinen varsinainen sotatoimi. Lisäksi kylässä käytiin kiivaita taisteluja sisällissodan aikana vielä huhtikuun lopussa 1918 ja myöhemmin talvisodan aikana helmikuussa 1940.


query: Milloin My Summer Car on julkaistu?

title: My Summer Car

text: My Summer Car on Amistech Gamesin kehittämä simulaatiopeli, jossa on tarkoituksena kasata ja virittää kesäautoa Suomen maaseudulla.[1] Peliä on kutsuttu suomalaiseksi versioksi arkisimulaattorista.[2] Elokuussa 2016 Steam-julkaisualustan yhteisö äänesti My Summer Carin varhaisjulkaistavaksi Steamissa.[3] Julkaisupäivä oli 24. lokakuuta 2016.[4]

title: Hey Hey, My My (Into the Black)

text: Hey Hey, My My (Into the Black) on Neil Youngin suosituimpia kappaleita. Kappale liittyy akustiseen kappaleeseen "My My, Hey Hey (Out of the Blue)". Molemmat sisältyvät vuonna 1979 julkaistuun albumiin "Rust Never Sleeps". Se on julkaistu myös Youngin "Greatest Hits" -kokoelmalla.

title: A Night at the Opera (Queenin albumi)

text: A Night at the Opera on Queenin vuonna 1975 äänittämä ja julkaisema rockalbumi, jota varsin yleisesti pidetään yhtyeen merkittävimpänä. Se on julkaistu uudelleen vuosina 1991 ja 2005. Albumin nimi tulee Marxin veljesten elokuvasta "Ilta oopperassa", jonka englanninkielinen nimi on "A Night at the Opera". Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”I'm in Love with My Car”, ”You're My Best Friend”, ”'39” ja ”Bohemian Rhapsody”.

title: Summer of ’69

text: Albumia "Cuts Like a Knife" tukevan kiertueen jälkeen Adams alkoi välittömästi äänittää "Reckless"-albumiaan. ”Summer of ’69” saatiin valmiiksi 25. tammikuuta 1984. Se tehtiin yhteistyössä Jim Vallancen kanssa hänen kellaristudiossaan. Kappale kävi läpi lukuisia muutoksia, koska Adams ja Vallance eivät olleet vakuuttuneita siitä, että kappale olisi tarpeeksi vahva albumille. Heidän ensimmäisessä luonnoksessaan sanat ”Summer of ’69” esiintyivät vain kerran. Silloin molemmat suunnittelivat kappaleen nimeksi ”Best Days of My Life”. Vaikka nämä sanat esiintyvät kappaleessa seitsemän kertaa ensimmäisessä luonnoksessa, niin viimeisessä luonnoksessa nimeksi vaihdettiin ”Summer of ’69”.

title: Summer Days (And Summer Nights!!)

text: Summer Days (And Summer Nights!!) on The Beach Boysin yhdeksäs studioalbumi ja yhtyeen toinen vuonna 1965 julkaistu albumi. Summer Days (And Summer Nights!! nousi Yhdysvaltain listoilla toiseksi ja heinäkuussa 1966 neljänneksi Britannian albumilistalla.

title: Greatest Hits (Queen)

text: Hollywood Records päätti ensimmäistä kertaa julkaista Yhdysvalloissa alkuperäistä kappalelistaa noudattavan Greatest Hits -albumin. Albumilla on alkuperäisten kappaleiden lisäksi myös kolme bonuskappaletta: "I'm in Love with My Car", "Under Pressure", "Tie Your Mother Down" joista kaksi viimeistä ovat live-versioita Milton Keynesin konsertista. On kuitenkin huomattava että vuonna 1994 julkaistussa "Greatest Hits I & II" -boksissa sekä vuonna 2000 julkaistussa "The Platinum Collectionissa" -boksissa oli myös alkuperäinen Greatest Hits I -levy. We Will Rock You viittaa vuonna 2002 käynnistyneeseen Queen-musikaaliin.

title: 1995

text: Pelin My Summer Car tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1995.

title: My Summer Car

text: Domen arvostelussa toimittaja Matti Leinonen sanoi My Summer Carin sopivan vain ”huumorintajuisille oudoista peleistä nauttiville.” Hän arvioi auton kasaamisen ja yksinkertaisen graafisen ilmeen olevan monelle kipupisteitä, mutta toisaalta hän piti pelin tunnelmaa ”aitona amismeininkinä”. Toisen mielipiteen antanut Jukka O. Kauppinen piti peliä enemmänkin ”elämyssimulaattorina”: ”Se on matka kadonneeseen 1990-luvun maaseutuidylliin, amisviiksien ja peltoautojen maailmaan”. Kauppisen mukaan pelinä My Summer Car on ”ruma, tönkkö ja pelattavuudeltaan tökerön kankea”. Auton kasaamista hän piti erittäin hankalana suoritteena. Kauppisen mukaan peliä joko vihaa tai rakastaa, ja hän kutsui sitä yhdeksi ”kaikkien aikojen hämmentävimmistä kaupallisesti julkaistuista suomipeleistä”. [5]

title: My Summer Car

text: Luokka:79.8 Pelit, leikit, keräily Luokka:1990-luvulle sijoittuvat videopelit Luokka:Simulaatiopelit Luokka:Suomessa kehitetyt videopelit Luokka:Avoin pelimaailma -pelit Luokka:Indie-videopelit Luokka:Steam Greenlight -pelit Luokka:Vuoden 2016 videopelit

title: Eric Carr

text: Carr menehtyi 41-vuotiaana vuonna 1991 harvinaislaatuisen sydänsyövän aiheuttamiin komplikaatioihin. Kiss omisti seuraavan albuminsa, vuoden 1992 "Revengen", hänen muistolleen. Carr haudattiin New Yorkin Cedar Hillin hautuumaalle Newburghiin. Carrin kaksi sooloalbumia on julkaistu hänen kuolemansa jälkeen postuumisti.

title: My Summer Car

text: My Summer Car sai laajaa julkisuutta keväällä 2015, kun Rojola julkaisi rallienglannilla selostetun esittelyvideon pelistä.[11][1][7] Eurogamerin mukaan peli on ”kaunis, humalainen ylistysvirsi automobiilille”.[12]

title: James Carr

text: Carr syntyi baptistipapin perheeseen Coahomassa, Mississippissä ja kasvoi Memphisissä. Teini-ikäisenä hän alkoi laulaa paikallisissa klubeissa. Carr sai levytyssopimuksen Goldwaxilta 1965. Hänen ensimmäinen hittinsä oli ”You’ve Got My Mind Messed Up”. Carrin tunnetuin esitys on ”The Dark End of the Street”, Dan Pennin ja Chips Momanin kirjoittama ja monen tunnetun laulajan levyttämä kappale, jonka ensimmäisen version Carr levytti vuonna 1966.

title: Summer Days (And Summer Nights!!)

text: Tietenkin levylle piti mahtua myös hassuttelua ja se oli toiseksi viimeinen kappale ”I'm Bugged at My Ol' Man”. Kappale oli viittaus Wilsonien isään Murryyn, joka oli erotettu yhtyeen managerin tehtävistä edellisvuonna. Tästä huolimatta Murry Wilson vieraili aina välillä studioilla joko kannustamassa tai nälvimässä Briania.

title: Scrapper Blackwell

text: Blackwell äänitti myös soolona Vocalionille. Ensimmäinen äänite oli "Kokomo Blues", josta Kokomo Arnold teki oman versionsa "Old Kokomo Blues" ja tästä taas muotoutui Robert Johnsonin bluesklassikko "Sweet Home Chicago" vuonna 1936. Blackwell ja Carr kiersivät vuosina 1928–1935 ympäri Yhdysvaltain keskilänttä ja levyttivät yli 100 kappaletta. Blackwell jatkoi myös soololevyjen tekemistä. Hän riitautui Carrin kanssa vuonna 1931, koska ei ollut tyytyväinen saamastaan huomiosta. Vocalionin Mayo Williamsin ansiosta yhteistyö kuitenkin jatkui ja Blackwell sai tasavertaisen huomion levytyssopimuksessa ja laulujen tekijätiedoissa. Blackwellin viimeinen levytyssessio Carrin kanssa oli helmikuussa 1935 Bluebird-merkille. Sessio päättyi kesken kaiken parin riitoihin. Kaksi kuukautta myöhemmin Carr kuoli rankan alkoholinkäytön aiheuttamaan munuaistulehdukseen. Heinäkuussa 1935 Blackwell äänitti tribuutin "My Old Pal Blues" Carrille ja vetäytyi musiikkibusineksesta.

title: My Summer Car

text: Pelin auto ja autonosat on mallinnettu Datsun 100A:n virallisen korjausoppaan perusteella. Automerkki valikoitui Rojolan lapsuusmuistojen perusteella.[7]

title: My Own Summer (Shove It)

text: "My Own Summer (Shove It)" on Deftonesin kappale albumilta "Around the Fur". Se on kyseisen levyn avausraita ja avaussingle. Kappale oli yhtyeen ensimmäinen singlelistalle päässyt kappale sen noustua sijalle 29 Britannian singlelistalla, minkä lisäksi kappaleen video sai huomattavasti ruutuaikaa MTV:llä. Kappale esiintyi myös "The Matrixin" soundtrackilla. Tätä nykyä kappale on yksi yhtyeen tunnetuimpia ja suosituimpia kappaleita ja vakiokappale yhtyen keikoilla settilistoissa. Myöhemmin kappaletta ovat coveroineet mm. Muse, Linkin Park ja Atreyu.Molempien levyjen live-kappaleet nauhoitettiin Melkwegissä, Amsterdamissa 13. lokakuuta 1997.

title: Rubber Soul

text: Brittipainoksen avauskappale ”Drive My Carin” tekstin on tulkittu sisältävän seksuaalisia vihjeitä. Myös sukupuoliroolit ovat kääntyneet päinvastaisiksi, sillä tekstissä nainen kohdistaa sanansa miehelle. Kappaleen viimeisessä säkeistössä Lennonin ja McCartneyn laulamissa sanoissa on pieniä eroja. ”Drive My Caria” seuraava ”Norwegian Wood (This Bird Has Flown)” käsittelee John Lennonin avioliiton ulkopuolista suhdetta. Lennonin ystävän Pete Shottonin mukaan kyse oli Lennonille läheisestä lehtinaisesta. Kolmas kappale ”You Won’t See Me” äänitettiin albumin viimeisessä sessiossa 11. marraskuuta. Laulun teksti käsittelee McCartneyn ja Jane Asherin parisuhdetta, ja kappaleessa kertoja valittaa, kuinka hän kärsii siitä, ettei toinen vastaa puheluihin eikä halua tavata.

title: My Summer Car

text: Peliin on myös tullut sisäinen pöytätietokone, johon on kaksi peliä ja internet-yhteys.

title: My Summer Car

text: My Summer Car sai vuoden parhaan pelin Kyöpelit-palkinnon Finnish Game Awards -tapahtumassa 2017. Palkinnon saajan valitsivat Pelit-lehden lukijat.[16]

title: Risqué

text:
Albumi on arvosteltu Soundi-lehdessä.
Sen mukaan albumilta on julkaistu singlenä mukaansatempaava "Good Times", joka on ollut listojen kärkipäässä ja tanssipaikkojen suosikkina. Kappaleen sanoituksessa on myös pientä kritiikkiä pelkkää hauskanpitoa kohtaan: "Don't be a drag – participate". Sama koskee toista tanssikappaletta "My Feet Keep Dancing", jonka mukaan "My mama said my brains are in my feet". Albumin parisuhdelauluissa "Can't Stand to Love You", "Will You Cry" ja "What About Me" moititaan myös miesten käytöstä kovinkin sanankääntein: "Little punk do if for me / Or I'll number your days". Arvioijan mukaan Chic kuului ajankohtansa parhaimpiin ja nimensä mukaisesti tyylikkäimpiin diskomusiikkia esittäviin yhtyeisiin. Sama päti myös Rodgersin ja Edwardsin toiseen samanaikaiseen projektiin, Sister Sledgeen. Chic piti yllä myös soul-musiikin parhaita perinteitä, kuten albumilla oleva balladi "A Warm Summer Night" osoittaa. Tuottajakaksikko oli myös kehittänyt oman tunnistettavan soundinsa ja tuotanto ja sovitukset ovat huolellista työtä. Albumin kakkospuolta arvioija pitää ykköspuolta heikompana, mutta sekin nousee tavanomaisuuden yläpuolelle.

title: My Summer Car

text: Peli varhaisjulkaistiin Steamissa 24. lokakuuta 2016. Julkaisupäivänään peli nousi Steamin kolmanneksi myydyimmäksi peliksi, ohittaen hetkellisesti jopa neljä päivää aiemmin julkaistun Civilization VI:n.[13] Ensimmäisen kuukauden aikana pelin ennakkoversiota myytiin yli 100 000 kappaletta.[14]

title: Farewell My Summer Love

text: Farewell My Summer Love (alun perin nimeltään Farewell My Summer Love 1984 ja myöhemmin julkaistu uudelleen Saksassa nimellä Here I Am Come (and Take Me)) on Michael Jacksonin albumi ennen julkaisemattomista kappaleista vuodelta 1973, jonka Motown Records julkaisi Yhdysvalloissa 15. toukokuuta 1984. Alun perin albumi piti julkaista jo vuonna 1974 Jacksonin neljäntenä sooloalbumina, mutta sen julkaisua lykättiin The Jackson 5 -yhtyeen vuonna 1974 julkaiseman "Dancing Machine" -albumin menestyksen takia. Albumia myytiin maailmanlaajuisesti yli kolme miljoonaa kappaletta ja se saavutti Yhdysvaltain listoilla sijan 46 ja Yhdistyneen kuningaskunnan listoilla sijan 9.

title: My Summer Car

text: Peliin lisättiin mahdollisuus valmistaa ruokaa ja keittää kahvia pallogrillin ja hiilien avulla. Lisäksi pakettiautossa, lieteautossa ja traktorissa on mahdollista käyttää polttoaineena moottoripolttoöljyä. Poliisiratsiassa polttoöljyn käyttämisestä kiinnijääminen johtaa kuitenkin sakkoihin.

title: My Summer Car

text: Eurogamerin arviossa Martin Robinson sanoi, että peliä tekisi mieli kutsua ”selviytymis-automekaniikka-pelien Dark Soulsiksi”, sillä se on niin haastava, pelaajaa ohjeistamaton sekä runollisen arvoituksellinen, mutta päätti toteamalla että ”olisi oikeastaan reilumpaa kutsua Dark Soulsia toimintaroolipelien My Summer Cariksi”. Hän kutsui peliä ihastuttavaksi sen tahallisen vaikeuden vuoksi, ja pohti pelin olevan kaikessa keskeneräisyydessään juuri sellainen kuin sen pitää olla.[10] Kotakun arviossa Nathan Grayson kutsui My Summer Caria ”helkkarin oudoksi ja kämäiseksi, mutta hauskaksi peliksi”.[15]

title: Looking Back to Yesterday

text: Looking Back to Yesterday on Michael Jacksonin toinen ennen julkaisemattomista kappaleista koostuva albumi vuonna 1984 julkaistun Farewell My Summer Love -albumin ohella. Motown Records julkaisi albumin 11. helmikuuta 1986 osana "Never-Before-Released" -sarjaa. Kaikki kappaleet olivat aikaisemmin ennen julkaisemattomia, lukuun ottamatta kappaleita "Love's Gone Bad" ja "I Was Made to Love Her" joiden vaihtoehtoiset versiot Motown julkaisi vuonna 1979 The Jackson 5 -yhtyeen Boogie -albumilla. Vaikka kaikki albumin kappaleet on kreditoitu Michael Jacksonin laulamiksi, todellisuudessa 6 albumin kappaleista on The Jackson 5 -yhtyeen laulamia.

title: My Summer Car

text: Toimittaja Juho Kuorikoski pohti pelin vetoavan Goat Simulator -pelin yleisöön, mutta totesi, että My Summer Car ”ei ole pelkkä vitsi”, vaan ”piinkova mallinnus Datsun 100A:n sielunelämästä ja vaatii ihan oikeaa ymmärrystä autojen toimintaperiaatteesta, jotta ylipäänsä pääsee siihen pisteeseen, että autolla voi ajaa”. Hänen mukaansa peli on lukemattomien autopelien joukossa ”piristävän erilainen ruostekukkanen, vaikka tai koska sen pelaamisesta on tehty masokistinen suorite.”[7]

title: Richard Harris

text: Harris oli lisäksi laulaja. Hänen tunnetuin esittämänsä kappale on Jimmy Webbin säveltämä ja sanoittama "MacArthur Park". Muita tunnetuimpia lauluja ovat "My Boy", "A Tramp Shining", "The Yard Went On Forever" ja "How I Spent My Summer".

title: My Summer Car

text: Johannes Rojola alkoi kehittää My Summer Caria, koska halusi autopelin, jossa olisi samoja ongelmia kuin oikeiden autojen kanssa. Inspiraatiota peliin hän on ottanut Surgeon Simulatorista, jossa kaikki tehdään hankalasti käsillä: niinpä My Summer Carissa ”jokaiseen pulttiin pitää tarttua yksittäin ja ne pitää kiristää oikealla työkalulla.” Pultteihin on mallinnettu liian löysä momentti, mutta liian tiukalle pultteja ei voi vääntää. Löysälle jätetty pultti kasvattaa vaurioiden vaaraa.[7]

title: Dude, Where’s My Car?

text: Dude, Where’s My Car? on Danny Leinerin ohjaama komediaelokuva vuodelta 2000.

title: Donna Summer

text: Vuonna 1977 julkaistu "Love To Love You Babe" on yksi Summerin tunnetuimmista kappaleista.


query: Mistä Pasila on saanut nimensä?

title: Pasila

text: Suomenkielinen nimi Pasila johtuu Fredriksbergin tilan pitkäaikaisesta vuokraajasta, Iitissä vuonna 1848 syntyneestä Carl Pasilasta, joka ylläpiti alueella myös kauppaa. Hän tuli alueella niin tunnetuksi, että hänen nimeään alettiin käyttää Fredriksbergin suomenkielisenä vastineena. Vuonna 1925 Pasila vahvistettiin Fredriksbergin rautatieaseman suomenkieliseksi nimeksi. Kun aseman läheisyyteen, suurimmaksi osaksi kuitenkin Bölen tilan alueelle syntyi 1900-luvun alussa esikaupunkiasutusta, sitä alettiin myös nimittää Fredriksbergiksi, mutta Pasila vakiintui jo 1910-luvulla myös tämän asutusalueen suomenkieliseksi nimeksi. Vuonna 1927 virallistettiin nimet Pasilan esikaupunki () ja Böölen tila (). Nimi Pasilan esikaupunki virallistettiin vuonna 1927, mutta Bölen tilan suomenkielisenä nimenä oli Böölen tila.[2]

title: Pasila

text: Nykyisen Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Fredriksberg-niminen tila, joka oli saanut nimensä todennäköisesti omistajansa, Carl Fredrik Winqvistin mukaan. Kun tilan alueelle perustettiin rautatieasema, se sai alkujaan myös nimen Fredriksberg. Fredriksbergin tilan naapurina oli Bölen tila, joka jo vuonna 1650 oli lahjoitettu Helsingin kaupungille maistraatin palkkatilaksi. Nimi Böle, joka tarkoittaa uudistilaa ja on aikoinaan esiintynyt myös muodossa Böhle, on nykyisinkin Pasilan ruotsinkielisenä nimenä.

title: Pasila

text: Länsi-Pasilassa sijaitsee muun muassa Pasilan poliisitalo, Yhtyneiden Kuvalehtien toimitustalo, Eläkevakuutusyhtiö Etera ja Lemminkäinen Oy. Länsi-Pasilassa sijaitsi myös vuodesta 1984 alkaen Helsingin raastuvanoikeus, joka muuttui sittemmin käräjäoikeudeksi. Käräjäoikeus muutti Salmisaareen loppuvuonna 2004. Länsi-Pasilaan kuuluvat myös Auroran sairaalan ja Yleisradion sekä MTV:n laajat tonttimaat alueen etelä- ja pohjoispäässä. Länsipuolellaan alue rajoittuu Helsingin keskuspuistoon.

title: Pasila

text: Nykyisen Keski-Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi.[3] Vuonna 1862 valmistui Pasilan kautta kulkeva päärata, ja siitä lähtien Keski-Pasilan alue on ollut lähes kokonaisuudessaan VR:n käytössä. Pasilan rautatieasema, matkustajamäärältään Suomen toiseksi suurin heti Helsingin päärautatieaseman jälkeen, sijaitsee Keski-Pasilassa. Kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat pysähtyvät nykyisin Pasilassa. Tällä on hajautettu päärautatieaseman ruuhkia. Rantarata Turun suuntaan erkanee pääradasta Pasilassa.

title: Pasilan kaatopaikka

text: Pasilan kaatopaikan käyttö loppui vuonna 1963, kun rautatieviranomaiset ilmoittivat kaupungille loppuvuodesta 1963, että Pasilan kaatopaikka-aluetta koskeva sopimus irtisanotaan päättyväksi seuraavan vuoden vaihteessa. Tässä vaiheessa kaupungin jätteitä käsittelivät lisäksi ainoastaan Talin kompostoimislaitos ja Kyläsaaren jätteenpolttolaitos, jotka kykenivät hävittämään 45 % kaupungin jätteistä. Näihin aikoihin Pasilan kaatopaikan korvaajaksi tuli Ison-Huopalahden kaatopaikka.

title: Pasila (televisiosarja)

text: Sarjan nimi viittaa todelliseen Pasilan poliisiasemaan, joskaan sarjassa nähtävä poliisitalo ei muistuta ulkoisesti oikeaa Pasilan poliisitaloa. Ainoa tunnistettava viittaus oikeaan Pasilan kaupunginosaan on sarjan alkutunnuksessa osana kaupunkisiluettia näkyvä Pasilan linkkitorni.

title: Kortepohja

text: Kortepohja on noin 9 800 asukkaan kaupunginosa Jyväskylässä. Nimensä alue sai siten, että otettiin paikannimen Kortesuo alkuosa ja paikannimen Rautpohja loppuosa nimeksi. Kortepohjaa, samoin kuin Helsingin Itä-Pasilaa suunniteltaessa palattiin ruutukaavaan.

title: Pasila (televisiosarja)

text: Pasila on vuosina 2007–2013 esitetty suomalainen humoristinen piirrossarja. Tietokoneella animoitu tv-sarja käsittelee Pasilan poliisien arkea satiirisesti. Atte Järvisen käsikirjoittamaa ja ohjaamaa ja Yleisradion tilaamaa sarjaa tehtiin kuusi tuotantokautta ja yhteensä 64 jaksoa. "Pasilan" tekijäryhmä koostui pääasiassa samoista henkilöistä kuin aikaisemmin televisiossa esitetyn "Itse valtiaat" -sarjan. "Pasilan" ääninäyttelijöinä toimivat Jani Volanen, Kari Hietalahti, Juho Milonoff ja Mari Lehtonen. Alkuperäisen sarjan päätyttyä alkoi helmikuussa 2014 jatkosarja "Pasila 2.5 – The Spin-Off".

title: Pasila

text: Pasilassa on asukkaita runsaat 9000, joista Itä-Pasilassa noin 4000 ja Länsi-Pasilassa 5000 (1.1.2014). Työpaikkoja alueella sijaitsee yli 25000 (31.12.2012).[1]

title: Pasilan autojuna-asema

text: Pasilan autojuna-asema (lyh. Pau, ruots. Böle biltågsstation) on rautatieasema Helsingissä lähellä Pasilan rautatieasemaa. Pääosin autojuna-asemalla vain lastataan autovaunuja, jotka yhdistetään Helsingistä lähteneeseen runkoon, mutta muutamat sesonkijunat saattavat lähteä Pasilan autojuna-asemalta.

title: Pasilan linkkitorni

text: Pasilan linkkitorni on 146 metriä korkea televisio- ja radiotorni Helsingin Länsi-Pasilassa. Se sijaitsee Yleisradion studioalueella.

title: Pasila

text: Ennen nykyisten kerros- ja toimistotalojen rakentamista Länsi-Pasilan keskiosassa oli puutalokaupunginosa jota kutsuttiin myös Puu-Pasilaksi. Puu-Pasila rakennettiin vuosina 1895–1905. Metsän kupeessa rinteessä sijaitseva Puu-Pasila muistutti ulkonäöltään ja rakennuskannaltaan Tampereen Pispalaa. Alueella asui pääasiassa työläisiä. Aluksi puutaloalue sijaitsi juuri ja juuri Helsingin kunnallisen rajan ulkopuolella Helsingin maalaiskunnan puolella ja järjestettiin vuonna 1906 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mutta jo vuonna 1912 se liitettiin Helsinkiin.[10] 1970-luvulle tultaessa puutalot olivat päässeet huonoon kuntoon, ja ajan hengen mukaisesti alue päätettiin purkaa nykyaikaisten kerrostalojen tieltä. Puu-Pasilan purkaminen aloitettiin 1977 ja suurin osa taloista oli purettu 1980-luvun puoliväliin mennessä.

title: Pasila

text: Liikenneyhteydet Itä-Pasilaan ovat erinomaiset, alueen länsilaidalla sijaitsee rautatieasema, asemalta kulkee useita poikittaisliikenteen bussilinjoja ja raitiolinja, Mäkelänkadulta alueen itälaidalta kulkee busseja parin minuutin välein keskustaan. Raitiotien ensimmäinen vaihe Itä-Pasilan läpi Pasilan rautatieasemalle valmistui vuonna 1976. Aluksi sinne liikennöi Kauppatorilta linja 2. Rataa jatkettiin Pasilan sillan yli Länsi-Pasilaan ja yhä Nordenskiöldinkadulle vuonna 1985, jolloin siitä muodostettiin lopulta vuonna 2017 purettu rengaslinja 7. Vuodesta 2008 lähtien Pasilaan liikennöi myös raitiolinja 9, joka kulkee Pasilan asemalta Länsisatamaan.

title: Pasila (televisiosarja)

text:
Pasila suunniteltiin alun perin yhden tuotantokauden mittaiseksi 12-osaiseksi sarjaksi, mutta sitä päätettiin jatkaa toiselle tuotantokaudelle. Ensimmäisen tuotantokauden jaksot olivat nähtävillä verkkosivuilla rajoitetun ajan ja ne julkaistiin DVD-muodossa 28. helmikuuta 2008. Toisen tuotantokauden jaksot olivat nähtävissä Yle Areenassa kuukauden ajan jakson ensiesityksen jälkeen. Toinen tuotantokausi julkaistiin DVD:nä 7. toukokuuta 2009.
27. toukokuuta 2010 ilmoitettiin, että Pasilasta on suunnitteilla vuodeksi 2011 kaksi uutta 10 jakson pituista tuotantokautta. kolmas kausi alkoi 17. tammikuuta 2011 ja neljäs kausi alkoi 7. marraskuuta 2011. Myöhemmin kerrottiin, että kolmannen tuotantokauden jaksoissa Pöysti ajaa takaa huijareita ja alkaa kirjoittaa romaania. 5. tammikuuta Yle Areenaan ilmestyi ensimmäinen kokonainen Pasilan kolmannen tuotantokauden maistiaisjakso, nimeltään "Päihdevalistajat" ja 25. lokakuuta ensimmäinen kokonainen neljännen tuotantokauden maistiaisjakso, nimeltään "Traileridarra". Sarjan viides tuotantokausi alkoi 23. tammikuuta vuonna 2012, jaksolla "Koala vs. Valkohai". Sarjan kuudes ja viimeinen tuotantokausi alkoi 27. joulukuuta 2012. Sarjan viimeinen jakso esitettiin 21. maaliskuuta 2013.

title: Pasilan kaatopaikka

text:
Vaikka kaupunki on arvioinut, ettei alue aiheuta sille merkittäviä kunnostuskustannuksia, on toisaalta todettu, että
Entisen kaatopaikan alueella on aiemmin sijainnut Huopalahden järvi. Sen vedet laskivat Kumpulanpuroon ja edelleen Vanhankaupunginselälle. Aiemmin Pohjois-Pasilan alueen sadevedet johdettiin jäteveden puhdistuslaitokseen, mutta toukokuusta 2011 lähtien ne on saanut laskea Kumpulanpuroon. Ongelmia aiheutuu siitä, että puro tulvii ajoittain ja silloin vesiä päätyy Vallilan siirtolapuutarhaan. Kumpulan Isonniityn alueelle on ryhdytty rakentamaan hulevesipuistoa, ja siksi alueen ”oleskelu-, leikki- ja peliviheriö on nyt muisto vain”. Lupaa tähän hakivat Liikennevirasto ja VR. Luvan myönsi Etelä-Suomen aluehallintovirasto.

title: Pasilan kirkko

text: Pasilan kirkko oli alkujaan Pasilan suomalaisen seuran omistama puurakennus Helsingin vanhassa Puu-Pasilassa. Vuonna 1920 se siirtyi Pasilan seurakunnan omistukseen ja se korjattiin Albert Nybergin suunnitelmien mukaan kirkoksi ja työkeskukseksi. Remontoitu rakennus edusti huoneratkaisuiltaan niinkutsutun pikkukirkkoliikkeen toiminta-ajatusta. Kirkon pinta-ala oli 81 m plus 39 m parvi. Istumapaikkoja siinä oli 250 hengelle. Kirkossa oli 10-äänikertaiset pneumaattiset urut. Alttarilla oli saksalaista alkuperää ollut krusifiksi ja lisäksi Oskar Nupposen ja Gunnar Forsströmin lasimaalauksia. Kirkon kellotapuli oli rakennettu vuonna 1932 ja siellä oli kaksi kelloa. Kirkkorakennus purettiin muun kaupunginosan mukana vuonna 1978.

title: Pasilan rautatieasema

text: Pasilan aseman länsipuolella ja aseman laituritasoa alempana on Pasilan entisen tavararatapihan alue. Se sijaitsee laaksossa, jonka paikalla aikoinaan oli 1870-luvulla kuivatettu Töölönjärvi. Sieltä alkoi myös Sörnäisten satamaan ja Pasilan konepajalle johtanut sivurata. Sekä Pasilan tavararatapiha että Sörnäisten satamarata poistuivat käytöstä vuonna 2008, kun Vuosaaren satama valmistui ja rahtilaivaliikenne Sörnäisten satamasta siirtyi sinne. Ratapihan tilalle suunnitellaan liike-, toimisto- ja asuinrakennuksia, joista on tarkoitus muodostua Keski-Pasilan kaupunginosa.

title: Konepaja (Helsinki)

text: Konepaja on uusi rakennettava asuin- ja toimistoalue Helsingin kantakaupungissa. Konepajan alue rajoittuu etelässä Aleksis Kiven katuun, idässä Sturenkatuun, pohjoisessa Teollisuuskatuun ja lännessä Ratapihantiehen. Konepajan asuinalue on osa Vallilaa, mutta rajoittuu myös Alppilaan ja Itä-Pasilaan. Vuosina 1901 – 2001 alueella sijaitsi VR:n Pasilan konepaja. Sinne johtava pistoraide erkani Sörnäisten satamaradasta, joka alkoi Pasilan ratapihalta. Konepajan säilytettävät rakennukset tunnetaan nykyään nimellä Vallilan makasiinit.

title: Pasila

text: Pasila (, ennen Fredriksberg) on Helsingin keskinen kaupunginosa ja peruspiiri, joka sijaitsee noin 3,5km (junalla 3km) keskustasta pohjoiseen. Pasila jaetaan neljään osa-alueeseen, jotka ovat Keski-Pasila, Itä-Pasila, Länsi-Pasila ja Pohjois-Pasila.

title: Nordenskiöldinkatu

text: Nordenskiöldinkatu () on vilkasliikenteinen katu, joka johtaa Helsingin Taka-Töölöstä Alppilaan ja Pasilaan. Se on saanut nimensä tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöldin, koillisväylän löytäjän mukaan.

title: Pasilan rautatieasema

text: Lähes kaikki matkustajajunat pysähtyvät Pasilassa. Pietariin kulkeva Allegro ei tosin ole pysähtynyt Pasilassa maaliskuusta 2016 alkaen. Venäjän junat eivät pysähtyneet Pasilassa myöskään 1990-luvun alkuvuosina.

title: Suomen asema

text: Suomen asemalta liikennöivät Karjalankannaksen paikallisjunat sekä pikajunat Viipuriin ja Käkisalmeen. Suomen asema on saanut nimensä siitä, että se on Venäjän ja Suomen (Pietarin ja Helsingin) välisen kansainvälisen matkustajaliikenteen pääteasema. Alun perin se oli Suomen Valtionrautateiden liikennöimä ja omistama asema vuoteen 1920, jolloin se ratapohjineen Suomen rajalta Pietariin luovutettiin Tarton rauhansopimuksessa Neuvosto-Venäjälle. Vuodesta 2010 reitillä lähtien on liikennöinyt Allegro-suurnopeusjuna, joka taittaa matkan 3 tunnissa ja 27 minuutissa, kun Pasilan aseman pysähdykset karsittiin maaliskuun 2016 lopulla.

title: Pasila

text: Suomen Messut -osuuskunta aloitti muuton Mannerheimintien messuhalleilta Pasilaan tammikuun alussa 1975. Laajentuminen entisellä paikalla ei ollut enää mahdollista, joten oli muutettava Pasilaan. Ensimmäisten hallien kokonaispinta-ala oli 34000m2 ja ne saivat nimet J.K. Paasikiven halli ja U.K. Kekkosen halli. Ensimmäinen näyttely Pasilassa, Vene –75, avautui 6. helmikuuta 1975. Helsingin pääkirjasto avattiin Itä-Pasilassa 22. joulukuuta 1986. Arkkitehtitoimisto Kaarlo Leppäsen suunnitteleman rakennuksen kokonaiskerrosala on 10208m2 ja hyötypinta-ala 7409m2. Vanhaa Rikhardinkadun pääkirjastorakennusta Kaartinkaupungissa alettiin sen tyhjennyttyä saneerata.

title: Pasilan urheiluhalli

text: Pasilan urheiluhalli on Länsi-Pasilassa Helsingissä sijaitseva urheilurakennus. Salibandyliiga-seura M-Team Salibandy käyttää monitoimitaloa kotihallinaan. Pasilan Urheiluhallin tilat ovat muunneltavissa asiakkaan tarpeen ja käyttötarkoituksen mukaan. Katsomopaikkoja saadaan kahdelletuhannelle henkilölle. Hallin pääkenttä (1 260 m², 42 m × 30 m) voidaan jakaa kolmeen osaan. Yhtä aikaa voi pelata esimerkiksi lentopalloa, koripalloa, sählyä tai sulkapalloa sekä ohjattua kuntoliikuntaa.

title: Pasilan kirkko

text: Nykyään Pasilassa ei ole varsinaista kirkkoa. Länsi-Pasilassa on vuonna 1985 valmistunut Länsi-Pasilan kappeli, joka on poistunut käytöstä.

title: Pasila

text: Länsi-Pasilan nykyinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1979. Reijo Jallinoja johti projektipäällikkönä myös Länsi-Pasilan kaavoitusta, mutta koska Itä-Pasila oli alusta lähtien saanut osakseen runsaasti arvostelua, alue suunniteltiin perinteisempään tyyliin[9]. Niinpä Itä-Pasilan betonin ja geometrisen mittakaavan vastapainoksi Länsi-Pasilassa painotettiin pehmeämpää punaista tiiltä rakennusmateriaalina, kaarevia katuja, puistoja ja vihreyttä.

title: Pasila

text: Vuonna 1990 Böle tuli myös Pasilan aseman ruotsinkieliseksi nimeksi. Vanha nimi Fredriksberg on enää käytössä vain Länsi-Pasilassa sijaitsevan lyhyen Fredriksberginkadun nimessä.

title: Pasila

text: Pasilan virastokeskus Itä-Pasilassa Järjestötalo I Itä-Pasilassa Pasilantornit Leankadun ja Raakelinkadun taloja Pasilassa 1912 Hartwall Areena Mall of Tripla ja Pasilan uusi rautatieasema rakenteilla vuonna 2018.

title: Töölönlahti

text: Töölönlahti on alun perin ollut osa salmea, joka on kiertänyt nykyisen Kruununhaan alueen ja erottanut sen mantereesta irralliseksi saareksi. Kun Helsingin kaupunki perustettiin nykyiselle paikalleen 1640-luvulla, salmi oli kuitenkin jo soistunut umpeen kapeimmasta kohdastaan, nykyisen Esplanadin puiston kohdalta, ja sen itäpuolinen alue oli saanut nimen Vironniemi. Töölönlahden eteläpäästä jatkui Esplanadin tienoille vielä 1800-luvun alussa pitkä ja kapea Kluuvinlahti. Töölönlahden pohjoispuolella Keski-Pasilan ratapihan paikalla oli Töölönjärvi, joka sai vetensä Ilmalan soilta ja joka laski Töölönjokea pitkin Töölönlahteen.

title: Pisararata

text: Pisararata () on Helsingin keskustaan suunniteltu maan alla kulkeva paikallisliikenteen rataosuus, jolla purettaisiin päärautatieaseman ruuhkaa. Hanke on saanut nimensä suunnitellun radan muodosta. Pasilasta tuleva rata sukeltaisi maan alle Alppipuistossa ja Eläintarhassa. Maanalainen rataosuus kulkisi Hakaniemen, keskustan ja Töölön kautta takaisin Pasilaan muodostaen pisaran muotoisen lenkin.


query: Milloin ensimmäinen Egyptin pyramidi on rakennettu?

title: Egyptin pyramidit

text: Egyptin ensimmäisen pyramidin, Sakkaran porraspyramidin, rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen kivestä tehty monumentti; sitä edeltäneitä monumentteja ei ole juurikaan säilynyt, sillä ne rakennettiin savitiilistä. Pyramidin suunnitteli faarao Djoserin korkein virkamies ja arkkitehti Imhotep.[4] Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Hunin pyramidi tosin romahti myöhemmin, ja siitä on jäänyt jäljelle tornimainen rakennelma.[5]

title: Sneferu

text: Sneferu oli Egyptin 4. dynastian ensimmäinen farao. Sneferun valtakauden pituudesta on eriäviä tietoja, mutta Manetho antaa kestoksi 24 vuotta. "The Oxford History of Ancient Egypt" arvioi hänen hallinneen välillä 2613-2589 eaa. Hänet on haudattu Punaiseen pyramidiin Dahshurissa.

title: Punainen pyramidi

text: Punainen pyramidi eli pohjoinen pyramidi on Egyptissä Dahshurin hauta-alueella sijaitseva pyramidi. Se on yksi kolmesta faarao Sneferun rakennuttamasta pyramidista. Sneferu rakennutti hautapaikakseen ensin niin sanotun taitetun pyramidin, mutta noin 30. hallitsijavuotensa kohdalla hylkäsi sen ja alkoi rakennuttaa punaista pyramidia, josta tehtiin taitettua pyramidia loivempi.

title: Egyptin pyramidit

text: Faaraon ruumis tuotiin paikalle Niiliä pitkin ja muumioitiin luultavasti laaksotemppelissä.[3] Muumio haudattiin pyramidiin, joka suljettiin valtavilla kivitapeilla ja katettiin hiotulla kivellä, joka peitti sisäänkäynnit. Siitä huolimatta kaikki Egyptin pyramidit on ryöstetty.[18]

title: Egyptin pyramidit

text: Ylhäällä kivet sovitettiin paikoilleen köysien ja vipujen avulla. Lopuksi pyramidin ulkopinta katettiin katekivillä, jotka hangattiin sileiksi ja kiiltäviksi. Nykyisissä pyramideissa katekiviä on jäljellä enää Khefrenin pyramidin huipulla.[13]

title: Pyramidi

text: Egyptin pyramidien ajatus lienee ollut tasoitettu porraspyramidi. Ensimmäiset Egyptin haudat olivat matalia kumpuja. Myöhemmin haudoista tehtiin suorakaiteen muotoisia. Kun useita suorakaiteen muotoisia mastaba-hautoja pinottiin päällekkäin, saatiin pyramidi.

title: Khendjer

text: Userkare Khendjer oli muinaisen egyptin 13. dynastian aikainen hallitsija Egyptin toisen välikauden aikana. Khendjer hallitsi Memfisistä käsin neljän vuoden, kolmen kuukauden ja viiden päivän ajan vuodesta 1764 BC vuoteen 1759 BC asti tai vuodesta 1718 BC vuoteen 1712 BC asti. Khendjerille on rakennettu pieni pyramidi Saqqaraan. Khendjerin edeltäjänä pidetään Wegafia tai Khaankhre Sobekhotepiä. Khendjerin seuraaja oli Imyremeshaw.

title: Muinainen Egypti

text: Vanhan valtakunnan ensimmäisten kahden dynastian aikaiset faaraot rakennuttivat aluksi haudoikseen matalia, penkkiä muistuttavia savitiilisiä mastaboja. Päällekkäin asetelluista mastaboista muodostuivat porraspyramidit.[76] Näistä ensimmäinen kivestä tehty ja siksi hyvin säilynyt oli kolmannen dynastian faaraon Djoserin porraspyramidi Sakkarassa. Neljännen dynastian faaraot rakennuttivat suuret Gizan pyramidit, joista suurin on alkujaan 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi.[77] Tämän jälkeen pyramidien arvostus alkoi pienetä: ne alettiin rakentaa aikaisempaa pienemmiksi ja rakennusmateriaaleina käytettiin huonommin säilyviä materiaaleja.[78]

title: Pyramidologia

text: Taylorin teorioihin perustuen Smyth arveli, että hyksot olisivat olleet heprealaisia ja että sen lisäksi, että hyksot tunnetusti hallitsivat Egyptiä keskimmäisen ja uuden valtakunnan välisenä aikana, heitä olisi ollut Egyptissä paljon aikaisemminkin, 4. dynastian aikana, eli jo ennen Abrahamin aikaa Smythin mukaan suuri pyramidi olisi tuolloin rakennettu Raamatussakin mainitun Melkisedekin johdolla. Kun kuitenkin muinaisten egyptiläisten uskonto, sellaisena miksi se myöhemmin muotoutui, oli Smythin mukaan epäjumalanpalvonnan äärimmäinen muoto ja näin ollen Israelin monoteististen uskonnon äärimmäinen vastakohta, tämä seikka hänen mukaansa selitti sen, miksi egyptiläiset myöhemmin vihasivat Kheopsia, Suuren pyramidin rakennuttajaa, niin katkerasti kuin Herodotoksen "Historiateoksestakin" käy ilmi.

title: Egyptin pyramidit

text: Pyramidien rakentaminen oli tuhansien miesten vuosikausia kestänyt jättiurakka. Gizan pyramidien rakentajille rakennettiin majapaikat pyramidien viereen. Yhdessä majassa asui 12 miestä.[19]

title: Al-Lahunin pyramidi

text:
Pyramidi oli huomattavan kookas ja se oli rakennettu hieman perinteisestä tavasta poiketen. Kalliosta kohoavan kivimuodostelman päälle oli rakennettu mutatiilistä pyramidin runko, joka oli katettu kalkkikivellä. Pyramidi oli yksi ensimmäisistä suurista mutatiilirunkoisista pyramideista, vaikka sen tarkkaa kokoa ei tiedetäkään. Pyramidi poikkesi muista myös siten, että sen sisäänkäynnit oli peitetty kivimurskalla, joka oli oletettavasti tarkoitettu estämään tulvien tuoman veden pääsyä pyramidiin. Varsinaisen pyramidin lähellä on myös kahdeksan mastabaa ja yksi pieni pyramidi, mutta nämä ovat kaikki umpinaisia. Ne olivat todennäköisesti pelkästään symbolisia, mahdollisesti symboloiden edellisten dynastioiden hautoja. Senusretin hautatemppeliä ei ole löydetty, mutta pyramidin läheltä on jäännökset sitä rakentamassa olleiden työläisten kylästä. Se on ensimmäinen löydetty pyramidinrakentajien työläiskylä.
Pyramidin käytävien sijoittelu on myös erilainen edellisiin dynastioihin verrattuna. Sisäänkäynti on poikkeuksellisesti eteläpuolella perinteisen pohjoisen sijaan. Hautakammihoin johtava käytävä on myös erikoinen, sillä se laskeutuu aina peruskallioon asti, ennen kuin nousee takaisin pyramidiin. Pyramidissa on useita käytäviä, joiden päässä oleviin hautakammiohin haudattiin todennäköisesti Senusretin lähiomaisia. Egyptologit löysivät käytävät vuonna 1914. Silloin kolme niistä oli jo ryöstetty, mutta neljäs hautakammio oli koskematon. Senusretin tyttärelle, Sithathor-unutille, rakennettu hautakammio sisälsi lähes 10 000 helmeä, satoja sormuksia, rannekoruja, kultaisia nilkkarenkaita, kruunun ja kauneudenhoitotarvikkeita. Tämä on yksi suurimmista Keskivaltakunnan ajalta löytyneistä kätköistä.

title: Taitettu pyramidi

text: Taitettu pyramidi sijaitsee Dahshurissa Egyptissä. Pohjalta pyramidi lähtee nousemaan 54 asteen kulmassa 47,04 m, jatkuen 43 asteen kulmassa 57,67 m. Pyramidi on 104,71 metriä korkea ja melko hyvin säilynyt. Kannan pituus 189,43 m ja taitekohdan kannan pituus on 123,58 m. Pyramidiin johtaa 704 metrin mittainen tie laaksotemppelistä. Pyramidin muinainen nimi oli joko "Eteläinen loistava pyramidi" tai "Sneferu loistaa etelässä".

title: Kalkkikivi

text: Kalkkikiveä käytetään rakennuskivenä sekä sellaisenaan että marmorin muodossa sekä rakennusaineena muun muassa sementin valmistukseen. Egyptissä pyramidit on rakennettu paikallisesta fossiileja sisältävästä kalkkikivestä.[6] Myös Pariisin Notre Dame on rakennettu omalta alueeltaan louhitusta kalkkikivestä, itse asiassa Pariisin katakombit ovat vanhoja kalkkikivilouhoksia.[7]

title: Gizan sfinksi

text: Gizan sfinksi ( abu’l-haul, kauhun isä) on muinaisen Egyptin aikana rakennettu lepäävää ihmiskasvoista leijonaa esittävä veistos. Gizan veistos on sfinkseistä suurin ja tunnetuin. Se sijaitsee Egyptissä Gizan tasangolla kolmen pyramidin vieressä.

title: Abusirin pyramidit

text: Abusirin pyramidit (Abu Sirin pyramidit) ovat Egyptin viidennen dynastian aikana rakennettuja pyramideja, jotka sijaitsevat Abusirissa Gizan ja Sakkaran välillä. Faaraot Niuserre, Neferirkare ja Sahure rakennuttivat ne. Pyramidit ovat huonommin rakennettuja kuin muut Egyptissä eikä niitä ole korjattu. Alueella on muiden faaraoiden rakennuttamia auringon jumala Ralle omistettuja pyhäkköjä ja obeliskeja. Kolmen suurimman pyramidin muodostaman suoran linjan uskotaan osoittaneen Heliopoliin kaupunkiin, joka oli aurinkokultin keskus.

title: Egyptin pyramidit

text: Neljännen dynastian ensimmäinen faarao Sneferu rakennutti kaksi pyramidia ja mahdollisesti viimeisteli isänsä Hunin aloittaman pyramidin. Näistä suurin on niin sanottu Taitettu pyramidi, jonka nousukulma loivenee huippua kohti. Sneferun poika Khufu (Kheops) rakennutti haudakseen Kheopsin pyramidin, joka on kaikista pyramideista suurin. Kheopsin pyramidi eroaa muista pyramideista myös siten, että siinä on kolme erillistä kammiota.[6] Khufun seuraaja Djedefra rakennutti pyramidinsa Gizasta viisi kilometriä pohjoiseen, eikä siitä ole enää paljoa jäljellä. Hänen seuraajansa Khefren rakennutti lähes Kheopsin pyramidin korkuisen Khefrenin pyramidin sen viereen. Pyramidin huipulla on yhä jäljellä sen alkuperäistä pinnoitusta.[7] Khefrenin poika Menkaure rakennutti Gizan kolmannen pyramidin, Mykerinoksen pyramidin, joka on naapureitaan pienempi. Neljännen dynastian viimeinen faarao, Sepseskaf, ei enää rakennuttanut pyramidia.[8]

title: Pyramidi

text: Egyptin pyramidien rakennustavasta ei ole vieläkään varmuutta. Nykykäsityksen mukaan pyramidit rakennettiin palkkatyövoimalla, ei orjatyöllä.

title: Charles Piazzi Smyth

text: Taylorin teorioihin perustuen Smyth arveli, että hyksot olisivat olleet heprealaisia ja että sen lisäksi, että hyksot tunnetusti hallitsivat Egyptiä keskimmäisen ja uuden valtakunnan välisenä aikana, heitä olisi ollut Egyptissä paljon aikaisemminkin, 4. dynastian aikana,[15] eli jo ennen Abrahamin aikaa[16] Smythin mukaan suuri pyramidi olisi tuolloin rakennettu Raamatussakin mainitun[17] Melkisedekin johdolla.[18] Kun kuitenkin muinaisten egyptiläisten uskonto, sellaisena miksi se myöhemmin muotoutui, oli Smythin mukaan epäjumalanpalvonnan äärimmäinen muoto ja näin ollen Israelin monoteististen uskonnon äärimmäinen vastakohta, tämä seikka hänen mukaansa selitti sen, miksi egyptiläiset myöhemmin vihasivat Kheopsia, Suuren pyramidin rakennuttajaa, niin katkerasti kuin Herodotoksen Historiateoksestakin käy ilmi.[19]

title: Egyptin pyramidit

text: Egyptin pyramidit ovat kivestä rakennettuja pyramideja muinaisessa Egyptissä. Ne rakennettiin faaraoiden haudoiksi. Tunnetuimmat niistä ovat Gizan pyramidit, joista suurin on alun perin yli 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Pyramideja on Gizan lisäksi myös muun muassa Dahshurissa, Meidumissa, Abusirissa ja Hawarassa.

title: Egyptin pyramidit

text: Suurin osa Egyptin pyramideista rakennettiin vanhan valtakunnan, varsinkin neljännen ja viidennen dynastian aikana, mutta muutamia pienempiä rakennettiin vielä esimerkiksi keskivaltakunnan 12. dynastian aikana.

title: Pyramidi

text: Pyramidi (< kreik. "pyramis") on maasta tai kivestä tehty ylöspäin kapeneva, geometrisen pyramidin muotoinen suuri rakennelma. Muinaiset kansat rakensivat pyramideja haudoiksi ja temppeleiksi. Egyptin pyramidit, joista suurin on Kheopsin pyramidi, ovat hautoja. Kaksoisvirtainmaan pyramidit eli zikkuratit ovat porraspyramideja, joissa on monia kerroksia. Tunnetuin lienee Urin zikkurat. Monet esikolumbiaaniset kulttuurit Etelä- ja Keski-Amerikassa rakensivat pyramideja, vaikkeivät hautamonumenteiksi.

title: Muinainen Egypti

text: Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure.[15] Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi.[16]

title: Symmetria

text: Muutamia esimerkkejä muinaisajan arkkitehtuurista, jossa symmetriaa käytettiin voimakkaan vaikutuksen aikaansaamiseksi, ovat Egyptin pyramidit, Ateenan Parthenon, ensimmäinen ja toinen Jerusalemin temppeli, Kiinan Kielletty kaupunki, Kamputseamn Angkor Wat -rakennusryhmä sekä esikolumbiaanisten kulttuurien monet temppelit ja pyramidit. Myöhäisemmältä ajalta voidaan mainita goottilaiset katedraalit sekä Yhdysvaltain presidentti Thomas Jeffersonin auintalo Monticello. Taj Mahal on myös hyvä esimerkki symmetriasta arkkitehtuurissa.[18]

title: Obeliski

text: Obeliski on pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu eli pyramidion on pyramidin muotoinen. Obeliskeja pystytettiin etenkin Muinaisessa Egyptissä. Obeliskit edustivat egyptiläisille elävää jumaluutta, faaraon elinvoimaa ja kuolemattomuutta sekä duaalisuuden ja tasapainon käsitettä. Muinaisen Egyptin obeliskit olivat yhdestä kivestä veistettyjä monoliitteja, mutta myöhemmin pystytetyt obeliskit on usein rakennettu useammista osista.

title: Egyptin pyramidit

text: Egyptistä on vuoteen 2008 mennessä löytynyt yhteensä 138 pyramidia, ja lisää uskotaan löytyvän.[1]

title: Egyptin pyramidit

text: Ennen pyramideja Egyptin kuninkaat haudattiin mastaboihin, jotka olivat penkin muotoisia kumpuja. Porraspyramidit syntyivät kun mastaboja alettiin rakentaa toistensa päälle.[3]

title: Cholula

text: Cholula tunnetaan nykyisellä Zona Arquelogicalla sijaitsevasta pyramidistaan. Se on rakennettu useita kertoja, ja se on hautautunut tulivuorenpurkauksessa. Pyramidi on noin 66 metriä korkea, sen pohjan ala on noin 450 × 450 metriä, ja sen tilavuus on noin 4,45 miljoonaa kuutiometriä. Se oli suurin esikolumbiaaninen pyramidi ja "Guinnessin ennätysten kirjan" mukaan suurin rakennettu historiallinen monumentti. Nykyisin pyramidi on pääosin maa-ainesten peitossa. Pyramidin sisällä on useita kilometrejä käytäviä, joiden avulla on selvitetty pyramidin rakennetta. Osa tunneleista on avoimena yleisölle. Pyramidin päällä on Santuario de Nuestra Señora de Los Remedios -kirkko.

title: Egyptin pyramidit

text: Egyptin pyramidit olivat Egyptin kuninkaiden, jumalina pidettyjen faaraoiden hautoja. Pyramidin sisään sijoitettiin kuninkaan sarkofagi, jonne kuninkaan muumio sijoitettiin pysyvästi. Kuninkaan uskottiin siirtyvän pyramidissa tuonpuoleiseen muiden jumalten seuraan. Kuningas muumioitiin, koska maallisen ruumiin säilyttämisen uskottiin olevan välttämätöntä tuonpuoleiseen siirtymiselle. Egyptiläiset uskoivat kuninkaansa ka-sielun olevan ruumiin seuralainen ja tarvitsevan ylläpitoa, minkä vuoksi pyramidit rakennettiin ja niihin jätettiin uhrilahjoja. Vainajan ba-sielun uskottiin olevan ihmispäinen lintu, jonka muodossa henki liikkui haudassa ja sen ulkopuolella. Varhaiset porraspyramidit symboloivat taivaaseen johtavia portaita ja myöhemmät sileät pyramidit symboloivat ilmeisesti auringonsäteitä.[2]

title: Meidumin pyramidi

text: Meidumin pyramidi on pyramidi, joka rakennettiin Egyptin faarao Sneferun aikana vuosina 2613 eaa.-2589 eaa. Sen korkeus on 65 metriä. Pyramidista oli tarkoitus tulla porraspyramidi, mutta myöhemmässä vaiheessa portaat täytettiin kalkkikivellä. Historioitsijat uskovat, että pyramidin ulkosivut romahtivat ja Sneferu rakensi siksi toisen pyramidin Dahshuriin. Pyramidi siis menetti muotonsa ja jäljelle on jäänyt vain rakennuksen ydinrakenne.

title: Bosnian pyramidit

text: Jotkut tutkijat ovat kuitenkin vakuuttuneita, että kyseessä ovat pyramidit. Professorit Mona Fouad Aly ja Suleiman Hamed El Haweli Kairon yliopistosta, professori Aly Abd Alla Barakat Egyptin mineralogisesta tutkimuslaitoksesta sekä professori Nabil Mohamed Abdel Swelim pitävät Bosnian rakennelmia ainakin osittain ihmisten tekeminä. Ryhmä vietti kaivauksilla kymmenen päivää ja kertoi sen jälkeen näkemyksensä lehdistökonferenssissa. Swelimin mukaan Bosnian auringon pyramidi on suurin koskaan löydetty pyramidi. Pyramidien rakentajista, käyttötarkoituksesta tai iästä ryhmä ei osannut sanoa mitään varmaa. Nabil Swelim on löytänyt uransa aikana useita Egyptin pyramideja..


query: Milloin Suomessa oli välirauha?

title: Välirauha

text: Välirauha on Suomen historian ajanjakso talvisodan päättäneestä Moskovan rauhasta (13. maaliskuuta 1940) jatkosodan alkuun (25. kesäkuuta 1941).

title: Välirauha

text: Eversti Rössing, joka oli Saksan sotilasasiamies Helsingissä pyysi lokakuussa tietoja Suomen puolustusvalmiudesta ja erityisesti Pohjois-Suomen sotilaallisista laitteista ja maastosta. Rytin, Mannerheimin ja Heinrichsin pitämän neuvottelun jälkeen pyyntöön suostuttiin.[8]

title: Pehr Norrmén

text: Jatkosodan loppuvaiheissa Norrmén keskittyi Suomen erillisrauhapyrkimysten torjumiseen. Hän oli mukana suunnittelemassa saksalaismielistä oikeistohallitusta joka olisi hallinnut Suomea saksalaisten joukkojen miehitettyä maan. Kun nämä suunnitelmat kariutuivat ja välirauha solmittiin syyskuussa 1944 hänellä oli syytä olettaa joutuvansa muiden entisten SS-värvärien tapaan vainotuksi, etenkin, jos Suomea kohtaisi neuvostomiehitys.[3]

title: Johannes Messenius

text: Käsitystä suomalaisista yhtenäisenä kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeistä, venneistä, skridefinneistä, finneistä, suomalaisista ja karjalaisista. Myös käsitys Suomen alueesta oli hämärä. 1400–1600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi.

title: Välirauha

text: Kenraali Paavo Talvela matkusti Mannerheimin lähettämänä neljä kertaa Saksaan syksyn 1940 aikana. Ensimmäisellä kerralla hän neuvotteli saksalaisten läpikulusta Suomen alueella. Myöhemmin Talvela selvitti saksalaisten asennetta Suomen ja Ruotsin valtioliittoon. Tärkeä selvitettävä asia oli myös avun saaminen Saksasta, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen.[8]

title: Välirauha

text: Pääesikunnassa tehtiin 21. joulukuuta ensimmäiset piirrokset Suomen mahdollisista hyökkäyksistä. Tässä vaiheessa Suomen ylimmässä sotilaallisessa ja poliittisessa johdossa oltiin sitä mieltä, että Saksasta oli saatava apua, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen.[2]

title: Paatsjoki

text: Vuosina 1920–1944, jatkosodan päättäneeseen Moskovan välirauhaan asti, Paatsjoki oli osa Suomen Petsamon kunnan ja Norjan välistä rajaa. Välirauhassa Petsamo luovutettiin Neuvostoliitolle. Neuvostoliiton joukot kuitenkin miehittävät Itä-Inariakin vielä jonkin aikaa sopimuksen jälkeen. Kesällä 1945 Suomen ja Neuvostoliiton raja käytiin vanhalle Petsamon rajalle. Muotkavaarasta Korvatunturiin asti hakattiin kahdeksan metriä leveä raja-aukko. Perääntyvät saksalaiset olivat räjäyttäneet Suomen Kolosjoen nikkelisulattoa varten rakentaman Jäniskosken vesivoimalaitoksen hylyksi. Viikko ennen helmikuussa 1947 Pariisin rauhansopimusta Suomi luovutti vielä erillisellä sopimuksella niin sanotun Jäniskosken–Niskakosken alueen Neuvostoliiton vaatimusten perusteella, 1,3 miljardin markan osahyvityksenä liittoutuneiden (käytännössä Neuvostoliiton) valvontakomission määräämistä noin kuuden miljardin markan nk. saksalaissaatavien korvaussummasta, joka oli riippumaton varsinaisista sotakorvauksista. Luovutettu alue käsitti Paatsjoen kylästä Rajakosken lähelle ulottuvan Inarin kunnan Paatsjoen alueen ja Inarin vesivoiman; siihen kuului 176 neliökilometriä maata, valtion varoin jälleenrakennettu Jäniskosken voimalaitos ja Niskakoskeen rakennettu säännöstelypato. Jäniskosken ja Niskakosken lisäksi luovutetulla alueella Paatsjoessa oli viisi muutakin koskea.

title: Välirauha

text: Suomen delegaatiossa mukana olleen kommodori Sundmanin mukaan kaikki Suomen neuvottelijat käsittivät neuvottelujen merkinneen ainakin äänettömän sopimuksen syntyä. Suomalaisille oli tullut selväksi, että Saksa lähitulevaisuudessa hyökkää Neuvostoliittoon.[15]

title: Alkiolaisuus

text: Torpparien vapautuksen ja Lex Kallion toisinto oli 1940 pika-asutuslaki ja vuoden 1945 maanhankintalaki, jolla mahdollistettiin maatilansa Neuvostoliitolle Moskovan välirauhassa 1944 luovutetuilla alueilla menettäneille mahdollisuus hankkia tila jäljelle jääneistä Suomen osista. Myös tämä vahvisti pienmaanomistusta Suomessa.

title: Välirauha

text: Saksan ilmavoimat suorittivat syys-marraskuussa 1940 Norjan Banakista, ja myöhemmin Kirkkoniemestä tiedustelulentoja Neuvostoliittoon Suomen ilmatilan kautta. Huhtikuussa 1941 tiedustelulennot Suomen alueen kautta aloitettiin uudelleen, usealta eri kentältä.[9]

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Marraskuu oli ulkopoliittisesti kriittinen, koska erään välirauhaan liittyvät ehdot olivat tarkistuspisteessä.

title: Suomen vaalipiirit

text: Merkittävän muutoksen vaalipiireihin loivat Suomen alueluovutukset Moskovan välirauhassa 1944 ja Pariisin rauhassa 1947 vahvistamat alueluovutukset,

title: Ruotsin vallan aika Suomessa

text: Juhana III:n kuningaskaudella rajakahakat Käkisalmen läänin rajalla johtivat jälleen uuteen sotaan (1570–1595), joka tunnetaan pohjoismaisena viisikolmattavuotisena sotana. Pääosin kyse oli raa’asta, molemminpuolisesta sissisodasta. Alkuvaiheissa sodankäynti oli kuitenkin organisoitua ja vuosina 1573–1577 Suomen rintamalla elettiin aselevon aikaa. Vuosikymmenen puolessa välissä alkoivat kuitenkin talonpoikaiset kahinoinnit: karjalaiset hyökkäsivät Oulujärven ja Iijoen suunalle, Etelä-Suomesta lähdettiin Suomenlahden tuolle puolen. Vuosikymmenen taitteessa organisoitunut sodankäynti käynnistyi jälleen hyökkäyksellä Narvaan (1579) ja Käkisalmen valloituksella vuonna 1580. Narva vallattiin seuraavana vuonna, minkä jälkeiset neuvottelut johtivat vuoteen 1590 kestäneeseen välirauhaan. Välirauhasta huolimatta sissisota jatkui itärajan molemmin puolin, mikä johti Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan laajamittaiseen autioitumiseen 1580-luvulla. Pekka Vesaisen johdolla pohjalaiset tekivät kostoretkiä Vienan Karjalaan. Sota päättyi Täyssinän rauhansopimukseen vuonna 1595.

title: Suomen aluemuutokset

text: Suomi luovutti Neuvostoliitolle Petsamon Moskovan välirauhassa, joka vahvistettiin Pariisin rauhassa 1947.

title: Välirauha

text: Seuraava askel Suomen ja Saksan suhteissa otettiin heinäkuun loppupuolella, kun virkamies Ludwig Weissauer Saksan ulkoministerin henkilökohtaisesta kansliasta tiedusteli Mannerheimilta ja Rytiltä Suomen asennetta mahdollisessa Neuvostoliiton ja Saksan välisessä sodassa. Lisäksi hän tiedusteli Suomen vastausta, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen Saksan ollessa sidottuna Englannin kanssa käytävään sotaan. Taistelu Englannista oli tuolloin kiivaimmillaan.[2]

title: Välirauha (täsmennyssivu)

text: Välirauha tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauha on Neuvostoliiton, Britannian ja Suomen välinen jatkosodan päättänyt aseleposopimus, joka allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1944. Varsinaiset sotatoimet olivat päättyneet jo 4.–5. syyskuuta 1944.

title: Moskovan välirauha

text: Neuvostoliitto yritti helmikuussa massiivisilla Helsingin suurpommituksilla pakottaa Suomen hyväksymään rauhanehdot.

title: Välirauha

text: Nimitystä välirauha ei tule sekoittaa syksyllä 1944 solmittuun ja aktiiviset sotatoimet päättäneeseen Moskovan välirauhansopimukseen tai aikaan, jolloin se oli voimassa, kunnes sopimus vahvistettiin lopullisesti Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947.

title: Moskovan rauhansopimus (1940)

text: Moskovan rauhaa kutsuttiin jo sen voimassa ollessa myös välirauhaksi niin Suomen kuin Neuvostoliitonkin puolella. Neuvostoliitto määritteli sopimuksessa vain sotatoimien lopettamisen ehdot ja jätti Suomen ja Neuvostoliiton keskinäiset suhteet selvitettäviksi myöhemmissä järjestelyissä.[5][12] Sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa vuonna 1944 solmittuun Moskovan välirauhaan, joka päätti jatkosodan. Lopullisesti Suomen ja Neuvostoliiton sekä Britannian ja eräiden muiden liittoutuneiden välisen sodan tulokset määriteltiin Pariisin rauhansopimuksessa vuodelta 1947.š

title: Moskovan välirauha

text: Myöhemmin tarkastellen mahdollisesti sekaannuksia aiheuttava välirauha-nimitys tulee siitä, että kyseinen rauha solmittiin vain Suomen ja Neuvostoliiton sekä Ison-Britannian välillä ja rauha oli tarkoitettu olemaan voimassa vain väliaikaisesti, kunnes saatiin aikaan pysyvä rauhansopimus. Toinen maailmansota jatkui vielä jatkosodan loppumisen jälkeenkin, ja rauhansopimukset solmittiin kaikkien maiden kesken Pariisin rauhassa vuonna 1947. Tällöin uusittiin myös Suomen ja Neuvostoliiton välinen rauhansopimus jokseenkin saman sisältöisenä kuin Moskovan välirauhan sopimuskin. Liittoutuneiden valvontakomissio poistui Suomesta Pariisin rauhansopimuksen astuttua voimaan.

title: Välirauha

text: * Luokka:Saksalaisjoukot Suomessa 1940–1945 Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Välirauha

text: Välirauha-nimitystä on alettu käyttää vasta myöhemmässä historian tutkimuksessa kuvaamaan kyseisen ajanjakson lyhyyttä. Moskovan rauhan ehdot koettiin Suomessa tavallisen kansan keskuudessa kohtuuttomiksi. Tämä saattoi kylläkin johtua voimassa olleesta sensuurista, joka jatkui sodan päättymisen jälkeenkin; vaikka ulkomaisia tiedotusvälineitä seurattiinkin, niin väestöstä suurin osa ei pystynyt lukemaan tai kuuntelemaan niitä puutteellisen kielitaidon takia.[1]

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Välirauha

text: Neuvostoliitto teki myös joukkojenkeskityksiä Suomen rajalle. Tilannetta kiristi vielä Neuvostoliiton lähetystöstään suorittama vakoilu. Elokuussa 1940 syntyi niin sanottu elokuun kriisi, jolloin pidettiin mahdollisena, että Neuvostoliitto aloittaisi uuden hyökkäyksen Suomeen.[8]

title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauhaa ei tule sekoittaa Moskovan rauhaan, joka päätti talvisodan vuonna 1940.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Moskovan välirauha

text: Teheranista kantautui tietoja, joiden mukaan ehdottoman antautumisen vaatimus oli voimassa, joka tietenkin aiheutti pelkoa Suomessa.

title: Leobenin välirauha

text: Leobenin välirauha oli Ranskan ja Itävallan välillä 18. huhtikuuta 1797 solmittu alustava rauhansopimus, joka käytännössä lopetti ensimmäisen liittokunnan sodan. Muodollisesti sota päättyi Campo Formion rauhaan lokakuussa 1797.


query: Milloin vietetään Johanneksen nimipäivää Suomessa?

title: 24. kesäkuuta

text: 24. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 175. päivä (176. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 190 päivää. 24. kesäkuuta on perinteinen juhannuspäivä. Suomessa ja Ruotsissa juhannus on kuitenkin nykyisin aina lauantaina, joka on 20. kesäkuuta – 26. kesäkuuta välinen.

title: Marja (nimi)

text: Marjan nimipäivää vietetään 15. elokuuta. Samana päivänä nimipäiväänsä viettävät myös Marjatta, Jaana, Marjo, Marita, Marjut, Marianne, Marjaana ja Marjukka.

title: Hildur

text: Hildur on ruotsalainen naisen nimi, jonka nimipäivää vietetään ruotsalaisessa kalenterissa 22. helmikuuta. Riikinruotsalaisessa kalenterissa nimipäivä on 18. tammikuuta, yhdessä Hildan kanssa, josta se on muunnelma.

title: Bettina

text: Bettina lisättiin suomenruotsalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 2005. Bettinan päivä on 19. marraskuuta, jolloin vietetään myös Elisabetin nimipäivää. Sama päivä on Bettinan ja Elisabethin nimipäivä myös Saksassa.

title: Aatu

text: Aatu on suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään suomalaisessa nimipäiväkalenterissa 23. kesäkuuta samaan aikaan Aaton ja Aadolfin nimipäivien kanssa. Aatu on muunnelma Adolf-nimestä.

title: Juha (nimi)

text: Juha on lyhentymä suomalaisesta etunimestä Juhani, joka on palautettavissa heprealaisperäiseen nimeen Johannes, joka merkitsee ”Jahve on armollinen”. Juhan, kuten Juhanin ja Johanneksenkin, nimipäivää vietetään vanhana juhannuspäivänä 24. kesäkuuta.

title: Harri

text: Harri (ruotsinkielisessä kalenterissa Harry) on etunimi, joka muodossa "Harry" on erittäin suosittu englanninkielisissä maissa. Suomessa Harrin nimipäivää vietetään 6. tammikuuta. Harri on myös Harryn walesilainen muoto.

title: Marika

text: Suomessa Marikan nimipäivää vietetään 2. heinäkuuta. Kesäkuuhun 2016 mennessä nimi oli Suomessa annettu 27 615 naiselle ja alle kymmenelle miehelle.

title: Päiviö

text: Päiviö on suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 30. kesäkuuta. Nimen taustalla on luultavasti suomen sana päivä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Päiviö-nimen saaneita on Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä mennessä ollut kaikkiaan 5 065 miestä ja noin 90 naista. Päiviön sisarnimi on Päivikki.

title: Johannes (evankelista)

text: Apostoli Johanneksen muistopäivää vietetään läntisessä kristillisyydessä vanhastaan 27. joulukuuta. Aikoinaan päivä, jota on sanottu myös kolmanneksi joulupäiväksi, on ollut monissa maissa myös pyhäpäivä, Suomessakin ennen vuotta 1774. Nykyäänkin sama päivä on Suomessa eräiden Johannes-nimen muunnelmien (Hanneksen ja Hannun) nimipäivä. Johanneksen mukaan on nimetty hannunvaakuna.

title: Johan

text: Ruotsissa Johanin ja Johanneksen nimipäivä on nykyään 27. joulukuuta (vuosina 1993–2000 se oli 24. kesäkuuta). Suomessa Johanin nimipäivä on nykyisinkin suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 24. kesäkuuta.

title: Iida

text: Iidan nimipäivää vietetään suomalaisessa kalenterissa 14. syyskuuta, jolloin on myös suomenruotsalaisessa kalenterissa Idan nimipäivä. Vuodesta 2010 lähtien sama päivä on myös Iitan nimipäivä.

title: Marjaana

text: Marjaanasta on syntynyt lukuisia muunnelmia, kuten nimet Marianna ja Marjatta. Suomessa Marjaanan nimipäivää vietetään 15. elokuuta. Elokuuhun 2018 meneessä Marjaana oli annettu nimeksi 20 688 henkilölle.Lähde

title: Hampus

text: Suomessa nimi Hampus on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä noin 130 henkilölle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Hampuksen nimipäivä on 27. joulukuuta. Päivä on apostoli Johanneksen perinteinen muistopäivä, jolle Hampus-nimikin on sijoitettu, koska se on käsitetty Hans- ja siten Johannes-nimen muunnokseksi. Ruotsissa Hampuksen samoin kuin Hansin nimipäivä on 29. elokuuta, jota on vanhastaan vietetty Johannes Kastajan mestauksen muistopäivänä.

title: Hannes

text: Hannes on miehen etunimi, alkujaan saksalainen Johannes-nimen lyhentymä. joka on käytössä myös Suomessa. Hanneksen nimipäivä on 27. joulukuuta, apostoli Johanneksen muistopäivänä. Suomessa on joulukuuhun 2016 mennessä ollut kirjoilla 6 992 Hannesta.

title: Pyhän Olavin päivä

text: Pyhän Olavin päivä (, ) on Norjan ensimmäisen kristityn kuninkaan, Pyhän Olavin muistopäivä, jota vietetään 29. heinäkuuta. Sanottuna päivänä vuonna 1030 Pyhä Olavi sai surmansa Stiklestadin taistelussa kapinallisia vasallejaan vastaan. Muistopäivä kuuluu varsinaisesti katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta sitä on juhlittu laajalti pohjoismaissa uskonpuhdistuksen jälkeenkin. Nykyäänkin se on Norjassa perinteinen juhlapäivä ja liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on samalla myös pyhäpäivä. Suomessakin sitä juhlitaan erityisesti Savonlinnassa. Päivä on myös Olavin nimipäivä.

title: Jesse

text: Jesse on miehen etunimi. Suomessa Jessen nimipäivä vietetään 13. elokuuta.

title: Hedvig

text: Hedvigin nimipäivää vietetään suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 15. lokakuuta, joka oli alun perin pyhän Hedwigin päivä. Suomalaisen kalenterin mukaan sama päivä on Helvin ja Hetan nimipäivä.

title: Joulu

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti vuonna 1999 ottaa apostoli Johanneksen päivän takaisin juhlapyhäksi vuodesta 2000 alkaen. Sitä vietetään, kun se osuu sunnuntaille – näin oli ensi kertaa vuonna 2009. Päivän nimi on uusissa kalentereissa muodossa ”Apostoli Johanneksen päivä”. Sitä on aiemmin nimitetty Johannes Evankelistan päiväksi, koska perinteisesti on ajateltu että apostoli ja evankelista ovat sama henkilö.

title: Tuomo

text: Tuomo on suomalainen miehen etunimi, Tuomas-nimen muunnelma. Tuomon nimipäivää vietetään suomenkielisessä nimipäiväkalenterissa 21. joulukuuta, jolloin on myös Tomin, Tuomaksen ja Tommin nimipäivä. Suomessa on vuoden 2018 loppuun mennessä syntynyt 16 163 Tuomoa.

title: Lassi (nimi)

text: Lassi on jo 1500-luvulla käytössä ollut suomalainen miehen etunimi, Laurentius- tai Lauri-nimen muunnelma. Lassin nimipäivää vietetään 10. elokuuta. Silloin on myös Lassen ja Laurin nimipäivä.

title: Elisabet (nimi)

text: Elisabetin nimipäivää vietetään Suomessa 19. marraskuuta, joka on unkarilaisen pyhimykseksi julistetun prinsessan Elisabet Thüringeniläisen (1207–1231) muistopäivä. Tällä päivällä nimi on ollut vuoteen 1816 asti ja uudelleen vuodesta 1950 alkaen. Nykyään sama päivä on myös Liisan, Elisan, Eliisan, Liisin ja Elisen nimipäivä. Vuosina 1816–1928 Elisabetin nimipäivä oli 17. syyskuuta.

title: Martanpäivä

text: Martanpäivä on Marttaliiton kesäjuhla, jota vietetään vuosittain Martan nimipäivänä 26. heinäkuuta. Marttayhdistykset järjestävät Martanpäivänä ympäri Suomen erilaisia tapahtumia, jotka vaihtelevat pihajuhlista rantakemuihin ja ohjelmallisiin iltamiin.

title: Daniel (nimi)

text: Danielin nimipäivää vietetään suomalaisen kalenterin mukaan 11. joulukuuta. Daniel jakaa nimipäivän Tatun ja Tanelin kanssa. Päivä on alkujaan Daniel Styliitan muistopäivä.

title: Päivikki

text: Päivikki on suomalainen naisen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 16. kesäkuuta. Päivi-nimen esimuoto on suomen kielen "päivä"-sana. Päivikin nimipäivä oli vuodesta 1929 lähtien 30. kesäkuuta, mutta vuonna 1950 se siirrettiin kesäkuun 16. päivään, joka on myös Päivin nimipäivä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Päivikki-nimen saaneita on Suomessa vuoden 2009 kesäkuuhun mennessä mennessä kaikkiaan 10 588 naista ja alle 10 miestä.

title: Jean

text: Suomessa Jean-nimisiä henkilöitä on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan tammikuuhun mennessä 1119 miestä ja noin 240 naista. Nykyään, vuodesta 2015 lähtien Jeanin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 24. kesäkuuta, Johanneksen päivänä.

title: Taisto

text: Taiston nimipäivää vietetään Suomessa 7. marraskuuta. Päivä on sama kuin Venäjän lokakuun vallankumouksen vuosipäivä.

title: Päivö

text: Päivö on suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 30. kesäkuuta. Väestörekisterikeskuksen mukaan Päivö-nimen saaneita on Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä mennessä vajaat 120 miestä.

title: Milo (nimi)

title: Jon

text: Jonin nimipäivä on 1700-luvun lopulla ollut muutamana vuotena 29. maaliskuuta, joka nykyäänkin on Joonaksen nimipäivä. Nykyisin, vuodesta 2000 lähtien, nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Johanneksen päivänä 24. kesäkuuta.

title: Miio

text: Miio on Suomessa käytetty etunimi. Se tulee yleensä nimestä Mio, Mio on yleensä Ruotsissa käytetty etunimi. Miio on Suomalainen käännös etunimestä Mio. Miion nimellä ei ole nimipäivää Suomessa mutta sitä yleensä vietetään Miron nimipäivänä.


query: Mitä parsek tarkoittaa?

title: Parsek

text: Parsek (tunnus pc[1]) eli parallaksisekunti on tähtitieteessä käytetty matkan mittayksikkö. Parsek on etäisyys, jolta yksi astronominen yksikkö näkyy 1/3600 asteen eli yhden kaarisekunnin kulmassa. Kohteesta yhden parsekin päässä olevan tähden parallaksi on yksi (kaari)sekunti; tästä lyhenne parsek. 1 parsek on 206 265 Maan radan sädettä (au) ja 3,2616 valovuotta. Yksi valovuosi on noin 0,3066 parsekia. Aurinkoa lähin tähti Proxima Centauri on 1,29 parsekin päässä.

title: Zeta Sagittarii

text: Zeta Sagittarii (ζ Sagittarii, lyhennettynä Zeta Sgr, ζ Sgr) on kolmitähtijärjestelmä ja kolmanneksi kirkkain tähti Jousimiehen tähdistössä. Parallaksi-mittausten mukaan se on noin 88 valovuotta (27 parsekkia) Auringosta.

title: SN 393

text:
Vuonna 1996 ROSATin All Sky Survey-hankkeessa läheltä löydettiin vielä yksi supernovajäänne, RX J1713.7-3946, joka kaksi vuotta myöhemmin voitiin aikaisempia suuremmalla todennäköisyydellä yhdistää vuoden 393 supernovaan.
Vuonna 1999 tehdyt havainnot viittasivat siihen, että tämä jäänne liittyisi H II -alueeseen G347.611 +0.204, jonka etäisyys on noin 6000 parsekia (20 000 valovuotta), mutta kun vuonna 2003 tutkittiin laajenevan jäänteen ja läheisen molekyylipilven välistä vuorovaikutusta, etäisyyden voitiin päätellä olleen vain 1000 parsekia (runsaat 3000 valovuotta). Vuonna 2004 tehty mittaukset röntgensäteilystä sekä neutraalin vedyn absorboitumisesta kohteen ja Maan välissä olevaan aineeseen vahvistivat tämän lyhemmän etäisyyden ja osoittivat samalla, että supernovajäänteen halkaisija on noin 20 parsekia (65 valovutta), sillä sen näennäinen kulmaläpimitta on noin 1.2°.

title: Parsek

text: Tarkkoja parallaksimittauksia suoritti Hipparcos-satelliitti. Hyvin kaukana olevien tähtien parallaksit tunnetaan epätarkasti.

title: Parsek

text: Kun Maa liikkuu, tähdet tekevät ympyrää, ellipsiä tai suoraa viivaa tai jos ovat hyvin kaukana, näyttävät pysyvän paikallaan. Kun tähtien vuotuisten liikekuvioiden suurin mitta mitataan, saadaan tähden parallaksi. Yksikään tähti ei ole niin lähellä meitä, että sen parallaksi olisi yksi kaarisekunti. Lähimmän tähden, Proxima Centaurin, parallaksi on 0,772 kaarisekuntia eli 772 millikaarisekuntia. Näin ollen sen etäisyys on 1,29 parsekia eli 4,22 valovuotta.

title: Molekyylipilvi

text: Tähdet muodostuvat yleensä jättiläismäisissä molekyylipilvissä, koska niiden tiheys on suuri ja lämpötila alhainen. Näin niissä toteutuu kriteeri, jossa kaasun sisäinen painovoima voittaa kaasun paineen. Molekyylipilvissä tapahtuu yliäänen nopeudella virtauksia pyörteisessä, magnetisoituneessa kaasussa. Nämä virtaukset kuluttavat pilven energiaa ja aiheuttavat pilven osien kutistumista. Mutta samaan aikaan pilvet hajoavat muun muassa uusien tähtien kaasukuplien laajenemisen takia. Molekyylipilvet ovat yleensä hyvin vakaita, mutta tähtien synnyn laukaisee supernovien šokkiaalto ja magneettinen häiriö tai pilvien keskinäinen törmäys. Jättimolekyylipilvessä on tiheämpiä pilviä, joiden läpimitta on 10 parsekia (yli 30 valovuotta), ja näissä hyvin tiheitä ytimiä, joiden läpimitta on parsek eli noin 3 valovuotta.

title: Parsek

text: Parsekia käytetään, koska lähimpien tähtien etäisyyksiä mitataan trigonometrisesti (kolmiomittauksella). Tähtien etäisyyttä mitattaessa kolmion yhtenä sivuna on Maan radan säde. Tähtien vuotuiset siirtymät ovat hyvin pieniä Maan tehdessä kierroksensa Auringon ympäri.

title: Parsek

text: Näissä kaavoissa Maan rataa katsotaan kuvitteellisesta, täsmälleen yhden parsekin päässä olevasta kohteesta.

title: Mittayksikön etuliite

text: Megametriä ja sitä suurempia kerrannaisyksiköitä ei juuri käytetä. Tähtitieteessä etäisyyksille käytetään yleensä eräitä metrijärjestelmään kuulumattomia yksiköitä, joita ovat tähtitieteellinen yksikkö, valovuosi ja parsek. Näistä tähtitieteellinen yksikkö mainitaan SI-standardissakin hyväksyttynä, joskin SI-järjestelmään kuulumattomana yksikkönä.

title: Parsek

text: Luokka:Pituusyksiköt Luokka:Tähtitiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Zeta Centauri

text: Tähden näennäinen kirkkaus V on 2,55. Etäisyys 385 valovuotta (118 parsekia). Absoluuttinen kirkkaus MV on −2,81. Sen spektrityyppi on B2,5IV ja väri-indeksi B-V −0,22. Tämä tähti on spektroskooppinen kaksoistähti, jonka kiertoaika on hieman yli 8 päivää.

title: Pituus

text:
Vaikka astronominen yksikkö on hyväksytty SI-yksiköiden rinnalle, käytetään tähtitieteessä muitakin yksiköitä. Tutuimpia on valovuosi, joka on matka, jonka valo kulkee yhdessä vuodessa. Yksikköä käytetään kansanomaistamaan avaruuden etäisyyksiä.
Tähtitieteilijät käyttävät kuitenkin useimmin pitkillä etäisyyksillä yksikköä parsek.

title: Parallaksi

text: Parsek on määritelty siksi etäisyydeksi, josta Maan radan keskimääräinen säde näkyy yhden kaarisekunnin suuruisena. Yksi parsek on noin 3,26 valovuotta. Lähimmän tähden Proxima Centaurin parallaksi on 0,77233 kaarisekuntia, jolloin sen etäisyydeksi saadaan 1,29 parsekia eli 4,22 valovuotta. Tähtien ohella parallaksi on huomattavasti selvemmin havaittavissa Kuulla tähtitaivaan suhteen, kun sitä havainnoidaan eri puolilta maapalloa.

title: Kulmasekunti

text: Vaikka kulmasekunnin tunnus (″) on sama kuin vanhalla pituuden yksiköllä tuumalla, yksikköjä ei tule sekoittaa toisiinsa. Kulmasekunti liittyy tähtitieteen pituusyksiköihin siten, että parsek määritellään etäisyytenä, jolla Maan radan säde (eli yksi astronominen yksikkö) näkyy yhden kulmasekunnin kulmassa.

title: Molekyylipilvi

text: Molekyylipilvi, jonka läpimitta on noin 100 parsekia (326 valovuotta), on neutraalin vedyn pilvessä oleva tiivistymä. Näiden neutraalin vedyn pilvien läpimitta on 1 kpc eli 3 260 valovuotta. Auringon etäisyydellä Linnunradan keskuksesta suurin osa kaikesta tähtienvälisestä aineesta on molekyyleinä. Yhdessä molekyylipilvessä on hyvinkin miljoonia Auringon massoja. Pilvet sijaitsevat Linnunradan spiraalihaaroissa, ja niiden niin sanottu skaalakorkeus on Linnunradassa noin 50–75 parsekia. Skaalakorkeus on korkeus, jossa molekyylipilven tiheys laskee kertoimella 1/2,7.

title: Tau Ceti

text: Tau Ceti on oranssinkeltainen G8,5 V-spektriluokkaan kuuluva pääsarjan tähti. Sen etäisyys Maasta on 3,65 parsekia eli noin 11,9 valovuotta. Tähden iäksi on arvioitu 5,8 miljardia vuotta, ja se on Aurinkoa metalliköyhempi.

title: Parsek

text: 1 pc ≈ 206 265 ⋅ 1,495 98 ⋅ 10 11 m ≈ 3,085 68 ⋅ 10 16 m {\displaystyle 1{\mbox{ pc}}\approx 206\,265\cdot 1{,}49598\cdot 10^{11}{\mbox{ m}}\approx 3{,}08568\cdot 10^{16}{\mbox{ m}}}

title: Etäisyysmoduli

text: Missä formula_5 on kymmenkantainen logaritmi ja etäisyys formula_3 on luonnollisesti lausuttu parsekeina. Logaritmin sisällä oleva luku, 10 parsekia, seuraa suoraan absoluuttisen magnitudin määritelmästä.

title: Millennium Falcon

text: Alkuperäisessä "Tähtien sodassa" Han sanoo "Falconin" lentäneen Kesselin reitin läpi "alle 12 parsekissa". Koska parsekki on pituuden yksikkö, eikä ajan, tälle on annettu useita selityksiä. Käsikirjoituksen neljännessä luonnostelmassa, Obi-Wan Kenobi "reagoi Solon typerään yritykseen tehdä heihin vaikutus selvästi väärällä tiedolla". "Star Wars Legends" -jatkumossa, Kesselin reitti on Kessel-planeetalle vievä tie The Maw’n mustien aukkojen rykelmän läpi, jota salakuljettajat käyttävät arvokkaiden mausteiden salakuljettamiseen. Ja Hanin kehuskelu viittaa aluksen kykyyn liikkua lähempänä mustia aukkoja ja siten lyhentää matkan kestoa. DVD-version kommentaarissa, Lucas kommentoi, että "Tähtien sodan" universumissa hyperavaruudessa matkustaessa on navigoitava varovasti, jotta ei törmää tähtiin, planeettoihin, asteroideihin tai muihin esteisiin. Ja koska pitkään matkaa ei voi tehdä suoraan yhteen suunaan, "nopein" alus on se, joka kykenee lentämään "suorinta reittiä".

title: Parsek

text: 1 p c = 1 a u tan  1 ″ ≈ 206 265 au {\displaystyle 1{\rm {\ pc}}={{1{\rm {\ au}}} \over {\tan 1''}}\approx 206\,265{\mbox{ au}}}

title: Valovuosi

text: Valovuotta käytetään pituuden yksikkönä lähinnä tieteen popularisoinnissa. Tähtitieteen tieteellisissä esityksissä käytetään etäisyyden yksikkönä parallaksisekuntia eli parsekia, joka on noin 3,26 valovuotta.

title: Prototähti

text: 1) Noin 400 000 AU:n (2 parsekia) "läpimittaisen" tiheä molekyylipilvi jolla on tiheä ydin, esitähti kutistuu. Vain 10% suurista 100 000 Auringon massaisista molekyylipilvistä muodostuu tähdiksi.

title: SN 1006

text: Supernovajäänne sijaitsee arviolta noin 2,2 kiloparsekin eli 7100 valovuoden päässä Maasta, jolloin sen todellinen läpimitta on noin 20 parsekia.

title: QPM-241

text: Tähden absoluuttinen magnitudi on −9,0 ja bolometrinen −11,9. Tähden kirkkaus vastaa 4,6 miljoonaa aurinkoa. Kohteen etäisyys on kuitenkin 7 700 parsekia eli noin 25 000 valovuotta, eikä se siksi loista kovin kirkkaana yötaivaalla.

title: Zeta Reticuli

text: Zeta Reticuli (ζ Ret / ζ Reticuli) on kaksoistähti ζ Reticuli + ζ Reticuli, joka sijaitsee eteläisellä tähtitaivaalla Verkon tähdistössä eikä sen vuoksi näy Suomessa. Tähti sijaitsee noin 40 valovuoden päässä (tarkemmin 39,53 valovuotta eli 12,12 parsekia, virheprosentti 0,6502 %).

title: Luettelo absoluuttisesti kirkkaimmista lähitähdistä

text: 10 parsekia on 32,6 valovuotta.

title: Parsek

text: Parsek (pc) määritellään etäisyytenä, jolla yksi astronominen yksikkö (au eli 149 597 870 700 metriä), näkyy yhden kaarisekunnin (eli 1/3600 asteen) kulmassa. Yksi parsek on siis noin 206 265 astronomista yksikköä, eli noin 3,086 · 1016 metriä.

title: Metri

text: Joillakin erikoisaloilla käytetään metrijärjestelmästä poikkeavia pituusmittoja. Merenkulussa ja ilmailussa käytetään yksikkönä meripeninkulmaa, joka on 1852 metriä, merenkulussa aikaisemmin myös sen kymmenesosaa kaapelinmittaa. Tähtitieteessä käytettyjä pituusyksiköitä ovat tähtitieteellinen yksikkö, valovuosi ja parsek.

title: Parsek

text: Koska Maan ja Auringon keskimääräinen välimatka 1 au on 1,49598 · 108 km, niin

title: Rigel

text: Etäisyysarviot Rigelille vaihtelevat 700 ja 900 valovuoden välillä. Satelliitti Hipparcoksen paras arvio on tähän asti ollut noin 773 valovuotta eli 237 parsekia, mutta virheen mahdollisuus on vielä varsin suuri. Rigel kuuluu spektriluokkaan B8 Ia, ja se on luokiteltu ylijättiläistähdeksi. Se on noin 40 000 kertaa kirkkaampi kuin oma Aurinkomme.