query: Onko hifi-laitteiden tarkoitus toistaa tallennettu materiaali muokkaamattomana?

title: Hifi

text: Hifi (myös Hi-Fi) on lyhenne, joka tulee englanninkielisistä sanoista high fidelity[1], ”korkea todenmukaisuus”, mikä tarkoittaa äänen tallennuksen ja toiston valiolaatua.[2][3] Hifi-laitteiden tarkoitus on toistaa tallennettu materiaali muokkaamattomana, alkuperäisen kaltaisena, oli sitten kyse videosta, still-kuvasta tai – kuten yleisemmin hifistä puhuttaessa – äänestä. Samantyyppisiä periaatteita liittyy myös auto-hifiin, mutta kotioloissa tietyt tavoitteet on mahdollista saavuttaa helpommin. Toiston laadun arviointiin on olemassa mittausmenetelmiä.[4]

title: Hifi (lehti)

text: Hifi oli vuonna 1978 perustettu viihde-elektroniikan harrastajille tarkoitettu erikoislehti. Lehden päätoimittaja oli Pekka Koistinen vuosina 1978–1995, Lauri Kotilainen 1995–2004 ja Marko "Hifi" Haikonen 2004–2006. Lehden koko olemassaoloajan lehdessä vaikutti voimakkaasti DI Pekka Tuomela. Myös Yleisradion äänisuunnittelija Jaakko Eräpuun sokkokuunteluarviot tulivat tutuksi tuhansille lukijoille.

title: Multimedia

text: Multimediaa voi toistaa monella eri alustalla. Lähtökohtaisesti laitteessa on oltava jonkinlainen näyttö sekä riittävästi tehoa materiaalin toistamiseen. Aiemmin multimedia oli pitkälti aika- ja paikkasidonnaista, mutta mobiililaitteiden kehittymisen myötä multimediaa voi nykypäivänä käyttää lähes missä tahansa. Käytännössä kaikki älypuhelimet toistavat jotain multimediaformaattia. Taulutietokoneiden eli tablet-laitteiden audiovisuaaliset toisto-ominaisuudet ovat jo tasoltaan lähes tavallisten tietokoneiden tasoa.

title: Mediasoitin

text: Mediasoitin, mediatoistin tai multimediakiintolevy on laite, jolla voidaan toistaa digitaalisesti tallennettua musiikkia, videoita tai valokuvia television ja stereoiden kautta. Laite voi toistaa median joko suoraan verkosta, tai laitteen omalta tallennusmedialta.

title: Plagiaatintunnistusjärjestelmä

text: Plagiaatintunnistusjärjestelmällä tarkoitetaan tietoteknistä sovellusta, joka vertailee digitaalisessa muodossa olevan tekstin alkuperäisyyttä ts. onko tekstiä esitetty aikaisemmin muissa yhteyksissä. Ainoastaan digitaalisessa muodossa olevia dokumentteja voidaan vertailla digitaalisessa muodossa oleviin dokumentteihin ja materiaaleihin. Vertailu tapahtuu yleensä kolmeen tahoon: avoimiin Internet-sivuihin, järjestelmän itselleen neuvottelemiin eri julkaisijoiden tietokantoihin ja materiaaleihin sekä järjestelmään tallennettuihin tiedostoihin. Järjestelmä näyttää vastaavuudet alkuperäis- ja muihin lähteisiin yleensä yhtäläisyysprosentteina.

title: Elektroninen harhautus

text: Tutkia voidaan harhauttaa esimerkiksi havaitsemaan enemmän maaleja kuin niitä todellisuudessa on. Alukset ja lentokoneet voivat harhauttaa tutkaohjattua ohjusta perässä vedettävällä aktiivisella valelaitteella, johon ohjuksen on tarkoitus hakeutua. Myös tutka voi harhauttaa vastatoimia siihen suunnitelluilla elektronisen sodankäynnin ominaisuuksilla. Tutkaan hakeutuva ohjus voidaan pyrkiä harhauttamaan tutkan läheisyyteen sijoitetulla laitteella, joka toistaa tutkan lähettämää signaalia. Tällöin tutkan todellinen sijainti muuttuu moniselitteiseksi ja ohjuksen osumatodennäköisyys pienenee.

title: Hifi

text: Lukuun ottamatta aivan edullisimpia yhdistelmälaitteita on hifilaitteistossa tavallisesti seuraavat laitteet:

title: Instapaper

text: Instapaperiin tallennettu artikkeli synkronoituu käyttäjän jokaiselle laitteelle, jolla hän palvelua käyttää. Artikkelit latautuvat automaattisesti laitteen muistiin, joten niitä pystyy lukemaan ilman internet-yhteyttä. Instapaper uudelleenmuotoilee tallennetun sisällön niin, että ainoastaan teksti ja kuvat säilyvät, mikä tekee sisällön lukemisesta helpompaa.

title: Hifi

text: Osa harrastajista luottaa edelleen LP-soittimeen, mikä onkin lisännyt LP-levyjen keräilyharrastusta hifi-harrastajien piireissä. Lisäksi äänilähteenä voi olla radio. Myös kela- tai kasettinauhurit ovat oikein toteutettuna hifi-tasoisia äänilähteitä.

title: Tekijänoikeuden loukkaus

text:
Rikoslaki (49 luku 1 §) sisältää rangaistussäännöksen, jonka nojalla tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi henkilö, joka
ansiotarkoituksessa tekijänoikeuslain säännösten vastaisesti ja siten, että teko on omiaan aiheuttamaan "huomattavaa haittaa tai vahinkoa" loukatun oikeuden haltijalle, loukkaa toisen oikeutta kirjalliseen tai taiteelliseen teokseen.
Sama säännös koskee oikeutta kirjallisen tai taiteellisen teoksen taikka kansanperinteen "esitykseen", äänilevyyn tai muuhun laitteeseen, jolle on tallennettu ääntä, filmiin tai muuhun laitteeseen, jolle on tallennettu liikkuvaa kuvaa, radio- tai televisiolähetykseen, luetteloon, taulukkoon, ohjelmaan tai muuhun sellaiseen tekijänoikeuslaissa tarkoitettuun työhön, jossa on yhdisteltynä suuri määrä tietoja, tai "tietokantaan", jonka sisällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen on edellyttänyt huomattavaa panostusta, taikka "valokuvaan".

title: Videopelien historia

text: Nintendon uusi tuleminen tapahtui konsolilla nimeltä GameCube. Se oli Nintendon ensimmäinen optista lukulaitetta käyttävä pelikonsoli, mutta tavallisen CD:n tai DVD:n sijaan siinä käytettiin erityistä miniDVD-levyä. Tämän tarkoitus oli todennäköisesti torjua jo ensimmäistä PlayStationia riivaamaan noussutta piratismia, mutta käytännössä se heikensi Nintendon asemaa pelimarkkinoilla: laitteella ei ollut mahdollisuutta toistaa DVD:itä tai CD:itä. GameCube jäikin erityisesti Japanin ulkopuolella todella heikkoihin myyntilukuihin, myyden vuoteen 2007 mennessä vain 21,6 miljoonaa kappaletta.

title: Suomen videopelialan historia

text: IT-kuplan puhjettua Nokia jatkoi investoimista mobiilipelialaan kehittämällä N-Gage-pelilaitteen. Samaan aikaan Javalla ohjelmoitujen pelien maailmanmarkkinat kasvoivat. Pelikehittäjille mobiilipelit olivat investointilaman aikana helppo valinta, sillä kynnys kehittää pienitehoisille laitteille oli matala. Lisäksi Nokia panosti satoja miljoonia euroja teknologian kehittämiseen. Vuonna 2003 julkaistun N-Gagen oli tarkoitus yhdistää matkapuhelin ja käsikonsoli, jolla voisi pelata yhtä upeita pelejä kuin Game Boy Advancella. Sillä pystyi pelaamaan matkapuhelinverkon välityksellä muita ihmisiä vastaan ja sen kanssa lanseerattiin N-Gage Arena -verkkopalvelu, joka mahdollisti datayhteyksien käyttämisen moninpeliin. Laitteella oli kuitenkin huonoja puolia, jotka estivät sitä menestymästä. Puhelimen design oli epäonnistunut. Se oli liian isokokoinen, sen näyttö oli pystysuuntainen ja puhelun aikana sitä oli pidettävä korvalla poikittain. MMC-korteille tallennetut pelit piti laittaa koneen korttipaikkaan, joka oli piilossa takakuoren ja akun takana. Pelejä oli myös helppo kopioida, ja ne toimivat muissa Symbian Series 60 -puhelimissa. Nokia toi puoli vuotta myöhemmin päivitetyn version N-Gage QD markkinoille, mutta sekään ei menestynyt kaupallisesti. Vaikka puhelin floppasi, Neogamesin Koopee Hiltusen mukaan Nokian investoinnit loivat pohjan Suomen tulevalle mobiilipelialalle. Kuittisen mukaan Nokia ei kuunnellut pelialaa laitteen kehittämisessä. N-Gagen grafiikkapiiri oli vaatimaton, eikä Symbian-käyttöjärjestelmää oltu tehty pelaamista varten. Toisaalta digijakelu ei tuohon aikaan vielä ollut mahdollista, vaan pelit toimitettiin muistikorteilla.

title: Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto

text: Toukokuusta 2014 asti Tietoarkistoon tallennetut tutkimusaineistot ovat olleet rekisteröityneiden asiakkaiden saatavilla sähköisessä palveluportaalissa "Ailassa" kunkin aineiston käyttöehtojen mukaisesti. Tammikuussa 2017 Ailassa oli lähes 1300 aineistoa. Suurin osa Tietoarkistoon tallennetuista aineistoista on kvantitatiivisia, mutta kvalitatiivisiakin aineistoja oli Ailassa vuoden 2017 alussa jo parisataa. Kvantitatiivisella aineistolla tarkoitetaan kokonaisuutta, johon kuuluu datatiedosto havaintomatriisina ja sitä kuvaileva materiaali, joilla on yhteinen yksilöivä aineistonumero. Esimerkiksi EVAn kansallinen asennetutkimus 2009 -aineiston, FSD2430, tilaaja saa käyttöönsä SPSS-portable-muotoisen datatiedoston, tutkimusaineiston kuvailun ja suorat jakaumat sisältävän PDF-koodikirjan sekä PDF-kyselylomakkeet suomeksi ja ruotsiksi . Datan analysoimiseen tarvitaan tilastomatemaattinen ohjelmisto ja vähintään perustiedot tilastotieteestä ja kvantitatiivisista menetelmistä. Kvalitatiivisella aineistolla tarkoitetaan esimerkiksi haastattelujen RTF-muotoon tallennettuja litteraatioita ja kokonaisuutta kuvailevaa materiaalia. FSD2007-numeroisen "Tampereen ympäristökiistat 1996–2000" -aineiston tilaaja saa käyttöönsä kymmenen RTF-tiedostoa, joissa on yhteensä 183 tekstisivua. Kaikkien Tietoarkistoon tallennettujen aineistojen kuvailutietoja pääsee tutkimaan Ailan aineistoluettelossa kirjautumatta suomeksi ja englanniksi.

title: Android One

text: Android One on Googlen projekti, jonka tavoitteena on tuottaa "puhtaalla" eli muokkaamattomalla Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja älypuhelimia. Google ei itse valmista Android One -puhelimia, vaan standardoi sarjan laitteet. Android One -puhelimille on luvattu isot Android-päivitykset kahdeksi vuodeksi ja tietoturvapäivitykset kolmeksi vuodeksi. Ensimmäiset, noin sadan dollarin hintaiset, Android One -puhelimet julkaistiin 2014.

title: Vivo

text: vivo () on kiinalainen elektroniikkavalmistaja, joka kehittää ja valmistaa älypuhelimia, älypuhelinten lisälaitteita, ohjelmistoja ja verkkopalveluita. Se oli vuonna 2016 Kiinan kolmanneksi suurin puhelinvalmistaja. Heinä-syyskuussa 2016 se oli koko maailman viidenneksi suurin puhelinvalmistaja. Vivo perustettiin vuonna 2009 tuottamaan hifi-laitteita.

title: Efektipedaali

text: Pedaalin pohjassa on pehmeästä materiaalista valmistettu pito-osa, jonka tarkoitus on estää laitteen liukuminen alustalla käytettäessä. Myös elektroniikan ja kytkentöjen taso vaihtelee usein hinnan mukaan, mutta tämäkin on suhteellista. Tekniikan kehittyttyä ja valmistuskustannusten pienentyessä myös kalliimpiin laitteisiin suhteessa halvemmat laitteet voivat olla hyvinkin laadukkaita.

title: Syötävä kakkukuva

text: Syötävä kakkukuva on maissilastulle, riisipaperille tai vastaavalle syötävälle materiaalille elintarvikevärein tulostettu kuva, jonka voi laittaa täytekakun tai leivosten päälle koristeeksi. Kuva voi olla joko valokuva jostain henkilöstä, itse piirretty kuva tai melkein mikä tahansa kuva, joka on tallennettu tietokoneelle digitaaliseen muotoon.

title: Ernst Mach

text: Machin tieteenfilosofian perustana on ajatus, että tieteelliset lait ovat kokeellisten tapahtumien summauksia. Näillä laeilla pyritään ymmärtämään muuten inhimillisesti käsittämättömän monimutkasta todellisuutta. Tieteelliset lait ovat siten tiukasti kiinni inhimillisessä ajattelussa. Koska tieteelliset lait tehdään inhimillisen ymmärryksen rajallisuuden mukaan, ne pyritään tekemään mahdollisimman yksinkertaisiksi ja taloudellisiksi. Siksi lait eivät sisällä todellisuutta objektiivisena kokonaisuutena vaan inhimillisenä näkökulmana. Vain tietyllä tarkkuudella voidaan tehdä kokeita, joilla on keskenään samat olosuhteet ja samat tulokset, koska tismalleen samanlaisia olosuhteita ei ole mahdollista toistaa. Vain ajatuksellisesti voidaan toistaa yhtäpitäviä tapahtumia.

title: Vintage

text: Vintage-sanasta on myöhemmin tullut käsite myös niin hifi-laitteissa kuin monessa muussakin menneen ajan tuotteistuksessa (veneet, autot, kirjat, soittimet ja musiikki jne.). Määritys vintage ilmenee jo muutaman kymmenen vuoden ikäisissä kulutustavaroissa. Yleensä sana vintage liittyy vanhojen tuotteiden keräilyyn tai käyttöesineisiin.

title: Hifi (lehti)

text: Lehden linja oli 1980- ja 1990-luvuilla varsin kuluttajavalistushenkinen, ja lehti julkaisi hifi-laitteiden rakennusohjeita. 1980- ja 1990-luvuilla Hifi-lehti kävi väittelyä Musiikin Ääni -lehden kanssa, jonka lähestymistapa äänentoistolaitteita kohtaan oli subjektiivinen; laitteet testattiin hyvin pitkälle "fiilispohjalta", kun Hifi-lehti puolestaan oli objektiivinen ja luotti pitkälle VTT:n ja TKK:n mittaustuloksiin. Lehtien välille syntyi joksikin aikaa "kolumnisota", kunnes Musiikin Ääni kaatui 1990-luvun alun laman vuoksi.

title: Hifi

text: Hifi jakautuu nykyään 2-kanavaiseen hifiin ja monikanavaiseen äänentoistoon, jota myös kotiteatteriksi kutsutaan. Jälkimmäisessä laitteistoon on liitetty äänen lisäksi myös kuvaa tuottavia laitteita.

title: Mediasoitin

text: Soitin kytketään järjestelmään joko langallisesti Ethernet, USB- tai FireWire-liitäntää käyttämällä, tai langattomasti WLANin tai Bluetoothin yli. Ohjelmat voidaan toistaa esimerkiksi DLNAn avulla. Osa laitteista sisältää kiintolevyn, jolloin multimediatiedostot voidaan ladata tietokoneelta, jossa levy näkyy kiintolevyasemana kuten mikä tahansa muukin ulkoinen kiintolevy. Jos kiintolevyä ei ole, tiedostot toistetaan soittimeen kytketystä ulkoisesta kiintolevystä tai muusta USB-massamuistista. Joissain malleissa laitteeseen on integroitu audiotehovahvistin ja musiikkikäyttöön tarkoitetut laitteet saattavat itsenäisesti osata toistaa Internet radioasemien ohjelmia.

title: CD-levy

text: Tavanomaisen 120 millimetrin kokoisen levyn rinnalle kehitettiin halkaisijaltaan 80 millimetrin kokoinen ”Mini-CD”, jolle mahtuu enimmillään dataa 210 megatavua, ja ääntä 24 minuuttia. Tätä oli alun perin tarkoitus käyttää 7″ vinyylilevyn tavoin singlejulkaisuissa, mutta tämän sijaan ne julkaistiinkin usein "Maxi-Singleinä", tutummassa 12cm koossa. Nykyään 8cm levyä on myös käytetty usein tietotekniikan puolella; laitteiden valmistajat ovat toimittaneet komponenttien (lisäkortit yms..) mukana ajureita sekä muita asennustiedostoja tallennettuna 8cm:n levylle.

title: QuteCom

text: PC-koneelta toiselle PC-koneelle -puhelut ovat Hifi-laatua ja käyttävät useita koodekkeja kuten ILBC, AMR-WB, PCMA, PCMU, AMR ja GSM. On mahdollista aloittaa keskustelu toisten saman ohjelman tai minkä tahansa muun SIP-protokollaa tukevan ohjelman (kuten Gizmo) käyttäjän kanssa. QuteCom mahdollistaa videoneuvottelut ffmpeg-ohjelman kautta.

title: HDMI

text: HDMI:llä keskenään kytketyt laitteet keskustelevat Display Data Channel -standardin (DDC) mukaisesti. Näin esimerkiksi tieto näyttölaitteen tukemista näyttötarkkuuksista saadaan lähettävään laitteeseen. DDC-tiedot on tallennettu EDID-ROM -piirille. Näyttötarkkuuksien lisäksi sinne voidaan tallentaa esimerkiksi laitteen tukemat äänimuodot, väriavaruudet sekä tiedot valmistajasta ja laitteen tyypistä.

title: Hifi

text: Äänilähteenä on tavallisimmin CD-soitin, jossa on sisäänrakennettu D/A-muunnin, mutta se on vähitellen korvattu joko DVD-soittimella tai muulla mediasoittimella, jonka perässä saattaa vielä olla erillinen ulkoinen D/A-muunnin. Mediasoittimella tarkoitetaan erilaisia multimediatiedostoja soittavaa laitetta. Monella hifi-harrastajalla äänilähteenä on kotitietokone, jolla toistetaan digitaalisessa muodossa tallennettua musiikkia. Tietokoneeseen voi liittää erillisen äänikortin, jos sisäänrakennettu ei ole tarpeeksi laadukas.

title: PA-järjestelmä

text: PA-järjestelmällä voidaan toistaa joko reaaliaikaisesti tuotettua ääntä, esimerkiksi tilannetiedotus tai konserttiesitys, tai tallennettua ääntä, kuten tallennettua musiikkia tai tallennettuja tiedotteita.

title: Full HD

text: Full HD on merkintä tai markkinointitermi, jolla teräväpiirtotelevisiot määritellään kuuluvaksi niihin näyttöihin, jotka yltävät 1920 x 1080 pikselin tarkkuuteen (1080i ja 1080p). Merkinnästä käytetään myös vastaavaa suomenkielistä nimitystä täysteräväpiirto. HDTV:n tarkin nykyinen kuvatarkkuus sisältää 2 073 600 pikseliä. Kuvaformaatti 1080p antaa parhaimman käsityksen täysteräväpiirron tarkkuudesta. Kuva on käytännössä yhtä tarkkaa kuin 1080i, joka on saman kuvatarkkuuden lomitettu kuva. 1080p:tä pidetään standardina filmille kuvatun materiaalin (muun muassa useimmat elokuvat) levityksessä täysteräväpiirtoisena HDTV:ssä. Televisioiden ja videotykkien kohdalla Full HD:llä tarkoitetaan, että laite pystyy näyttämään 1920x1080 tarkkuuden kuvaa ilman skaalausta. Kyseiset laitteet voivat toistaa siis 1080i- ja mahdollisesti 1080p-tarkkuuden videota. Yleensä Full HD -termiä käytetään HD ready -termin kanssa, jolloin laitteen HD ready -ominaisuuksien lisäksi kuluttajalle selviää, että laite voi toistaa 1920x1080 tarkkuuden videota.

title: Hifi

text: Jotkut hifi-harrastajat rakentelevat laitteita itse, tai parantelevat olemassa olevia. Toiminnassa (kutsutaan myös tweekkaukseksi) on omat riskinsä. Jos esimerkiksi muutetaan kaiuttimen jakosuodinta, muutettu rakenne voi kuumentua niin paljon, että syntyy tulipalon riski. Jotkin tweekkaustavat ovat harmittomampia, kuten kaiuttimien tuplajohdotus käyttämällä kahdet kaiutinkaapelit yhtä kaiutinta varten tai bassoelementin lisämassaus resonanssitaajuuden alentamiseen.

title: Hifi (lehti)

text: 2000-luvulle tultaessa hifi-harrastuksen suosio alkoi jonkin verran hiipua tietotekniikan esiinmarssin vuoksi, mutta toisaalta kotiteatteriharrastus piti lehteä pinnalla. Joulukuussa 2006 lehden kustantaja, Sanoma-konserniin kuulunut Sanoma Magazines Finland liitti Hifi-lehden MikroBittiin. Hifi-lehden tilalle kuitenkin perustettiin osittain entisten voimien turvin Hifimaailma-lehti.


query: Onko Alankomailla suunnilleen puolet maan pinta-alasta alle metrin korkeudella merenpinnasta?

title: Alankomaiden maantiede

text: Suunnilleen puolet maan pinta-alasta on alle metrin korkeudella merenpinnasta, ja suuri osa siitä on merenpinnan alapuolella. Mittavat pengerrakennelmat ja dyynimuodostumat suojaavat näitä alueita tulvilta. Monia vedenpumppausasemia tarvitaan pitämään alueet kuivina. Maan korkein kohta Vaalserberg maan kaakkoisimmassa pisteessä on 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Ardennien vuoristoon.[1] Suuri osa Alankomaista, esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa sijaitsee maailman suurin tekosaari), on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla. Näin kuivattamalla on syntynyt polderi.

title: Kazakstan

text: Paikallishallinnollisesti Kazakstanissa on 14 aluetta (oblastia, oblısı) ja 86 kaupunkia, joista kolmella on alueen status. Kaupunkialueet on merkitty tähdellä.Kazakstan ulottuu Volgajoelta Altai-vuorille ja Länsi-Siperian tasangoilta Keski-Aasian aavikolle. Suurin osa Kazakstanista on alavaa tasankoa (muun muassa Kirgiisiaro ja Ustjurt). 44 prosenttia pinta-alasta on aavikkoa, 33 prosenttia puoliaavikkoa. Suurin osa maasta sijaitsee 200–300 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta Kaspianmeren rannikolla se laskeutuu yli sata metriä keskimääräisen merenpinnan alapuolelle. Vuoristoja on vain 12,4 prosenttia maan pinta-alasta. Varsinaiset vuoristoalueet ovat Altai ja Tian Shan maan itä- ja koillisosassa. Lisäksi Ural ulottuu Venäjältä jonkin matkaa Kazakstanin puolelle.

title: Andorra

text: Andorra sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Espanjan ja Ranskan välissä. Maan pinta-ala on 468 neliökilometriä, ja sillä on maarajaa 120,3 kilometriä. Andorran keskikorkeus merenpinnasta on 1 996 metriä, minkä ansiosta se on korkeimmalla sijaitseva Euroopan maa. Andorra la Vella on 1 079 metrin korkeudessa Euroopan korkeimmalla sijaitseva pääkaupunki. Korkein vuori on 2 942 metriä korkea Coma Pedrosa. Matalin kohta puolestaan on 840 metrin korkeudessa sijaitsevassa jokilaaksossa.

title: Vardar

text: Vardar-joen valuma-alueen koko on 23 747 neliökilometriä. Makedonian tasavallan puolella tästä on 206 535 neliökilometriä, mikä kattaa noin 87 % maan pinta-alasta. Kreikan puolella valuma-alueesta on noin 3 212 neliökilometriä. Joki virtaa keskimäärin 790 metrin korkeudella merenpinnasta. Joen leveys vaihtelee 50 ja 300 metrin välillä ja sen syvyys on suurimmillaan 4 metriä. Vardarin sivujokia ovat muun muassa Treska, Pchinja, Bregalnica, Crna, Lepenec ja Babuna. Déltan kunta on saanut nimensä joen suistosta ja sen osa Axióksen kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, itse joesta.

title: Bangladesh

text: Suurin osa Bangladeshista on 0–10 metrin korkeudella merenpinnasta, ja merenpinnan noustessa metrillä maan alueesta noin 10 prosentin uskotaan jäävän veden alle.[23] Esimerkiksi kesällä 2007 puolet maasta oli veden alla.[24] Bangladeshin korkein kohta on Mowdokin vuoristossa 1052 metrin korkeudessa Chittagong Hill Tractsin alueella maan kaakkoisosassa.[25] Merkittävä osa maan rannikosta muodostuu soistuneesta viidakosta, Sundarbansista, maailman suurimmasta mangrovemetsästä, jolla on monimuotoinen eläin- ja kasvikanta. Alueella asuu muun muassa intiantiikereitä. Vuonna 1997 Sundarbans julistettiin vaarantuneeksi.[26]

title: Bygland

text: Bygland on Norjan kunta ja taajama Setesdalissa Itä-Agderin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Valle, idässä Fyresdal ja Åmli, etelässä Froland ja Evje og Hornnes ja lännessä Åseral, Kvinesdal ja Sirdal. Bygland on pinta-alaltaan Itä-Agderin toiseksi suurin kunta. Sen pinta-alasta noin 80 % on tunturia, suota, vesistöjä, laitumia ja hyödyntämiskelvotonta metsää. Suurin osa pinta-alasta on yli 700 metrin korkeudella, alimpana sijaitsevat Otra ja Byglandsfjorden, 200 metrin korkeudella. Korkein kohta on Røynelifjellet, 1 162 metriä merenpinnasta.

title: Kreeta

text: Kreetalla on neljä suurikokoista vuoristoa,[6] ja ainoastaan neljäsosa saaren pinta-alasta sijaitsee alle sadan metrin korkeudella merenpinnasta. Yli 500 metrin korkeudessa sijaitsee 30 prosenttia pinta-alasta.[8] Saaren länsiosassa kohoavat Lefká Óri -vuoret (”Valkoiset vuoret”). Virtaava vesi on kovertanut uomiaan jyrkkärinteisten ja korkeiden vuorten kalkkikiveen.[6] Näin ovat muodostuneet muun muassa Euroopan syvimpiin ja pisimpiin kuuluva rotko, 17 kilometriä pitkä Samarián rotko, sekä Ímproksen rotko.[6] Lefká Órin korkein huippu on 2453 metriä korkea Páchnes. Saaren korkein huippu on 2456 metriä korkea Ídavuori Psiloreítis-vuorilla (myös Idavuoret). Psiloreítis-vuoria kutsutaan toisinaan nimellä ”Kreetan katto”. Kreetan itäosassa sijaitsee Lasíthi-vuoristo, johon kuuluvat muun muassa 2148 metriä korkea Díkti ja 2141 metriä korkea Aféntis Christós. Neljäs vuoristo on myös itäosassa sijaitseva Thryptí- eli Siteíavuoret. Tämän vuoriston korkein vuori on 1476 metriä korkea Aféntis Kavoúsi.[6]

title: Sierra Leone

text: Rannikkotasangon jälkeen maa kohoaa sisämaan tasankoon, joka on pinta-alaltaan noin puolet koko maan pinta-alasta.[1] Tasangon eteläosissa on mäkistä metsämaata, jossa yksittäiset kukkulat kohoavat yli 300 metriin.[2] Sierra Leonen koillisosa on osa Guinean ylätasankoa, joka on pääosin 300–600 metrin korkeudessa merenpinnasta.[1] Siitä nousee kuitenkin joitakin vuoristoja, kuten Loma- ja Tingivuoret.[2] Maan korkein kohta Loma Mansa (Bintumani) sijaitsee Lomavuorilla ja kohoaa 1948 metriä merenpinnan yläpuolelle.[4][5]

title: Sääminginsalo

text: Sääminginsalon pinta-ala on 1 069 km², ja sitä ympäröivät joka puolella noin 76 metrin korkeudella merenpinnasta olevat järvet Haukivesi, Pihlajavesi, Puruvesi, Paasivesi ja Enonvesi. Sen alueella ovat Savonlinnan keskustaajaman itäosat sekä Enonkosken ja Kerimäen kirkonkylät.

title: Wendlingen am Neckar

text: Wendlingen am Neckar on kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltion Esslingenin piirikunnassa. Kaupunki kuuluu Stuttgartin hallintopiiriin. Asukkaita Wendlingen am Neckarissa oli 30. kesäkuuta 2008 15 947, joista naisia oli 8 192 ja miehiä 7 755. Kaupungin pinta-ala on 12,2 km². Kaupungin korkein kohta sijaitsee 345 metrin korkeudessa merenpinnasta ja matalin puolestaan 255 metrin korkeudessa. Wendlingen am Neckarin pormestari on Steffen Weigel.

title: Kotelnyi

text: "Bungen maa" () on laaja, tyhjä ja lähes kasviton välivyöhyke, joka jää Kotelnyin ja Faddejevskin väliin. Näitä toisin kuin sitä voi kutsua oikeiksi saariksi, kun taas 6 200 km² laajuinen Bungen maa on hiekkainen ja tasainen. Kun sen pinta on enimillän vain 8 metrin korkeudella merenpinnasta, se on alttiina myrskyvuoksien nostattamille tulville lukuun ottamatta hyvin pientä aluetta kaakossa, missä suurin korkeus merenpinnasta on 11–21 metriä. Ajoittain veden alle jäävän alueen osuus yli 80 % Bungen maan pinta-alasta ja tämä alue on käytännöllisesti katsoen kasvitonta. Bungen maa on nimetty venäläisen eläintieteilijän ja tutkimusmatkailijan Alexander von Bungen mukaan. Bungen maan joutuessa tulvan alle Kotelnyi ja Faddejevski saattavat tilapäisesti jäädä erillisiksi saariksi.

title: Borijávri

text: Borijávri on järvi Enontekiöllä Suomessa lähellä Norjan rajaa. Järvi kuuluu Norjan puolella virtaavan Raisinjoen vesistöön. Sen korkeus merenpinnasta on 794,4 metriä, pinta-ala noin 10,8 hehtaaria ja se laskee Norjan rajalla 791,2 metrin korkeudessa olevan pienemmän järven kautta itään Norjan puolella olevaan Geatkajávriin. Tämän laskujokena on Raisinjoen sivujoki Geatkejohka.

title: Alankomaat

text: Alankomaat on pieni, alava maa, jolla on pitkä rantaviiva Pohjanmerelle. Suuri osa maasta on alle 30 metriä merenpinnan yläpuolella. Laajat alueet maan etelä- ja pohjoisosissa ovat meren pinnan alapuolella.[5] Esimerkiksi koko Flevolandin provinssi (jossa on maailman suurin tekosaari) on muodostettu valtaamalla merestä alaa patoamalla se ja kuivattamalla näin syntynyt polderi.[6] Kuivattamiseen on käytetty penkereitä, kanavia ja tuulimyllyjä, jolla pumpattiin vettä pois alueilta, jotka ovat nyt merenpinnan alapuolella.[7]

title: Slovakia

text: Slovakia on suurimmaksi osaksi vuoristoa: maan pohjois-, ja keskiosia hallitsevat Länsi-Karpaatit, joihin kuuluvat Tatravuoret. Korkein huippu on Gerlachovský štít (2 655 metriä). Maan pinta-alasta noin 80 prosenttia sijaitsee yli 750 metrin korkeudella merenpinnasta. Merkittäviä vuorialueita ovat Matala Tatra (korkein huippu 2 043 metriä merenpinnasta), Suuri Tatra (1 592 metriä) ja Pieni Tatra (1 709 metriä). Suurin yhtenäinen tasankoalue sijaitsee Kaakkois-Slovakiassa Tonavasta koilliseen. Slovakian tärkeimmät joet ovat Tonava ja sen sivujoet Váh ja Hron. Vuoristoissa on monia jäätikköjärviä, Suurella Tatralla 183 kappaletta. Jokiin, varsinkin Váh-joen varrelle on tehty tekojärviä.

title: Caravaca de la Cruz

text: Caravaca on pinta-alaltaan Espanjan suurimpia kuntia. Se on rakennettu vuoristoiseen ympäristöön keskimäärin noin 600 metriä merenpinnan yläpuolelle; lännessä maasto on noin 800 metriä merenpinnan yläpuolella ja suuri osa kaupungin alueesta sijaitsee yli kilometrin korkeudessa. Korkein kohta on Sierra de Mojantes, joka kohoaa runsaat 1,6 kilometriä merenpinnan yläpuolelle. Välimeren rannat sijaitsevat lähimmillään alle sadan kilometrin päässä Caravacan kantakaupungista.

title: Säkylä

text: Säkylä sijaitsee Säkylän Pyhäjärven rannalla ja on sen johdosta Suomen toiseksi järvisin kunta. Järven pinta-alasta kaksi kolmannesta kuuluu Säkylän kuntaan. Kunnan maisemaa leimaa myös luode-kaakko-suuntainen laaja Säkylänharju, joka jatkuu Virttaankankaana Loimaan puolelle. Harjualueen korkein kohta on Porsaanharju, joka yltää 150 metrin korkeudelle merenpinnasta. Kunnan pinta-alasta yli 40 % on Natura-alueita.

title: Kreikka

text: Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen.[13] Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta.[2] Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta.[10] Kreikan korkein vuori on Ólympos () ja merkittävin vuoristo maan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva Píndos-vuoristo, jossa sijaitsee muun muassa toiseksi korkein huippu Smólikas (). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkein vuori on Kreetan Ída eli Psiloreítis ().

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen vesistöalueella on kuusi osavaluma-aluetta, ja niiden pinta-alat ovat 96–315 km². Vesistöalueen korkeimmat kohdat ovat lähes 150 metriä merenpinnan yläpuolella ja ne sijaitsevat alueen itäosassa. Suurin osa vesistöalueesta on alle 100 metrin korkeudella ja alavimmat paikat ovat sen lounaisosassa. Turun kaupunki pumppaa raakavettä ajoittain Paimionjoesta.

title: Vatikaanivaltio

text: Vatikaani on yksi Euroopan kääpiövaltioista, ja se on täysin Rooman kaupungin ympäröimä. Vatikaanissa ei ole lainkaan vesistöjä, eikä siellä harjoiteta maanviljelyä, vaan pinta-alasta 100 prosenttia on kaupunkimaastoa. Vatikaanilla ei myöskään ole minkäänlaisia luonnonvaroja, eikä maassa ole teollisuutta.[3] Vatikaani sijaitsee samannimisellä kukkulalla, jonka lähellä virtaa Tiberjoki.[4] Vatikaanin kukkula on loiva, eivätkä korkeuserot ole kovinkaan suuria. Vatikaanin korkein kohta sijaitsee nimeämättömässä paikassa 75 metrin korkeudella merenpinnasta; alin kohta on 19 metrin korkeudella.[3]

title: Etelä-Ossetia

text: Pinta-alaltaan 3 900 km suuruinen Etelä-Ossetia sijaitsee Ison Kaukasuksen etelärinteillä. Alue on hyvin vuoristoista ja suurin osa alueesta onkin yli 1 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Pinta-alasta on metsää 47 prosenttia ja maanviljelyn käytössä alle 10 prosenttia. Maan etelärajan tuntumassa virtaa Mtkvarijoki, jonka lisäksi alueella on lukuisia pieniä vuoristojokia sekä 15 pientä vuoristojärveä.

title: Aalsmeer

text: Aalsmeer on kunta Pohjois-Hollannin provinssissa Alankomaissa. Asukkaita kunnassa on 29 073 (30.11.2009) ja väestötiheys on 1 413 as./km². Kunnan pinta-ala on 32,24 neliökilometriä, josta vettä on 11,75 km². Aalsmeerin pormestarina toimii Pieter Litjens. Aalsmeerin vanha osa on maaperältään turpeista ja se sijaitsee suunnilleen merenpinnan tasolla. Tätä osaa ympäröivät polderit, joiden maaperä on savista ja ne sijaitsevat 3–5 metriä merenpinnan alapuolella.

title: Armenia

text: Armenia on Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Alue on suurimmaksi osaksi vuoristoista muutamine metsineen. Korkein kohta on 4 090 metriin nouseva Aragats-vuori, eikä mikään osa maassa ole alle 400 metrin korkeudella merenpinnasta. Turkin puolella sijaitseva Ararat-vuori on armenialaisille maan symboli, alueen korkein vuori.

title: Viro

text: Viron pinta-ala on noin 45339 neliökilometriä.[1] Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä. Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä.[2] Viron maaseutua täplittävät yli 1500 järveä, joista suurin on Venäjän rajalla oleva Peipsijärvi. Viron suurimmat joet ovat Narvanjoki ja Emajoki. Virossa on noin 800 saarta.[3] Pinnanmuodoiltaan Viro on melko tasainen. Korkein kohta on Iso Munamäki () Etelä-Virossa, 318 metriä meren pinnan yläpuolella.[4] Keskimäärin Viro on vain 50 metriä merenpinnan yläpuolella ja alle 10 prosenttia maan pinta-alasta on yli 100 metrin korkeudella merenpinnasta.[5]

title: Georgia

text: Vaihtelevien luonnonolojen ansiosta Georgiassa on runsaasti eläin- ja kasvilajeja. Metsät peittävät noin 40 prosenttia Georgian pinta-alasta ja sijaitsevat pääosin maan länsiosassa ja vuoristoalueilla. Idässä metsät ovat harvinaisempia ja kasvillisuus pääosin matalampaa pensaikkoa ja ruohikkoa. Metsäraja on noin 2 300–2 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Valtaosa metsistä koostuu pyökistä, tammesta, valkopyökistä, kastanjasta, saarnista, vaahterasta ja muista vastaavista lehtipuista. Alle viidesosa metsistä on havumetsiä, jotka kasvavat yleensä 900–2 150 metrin korkeudella merenpinnasta. Puurajan yläpuolella on alppiniittyjä, eteläisillä ylängöillä taas arokasvillisuutta. Kosteikkokasvillisuutta on kaikilla korkeuksilla, mutta suurimmat alueet sijaitsevat Mustanmeren rannikolla. Alavat alueet on otettu tehokkaasti ihmisen käyttöön maanviljelysalueiksi.

title: Wallis ja Futuna

text: Wallis ja Futunan yhteenlaskettu maapinta-ala on 142 neliökilometriä. Suurimmalla saarella Wallisilla on pinta-alaa 77,9 neliökilometriä. Futunan pinta-ala on 64 neliökilometriä ja Alofin 51 neliökilometriä. Wallis on tuliperäinen ja pinnanmuodostukseltaan hyvin tasainen saari. Sen korkein kohta Lulu Fakahega on 145 metrin korkeudella merenpinnasta. Saarella on matala laguuni, jonka ympärillä on useita hiekkasärkkiä. Saarella on myös useita kraatterijärviä. Futuna ja sen naapuri Alofi sijaitsevat 230 kilometrin päässä lounaaseen Wallisista. Pinnanmuodostukseltaan ne ovat mäkisempiä kuin Wallis Futunan korkeimman kohdan Puken sijaitessa 524 metrin ja Alofin Kolofaun ollessa 417 metrin korkeudella merenpinnasta. Wallisin ja Futunan alkuperäistä metsää on jäljellä enää vähän hakkuiden takia. Puuta käytetään polttoaineena. Metsien häviäminen on lisännyt eroosiota. Alofilla metsä on säilynyt lähes alkuperäisessä kunnossaan.

title: Kreikan maantiede

text: Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein vuori on Ólympos ().

title: Nampo

text: Nampo sijaitsee Taedongjoen alajuoksulla sen suiston pohjoispuolella. Alueella vallitsee voimakas vuorovesi. Kaupungin eteläpuolella kohoavat Osǒkvuoret ja kaupungin korkein kohta on Osǒkvuoren huippu 566 metrin korkeudella merenpinnasta. Vuorien ulkopuolella suurin osa kaupungin alueesta on kuitenkin matalaa alluviaalitasankoa ja noin 82 & koko kaupungin pinta-alasta on alle 60 metrin korkeudella merenpinnasta. Kaupungin edustalla on useita saaria, joihin lukeutuvat esimerkiksi Cho-do ja Ori-sǒm. Keltaisenmeren rannikolla on vallattu maata merestä ja sitä on otettu maanviljelyskäyttöön. Tammikuun keskilämpötila on -4,8 °C ja elokuun 24,2 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 837,4 mm.

title: Reksuo

text: Suon pinta-ala on noin 577 hehtaaria ja sen keskiosat nousevat noin neljä metriä reunoja korkeammalle. Suon suurin pituus luode–kaakko-suunnassa on 3,8 km ja leveys 2,4 km. Suo sijoittuu Paimionjoen ja Uskelanjoen väliselle vedenjakajalle noin 93 metrin korkeuteen merenpinnasta ja on kokonaan savitasankojen ympäröimä. Saven paksuus on noin 30–40 m ja sen läpi nousee vain joitakin aaltojen huuhtomia ja jään kuluttamia kalliopaljastumia. Pääosin ympäröivät savitasangot ovat peltoina. Reksuo on muodostunut savikolla sijainneeseen luoteis–kaakko-suuntaiseen altaaseen, jonka syvin kohta on noin 86,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Altaan kynnys on ollut etelässä noin 88 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Guinea-Bissau

text: Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle.

title: Nafud

text: Arabian niemimaan pohjoisosassa sijaitsevan Nafudin pinta-ala on noin 64 000 neliökilometriä (toisen lähteen mukaan noin 70 000 km) ja se on noin 900 metrin korkeudella merenpinnalta. Aavikko sijaitsee suuressa soikeassa painumassa, jonka mitat ovat 290 x 225 km. Joillakin Nafudin alankoaltailla on keitaita, varsinkin Hejazvuorten lähellä on viljelykelpoisia, paimentolaisten laiduntamisen mahdollistavia keitaita. Keitaat kuten al-Jawf ja Ha’il ovat historiallisen luoteesta Välimeren suunnalta saapuvan ja kaakkoon jatkavan karavaanireitin varrella.


query: Missä Bursa sijaitsee?

title: Bursa

text: Bursa (aikaisemmin Brusa tai Prusa) on Turkin neljänneksi suurin kaupunki. Bursassa oli vuonna 2014 arviolta 1800278 asukasta.[1] Sen pinta-ala on 1036 km². Kaupunki sijaitsee Turkin luoteisosassa ja se on Bursan maakunnan pääkaupunki. Se tunnettaneen parhaiten Iskender-kebabista.

title: Bursa

text: Bursan ammattilaisjalkapallojoukkue Bursaspor pelaa Turkin Superliigaa. "Vihreät Alligaattorit" pelaavat kotiottelunsa Bursa Atatürk Stadiumilla

title: Bursaspor

text: Bursaspor on vuonna 1963 perustettu jalkapalloseura Bursasta, Turkista. Bursaspor pelaa Turkin Superliigassa, jonka se voitti kaudella 2009–2010. Bursaspor pelaa kotiottelunsa Bursa Atatürk Stadion ja seuran tunnusvärit ovat vihreä ja valkoinen.

title: Vatsapaidan säkki

text: Vatsapaidan säkki (lat "bursa omentalis") on mahalaukun takana sijaitseva vatsaontelon pohjukka, jonne on muusta vatsaontelosta yhteys vatsakalvon säkin aukon ("foramen epiploicum") kautta. Yläpuolelta (kraniaalisesti) sitä rajaa maksan alaosa, sen alaosan rajaa koolonin lieve ("mesocolon") ja paksusuolen poikittainen osa ("colon transversum"). Haima sijaitsee vatsapaidan säkin takana.

title: Turkin autoteollisuus

text: TOFAS Türk Otomobil Fabrikasi aloitti vuonna 1971. Sen 32,9 hehtaarin tehdas sijaitsee Bursassa. Yrityksestä on ulkomaisessa omistuksessa 37,8 % ja se FIATin lisenssillä henkilö- ja pakettiautoja. Sen 4 430 työntekijää valmisti 146 048 autoa, joista ulkomaille vietiin 82 475 kappaletta. Sen Doblo-mallista 85 % meni vientiin.

title: Ramat Gan

text: Ramat Gan sijaitsee Israelin suurimmalla metropolialueella ja se on yksi maan teollisuuden keskuksista. Paikallisiin teollisuuden aloihin kuuluvat esimerkiksi tekstiili-, metalli-, elintarvike- ja puuteollisuus. Ramat Ganissa sijaitsee myös Israelin suurin timanttipörssi, johon liittyvä liikekeskus Bursa työllistää yhteensä noin 50 000 henkilöä. Kaupunki tunnetaan yhä puistoistaan ja Ramat Ganin kansallispuistossa käy vuosittain miljoonia käviöitä. Kaupungissa sijaitsee myös Israelin suurimpiin lukeutuva 60 000 paikkainen Ramat Gan Stadion.

title: Palla (liturgia)

text: Ehtoollisen vieton päätteeksi kalkin päälle laitetaan ensin palla, sitten kalkkiliina ja lopuksi päälle korporaalin sisältävä bursa. Neliön muotoinen palla saa kalkkiliinan laskeutumaan kauniisti. Mikäli kalkkiliinaa ja bursaa ei käytetä, kuten usein nykyisin roomalaiskatolisessa kirkossa, korporaali laitetaan pallan päälle.

title: Bursan maakunta

text: Bursan maakunta on jaettu 17 piirikuntaan.

title: Bursa Atatürk Stadion

text: Bursa Atatürk Stadion on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Bursassa Turkissa. Pääosin stadionilla pelataan jalkapalloa, sillä se toimii Turkin pääsarjajoukkue Bursasporin kotikenttänä. Se on rakennettu vuonna 1950 ja sen kapasiteetti on 25 456.

title: Bursa (liturgia)

text: Bursa () on messussa käytettävä, kankaasta tehty neliskulmainen liturginen kotelo, tasku, jossa säilytetään korporaalia. Bursa noudattaa liturgisia värejä. Se asetetaan tyhjän kalkin, pallan ja kalkkiliinan päälle ennen ja jälkeen ehtoollisenvieton.

title: Osman I

text: Bysanttilaisen linnoituksen, Yenişehir ("Uusi kaupunki"), kukistumisen jälkeen osmaniturkkilaiset olivat valmiita piirittämään suuria bysanttilaisia kaupunkeja Proussaa (nykyinen Bursa) ja Nikeaa (nykyinen Iznik). Osman kuoli vuonna 1324, kaksi vuotta ennen kuin Bursa kukistui. Kuolemansa jälkeen hänelle annettiin titteli ghāzī ("Uskonsoturi"). Kun uusi sulttaani astui valtaistuimelle, ihmiset sanoivat "Tulkoon hänestä yhtä mahtava kuin Osmanista". Osmanien valtakunta saikin nimensä Osmanin nimestä.

title: Tofaş Bursa

text: Tofaş Bursa on bursalainen koripalloseura. Seura on voittanut Turkin mestaruuden vuosina 1999 ja 2000. Nykyisin joukkue pelaa toiseksi korkeimmalla tasolla.

title: Bursa

text: Bursa, kuten koko Turkki sijaitsee mannerlaattojen raja-alueella, joten rajut maanjäristykset ovat mahdollisia. Kaupunki onkin kärsinyt useita maanjäristyksiä, mutta se on jälleenrakennettu jokaisen järistyksen jälkeen. Viimeisin raju järistys tapahtui vuonna 1885.

title: Bursan maakunta

text: Bursan maakunta () on yksi Turkin 81:stä maakunnasta. Se sijaitsee Marmaranmeren rannalla ja sen pinta-ala on 10 813 neliökilometriä. Väkiluku on 2 842 547 (2015). Maakunnan pääkaupunki on Bursa (1 800 278 as., arvio 31.12.2014).

title: Korporaali

text: korporaalia säilytetään laskostettuna bursan sisällä tai bursan puuttuessa sitä pidetään kalkin päälle asetetun pallan päällä.

title: Tuki- ja liikuntaelin

text:
Nivelsiteet ovat sitkeää, joustavaa ja monisäikeistä tukikudosta, jotka sitovat luiden päät yhteen nivelissä. Nivelsiteet estävät liikkeitä ja liikeratoja, jotka voisivat olla haitallisia nivelelle tai luille. nivelsiteet venyvät nivelien olleessa ääriasennoissa ja voivat katketa.
Bursa on limapussi, joka sijaitsee joidenkin luiden ja jänteiden välissä.

title: Bursa

text: Nykyään Bursa on Turkin autoteollisuuden keskus. Italialaisella Fiatilla ja ranskalaisella Renault'lla on ollut tuotantoa Bursassa jo vuosia. Elintarviketeollisuus on vahva, sillä esimerkiksi Coca-Colalla ja Pepsillä on tuotantoa kaupungissa.

title: Lentopallon maailmanliiga 2014

text:
Bursa, Turkki
Kuuba nousi kakkosryhmään kaudeksi 2015.

title: Iskender-kebab

text: Iskenderin jälkeläisillä, Iskenderoğlun perheellä (sukunimi tarkoittaa ’Iskenderin poikaa’) on useita ravintoloita Bursassa. He omistavat myös ruokalajin tavaramerkin. Tämän johdosta annos tunnetaan Turkissa laajemmalti myös nimellä ”Bursa kebab”.

title: Bursa

text: Bursan kaupungin alueella oli yli 2000 vuotta sitten Makedoniaan kuulunut Kiosin kaupunki, jonka Makedonian kuningas Filippos V lahjoitti Bithynian kuningas Prusias I:lle vuonna 210 eaa., koska Bithynia oli auttanut Makedoniaa sodassa Pergamonia ja Herakleia Pontikea vastaan. Prusias nimesi kaupungin itsensä mukaan Prusaksi.

title: Murad II

text: Bysantilaiset suostuttelivat Mustafa Çelebin (tunnetaan myös Düzmece Mustafana) yrittämään sisällissodan sytyttämistä ja nuoren sulttaanin syöksemistä valtaistuimelta. Mustafa voittikin Muradin armeijan ja julisti itsensä Adrianopolin (nykyisen Edirnen) sulttaaniksi. Muradin joukot kuitenkin saavuttivat hänet Ulubatissa, lähellä Bursaa ja teloittivat hänet. Tämän jälkeen Murad loi uuden armeijan, "Azeb"in, vuonna 1421 ja marssi läpi Bysantin keisarikunnan ja ryhtyi piirittämään pääkaupunkia Konstantinopolia. Muradin piirittäessä kaupunkia bysanttilaisten onnistui yhdessä muutamien Anatolian itsenäisten turkkilaisvaltioiden kanssa lähettää Muradin nuorempi veli, 13-vuotias Mustafa, kapinoimaan veljeään vastaan ja piirittämään Bursaa. Muradin täytyi keskeyttää Konstantinopolin piiritys kohdatakseen kapinoivan veljensä. Hän vangitsi prinssi Mustafan ja teloitti tämän. Anatolian valtiot jotka jatkuvasti juonittelivat häntä vastaan - Aydın, Germian, Mentese ja Teke - liitettiin osaksi Osmanien valtakuntaa.

title: Bursa

text: Bursa harkitsee vuoden 2018 talviolympialaisten järjestämistä.

title: Bursa

text: Bursan maaperä sopii maataloustuotteiden viljelyyn. Viljelyn määrä on tosin laskenut kaupungin raskaan teollisuuden takia.

title: Bursan maakunta

text: Bursan naapurimaakunnat ovat Balıkesir lännessä, Kütahya etelässä, Bilecik ja Sakarya idässä, Kocaeli koillisessa ja Yalova pohjoisessa.

title: Bursa

text: Silkkitien läntisessä päätepisteessä sijainneesta Bursasta tuli Osmanien valtakunnan pääkaupunki, kun he valtasivat kaupungin Bysantilta vuonna 1326. Osmanien valloitettua Edirnen 1362 Bursa menetti pääkaupungin aseman, mutta säilytti kuitenkin asemansa alueen hallinnollisena ja taloudellisena keskuksena. Osmanien hallinnan aikana Bursasta tuli tärkeä silkkikaupankäyntipaikka, Bursan huomattavimmat tuotteet olivat kaftaanit, tyynyt sekä kirjottu silkki. Kaupunki oli tunnettu myös veitsistään ja hevosvaunuistaan.

title: Tofaş

text: Tofaş, virallisesti Tofaş Türk Otomobil Fabrikasi A.Ş., on turkkilainen autonvalmistaja. Sen pääkonttori sijaitsee Istanbulissa ja tehdas Bursassa. Se valmistaa lisenssillä Fiatin malleja sekä joitakin paikallisesti suunniteltuja malleja. Tofaşin suurimmat omistajat ovat Fiat Chrysler Automobiles ja Koç, jotka kumpikin omistavat yhtiöstä 37.8%.

title: Bursa

text: Bursa on vetovoimainen matkailukohde, sillä aivan kaupungin lähistöllä sijaitseva Uludağ on yksi Turkin parhaista talviurheilukeskuksista. Rooman valtakunnan ajoista lähtien Bursan kylpylät ovat houkutelleet ihmisiä.

title: Ramat Gan

text: Ramat Gan on kaupunki Israelissa Tel Avivin hallintoalueella. Kaupunki on perustettu vuonna 1921 ja vuoden 2016 lopussa sen asukasluku oli 153 674. Ramat Ganissa sijaitsee muun muassa Israelin suurin timanttipörssi, siihen liittyvä Bursan liikekeskus ja Ramat Gan Stadion. Kaupunki on tunnettu myös puistoistaan.

title: Linnut

text: Viemärisuolen yläosaan kiinnittyy linnun tärkein imuelin, rakkomainen Fabriciuksen bursa, joka osallistuu lintujen immuunipuolustukseen muokkaamalla veren valkosoluja vieraiden molekyylien tunnistajiksi ja erittää bursiini-hormonia, joka vaikuttaa valkosolujen kypsymiseen.

title: Bursa

text: Luokka:Turkin kaupungit Luokka:Antiikin Kreikan siirtokunnat


query: Kuka oli Socrates?

title: Sokrates

text: Sokrates (, 470/469 eaa.–399 eaa.)[1][2] oli antiikin Kreikassa Ateenassa vaikuttanut filosofi. Hän on yksi kaikkien aikojen merkittävimpiä filosofeja,[2][3] ja häneen viitataan usein koko länsimaisen filosofian isänä.[4]

text: Lyhemmässä toisessa osassa Kierkegaard vertaa sokraattista ironiaa oman aikansa ironiatulkintoihin. Hän analysoi 1800-luvun merkittävien kirjailijoiden ja filosofien teoksia, mukaan lukien J. G. Fichte, Friedrich Schlegel ja G. W. F. Hegel.

title: Olympiakos FC

text: Tilanne parani sen jälkeen kun Socrates Kokkalis osti Olympiakoksen osakkeet vuonna 1993. Sovittuaan seuran velkojen takaisinmaksusta Kreikan hallitukselle, Kokkalis nosti vähitellen seuran jälleen jaloilleen.

title: Porton yliopisto

text: Porton yliopisto tekee kansainvälistä yhteistyötä Euroopan unionin vaihto- ja tutkimusohjelmien kautta. Yliopisto osallistuu muun muassa Socrates/Erasmus-, Lingua-, Grundtvig, Leonardo da Vinci-, Tempus- ja Alfa-ohjelmiin. Lisäksi Porton yliopisto tekee yhteistyötä muiden portugalinkielisten maiden kanssa, joista tärkeimpiä ovat Brasilia, Angola ja Mosambik. Vähäisemmässä määrin yhteistyökumppaneita ovat São Tomé ja Príncipe, Kap Verde, Itä-Timor ja Macao.

text: Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates (”Ironian käsitteestä Sokratesta alituisesti silmällä pitäen”) on Søren Kierkegaardin maisterinväitös, joka valmistui Kööpenhaminan yliopistolle vuonna 1841. Teos on Kierkegaardin kolme vuotta kestäneen laajan Sokratesta koskeneen tutkimustyön tulos, ja siinä aihetta käsitellään sellaisena kuin se näyttäytyy Ksenofonin, Aristofaneen ja Platonin teoksissa.

title: Francisco Mendoza de Leon

text: Francisco Mendoza de Leon (s. 11. kesäkuuta 1947) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Manilan arkkihiippakuntaan Jaime Lachica Sin 28. kesäkuuta 1975. Hänet nimitettiin Antipolon hiippakunnan vihkipiispaksi ja Bosetan titulaaripiispaksi 27. kesäkuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gaudencio Borbon Rosales, jota avustivat Socrates Buenaventura Villegas ja Gabriel Villaruz Reyes.

title: Toninho Cerezo

text: Hän pelasi jalkapallon MM-kisoissa 1978 ja 1982 ja oli ehdolla myös vuoden 1986 turnaukseen, mutta loukkaantuminen esti tällöin hänen tulemisensa valituksi. Vuoden 1978 kisoissa hän saavutti Brasilian mukana pronssia Argentiinan mentyä loppuotteluun välierälohkosta maalieron turvin. MM-turnauksessa 1982 Toninho Cerezo pelasi Brasilian nimekkäällä keskikentällä yhdessä Paolo Falcaon, Zicon ja Socratesin kanssa. Ennen välieriä Italia kuitenkin yllätti ennakkosuosikki Brasilian ja eteni aina mestaruuteen asti.

title: Veijari nimeltä Brisco

text: Countyn joukkoon liittyy myös palkkionmetsästäjä Lord Bowler (Carry), sekä ryöväriparoneiden käsikassarana ja yhteyshenkilönä toimiva lakimies Socrates Poole (Clemenson). Seikkailujensa lomassa County törmää useamman kerran outoon kultaiseen palloon, jota tavoittelevat paitsi ryöväriparonit ja John Bly, myös Yhdysvaltain hallitus.

title: Sokrates

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Hadot, Pierre| title = Mitä on antiikin filosofia?| others = Translated by Tapani Kilpeläinen| location = Tampere| publisher = Niin & näin| year = 2010| version = (Qu’est-ce que la philosophie antique?, 1995.) Niin & näin -kirjat 47| id = ISBN 978-952-5503-48-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Himanen, Pekka| title = Filosofian oikeudenkäynti| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1997| id = ISBN 951-0-22165-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Judson, Lindsay & Karasmanes, Vasiles| title = Remembering Socrates: Philosophical Essays| location = Oxford| publisher = Oxford University Press| year = 2006| id = ISBN 0199276137| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Saarinen, Esa| title = Länsimaisen filosofian historia huipulta huipulle Sokrateesta Marxiin| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1985| id = ISBN 951-0-22838-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Saïd, Suzanne & Trédé, Monique| title = A Short History of Greek Literature| location = London & New York| publisher = Routledge| year = 1999| version = Käännös Trista Selous ym| id = ISBN 0-415-12272-4| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Hakusana Sokrates teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Suomalainen tietosanakirja 7, reun–tamm| location = Espoo| publisher = Weilin + Göös| year = 1993| id = ISBN 951-35-4478-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Thesleff, Holger| title = Platon| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 1989| version = Ruotsinkielisestä käsikirjoituksesta suomentanut Marja Itkonen-Kaila| id = ISBN 951-1-10491-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Thesleff, Holger & Sihvola, Juha| title = Antiikin filosofia ja aatemaailma| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1994| id = ISBN 951-0-19930-3}}

title: Alfred Colpaert

text: Colpaert on työskennellyt muun muassa Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksella ja Oulun yliopiston maantieteen laitoksella eri tehtävissä 1996–2003. Vuodesta 2004 Colpaert on työskennellyt Joensuun/Itä-Suomen yliopistossa luonnonmaantieteen professorina. Tammikuusta 2011 alkaen Colpaert toimii Itä-Suomen yliopiston historia- ja maantieteiden laitoksen johtajana. Colpaert on tutkinut laitumia ja laiduntamista muun muassa Lapissa, Namibiassa ja Tiibetissä sekä ollut mukana eri projekteissa, kuten ”Porotalouden inventointi Pohjois-Suomessa” -hankkeessa sekä ”Namibian Itä-Caprivin alueen laidunnus ja maankäyttö (LUENA)” -projektissa. Hän on myös ollut vastuuhenkilönä hydrologian mallinnusta ja kaukokartoitusta arvioivassa EU-projekteissa ”Arsgisip” ja jäsenenä Socrates Gis-Cdi opetuksen kehittämistoimikunnassa.

title: Sokrates

text: Sokrateen ja Jeesuksen rinnastaminen on ollut yleinen teema länsimaisessa kirjallisuudessa. Benjamin Franklin sanoi nöyryyden olevan Jeesuksen ja Sokrateen esimerkin noudattamista.[2] Englantilaiset romantiikan ajan runoilijat pitivät Sokratesta samalla tavalla moraalisen käyttäytymisen mallina ja korostivat vertailukohtia Jeesukseen. Muun muassa Percy Bysshe Shelley kutsui Sokratesta ”Kreikan Jeesukseksi Kristukseksi”.[117] Samoin Søren Kierkegaard rinnasti esikuvansa Sokrateen ja Jeesuksen useissa teoksissaan, kuten Filosofisten murujen kahdessa ensimmäisessä luvussa.[118] Kierkegaard kirjoitti myös maisterinväitöksensä Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates (”Ironian käsitteestä Sokratesta alituisesti silmällä pitäen”, 1841) Sokrateesta.[119]

title: Zoroaster

text: Zoroaster oli maailman ensimmäinen varsinainen öljytankkeri. Sen suunnittelivat Ludvig ja Robert Nobel sekä Sven Almqvist Göteborgissa vuonna 1877, ja se rakennettiin seuraavana vuonna. Se oli 45 metriä pitkä ja 8 metriä leveä ja kykeni ottamaan 242 tonnin petrolikuorman. Aluksen suhteellisen pieni koko johtui sen käyttötarkoituksesta: kuljettaa lasti Bakusta Kaspianmereltä Venäjältä Volgaa pitkin Ruotsiiin. Patenttien suojaamattomalle "Zoroasterille" rakennettiin pian monia sisaraluksia, kuten "Buddha", "Nordenskjöld", "Mohammed", "Tatarin", "Bramah", "Spinoza", "Socrates", "Darwin", "Koran", "Talmud" ja "Calmuck".

title: Anssi Halmesvirta

text: Tieteellisen työnsä ohella professori Halmesvirta on toiminut useissa kansallisissa ja kansainvälissä luottamustehtävissä. Hän on toiminut muun muassa 1996–2006 EU:n Erasmus/Socrates-ohjelmien unkarin kielen opintojen koordinaattorina Jyväskylän yliopistossa. Hän on ollut myös useiden historian alan instituutioiden ja toimielimien jäsenenä. Suomen urheiluhistoriallisen seuran hallituksen jäsen hän on ollut vuosina 1998–2001. Hän on ollut Julkisen sanan neuvoston varajäsen vuodesta 2009.

title: Euromobil

text: EUROMOBIL on multimediainen toimintasuuntautunut kielenoppimis- ja informaatio-ohjelma, jonka tehtävänä on tukea vaihto-opiskelua. EUROMOBIL -projekti käynnistyi Euroopan komission (SOCRATES/Lingua 2) tukemana vuonna 1999. EUROMOBIL -ohjelma on kehitetty tarveanalyysin pohjalta, ja se soveltuu käytettäväksi sekä itseopiskelussa että kontaktiopetuksessa. EUROMOBIL -ohjelma on saatavilla yhdeksällä eurooppalaisella kohdekielellä.

title: Savannijengi

text: Savannijengi () on vuoden 2010 saksalainen animaatioelokuva, jonka ovat ohjanneet Reinhard Klooss ja Holger Tappe. Saksankielisessä alkuperäisversiossa pääosassa ovat Ralf Schmitz (Billy) sekä Thomas Fritsch (Socrates). Elokuvassa nämä kaksi hahmoa lähtevät yhdessä etsimään vettä, kun odotettu tulvakausi ei saavukaan Afrikan suistoalueelle.

title: Sokraattinen ironia

text: Tanskalainen filosofi Søren Kierkegaard ihaili sokraattista ironiaa ja hyödynsi sen muunnelmia monissa teoksissaan. Kierkegaard käsitteli sokraattista ironiaa erityisesti maisterinväitöksessään "Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates" (1841). Siinä hän ylistää Platonin ja Aristofaneen tapaa käyttää ironiaa, ja katsoo, että Aristofaneen Sokrates-kuva näytelmässä "Pilvet" kuvaa sokraattisen ironian henkeä parhaiten.

text: Kierkegaardin opinnäyte käsittelee ironiaa ja erityisesti sokraattista ironiaa. Ensimmäisessä osassa Kierkegaard katsoo Aristofaneen kuvauksen Sokrateesta näytelmässään "Pilvet" olevan oikeellisin kuva tästä filosofista. Siinä missä Ksenofon ja Platon esittivät Sokrateen vakavamielisesti, Kierkegaard katsoi Aristofaneen ymmärtäneen parhaiten sokraattiseen ironiaan sisältyneen monisyisyyden. Lisäksi Kierkegaard käsittelee Sokrateen ajatusta omasta "daimonionistaan" sekä filosofin saamaa tuomiota.


query: Millainen seura Akateeminen Karjala-Seura oli?

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli Suomessa vuosina 1922–1944 toiminut ylioppilaiden ja akateemisten muodostama järjestö, jonka tavoitteena oli alun perin Itä-Karjalasta Suomeen tulleiden pakolaisten avustaminen, sittemmin myös yleisesti heimoyhteyden, kansallisuustunteen ja maanpuolustustahdon kohottaminen. Seuran piirissä kannatettiin laajalti myös aitosuomalaisuutta ja Suur-Suomi-aatetta.[1]

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Jussi Jalonen: Kirja-arvostelu teoksesta: Uola, Mikko (toim.): AKS:n tie. Akateeminen Karjala-Seura isänmaan ja heimoaatteen asialla. Minerva Kustannus Oy ; Akateemisen Karjala-Seuran Perinneyhdistys ry, 2011. (Agricolan kirja-arvostelut, 1.1.2012) . Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) .

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Seuran jäsenten sosiaalisena verkostona ja muistojen vaalijana on toiminut sotien jälkeen epävirallinen "Kerho 22". Sen muotoutuminen alkoi Vilho Helasen hautajaisista vuonna 1952.[11] Kerho rekisteröitiin virallisesti vuonna 1958, mutta se tuli näyttävästi julkisuuteen vasta 1990-luvulla.[12] Lisäksi eräät entiset AKS:n johtajat perustivat vuonna 1956 Suomen Suvun Säätiön edistämään sukukansojen kulttuurin historian tutkimusta ja opetusta.[13]

title: Akateeminen Sosialistiseura

text: Seura julkaisi 1995 manifestin "Vain sosialistisella ihmiskunnalla on toivoa". 2000-luvun alkuvuosina seuran toiminta hiipui ja se miltei lakkasi olemasta, mutta muista vasemmistolaisista opiskelijajärjestöistä tulleet henkilöt alkoivat elvyttää toimintaa, ja tällä hetkellä Akateeminen Sosialistiseura on olemassa pienimuotoisena opiskelijajärjestönä.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Jatkosodan päättäneessä Moskovan välirauhansopimuksessa Suomi sitoutui lakkauttamaan fasistiset sekä liittoutuneiden vastaista propagandaa levittäneet järjestöt. AKS ja sen sisarjärjestö ANKS lakkautettiin ensimmäisten joukossa 23. syyskuuta 1944, ennen kuin Neuvostoliitto ehti sitä edes erikseen vaatia. Näiden järjestöjen asennoituminen Neuvostoliittoon oli täysin kielteinen.[8] AKS:n Snellmanninpäivänä 1934 perustaman Suur-Suomi-Säätiön toiminta päättyi itsestään seuran lakkauttamisen yhteydessä ja sen varat lahjoitettiin Einar Vihman muistorahastoksi.[9]

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS:n mustan lipun edessä vannottava vala kuului seuraavasti:[6]

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Tässä suhteessa äärimmäisen paha pettymys tuli, kun ortodoksinen ja nimenomaan Karjalassa hyvin suosittu Pyhäin Sergein ja Hermanin veljeskunta kieltäytyi jyrkästi hyväksymästä Suomen Heimo -lehteä karjalaisten yhteiseksi äänenkannattajaksi sekä yleensäkin kaikesta yhteistyöstä AKS:n kanssa. Merkittävä syy tähän oli ”Vihan Veljien” olemassaolo: ortodoksit pyrkivät nimenomaan rakentamaan sopua kaikkien kieliryhmien välille. Venäjänkielisyys heidän keskuudessaan oli jo aloittanut hiipumisensa, mutta esimerkiksi Kannaksen Raivolasta löytyi silloin erikoinen ryhmä: ruotsinkielisiä ortodokseja, jotka olivat paikalle asettuneiden kauppias- ja liikemiessukujen jälkeläisiä.

title: Suomen karjalankieliset

text: Samaan aikaan kielitieteilijät aloittivat karjalan kielen tutkimisen. Suomalaisuusliikkeelle oli katkera pettymys, että karjalaa pidettiin omana kielenään. Modernia suomen kirjakieltä luotaessa otettiin mukaan sanastoa karjalasta. Suomessa 1920-luvulla perustettu Akateeminen Karjala-Seura ei hyväksynyt karjalan kieltä omaksi kielekseen, vaan piti sitä suomen kielen murteena. Karjalaista kulttuuria liike piti osana ikivanhaa suomalaista kulttuuria. Propagandatyön avulla karjalaisia saatiin muuttamaan etu- ja sukunimiään suomalaisiksi. Suomalaistamistyöhön osallistui virkamiehiä, opettajia, pappeja, karjalaisjärjestöjä, taiteilijoita ja lehdistön edustajia. Propagandan ja suomalaistamistyön vaikutukset näkyivät 1980-luvulle asti.

title: Äärioikeisto Suomessa

text: Äärioikeisto Suomessa on ollut vahvimmillaan 1920–1940-luvuilla, järjestöinä muun muassa Akateeminen Karjala-Seura, Lapuan liike, Isänmaallinen kansanliike ja Vientirauha-järjestö. Äärioikeisto on nimitys, jota käytetään totalitaarisiin päämääriin pyrkivistä radikaaleista, poliittisista oikeistoliikkeistä[1] ja siitä käytetään myös nimitystä oikeistoradikalismi[2].

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Akateemisella Karjala-Seuralla oli suuri vaikutusvalta akateemisessa maailmassa ja ylioppilaskunnassa. Lisäksi AKS:llä oli paljon vaikutusvaltaa Suomen sisäpolitiikassa jo pelkästään siksi, että sen jäsenkuntaan kuului monia merkittäviä politiikan toimijoita.

title: Maamme

text: Turun ylioppilaskunnan aloitetta seurasi laaja sanomalehtikirjoittelu. Joissain puheenvuoroissa korostettiin Maamme-laulun passiivisuutta. Kansallislaulun pitäisi kuvastaa aktiivista isänmaallisuutta, jota edustivat muun muassa valkoinen suojeluskuntahenki ja Akateeminen Karjala-Seura (AKS). Helsingin ylioppilaskunta päätti, että toukokuun Floran päivän juhlassa laulettaisiin myös ”Isänmaan kasvot”. Ylioppilaiden pyrkimykset eivät kuitenkaan lopulta saaneet vastakaikua, sillä juhlapuheen pitänyt maisteri Martti Haavio puhui kauniisti 80 vuotta aiemmin pidetystä Floran päivän juhlasta eikä AKS antanut lausunnossaan tukea Koskenniemen runolle.

title: Karjalan metsäsissit

text: Metsässisseistä ja pakolaisista muodostettiin muun muassa Vihtori Kosolan johdolla karjalaispataljoonia Pohjanmaalla, mutta muuten Metsäsissijärjestö oli lakkautettu. Metsäsissijärjestön ja eri karjalaisasioiden hoitokuntien, valtuuskuntien, hallitusten ja neuvostojen jälkeen perustettiin niiden toiminnan jatkajaksi Akateeminen Karjala-Seura (AKS).

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Muodollisten ylioppilasperustajien Erkki Räikkösen, Elias Simeliuksen (myöh. Simojoki) ja Reino Vähäkallion lisäksi seuran takana olivat Elmo Kaila ja useat jääkäriupseerit ja heimoaktivistit.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Eskelinen, Heikki| title = Me tahdoimme suureksi Suomenmaan: Akateemisen Karjala-Seuran historia. 1, Tausta, organisaatio, aatteet ja asema yhteiskunnassa 1922–1939| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2004| version = Väitöskirja: Jyväskylän yliopisto| id = ISBN 951-0-25056-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Matti Kuusi, Ville-Paavo Aitola (toim.)| title = Neljätuhatta veljestä, sataneljä elämäntarinaa| publisher = Kerho 22, WSOY| year = 1991| id = ISBN 951-0-17428-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mikko Uola| title = "Suomi sitoutuu hajottamaan...": Järjestöjen lakkauttaminen vuoden 1944 välirauhansopimuksen 21. artiklan perusteella| location = Helsinki| publisher = Suomen Historiallinen Seura| year = 1999| id = ISBN 951-710-119-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki| title = Historian suursanakirja| publisher = WSOY| year = 1998| version = art. Akateeminen Karjala-Seura| id = ISBN 951-0-22044-2}}

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS:n mustan lipun ja siinä olevan tunnuksen oli suunnitellut piirtäjä Topi Vikstedt.[4] Lipun nauhoihin oli kätketty luoti, joka kertoman mukaan oli se sama, jolla Repolan nimismies Bobi Sivén oli surmannut itsensä (Katso: Aunuksen retkikunta). Sivénistä tuli AKS:n marttyyri ja hänelle yritettiin luoda samankaltaista henkilökulttia kuin myöhemmin Saksassa Horst Wesselille. Sivén oli AKS:läisille esimerkki siitä, kuinka Karjalan asia on omaa henkeäkin tärkeämpi, kuten Sivén itsekin oli sanonut. AKS:n marssina oli Reino Hirvisepän sanoittama ja hänen veljensä Toivo Palmrothin säveltämä Me tahdomme.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Alapuro, Risto| title = Akateeminen Karjala-seura: ylioppilasliike ja kansa 1920- ja 1930-luvulla| location = Helsinki| publisher = tekijä| year = 1973| id = ISBN 951-0-05821-1| accessdate = 27.12.2014}} Citation error, replace with{{cite book| author = Klinge, Matti| title = Ylioppilaskunnan historia. 4. osa, 1918-1960: itsenäisen Suomen ylioppilaat| location = Helsinki| publisher = Helsingin yliopiston ylioppilaskunta| year = 1978| id = ISBN951-662-229-1| accessdate = 27.12.2014}} Citation error, replace with{{cite book| author = Uola, Mikko (toim.)| title = AKS:n tie. Akateeminen Karjala-Seura isänmaan ja heimoaatteen asialla| publisher = Minerva Kustannus Oy ; Akateemisen Karjala-Seuran Perinneyhdistys ry| year = 2011| accessdate = 27.12.2014}}

title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivénin itsemurhalla oli suuri henkinen vaikutus ja perintö Akateemisen Karjala-Seuran perustamiseen vuonna 1922. Akateeminen Karjala-Seura kätki Sivénin surmanluodin lippunsa nauhoihin, ja jokainen uusi AKS:n valajäsen vannoi lipun ääressä taistelevansa heimokansojen ja suomalaisuuden puolesta sekä antavansa kaikkensa aatteensa puolesta Bobi Sivénin esimerkkiä noudattaen. Sivénistä tuli aikansa ylioppilasnuorison ihanne ja esikuva, jonka maine lopulta muodostui lähes myyttiseksi.

title: Maan Turva

text: Maan Turva oli Suomessa talvisodan aikana toiminut kansalaisten mielipidettä havainnoinut yhdistys. Yhdistyksen perustamista ajoi Akateeminen Karjala-Seura AKS.

title: Heimosodat

text: Sotien jälkeen Suomeen pakeni itäkarjalaisia ja inkeriläisiä yhteensä vajaa 20 000. Tämän vaikutuksesta muodostettiin Akateeminen Karjala-seura maanpuolustus- ja heimohengen ylläpitämiseksi, itäkarjalaisten auttamiseksi ja Suur-Suomi-aatteen säilyttämiseksi. Itä-Karjalan kysymys hiersi Suomen ja Neuvosto-Venäjän välejä 1920-luvun alkupuolella.

title: Suur-Suomi

text: Suur-Suomi-aate on itämerensuomalaisten kansojen yhteenkuuluvuutta korostava heimoaatteen radikaali muoto. Sen tavoitteena on liittää Suomeen Neuvostoliitolle kuulunut Itä-Karjala ja mahdollisesti myös muita Suomen naapurivaltioiden osia, kuten Inkeri tai Pohjois-Norjan ja -Ruotsin suomenkielisen väestön asuinalueita. Suur-Suomi-aatetta edustaneista järjestöistä Akateeminen Karjala-Seura puhui Suur-Suomesta sekä tavoitellun suursuomalaisen valtion että suomalais-karjalaisen ei-valtiollisen kieli- ja kulttuuriyhteisön merkityksessä.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ostrobotnialla 5. maaliskuuta 1922 Karjalaisen osakunnan kuraattori, maisteri Kaarlo Hallikorpi, joka oli vuoden 1918 sotainvalidi ja 37-vuotias Kansallis-Osake-Pankin virkailija. Erkki Räikkönen toimi sihteerinä ja lääketieteen kandidaatti Urho Johannes Matinolli varapuheenjohtajana. AKS:n johtajuussuhteet eivät kuitenkaan asettuneet paikoilleen aivan helpolla. Seuran syntyvaiheeseen liittyneet erimielisyydet pidettiin AKS:n tyyliin poissa julkisuudesta. Elmo E. Kaila oli AKS:n vahva mies, mutta ei edes alkuvaiheessa 1922 kuulunut siihen. Ensimmäinen puheenjohtaja oli sovitteluratkaisu Kailan ja Räikkösen väliltä.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS keskittyi aluksi Itä-Karjalan pakolaisten hyväksi tehtävään työhön ja levitti ajatusta Karjalan heimon yhdistämisestä. Propagandan levittämiseen se sai valtion ja Itä-Karjalan avustamiskeskuksen taloudellista tukea. Kansallisten rajojen tavoitteleminen nähtiin tärkeäksi. Tähän liittyi kaikkien itämerensuomalaisten heimojen yhdistäminen Suomen lipun alle. Ensimmäisenä askeleena oli Itä-Karjalan liittäminen Suomeen. Venäjän muillekin suomalais-ugrilaisille kansoille vaadittiin itsenäisyyttä. AKS:n kanssa toimi limittäin Vihan Veljet -niminen venäläisvastainen salaseura. Alussa AKS:n mottona oli Työväestö on voitettava isänmaalle!, koska luokkataistelun katsottiin häiritsevän Suur-Suomen luomisen tavoitetta.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Puoluepolitiikassa AKS:n sisällä vaikuttivat kokoomuslaiset ja maalaisliittolaiset. Myöhemmin voimistui demokratiaa arvosteleva suuntaus, joka johti Mäntsälän kapinan 1932 jälkeen usean sadan maalaisliittolaisen seuran jäsenen eroon, mukana muun muassa Urho Kekkonen. Keskustalaisen siiven poistumisen jälkeen seura ajautui oikeammalle, Lapuan liikkeen jatkajaksi perustetun IKL:n kumppaniksi. Seuran toiminta huolestutti neuvostohallitusta ja lisäsi jännitettä maiden välillä.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Kielikysymyksessä seura korosti suomen kielen asemaa. Seuran äänenkannattaja oli Suomen Heimo -lehti. Vuonna 1930 seura teki aloitteen vapaaehtoisen linnoitustyön aloittamiseksi Karjalankannaksella, ja toisen maailmansodan aikana sen aloitteesta perustettiin Suomen Talkoo- ja Maan Turva -nimiset yhdistykset. Naisjärjestö oli Akateemisten Naisten Karjala-Seura (ANKS), vuoteen 1938 saakka nimeltään Naisylioppilaiden Karjala-Seura.

title: Akateeminen Sosialistiseura

text: Akateeminen Sosialistiseura (ASS) on vasemmistolainen järjestö, joka toimii Helsingin yliopiston piirissä. ASS perustettiin vuonna 1925 vasemmistososiaalidemokraattiseksi opiskelijajärjestöksi Ylioppilaiden Sosialidemokraattisen Yhdistyksen seuraajaksi. ASS jäi pieneksi varhaisvaiheissaan, ja 1927 seuraan kuului vain 15 aktiivijäsentä. Nimellä haluttiin ilmeisesti antaa vastapaino kansallismieliselle Akateemiselle Karjala-Seuralle, joka hallitsi suvereenisti ylioppilaskuntaa.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS:n valajäseneksi päästiin vannomalla uskollisuudenvala, minkä jälkeen sai rintaansa numeroidun jäsenmerkin. Valan tekstin laativat perimätiedon mukaan Kaila ja Simelius yhdessä, joskin Räikkönen otti siitä myöhemmin kunnian itselleen. Valatilaisuuksia järjestettiin 1923 alkaen kahdesti vuodessa, Snellmannin päivänä ja Itsenäisyyspäivänä. Keväällä 1924 otettiin käyttöön myös valakirja, josta lipun ohella tuli toinen seuran keskeinen riittiesine. Kirjaan merkittiin valajäsenten nimet, tosin varhaisimpien jäsenten nimiä ei saatu kaikkia. Eronneiden jäsenten oli palautettava jäsenmerkkinsä ja myöhemmin otettiin tavaksi murskata ne rituaalisesti alasimella.[5]

title: Astrid Reponen-Juvas

text: Akateeminen Karjala-Seura (AKS) oli lähellä Astrid Reponen-Juvaksen ja hänen miehensä elämänpiiriä, vaikka he eivät jäseniä olleetkaan.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Luettelo Akateemisen Karjala-Seuran jäsenistä

title: Kalevalamitta

text: Siitä, millainen nykyrunous lasketaan kalevalamitaksi, on virinnyt erimielisyyttä. Suomessa toimii kaksi kalevalaiseen runomittaan erikoistunutta yhdistystä, Kalevalaisen Runokielen Seura ry (KaRuSe) ja Vienan karjalan ystävät ry. Näillä kahdella on erilainen käsitys kalevalamitasta. KaRuSe kannattaa klassista kalevalamittaa, ja pitää sen tiukoista säännöistä poikkeamista astumisena ulos kalevalamitasta. Vienan Karjalan Ystävät ry. hyväksyy vapaamman kalevalamitan ja kannustaa sen mukaan helppoon kalevalamitan omaksumiseen ja käyttöön.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Luokka:Poliittiset opiskelijajärjestöt Luokka:Suomen poliittinen historia Luokka:Suomalaiset nationalistiset järjestöt


query: Milloin Jean Béliveau kuoli?

title: Jean Béliveau

text: Jean Arthur Béliveau C.C., O.Q. (31. elokuuta 1931 Trois-Rivières, Quebec, Kanada – 2. joulukuuta 2014 Longueuil, Quebec, Kanada[1][2]) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän lukeutuu lajin historian arvostetuimpiin hahmoihin. Keskushyökkääjänä pelannut Béliveau edusti Montreal Canadiensia NHL-liigassa vuosina 1950–1971. Hän saavutti siellä kymmenen Stanley Cupin voittoa. Näistä NHL:n mestaruuksista hän hankki viisi kapteenina.

title: NHL-kausi 1964–1965

text: Kaudella 1964–1965 pudotuspelien arvokkaimmalle pelaajalla myönnettävä Conn Smythe Trophy jaettiin ensimmäisen kerran, ja sen sai Canadiensin keskushyökkääjä Jean Béliveau. Pudotuspeleissä Béliveau teki 13 ottelussa 8 maalia ja antoi 8 maalin johtanutta syöttöä. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun hän toimi joukkueensa kapteenina sen saavuttaessa Stanley Cup -mestaruuden.

title: Jean Béliveau

text: Béliveaun terveys heikkeni viimeisinä vuosina. Hänellä havaittiin huhtikuussa 2000 syöpäkasvain kaulassa. Hänellä oli kahden kuukauden aikana 36 kemoterapiahoitokertaa; tuona aikana hän laihtui noin 13 kilogrammaa. Béliveau toipui syövästä, mutta 2010-luvulla hän sai kaksi aivoverenkiertohäiriötä. Hän toipui niistäkin mutta kuoli Longueuilissa 83-vuotiaana joulukuussa 2014.[5][2]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau äänestettiin ennen kauden 1961–1962 alkua Canadiensin kapteeniksi joukkueesta kaupatun Doug Harveyn tilalle.[5] Seuraavan kauden aikana hän teki uransa 325:nnen runkosarjamaalinsa ja ohitti Nels Stewartin NHL-historian eniten maaleja tehneenä keskushyökkääjänä. Béliveau teki tuon kauden aikana 78 pistettä runkosarjassa, ja hänet valittiin toistamiseen urallaan NHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi. Kaudella 1963–1964 Béliveau oli keskeisessä roolissa johdattamassa Canadiensin jälleen Stanley Cupin mestaruuteen. Hän teki muun muassa viimeisen seitsemännen finaalin avausmaalin. Loppuottelusarjan toisessa ottelussa hän oli tehnyt jo uransa sadannen pudotuspelipisteen. Kevään pudotuspelien aikana Béliveau keräsi 16 pistettä 13 ottelussa, ja hän sai ensimmäisen kerran jaetun Conn Smythe Trophyn pudotuspelien parhaimpana pelaajana.[6] Lisäksi hänet valittiin kauden päätteeksi NHL:n kakkostähdistökentälliseen.[9]

title: Victoriaville

text: Jääkiekon Stanley Cupin kymmenen kertaa Montreal Canadiensin joukkueessa voittanut Jean Béliveau (31. elokuuta 1931 – 2. joulukuuta 2014) varttui Victoriavillessä muutettuaan sinne lapsena Trois-Rivièresistä.

title: Jean Béliveau

text: Béliveau teki jälleen maalin Stanley Cupin ratkaisseessa ottelussa kaudella 1965–1966. Stanley Cup -voitto oli Béliveaun uran seitsemäs.[6] Kauden jälkeen tullut paikka NHL:n kakkostähdistökentällisestä oli puolestaan yhdeksäs kerta tähdistökentällisissä.[9] Kaudella 1967–1968 Béliveau rikkoi useita merkittäviä rajapyykkejä. Hän sai lokakuussa 1967 kolmantena NHL-pelaajana täyteen 400 maalia ja joulukuussa ohitti Maurice Richardin Canadiensin historian eniten pisteitä tehneenä pelaajana. Béliveaun neljä syöttöpistettä Minnesota North Starsia vastaan nosti hänen saldonsa 967 pisteeseen, kun Richard teki Canadiensissa 965 pistettä. Tuhat runkosarjapistettä Béliveau sai täyteen maaliskuussa 1968. Vain Gordie Howe oli aiemmin ylittänyt rajapyykin. Myöhemmin keväällä Béliveau voitti kahdeksannen Stanley Cupinsa, mutta hän itse joutui olemaan loukkaantumisen takia sivussa kolmesta viimeisestä ottelusta.[6]

title: Arthur Béliveau

text: 9. marraskuuta 1915 Béliveau sai nimityksen Saint-Bonifacen arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 85-vuotiaana virassa.

title: Jean Béliveau

text: Luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä The Hockey Newsin luettelo 100 parhaasta NHL-pelaajasta Luettelo 1000 tehopistettä saavuttaneista NHL-pelaajista Luettelo 500 NHL-maalia tehneistä pelaajista

title: Jean Béliveau

text: Jean Béliveau syntyi Trois-Rivièresissä 31. syyskuuta 1931. Hän oli vanhin perheen kahdeksasta lapsesta.[4] Perhe muutti Jeanin ollessa 3-vuotias Plessisvilleen, ja he asettuivat Victoriavilleen Jeanin ollessa 6-vuotias.[1] Perheen isä Arthur Béliveau jäädytti joka talvi heidän kotinsa takapihalle jääkiekkokentän, jonne monet paikalliset lapset kerääntyivät pelaamaan. Jean Béliveau liittyi ensimmäiseen jääkiekkojoukkueeseensa 12-vuotiaana. Hän pelasi myös baseballia. Ammattilaisbaseballjoukkueet kiinnostuivat Béliveaun taidoista, ja lajin takia hän muutti 16-vuotiaana kesäksi pelaamaan baseballia Val-d’Oriin.[4]

title: NHL-kausi 1970–1971

text: NHL-kausi 1970–1971 oli National Hockey Leaguen historian 54. kausi. Sen aikana 14 NHL-joukkuetta pelasi kukin 78 runkosarjaottelua. Liigaan tuli mukaan kaksi uutta joukkuetta, Buffalo Sabres ja Vancouver Canucks. Molemmat aloittivat toimintansa NHL:n itäisessä divisioonassa. Lisäksi Oakland Seals vaihtoi nimeä, ja siitä tuli California Golden Seals. Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Chicago Black Hawksin otteluvoitoin 4–3. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Montreal Canadiensin 16. ja seuran koko historian 17. Stanley Cup -mestaruus. Finaalisarjan myötä päättyi Canadiens-kapteeni Jean Béliveaun NHL-ura, joka toi hänelle kaikkiaan kymmenen Stanley Cup -voittoa. Niistä viisi tuli Béliveaun toimiessa oman joukkueensa kapteenina.

title: Jean Béliveau

text: Béliveaun maine taitavana mutta kovaotteisena pelaajana kehittyi edelleen kaudella 1956–1957, sillä hän sai toistamiseen eniten jäähyminuuttieja Canadiensista. Pelityyli sopi Béliveaulle, sillä hän oli aikansa suurikokoisimpia NHL-pelaajia.[4] Canadiens hallitsi 1950-luvun loppua, sillä joukkue voitti Stanley Cupin viisi kertaa peräkkäin. Béliveau sai kevään 1956 mestaruuden jatkoksi Stanley Cup -mestaruuden vuosina 1957, 1958, 1959 ja 1960.[6] Béliveau ylitti kaudella 1958–1959 ensimmäisen kerran urallaan 90 tehopisteen rajan, kun hän teki runkosarjassa 64 ottelussa pisteet 45+46. 91 pistettä jäi myös Béliveaun uran piste-ennätykseksi; lähimmäksi hän pääsi kaudella 1960–1961 tehtyään 90 pistettä. Béliveau valittiin keväällä 1957, 1959, 1960 ja 1961 NHL:n ykköstähdistökentällisen keskushyökkääjäksi. Keväällä 1958 hän pääsi vain kakkoskentälliseen.[9]

title: Jean Béliveau

text: Canadiensin valmentaja Dick Irvin laittoi Béliveaun viimeistä kauttaan pelaavan keskushyökkääjän Elmer Lachin ohjaukseen. Lach opasti Béliveauta aloituksissa ja syötöissä; kummastakin tuli Béliveaun tavaramerkkejä.[1] Tulokaskaudellaan 1953–1954 Béliveau kärsi loukkaantumisista ja pelasi vain 44 ottelua. Toisella kaudellaan hän teki peräti 37 maalia.[8] ja hänet valittiin ensimmäisen kerran NHL:n ykköstähdistön keskushyökkääjäksi.[9] Häntä kuitenkin kritisoitiin pehmeästä pelityylistään, ja hän päätti hieman muutta tyyliään. Kaudella 1955–1956 Béliveau saikin 143 jäähyminuuttia ja teki silti tehopisteet 47+41. Hän voitti NHL:n maali- ja pistepörssin sekä sai eniten jäähyminuutteja joukkueestaan. Kauden jälkeen Béliveau palkittiin ensimmäisellä Hart Trophyllään sarjan arvokkaimpana pelaajana.[8] Hän sai lisäksi pistepörssivoitostaan Art Ross Trophyn, hänet valittiin toisen kerran ykköstähdistökentälliseen, ja oli voittamassa uransa ensimmäistä Stanley Cupia.[5][9]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli neljäs NHL-urallaan 500 maalia tehnyt ja Gordie Howen jälkeen toinen yli tuhat tehopistettä kerännyt pelaaja. Hän oli Montreal Canadiensin kapteeni 10 kauden ajan, mikä on seuran historian ennätys. Myös Saku Koivu toimi Canadiensin kapteenina yhtä pitkään. Kymmenen pelaajana saavutetun mestaruuden lisäksi Béliveau oli mukana Montreal Canadiensin seurajohdossa seitsemän kertaa joukkueen voittaessa Stanley Cupin. Näin ollen hänen nimensä on kaiverrettu pokaaliin kaikkiaan 17 kertaa, useammin kuin kenenkään muun.[3]

title: Jean Béliveau

text: Béliveaun pitkää uraa muistettiin heti peliuran jälkeen: lokakuussa 1971 Canadiens jäädytti Béliveaun pelinumeron 4 ja elokuussa 1972 Hockey Hall of Fameen Gordie Howen ja Bernie Geoffrionin kanssa. Béliveaun ja Howen kohdalla Hockey Hall of Fame teki poikkeuksen normaalista säännöstä, jonka mukaan pelaaja voidaan valita galleriaan vasta kolme vuotta uran jälkeen.[5]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau hylkäsi useita Canadiensin tarjousehdotuksia, koska omien sanojensa mukaan tunsi lojaalisuutta quebecilaiskannattajia kohtaan. Canadiensin GM Frank Selke suostutteli joukkueen ostamaan koko QSHL-liigan ja muuttamaan sen ammattilaissarjaksi, jotta Canadiens voisi hankkia Béliveaun lopulta joukkueeseensa.[7] Béliveau teki lokakuussa 1953 Canadiensin kanssa viisivuotisen sopimuksen, jonka kokonaisarvo oli 105000 dollaria. Se oli aikansa suurin NHL-sopimus.[5]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli myös johtajaluonne, joka oli kymmenen kauden ajan Canadiensin kapteenina. Vain Saku Koivu on toiminut yhtä kauan Canadiensin kapteenina.[3] Béliveau oli hiljainen kapteeni, joka johti joukkuetta omalla esimerkillään. Hän oli kapteenina eräänlainen isähahmo, sillä hän oli valmiina auttamaan pelikavereitaan sekä jääkiekkoon liittyvissä että henkilökohtaisissa ongelmissa. Montrealilainen L’actualité-lehti valitsikin hänet vuonna 2012 jääkiekkohistorian suurimmaksi kapteeniksi.[14]

title: Jean Béliveau

text: Canadiens muisti Béliveautä tämän kuoleman jälkeen jättämällä Vancouver Canucksia vastaan käydyssä ottelussa Béliveaun usean vuoden ajan käyttämän penkin tyhjäksi ja laittamalla siihen hänen jäädytetyn pelipaitansa. Edellisen kerran Canadiensin kotihalli Centre Bell ei ollut loppuunmyyty lähes 11 vuotta sitten käydyssä ottelussa.[10]

title: Jean Béliveau

text: Béliveauta on arvostettu yhdeksi parhaimmista NHL:ssä ikinä pelanneista keskushyökkääjistä. Hän saattoi olla jopa paras ennen Wayne Gretzkyn ja Mario Lemieux’n aikakautta.[4] The Hockey News -lehden vuoden 2010 äänestyksessä Béliveau valittiinkin Gretzkyn ja Lemieux’n jälkeen NHL-historian kolmanneksi parhaaksi keskushyökkääjäksi.[13]

title: Jean Béliveau

text: 10 Stanley Cup -voittoa pelaajana [3] pelasi 14 kertaa NHL:n tähdistöottelussa [3] NHL:n ykköstähdistössä kuudesti NHL:n kakkostähdistössä neljästi Art Ross Trophy (1956) [3] Conn Smythe Trophy (1965) [3] Hart Memorial Trophy (1956, 1964) [3] Canadiens jäädytti Béliveaun pelinumeron 4 lokakuun yhdeksäntenä päivänä 1971 [3] valittiin 1972 Hockey Hall of Fameen [3] 1998 sijalla 7 The Hockey News -lehden 100 suurimman NHL-pelaajan listalla

title: Jean Béliveau

text: Pari päivää Béliveaun kuoleman jälkeen Quebecin osavaltion pääministeri Philippe Couillard ilmoitti, että Béliveau saa valtiolliset hautajaiset. Urheilijoista aiemmin vain hänen seurakaverinsa Maurice Richard on saanut Quebecissä saman kunnianosoituksen.[11] Béliveau haudattiin 10. joulukuuta Cathédrale Marie-Reine-du-Monde -kirkkoon. Paikalla oli muun muassa Kanadan pääministeri Stephen Harper, entiset pääministerit Brian Mulroney ja Jean Chrétien, Quebecin pääministeri Couillard ja Montrealin pormestari Denis Coderre sekä monia Béliveau pelikavereita ja aktiivijääkiekkoilijoita. Kaikkiaan hautajaisiin osallistui 1500 ihmistä kirkossa ja tuhansia sen ulkopuolella.[12]

title: Jean Béliveau

text: Virallisesti Béliveau kertoi lopettamisestaan 9. heinäkuuta 1971 Montrealin Queen Elizabeth Hotelissa.[5] Béliveau edusti koko uransa ajan Canadiensia. Hän pelasi 1125 runkosarjaottelua, teki niissä 507 maalia ja antoi 712 maalisyöttöä. Yhteensä pisteitä oli 1219. Hän oli Canadiensin kapteeni kymmenen kauden ajan. Vain Saku Koivu on myöhemmin toiminut Canadiensin kapteenina yhtä pitkään.[3]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau siirtyi 15-vuotiaana Victoriaville Panthers -nimiseen juniorijoukkueeseen. Hän teki kaudeksi 1949–1950 sopimuksen juniorijoukkue Quebec Citadellesin kanssa. Hän pelasi Citadellesissa kaksi kautta.[5] Kauden 1950–1951 aikana Béliveau pelasi myös ensimmäisen NHL-pelinsä Montreal Canadiensissa. Hän teki Canadiensin kanssa kahden ottelun mittaisen amatöörisopimuksen. Jälkimmäisessä ottelussa hän teki myös uransa ensimmäisen NHL-maalinsa.[6]

title: Jean Béliveau

text: Jean Béliveau meni naimisiin Élise Couturen kanssa 27. kesäkuuta 1953. He olivat naimisissa 61 vuoden ajan Jean Béliveaun kuolemaan asti ja saivat yhden lapsen, vuonna 1957 syntyneen Hélènen.[5] Hélène oli naimisissa quebecilaisen poliisin kanssa, joka teki itsemurhan vuonna 1989. Béliveau lupasi tämän jälkeen ottavansa isomman aseman kahden nuoren tyttärentyttärensä elämässä.[7]

title: Jean Béliveau

text: Kausi 1970–1971 oli Béliveaun uran viimeinen. Hän ylitti helmikuussa neljäntenä pelaajana 500 NHL-maalin rajan. Hänen uransa viimeinen peli käytiin 18. toukokuuta Chicago Black Hawksia vastaan. Canadiens voitti Black Hawksin 3–2 seitsemännessä Stanley Cup -finaalissa, ja Béliveau päätti uransa kymmenenteen Stanley Cupin mestaruuteensa.[5]

title: NHL-kausi 1955–1956

text: Runkosarjan piste- ja maalipörssin, Art Ross Trophyn sekä Hart Trophyn voitti Montreal Canadiensia edustanut Jean Béliveau. Hän keräsi pelaamissaan 70 ottelussa kaikkiaan 88 tehopistettä, joista 47 oli maaleja ja 41 syöttöpisteitä. Béliveau oli myös pudotuspelien pistepörssin ykkönen tehtyään 10 pudotuspeliottelussa 19 tehopistettä, joista 12 oli maaleja ja 7 maaliin johtaneita syöttöjä.

title: Jean Béliveau

text: Béliveau oli monipuolinen pelaaja: hän oli nopea, taitava mailankäsittelijä, hyvä laukoja ja voimakas. Béliveaulla oli voimakas rystykaukaus ja tarkka rannelaukaus, ja hän voittikin kahdesti NHL:n maalintekijätilaston. Hän osasi myös hallita taitavasti kiekkoa ja jakaa sitä eteenpäin; hän voittikin kahdesti myös NHL:n syöttötilaston. Hän oli pelaaja, jonka ympärillä muut pelaajat näyttivät paremmilta.[4] Béliveauta syytettiin kahden ensimmäisen NHL-kauden aikana pehmeydestä, mutta tuon jälkeen hän oppi käyttämään kokoaan hyväkseen. Hän oli voimakas ja noin 190 senttimetriä pitkä, eli paljon pidempi kuin useimmat jääkiekkoilijat siihen aikaan. Pituutensa ansiosta hän oli myös ulottuva.[8]

title: Jean Béliveau

text: Canadiens nimitti Béliveaun heti peliuran päätyttyä seuran hallintoasioista vastaavaksi varajohtajaksi. Hän jäi tehtävästä eläkkeelle 62-vuotissyntymäpäivänään vuonna 1993. Béliveau toimi Canadiensissa markkinoinnissa, ja hän oli useiden joukkueenjohtajien ja general managereitten äänitorvena. Canadiens voitti Béliveaun hallintouran aikana seitsemän Stanley Cupia, ja Béliveau sai näistäkin nimensä pokaaliin. Hän voitti siis Stanley Cup -mestaruuden yhteensä 17 kertaa.[8][5] Eläköitymisen jälkeen 1994 Béliveau julkaisi omaelämäkerran My Life In Hockey.[5]

title: Jean Béliveau

text: Béliveaun ainoa jatkoaikamaali pudotuspeleissä tuli kauden 1968–1969 pudotuspeleissä, kun hänen osumallaan Canadiens kaatoi Boston Bruinsin välieräsarjan toisen ottelun toisessa jatkoerässä.[5] Loppuottelusarjassa Canadiens kukisti St. Louis Bluesin, ja Béliveau sai yhdeksännen Stanley Cupinsa.[6] Kauden jälkeen hänet valittiin neljännen kerran NHL:n kakkostähdistökentälliseen ja yhteensä kymmenennen kerran NHL:n tähdistökentällisiin.[9] Kaudella 1969–1970 Béliveausta tuli ensimmäisen Canadiens-pelaaja, joka on edustanut seuraa tuhannessa runkosarjaottelussa. Hänen tuhannes ottelunsa käytiin 28. lokakuuta North Starsia vastaan.[6]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau perusti uransa jälkeen nimeänsä kantaneen säätiön ja oli muutenkin aktiivinen hyväntekeväisyystapahtumissa ympäri Kanadaa. Jean Beliveau Foundation siirtyi vuonna 1993 Society for Disabled Children -järjestön hallintaan. Hänelle myönnettiin tunnustuksia myös jääkiekkokenttien ulkopuolelta: hän sai 1988 Ordre national du Québec -kunniamerkin ja 1998 Order of Canada -kunniamerkin ja hänet valittiin 2001 Canada’s Walk of Famelle.[3] Kanadan pääministeri Brian Mulroney tarjosi 1990-luvun alussa Béliveaulle kahdesti avointa paikkaa senaatissa. Pääministeri Jean Chrétien puolestaan kysyi häntä ehdolle Kanadan kenraalikuvernööriksi. Hän kieltäytyi kuitenkin paikasta, koska koki, että hänen leskeksi jäänyt tyttärensä tarvitsi hänen apuaan.[1]

title: Jean Béliveau

text: Béliveau jatkoi junioriuransa jälkeen Quebecissä, vaikka Canadiensin johtaja Frank J. Selke yrittikin saada hänet joukkueeseensa. Béliveau teki sopimuksen puoliammattilaissarja Quebec Senior Hockey Leaguen Quebec Acesin kanssa. Hän pelasi joukkueessa kahden kauden ajan ja käväisi joulukuussa 1952 pelaamassa koesopimuksella kolme ottelua Canadiensissa. Hän teki niissä peräti viisi maalia. Béliveaun palkka Quebec Acesissa kaudella 1952–1953 oli peräti 20000 dollaria kaudesta, enemmän kuin NHL:n tähtipelaajilla Gordie Howella ja Maurice Richardilla.[5]


query: Missä Meir Kahane syntyi?

title: Meir Kahane

text: Meir Kahane syntyi ortodoksijuutalaiseen perheeseen, Brooklynissa, New York Cityssä vuonna 1932. Kahanenin isä Jechezkel Shraga Kahane oli rabbi, joka oli syntynyt Palestiinassa vuonna 1905. Hän oli opiskelut teologiaa Tšekkoslovakiassa ja Puolassa. Myöhemmin hän muutti Yhdysvaltoihin vainojen takia. Meir Kahane opiskeli juutalaista teologiaa New Yorkissa ja lakia New Yorkin yliopistossa. Kahane opetti uskontoa juutalaisille 1960-luvulla. Teini-ikäisenä hän ihaili Vladimir Jabotinskiä, joka oli venäläissyntyinen sionisti ja jonka tavoitteena oli luoda juutalaisvaltio Palestiinaan. Jabotinski vieraili usein Kahaneiden luona. Kahane aloitti toimintansa vastustamalla Ernest Beviniä. Bevin oli Britannian ulkoministeri, joka vastusti Israelin valtion perustamista. Kahane osallistui myös Neuvostoliiton vastaisiin mielenosoituksiin, lähinnä sen juutalaispolitiikan vuoksi. 1960-luvulla Kahane toimitti suurta anglojuutalaista sanomalehteä Brooklynissä. Hän esiintyi myös usein Amerikan televisiossa ja radiossa.

title: Meir Kahane

text: Kahane oli puhumassa Manhattanilla vuonna 1990, kun hänet murhattiin. Murhaaja oli egyptiläinen al-Sayyid Nusair. Nusairin oikeudenkäynnissä hän sanoi kuuluvansa šeikki Umar Abdulrahmanin joukkoihin. Šeikki oli ääri-islamilainen, joka oli ollut New Yorkin maamerkkien tuhoamisyrityksen takana. Nusair sai 15 vuotta vankeutta.

title: Anetta Kahane

text: Vuosina 1974–1982 Kahane työskenteli salanimellä Victoria valtion turvallisuudesta vastaavan ministeriön (Stasi) epävirallisina työntekijänä. Stasi-kortisto sisältää lähes 800 sivua tietoja Kahanesta.

title: Golda Meir

text: Vuoden 1972 olympiakisoissa Münchenissä tapahtuneen terrori-iskun jälkeen pääministeri Meir vetosi maailman johtajiin saadakseen tukea iskuun vastuullisten kiinni saamiseksi. Tukea ei kuitenkaan tullut riittävästi Meirin ja Israelin puolustuskomitean mielestä, ja he valtuuttivat Mossadin murhaamaan Musta syyskuu -järjestön ja PFLP:n jäseniä missä päin maailmaa tahansa.

title: Golda Meir

text: Golda Meir kävi Fourth Street -koulua (nykyisin Golda Meir School) vuodesta 1906 vuoteen 1912. Koulussa Golda organisoi ensimmäisen yhteiskunnallisen projektinsa, kun hän järjesti rahankeräystilaisuuden, jotta hänen koulukaverinsa saisivat rahaa koulukirjoja varten.

title: Meir Just

text: Meir Just (1908–2010) oli alankomaalainen rabbi, joka toimi Amsterdamin päärabbina. Hän syntyi Vižnitsjassa ja oli hengellisenä johtajana Alankomaiden juutalaisyhteisölle 45 vuoden ajan. Hän kuoli 101-vuotiaana kotikaupungissaan Amsterdamissa, jolloin hänen ilmoitettiin tulevan haudatuksi Israeliin.

title: Kakh

text: Kakh ( lyhenne termistä "Kahane LaKnesset", ) oli vuosina 1971-1994 toiminut israelilaisen äärioikeiston radikaalein puolue. Se henkilöityi vahvasti perustajansa rabbi, teologi Meir Kahaneen ja tästä syystä puolueen ideologiaa on kutsuttukin kahanismiksi.

title: Temppelivuori

text: Vielä pidemmälle on mennyt Meir Kahanen johtama Kakh-puolue. Hänen mielestään Israelista olisi pitänyt tehdä uskonnolliseen lakiin pohjautuva valtio, arabit karkottaa ja Temppelivuori "puhdistaa iljetyksistä", toisin sanoen hävittää siellä olevat moskeijat. Hänen mukaansa Messias olisi jo tullut, jos Israel olisi menetellyt näin.

title: Golda Meir

text: Vuonna 1924 Golda ja Morris muuttivat pois kibbutsista aluksi Tel Aviviin ja lopulta Jerusalemiin. Jerusalemissa perheeseen syntyi poika ja tyttö, Menachem ja Sarah. Vuonna 1928 Golda valittiin sihteeriksi Histadrutin naisasiain neuvostoon. Tehtävä vaati muuttamista Tel Aviviin, jonne Golda lapsineen muutti Morrisin jäädessä Jerusalemiin. Vuonna 1936 Meir nousi Histadrutin johtoon.

title: Anetta Kahane

text:
Anetta Kahane on toimittaja Max Kahanen ja taiteilija Doris Kahanen (o.s. Machol) tytär. Hänen vanhempansa joutuivat pakenemaan maasta Saksan kansallissosialistista hallintoa juutalais- ja kommunistitaustansa vuoksi.
Hänen veljensä on elokuvaohjaaja Peter Kahane.

title: Anetta Kahane

text: Anetta Kahane (s. 1954 Berliini, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen toimittaja sekä Amadeu Antonio -säätiön perustaja ja puheenjohtaja.

title: Kakh

text: Kahanen poliittisen uran edetessä hän joutui yhä eristetymmäksi knessetissä. Hänen edustajatoverinsa boikotoivat hänen puheitaan aiheuttaen aina tyhjän salin puheenjohtajaa ja sihteereitä lukuun ottamatta. Kahanen alulle pistämät epäluottamuslauseet eivät saaneet minkäänlaista vastakaikua muissa edustajissa. Kahane kutsui usein loukkaavasti muita edustajia "hellenisteiksi" (juutalainen nimitys juutalaisille, jotka omaksuivat Juudeassa kreikkalaisen kulttuurin Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeen). Vuonna 1987 rabbi Kahane avasi "aitoa juutalaisuutta" opettavan ješiva-koulun, jota rahoittivat amerikkalaiset tukijat.

title: Golda Meir

text: Levi Eshkolin kuoltua äkillisesti sydänkohtaukseen 26. helmikuuta 1969 parlamentti valitsi Golda Meirin pääministeriksi. Israelin pääministerinä hän oli 17. maaliskuuta 1969–1974. Meirin aloittaessa pääministerinä Israel oli täynnä itseluottamusta vallattuaan kuuden päivän sodassa suuria alueita arabinaapureilta. Egypti jatkoi sotatoimia ampumalla tykistöllä Israelin joukkoja Suezin kanavan varrella.

title: Anetta Kahane

text: Vuonna 1998 Kahane oli perustamassa äärioikestoväkivallan, rasismin ja anti-semitismin vastaista Amadeu Antonio -säätiötä, tullen säätiön puheenjohtajaksi. Vuodesta 2003 lähtien hän on ollut säätiön päätoiminen puheenjohtaja. Vuonna 2015 säätiö sai Saksan hallitukselta tehtävän karsia vihapuhetta Facebookista.

title: Kakh

text: Amerikanjuutalainen rabbi ja teologi Meir Kahane oli jo vuonna 1968 perustanut Yhdysvalloissa Jewish Defence Leaguen ("Juutalainen puolustusliitto"), joka oli syyllistynyt väkivaltaisuuksiin. Syyskuussa 1969 hän muutti Israeliin ja julisti, ettei osallistuisi politiikkaan. Pian hän kuitenkin osallistui mielenosoituksiin, joissa vaadittiin arabien karkottamista Israelista ja sen valtaamilta alueilta. Jewish Defence League levitti Hebronissa lentolehtisiä, joissa vaadittiin pormestaria käynnistämään oikeudenkäynnit Hebronin vuoden 1928 verilöylystä, jossa arabit surmasivat juutalaisia.

title: Kakh

text: Muusta israelilaisesta äärioikeistosta poiketen Kahane ei kannattanut "territoriaalista maksimalismia" eli Israelin rajojen maksimaalista laajentamista. Vuonna 1967 haltuunotetut maat toki piti liittää Israeliin, mutta muuten ei tullut tavoitella Suur-Israelia. Kahanismi myös eroaa muusta israelilaisesta äärioikeistosta avoimella rasistisuudellaan. Arabit oli Kahanen mukaan uhka Israelin turvallisuudella ja kansan rodulliselle puhtaudelle. Kahane vihjasi arabien pyrkivän saamaan itselleen juutalaiset naiset ja vaatikin lakia, joka estäisi juutalaisten ja ei-juutalaisten väliset avioliitot ja sekoittumisen. Kahanen rasismi perustui siihen teologiseen käsitykseen, että Israelin kansa erottui täysin muista kansoista. Israel oli Valittu Kansa, joten kansainväliset normit ja lait eivät sitä sitoneet. Israelin valtion olemassaolo oli kosto pakanoille näiden aiheuttamista kärsimyksistä Valitulle Kansalle. Muusta äärioikeistosta eroten kahanismi myös hyväksyy väkivallan ja terrorin käytön. Kaikki arabit niin kansalaiset kuin ei-kansalaisetkin oli karkotettava Israelin maan alueelta palestiinalaiset lukien. Vain ne arabit, jotka vannoisivat absoluuttista uskollisuutta Israelilla, saattaisivat ehkä saada oikeuden elää Israelissa, mutta eivät täysivaltaisina kansalaisina. Kahame myös suhtautui muusta äärioikeistosta poiketen vihamielisesti myös Israelin poliittiseen johtoon ja halusi hengiltä Israelin olemassaoloa vaarantavat poliitikot.

title: Meir Kahane

text: Kahanein ideologia tunnetaan nimellä kahanismi. Kahanen ajatuksia olivat muun muassa Suur-Israel, sota Arabivaltioita vastaan ja juutalaisten kotimaan luominen Palestiinaan ilman arabeja. Kahanismin kannattajat eivät hyväksyneet seka-avioliittoja juutalaisten ja ei-juutalaisten kesken. Kahane hyökkäsi myös Israelissa asuvien kristittyjen kimppuun ja arvosteli lähetyssaarnaajia.

title: Meir Amit

text: Amit syntyi Tiberiasissa nimellä Meir Slutzki. Nuorena hän muutti Alonimin kibbutziin ja liittyi Haganahiin. Hän taisteli Israelin itsenäisyyssodassa, jäi armeijan palvelukseen ja yleni kenraalimajuriksi. Hän myös opiskeli Yhdysvalloissa Columbia Business Schoolissa. Vuosina 1962–1963 hän johti Amania ja vuosina 1963–1968 Mossadia.

title: Meir Kahane

text: Rabbi Meir David Kahane (1. elokuuta 1932 – 5. marraskuuta 1990) (hepreaksi מאיר דוד כהנ) oli yhdysvaltalaissyntyinen israelilainen rabbi, kirjailija, poliitikko ja aktivisti. Kahane oli Israelin parlamentin knessetin jäsen. Kahane oli rabbi mutta hänet tunnettiin poliittisesti äärijuutalaisena. Hänen unelmansa oli muun muassa Suur-Israelin luominen. Yhdysvalloissa hänet tunnettiin Jewish Defence Leaguen (Juutalaisuuden puolustusliitto) perustamisesta. Israelissa hän perusti Kach-puolueen. Myöhemmin Kach julistettiin rasistiseksi puolueeksi, koska sen kannattajat olivat anti-palestiinalaisia ja anti-islamin kannattajia. Kach oli FBI:in ja CIA:n terroristilistalla (ks. Cointelpro). Vuonna 1988 hänet erotettiin knessetistä ja Israelin politiikasta.

title: Kakh

text: Benjamin Kahane ja hänen vaimonsa murhattiin joulukuussa 2000 palestiinalaisten väijytyksessä sen jälkeen, kun heidät oli tuomittu väkivaltaan arabeja vastaan kiihottaneiden lentolehtisten jakamisesta. Nykyisin Kakhia ja Kahane Khai'ta pitävät terroristiorganisaatioina niin Israel, Kanada, Euroopan Unioni kuin Yhdysvallatkin.

title: Golda Meir

text: Golda Meir oli Israelin työministerinä vuodesta 1949 vuoteen 1956, jolloin maahan suuntautui voimakas muuttoliike. Alkaen vuodesta 1956 hän toimi ulkoministerinä pääministeri David Ben-Gurionin hallituksessa. Ben-Gurion pyysi Goldaa vaihtamaan sukunimensä heprealaiseksi. "Meir" tarkoittaa valon sytyttäjää.

title: Meir Kahane

text: 31. joulukuuta 2000 Meir Kahanein poika rabbi Binjamin Zeev Kahane murhattiin Jerusalemissa.

title: Anetta Kahane

text: Kahane kirjoittaa kolumneja Berliner Zeitung ja Frankfurter Rundschau -lehtiin.

title: Kakh

text: 5. marraskuuta 1990 Kahane murhattiin pidettyään puheen New Yorkissa. Murhaaja oli egyptiläissyntyinen El Sayyid Nosair, joka oli Yhdysvaltain kansalainen. Häntä syytettiin murhasta, mutta lopulta hänet tuomittiin aseen hallussapitorikoksesta. Tässä tilanteessa Kakh hajosi kahtia Benjamin Ze'ev Kahanen (Kahanen poika) johtamaan Kahane Chai-ryhmittymään, joka pitää tukikohtanaan Kfar Tapuakhia (Israelin siirtokunta). Itse Kakh jatkoi rabbi Avraham Toledanon johdolla (myöhemmin hänet korvasi Baruch Marzel) Kiryat Arbassa. Kumpikin puolue suljettiin ulos vuoden 1992 vaaleista Kakhin seuraajina.

title: Meir Kahane

text: Luokka:Knessetin jäsenet Luokka:Sionistit Luokka:Yhdysvaltalaiset rabbit Luokka:Vuonna 1932 syntyneet Luokka:Vuonna 1990 kuolleet Luokka:Yhdysvaltalaiset henkirikosten uhrit

title: Golda Meir

text: Meir teki päätöksen olla tekemättä ennalta ehkäisevää iskua, koska hän arvioi Yhdysvaltojen jättävän Israelin ilman tukea tässä tapauksessa, ja Euroopasta ei tukea saataisi, koska arabimaat uhkasivat Euroopan maita öljynviennin lopettamisella. Tämä oli oikea päätös, ja Yhdysvallat aloitti myöhemmin ilmasillan Israeliin ("Operation Nickel Grass"). Myöhemmin Henry Kissinger vahvisti Meirin arvion oikeaksi: jos Israel olisi iskenyt ensin, se ei olisi saanut Yhdysvalloilta "naulaakaan".

title: Kakh

text: Itse Kahane pääsi knessetiin vuoden 1984 vaaleissa. Ennen vuoden 1988 vaaleja puolueen kannatus oli suurimmillaan, mutta se poissuljettiin pois vaaleista juuri varta vasten tehdyllä rasististen ja ei-demokraattista yhteiskuntaa kannattavien puolueiden vaaleihin osallistumisen kriminalisoivalla lailla. Kahanen murhan jälkeen vuonna 1990 puolueesta irtaantui ryhmittymä nimeltä "Kahane Khai" ("Kahane elää"). Myös muita kahanistisia ryhmiä on edelleen Israelissa, vaikka niiden osallistuminen vaaleihin on edelleen kiellettyä. Itse Kakh-puolue kiellettiin vuonna 1994.

title: Jerusalemin kolmas temppeli

text: Vielä pidemmälle on mennyt Meir Kahanen johtama Kakh-puolue. Hänen mielestään Israelista olisi pitänyt tehdä uskonnolliseen lakiin pohjautuva valtio, arabit karkottaa ja Temppelivuori ”puhdistaa iljetyksistä”, toisin sanoen hävittää siellä olevat moskeijat. Hänen mukaansa Messias olisi jo tullut, jos Israel olisi menetellyt näin.[23]

title: Meir Kahane

text: Vuonna 1971 Kahane teki alijahin (juutalaisten muuton luvattuun maahaan) Israeliin. Hän perusti äärioikeistolaisen Kach-puolueen. 1980-luvulla Kahane asettui ehdokkaaksi knessetiin. Myöhemmin hänet tuomittiin kuudeksi kuukaudeksi vankilaan, koska hän oli yrittänyt räjäyttää Al-Aqsan moskeijan Jerusalemissa. Kach suljettiin pois vaaleista. Vuonna 1984 hänet valittiin knessetiin uusilla vaaleilla. Myöhemmin Kach joutui epäsuosioon sen antipalestiinalaispolitiikasta ja rasismista arabeja kohtaan, lisäksi Kahane arvosteli ja vastusti myös kristittyjä lähetyssaarnaajia ja heidän perustamia kouluja. Kach erotettiin vuonna 1988 knessetistä.

title: Anetta Kahane

text: Kahane opiskeli latinalaisamerikkalaista kulttuuria ja toimi kääntäjänä.