query: Onko Chad Kolarik pelannut NHL:ssä?

title: Chad Kolarik

text: Chad Edward Kolarik (s. 26. tammikuuta 1986 Abington, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan DEL-liigan Adler Mannheimissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä,[1] mutta Kolarik osaa pelata myös laidassa. Hän on pelannut urallaan myös kuusi NHL-ottelua. Kolarik on pelannut Euroopassa myös Ruotsissa, KHL:ssä ja Sveitsissä. Hän laukoo oikealta.[2]

title: Lightspeed Rescue Power Rangerit

text: Chad oli ennen rangeriksi ryhtymistään harjoitellut kamppailulajeja karatemestari Tomashiron alaisuudessa, jonka mielestä Chadin oikea kohtalo olisi ollut ryhtyä karatemestariksi rangeriuden sijasta. Myöhemmin Chadiin pettynyt Tomashiro ryhtyi Cyclopter nimisen demonin mentoriksi, josta hän toivoi kehittyvän vielä Chadiakin parempi. Cyclopter kääntyi kuitenkin opettajaansa vastaan heti kun oli oppinut häneltä kaiken mahdollisen. Chad löysi Tomashiron lyötynä ja todisti hänelle yhä muistavansa kaikki aiemmin oppimansa asiat. Sen jälkeen Chad voitti Cyclopterin kaksintaistelussa. Hirviön tuhoutumisen jälkeen Chad esitteli Tomashirolle Lightspeedin tukikohtaa.

title: Chad Kolarik

text: Alkukauden 2010–2011 Kolarik pelasi Blue Jacketsin uudessa farmijoukkueessa, Springfield Falconsissa, kunnes marraskuussa 2010 Blue Jackets kauppasi hänet New York Rangersiin vaihdossa Dane Byersiin.[7] Kolarik pelasi loppukauden lähinnä seuran farmijoukkue Hartford Wolf Packissa, jonka kolmanneksi paras maalintekijä hän oli Kris Newburyn kanssa 17 osumallaan. Pudotuspeleissä Kolarik oli joukkueen paras maalintekijä John Mitchellin kanssa kolmella osumallaan.[1] Hän pelasi kauden aikana Rangersissa neljä NHL-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kesäkuussa 2011 Kolarik teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[8]

title: Chad Kolarik

text: Kaudeksi 2013–2014 Kolarik siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Linköpings HC:hen.[12] Hän voitti 30 osumallaan koko liigan maalipörssin ja palkittiin kauden päätteeksi Håkan Loob Trophylla. Kolarik teki runkosarjassa kaikkiaan 48 tehopistettä, joilla hän oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies ja sijoittui SHL:n pistepörssissä viidenneksi. Kolarik oli myös liigan tehokkain ulkomaalaispelaaja. Pudotuspeleissä hän oli Linköpingin paras maalintekijä kuudella osumallaan.[1] Kolarik voitti myös European Trophyn pistepörssin tehoilla 5+7=12. Kaudella 2014–2015 hän oli Mestarien liigassa joukkueensa paras syöttäjä Jeff Taffen kanssa kuudella syöttöpisteellään.[2] Lokakuussa 2014 Kolarik siirtyi loppukauden sopimuksella KHL-joukkue Avangard Omskiin.[13]

title: Jeremy Morin

text: Morinin isoveli Chad on pelannut jääkiekkoa puolustajana. Heidän serkkunsa on SM-liigakin pelannut entinen ammattilaisjääkiekkopuolustaja Justin Forrest.[3]

title: Chad Kolarik

text: Kolarik meni elokuussa 2011 naimisiin entisen telinevoimistelija Kylee Bottermanin kanssa. Heillä on vuonna 2014 syntynyt poika Christian.[14]

title: Dane Byers

text: Byers nousi kaudella 2009–2010 Wolf Packin kapteeniksi ja hän teki AHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 25+26=51, joilla Byers oli joukkueen toiseksi paras pistemies. Hän pelasi kauden aikana viisi NHL-ottelua tehden yhden maalin ja keräten 31 jäähyminuuttia. Byersin NHL-uran avausmaali syntyi 30. lokakuuta 2009 Minnesota Wildin Niklas Bäckströmin taakse. Kesäkuussa 2010 hän teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen Rangersin kanssa. Byers jatkoi kaudella 2010–2011 seuran uudelleen nimetyn farmijoukkue Connecticut Whalen kapteenina, kunnes marraskuussa 2010 hänet kaupattiin Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa Chad Kolarikiin. Helmikuussa 2011 Byers ja Rostislav Klesla kaupattiin sieltä Phoenix Coyotesiin vaihdossa Scottie Upshalliin ja Sami Lepistöön. Hän ei pelannut kauden aikana otteluakaan NHL:ssä. Byers pelasi Whalessa, Springfield Falconsissa ja San Antonio Rampagessa kauden aikana pelaajakauppojen mahdollistamana yhteensä 84 ottelua, mikä on AHL:n kaikkien aikojen yhden kauden ennätys.

title: Borna Rendulić

text: Borna Rendulić (s. 25. maaliskuuta 1992 Zagreb, Kroatia) on kroatialainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Vitjaz Podolskissa. Isokokoinen Rendulić on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja hän laukoo oikealta. Hän on pelannut urallaan myös 15 NHL-ottelua. Rendulić on ensimmäinen NHL:ssä pelannut kroatialainen ja siellä kiekko-oppinsa saanut jääkiekkoilija. Ensimmäinen NHL:ssä pelannut kroatialaissyntyinen kiekkoilija oli sveitsiläinen Goran Bezina.

title: Chad Vader

text: Kuudennessa jaksossa hän käy useilla työpaikoilla, mutta mikään ei onnistu hienosta solmiosta huolimatta. Hän ymmärtää, että elintarvikekaupan työpaikka on tarkoitettu hänelle. Seitsemännessä jaksossa Chad juonii päästäkseen Clintin tilalle kaupan päivävuoropäälliköksi. Hän varastaa Clintin nimilätkän ja kiusaa hämmentyneitä asiakkaita. Juoni onnistuu, ja lopulta Chad kohtaa Clintin silmästä silmään. Kahdeksannessa jaksossa Clint tyrmää Chadin lyömällä tätä päähän. Tällöin Chad menettää uskon omiin kykyihinsä, mutta työkaverit ja ostoksilla olevat ihmiset valavat häneen uskoa. Chad nousee maasta ja tyrmää Clintin käyttämällä voimaa. Chad saa tekosyyn väittää johtajalle, että Clintillä on mielenterveyden ongelmia. Johtaja kertoo, että Clintin isä omistaa kaupan, mutta suuren kauppaketjun uskotaan sen. Johtaja päättää erottaa Clintin ja laittaa Chadin hänen tilalleen päivävuoropäälliköksi. Omanarvontuntoinen Chad sopii toiset treffit Clarissan kanssa, ja kaikki on taas mallillaan.

title: Chad LaRose

text: Kaudella 2013–2014 Larose ei pelannut jääkiekkoa lainkaan. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi lajin pariin tekemällä yksivuotisen sopimuksen AHL-liigan Charlotte Checkersin kanssa.

title: Tim Sestito

text: NHL-varaukseton Sestito debytoi NHL:ssä kaudella 2008–2009, jolloin hän edusti Edmonton Oilersia. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi New Jersey Devilsin organisaatioon. Albany Devilsin lisäksi Sestito on pelannut AHL:ssä Bridgeport Sound Tigersin, Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin, Springfield Falconsin ja Lowell Devilsin riveissä. NHL:ssä Sestito on pelannut 101 ottelua tekemättä yhtään maalia. Vastaavaan suoritukseen, eli sataan NHL-otteluun ilman maaleja, on pystynyt NHL:n historiassa Sestiton lisäksi vain kuusi pelaajaa. Sestito pelasi sadannen NHL-ottelunsa tammikuussa 2015. Hän on kerännyt NHL:ssä kahdeksan syöttöpistettä.

title: Bernie Geoffrion

text: Geoffrionin vaimo Marlene on jääkiekkoilija Howie Morenzin tytär. Pariskunnan poika Dan Geoffrion pelasi myös kaksi kautta NHL:ssä. Lapsenlapsi Blake Geoffrion on pelannut NHL:ssä Nashville Predatorsin joukkueessa.

title: Garry Unger

text: Unger pelasi 914 perättäistä ottelua NHL:ssä 24. helmikuuta 1968 ja 21. joulukuuta 1979 välisenä aikana. Vain Doug Jarvis on pelannut enemmän perättäisiä otteluita NHL:ssä.

title: Dan Sexton

text: Dan Sexton (s. 29. huhtikuuta 1987 Apple Valley, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Neftehimik Nižnekamskissa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluu luistelunopeus, pelikäsitys ja kädet. Sexton on tehnyt varsinkin farmisarjoissa hyvin tehopisteitä, mutta niitä on syntynyt kuitenkin hieman epätasaisesti. Sextonin pieni koko on ollut kaksinkamppailujen myötä haittana NHL:ssä, jossa hän on pelannut lähinnä alempien ketjujen "energiahyökkääjänä". Sexton on pelannut NHL:ssä yhteensä 88 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun tehopistein 13+19=32 sekä keräten 22 jäähyminuuttia. Hän laukoo oikealta.

title: Chad Kolarik

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Arizona Coyotesin varaamat pelaajat Luokka:Vuonna 1986 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Chad Henne

text: Chad Steven Henne (s. 2. heinäkuuta 1985, Wyomissing, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän edustaa tällä hetkellä NFL-liigassa pelaavaa Jacksonville Jaguarsia, ja on ammattilaisurallaan pelannut myös Miami Dolphinsissa.

title: Chad Kolarik

text: Kolarik edusti Yhdysvaltoja Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004, jolloin Kolarik voitti hopeaa.[2]

title: Chad Kolarik

text: Phoenix Coyotes varasi Kolarikin seitsemännellä kierroksella 199. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2004. Vuodet 2004–2008 hän kävi Michiganin yliopistoa. Kolarik voitti Freshman -vuotensa 2004–2005 päätteeksi CCHA:n mestaruuden. Kaudella 2005–2006 hän oli joukkueensa kolmanneksi paras pistemies Kevin Porterin kanssa tehoilla 12+26=38. Junior -vuotenaan 2006–2007 Kolarik sijoittui tehoilla 18+27=45 CCHA:n syöttöpörssissä seitsemänneksi ja jakoi pistepörssin kymmenennen sijan Western Michiganin Paul Szczechuran kanssa. Senior -vuotenaan 2007–2008 hän sijoittui tehoilla 30+26=56 koko sarjan pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Kevin Porter. Maalipörssissä Kolarik sijoittui kolmanneksi.[1] Hän voitti kauden päätteeksi CCHA:n mestaruuden ja Kolarik valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.[2]

title: Chad Vader

text: Lopulta Chad siirretään yövuoropäälliköksi, koska hän suututti kaupan johtajan. Kyllästyttyään yövuoropäällikön kiroihin Chad vaatii entistä hommaansa takaisin. Kun pomo ei sitä suostu antamaan, päättää Chad neljännessä jaksossa erota kokonaan. Työn loputtua Chad juopottelee baarissa. Chad juttelee baarissa Clarissalle, joka on siellä treffeillä Clintin kanssa. Clarissan puheiden perusteella Chad ymmärtää, että hän on "toivoton tapaus." Hän päättää tehdä itsemurhan hyppäämällä sillalta. Silloin ilmestyy Obi-Wan Kenobia parodioiva haamu, joka saa (Ihmeellinen on elämä -elokuvan hengessä) Chadin ymmärtämään mahdollisuutensa. Hän päättää hakea muita töitä.

title: Meaghan Mikkelson

text: Meaghan Mikkelsonin isä Bill Mikkelson pelasi 1970-luvulla NHL:ssä neljä kautta ja veli Brendan Mikkelson on myös pelannut NHL:ssä.

title: Ethan Moreau

text: Seuraava kausi oli Moreaun ensimmäinen täysi vuosi NHL:ssä, ja sitä seurasi neljä kautta Blackhawksissa. Sitten 20. maaliskuuta 1999 Moreau myytiin suuressa pelaajakaupassa Chad Kilgerin, Daniel Clearyn ja Christian Laflammen kanssa Edmonton Oilersiin, ja Chicagoon matkasivat Boris Mironov, Dean McAmmond ja Jonas Elofsson.

title: Chad Kolarik

text: Kolarik pelasi kaudella 2000–2001 La Salle College High Schoolin joukkueessa ja kaudella 2001–2002 Deerfield Academyn joukkueessa, jonka jälkeen Kingston Frontenacs varasi hänet 102. pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa 2002. Kolarik ei kuitenkaan koskaan siirtynyt CHL:ään, jotta hän voisi jatkossa pelata Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Kolarik pelasi kaksi seuraavaa kautta Yhdysvaltain maajoukkueen kehitysohjelman mukana.[2]

title: Chad Kolarik

text: Kolarik siirtyi kaudeksi 2015–2016 Sveitsin National League A:n Kloten Flyersiin, jonka sisäisen maalipörssin toisen sijan hän jakoi 15 osumallaan Matthias Bieberin kanssa edellään vain Vincent Praplan. Kaudeksi 2016–2017 Kolarik siirtyi Saksan DEL-liigan Adler Mannheimiin. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 25+16=41. Kolarik jakoi koko liigan maalipörssin kolmannen sijan Grizzlys Wolfsburgin Brent Aubinin kanssa. Pudotuspeleissä hän oli Adlerin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 3+6=9. Mestarien liigassa Kolarik oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton David Wolfin kanssa tehoilla 1+3=4.[2]

title: Daniel Sprong

text: Sprong on kaikkien aikojen ensimmäinen ja NHL:ssä pelannut alankomaalaispelaaja. Häntä aiemmin NHL:ssä on pelannut alankomaalaissyntyisistä pelaajista vain Ed Kea.

title: Chad Kolarik

text: Viimeisen yliopistokautensa jälkeen, huhtikuussa 2008 Kolarik teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Phoenix Coyotesin kanssa.[3] Hän siirtyi loppukevääksi AHL-joukkue San Antonio Rampagen vahvuuteen. Kolarik teki seitsemässä playoff-ottelussa tehot 4+2=6. Hän oli joukkueensa paras maalintekijä. Kolarik pelasi myös kauden 2008–2009 kokonaan Rampagessa, jossa hänen varsinainen AHL:n tulokaskausi toi 76 runkosarjaottelussa tehot 20+30=50. Kolarik oli joukkueen toiseksi paras pistemies Dave Spinan jälkeen.[1] NHL:n kauden 2009–2010, siirtotakarajalla maaliskuussa 2010 Coyotes kauppasi hänet Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa Alexandre Picardiin.[4][5] Kolarik debytoi loppukaudella myös Blue Jacketsin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua. Kolarik teki NHL-debyyttinsä runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 5. huhtikuuta 2010 vieraissa St. Louis Bluesia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 4.54 minuuttia.[6]

title: Chad Kolarik

text: Kolarik oli kauden 2011–2012 kokonaan pelaamatta, kun hän sai polvivamman Rangersin syksyn 2011 harjoitusleirillä.[9] Alkukauden 2012–2013 Kolarik pelasi kokonaan farmijoukkue Hartford Wolf Packissa osaksi NHL:n työsulunkin vuoksi. Tammikuussa 2013 Rangers kauppasi hänet Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Benn Ferrieroon.[10][11] Kolarik pelasi loppukauden AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin vahvuudessa. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+18=33. Kolarik teki AHL:ssä kauden aikana kaikkiaan tehot 31+37=68, joilla hän jakoi liigan pistepörssin kolmannen sijan Oklahoma City Baronsin Mark Arcobellon kanssa. Pudotuspeleissä Kolarik oli Trevor Smithin kanssa Penguinsin paras maalintekijä viidellä osumallaan.[1] Hän pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa.[2]

title: Mike Hough

text: Ensimmäisen ottelunsa NHL:ssä Hough pelasi kevään 1985 pudotuspeleissä ja ensimmäisen NHL:n runkosarjaottelunsa lokakuussa 1986. Hän pelasi 1980-luvun loppuvuosina sekä Quebec Nordiquesissa NHL:ssä että sen farmiseuroissa AHL:ssä, vuoteen 1988 Fredericton Expressissä ja vuosina 1988–1989 Halifax Citadelsissä. Hän vakiinnutti paikkansa NHL:ssä kaudella , jonka jälkeen hän ei pelannut farmisarjoissa ennen 1990-luvun loppua.

title: Chad Kolarik

text: 2002–2003US NTDPNAHL4416223843–––––2003–2004US NTDPNAHL103474–––––U18613422004–2005Univ. of MichiganCCHA4218173553–––––2005–2006Univ. of MichiganCCHA4112263830–––––2006–2007Univ. of MichiganCCHA4118274524–––––2007–2008Univ. of MichiganCCHA3930265624––––– San Antonio RampageAHL–––––742602008–2009San Antonio RampageAHL7620305047–––––2009–2010San Antonio RampageAHL5917183541–––––Columbus Blue JacketsNHL20000–––––Syracuse CrunchAHL17961514–––––2010–2011Springfield FalconsAHL13461018–––––New York RangersNHL40112–––––Connecticut WhaleAHL3617143136332502011–2012ei pelannut2012–2013Connecticut WhaleAHL4116193538–––––Wilkes-Barre/Scranton PenguinsAHL3515183317155611172013–2014Linköpings HCSHL5330184864146410162014–2015Linköpings HCSHL114374–––––Avangard OmskKHL297916101244882015–2016Kloten FlyersNLA3615122714210102016–2017Adler MannheimDEL5025164138736922017–2018Adler MannheimDEL4723234614100888OK200002 kauttayhteensäNHL60112–––––1 kausiyhteensäKHL297916101244885 kauttayhteensäAHL2779811120921125121022172 kauttayhteensäSHL6434215568146410162 kauttayhteensäDEL97483987521731417101 kausiyhteensäNLA361512271421010

title: Chad Kolarik

text: Elite Prospects -sivuston Erik K. Pirin mukaan Kolarik on taitava ja offensiivinen laitahyökkääjä, joka osaa pelata myös sentterinä. Hän on nopea luistelija, joka hallitsee kiekkoa hyvin ja omaa hyvän laukauksen. Kolarikilla on myös hyvä pelikäsitys ja pelintekotaidot. Hän ei ole kuitenkaan kovin isokokoinen ja Kolarikin tulisi parantaa puolustuspelaamista.[2]

title: Jochen Hecht

text: Hecht pelasi NHL:ssä kaudesta ja saalisti yhteensä 463 pistettä. Hän on pelannut kolmessa eri NHL-joukkueessa: St. Louis Bluesissa, Edmonton Oilersissa ja Buffalo Sabresissa. Kaudella hän ei pelannut NHL:ssä, vaan DEL:ssä Adler Mannheim -joukkueessa johtuen NHL:n työsulusta. Hecht pelasi kauden varsin hyvin tekemällä 76 ottelussa 19 maalia ja 37 syöttöpistettä. Se oli hänen NHL-kausistaan paras.


query: Mitä salamasota tarkoittaa?

title: Salamasota

text: Salamasota (, ) tarkoittaa nopeaa puolustuslinjojen läpi suunnattavaa hyökkäystä vihollisen taistelevien yksikköjen lamauttamiseksi. Hyökkäystä kuvaa sen raivokkuus, yllätyksellisyys ja aselajien saumaton yhteistyö. Salamasodan periaatteen esitti ensimmäisenä englantilainen kenraali J.F.C. Fuller, ja sitä sovellettiin ensimmäisen kerran Amiensin taistelussa 1918. Salamasodan teorian kehittivät lopulliseen muotoonsa saksalaiset sotateoreetikot ja sodanjohtajat ensimmäisen maailmansodan jälkeen 1900-luvun alkupuolella. Teoria pohjautui kuuluisan sotateoreetikon Carl von Clausewitzin teoksessaan Sodankäynnistä (Vom Kriege) 1800-luvun puolivälissä esittämiin ”vallankumouksellisiin” käsityksiin esimerkiksi ratsuväen käytöstä. Panssarivaunuja voidaan pitää 1900-luvun vastineena ratsuväelle niin käyttötarkoitukseltaan kuin toimenkuvaltaankin. Myöhemmin osan nopean iskukyvyn voimasta ovat korvanneet toisessa maailmansodassa maataistelukoneet ja toisen maailmansodan jälkeen lisäksi myös taisteluhelikopterit.

title: Salamasota

text: Nykyaikaista salamasotaa kuvaa sodan lyhytkestoisuus, vihollisarmeijan taistelutahdon täydellinen lamaannuttaminen, omien joukkojen ja siviilien minimaaliset tappiot sekä taisteluiden lyhytkestoisuus ja paikallisuus.

title: Salamasota

text: Salamahyökkäyksen aloittamiseen sisältyy kuitenkin paljon riskejä, joita voidaan vähentää huomattavasti kunnollisella hyökkäysurien tiedustelulla, ja varautumisena mahdollisimman hyvin kaikkiin mahdollisiin vastoinkäymisiin. Silti hyökkäys on aina jonkinasteinen uhkapeli, jossa myös onnella on merkitystä.

title: Salamasota

text: Toimintaa itärintamalla kuvasi hyvin se, että saksalaiset Guderian etunenässä vaatimalla vaativat, ettei panssarijoukkoja hajoteta pienemmiksi yksiköiksi, ja että niillä on liikuttava niin pitkään kuin polttoainetta ja ammuksia riittää. Puna-armeija puolestaan hajotti määrältään ja laadultaan ylivoimaiset panssarinsa pienempiin ja tehottomampiin osastoihin jalkaväen rinnalle. Tällainen taktiikka tietysti vaatii suunnatonta organisointikykyä ja huollolta uskomatonta suoritusta. Saksa epäonnistui huollossa tunnetuin seurauksin.

title: Salamasota

text: Joustavuusajattelu on integroitu nykyiseen länsimaiseen teknologiasodankäyntiin niin pitkälle kuin mahdollista. Tieto kulkee liikkuvista maayksiköistä keskusjohdon kautta erittäin nopeasti ilmavoimille, joka voi tulla tukemaan maajoukkoja muutamissa minuuteissa. Hyökkäykset kolmessa ulottuvuudessa eri puolilla maata voidaan ajoittaa sekuntien tarkkuudella. Vihollisen liikkeisiin voidaan reagoida hetkessä ja toimittaa vastaiskut nopeasti ja tarkasti perille. Tietoverkkojen välityksellä nykyaikaista sotaa voidaan johtaa vaikka maapallon toiselta puolelta.

title: Salamasota

text: Saksa hyökkäsi kesällä 1940 Ranskaan Belgian ja Alankomaiden kautta vallaten laskuvarjojoukoilla strategiset pisteet, joiden kautta panssarijoukot pystyivät kiertämään ranskalaisten vahvat puolustuslinjat. Ranskan ja Ison-Britannian siirtoarmeijoilla oli panssareita, mutta niitä ei keskitetty niin kuin Saksassa, vaan ne sijoitettiin jalkaväkidivisiooniin. Hyökkäyksen arkkitehteina toimineet Ewald von Kleist ja Heinz Guderian saivat huomata olevansa lähes huviajelulla Ranskan maaseudulla. Jalkaväki seurasi jopa viikon jäljessä miehittämään vallattuja alueita. Ranska antautui 22. kesäkuuta.

title: AtWar

text: AtWarissa on alussa valmiina pelattavana kolme erilaista strategiaa. Strategiapisteillä niitä voi ostaa lisää viisi erilaista (esim. imperialisti, salamasota). Lisäksi on vielä viisi erilaista Premium-strategiaa, joita voi pelata vain Premium-tilauksen ostanut pelaaja.

title: Salamasota

text: Saksan menestys toisessa maailmansodassa perustui osaksi sen ylivoimaiseen sodanjohtoon. Länsi-Euroopan maat saivat huomata Saksan muuttaneen koko sodankäyntiä yhtä paljon kuin tuliaseet aikanaan. Euroopan läntiset osat taipuivat nopeasti perättäin Saksan panssareiden edessä. 1. syyskuuta 1939 puolalaiset joutuivat ensimmäisinä kohtaamaan silloisen maailman tehokkaimman sotakoneen ja Puolan armeijan vastarinta taittui muutamassa viikossa.

title: Salamasota

text: Koska salamasota-armeijat ovat voimakkaasti mekanisoituja ja ne nojaavat voimakkaasti moottoroituun huoltoon, ne ovat sidottuja teihin ja huoltouriin. Hyökkäysreitit ovat siksi valmiiksi ennakoitavissa: ne noudattavat pääteiden ja rautateiden linjoja. Puolustuksessa pioneeritoiminta on erittäin tärkeää: suluttaminen, liikkeen estäminen, linnoittaminen ja oman liikkeen edistäminen. Taistelutoimet tapahtuvat liikennereittien varressa ja läheisyydessä, siksi puolustusjoukot tulee ryhmittää mahdollisimman joustavasti niin, että niillä on mahdollisimman esteettömät toimintareitit sekä viivytystä silmällä pitäen omaan selustaan että vastahyökkäystä silmällä pitäen liikennereitteihin. Etulinjan tulee olla mahdollisimman joustava ja varustettu viivytystä, ei puolustusta, ajatellen. Taistelutoiminnassa pääpainon tulee aktiivisen vastarinnan sijaan olla viivytyksellä ja hyökkäyksen kulminoitumisen edistämisellä. Taistelutoimien tulee kohdistua ensisijaisesti hyökkäyskiilojen kärkien sijaan niiden sivustoja vastaan ja näin muuttaa etenevät panssarikiilat moteiksi. Tällöin on vaara, että hyökkääjä menettää panssarivaununsa polttoaineen loputtua. Toisessa maailmansodassa saksalaiset menettivät enemmän panssarivaunuja polttoaineen loppumisen vuoksi kuin minkään muun syyn takia.

title: Salamasota

text: Idean panssariryhmittymien joustavasta käytöstä vihollislinjojen takana esitti Heinz Guderian. Guderian esitti, että panssariryhmittymien tulee edetä murtokohdista eteenpäin vallaten vihollisalueita ja aiheuttaen liikkeellä sekä tulella sekasortoa vihollisarmeijoissa (ratsuväkeä käytettiin ennen panssareita hieman tämän kaltaiseen toimintaan). Puolustuslinjojen lopullinen tuhoaminen jäisi jalkaväen huoleksi. Tämä taktiikka yhdistettynä joustavaan aselajien yhteistyöhön osoitti toimivuutensa toisessa maailmansodassa.

title: Salamasota

text: Salamasodan onnistumisen ehdoton edellytys on ilmaherruus. Mikäli vihollisella on ilmaherruus, se kykenee maataistelulennoilla tuhoamaan hyökkääjän etenevät panssarikiilat ilmasta ja katkaisemaan hyökkääjän huoltoreitit. Tällöin hyökkäys tyrehtyy nopeasti ja on lyötävissä takaisin.

title: Panssarivaunu

text: Sodan alussa panssarivaunut olivat kevyitä ja nopeita. Aseistus oli kevyttä ja panssarointi ohutta. Ensimmäisen kerran panssarivaunut osoittivat kykynsä Puolan offensiivissa. Seuraavan kerran laajamittaisesti panssarivaunut osallistuivat sotaan Ranskassa. Saksan käyttämä salamasota, nopea etenemien vihollisen alueelle, perustuikin juuri panssarijoukkojen käyttöön.

title: Laskuvarjojääkäri

text: Laskuvarjojoukkojen käyttöönotto tapahtui ensimmäisenä 1930-luvun Neuvostoliitossa, jossa saksalaisia sotilaita koulutettiin erityisesti lentäjiksi kiertäen Weimarin tasavallalle asetettuja rauhansopimuksen kieltoja. Tätä kautta oppi tuli Saksan armeijalle, joka käytti sitä salamasotansa ilma-maa-sotaopin osana.

title: Strateginen ilmapommitus

text: Strategisten pommitusten vastakohta on taktinen pommitus, jonka tarkoituksena yleensä on tukea "kaukotykistönä" maavoimien toimintaa. Yksi tällainen malli on liittynyt salamasotaan, siihen, että ylivoimainen Luftwaffe käytti mm. Junkers Ju 87 -syöksypommittajia kohteiden tuhoamiseen puolustajan syvyydessä auttaen panssarijoukkoja läpäisemään nopeasti rintama.

title: Kutnon taistelu

text: Adolf Hitlerin johtama Saksa aloitti toisen maailmansodan hyökkäämällä Puolaan 1. syyskuuta 1939. Operaatio käynnistyi hurjalla nopeudella verrattuna ensimmäisen maailmansodan juoksuhautasodankäyntiin. Saksalaisten kehittelemä salamasota osoittautui menestykseksi. Yllätyshyökkäyksen kohteeksi joutuneet puolalaiset yrittivät taistella vastaan, mutta saksalaisten kaluston määrä ja laatu eivät antaneet mahdollisuuksia puolustajille. Merkittävin taistelu käytiin Bzurajoen ja Kutnon kaupungin lähellä Varsovasta länteen.

title: Salamasota

text: Luokka:Sodankäynnin strategia Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Basil Liddell Hart

text: Liddell Hartin ja saksalaiskenraalien sodanjälkeisen kirjallisen yhteistyön ansiosta hänen osuutensa modernin sodankäynnin kehittäjänä ylikorostui. Sodan jälkeen Liddell Hartin onnistui luoda vaikutelma siitä, että saksalaisten kehittämä salamasota olisi perustunut hänen esittämiinsä ajatuksiin.

title: Taktiikka

text: Tunkeutuminen: jätetään vihollisen päävoimat lyömättä taistelukentällä, sen sijaan tunkeudutaan niiden läpi ja vallataan tai tuhotaan tavoitteet, joka romahduttaa vihollisen kyvyn taistella. Kehitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana, alun perin jalkaväkitaktiikkana, seuraavana sovelluksena salamasota, nykyiset täsmäpommitukset ja informaatiosodankäynti seuraavat samaa periaatetta tunkeutumisesta.

title: Salamasota

text: Hyökkäyksen selustassa toimivien erikoisjoukkojen ja sissitoiminnan merkitys korostuu. Sissien tehtävä on katkaista ja tuhota vihollisen logistiikkaa: huoltosaattueita ja varikoita, viestikeskuksia sekä hyökätä vihollisen komentokeskuksia vastaan. Kun liike on pysähtynyt, se voidaan tuhota. Kulminoitunutta panssarikiilaa vastaan suoritettu vastahyökkäys yleensä muuttaa hyökkäyksen sekasortoiseksi paoksi.

title: Salamasota

text: Myös länsiliittoutuneet oppivat salamasodan doktriinin. Ylivoimaisen logistiikkansa ansiosta länsiliittoutuneet kykenivät valtaamaan Ranskan hyvin nopeasti 1944.

title: Blitzkrieg (pelisarja)

text: Nimi on peräisin sotilastermistä salamasota.

title: Puolan offensiivi

text: Puolalaisilla oli 24 divisioonaa sijoitettuna ympäri rajaa. Puolalaisten joukot olivat kuitenkin riittämättömät turvaamaan koko rajaa, eivätkä puolalaiset sotilaskomentajat suostuneet vetäytymään sisälle maahan. Heidän ilmavoimansa tuhottiin sodan ensimmäisinä päivinä. Panssarituki puuttui täysin. Ilmaylivoimansa vuoksi Saksa kykeni salamasotaan: pitkälle meneviin syöksypommituksiin sekä panssarikiilojen iskuihin syvälle puolustajan asemiin.

title: Taistelu Ranskasta

text: Länsirintamalla käytiin 10. toukokuuta 1940 saakka valesotaa, minkä aikana Saksa valloitti Puolan ja valtasi Tanskan sekä Norjan. Sen jälkeen Saksa valmistautui iskuun Beneluxmaihin ja Ranskaan. Se keskitti kolme armeijaryhmää länsirajalleen valmiina salamasotaan. Rajan takana oli ranskalaisia ja brittiläisiä joukkoja hieman alle miljoona miestä.

title: Puolan offensiivi

text: Saksalaiset hyökkäsivät 53 divisioonan voimin, joita tuki 1 600 lentokonetta. He hyökkäsivät koko Saksan ja Puolan rajan leveydeltä. Komentajana toimi kenraali Walther von Brauchitsch. Virallinen nimi operaatiolle oli "Tapaus valkoinen". Saksalaisten tavoitteena oli nopealla saarrostuksella lamaannuttaa Puolan joukot (salamasota) katkaisemalla niiden huolto- ja viestiyhteydet. Ranskalaiset sotilasasiantuntijat olivat saarrostusvaaran vuoksi suositelleet, etteivät puolalaiset edes yrittäisi puolustaa Puolan käytävää. Puolalaiset kuitenkin yrittivät puolustaa myös sitä. Puolan käytävän menettäminen merkitsi meriyhteyden katkeamista Isoon-Britanniaan.

title: Itärintama (toinen maailmansota)

text: Korkealla ilmavalvonnan huomaamattomissa kohteisiinsa yön aikana lentäneet saksalaiset pommikoneet onnistuivat yllättämään lähes koko Neuvostoliiton ilmavoimat, ja tuhansia lentokoneita tuhottiin lentokentille ilman, että ne koskaan pääsivät nousemaan ilmaan. Salamasota tuotti aluksi nopeita tuloksia. Hyökkäyksen kolme erillistä panssarikärkeä etenivät kuukauden ajan pysähtymättä motittaen suuria puna-armeijan yksiköitä, joita hitaammin liikkuvat jalkaväkiyksiköt purkivat panssarien jatkaessa etenemistään.

title: Salamasota

text: Nykyaikana on ollut muutama konflikti, joissa on joko esiintynyt salamasotamaisia piirteitä tai jotka ovat olleet täysin käsitteeseen yhdistettävissä (Irakin sota).

title: Caproni Ca.310

text: Caproni Ca.310 Libecciosta tehtiin kaksi kehitysversiota, nimittäin Ca.311 ja Ca.313. Näiden moottoritehot sekä muut suoritusarvot olivat Ca.310-tyyppiä paremmat. Norja oli tilannut tyyppiä Ca.313, mutta Natsi-Saksan salamasota esti tilausten toteutumisen. Tyyppiä tilasi Ruotsin ilmavoimat suurin luvuin, sekä eri variantteina. Perusversio oli tunnukseltaan "B 16".

title: Salamasota

text: Salamasotaa nähtiin ensimmäisen kerran ensimmäisessä maailmansodassa, mutta varsinaisesti vasta toisessa maailmansodassa. Maailmansotia kuvastivat silloiset massa-armeijat, josta seurasi kulutussota, jossa kansakunnan voimavarat suunnattiin täysin sotateollisuuden palvelukseen, sekä säälimättömät iskut koko viholliskansaa kohtaan (ideologiat). Niinpä salamahyökkäyksiin osallistui useita miljoonia miehiä, sekä lukematon määrä muuta kalustoa kuten tykkejä, panssarivaunuja ja lentokoneita. Silloisella teknologialla se oli melkoinen haaste logistiikalle.

title: Salamasota

text: Nykyaikana salamahyökkäyksen suunnittelu ja toteutus on teknologian myötä käynyt huomattavasti monimutkaisemmaksi. Perusidea pysyy kuitenkin samana, vain tehokkuus, tarkkuus ja nopeus ovat entisestään parantuneet. Yhdysvaltain armeijan ”shock and awe” -doktriini on salamasodan sovellus.

title: Salamasota

text: Tunnettu esimerkki nykyaikaisesta salamasodasta on Irakin sota, jossa liittouma aloitti massiivisen ilmakampanjan Irakia vastaan, päämääränään tuhota armeijan johto, viestintä -ja huoltoyhteydet. Siinä onnistuttiin erinomaisesti.


query: Onko Arrajärvessä laskettu olevan seitsemän saarta?

title: Arrajärvi

text: Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 18 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Karjusaari, Puustellinsaari ja Sepänsaari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja neljä muuta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Kaijakivi ja Inkerinsaari pohjoisessa, Paskosaari Tiisalansaaren edustalla ja neljäs saari vielä Tiisalansaaren pohjoispuolella Kaalmaanpohjan edustalla.[2][1]

title: Salajärvi (Lahti)

text: Järvessä on laskettu olevan 26 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 31,49 hehtaaria, mikä on noin 3,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi ovat yli hehtaarin suuruisia, 15 yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia saaria ovat etelästä pohjoiseen lueteltuina Kivisaaari, Särkkä, Kangasaari, Kirjussaari, Hautasaari, Salinsaari sekä pienempiä saaria Nimetön, Mustasaari ja Pyöräs.

title: Suurijärvi (Savonlinna, Nätki)

text: Järvessä on laskettu olevan 52 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 63 hehtaaria, mikä on noin 7,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 39 ovat yli aarin ja loput kuusi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Hoikansaaren, jonka pinta-ala on 16 hehtaaria, Kontiosaari (15 hehtaaria) ja Tallisaari (11 hehtaaria). Muita kartoihin nimettyjä saaria ovat Aittosaari, Vasikkaluoto, Verkkosaari, Jänissaari, Palosaari, Rapasaari, Möttösaari, Saunasaari, Tikkasaari, Pieni Kontiosaari, eteläinen Saunasaari, Liisasaari, Mikkosaari, eteläinen Jänissaari, eteläinen Verkkosaari, Tetriluodot, Halmesaari, Kangassaari ja Vesisaari.

title: Rotimo (Vieremä)

text: Järvessä on laskettu olevan 7 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 3 hehtaaria, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi Rämeenniemi on yli hehtaarin suuruinen ja loput kuusi saarta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Voisaari, Suomensaari, Selkäsaari ja Lokkisaari.

title: Sindbad Merenkulkija

text: Sindbad teki yhteensä seitsemän merimatkaa, joista yksi suuntautui "Madagaskarina" tunnetulle saarelle. Kun portugalilaiset tutkimusmatkailijat löysivät Madagaskarin saaren, he uskoivat sen olevan sama kuin sadussa kuvattu. On kuitenkin epäselvää, onko näillä saarilla mitään muuta yhteistä kuin nimi. Ainakin kahdella matkallaan Sindbad myös kohtasi Rok-linnun.

title: Kolkonjärvi (Rantasalmi)

text: Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on noin hehtaarin, joten järven selkä on varsin avoin. Saarista 6 ovat alle hehtaarin kokoisia ja loput ovat alle aarin kokoisia. Suurin saarista on Kolkonsaaren niminen.

title: Arkiomaanjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 12 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4,4 hehtaaria, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Neljä suurinta saarta ovat Putkenpohjan edustalla olevat Muurahaissaari ja Pajasaari, järven kaakkoisrannassa sijaitseva Kajaanluoto, sekä Salmenpohjan lahdensuulla sijaitseva Tervasaari. Kylmästenpohjassa sijaitsee neljä luotoa ja Tervasaaren lähellä on kolme luotoa. Salmenpohjassa sijaitsee vielä yksi luoto, mutta kartasta löytyy vielä muitakin luotoja. Kolme luotoa sijaitsee Niininiemen ja Muurahaissaaren välissä. Saaria on siten 15.

title: Vehkajärvi (Mänttä-Vilppula)

text: Järvessä on laskettu olevan 13 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 22 hehtaaria, mikä on noin 7,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Tiuransaari, Tynnyrisaari ja Jokisaari ovat yli hehtaarin suuruisia. Muista saarista vain Kukonsaarella on karttanimi. Niistä neljä on yli aarin ja loput kuusi on alle aarin kokoisia.

title: Kuttajärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 100 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 244 ha, mikä on noin 18,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kuttasalo on yli neliökilometrin suuruinen, 14 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 77 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Yli hehtaarin saaria ovat järven pohjoisosassa Keihässalo ja sen viereinen Ukko-Lokki, järven luoteispään Viitalahdessa oleva Viitasaari, kaakkoispäässä sijaitseva Soisalo ja sen vieressä oleva Koirasaari, Kuttasalon kaakkoipuolella olevat Vuohisaari, Siiranen ja Savisaari, Kuttasalon koillispuolella olevat Jaakonsaaret, Tulisaaret, Lyyvinsaari, Kalmonsaari ja Vainikainen, sekä lopuksi järven keskivaihellaa itärannassa sijaitseva Raatosaari.

title: Ilomantsinjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on neljä hehtaaria, mikä on noin 0,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Hiidensaari ja Papatinniemen kärjen päässä oleva saari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja Pajuluoto, Kontioluoto, Piiloluoto, Lammassaari ja Väliniemen edustan saari ovat yli aarin ja muut seitsemän muuta saarta ovat alle aarin kokoisia.

title: Kallavesi

text: Kallaveden eteläosassa on laskettu olevan 1251 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4202ha, mikä on noin 12 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän on yli neliökilometrin suuruisia, 246 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 962 yli aarin ja loput 36 ovat alle aarin kokoisia.[2][1]

title: Lummenne

text: Lummennessä on laskettu olevan 173 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 615 hehtaaria, mikä on noin 25 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Salonsaari on yli neliökilometrin kokoinen. Muista saarista Mieltiönsaari, Tallessalo, Hauksaari, Pukkisaari, Viitarainen, Muurahaissaari, Matinsaari, Muursaari ja Lehtinen ovat yli hehtaarin suuruisia, ja 114 muuta saarta ovat yli aarin ja loput 49 ovat alle aarin kokoisia.

title: Hankajärvi (Tampere)

text: Siinä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2,0 hehtaaria, mikä on noin 2,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Isosaari on 1,5 hehtaarin suuruinen, muista saarista 6 on yli aarin ja loput 4 ovat alle aarin kokoisia. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Mäntysaari, Laivasaari ja Martinsaari.

title: Palojärvi (Joensuu)

text: Järvessä on laskettu olevan 91 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 33 hehtaaria, mikä on noin 3,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän on yli hehtaarin suuruisia, 32 yli aarin ja loput 52 ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia karttaan nimettyjä saaria lännestä lukien ovat vain Suurisaari ja Koivusaari.

title: Hiirenvesi

text: Järvessä on laskettu olevan 44 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 ha, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista viisi on yli hehtaarin suurisia, 37 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Kokkosenvaaran ja Häihänniemen välissä sijaitsee puolet näistä saarista. Suurin on nimeltään Suurisaari, joka on 300 metriä pitkä. Muita nimettyjä saaria ovat Mökkisaari, Suursaari, Palosaari ja Halkosaari. Viidellä saarella on vapaa-ajan asuntoja. Joukiisessa sijaitsee kymmenen saarta. Suurimmat niistä ovat Iso Kiimasaari, Pienet Kiimasaaret, Juurikkasaaret ja Silkunsaari. Joukiisen lahdensuulla sijaitsevat vielä Kana- ja Kalliosaari. Niskaveden yläpuolella olevat Putaansaari ja kanavalla halkaistu Häihänsaari kuuluvat yhdeksän saaren kokonaisuuteen. Myös Niskavedessä on pieniä saaria.

title: Martinjärvi (Keuruu)

text: Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1,4 hehtaaria, mikä on noin 1,3 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari Jussinsaari on pinta-alaltaam 1,3 hehtaaria ja se on 240 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Pohjoisrannassa sijaitsee yksi yli aarin kokoinen nimetön saari ja loput viisi luotoa ovat alle aarin kokoisia.

title: Enijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 43 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 32 hehtaaria, mikä on noin 3,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän eli Teerisaari, Halmesaari, Lehdikkosaari, Korppisaaret, Kaakkurisaaret ja Männikkösaari ovat yli hehtaarin suuruisia, saarista 35 ovat yli aarin suuruiset ja yksi saari on alle aarin kokoinen.

title: Ferron meridiaani

text: Ajanlaskumme toisella vuosisadalla Klaudios Ptolemaios valitsi pituusasteiden lähtökohdaksi läntisimmän Onnellisten saarista, joiden on tulkittu tarkoittavan Kanariansaaria. Se oli samalla läntisin tunnettu maa-alue, jonka länsipuolella oletettiin olevan vain merta, minkä vuoksi hänen maailmankartassaan kaikki pituusasteet onkin laskettu sieltä itään. Hänen aikanaan käytettävissään ei kuitenkaan ollut luotettavaa menetelmää pituusasteen määrittämiseksi, minkä vuoksi hänen karttaansa merkityt pituuspiirit ovatkin varsin epätarkkoja.

title: Kiltuanjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 32 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 ha, mikä on noin 1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Savisaari, Kuivaniemi ja Tölppäsen saaret on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 24 ovat yli aarin ja loput 4 ovat alle aarin kokoisia. Muita saaria ovat Selkäsaaret, Kirvesluoto, Huhtihiekka, Käkisaari, Antinniemi, Kalmasaari, Kärppäsaari ja Merkkuusaari.

title: Nurmijärvi (Rautjärvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 212 ha, mikä on noin 18 % järven kokonaispinta-alasta. Vain Suurisaari on yli neliökilometrin suuruinen saari ja Pennasaari, Kummiinsaari, Haapasaari, Kuolio ja Mustasaari ovat yli hehtaarin suuruisia saaria. Muista saarista 25 saarta ovat yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Suurisaari on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä.

title: Velaattajärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 6 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 1,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Isosaari on yli hehtaarin suuruinen, Pikkusaari ja Pääskynsaari ovat yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Suurimmissa saarissa on peltomaita ja muutama mökki.

title: Kallavesi

text: Kallaveden pohjoisosassa on laskettu olevan 713 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 2855ha, mikä on noin 15 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista viisi on yli neliökilometrin suuruisia, 159 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 504 yli aarin ja loput 45 ovat alle aarin kokoisia.[2][1]

title: Kerteselkä

text: Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6 hehtaaria, mikä on noin 1,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Ruunusaari ja Lammassaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 8 ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pikku-Ruopas, Iso-Ruopas, Pikku-Harmaa ja Pukkisaari.

title: Alanen (Rantasalmi)

text: Järvessä on laskettu olevan 8 saarta. Niiden yhteispinta-ala on yksi hehtaari, mikä on noin 0,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 7 on yli aarin suuruisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Monet niemet ovat saaren nimisiä, mutta aitoja saaria ovat järvenselällä sijaitsevat Aittosaari ja Nirkko.

title: Välttämönselkä

text: Järvessä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 35 hehtaaria, mikä on noin 3,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Koivusaari, Marjasaari, Jänissaari ja Luhtaniemi ovat yli hehtaarin suuruisia, 10 saarta on yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita karttoihin nimettyjä saaria ovat vielä Koirasaari, Kortesaari, Peltosaari, Hautasaari, Isosaari ja Korkiasaari.

title: Eväjärvi (järvi)

text: Järvessä on laskettu olevan 40 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Vehkosaari ja Salmisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muut 33 saarta ovat yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Maininnan arvoisia saaria ovat Talassaari järven pohjoispäässä, saaret Ruokoluoto, Pirttisaari ja Kotisaari järvenselän lounaisrannassa ja Kilvensaari Kilvenvedessä. Järvenselän itärannan tuntumassa sijaitsee Pitkäsaari ja sen ympärillä on monilukuinen saaristo luotomaisia saaria.

title: Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)

text: Järvessä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Särkisaari, Mustasaari, Muikkusaari ja Varpastensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muut 41 saarta ovat yli aarin suuruisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa isoista saarista sijaitsevat järven koillisosassa. Ne kuuluvat Saunaniemeä ja vastarannan niemiä, Ahvenniemeä ja Haukiniemeä, yhdistävään saariketjuun. Täällä olevia nimettyjä saaria ovat Muikkusaari, Honkasaari, Ruumissaari, Saunasaari, Mustasaari ja Kaidansaari. Näiden yhteydessä Haukilahdessa ovat vielä Juuvinsaari, Talassaari ja Pohjassaari. Järvenselällä sijaitsevat molemmat Selkäsaaret sekä Kumpunen. Järven eteläpää on matalaa ja kivistä aluetta. Siellä ovat Selkäluodot, Varpastensaari sekä joukko pikkusaaria.

title: Paljavesi

text: Järvessä on laskettu olevan 27 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 49 ha, mikä on noin 4,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Paljasaari, Kiialansaari, Kärkölänsaari, Ukkovuori ja Aittasaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 21 muuta saarta ovat yli aarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä.

title: Längelmävesi

text: Järvessä on laskettu olevan 731 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 868 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Eräsalo (99 ha [3]) on suurin ja Lehtisensaari (58 ha [3]) toiseksi suurin. Muista saarista 94 on yli hehtaarin suuruisia, 617 yli aarin ja loput 18 saarta ovat alle aarin kokoisia. Maininnan arvoisia saaria ovat edellisten lisäksi Isosaaren ympärillä olevat Heikinsaari, Pullosaari, Koivusaari ja Mäntysaari, Isoniemenselällä suuret Eskolansaari ja Mäntysaari sekä väylän viereiset Korkeasaari, Ristisaari ja Nenäsaari, Pispalanselältä näkyvät Koivusaari, Palaneensaari ja Saksalonsaaret.[2]

title: Pälkänevesi

text: Jouttesselällä on laskettu olevan 74 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 57 hehtaaria, mikä on noin 3,5 prosenttia järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 11 on yli hehtaarin suuruisia, 60 yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Suurimpia saaria ovat muun muassa Leinakka, Hakki, Musti ja Paskosaari.[1]


query: Missä Reino Hallamaa kuoli?

title: Reino Hallamaa

text: Reino Henrik Hallamaa (sukunimi alkuaan Hummelin, käytti Espanjassa asuessaan nimeä Ricardo Palma) (12. maaliskuuta 1899 Tampere – 11. elokuuta 1979 Churriana, Malaga, Espanja) oli suomalainen eversti ja Suomen radiotiedustelun alkuunpanija ja kehittäjä[1].

title: Radiotiedustelu

text: Suomalaisen radiotiedustelun isä eversti Reino Hallamaa (1889–1979) loi perustan suomalaiselle radiotiedustelulle vuonna 1927. Hänellä oli ratkaiseva merkitys Suomen sodanaikaisen tiedustelupalvelun johtajana ja kehittäjänä. Hallamaa perusti Päämajan tiedusteluosastoon ryhmän, joka selvitti muun muassa Saksan ja Neuvostoliiton salakirjoitussanomat. Ryhmä laati myös Suomen armeijalle sellaiset salakirjoitusmenetelmät, joita mikään ulkovalta ei Suomessa tiettävästi pystynyt selvittämään.

title: Reino Hallamaa

text: Tammikuussa 1918 valkoisten puolelle pyrkinyt Hallamaa lähti Helsingistä matkustaen junalla Tampereelle ja sieltä edelleen Kangasalle. Kangasalan rautatieasemalla vallinnut sekasorto pakotti Hallamaan tovereineen jatkamaan matkaa jalan metsiä pitkin Orivedelle, missä he yöpyivät. Matka jatkui edelleen Juupajoen ja Vilppulan kautta Seinäjoelle, missä valkoisten joukkoja jo koottiin.[4] Hallamaa liittyi saksanniemeläisistä muodostettuun Uudenmaan rakuunarykmenttiin ja jo 31. tammikuuta hän lähti konekiväärimieheksi Vilppulan rintamalle. Hallamaa osallistui sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Väärinmajalla, Kuhmoisissa, Tampereella ja Lempäälässä. Hän haavoittui Lempäälässä lievästi kantapäähän ollen viikon ajan hoidettavana Kangasalla. Sisällissota päättyi Hallamaan osalta Helsingissä 16. toukokuuta 1918 pidettyyn valkoisten voitonparaatiin.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa kuoli Churrianassa 80-vuotiaana vuonna 1979, ja hänet haudattiin sinne. Vuonna 2013 Hallamaan ja hänen puolisonsa tuhkat tuotiin Espanjasta Suomeen Sysmään haudattaviksi sukuhautaan. Puolustusvoimat osallistui hautajaisiin 11. elokuuta 2013 sotilaallisin kunnianosoituksin.[17]

title: Reino Hallamaa

text: Operaation käytännön toteutus alkoi syyskuussa 1944 Hallamaan käskystä. Ruotsiin siirrettiin meritse Pohjanlahden yli noin 350 laatikollista tiedustelukalustoa ja asiakirjoja, ja sinne siirtyi myös 700–800 tiedustelun palveluksessa ollutta henkilöä sekä perheenjäseniä. Suomen jääneet asiakirjat joko tuhottiin tai piilotettiin. Hallamaa aikoi aluksi jatkaa tiedustelutoimintaa Ruotsissa, mutta pian välit ruotsalaisiin kiristyivät, kun nämä yrittivät saada haltuunsa koko siirretyn materiaalin ja lopulta kielsivät suomalaisia harjoittamasta tiedustelua Ruotsin maaperältä. Suomesta saapui kenraaliluutnantti Harald Öhquist sovittelemaan Hallamaan ja ruotsalaisten välejä, ja lopulta sovittiin, että ruotsalaiset ostavat siirretyn tiedustelukaluston ja saisivat kaupan päällisinä avamatonta tiedustelumateriaalia ja koodeja. Kalustoon jäi suomalaisille takaisinosto-oikeus.

title: Anita Hallama

text: Hallama kuoli Helsingin asunnossaan Munkkiniemessä 83-vuotiaana.

title: Viestikoekeskus

text: Laitos sai alkunsa Luonetjärven varuskunnan Viestikoeasemasta (VKoeAs) 1960-luvun alussa. Laitoksen perustamisen jälkeen perustettiin Espoon Kivenlahteen Tutkakoeasema (TkaKoeAs) tutkien lähetteiden mittaamista varten. Laitoksen pitkäaikaisin johtaja oli eversti Keijo Kepsu (s. 1946) vuosina 1988–1998. VKoeL vaali sodan ajan Päämajan radiopataljoonan perinteitä. Kunnianosoituksena sodan ajan radiotiedustelulle VKoeL tuki eversti Reino Hallamaan ja hänen puolisonsa Brita Hallamaan hautaansiunaamista 11. elokuuta 2013 Sysmässä.

title: Reino Hallamaa

text: Kesällä 1944 venäläisten suurhyökkäyksen alettua tiedustelupäällikkö eversti Aladár Paasonen yhdessä alaisensa Hallamaan kanssa alkoi valmistella radiotiedustelun toiminnan turvaamista ns. operaatio Stella Polariksella. Tarkoituksena oli siirtää radiotiedustelun henkilökunta, laitteet ja kertynyt tiedustelumateriaali salaa Ruotsiin, josta käsin tiedustelua oli tarkoitus jatkaa, jos Suomi joutuisi venäläisten miehittämäksi. Operaatio rahoitettiin myymällä tiedusteluaineistoa, mm. avattuja salakirjoitusavaimia ainakin Yhdysvaltojen, Japanin ja Ruotsin tiedusteluelimille. Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun OSS:n agentit ostivat materiaalia salaa omalta valtiojohdoltaan.

title: Wilho Tikander

text: Tikander tapasi syksyllä 1944 Tukholmassa salaa everstejä Aladár Paasosta ja Reino Hallamaata. Paasonen ja Hallamaa myivät amerikkalaisille Neuvostoliittoa koskevaa tiedustelumateriaalia, jota oli kuljetettu Ruotsiin Operaatio Stella Polariksen yhteydessä. Joulukuun alussa 1944 OSS osti suomalaisilta 1 500 sivua neuvostomateriaalia ja sotilaallisia sekä diplomaattikoodiavaimia.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa poistui lopullisesti Suomesta 8. toukokuuta 1945 matkustaen laivalla Turusta Ruotsiin. Paasonen ja Hallamaa siirtyivät ensin Ranskan tiedustelupalvelun tehtäviin noin vuodeksi ja asettuivat sitten Ranskan miehitysvyöhykkeelle Saksaan, kun Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov vaati ranskalaisia luovuttamaan heidät. Saksasta Hallamaa muutti perheineen 1947 Espanjaan Andalusiaan Costa del Solille, osti sieltä maatilan ja ryhtyi viljelemään neilikoita. Väitetään, että Hallamaa hankki rahat maatilan ostoon tiedusteluaineiston myynnillä. Espanjassa Hallamaa käytti nimeä Ricardo Palma. Kun neilikoiden viljely ei enää kannattanut, Hallamaa perusti rakennusliikkeen ja hoiti sitä poikiensa kanssa. Hän siirtyi liikkeen johdosta eläkkeelle 70-vuotiaana ja vietti eläkepäiviään Malagan Churrianassa muun muassa golfia pelaten.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa ylennettiin everstiksi elokuussa 1944, ja jo huhtikuussa hänet oli nimitetty Päämajan tiedusteluosaston päälliköksi. Radiotiedustelun henkilöstövahvuus oli noussut talvisodan 75 henkilöstä noin tuhanteen henkilöön. Tämän lisäksi oli lokakuussa 1942 toimintansa aloittanut ilmavoimien oma radiotiedustelu, jossa palveli noin 300 miestä.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa sai everstin arvon takaisin ja hänelle myönnettiin eläke Suomesta vuonna 1958.[18][19][20] Reino Hallamaalle myönnettiin tunnustus sota-aikaisista ansioistaan hyvin myöhään: hän sai puolustusvoimain kultaisen ansiomitalin 5. helmikuuta 1970.[21] Hallamaa oli naimisissa vuodesta 1942 Brita Strengin (1914–2009[22]) kanssa. Heillä oli kolme poikaa, Hannu (s. 1945), Pekko Patrik (s. 1947) ja Veli Ricardo (s. 1949) sekä tytär Meri (s. 1951).[23]

title: Reino Hallamaa

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Brantberg, Robert| title = Sotaupseerit| location = Tampere| publisher = Revontuli| year = 1999| isbn = 952-5170-08-X| pages = 53-67}} Citation error, replace with{{cite book| author = Brantberg, Robert| title = Tiedustelueversti Reino Hallamaa - Voiton avaimet| publisher = Revontuli| year = 2014| id = ISBN 978-952-6665-15-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Karhunen, Joppe| title = Reino Hallamaan salasanomasotaa| location = Espoo| publisher = Weilin + Göös| year = 1980| isbn = 951-35-2277-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Karhunen, Joppe| title = Salasanomia ja neilikoita| location = Tampere| publisher = Apali| year = 2008| isbn = 978-952-5026-82-5}} Robert Brantberg. Web Archive 2013. Yle TV 1 8.10.2013 Muisti: Stella Polaris -dokumentti Citation error, replace with{{cite book| author = Pale, Erkki, (toim.) Ahtokari, Reijo| title = Suomen radiotiedustelu 1927-1944| publisher = omakustanne (Reijo Ahtokari ym.), painopaikka Hakapaino, Helsinki| year = 1978| id = ISBN 952-90-9437-X}}

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa ja Paasonen palasivat Ruotsista salaa Suomeen asettuen hankkimaansa piilopirttiin Pelloon. Muu Ruotsiin siirtynyt tiedusteluhenkilöstö internoitiin ja palautettiin Tornioon marraskuussa 1944. Noin 20 henkilöä perheineen jäi asumaan Ruotsiin ja siirtyi Ruotsin tiedustelupalveluun töihin. Ennen lähtöä Hallamaa piilotti suuren osan tiedusteluaineistoa Södertäljeen Hörningsholmin linnaan. Tämän aineiston lopullinen kohtalo jäi kuitenkin epäselväksi. Väitetään, että ruotsalaiset tuhosivat sen polttamalla joko 1946 tai 1960-1961. Toisen version mukaan ruotsalaiset mikrofilmasivat aineiston ennen sen tuhoamista, ja kerrotaan myös, että Hallamaa olisi vienyt tätä mikrofilmattua materiaalia myöhemmin mukanaan Ranskaan. Materiaalia päätyi mikrofilmattuna myös Yhdysvaltojen tiedustelun haltuun. Sitä on sieltä viime vuosina löydetty ja myös julkaistu. [16]

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa suunnitteli myös perustavansa Suomeen salaisen radioverkon miehityksen varalle. Tämä verkko olisi toiminut kyynel- ja sotasaalina saatujen Sever-radioiden avulla ja käyttänyt Hallamaan kehittämää salakoodia viestiliikenteessä. Ruotsin puolella Hallamaan yhteyshenkilönä Stella Polaris-operaatiossa oli Ruotsin puolustusesikunnan tiedusteluosaston salaisen C-toimiston päällikkö majuri Carl Petersén.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaan vanhemmat olivat rakennusmestari Juho Hummelin ja Aino o.s. Söderman.[2] Kolmilapsiseen perheeseen syntynyt Hallamaa kävi koulunsa Helsingin suomalaisessa lyseossa. Kun hänen äitinsä meni uusiin naimisiin Rauman asemapäällikön kanssa, Hallamaalle tarjoutui tilaisuus opetella sähkötystä ja vuonna 1911 hän pääsi jo kesätöihin sähköttäjäksi Rauman rautatielle. Ensimmäisen maailmansodan alettua Hallamaa oli työssä Rauman satamassa kirjurina täyttämässä venäläisten rahtikirjoja. Hän suoritti välillä Helsingissä sähköttäjätutkinnon ja täytettyään 17 vuotta hän läpäisi rautateiden virkamiestutkinnon. Hallamaa palveli sitten vuodesta 1917 alkaen sähköttäjänä Helsingin rautatieasemalla.[3]

title: Reino Hallamaa

text: Karhunen, Joppe: Reino Hallamaan salasanomasotaa Citation error, replace with{{cite book| author = Manninen, Ohto & Liene, Timo| title = Stella Polaris, suomalaista sotilastiedustelua| location = Helsinki| publisher = Maanpuolustuskorkeakoulu, sotahistorian laitos| year = 2002| id = ISBN 951-37-3645-8}} Erkki Pale: Suomen radiotiedustelu vuosina 1927–1944. ISBN 952-90-9437-X Rislakki, Jukka: Erittäin salainen - vakoilu Suomessa. Love-kirjat 1982 Hallamaa, R. H.: Salakirjoitustaidon perusteet. Omakustanne 1937.

title: Reino Hallamaa

text: Välirauhan aikana Hallamaa vaihtoi venäläisellä salakirjoitusavaimilla Ruotsista sata uutta amerikkalaista RCA-radiolähetintä Suomen radiotiedustelun käyttöön. Tällaista kauppaa käytiin myös muiden maiden kanssa, ja radiotiedustelu saattoi sillä tavoin rahoittaa omaa toimintaansa.

title: Reino Hallamaa

text: Vuonna 1937 julkaisi Hallamaa omakustannekirjan nimeltä Salakirjoitustaidon perusteet. Kirjaa käytettiin myös puolustusvoimissa koulutusmateriaalina. Kirja oli ensimmäinen kyseisestä aiheesta suomen kielellä julkaistu teos. Reijo Ahtokarin mukaan teos oli osittain hämäysmielessä kirjoitettu Suomen radiotiedustelun todellista osaamistasoa aliarvioivaksi.[13]

title: Liisa Hallamaa

text: Toisen avioliittonsa Liisa Hallamaa solmi vuonna 1965 merikapteeni Reino Waldenin kanssa. Tästä liitosta syntyi kaksi lasta, Eero vuonna 1966 ja Antti 1968. Oman keramiikkapajan perustaminen alkoi kangastella mielessä, ja vuonna 1973 perustettiin Mikkelin Hiirolaan Alamaan Keramiikka. Siellä syntyi sekä käyttökeramiikkaa että uniikkia taidetta. Uusi aluevaltaus olivat seinäreliefit, jotka olivat enimmäkseen kukka-aiheisia. Tältä kaudelta on Kuopion Saarijärven koulun ulkoseinässä oleva moniosainen keramiikkareliefi.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaan johtama radiotiedustelu seurasi vuodesta 1927 alkaen tarkoin Neuvostoliiton laivaston liikkeitä ja sotaharjoituksia Suomenlahdella. Tätä varten oli perustettu kolme kuunteluasemaa Helsingin Santahaminaan, Viipurin Markovillaan sekä Sortavalaan. Suursaaresta, Seiskarista ja merellä olevista aluksista käsin seurattiin kiikaritähystyksellä venäläisten sotalaivojen liikkeitä, ja näin saatua tietoa verrattiin sitten siepattuihin radiosanomiin. Pitkällisen työn jälkeen tiedustelu pystyi avaamaan neuvostolaivaston radiosanomat vuodesta 1934 lähtien. Radiotiedustelu kuunteli ja avasi myös radioaalloilla lähetettyä eri maiden diplomaattipostiliikennettä. Hallamaa ylennettiin 1929 kapteeniksi ja 1939 majuriksi.

title: Reino Hallamaa

text: Päästyään kadettikoulusta Hallamaa sai Yleisesikunnan ulkomaaosaston päälliköltä eversti Wiljo Tuompolta tehtäväksi luoda suomalainen radiotiedustelu. Hallamaa palveli 14. kesäkuuta 1927 alkaen Yleisesikunnan tilastotoimiston nimellä tunnetussa tiedusteluyksikössä eversti Erik Malmbergin alaisuudessa. Heti aluksi Hallamaa lähti stipendin turvin Saksan Yleisesikuntaan kolmeksi kuukaudeksi tutustumaan sikäläiseen radiotiedusteluun. Hän teki vastaavia tutustumismatkoja myös Itävaltaan, Sveitsiin, Italiaan, Tšekkoslovakiaan ja Puolaan. Itävallassa hän sai oppia salakirjoituskoodien avaamisesta professori Fiegliltä, ja Puolassa Hallamaa aloitti toisen maailmansodan alkuun kestäneen yhteistyön venäläisen sanomamateriaalin vaihdossa Suomen ja Puolan tiedusteluviranomaisten välillä. Italiassa Hallamaa tutustui siellä käytettyihin peilausautoihin, joiden kaltaisia hankittiin myöhemmin suomalaisen radiotiedustelun käyttöön.

title: Reino Hallamaa

text: Sodan jälkeen Hallamaa liittyi vapaaehtoisena viestijoukkojen edeltäjänä toimineeseen Kipinälennätinlaitokseen, josta hänet siirrettiin laivastoon korpraalina. Hallamaa palveli laivastossa sähköttäjänä maaliskuuhun 1919 saakka asemapaikkanaan myöhemmin uponnut torpedovene S2.[5] Hänet ylennettiin alikersantiksi lokakuussa 1918. Toukokuussa 1919 Hallamaa määrättiin johtamaan komennuskuntaa, jonka tehtävänä oli valvoa Suomenlahden meriliikennettä ja erityisesti venäläisten sotalaivojen liikkeitä Suursaaresta käsin.[6]

title: Asekätkentä

text: Salaista hanketta johtivat Päämajan operatiivisen osaston päällikkö eversti Valo Nihtilä ja operatiivisen osaston maavoimatoimiston päällikkö everstiluutnantti Usko Sakari Haahti. Huolella koottu joukko upseereita entisine luotettuine alaisineen alkoi toimittaa rintamakäytöstä luovutettavia aseita varikoiden sijasta kätköihin. Heti ensi töikseen Haahti informoi operaatiosta Päämajan tiedusteluosaston päällikköä eversti Reino Hallamaata, koska aseiden hajavarastointi ei olisi voinut tapahtua niin salaisesti, etteikö Hallamaa olisi saanut siitä vihiä. Haahti ja Hallamaa sopivat, että hajavarastointi ja suojeluskuntapiireissä tapahtuva tiedustelu pidettäisiin täysin toisistaan erillään. Hallamaa puolestaan lupasi tiedottaa Haahdelle kaiken, mitä hänen tiedustelijansa saisivat selville suojeluskuntapiirien toiminnasta.

title: Reino Hallamaa

text: Suursaareen oli jäänyt kaksi venäläisten hylkäämää kipinäradioasemaa, joista toisen komennuskuntaan kuuluneet teekkarit korpraali Ragnvald ”Rankku” Lindin (myöhempi majuri Lautkari) johdolla kunnostivat. Saatuaan aseman kuntoon he alkoivat Hallamaan johdolla kuunnella venäläisten radioliikennettä talvella 1919–1920 ja onnistuivat myös avaamaan venäläisten salakielisanomia näiden toistettua salakielisen sanoman selväkielisenä.[7] Komennuskunnan sieppaamat tiedot herättivät kiinnostusta ylemmissä portaissa, ja Hallamaa matkusti Helsinkiin selostamaan saarella harjoitettua kuuntelutoimintaa. Palkkioksi onnistuneesta toiminnasta Hallamaa ylennettiin kersantiksi. Vuonna 1920 Hallamaa siirtyi Kotkaan kunnostamaan sinne jäänyttä venäläisten kipinäradioasemaa ja Kotkasta sitten ensin Viipuriin kouluttamaan radiomiehiä ja sen jälkeen Turkuun, missä odotti kunnostamista venäläisiltä jäänyt radiolähetin.[8]

title: Reino Hallamaa

text: Jatkosodassa everstiluutnantiksi lokakuussa 1941 kohonnut Hallamaa oli Päämajan Radiopataljoonan komentajana. Vuoden 1941 hyökkäysvaiheen aikana radiotiedustelu pystyi avaamaan 80 prosenttia Suomen rintamalla toimineiden venäläisten divisioonien ja armeijakuntien välisestä radioliikenteestä. Tiedustelu sai myös kesäkuussa 1941 haltuunsa Petsamossa osittain palaneita venäläisten koodikirjoja, jotka auttoivat suuresti viestien avaamisessa. Kun venäläiset siirtyivät jatkosodan alussa lännessä käyttämään aiemmin Kaukoidässä Vladivostokissa käyttämiään salakoodeja, suomalaiset pääsivät asiasta heti selville, koska olivat saaneet aiemmin japanilaisilta näiden venäläisestä radioliikenteestä keräämää aineistoa.

title: Operaatio Stella Polaris

text:
Operaation suunnittelu on Erkki Palen mukaan todennäköisesti aloitettu maaliskuun 1944 tienoilla. Aikaisempi ajankohta olisi vaikuttanut tiedusteluosaston toimintojen hajasijoituspäätökseen helmikuussa 1944.
Stella Polaris -suunnitelman keskeisiä arkkitehteja olivat Aladar Paasonen ja Reino Hallamaa. Hallamaan alustava Ruotsin-kontakti oli hänen vanha ystävänsä Försvarets radioanstalt -radiotiedustelupalvelun (FRA) salasanomien avauspäällikkö Åke Rossby, joka esitti hänelle ajatuksen Hallamaan organisaation turvaamisesta, jos sota päättyisi Neuvostoliiton voittoon.
Myöhemmin operaatioon kytkeytyivät Ruotsissa puolustusesikunnan päällikkö Carl August Ehrensvärd ja FRA:n päällikkö komentaja Torgil Thoren. Ehrensvärd on Palen (1994, 40) mukaan ilmaissut yksin kantaneensa operaation vastuuta Ruotsissa. Operaation yhteyshenkilöitä olivat Suomen puolelta luutnantti Veikko Snellman (myöhempi Virkkunen) ja Ruotsin puolelta kapteeni Stig Axelson.
Erkki Pale sai tietää suunnitelmasta Hallamaalta 19. toukokuuta 1944. Kuukautta myöhemmin, 25. kesäkuuta, Hallamaa selosti suunnitelmaa Mikkelissä. Tässä välissä Neuvostoliiton suurhyökkäys oli alkanut 10. kesäkuuta. Mahdollisen Ruotsiin siirtymisen helpottamiseksi alettiin valmistella operaation piirissä olevien yksiköiden siirtoja kauemmas selustaan ja merikuljetusten lähtöpaikoille. Esimerkiksi diplomaattikuuntelua hoitava 5./PM RadP siirrettiin Kauniaisista Uuteenkaupunkiin 7. heinäkuuta.

title: Reino Hallamaa

text: Luokka:Suomalaiset everstit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Vuonna 1899 syntyneet Luokka:Vuonna 1979 kuolleet

title: Kuohun Pilke

text: Kätkettävä materiaali koostui pitkälti radiolaitteista ja ajoneuvoista. Niinpä yritykset oli luonnollista perustaa elektroniikka- ja kuljetusalan liikkeiksi. Samalla niihin kätkettiin muuta alan materiaalia: karttoja, kameroita, räjähdysaineita ja aseita. Lisäksi Pohjois-Suomessa toimi yhtiöitä, joiden kautta siirrettiin materiaalia ja ihmisiä länteen. Ruotsiin kätkettiin muun muassa suomalaistiedustelun palveluksessa toimineita Neuvostoliiton kansalaisia. Toimintaa johtivat tiedustelu-upseerit Reino Hallamaa, Johannes Vehniäinen ja Uljas Käkönen. Eversti Hallamaa oli aiempi radiotiedustelun johtaja ja majuri Vehniäinen kaukopartio-osaston päällikkö.

title: Reino Hallamaa

text: Hallamaa suoritti Reserviupseerikoulun kurssin numero 2 vuonna 1921 ja siirtyi sitten vääpelin arvoisena opetusupseeriksi Santahaminaan radiopataljoonan radiokomppaniaan.[9]Saatuaan ylennyksen vänrikiksi hänestä tuli vastaperustetun Radiokoulun varapäällikkö. Radiokoulussa Hallamaa aloitti yhdessä Lautkarin kanssa myös radioamatööritoiminnan, kun he rakensivat lyhytaaltolähettimen ja alkoivat pitää sillä yhteyksiä ympäri maailmaa.[10] Hallamaa piti 1925 luennon salakirjoitusmenetelmistä korkeille upseereille ja häntä alettiin pitää armeijan salakirjoituseksperttinä.[11] Hallamaa ylennettiin luutnantiksi 1925 ja vuosina 1926–1927 hän kävi Kadettikoulun joutuen siellä simputetuksi, koska oli reservinupseeri.[12] Hallamaan palveluspaikka vuosina 1928–1934 oli Sähkölaboratorio (SähkL).


query: Milloin turvavyö keksittiin?

title: Turvavyö

text: George Cayley keksi turvavyön 1800-luvulla. Niitä käytettiin ensimmäisen kerran ilma-aluksessa vuonna 1913, ja ne yleistyivät 1930-luvulla. Autoihin turvavyöt tulivat 1950-luvun lopussa, vakiovarusteena ensimmäisenä Saab GT750 -malliin, ja ne yleistyivät 1960-luvulla. Volvolla työskennellyt entinen ilmailuinsinööri Nils Bohlin keksi kolmipistevyön, jonka Volvo patentoi ja otti käyttöön vuonna 1959 mallissaan PV544. Bohlin oli työskennellyt heittoistuimien parissa ja ymmärsi hyvin, miten korkea kiihtyvyys vaikuttaa ihmiskehoon.

title: David Wilkerson

text: David Wilkerson kuoli 27. huhtikuuta 2011 auto-onnettomuudessa Yhdysvalloissa Texasissa 79-vuotiaana. Hänen autonsa ajautui moottoritie 175:llä vastaan ajavien kaistalle ja törmäsi kuorma-autoon. David Wilkersonilla ei raportin mukaan ollut turvavyötä kolarihetkellä ja hän sai surmansa tapahtumahetkellä. Kolarin tapahtumapaikka moottoritiellä Cuneyssä, joka on noin 160 km Dallasista kaakkoon. Kolarissa loukkaantuivat hänen vaimonsa Gwen Wilkerson, 70 vuotta, joka raportin mukaan piti turvavyötä kolarin hetkellä, sekä kuorma-autoa ajanut kuljettaja.

title: Turvavyö

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Tuulilasi 12/2009| title = Turvavyö 50 vuotta (sivu 76)| publisher = A-lehdet Oy| year = 2009}}

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Maser

text: Maser keksittiin ennen laseria, ja ensimmäisiä lasereita sanottiin ”optisiksi masereiksi”. Maser keksittiin Neuvostoliitossa ja USA:ssa 1950-luvun alussa.

title: Turvavyö

text: Turvavyön rulla lukittuu, jos sitä repäistään nopeasti, ja turvavyössä saattaa olla onnettomuustilanteessa laukeava kiristin, joka kiristää matkustajan istuimeen.[2] Kiristin voi toimia yhdessä turvatyynyn kanssa, ja tämän vuoksi ajoneuvon turvalaitteita ei saa itse muunnella, huijata tai ottaa pois käytöstä. Niiden muuntelu on myös laissa säädetty rangaistavaksi. Ihmisen, kuten kaiken muunkin massa vastustaa nopeuden muutosta ja pyrkii säilyttämään liiketilansa, joten kolarihetkellä vyöttämätön ihminen pyrkii jatkamaan omaa liikettään ajoneuvon kolaria edeltävällä nopeudella. Kolarissa hetkelliset kiihtyvyydet saattavat nousta hyvin korkeiksi, jolloin ihminen ei pysty pitämään itseänsä istuimella omin voimin. Jo 30 km/h nopeudesta tapahtuva äkillinen pysähdys vastaa iskultaan pudotusta neljän metrin korkeudelta kovaan katuun, ja siinä tapahtuva negatiivinen kiihtyvyys on useita kertoja suurempi kuin esimerkiksi äkkijarrutuksessa.

title: Turvavyötyyny

text: Turvavyötyyny on rintakehän yli kulkevaan turvavyön osaan liitetty tyyny, joka täyttyy onnettomuudessa. Lauennut turvavyötyyny estää kehon liikkeitä ja vaimentaa turvavyön kehoon kohdistamia rasituksia.

title: Night of Champions

text: Night Of Champions on World Wrestling Entertainmentin järjestämä vuosittainen showpainitapahtuma. Night Of Championsin nimi oli vuosien 2001-2007 Vengeance. Tapahtuma keksittiin vuonna 2001, milloin se pidettiin 9. joulukuuta, 2001 San Diego Sports Arenalla San Diego, Kaliforniassa paikaten Armegeddonin. Vuosina 2003-2004 Vengeance oli RAW brändin oma pay-per-view (PPV), kunnes vuonna 2007 ei käytetty enää tapahtumia brändeittäin.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Turvavyö

text: Suomessa turvavyön käyttö on pakollista henkilö-, paketti-, kuorma- ja linja-autoissa kuljettavan matkan pituudesta riippumatta aina, mikäli sellainen on autoon asennettu. Lisäksi korilla varustetussa kolmi- tai nelipyörässä tulee käyttää turvavyötä.[8]

title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: Kondensaattoreja tehtiin aikaisemmin levyrakenteisina ja paperieristeisinä[16] Keloja tehtiin ensin paljon ilmasydämisinä, mutta myöhemmin on kehitetty sydämiksi monia erilaisia materiaaleja (esim. ferriitit vuodesta 1937 lähtien[17]) Vastuksia on valmistettu eri tavoin: esim. aluksi lankavastuksia ja massavastuksia sekä myöhemmin hiilikalvo- ja metallikalvovastuksia Tasasuuntaajat: kidediodi oli ensimmäisiä radiotekniikan ilmaisindiodeja – saksalainen Karl Ferdinand Braun oli keksinyt sen vuonna 1874[18][19] ja patentoinut 1899[20] seleenitasasuuntaaja oli tehodiodi, joka tuli tuotantoon 1930-luvulla[21] elohopeatasasuuntaaja keksittiin vuonna 1902[22] putkidiodi keksittiin vuonna 1904[15] puolijohdediodi keksittiin vuonna 1940[15]

title: Turvavyö

text: Turvavyöpakko tuli Suomessa voimaan vaiheittain. Vuoden 1971 alusta kaikkiin uusiin henkilöautoihin oli asennettava turvavyöt etuistuimille. Vuonna 1975 käyttö säädettiin pakolliseksi henkilöauton etuistuimilla, mutta käyttämättä jättäminen tuli rangaistavaksi vasta 1983. Marraskuun alusta 1987 turvavyöpakko tuli myös henkilöautojen takaistuimille ja 1994 taksien takaistuimille. Vuoden 2006 EU-tason turvavyödirektiivi toi turvavyön käyttövelvollisuuden koskemaan kaikkia autoja.[6][7]

title: Turvatyyny

text: Joistain automalleista löytyy myös turvavyön sisään sijoitettuja turvatyynyjä. Niiden tehtävänä on vähentää törmäyksessä turvavyön rintakehään kohdistavaa rasitusta.

title: Turvavyö

text: Suomessa turvavöitä kokeiltiin aluksi kilpa-autoissa 1950-luvun alkuvuosina. Ilmavoimilta ostetuista lentokoneiden syöksyvöistä otettiin soljet ja hihnana käytettiin muun muassa arkunkantohihnaa. Vuoden 1954 Jyväskylän Suurajoista saatujen myönteisten kokemusten perusteella Autourheilun Kansallinen Kilpailulautakunta (AKK) määräsi turvavyöt pakollisiksi Suomessa ajettavien rallien pikataipaleilla.[4]

title: Turvavyö

text: Poikkeuksen turvavyön käyttöön tekevät lääkärin toteaman sairauden perusteella vapautetut henkilöt. Tätä koskeva lääkärintodistus, johon on merkittävä sen voimassaoloaika, on pidettävä ajon aikana mukana ja se on vaadittaessa esitettävä poliisille. Lisäksi on olemassa eräitä työtehtävistä johtuvia vapautuksia, kuten lyhytkestoinen jakelu- ja keräilyliikenne. Tällöin kerrallaan ajettava matka saa olla enintään sata metriä ja turvavyöstä on oltava huomattavaa haittaa. Turvavyön käyttövelvollisuus ei koske myöskään ajoneuvon tarkastusta suorittavaa katsastus- tai poliisiviranomaista.[9]

title: Kari Kulonen

text: Syksyllä 1990 Kulonen ei pystynyt pelaamaan akillesjänteen katkeamisen vuoksi, mutta hän kuntoutui hyvin ja oli palaamassa pelikuntoon kevätkaudeksi. Kulonen kuoli kesken uransa, vain 26-vuotiaana, auto-onnettomuudessa 20. joulukuuta 1990. Hän oli lähtenyt ruokatunnille ja noutanut mukaansa naisystävänsä saapuessaan autollaan tapahtumapäivänä poissa käytöstä olleisiin, Uudenkaupungin ainoisiin liikennevaloihin. Kulosen auto tuli kärkikolmion takaa, kun rekka törmäsi hänen autoonsa, ja turvavyötä käyttämätön Kulonen lensi ulos autostaan suoraan rekan alle. Hänen turvavyötä käyttänyt naisystävänsä selvisi onnettomuudesta mitättömin fyysisin vahingoin.

title: Turvavyö

text: Vuonna 2008 tehdyn turvavöiden käyttötutkimuksen mukaan Suomessa turvavöitä käytti taajamassa etupenkillä istuvista 85 prosenttia ja takapenkillä istuvista 82 prosenttia. Taajaman ulkopuolella turvavyötä käytti etuistuimella 92 prosenttia.[12]

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Turvavyö

text: Turvavyö on autoissa ja monissa muissakin kulkuvälineissä oleva turvavaruste, joka luetaan kuuluvaksi ajoneuvon passiivisiin turvavarusteisiin. Turvavyön on tarkoitus pitää matkustaja paikoillaan ajoneuvon istuimessa korkeissa kiihtyvyyksissä, joita tavataan yleisesti jo taajamanopeuksilla sattuvissa kolareissa. Vyöttämätön matkustaja saattaa kolarissa sinkoutua tuulilasin läpi tai osua auton rakenteisiin vakavin seurauksin. Turvavyön käyttäminen vähentää kuoleman tai loukkaantumisen riskiä merkittävästi. Turvavyön käyttäminen takapenkillä on aivan yhtä tärkeää kuin etupenkilläkin. Vyön käyttäjillä vakavat loukkaantumiset taajamanopeuksissa ovat harvinaisia. Maantienopeuksissa vyön käyttö ei enää yksin pelasta, vaan siinä punnitaan auton koko turvallisuusvarustus. Turvavöiden käyttämättömyys näkyy suoraan lisääntyneenä liikennekuolemien määränä.[1]

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Turvavyö

text: Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnan tekemän arvion mukaan turvavyön käyttäminen voisi pelastaa vuosittain 50 suomalaisen hengen ja lisäksi kaksi kolmesta onnettomuudessa vammautuneesta olisi voinut selvitä lievemmin vammoin. Siksi turvavöiden käytön puolesta käydään paljon liikenneturvallisuuskampanjointia ja poliisi valvoo sitä.[10] Turvavyön käyttämättömyydestä rangaistaan pääasiassa 35 euron suuruisella rikesakolla. Auton kuljettaja ja matkustajat vastaavat kukin erikseen turvavyön käytön laiminlyönnin seurauksista.[11]

title: Turvavyö

text: Euroopan liikenneturvallisuusneuvoston ETSC:n mukaan turvavyö oli pelastanut 50-vuotisen historiansa aikana yli miljoonan ihmisen hengen kolareissa vuoteen 2009 mennessä. Turvavyö on edelleen tärkein yksittäinen turvavaruste, eivätkä esimerkiksi turvatyynyt pysty korvaamaan sitä, vaan ne toimivat oikein vain turvavyön kanssa. Turvavyön käytöstä muistuttava SBR-järjestelmä (seat belt reminders) on havaittu tehokkaaksi keinoksi kannustaa ihmisiä kiinnittämään turvavyönsä.[3]

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Nirvana-virhepäätelmä

text: Selitys: Tässä virhepäätelmässä torjutaan turvavyöt siksi, että ratkaisussa on huonoja puolia, siis ikään kuin oletetaan, että olisi täydellinen tai muuten yhtä hyvä ratkaisu, jossa ei olisi huonoja puolia. Koska sellaista ei ole, turvavyön käyttö voi olla järkevää, kun se kerran keskimäärin vähentää kuolemia ja vammoja huomattavasti.

title: Peili

text: Renessanssiajan alussa Euroopassa keksittiin uusi valmistusmenetelmä: lasi päällystettiin tinan ja elohopean muodostamalla amalgaamilla. Amalgaamia voidaan levittää lasipinnalle siveltimellä maalin tavoin, mutta kun osa elohopeasta vähitellen haihtui, jäljelle jäänyt seos jähmettyi lasin pinnalle kiinteäksi, valoa heijastavaksi pinnoitteeksi. Ei tiedetä tarkoin, missä ja milloin menetelmä keksittiin, mutta ainakin Venetsiassa se oli yleisessä käytössä jo 1500-luvulla. Tällaiset lasipeilit olivat kuitenkin erittäin kalliita, ja niiden valmistus oli niistä haihtuvan elohopeahöyryn myrkyllisyyden vuoksi terveydellekin vaarallista. Kun peili oli valmis, se kuitenkin kehystettiin niin, että vaikka se edelleen sisälsi elohopeaa, ei se enää päässyt haihtumaan. Kuninkaan aloitteesta Ranskaan perustettu Saint-Gobainin tehdas oli huomattava elohopeapeilien valmistaja, mutta niitä valmistettiin myös Böömissä ja Saksassa.

title: Muoviteollisuus

text: Muovin edeltäjiä olivat erilaiset muovattavat luonnonmateriaalit. Keratiineja eli eläimistä saatavia sarveisaineita käytettiin 1700-luvulla muun muassa kattoikkunoiden materiaalina. Kumipuusta saatavaa guttaperkkaa alettiin käyttää 1850-luvulla muun muassa biljardipallojen materiaalina ja valtameren pohjaan laskettavien kaapeleiden eristeenä. Hyönteisten tuottama sellakka keksittiin samoihin aikoihin nappien, pelinappuloiden ja myöhemmin gramofonilevyjen raaka-aineeksi. Se sopi guttaperkan tavoin myös sähköeristeeksi. Selluloidi keksittiin 1860-luvulla, ja sen tärkeimmäksi käyttökohteeksi tuli elokuvafilmi. 1900-luvun vaihteessa keksittiin maidon kaseiinista saatava galaliitti, josta alettiin tehdä nappeja, kampoja ja muita pikkuesineitä.

title: N-ryhmä

text: N-ryhmä eli tuotantoautoluokka on FIA:n luokitus autoille, joita on valmistettu 12 kuukauden aikana vähintään 2500 kappaletta. Aikaisemmassa numeroluokituksessa N:ää vastasi ryhmä 1. N-ryhmän autot ovat lähempänä normaaleja tuotantoautoja kuin vapaammin viritetyt A-ryhmän autot. Tosin viime vuosina N on kehittynyt kilpa-automaisempaan suuntaan ja näissäkin autoissa mm. takaistuimet ja -turvavyöt sekä verhoilut ja usein myös ääntä vaimentava materiaali poistetaan. Lisäksi autoon asennetaan turvakehikko ja kuljettajan että matkustajan istuimet sekä turvavyöt vaihdetaan kilpakäyttöön soveltuviin. Useasti myös ohjauspyörä vaihdetaan, kojetaulu ja keskikonsoli sen sijaan säilytetään alkuperäisinä.

title: Turvavyö

text: Luokka:Autotekniikka Luokka:Liikenneturvalaitteet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.


query: Missä Julian Jaynes syntyi?

title: Julian Jaynes

text: Jaynes syntyi Massachusettsin West Newtonissa, ja hänen vanhempansa olivat unitaaripappi Julian Clifford Jaynes (1854–1922) ja Clara Bullard Jaynes (1884-1980). Hän opiskeli psykologiaa ensin Harvardin yliopistossa, mutta suoritti alemman yliopistotutkinnon McGill-yliopistosa ja Master of Arts -tutkinnon Yalen yliopistosa, jossa hän myös väitteli tohtoriksi. Hänen ohjaajanaan toimi Frank A. Beach, ja hän oli Edwin G. Boringin läheinen ystävä. Niihin aikoihin hän tutki merkittävästi eläinten käyttäytymistä ja etologiaa. Opiskeltuaan Yalessa Jaynes vietti muutaman vuoden Englannissa ja toimi näyttelijänä ja näytelmäkirjailijana. Myöhemmin hän palasi Yhdysvaltoihin ja piti Princetonin yliopistossa vuosina 1966–1990 psykologian luentokursseja, muun muassa suositun tietoisuutta käsitelevän kurssin. Hän oli suuressa suosiossa luennoitsijana, ja hänet kutsuttiin usein pitämään esitelmiä konferensseissa sekä vierailevaksi luennoitsijaksi muun muassa Harvardin, Columbian, Cornellinn, Johns Hopkinsin, Rutgersin, Dalhousie ja Wellsesleyn yliopistoihin, Floridan valtionyliopistoon sekä New Hampshiren, Pennsylvanian, Prinssi Edwardin saaren ja Massachusettsin yliopistoon. Vuonna 1984 hänet kutsuttiin pitämään laaja esitelmä Wittgenstein-symposiumiin Kirchbergiin Itävaltaan. Hän piti kuusi huomattavaa luentoa vuonna 1985 ja yhdeksän vuonna 1986. Vuonna 1979 hänet nimitettiin Rhode Island Collegen ja vuonna 1985 Elizabethtown Collegen filosofian kunniatohtoriksi.[3] Hän kuoli Queen Elizabeth Hospitalissa Charlottetownissa Prinssi Edwardin saarella 21. marraskuuta 1997.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Julian Jaynesin teoria perustuu lähes yksinomaan Välimeren alueen ja Lähi-idän alueen kirjallisuuteen ja kulttuureihin eivätkä selitä, kuinka hänen olettamansa kaksikamarisuus olisi voinut samoihin aikoihin hävitä kaikkialta maailmasta ja koko ihmiskunnalta.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin teoriasta ovat saaneet vaikutteita filosofit kuten Daniel Dennett[6] psykologit kuten Tim Crow[7], psykiatrit kuten Henry Nasrallah,[8] sekä myös useat kirjailijat kuten William S. Burroughs,[9] Neal Stephenson,[10] Robert J. Sawyer,[11] Philip K. Dick[12] ja Ken Wilber. Jaynesin teorian innoittamina myös useat tutkijat kuten psykologi Thomas Posey[13] ja kliininen psykologi John Hamilton,[14] ryhtyivät tutkimaan kuuloaistin hallusinaatioita, mikä on saanut arvoimaan uudestaan käsityksen tällaisten hallusinaatioiden yhteydestä mielisairauteen.[15] Jaynesin teoriaan on viitattu jo tuhansissa sekä tieteellisissä että kansantajuisissa kirjoissa ja artikkeleissa.[16]

title: Julian Jaynes

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset psykologit Luokka:Vuonna 1920 syntyneet Luokka:Vuonna 1997 kuolleet

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Todisteena Jaynesin olettamaa ajankohtaa vastaan, jolloin siirtyminen kaksikamarisuudesta subjektiiviseen tietoisuuteen olisi tapahtunut, voitaisiin viitata Gilgameš-eepokseen. Alkuperäisessä muodossaan, josta tosin on säilynyt vain katkelmia, se ilmeisestikin on useita vuosisatoja vanhempi kuin Vanhan testamentin vanhimmatkaan osat, ja kuitenkin siinä kerrotaan, kuinka ihmiset pohdiskelevat asioita mielessään ja puhuvat itsekseen tavalla, joka Jaynesin mukaan olisi ollut kaksikamariselle mielelle mahdotonta. Eeposta on mahdollisesti kuitenkin aikojen kuluessa muokattu useita kertoja, ja siinä muodossa, jossa se nykyisin parhaiten tunnetaan, se on mahdollisesti peräisin vasta assyrialaiselta ajalta, 600-luvulta eaa. Jaynes kiinnittikin huomiota siihen, että nämä Gilgameš-eepoksen selvimmin tietoista mieltä kuvaavat kohdat esiintyvät tässä myöhäisimmässä versiossa.

title: Julian Skrjabin

text: Julian syntyi Aleksandr Skrjabinin ja hänen toisen vaimonsa Tatjana Fjodorovna de Schloezerin toiseksi lapseksi vuonna 1908. Hän oli isänsä kuollessa seitsemänvuotias. Tämän jälkeen hän asui äitinsä kanssa ensin Moskovassa ja sitten Irpenissä lähellä Kiovaa. Pianonsoiton alkeet Julian oli oppinut isältään.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Brian J. McVeigh väitti vuonna 2007, että monet Jaynesin teoriaa vastaan esitetyt väitteet ovat virheellisiä ja osoittavat, että Jaynesin esittämä tietoisuuden määritelmä on ymmärretty väärin. Locken ja Descartesin mukaisesti Jaynes määrittelee tietoisuuden "siksi, mikä kykenee tutkiskelemaan itseään." Hän erottaakin tarkasti toisistaan tietoisuuden ("mielen itsetutkiskeluun kykenevän osan") ja muut henkiset toiminnot kuten tajunnan, oppimisen, aistimukset ja havainnot. McVeigh väitti, että monet, jotka ovat arvostelleet Jaynesin teoriaa, eivät ole tunnistaneet tai ottaneet huomioon tätä käsitteellistä eroa.

title: Julian Jaynes

text: Yleensä Jaynesiä arvostetaan psykologiana ja psykologian historioitsijana. Hänen teoksessaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind esittämänsä näkemykset perustuvat radikaaliin neurotieteelliseen hypoteesiin, joka tuolloin perustui uusiin tutkimustuloksiin ja jota ei nykyään pidetä biologisesti todennäköisenä. Yleisempi idea ”jakautuneesta itsestä” on kuitenkin saanut tukea psykologisista ja neurologisista tutkimuksista, ja monet kirjassa esitetyt historialliset todisteet herättävät yhä mielenkiintoa.[22]

title: Julian Jaynes

text: Citation error, replace with{{cite book| author = W. S. Dillon| title = Man and Beast: Comparative Social Behavior| location = Washington, DC| publisher = Smithsonian Institution| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = C. C. Cillespie ym.| title = Dictionary of Scientific Biography| location = New York| publisher = Scribner| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mary Henle, Julian Jaynes, John J. Sullivan| title = Historical conceptions of psychology| location = Oxford, Englanti| publisher = Springer| year = 1973}}. Citation error, replace with{{cite book| author = Julian Jaynes| title = The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind| publisher = Houghton Mifflin| year = 1976| id = ISBN 0-618-05707-2| format = [ online version]}}

title: Julian Jaynes

text: 1990-luvun lopulla Jaynesin ideat tulivat jälleen huomion kohteeksi, kun aivojen kuvausteknologia vahvisti monet hänen aikaisemmat ennusteensa.[17][18] Vuonna 2007 ilmestyneessä kirjassa Reflections on the Dawn of Consciousness: Julian Jaynes's Bicameral Mind Theory Revisited julkaistaan useita Jaynesin kirjoitelmia sekä useiden eri alojen tutkijoiden kirjoituksia, joissa hänen ideoitaan kehitetään edelleen.[19] Huhtikuussa 2008 Tucsonissa, Arizonassa pidettiin konferenssi "Toward a Science of Consciousness", jossa Julian Jaynes -seuran perustaja ja toiminnanjohtaja Marcel Kuijsten sekä Brian J. Veigh Arizonan yliopistosta isännöivät Jaynesin psykologiaa käsitellyttä keskustelutilaisuutta. Samassa konferenssissa pidettiin myös Jaynesiä käsitellyt paneelikeskustelu, johon John Limber New Hampshiren yliopistosta, Marcej Kuijsten, John Hainly Southern University'stä, Scott Greer Prinssi Edwardin saaren yliopistosta ja Brian J. McVeigh kertoivat aiheen kannalta merkityksellistä tutkimuksesta. Vuonna 2012 ilmestyi kirja The Julian Jauynes Collection, johon on koottu monia Jaynesin luentoja ja artikkeleja, myös aiemmin julkaisemattomia. Kirjassa on myös haastatteluja sekä kysymysten ja vastausten osasto, jossa selvitetään, miten teoria on voitu ymmärtää väärin, ja laajennetaan sitä uusille aloille.[20] Jaynesin kirjan mainitsi myös Richard Dawkins vuonna 2006 ilmestyneessä kirjassaan Jumalharha. Hänen mukaansa se on ”yksi niistä kirjoista, jotka ovat joko täyttä hölynpölyä tai täydellisen neron tuotetta, eivät mitään siltä väliltä, todennäköisemmin edellistä, mutta en mene lyömään vetoa”.[21]

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynesin hypoteesi on edelleen hyvin kiistanalainen eikä ole saanut tiedeyhteisön yleistä hyväksymistä. Tieteelliseltä kannalta sitä on arvosteltu varsinkin, koska Jaynesin päätelmät eivät perustu mihinkään neuropsykiatriseen tosiasiaan.

title: Robert Johnson

text: Johnson syntyi Mississippin Hazlehurstissa. Hänen ilmoitettu syntymäaikansa on todennäköisesti virheellinen. Eri lähteissä syntymävuosi vaihtelee vuosien 1909 ja 1912 välillä. Johnson oli perheensä 11. lapsi. Hänen äitinsä oli Julia Major Dodds, mutta koska Johnson oli äpärä, hän ei ottanut äitinsä aviomiehen sukunimeä. Johnsonin perhe oli tullut toimeen suhteellisen hyvin, koska Julian aviomies, Charles Dodds, ansaitsi rahaa huonekaluilla ja omisti maata. Charles riitaantui vuoden 1909 tienoilla Marchetin-veljesten kanssa. Charles joutui pakenemaan Hazlehurstista lynkkausuhan takia. Julia äiti jäi asumaan kuitenkin vielä samaan kylään ja onnistui lähettää lapset yksitellen miehensä luo Memphisiin. Robert syntyi 1911 Julian ja Noah Johnson nimisen maatyöläisen suhteesta. Robert otettiin 1914 mukaan Memphisiin paenneen Charlesin perheeseen, vaikka tämä ei koskaan antanutkaan Julialle anteeksi syrjähyppyä. Memphisissä Robert alkoi ilmeisesti soittaa kitaraa vanhemman velipuolensa Charles Leroyn opastuksella.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin mukaan kaksikamarisille ihmiselle tahto ilmeni kuin äänenä, joka oli luonteeltaan neurologinen käsky, missä käsky ja toiminta eivät olleet toisistaan eronneina vaan kuuleminen merkitsi samalla tottelemista.[1] Jaynes väitti, että muutos kaksikamarisuudesta tietoisuuteen tai kielelliseen metatietoisuuteen tapahtui noin tuhannen vuoden kuluessa ja alkoi noin vuonna 1800 eaa. Valintapaineen, joka teki tietoisuuden Jaynesin tarkoittamassa mielessä sopivaksi käyttäytymisen kontrollin muodoksi, saivat osittain aikaan pronssikauden lopulla tapahtuneet mullistukset, kaaosmaiset yhteiskuntien hajoamiset ja osaltaan myös kirjoitustaito.[2]

title: Julian Jaynes

text: The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind meni kansantajuisena tieteellisenä teoksena hyvin kaupaksi, ja sen ensimmäinen painos myytiin loppuun ennen kuin toinen painos saatettiin julkaista. Se oli ehdokkaana National Book Award -palkinnon saajaksi vuonna 1978, ja siitä julkaistiin suuri joukko arvioita, joita kirjoittivat muun muassa tunnetut kirjallisuusarvostelijat John Updike (The New Yorker), Christopher Lehmann-Haupt (New York Times) ja Marshall McLuhan (Toronto Globe and Mail). Vuonna 1977 Jaynesin teoriaa käsitteleviä artikkeleja ilmestyi myös Time -lehdessä[4] ja Psychology Today:ssä[5]. Myöhemmin Jaynes kehitteli ideoitaan edelleen aikakauskirjassa Behavioral and Brain Sciences julkaisemissaan artikkeleissa, luennoilla ja keskusteluissa, jotka on julkaistu sarjoissa Canadian Psychology ja Art/World. Kirjansa vuoden 1990 painokseen hän kirjoitti laajat jälkisanat, jossa hän laajensi teoriaansa ja vastasi joihinkin esitettyihin vastaväitteisiin. Yli 30 vuoden ajan Jaynesin kirja on säännöllisesti julkaistu uusina painoksina.

title: Julian Jaynes

text: Jaynes määritteli tietoisuudeksi sen, mitä filosofit nimittävät ”metatietoisuudeksi”: sitä ovat tietoisuus tietoisuudesta, ajatukset ajattelusta, toiveisiin kohdistuvat toiveet, uskomuksia koskevat uskomukset. Tämä ajatuksen muoto on myös erotettava niistä "harkinnan" muodoista, joita esiintyy muillakin korkeammilla eläimillä kuten variksilla, sillä se on riippuvainen kielestä.

title: Julian Jaynes

text: Varhaisimpia arvostelijoita oli filosofi Ned Block, jonka mukaan Jaynes oli sekoittanut toisiinsa tietoisuuden ilmaantumisen ja tietoisuuden käsitteen ilmaantumisen. Toisin sanoen Blockin mukaan ihmiset olivat kaiken aikaa tietoisia, mutta heillä ei ollut tietoisuuden käsitettä eivätkä he keskustelleet siitä kirjoituksissaan. Tätä vastaan Daniel Dennett väitti, että joitakin asioita, esimerkiksi rahaa tai baseballia, selvästikään ei voi olla, ellei ihmisillä ole myös käsitystä siitä, mitä ne ovat, ja että samoin on myös tietoisuuden laita.[23]. On myös väitetty, että Block ymmärsi väärin sen luonteen, minkä Jaynes väitti olevan sosiaalinen konstruktio.[24][25]

title: Juliana (Alankomaat)

text: Juliana kävi alakoulua yhdessä muutamien muiden lasten kanssa, mutta suoritti yläkoulun yksityisopetuksessa, koska Alankomaiden perustuslain mukaan hänen oli oltava valmis tarvittaessa nousemaan valtaistuimelle 18 vuotta täytettyään. Täysi-ikäistyttyään ujo prinsessa nimitettiin valtioneuvoston jäseneksi, mutta hän jatkoi myös opintojaan Leidenin yliopistossa. Juliana meni naimisiin tammikuussa 1937 saksalaissyntyisen prinssi Bernhardin kanssa. Heille syntyi neljä tytärtä. Sodan aikana perhe oli maanpaossa Kanadassa ja Englannissa.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Fyysikko ja Utahin yliopiston antropologian apulaisprofessori Gregory Cochran kirjoitti". Geenit, jotka vaikuttavat persoonallisuuteen, lisääntymisstrategioihin ja tiedollisiin kykyihin, voivat kaikki merkittävästi jo muuttua muutaman vuosituhannen kuluessa, mikäli ympäristö suosii sellaista muutosta, ja tämä koskee myös meidän itse itsellemme tekemiä ympäristöjä, uusia tapoja hankkia toimeentulonsa ja uusia yhteiskunnallisia rakenteita. ... On todisteita siitä, että sellaisia muutoksia on tapahtunut... Ensi lukemalta "Breakdown" vaikutti yhdeltä mielettömimmistä koskaan kirjoitetuista kirjoista, mutta ehkä Jaynes sittenkin on oikeilla jäljillä." Kirjailija ja tieteenhistorioitsija Morris Berman piti Jaynesin kuvausta uudesta tietoisuudesta yhtenä parhaista teorioista, joihin hän oli tutustunut. Myös tanskalainen tietokirjailija Tor Nørretranders on kirjoittanut Jaynesin teoriasta myönteisessä mielessä teoksessaan "The User Illusion: Cutting Consciousness Down to Size."

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Kaksikamarisuusteorian kannattajat perustivat pian Jaynesin kuoleman jälkeen vuonna 1997 "Julian Jaynes -seuran" (), joka jo samana vuonna julkaisi kokoelman aihetta käsitteleviä esseitä. Kirjoittajina olivat muun muassa psykologinen antropologi Brian J. McVeigh, psykologit John Limber ja Scott Greer, kliininen psykologi John Hamilton, filosofit Jan Sleutels ja David Stove sekä sinoloigi Michael Carr. Kirjassa on myös William Woodwardin ja June Towerin kirjoittama laaja Julian Jaynesin elämäkerta sekä neurotieteilijä Michael Persingerin esipuhe.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Kaksikamarisuus eli bikameralismi psykologiassa on Julian Jaynesin esittämä hypoteesi, jonka mukaan muinaisajan ihmisten tiedolliset toiminnot jakautuvat kahteen aivojen osaan, joista toisen koettiin "puhuvan" ja toinen kuuntelevan ja tottelevan. Täten ihmisillä olisi ollut "kaksikamarinen mieli". Jaynes esitti teoriansa vuonna 1976 ilmestyneessä kirjassaan "The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind". Hänen mukaansa jokseenkin kaikilla ihmisillä oli tällainen kaksikamarinen mieli vielä noin 3 000 vuotta sitten.

title: Julian Jaynes

text: Julian Jaynes (27. helmikuuta 1920 – 21. marraskuuta 1997) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan parhaiten vuonna 1976 ilmestyneestä teoksestaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind. Siinä hän väittää, että muinaisajan ihmisiltä puuttui tietoisuus käsitteen nykyisessä merkityksessä.

title: Tietoisuus

text: Psykologi Julian Jaynes on esittänyt teoksessaan The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind päinvastaista. Hänen mukaansa kielellisten kykyjen tulee olla kehittyneitä melko korkealle monimutkaisuustasolle, jotta tietoisuus voi syntyä ihmisessä. Jaynesin mukaan inhimillinen tietoisuus nykyaikaisessa merkityksessä syntyi vasta noin vuoden 1300 eaa. tienoilla.[15] Eri aivoalueiden välillä ei olisi ollut tuota ennen vielä samanlaista yhtenäisyyttä kuin nykyään, vaan ne toimivat osittain toisistaan erillään (aivojen ”kaksikamarisuus”). Monet filosofit, kuten W. V. O. Quine, ja neurotieteilijät, kuten Christof Koch, ovat haastaneet tämän hypoteesin, koska sen mukaan inhimillistä kokemusta ei olisi ollut olemassa ennen tätä tietoisuuden ”löytämistä”.[16] Ned Block on katsonut Jaynesin sekoittaneen tietoisuuden tietoisuuden käsitteeseen, josta jälkimmäinen löydettiin joskus Iliaksen ja Odysseian välisenä aikana.[17] Daniel Dennettin mukaan tämä ajatus siitä, että tietoisuus kehittyy vasta samalla kun sen käsite, on kuitenkin vallankumouksellinen. Hänen mukaansa tietoisuus on ikään kuin raha: jotta jollakin voi olla rahaa, hänellä on oltava käsitys rahasta.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynes totesi, että muinaisina aikoina jumalilla oli huomattavasti keskeisempi merkitys ihmisten maailmankuvassa kuin nykyisin, niitä oletettiin olevan lukemattomia ja ne käsitettiin pitkälti ihmisen kaltaisiksi. Jaynesin mukaan tämä viittaakin siihen, että jokaisella kaksikamarisella henkilöllä oli oma "jumalansa", joka kuvasti hänen omia toiveitaan ja kokoemuksiaan. Hän kiinnitti huomiota myös siihen, että monissa muinaisissa kulttureissa esi-isiä palvottiin käsittelemällä vainajien ruumiita ikään kuin nämä olisivat vielä elossa; ne pantiin istumaan, puettiin ja niille jopa tarjottiin ruokaa. Jaynesin mukaan tämä johtui siitä, että vainajien uskottiin yhä elävän ja että kuullut hallusinaatiot tulisivat heiltä. Tämä tapa sai alkunsa kyläyhteisöissä, joissa oli noin sata asukasta tai hieman enemmän, ja Jaynesin mukaan se oli uskonnon ydin. Toisin kuin nykyaikana esiintyvät hallusinaatiot, muinaisaikana kuullut äänet rakentuivat kulttuuristen normien mukaisiksi ja ylläpitivät toimivaa yhteiskuntaa. Antiikin Kreikassa mainittiin usein hyvin samantapainen käsite Logos. Se oli ohjaava ääni, joka kuultiin ilmeisesti ulkoisesta lähteestä.

title: Julian Jaynes

text: Jaynesin mukaan muinaiset ihmiset suunnilleen ennen vuotta 1000 eaa. eivät pohdiskelleet asioita tavalla, joka olisi osoittanut metatietoisuutta, ja he toimivat automaattisten, tiedostamattomien käyttäytymismallien mukaisesti. Metatietoisuuden sijasta ihmisten käyttäytymistä hallitsi tuolloin se, mitä Jaynes nimitti ”kaksikamarikseksi mieleksi”. Kun totuttu tapa ei riittänyt ratkaisemaan, miten uusissa tilanteissa piti toimia ja päätöstilanne aiheutti stressiä, hermoston toimintaa ”hallitsevassa”, vasemmassa aivopuoliskossa ilmeni kuuloaistin hallusinaatio, joka oli peräisin niin sanotusta ”hiljaisesta”, oikeasta aivopuoliskosta, nimenomaan oikeanpuoleisesta ohimolohkosta mutta jota pidettiin päällikön tai jumalan äänenä ja jota välittömästi ja kyselemättä toteltiin.

title: Kaksikamarisuus (psykologia)

text: Jaynes kiinnitti huomiota siihen, että skitsofrenian syistä ja alkuperästä ei ollut päästy yksimielisyyteen. Jaynes väitti, että skitsofrenia on jäänne ihmiskunnan aikaisemmasta kaksikamarisesta tilasta. Myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet, että skitsofreenikot eivät kuule vain satunnaisia ääniä vaan kokevat "käskyhallusinaatioista", jotka vaativat heitä suorittamaan tiettyjä tehtäviä. Jaynesin teoriaa tukee se, että nämä käskyhallusinaatiot eroavat vain vähän niistä käskyistä, joita jumalat muinaisissa kertomuksissa antoivat ihmisille.

title: Juliana Silveira

text: Juliana Bragança Saúda Silveira (s. 12. maaliskuuta 1980) on brasilialainen näyttelijä ja laulaja. Hän syntyi Santosissa, São Paulon osavaltiossa.

title: Julian Opie

text: Julian Opie syntyi Lontoossa 1958. Oxfordissa kasvanut Opie valmistui Lontoosta Goldsmithsin yliopistosta (Goldsmiths, University of London) 1982, jossa hänen opettajanaan toimi käsitetaiteilija ja taidemaalari Michael Craig-Martin. Opie asuu ja työskentelee Lontoossa.

title: Julian Wright

text: Julian Emil-Jamaal Wright (s. 20. toukokuuta 1987) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän syntyi Illinoisissa, jossa hän myös kävi lukionsa (Homewood-Flossmoor High). Hän pelasi yliopistotason koripalloa Kansasissa ennen NBA-varaustaan.

title: Egyptiläinen sielu

text: Julian Jaynes esitti teorian, jonka mukaan "Ka" olisi ollut kuviteltu jumalan ääni, jota tavataan esimerkiksi skitsofreeneillä. Tämän ns. kaksikamarisuuden teorian mukaan useimmat egyptiläiset eivät siis olisi olleet tietoisia termin nykyaikaisessa merkityksessä. Tämän vuoksi selitys on kohdannut paljon vastustusta.

title: Julian Glover

text: Julian Glover syntyi Lontoossa. Hänen isänsä Gordon Glover oli BBC:n radiotuottaja ja äitinsä Honor Wyatt BBC:n toimittaja. Julian Glover opiskeli näyttelijäksi teatterissa.