query: Kuka loi tähtien sota elokuva sarjan?

title: Wilhuff Tarkin

text: Suurmoffi Wilhuff Tarkin, tunnettu myös nimellä kuvernööri Tarkin, on Tähtien sota -elokuvasarjan kuvitteellinen henkilö, jonka loi yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja George Lucas ja jota alkuperäisessä elokuvassa näytteli Peter Cushing. Tarkinia on pidetty yhtenä "Tähtien sodan historian suurimmista vihollisista."[1]

title: Tähtien sota

text: Jo vuodesta 2014 asti on työstetty näyteltyjä elokuvia, jotka eivät kuulu Tähtien sodan pääsaagaan, vaan muodostavat antologiaelokuvien sarjan. Ensimmäinen elokuva Rogue One sai ensi-iltansa 16. joulukuuta 2016. Se sijoittuu aikaan ennen Uuden toivon tapahtumia ja sen juonena on Kuolemantähden piirustusten tavoitteleminen.[9] Toinen antologiaelokuva Solo sai ensi-iltansa 25. toukokuuta 2018 ja kertoi Han Solon nuoruuden tarinan.[10]

title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: Elokuvan alkuperäistä nimeä käytetään myös koko "Tähtien sota" -sarjasta. Elokuvan menestyttyä ja jatko-osien varmistuttua, vuonna 1979 elokuvan nimeen lisättiin episodin nimi "A New Hope". Vuonna 1997 tuotetun, uusia kohtauksia ja erikoistehosteita sisältävän uudelleenjulkaisun nimessä oli myös lisänimi "Uusi toivo".

title: Tähtien sota

text: Helmikuussa 2018 paljastettiin, että David Benioff ja D. B. Weiss tulisivat käsikirjoittamaan ja tuottamaan oman Tähtien sota -elokuvien sarjan, joka on Rian Johnsonin tulevan elokuvatrilogian tavoin Skywalker-saagasta erillinen tarina.[12]

title: Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto

text: "Sithin kostosta" tehtiin videopeli, "", ja Matthew Stover kirjoitti elokuvan pohjalta kirjan. Elokuvan musiikin on säveltänyt John Williams, ja siitä koostettiin musiikkialbumi. Albumiin kuuluu viisitoistaraitainen CD-levy ja DVD, jossa esitellään Tähtien sota -sarjan musiikkia kappaleisiin sopivien elokuvakohtausten kanssa. DVD:n juonsi Ian McDiarmid. Albumilta julkaistiin myös singlelevy "Battle of the Heroes", jota varten tehtiin musiikkivideo.

title: Tähtien sota

text: Tähtien sodan kahdeksas osa Star Wars: The Last Jedi sai ensi-iltansa joulukuussa 2017.[7] Samana vuonna alkuperäisen Tähtien sota -elokuvan ensi-illasta tuli kuluneeksi 40 vuotta. Elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti Rian Johnson.[8]

title: Tähtien sota

text: Sarjan ensimmäinen elokuva, Tähtien sota (myöhemmältä lisänimeltään Episodi IV – Uusi toivo), sai ensi-iltansa 25. toukokuuta 1977 20th Century Foxin levittämänä ja siitä tuli maailmanlaajuinen ilmiö. Sille ilmestyi kaksi yhtä lailla menestynyttä jatko-osaa Imperiumin vastaisku (1980) ja Jedin paluu (1983); näistä kolmesta elokuvasta koostuu alkuperäinen Tähtien sota -trilogia. Esiosatrilogia ilmestyi myöhemmin vuosina 1999–2005, joka sai faneilta ja kriitikoilta kriittisemmän vastaanoton kuin alkuperäinen trilogia. Kaikki kuusi ovat joko voittaneet tai olleet ehdolla Oscar-palkintojen saajiksi, ja ne ovat tuottaneet yhteensä 4,38 miljardia dollaria.[1] Se on tällä hetkellä maailman toiseksi eniten tuottanut elokuvasarja.[2] Sarjaa laajennettiin suuremmaksi mediajatkumoksi Expanded Universen kautta, johon kuuluu kirjoja, televisiosarjoja, videopelejä, ja sarjakuvia.

title: Tähtien sota

text: Tähtien sodasta tuli yksi maailman menestyneimmistä ja kuuluisimmista elokuvista. Elokuvassa oli aikanaan näyttävät erikoistehosteet, jotka oli suunnitellut John Dykstra ja toteuttanut Lucasin tarkoitusta varten perustama tehosteyhtiö Industrial Light & Magic (ILM). Tähtien sota voitti seitsemän Oscar-palkintoa muun muassa erikoistehosteistaan, musiikistaan ja puvustuksestaan. Se oli ehdolla myös parhaan elokuvan ja parhaan ohjauksen sarjoissa.

title: Tähtien sota

text: Yksi Tähtien sodan keskeisimmistä teemoista on perinteinen hyvän ja pahan välinen taistelu. Tähtien sota on saanut vaikutteita esimerkiksi aasialaisista wuxia-elokuvista, roomalaisesta mytologiasta ja Akira Kurosawan samurai-elokuvista.

title: Jedin paluu

text: Elokuva sai ensi-iltansa 25. maaliskuuta 1983.[15] Ensi-illan piti alkuperäisten suunnitelmien mukaan olla 27. maaliskuuta mutta sitä aikaistettiin, koska 25. maaliskuuta tuli kuluneeksi tasan kuusi vuotta Tähtien sodan ensi-illasta.[16] Suomessa Jedin paluun ensi-ilta oli 19. elokuuta 1983.[15] Se nousi ensimmäisen esitysviikonloppunsa katsotuimmaksi ja lopulta koko vuoden menestyneimmäksi elokuvaksi.[17] Elokuva saavutti maailmanlaajuisesti 475106177 Yhdysvaltain dollarin lipputulot.[18] Lippujen hintojen inflaatioon suhteutettuna Jedin paluu on maailman 14. menestynein elokuva ja kolmanneksi menestynein Tähtien sota -sarjan elokuva.[19] Verrattuna muihin elokuviin ilman suhteuttamista Jedin paluu on sarjan viidenneksi menestynein elokuva voittaen myös ylistetyn Imperiumin vastaiskun, joka tuotti $290 miljoonaa dollaria.[20]

title: Solo (vuoden 2018 elokuva)

text: Disneyn toimitusjohtaja Bob Iger vahvisti helmikuussa 2013 kehittävän kahta pääsaagasta erillistä "Tähtien sota" -elokuvaa, käsikirjoittajina Lawrence Kasdan ja Simon Kinberg. Pian raportoitiin, että Disney työsti elokuvia Han Solosta ja Boba Fettistä. Disneyn talousjohtaja Jay Rasulo kuvaili näitä elokuvia alkuperätarinoiksi. Kathleen Kennedy selitti, etteivät elokuvien juonet risteäisi millään tavalla jatko-osatrilogian elokuvien kanssa, ja sanoi: ”George [Lucas] oli hyvin tarkka siitä, miten se toimii. Kaanon, jonka hän loi, oli "Tähtien sota" -saaga. Tällä hetkellä "" kuuluu siihen kaanoniin. Spin-off-elokuvat, tai ehkä keksimme toisenlaisen tavan kutsua noita elokuvia, ovat olemassa hänen luomassaan laajassa universumissa. Meillä ei ole aikomusta viedä hahmoja (yksittäisistä elokuvista) sisään tai ulos saagan episodeista. Siis, luovasta näkökulmasta, se on yleisohje, jonka George teki hyvin selväksi.” Huhtikuussa 2015 Lucasfilm ja Kennedy julkistivat yksittäisten elokuvien kulkevan sarjana nimeltä "Star Wars Anthology".

title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: Tähtien sota (), uudelleenjulkaisuna Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo (), on yhdysvaltalainen eeppinen avaruusooppera, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut George Lucas. Sen ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 25. toukokuuta 1977. Suomessa elokuvan ensi-ilta oli 16. joulukuuta 1977. Elokuva on "Tähtien sota" -sarjan ilmestymisjärjestyksessä ensimmäinen ja aikajärjestyksessä neljäs osa.

title: Kadonneen aarteen metsästäjät

text: Elokuvan päärooliin valittiin alun perin Tom Selleck, joka joutui kuitenkin jättämään hankkeen, koska oli sitoutunut "Magnum"-sarjaan. Spielberg halusi pääosaan Harrison Fordin, mutta Lucas vastusti tätä. Ford oli esiintynyt tuohon mennessä kolmessa Lucasin elokuvassa ("Svengijengi '62", "Tähtien sota" ja "Imperiumin vastaisku") eikä Lucas halunnut, että hänet ja Ford yhdistettäisiin toisiinsa, kuten ohjaaja Martin Scorsese ja näyttelijä Robert De Niro. Lucas oli myös epäileväinen siitä, suostuisiko Ford uuteen kolmen elokuvan sopimukseen heti "Tähtien sota" -sarjan päätyttyä. Spielberg päätti yrittää, ja luettuaan käsikirjoituksen Ford suostui.

title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: Vuonna 1997 ilmestyi "Tähtien sodan" 20-vuotisjuhlan kunniaksi "Special Editionina" tunnettu erikoisversio, jossa elokuvan erikoistehosteita oli digitaalisesti paranneltu. Special Editionissa oli myös muutamia kohtauksia, joita ei ollut elokuvan alkuperäisessä versiossa. Monien "Tähtien sota" -fanien mielestä parannellut erikoistehosteet kuitenkin heikensivät elokuvaa. "Special Editionin" merkittävimpiä muutoksia:

title: George Lucas

text: Lucas perusti vuonna 1975 Industrial Light & Magic -yhtiön auttamaan häntä tuottamaan tulevan projektinsa Tähtien sodan audiovisuaalisia erikoisefektejä. Tähtien sota (1977) oli Lucasin kirjoittama ja ohjaama tarina galaksienvälisistä taisteluista hyvän ja pahan välillä. Elokuva rikkoi kaikki lipunmyyntiennätykset ja voitti seitsemän Oscar-palkintoa. Lucas kirjoitti elokuvalle kaksi jatko-osaa, Imperiumin vastaisku ja Jedin paluu, joissa yhdistyivät samalla tavalla tunteellinen tarinankerronta ja uudenaikainen elokuvatekniikka. Tähtien sota -elokuvasarja teki Lucasista upporikkaan, sillä hän oli vaihtanut ohjaajanpalkkionsa 40 prosentin osuuteen elokuvan voitoista sekä sarjan lisenssioikeuksiin.[5] Tähtien sodan jälkeen Lucas piti pitkän tauon ohjaamisesta ja keskittyi elokuvien tuottamiseen.[9] Lucasin useimmat seuraavistakin elokuvaprojekteista osoittautuivat menestyksiksi. Hän esimerkiksi tuotti Steven Spielbergin Indiana Jones -sarjan. Hän rakensi 1980-luvun alkupuolella Lucasfilm-tuotantoyhtiönsä toimitiloiksi Skywalker Ranchin. Lucas oli niin rikas, että pystyi rahoittamaan itse omat elokuvansa. Hän perusti myös LucasArts-yhtiön tuottamaan ja markkinoimaan elokuviensa pohjalta syntyneitä pelejä. Lucas kehitti myös elokuvan jälkituotantomenetelmiä.[5]

title: Indiana Jones

text: Sarjan ohjaajina toimi useita eri henkilöitä jaksosta riippuen. Lucas päätyi tähän ratkaisuun, koska hän halusi jokaisen sarjan jakson antavan erilaisen näkökulman tarinaan.[88] Terry Jones, Joe Johnston ja Vic Armstrong, joka oli toiminut Harrison Fordin sijaisnäyttelijänä useissa elokuvissa, olivat muutamia sarjan ohjaajista.[87][88] Moni tunnettu näyttelijä, kuten Daniel Craig, Anne Heche, Christopher Lee ja Catherine Zeta-Jones, esiintyi sarjassa vierailevana tähtenä.[87] Sarjaa oli mukana kirjoittamassa useita käsikirjoittajia, kuten Frank Darabont ja Prinsessa Leiaa Tähtien sota -elokuvissa esittänyt Carrie Fisher.[87][88]

title: Tähtien sota

text: Aluksi Lucasilla oli vaikeuksia saada elokuvalleen rahoitusta. Monet elokuvayhtiöt uskoivat, että Tähtien sota ei menestyisi. Lopulta hän onnistui saamaan 20th Century Fox -studiolta luvan ja rahoituksen tehdä elokuva. Tähtien sota sai ensi-iltansa elokuvateattereissa 25. toukokuuta 1977. Lucas oli vaimonsa kanssa San Franciscossa ravintolassa, kun hän näki pitkän jonon elokuvateatterin edessä. Hän meni kysymään ihmisiltä, mitä elokuvaa he olivat menossa katsomaan. Hänelle vastattiin, että he jonottivat, jotta pääsisivät näkemään Tähtien sodan.

title: 30-Second Bunnies Theatre

text: Sarja teki debyytin vuonna 2004, jolloin nettisivujen luoja Jennifer Shiman aikoi luoda huumorinettisivun. Shiman loi parodiaversion elokuvasta "Manaaja" tiivistäen sen 30 sekuntiin ja korvaten ihmiset jäniksillä. Siitä tuli suuri hitti, joten Shiman ja yhtiö loivat muita "30 sekunnin puputeatteriversioita". Vuonna 2005 yhtiö antoi Starz!-yhtiölle tehtävän luoda lisää lyhyitä puputeatterielokuvia. He tekivät parodian elokuvasta "Tähtien sota" 16. huhtikuuta vuonna 2005. Lisäksi he tekivät parodian myös suositusta komediasta "Borat", mikä julkaistiin 16. tammikuuta 2007.

title: Star Wars Legends

text: Expanded Universe (lyhenne EU) on nimitys kaikelle "Tähtien sota" -elokuvasarjaan liittyvälle oheisaineistolle, joka ei ole "Tähtien sodan" luojan George Lucasin keksimää. Expanded Universeen lukeutuvat muiden muassa "Tähtien sota" -aiheiset kirjat, sarjakuvat, videopelit ja roolipelit. Lucasfilmin mukaan Expanded Universe kuuluu "Tähtien sodan" juonijatkumoon, mutta useiden fanien mielestä ainoastaan elokuvat kuuluvat varsinaiseen ”kaanoniin”. Heidän mielestään Expanded Universe tulisi nähdä ainoastaan ”apokryfisenä”. Itse George Lucasin näkemyksen mukaan Expanded Universe on eräänlainen "Tähtien sota" -elokuvien esittelemän maailmankaikkeuden ”rinnakkaisulottuvuus”, joskin hän on ilmaissut ihailunsa muun muassa Keisarin kloonipaluulle.

title: Pekka Anttila

text: Weckströmin suunnittelemat Avaruushopea-sarjan korut saivat kansainvälistä mainetta sen jälkeen kun sarjan kaulakoru Planetaariset Laaksot oli 1977 päätynyt prinsessa Leian kaulaan ensimmäisen Tähtien sota-elokuvan loppukohtauksessa.

title: Tähtien sota (alkuperäinen elokuva)

text: "Tähtien sota" on lukuisia kertoja äänestetty maailman parhaimpien elokuvien joukkoon; muun muassa arvostettu Yhdysvaltain elokuvainstituutti valitsi sen 1900-luvun sadan parhaan elokuvan joukkoon.

title: Tähtihävittäjä

text: Tähtihävittäjät () ovat "Tähtien sota" -elokuvissa olevia kuvitteellisia suurikokoisia avaruussota-aluksia. "Imperial"-luokan tähtihävittäjä, jollainen nähtiin ensimmäisen kerran vuoden 1977 alkuperäisen "Tähtien sota" -elokuvan (myöhemmältä nimeltään "Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo"), pidetään "Galaktisen Imperiumin laivaston tunnusaluksena". "Tähtien sodan" maailmankaikkeudessa on myös lukuisia muita aluksia, jotka tunnetaan samalla yleisnimityksellä. Tähtihävittäjät esiintyvät kaikissa kolmessa alkuperäisen trilogian elokuvassa Imperiumin käytössä, esiosatrilogian elokuvissa "" (2002) ja "" Galaktisen tasavallan armeijan käytössä, sekä jatkologian elokuvissa Ensimmäisen ritarikunnan käytössä. "Star Wars Legends" -jatkumossa esiintyy useita erimallisia tähtihävittäjiä.

title: Tähtien sota

text: Yhdeksi Tähtien sodan tavaramerkeistä on muodostunut jokaisessa sarjan elokuvista käytetty kuvitteellinen ase, valosapeli. Muita leluksi päätyneitä ovat myös sarjaan pohjautuvat toimintafiguurit sekä pahuuden valtiaan Darth Vaderin musta maski.

title: 2000-luvun ensikymmen

text: "Matrix"-elokuva (1999) jatkui kahdella jatko-osalla. Peter Jacksonin massiivisesta "Taru sormusten herrasta" -trilogiasta (2001–2003) tuli vuosikymmenen menestyneimpiä. Toinen menestyksekäs sarja oli "Pirates of the Caribbean" (2003–). Myös jokainen "Harry Potter" -sarjan filmatisoinneista nousi katsojatilastojen kärkeen. George Lucasin "Tähtien sota" -sarjan esiosatrilogia sai päätöksensä sarjan kahdella viimeisellä elokuvalla. Elokuvissa erikoistehosteet tehtiin pääasiassa tietokoneella. Animoidut elokuvat, kuten "Ice Age" ja "Shrek", tuotettiin kokonaan tietokoneen avulla.

title: Tähtien sota

text: Ensimmäinen Tähtien sota -elokuva oli alkuperäiseltä nimeltään Tähtien sota, mutta uudelleenjulkaisussa se muutettiin muotoon Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo. George Lucasin, joka lopulta myös ohjasi elokuvan, oli aluksi tarkoitus tehdä tieteiselokuva Alex Raymondin luomasta sarjakuvasankari Flash Gordonista, mutta hän ei saanut lisenssiä. Niinpä Lucas päätti tehdä oman tieteiselokuvansa. Elokuvan käsikirjoittaminen alkoi vuonna 1974. Ensimmäinen käsikirjoitusversio oli nimeltään Adventures of Luke Starkiller. Elokuva sijoittui 3900-luvulle ja kertoi kenraali Luke Starkillerin seikkailuista. Lucas kuitenkin huomasi, että elokuvassa oli liian paljon tapahtumia, ja hän lyhensi sen kolmasosaan.

title: Tantive IV

text: Tantive IV on kuvitteellinen avaruusalus George Lucasin "Tähtien sota" -elokuvissa. Vuoden 1977 alkuperäisessä "Tähtien sota" -elokuvassa (myöhemmältä nimeltään "Tähtien sota: Episodi IV – Uusi toivo") se oli ensimmäinen nähty alus ja Leia Organa oli siinä matkustajana.

title: Solo (vuoden 2018 elokuva)

text: Solo: A Star Wars Story on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut avaruuswestern, joka keskittyy aiemmista "Tähtien sota" -elokuvista tuttuun Han Solon hahmoon. Elokuvan käsikirjoittivat Jonathan ja Lawrence Kasdan, ja sen ohjasi Ron Howard. "Solo" on toinen "Tähtien sota" -universumiin sijoittuvista antologiaelokuvista. Se sijoittuu aikaan ennen alkuperäisen "Tähtien sota" -elokuvan tapahtumia ja kertoo Han Solon nuoruudesta. Elokuvan pääosissa näyttelevät Alden Ehrenreich, Woody Harrelson, Emilia Clarke, Donald Glover, Thandie Newton, Phoebe Waller-Bridge, Joonas Suotamo ja Paul Bettany.

title: Tähtien sota

text: Yhdeksäs Tähtien sota -elokuva on jatko-osatrilogian ja koko Skywalker-saagan päätösosa. Elokuva saa ensi-iltansa joulukuussa 2019.

title: Tähtien sota

text: 30. lokakuuta 2012 Disney ilmoitti ostaneensa Lucasfilmin ja tekevänsä ainakin kolme uutta Tähtien sota -elokuvaa. Seitsemännen Tähtien sota- elokuvan Star Wars: The Force Awakens käsikirjoittivat Lawrence Kasdan, J. J. Abrams ja Michael Arndt, ja sen ohjasi J. J. Abrams. Elokuvan maailman ensi-ilta oli 14. joulukuuta 2015. Suomen ensi-ilta oli 16. joulukuuta.

title: Solo (vuoden 2018 elokuva)

text: Heinäkuussa 2017 John Powellin ilmoitettiin säveltävän elokuvan musiikin. Pitkäaikainen "Tähtien sota" -säveltäjä John Williams loi elokuvan pääteeman.


query: Mihin Kreivi Gustaf Mauritz Armfelt kuoli?

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfelt menehtyi rintatautiin 19. elokuuta 1814 57-vuotiaana Tsarskoje Selossa Pietarin lähellä. Hänet on haudattu sukuhautaan Halikon kirkkoon, lähelle omistamaansa Joensuun (Åminne) kartanoa. Viimeisinä vuosinaan 1811–1814 hän kunnosti kartanon päärakennusta ehtimättä kuitenkaan asua siellä. Armfeltien suku omisti kartanon 1786–1925.

title: Gustaf Magnus Armfelt

text: Armfeltin vanhemmat olivat jalkaväenkenraali, kreivi Gustaf Mauritz Armfelt (1757–1814) ja kreivitär Hedvig Ulrika De la Gardie (1761–1832). Hän kävi sotilaskoulua Berliinissä ja vuonna 1809 hänestä tuli Ruotsin armeijan ratsastavan henkikaartin kornetti. Armfelt erosi kuitenkin Ruotsin armeijasta, muutti Suomeen ja meni vuonna 1811 Venäjän armeijan palvelukseen aliluutnanttina. Hän palveli vuodesta 1812 alkaen 3. suomenmaalaisessa jääkärirykmentissä ja osallistui Napoleonia vastaan käytyyn sotaan vuosina 1812–1815. Armfeltista tuli luutnantti 1812, alikapteeni 1813 ja kapteeni 1814. Hän erosi palveluksesta 1816 everstiluutnanttina mutta palasi jo vuonna 1817 takaisin armeijaan. Armfelt palveli 1817–1819 3. Suomen jääkärirykmentin Viipurin pataljoonan esikunnassa ja sitten 1819–1820 suomenmaalaisen divisioonan esikunnan Suomen joukkojen jaoston ensimmäisenä adjutanttina ja keisarin sivusadjutanttina. Hän oli sitten 1. Suomen jalkaväkirykmentin komentajana 1820–1827 ja 1. Suomen tarkk’ampujaprikaatin komentajana 1827–1830 aina Suomen sotaväen lakkauttamiseen saakka. Armfelt ylennettiin everstiksi 1819 ja kenraalimajuriksi 1828. Hän erosi armeijan palveluksesta todellisena valtioneuvoksena vuonna 1830.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfelt oli myös kulttuurimies, joka osallistui Kustaa III:n Italian-matkalle 1783–1784. Matkalla he kävivät Roomassa, Napolissa ja Pariisissa osallistuen moniin teatteri- ja oopperaesityksiin. Tästä matkasta oli perintönä valtion talouden huonontuminen ja epäluottamuksen kasvu kuninkaaseen, mutta myös Ruotsin Akatemian perustaminen. Armfelt valittiin sinne 14:stä edustajasta teatteriansioidensa perusteella. Hän oli Ruotsin akatemian jäsen ja puheenjohtaja 1786–1794, Draamateatterin ja Oopperan johtaja sekä Musikaalisen akatemian jäsen 1786–1792.

title: Magnus Wilhelm Armfelt

text: Armfelt omisti Suomessa useita kartanoita. Vuosina 1754–1782 hän asui Tarvasjoella sijaitsevassa Juvan kartanossa, joka toimi Kuninkaallisen henkirakuunarykmentin Maskun komppanian päällikön virkatalona. Se on myös Gustaf Mauritz Armfeltin syntymäkoti ja toimii nykyään museona. Juvan virkatalon jälkeen Armfelt asettui Halikossa sijaitsevaan Joensuun eli Åminnen kartanoon, jonka hän hankki omistukseensa vuonna 1786 saatuaan sitä varten 10 000 riikintaaleria kuningas Kustaa III:lta. Vuotta myöhemmin Armfelt osti samasta pitäjästä Wiurilan kartanon. Lisäksi hänen omistuksiinsa kuului niin ikään Halikossa sijaitseva Vuorentaan kartano ja lyhytaikaisesti myös Saaren kartano Mietoisissa. Armfeltin kuoleman jälkeen Joensuu päätyi Gustaf Mauritz Armfeltin haltuun sekä Wiuriala ja Vuorentaka puolestaan hänen nuoremmalle pojalleen August Filipille.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Avioton poika Maurice aateloitiin Ruotsissa 1816 nimellä Mauritz Clairfelt ja hänestä tuli kenraali; Vava adoptoitiin Armfeltien kreivilliseen sukuun 1812.

title: Elefanttiritarikunta

text: Suomalaisia ritarikunnan nykyisiä jäseniä ovat presidentit Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Carl Gustaf Emil Mannerheimista tuli ritarikunnan jäsen vuonna 1919 hänen tehdessään valtionhoitajana valtiovierailun Tanskaan. Suomalaisia edesmenneitä ritarikunnan jäseniä ovat lisäksi presidentit Lauri Kristian Relander, J. K. Paasikivi, Urho Kekkonen ja Mauno Koivisto. Myös tunnettu kustaviaani, kreivi Gustaf Mauritz Armfelt oli ritarikunnan jäsen.

title: Kustaa IV Aadolf

text: Kustaa IV Aadolf oli Kustaa III:n ja Sofia Magdalenan vanhin poika. Kun Kustaa III murhattiin maaliskuussa 1792, oli Kustaa IV Aadolf vasta 13-vuotias. Holhoojahallituksen johtoon tuli hänen setänsä Kaarle-herttua, mutta käytännössä valta oli kreivi Gustaf Adolf Reuterholmilla, joka oli Kaarle-herttualle läheinen vapaamuurariveli. Holhoojahallituksen kausi kesti vuoteen 1796 saakka, jolloin Kustaa IV Aadolf tuli täysi-ikäiseksi ja ryhtyi hallitsemaan itsenäisesti. Hän erotti lähes välittömästi Reuterholmin ja nimitti korkeisiin virkoihin samoja miehiä, joihin hänen isänsä oli luottanut. Muun muassa Johan Christopher Toll ja Gustaf Mauritz Armfelt nousivat merkittävään asemaan hänen hovissaan. Kustaa III:n ajan vilkas ja kulttuuripainotteinen hovielämä ei kuitenkaan palannut takaisin, sillä Kustaa IV Aadolf oli vakavamielinen ja syvästi uskonnollinen mies. Hänen mielenkiintonsa suuntautui maatalouden tuottavuuden parantamiseen ja muihin vastaaviin käytännöllisiin hankkeisiin.

title: Anita Armfelt

text: Anita Armfeltin vanhemmat olivat Viktor Waldemar Wasastjerna (1879–1941) ja Ebba Hildegard Öhrbom (1879–1951). Hän oli naimisissa kreivi Carl-Gustaf August Magnus Armfeltin (1897–1970) kanssa, joka omisti Vuorentaan kartanon Halikossa.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Oleskellessaan Pariisissa Armfeltillä oli suhde näyttelijätär Mademoiselle L’Eclairin kanssa, josta syntyi avioton poika Maurice L’Eclair (1780–1841). Armfeltillä oli suhde kreivitär Magdalena Rudenschöldin (1766–1823) kanssa 1785–1793. Armfelt avioitui 7. elokuuta 1785 kreivitär Hedvig De la Gardien (1761–1832) kanssa Drottningholmin linnassa. Hedvig oli kreivi Carl Julius De la Gardien ja kreivitär Magdalena Christina Stenbockin tytär.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfelt ajoi suomalaisille suhteellisen itsenäistä asemaa omana kansakuntana. Hän kirjoitti keisarille virkakirjeen Nöyrä selonteko Suomen oloista (1810), jossa hän propagoi pyrkimystään: ”Rauhamme ja menestyksemme riippuu siitä, että me rehellisesti ja täydellisesti muutumme suomalaisiksi”. Historioitsija Päiviö Tommila pitää Armfeltia ensimmäisenä suomalaisuusohjelman laatijana.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Maria Magdalena Catharina Augusta Armfelt, (1786–1845), kreivitär Gustaf Fredrik Armfelt, (1788–1789). Carl Armfelt, syntyi ja kuoli 1788. Magnus Armfelt, syntyi ja kuoli 1788. Gustav Magnus Armfelt, (1792–1856), kenraalimajuri, kreivi Alexander Armfelt, (1794–1876), kapteeni, ministerivaltiosihteeri, todellinen salaneuvos, kreivi Constantin Armfelt, (1796–1797). Carl Magnus Wilhelm Armfelt, (1797–1878).

title: Magnus Wilhelm Armfelt

text: Magnus Wilhelm Armfelt (25. heinäkuuta 1725 – 14. toukokuuta 1795 Halikko) oli suomalainen vapaaherra ja kenraalimajuri. Hän oli diplomaatti ja jalkaväenkenraali Gustaf Mauritz Armfeltin isä.

title: Åminne (kirja)

text: Teoksessa on alkusanojen ja kartanon luonnehdinnan jälkeen Rainer Knapasin artikkeli Gustaf Mauritz Armfeltista, jonka aikaiseen asuun kartano on entisöity. Vaikka Armfelt ehti asua Åminnessa vain lyhyen aikaa, kartano on mielikuvissa leimallisesti juuri hänen kartanonsa. Armfeltin varsinainen elämäntyö ja persoona jäävät kirjan ulkopuolelle. Armfelt-artikkelin jälkeen seuraa usean kirjoittajan artikkeleista koostuva osuus kartanon historiasta, sen jälkeen jakso kartanon entisöinnistä ja nykyajasta sekä laaja osuus kirjastosta, kalusteista ja taide-esineistä. Oma osuutensa on myös entisöidyllä kartanopuistolla. Kirjakokoelma on luetteloitu ja esitelty toisaalla.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfeltista tuli 1774 henkivartiokaartin vänrikki Ruotsin Kustaa III:n hovissa. Hän joutui jättämään Ruotsin kaksintaistelusta syntyneen skandaalin vuoksi ja matkusti Pietarista Varsovaan ja Berliinin kautta Pariisin 1778–1780. Armfelt tutustui Kustaa III:een Belgian Spassa ja hänestä tuli kruununprinssi Kustaa Aadolfin kavaljeeri sekä henkivartiokaartin kapteeni. Hän osallistui neuvotteluihin Venäjän Katariina II:n kanssa 1783 ja Kustaa III:n sodan aikana 1788–1790 hän oli yksi kuninkaan luotettuja neuvonantajia. Tanskalaisten noustessa maihin 1788 ja uhatessa Göteborgia, hän järjesti Taalainmaan sotajoukot ja johti ne voittoon. Armfelt pysyi hallitsijan puolella epäluulon kasvaessa kuninkaan järjestämää sotaa vastaan. Hän oli Ruotsin pääneuvottelija Värälän rauhanneuvotteluissa elokuussa 1790. Armfelt oli haavoittunut vakavasti olkapäähän 4. kesäkuuta 1790 Savitaipaleen taistelussa.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Vuosina 1797–1799 Armfelt asui mm. Berliinissä ja Dresdenissä. Vuosina 1799–1802 Armelt asui Kuurinmaan herttuan Peter von Bironin perheessä muun muassa Sleesiassa ja Böömissä.

title: Armfelt

text: Suku polveutuu talonpoika Lars Erikssonista, joka asui Frösönissä Norjan Jämtlandissa. Hänen poikansa Erich Larsson (k. 1659), joka toimi Inkerinmaalla ensin luutnanttina, myöhemmin kapteeniluutnanttina ja komendanttina, aateloitiin vuonna 1648 nimellä Armfält, ja vuonna 1650 suku introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 458. Hänen pojanpoikansa, kenraali Carl Gustaf Armfelt, ylennettiin vuonna 1731 vapaaherraksi, minkä vuoksi hänen jälkeläisensä introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 213. Vuodesta 1818 lähtien suku on ollut myös Suomen ritarihuoneessa. Suomessa suvusta on myös kreivillinen haara, sillä keisari Aleksanteri I korotti Gustaf Mauritz Armfeltin kreivin arvoon vuonna 1812.

title: Keisari Aleksanteri II julistaa vuoden 1863 säätyvaltiopäivät avatuiksi

text: Maalaus esittää sitä hetkeä, jolloin Venäjän keisari Aleksanteri II lukee valtiopäivien avajaispuheen. Valtaistuinkorokkeella keisarista vasemmalle ovat kreivi Aleksandr Adlerberg sekä suuriruhtinaat Aleksei Aleksandrovitš ja Nikolai Konstantinovitš, keisarista oikealle Venäjän ulkoministeri Aleksandr Gortšakov sekä suuriruhtinaat Aleksanteri Aleksandrovitš ja Vladimir Aleksandrovitš. Vasemmalla puolella salia ovat aatelin edustajat, etummaisena maamarsalkka Johan Mauritz Nordenstam vieressään kenraalikuvernööri Platon Rokassovski. Nordenstamin maamarsalkan sauvan takana seisoo Ritarihuoneen ensimmäinen kreivi Carl Magnus Creutz. Hänestä vasemmalle ovat eturivissä kreivit Gustaf Armfelt ja Adolf Aminoff sekä selin vapaaherrat August Erik Mannerheim ja Johan Reinhold Munck. Myös Snellman löytyy taulusta kenraalikuvernöörin oikealta puolelta.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ramel, Stig| title = Kustaa Mauri Armfelt 1757–1814| publisher = Otava| year = 1998, 2. painos 2005| id = ISBN 951-1-17497-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Jäntti, Yrjö A. (toim.)| title = Suomen sana', osa 1| publisher = WSOY, Porvoo| year = 1963| version = Armfelt, Gustaf Mauritz: Nöyrä selonteko Suomen oloista. Alkuperäinen teksti vuodelta 1810.| page = 25–29}} Citation error, replace with{{cite book| author = Korhonen, Keijo| title = Suomen asiain komitea. Suomen korkeimman hallinnon järjestelyt ja toteuttaminen vuosina 1811–1826| publisher = Turun Sanomalehti ja Kirjapaino Osakeyhtiö, Turku| year = 1963}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tommila, Päiviö| title = Suomen historiankirjoitus. Tutkimuksen historia| publisher = WSOY, Porvoo| year = 1989}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tommila, Päiviö| title = Herää Suomi. Suomalaisuusliikkeen historia| publisher = Kustannuskiila, Kuopio| year = 1989| version = Artikkeli: Päiviö Tommila, Mitä oli olla suomalainen 1800-luvun alkupuolella| page = 51–65}}

title: Alexander Armfelt

text: Alexander Armfelt ( 18. huhtikuuta 1794 Riika – 8. tammikuuta 1876 Pietari) oli suomalainen sotilas, virkamies ja ministerivaltiosihteeri. Hän oli Gustaf Mauritz Armfeltin poika, mikä auttoi alkuun uralla. Armfelt toimi Suomen kenraalikuvernöörin adjutanttina 1821–1827 ja (ministeri)valtiosihteerin apulaisena 1834 alkaen, kunnes hänet Robert Henrik Rehbinderin kuoleman jälkeen nimitettiin ministerivaltiosihteeriksi 1842. Edeltäjänsä tavoin hän toimi virassa kuolemaansa asti, pidempään kuin kukaan toinen. Suomen asioiden esittelijänä Pietarissa hän pääsi vaikuttamaan muun muassa Suomen markan käyttöönottoon ja valtiopäiväjärjestysuudistukseen, ja selviytyi voittajana valtataisteluissa useiden kenraalikuvernöörien kanssa. Hän sai kaikki ajan korkeimmat suomalaisille myönnettävät kunniamerkit.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Tosin eräs yllättävä taho asettuikin vastahankaan: Tanskan hovi ilmoitti kylmästi ruotsalaisille, ettei heidän nähdäkseen Armfelt ole syyllistynyt mihinkään todelliseen rikokseen – eikä sijaishallitsija Gustaf Adolf Reuterholmin vaatimusta, että Armfeltille myönnetty Elefanttiritarikunnan suurristi olisi pitänyt peruuttaa ja takavarikoida, voitaisi toteuttaa: tanskalaisten mielestä syyte Armfeltia vastaan olisi vain poliittisten vastustajien häpäisy-yritys ja Armfelt säilyttäisi ritarikunnan jäsenyyden – kuten kävikin. Julkisuuteen tämä päätös tuli vasta kun Armfelt sai kunniansa ja kaikki ruotsalaiset ritarimerkkinsä takaisin. Hän oli tosin pitänyt niitä hallussaan koko karkotuksen ajan ja polttanut monen mutkan kautta käsiinsä päätyneet Reuterholmin kirjeet, joissa vaadittiin kunniamerkkien palautusta.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Heillä oli kahdeksan lasta:

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Kuollessaan 1792 Kustaa III määräsi Armfeltin alaikäisen poikansa holhoojaksi ja nimitti hänet valtaneuvostoon ja Tukholman ylikuvernööriksi (Överståthållare). Kustaa III:n veli, Karl, kuitenkin lähetti Armfeltin lähettilääksi Napoliin päästäkseen hänestä eroon. Napolista käsin Armfelt neuvotteli Venäjän Katariina II:n kanssa suostutellen häntä voimanäytökseen kustavilaisten pääsemiseksi valtaan Ruotsissa. Kuninkaan vakoojat paljastivat juonen, ja Armfelt pakeni häntä hakemaan määrätystä laivasta vain kuningatar Maria Carolinan avulla. Hän pakeni Venäjälle, missä hänet käytännössä vangittiin: hänet sijoitettiin pienehköön huvilaan Kalugan pikkukaupunkiin kohtalaisen eläkkeen turvin – mutta tosiasiassa hän oli koko Venäjällä olonsa ajan 1794–1797 poistumiskiellossa. Tukholmassa hänen omaisuutensa takavarikoitiin ja hänet tuomittiin poissaolevana kuolemaan petturina. Hänen rakastajattarekseen mainittua kreivitär Magdalena Rudenschöldiä syytettiin myös salaliittolaisuudesta, hänet piiskattiin julkisesti ja hän sai kuolemantuomion, joka muutettiin kahden vuoden vankeudeksi.

title: Carl Gustaf Armfelt (nuorempi)

text: Armfelt oli Carl Gustaf Armfelt vanhemman pojanpoika ja Gustaf Mauritz Armfeltin setä.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfelt kehotti suomalaisia erilaisiin parannuksiin. Hänen virkakirjeensä yleisönä oli paitsi keisari, myös kollegat, jotka rakensivat maahan uutta institutionaalista järjestelmää. Armfeltin mukaan ei ollut Venäjänkään etu, että sen alaisena oli erämaita. Parannuksia pidettiin tärkeinä, sillä yleinen hyvinvointi ja yleisön vaurastuttaminen nähtiin isänmaanrakkautta herättäväksi. Kuten P. J. Bladh Suomen Talousseurasta asian ilmaisi: ”Kurjalle on samantekevää, kenen maalla hän kerjää.”

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Suhteesta Kuurinmaan herttuan tyttären Saganin prinsessan Catharina Fredrika Wilhelmina Benigne von Kurlandin (1781–1839) (myöhemmin Rohan-Guémenée’n herttuatar; ruhtinatar Trubetskoi; kreivitär von der Schulenburg-Vitzenburg) kanssa oli avioton tytär Adelaide Gustava Aspasie (Vava) Armfelt (1801–1881).

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Armfeltin aatelissuvun vapaaherralliseen haaraan kuulunut Gustaf Mauritz Armfelt syntyi Tarvasjoella sijaitsevassa Juvan kartanossa, joka oli Kuninkaallisen henkirakuunarykmentin Maskun komppanian päällikön virkatalo.[2] Hänen syntymäkotinsa on nykyään museona.[3] Armefeltin vanhemmat olivat myöhemmin Turun ja Porin läänin maaherrana toiminut kenraalimajuri Magnus Wilhelm Armfelt ja Maria Katarina Wennerstedt. Armfelt opiskeli Turun Akatemiassa vähän aikaa vuosina 1770–1771 ja suoritti upseerintutkinnon Karlskronan kadettikoulussa vuosina 1771–1773.

title: Joensuun kartano

text: Joensuun kartano oli keskiajalla rälssisäteri. Ensimmäinen nimeltä tunnettu kartanoon liittyvä henkilö on Petrus de Åminne 1300-luvun puolivälistä. Vuosisadan lopulla sinne ilmestyvät Horn-suvun johtomiehet. Vuonna 1407 sai Henrik Olofsson Horn kartanoon rälssikirjan. Horn-suvun omistuksessa kartano oli lähes viisisataa vuotta. 1500-luvulla tilalla tiedetään olleen kivinen päärakennus. Kartanon asuinkäyttö päättyi vuoteen 1599, jolloin Kaarle-herttuan joukot tekivät sinne ryöstöretken. Tulipalo tuhosi kartanon päärakennuksen 1690, ja sinne siirrettiin rakennuksia toisaalta. Viimeisen Hornin, Catharina Ebba Hornin, kuoltua kartanon osti 1782 skotlantilaissyntyinen Ruotsissa vaikuttanut kauppias George Seton. Tämän kuoltua se siirtyi 1780-luvulla Armfeltin suvulle, ensin Gustaf Mauritz Armfeltin isän Magnus Wilhelm Armfeltin nimiin. 1830-luvulla kartanon omisti lyhyen aikaa Gustaf Mauritzin pojan Gustaf Magnusin anoppi Sarah Cuthbert-Brooke, myöhemmin vapaaherratar Klinckowström, joka teki siitä sääntöperintötilan. Åminnen viimeinen kreivi oli Carl Alexander Armfelt, jonka kuoltua lapsettomana kartano siirtyi sääntöperintötilana sisarenpojan kautta von Knorringin suvussa periytyväksi. Kartanon osti von Knorringeilta vuonna 2001 Björn Wahlroos 59 miljoonalla markalla.

title: Juvan kartano

text: Juvan kartano on Varsinais-Suomessa Tarvasjoella sijaitseva kartano. Se on Gustaf Mauritz Armfeltin syntymäkoti, joka toimii nykyään museona.

title: Gustaf Mauritz Armfelt

text: Kreivi Gustaf Mauritz Armfelt (suomeksi usein myös Kustaa Mauri), 31. maaliskuuta 1757 Tarvasjoki[1], Marttila – 19. elokuuta 1814 Tsarskoje Selo, Pietari) oli hovimies, diplomaatti ja jalkaväenkenraali. Hän syntyi Suomessa ja oli Kaarle XII:n kenraalin, Carl Gustaf Armfeltin, pojanpojanpoika. Gustaf Mauritz Armfeltin poika oli ministerivaltiosihteeri Alexander Armfelt.

title: Gustaf Adolf Reuterholm

text: Reuterholm noudatti aluksi hyvin vapaamielistä politiikkaa. Hän muun muassa poisti kokonaan lehdistösensuurin. Hyvin pian hän alkoi kuitenkin vallankumouksen pelossa tiukentaa otettaan vallasta: sensuuri palautettiin ja opposition toimintaa alettiin valvoa hyvin tehokkaasti. Erityisen epäluuloisesti Reuterholm suhtautui entisiin Kustaa III:n suosikkeihin Gustaf Mauritz Armfeltiin ja Johan Christopher Tolliin. Ulkomailla oleskelevaa Armfeltia vastaan nostettiin syyte maanpetoksesta, ja hänet tuomittiin kuolemaan. Armfelt ei kuitenkaan noudattanut käskyä palata Ruotsiin tuomion täytäntöön panemiseksi.


query: Mitä tarkoittaa fregatti?

title: Fregatti

text: Fregatti on alustyyppi, joka voi tarkoittaa joko sota-alustyyppiä tai purjealustyyppiä. Fregatin tarkka määritelmä on vaihdellut eri aikakausina. Sana fregatti tulee Välimeren alueelta joko italian kielestä () tai ranskan kielestä () ja se tarkoitti kaljaasityyppistä sotalaivaa, jonka uppouma oli noin 250 tonnia.

title: Superbe (fregatti)

text: Superbe oli suomalainen nelimastoinen fregatti ja suurimpia Oulussa rakennettuja purjealuksia.

title: Fregatti

text: Purjealuksena fregatti tarkoittaa vähintään kolmimastoista alusta, jossa on raakapurjeet kaikissa mastoissa. Synonyymi fregattitakilaiselle alukselle on täystakiloitu laiva. Kolmimastoisen fregatin mastot ovat nimeltään keulasta alkaen: keula- eli fokkamasto, isomasto ja kryssi- eli mesaanimasto. Kaksimastoinen molemmat mastot raakapurjeilla varustettu alus on priki. Jokainen näistä mastoista on koottu kolmesta, joskus neljästä toisiinsa liitetystä kappaleesta. Alinta, aluksen rungolle pystytettyä kappaletta sanotaan alamastoksi, sen jatkona olevaa märssytangoksi, sitä seuraavaa prammitangoksi ja tämän jatkona olevaa vähä- eli puuvenprammitangoksi. Jokaiseen mastoon ja tankoon on kiinnitetty yksi tai kaksi raakaa (poikkipuuta), jotka saavat nimensä asemansa mukaan.

title: Halo: Reach

text: Noble-tiimi sammuttaa Covenatin laskeutumisalueen ympärille asettaman suojakentän, minkä jälkeen ihmisten fregatti tuhoaa suojakenttägeneraattorin. Silloin Covenantin supercarrier ilmestyy ja tuhoaa fregatin. Tuhotakseen supercarrierin Noble-tiimin teknikko KAT panee toimeen uskaliaan suunnitelman. Noble 6 ja Noble 5, Jorge, lähtevät salaisella sotilashävittäjä Sabrella saattamaan "hyperajopommin" pieneen Covenant-alukseen, joka pannaan suorittamaan tankkausmanööveri Supercarrierin kanssa. Pommia puolustaessa sen ajastin vaurioituu, mikä tarkoittaa että pommi pitää virittää manuaalisesti. Jorge heittää Noble 6:n alas aluksesta, ja räjäyttää sekä Covenant-alukset että itsensä. Noble 6:n pudotessa maata kohti koko Covenant-laivasto saapuu Reachille.

title: Norjan laivaston fregatit

text: Norjan laivaston fregatit on luettelo Norjan laivastossa palvelleista fregateista.

title: Fregatti

text: Britannian kuninkaallisen laivaston luokitusjärjestelmässä fregatit olivat yleensä joko viidennen tai kuudennen luokan sotalaivoja, joita käytettiin yleensä vihollisen kauppa- ja kaapparialusten tuhoamiseen.

title: Colony-luokka

text: Colony-luokka oli toisessa maailmansodassa palvellut Britannian Kuninkaallisen laivaston fregattiluokka, jonka muodostivat 21 Walsh-Kaiserin Providencessa Rhodes Islandilla Yhdysvalloissa valmistamaa alusta. Ne valmistettiin 1943–1945 ja ne luovutettiin Britannialle osana lend-lease -sopimusta, minkä jälkeen ne luokiteltiin uudelleen fregateiksi sekä nimettiin pienehköjen siirtomaiden mukaan. Alukset palvelivat saattueiden suojana, sukellusveneiden torjunnassa sekä rannikkoliikenteen valvonnassa. Luokan alukset pohjautuivat Yhdysvaltain laivaston Tacoma-luokan fregatteihin, joiden pohjana oli River-luokan fregatit.

title: River-luokka (fregatti)

text: Alusten runkorakenne oli käytössä myös Kuninkaallisen laivaston Loch-luokan fregateissa ja edelleen Bay-luokan fregateissa.

title: Lotinapelto

text: Kaupunki syntyi Mokrišvitsan kylän paikalle paikkaan, johon Pietari Suuri perusti vuonna 1702 Aunuksen laivanveistämön. Vuonna 1703 sieltä valmistui Itämeren laivaston ensimmäinen alus, 28-tykkinen fregatti Štandart. Kaikkiaan telakalla valmistettiin nelisensataa alusta. Venäjänkielinen nimi tarkoittaakin 'laivojen peltoa.' Kaupunginoikeudet Lotinapelto sai 1785. Telakkateollisuuden kehittyessä Pietarissa Lotinapellon telakka lakkautettiin 1830.

title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Tyypin 42 kehitys hidasti Leander-luokan korvaavien fregattien suunnittelua. Alus vajetta korvaamaan saatiin yksityisen telakan suunnittelemat Tyypin 21 -fregatit.

title: Tyyppi 21 -fregatti

text: Tyypin 21 fregatit olivat Britannian Kuninkaallisen laivaston fregattiluokka, johon kuului kaikkiaan kahdeksan 1970-luvun jälkipuoliskolla palvelukseen otettua alusta. Aluksista kaksi tuhoutui Falklandin sodassa ja loput kuusi myytiin 1993-1994 Pakistanille, joka luokitteli alukset hävittäjiksi nimeten ne Tariq-luokan hävittäjiksi. Luokan pohjalta Vosper Thornycroft valmisti Brasilian laivastolle seitsemän Niteroi-luokan fregattia.

title: Tyyppi 22 -fregatti

text:
Type 22 -fregatit eli Broadsword-luokan fregatit ovat Britannian Kuninkaallisen laivaston edelleen palveluksessa olevia fregatteja. Luokkaan kuului kaikkiaan kolme hankintaerää, joissa oli yhteensä neljätoista alusta. Aluksista on ensimmäisen hankintaerän neljä alusta myyty Brasiliaan, toisen hankintaerän kuudesta aluksesta kaksi on myyty Romaniaan, yksi Chileen, kaksi uponnut maalilaivoina ja yksi romutettu. Palvelusta jatkavat kolmannen hankintaerän neljä alusta.
Alukset on tarkoitus poistaa käytöstä huhtikuun 2011 loppuun mennessä.

text: Luettelo Ruotsin merivoimien fregateista listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet fregatit. Fregatit voidaan jakaa kahteen osaan eli purjefregatteihin, joita olivat saaristofregatit ja varsinaiset purjefregatit, ja hävittäjistä toisen maailmansodan päätyttyä muutettuihin fregatteihin.

title: FREMM-luokan fregatti

text: Italia on suunnitellut neljän sukellusveneentorjunta- ja kuuden yleisfregatin hankintaa, millä on tarkoitus korvata kahdeksan Maestrale- ja neljä Lupo-luokan fregattia.

text: Luettelo Portugalin laivaston fregateista sisältää Portugalin laivaston fregatit. Aluksista osa on uudelleen luokiteltuja fregateiksi luokiteltuja avisoja tai korvetteja, mutta Natoon liittymisen jälkeen luokitus yhdenmukaistettiin.

title: Fregatti

text: Nykyään fregatilla tarkoitetaan keskikokoista sotalaivaa, jonka uppouma on noin 1500–4000 tonnia ja jota käytetään laivasto-osastoissa pinta- ja ilmatorjuntaan, nopeina partio- ja ohjusaluksina sekä sukellusveneentorjunta-aluksina.

title: Fregatti

text: Ranskassa fregatti-nimeä käytetään risteilijää pienemmistä aluksista. Ranskassa hävittäjä-termille ei ole vastinetta.

title: Tyyppi 23 -fregatti

text: Type 23 -fregatit ovat Britannian Kuninkaallisen laivaston fregatteja. Luokkaan kuuluu kaikkiaan kuusitoista alusta ja ne muodostavat Kuninkaallisen laivaston pinta-alusten rungon muodostaen määrällisesti puolet palveluksessa olevista fregateista/hävittäjistä. Aluksista kolme on myyty Chileen, jossa ne ovat edelleen Chilen laivaston käytössä. Luokan aluksista ensimmäinen otettiin palvelukseen 1989 ja viimeinen kesäkuussa 2002.

title: Nuestra Señora de las Mercedes

text: Amiraali José de Bustamante y Guerran (1759-1825) johtama Espanjan laivaston osasto, johon kuuluivat lippulaivana fregatti "Medea" ja muina aluksina fregatit "Nuestra Señora de las Mercedes", "Clara" ja "Fama" kujettivat kulta- ja hopea-aarretta Montevideosta Uruguaysta Cádiziin Espanjaan. Osasto kohtasi Cádizin edustalla 5. lokakuuta 1804 Britannian kuninkaallisen laivaston Graham Mooren johtamana laivasto-osaston. Mooren lippulaivana oli 38-tykkisen fregatti "HMS Indefatigablen" ja osaston muut alukset olivat "HMS Lively", "HMS Amphion" ja "HMS Medusa".

title: FREMM-luokan fregatti

text: Alun perin oli tarkoitus valmistaa kolmea eri versiota: sukellusveneentorjunta-, yleis- ja maajoukkojen tukemiseen soveltuva fregatti, joiden piti korvata Ranskan ja Italian laivastoissa palveluksessa olevat fregatit. Suunnitelmissa oli 27 aluksen valmistus, joista 17 Ranskalle ja loput kymmenen Italialle. Suunniteltujen lisäksi oli tarkoitus myydä alusta halukkaille ulkopuolisille tilaajille. Puolustusbudjettien leikkakset aiheuttivat kuitenkin tilausten lukumäärän laskun ja maajoukkojen tukemiseen soveltuva versio jätettiin kokonaan pois suunnitelmasta.

title: Osmo (fregatti)

text: Fregatti Osmo on viimeinen Suomessa rakennettu puurakenteinen fregatti. Punahonkarakenteinen ja tasasaumainen alus rakennettiin vuosina 1867-1869 Raumalla Salmensuun telakalla. Aluksen piirsi porilainen J. Busstorff ja rakennusmestarina toimi ensin raumalainen Johan Justen sekä myöhemmin raumalainen Isak Vigelius.

title: Bay-luokka (fregatti)

text: Luokka käytti samaa runkoa, propulsiojärjestelmää, verkkomastoa ja kansirakenteita kuin Loch-luokan fregatit. Aseistus oli muutettu ilmatorjuntafregateille sopivaksi.

title: Sinopen taistelu

text: Nakhimovin laivasto-osasto löysi 23. marraskuuta turkkilaisen laivasto-osaston Sinopen satamasta. Myrskyn jäljiltä Nakhimovilla oli vain kolme 84-tykkistä linjalaivaa ja yksi fregatti. Sinopessa oli puolestaan seitsemän fregattia, kolme korvettia ja kaksi höyrylaivaa rannikkotykistön suojaamina. Nakhimov lähetti fregatin hakemaan vahvistuksia, ja saartoi sataman linjalaivoillaan. Marraskuun loppuun mennessä saapui vahvistukseksi vara-amiraali Fjodor Novosiliskin komentama osasto, joka koostui kolmesta 120 tykin linjalaivasta ja kahdesta fregatista. Tällöin Nakhimov upseereineen päätti hyökätä satamaan, ennen mahdollisia turkkilaisten vahvistuksia tai brittien interventiota.

title: Toivo (fregatti)

text: Fregatti Toivo on suurin Oulussa rakennetuista purjelaivoista.

title: Yhdysvaltain laivasto

text: Kongressi tilasi kuuden fregatin rakentamisen ja varustamisen 27. maaliskuuta 1794 ja kolme vuotta myöhemmin kolme fregattia olivat valmiit palvelukseen: United States, Constellation ja Constitution. Fregateista tuli kuuluisia vuoden 1812 sodassa, jossa ne yllättäen voittivat Britannian kuninkaallisen laivaston alukset useaan kertaan.

title: Yhdysvaltain laivasto

title: Loch-luokka (fregatti)

text: Alusten suunnittelu perustui River-luokan fregattien rungolle, jonka merikelpoisuutta oli parannettu. Samalla oli pyritty massatuotantoon.

title: Tyyppi 16 -fregatti

text: Kylmän sodan alkaessa kuninkaallisella laivastolle oli suunnaton tarve nopeille saattajille, joiden tehtävänä oli torjua Neuvostoliiton laivaston Whiskey-luokan sukellusveneiden aiheuttama uhka. Sukellusveneet olivat nopeampia kuin palveluksessa olevat saattajina käytetyt sluupit ja fregatit. Reservissä oli kuitenkin suurehko määrä toisen maailmansodan lopulla valmistettuja hävittäjiä, jotka olivat riittävän nopeita. Alukset olivat kuitenkin heikosti varustettuja sukellusveneidentorjuntaan ja niiden ilmatorjuntakyky oli heikohko pääasiassa tulenjohdon heikkouksien vuoksi. Esityksen mukaan niin sanotuiksi tyypin 15 fregateiksi piti muuttaa 57 hävittäjää, mutta hanke osoittautui liian kalliiksi ja ainoastaan 23 alusta valmistui. Täydennykseksi tehtiin suunnitelma tyypin 16 fregatiksi, joka oli tyypin 15 aluksia yksinkertaisempi ja siten halvempi.

title: Fregatti

text: Yhdysvalloissa fregatin tehtävä ja määritelmä ovat erilaiset. Vuonna 1949 aloitettiin uudentyyppisten alusten rakennus, joiden oli tarkoitus toimia lentotukialusten saattajina ilmatorjunta- ja sukellusveneentorjuntatehtävissä. Nämä nimettiin aluksi laivueenjohtajiksi (destroyer leader) ja vuonna 1955 fregateiksi. Alkuperäisestä nimityksestä tuli näiden alusten tunnistusnumeron alku DL. Myöhemmät Terrier-ilmatorjuntaohjuksin varustetut alukset saivat runkonumeron DLG. Alukset olivat hävittäjiä suurempia, toisen maailmansodan aikaisen pienen risteilijän kokoisia.[2] Toisen maailmansodan jälkeen ilmatorjuntaohjukset mahdollistivat suhteellisten pienten ilmatorjuntaan erikoistuneiden alusten rakentamisen. Yhdysvallat luopui 1975 fregatti-luokituksesta ja osa aluksista nimettiin risteilijöiksi ja osa hävittäjiksi.

title: Yhdysvaltain laivaston alukset

text: Ohjusristeilijät kykenevät ilmapuolustukseen, pinta-alusten torjuntaan ja sukellusveneiden torjuntaan. Laivaston kaikki modernit risteilijät on nimetty taistelujen mukaan. Aikaisemmat risteilijät oli nimetty kaupunkien mukaan (ennen CG-12), uudelleenluokitellut fregatit oli nimetty laivastosankareiden mukaan (CG-15–CG-35) tai osavaltioiden mukaan (CG-36–CG-42).Muita risteilijöitä, entisiä ja nykyisiä:Ohjushävittäjien pääasiallisena tehtävänä on sukellusveneiden ja lentokoneiden torjunta. Kaikki hävittäjät on nimetty laivastosankareiden mukaan USS Bainbridge (DD-1):stä lähtien.Muita hävittäjiä, entisiä ja nykyisiä:Nykyiset fregatit suorittavat yleensä sukellusveneiden torjuntaa tai saattuetehtäviä. Yhdysvaltain laivasto on asteittain luopumassa fregateistaan ja niiden tehtäviä siirretään kehitteillä olevalle rannikkotaistelualukselle. Fregatit on nimetty, kuten hävittäjät, laivaston sankareiden mukaan.Muita fregatteja, entisiä ja nykyisiä:Taistelulaivat olivat poikkeuksetta laivastojen suurimpia ja tulivoimaisimpia taistelukäyttöön tarkoitettuja aluksia. Toinen maailmansota oli taistelulaivojen osalta käänteentekevää aikaa; toisaalta ne olivat merten valtiaita ja niillä ratkaistiin suuria taisteluita, mutta sodan loppu myös merkitsi niiden mahdin hiipumista. Ohjuksista, sukellusveneistä ja lentotukialuksista koneineen tuli merisodankäynnin uusia valtiaita. Viimeiset taistelulaivat, USS "Iowa" ja USS "Wisconsin" poistuivat lopullisesti rekisteristä 2006, oltuaan pitkään ei-aktiivisessa reservissä. Suurin osa Yhdysvaltain taistelulaivoista nimettiin osavaltioiden mukaan.


query: Milloin HMS King George V -alus valmistui?

title: HMS King George V (41)

text: Alus tilattiin 29. heinäkuuta 1936 Vickers Armstrongin telakalta Newcastlesta osana vuoden 1936 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 1. tammikuuta 1937 ja alus laskettiin vesille 21. helmikuuta 1939. Se valmistui 11. joulukuuta 1940.[1]

title: HMS Echo (H23)

text: "HMS Echo" vapautettiin Egeanmereltä. Alus saattoi 1. lokakuuta taistelulaivat "HMS King George V":n ja "HMS Howen" Aleksandriasta Maltalle. Alus määrättiin 5. lokakuuta palaamaan Egeanmerelle partiotehtäviin. Se joutui 25. lokakuuta ilmahyökkäyksen kohteeksi Kastelorison edustalla.

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V määrättiin marraskuussa Islannin eteläpuoleiselle merialueelle tehtävänään estää saksalaisen taskutaistelulaivan Admiral Scheerin murtautuminen Pohjois-Atlantille. Operaatio kuitenkin peruutettiin. Alus oli helmikuussa 1942 suojaamassa tukialus HMS Victoriousta, kun tukialuksen koneet hyökkäsivät Tromssan alueen laivaliikennettä vastaan. Tällä matkalla ollessaan HMS King George V sai käskyn osallistua saksalaisten risteilijöiden Admiral Scheer sekä Prinz Eugen metsästykseen. Alukset eivät kuitenkaan kohdanneet toisiaan merellä.[3]

title: HMAS Nestor

text: Alus suojasi 23. toukokuuta Kotilaivastoa etsittäessä "HMS Hoodin" upottanutta Saksan laivaston taistelulaiva "Bismarckia". Se erkani 25. toukokuuta laivastosta tankatakseen Islannissa. Alus palasi 27. toukokuuta laivastoon. Seuraavana päivänä se suojasi "HMS King George V":tä ja "HMS Rodneytä" matkalla Loch Eween, mistä alus jatkoi matkaansa Clydeen.

title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" siirrettiin palvelukseen palattuaan saattueiden suojaksi. Alus suojasi 22. toukokuuta Clydestä joukkojenkuljetussaattuetta WS8B. 4. Hävittäjälaivueenkomentaja Vian sai aamuyöstä 26. toukokuuta Amiraliteetilta määräyksen liittyä Kotilaivastoon "HMS Cossackin", "HMS Maorin", "HMS Sikhin", "HMS Zulun" sekä Puolan laivaston "ORP Piorunin" kanssa korvaamaan polttoainepulasta kärsivät taistelulaivojen saattoalukset. Osasto havaitsi Saksan laivaston taistelulaiva "Bismarckin", jota vastaan ne hyökkäsivät 27. toukokuuta torpedoin ilman näkyvää tulosta. Alukset kuitenkin seurasivat saksalaisalusta, kunnes taistelulaivat "HMS King George V" ja "HMS Rodney" upottivat "Bismarckin" seuraavana päivänä. "HMS Cossack" ja "HMS Zulu" saattoivat "HMS King George V":n Loch Eween taistelun jälkeen.

title: HMS King George V (41)

text: Yhtenä osana Pohjois-Atlantin sotatoimia HMS King George V osallistui rynnäkköön Lofooteille maaliskuussa 1941 ja sittemmin tehtävänä oli suojata Atlantin saattueita saksalaisilta pinta-aluksilta.[3]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V siirrettiin toukokuussa 1948 Kotilaivaston koulutusviirikköön Portlandissa, jossa alus palveli syyskuuhun 1949, jolloin alus siirrettiin reserviin ja ankkuroitiin Gairlochiin. HMS King George V asetettiin poistolistalle 30. huhtikuuta 1957 ja myytiin Arnott Young Ltd:lle romutettavaksi tammikuussa 1958. Alus otettiin hinaukseen ankkuripaikaltaan 8. tammikuuta ja se saapui Dalmuiriin romutettavaksi 20. tammikuuta. Aluksen runko siirrettiin Trooniin paloiteltavaksi joulukuussa.[6]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V:stä tehtiin 1. huhtikuuta 1941 Kotilaivaston komentajan amiraali Sir John Toveyn lippulaiva HMS Hoodin tuhoutumisen jälkeen. Lippulaivana alus osallistui yhdessä HMS Rodneyn kanssa saksalaisen taistelulaivan Bismarckin metsästykseen Atlantilla. HMS King George V ampui 27. toukokuuta 1941 käydyssä taistelussa 339 14 tuuman ja 660 5,25 tuuman kranaattia.[3]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V (viirinumero 41) oli Britannian kuninkaallisen laivaston King George V-luokan taistelulaiva.

title: HMS King George V (41)

text: Telakalla olo kesti heinäkuuhun saakka, minkä jälkeen alus lähti siirrtymään kohti Intian valtamerta 28. lokakuuta 1944. HMS King George V kulki Välimeren halki sekä Suezin kanavan kautta. Matkalla alus tulitti edelleen akselivaltojen hallussa olevaa Miloksen saarta 15. marraskuuta ja saapui Trincomaleen tukikohtaan Ceylonille 15. joulukuuta, jossa se liittyi vasta perustettuun Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon.[4]

title: HMS King George V (41)

text: Toisen maailmansodan syttyessä HMS King George V oli edelleen rakenteilla ja se liittyi laivastoon 11. joulukuuta 1940. Alus liitettiin 2. Taistelulaivaviirikköön Kotilaivastoon Scapa Flowhun.[3]

title: HMS King George V (1911)

text: "HMS King George V" siirrettiin 1919 Devonporttiin reserviin käytettäväksi koululaivana. Vuodesta 1923 alkaen alusta käytettiin tykistön maalina. Se myytiin romutettavaksi joulukuussa 1926.

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V oli varustettu palvelukseen astuessaan neljällä moniputkisella 2 naulan QF Mk VI -tykillä ja neljällä 20-putkisella UP-alustaisella Mk I -tykillä. Näistä yksi B-tornin katolle, kaksi X-tornin katolle ja yksi puolikannelle. Alus oli myös varustettu tyypin 279- ja 284-tutkilla ja ilmatorjuntatykkien HACS Mk IV -tulenjohtojärjestelmällä.[2]

title: HMS King George V (41)

text: Mijako Shiman saarella olevan lentokentän tulittamiseen HMS King George V käytti 4. toukokuuta 185 14 tuuman ja 378 5,25 tuuman kranaattia. Tulitukseen osallistui myös HMS Howe. Yhdysvaltain 5. Laivasto muuttui 3. Laivastoksi ja TF57 muuttui TF37:ksi 27. toukokuuta.[6]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V luovutti tehtävänsä sisaralukselleen HMS Ansonille lokakuussa 1945 ja purjehti Sydneyhin Australiaan telakalle joulukuuhun saakka, minkä jälkeen alus palasi Englantiin maaliskuussa 1946.[6] Alukselta poistettiin kaksi 20 millimetrin tykkiä joulukuussa 1945 sen ollessa telakalla. Loput yläkansilla olleet 20 millimetrin tykit poistettiin maaliskuussa 1946. Samoin kuin Yhdysvaltalainen 40 millimetrin korvattiin brittiläisellä tykeillä, jotka kytkettiin tutkaan tyyppiä 282. Kaksi kansirakenteiden takana ollutta 20 millimetrin tykkiä korvattiin kahdella 40 millimetrin Boforsilla. Lopuksi alukseen lisättiin neljä 20 millimetrin tykkiä maston eteen.[2]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V osallistui Japanin pääsaarten tulittamiseen heinäkuussa ja elokuussa ollen viimeinen brittiläinen sotalaiva, joka ampui pääaseillaan sodan aikana. Alus käytti kaikkiaan 277 14 tuuman kranaattia tulittaessaan teollisuuslaitoksia Tokion pohjoispuolella 17. heinäkuuta ja lisäksi 265 kranaattia Tokion eteläpuolisen alueen teollisuuslaitosten tulittamiseen 29. heinäkuuta, minkä jälkeen alus oli mukana antautumissopimuksen allekirjoitustilaisuudessa Tokion lahdella 2. syyskuuta.[6]

title: HMS King George V (41)

text: Saattueen PQ18 matkalle HMS King George V ei lähtenyt, vaan alus ohjasi toimintaa satamasta. Seuraava suojattava saattue oli JW52/RA52 helmi-maaliskuussa, joita seurasi JW53 maalis-huhtikuussa.[4]

title: HMS King George V (1911)

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä "HMS King George V" liitettiin osaksi 2. Taistelulaivaviirikköä Suureen laivastoon (), joka koottiin "HMS King George V:n" sisaraluksista ja Orion-luokan taistelulaivoista. "HMS King George V" oli viirikön lippulaiva.

title: HMS Prince of Wales (53)

text: Amiraliteetti tilasi kaksi uuden King George V-luokan alusta 29. heinäkuuta 1936 (toinen oli "HMS King George V"). Tilauksessa aluksen nimeksi esitettiin "HMS King Edward VIII", millä olisi kunnioitettu uutta hallitsijaa. Kuitenkin Edward, joka ehkä havaitsi suhteensa Wallis Simpsoniin aiheuttavan myöhemmin ongelmia, esitti aluksen nimeksi "HMS Prince of Walesia". Alukselle vaihdettiin nimi tilaukseen.

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V sai käskyn liittyä Force H:hon Gibraltarilla toukokuussa 1943 ja valmistautua tukemaan Sisilian maihinnousua (operaatio Husky). Operaation aikana alus suojasi joukkojen siirtoa itään sekä tulitti maakohteita Marsalassa ja Trapanissa 10. ja 11. heinäkuuta. Alus sai käskyn pysyä alueella ja valmistautua Salernon maihinnousuun elokuussa. Tänä aikana alus oli valmiudessa Augustan satamassa yhdessä Force H:n kanssa, kunnes Italian antauduttua alus osallistui Taranton miehitykseen 10. syyskuuta. Samana päivänä HMS King George V oli saattamassa antautuvaa Italian laivastoa Maltalle, josta laivasto jatkoi matkaa Aleksandriaan, jonne se saapui 14.-16. syyskuuta.[4]

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V siirtyi 19. tammikuuta 1945 Brittiläisen Tyynenmeren laivaston (TF63) mukana Sydneyyn ja otti matkalla osaa lentotukialusten syöksyihin kohti Palembangia 24. tammikuuta ja 29. tammikuuta. Sydneyssä aluksesta tehtiin TF63:n lippulaiva ja liittyi Okinawalle hyökkäävään Yhdysvaltain 5. Laivastoon. HMS King George V aloitti 26. maaliskuuta operaatiot japanilaisia vastaan Tyynelle valtamerellä osana TF57:ää hyökkäämällä Sakashima Gunton saarelle ja Formosalle osana Okinawan taisteluja.[5]

title: HMS King George V (1911)

text: HMS King George V oli Britannian kuninkaallisen laivaston King George V -luokan taistelulaiva. Alus rakennettiin Portsmouthin telakalla, ja se otettiin 1912 palveluskäyttöön ja liitettiin Kotilaivaston 2. Taistelulaivaviirikköön lippulaivaksi.

title: HMS King George V (41)

text: Alus otti Kotilaivaston lippulaivan tehtävät HMS Nelsonilta 9. huhtikuuta, minkä luovutti joulukuussa HMS Duke of Yorkille mennessään telakalle Devonportiin. Alus oli telakalle marraskuuhun 1947.[6]

title: HMS Lance

text: "HMS Lance" liitettiin vastaanottokokeiden päätyttyä 4. hävittäjälaivueeseen. Alus oli koulutettavana Kotilaivastossa Scapa Flow'ssa. Se suojasi 22. toukokuuta 1941 taistelulaiva "HMS King George V":tä etsittäessä Saksan laivaston taistelulaivaa "Bismarckia" Pohjois-Atlantilta. "HMS Lancella" havaittu konevika pakotti aluksen palaamaan satamaan, mistä alus palasi 26. toukokuuta etsintöihin. Alus liittyi 28. toukokuuta taistelulaivan suojaksi "Bismarckin" upottua, minkä jälkeen se palasi osaston mukana Loch Eween.

title: HMS Teazer (R23)

text: Alus suojasi 18. heinäkuuta TF57:ää lentotukialusten iskiessä Japanin pääsaarille. Se tulitti 9. elokuuta risteilijäosaston mukana Honshūn Kamaishia. Alus liitettiin 11. elokuuta Task Group 38.5:een, jonka muuta alukset olivat "HMS King George V", "HMS Indefatigable", "HMS Gambia", "HMS Newfoundland", HMS Barfleur", "HMAS Napier", "HMAS Nizam", "HMS Wakeful", "HMS Wrangler", "HMS Troubridge", "HMS Termagant" ja "HMS Tenacious". Alus suojasi 13. elokuuta osaston aluksia iskettäessä Tokioon.

title: HMS Inglefield

text: "HMS Inglefield" suojasi 11. toukokuuta saattueen HX125 Islantiin "HMS Intrepidin", "HMS Impulsiven" ja "HMS Escapaden" kanssa. Alus suojasi 22. toukokuuta taistelulaiva "HMS King George V":tä ja taisteluristeilijä "HMS Repulsea" etsittäessä taistelulaiva "Bismarckia". Se erkani 24. toukokuuta osastosta tankkaamaan.

title: HMS King George V (41)

text: HMS King George V luovutti lippulaivan tehtävät sisaralukselleen HMS Duke of Yorkille ja lähti Liverpooliin telakalle. Telakalla olo venyi toukokuusta aina heinäkuuhun saakka, jolloin alus palasi palvelukseen. Telakalla alukseen asennettiin tutka tyyppiä 285.[2] HMS King George V palasi lippulaivaksi 11. heinäkuuta Scapa Flowssa. Alus jatkoi edelleen Murmanskiin menevien saattueiden suojaamista.[3]

title: HMS Wrangler (R48)

text: Alus lähti lokakuussa Välimerelle, jossa se liitettiin tilapäisesti Välimeren laivastoon. Alus tulitti 10. marraskuuta Milosta taistelulaiva "HMS King George V":n kanssa vallattaessa Aegeanmeren saaria. Alus jatkoi joulukuun alussa matkaansa Ceylonille suojaten "HMS King George V":tä. Määränpäähän saavuttuaan alus liittyi 13. joulukuuta Tyynenmeren laivastoon liitettyyn laivueeseensa.

title: HMS King George V (41)

text: Seuraavan kuukauden aikana HMS King George V aloitti Murmanskiin menevien Jäämeren saattueiden suojaamisen saattueesta PQ12. Ja alus oli saattamassa myös saattuetta PQ14, mutta saattaessaan saattuetta PQ15 1. toukokuuta 1942, HMS King George V törmäsi hävittäjä HMS Punjabiin Islannin itäpuolella sumussa keulan vaurioituessa hävittäjällä olleiden syvyyspommien lauetessa. HMS Punjabi upposi vieden mukanaan 49 miehistön jäsentä.[3]

title: HMS Wrangler (R48)

text: Alus suojasi 9. elokuuta Pohjois-Honshulle ja Hokkaidolle iskeneitä lentotukialuksia. "HMS Wrangler" siirrettiin 12. elokuuta Task Group 38.5:een, johon koottiin Yhdysvaltain laivasto osastoon liitettävät alukset. Osastoon kuuluivat "HMS Wranglerin" lisäksi "HMS Indefatigable", "HMS King George V", "HMS Gambia", "HMS Tenacious", "HMS Terpsichore", "HMS Teazer", "HMS Barfleur", "HMAS Napier" ja "HMAS Nizam". Seuraavana päivänä alus suojasi Tokioon iskeneitä lentotukialuksia. Osasto joutui 15. elokuuta Kamikaze hyökkäykseen.


query: Kuka oli Joseph Schumpeter?

title: Joseph Schumpeter

text: Joseph Alois Schumpeter (8. helmikuuta 1883 – 8. tammikuuta 1950) oli alun perin itävaltalainen, sittemmin yhdysvaltalainen taloustieteilijä, joka luetaan alansa vaikutusvaltaisimpiin edustajiin 1900-luvun ensimmäiseltä puoliskolta.

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeter A. Joseph: Luovan tuhon prosessi. Kääntänyt Markku Koivusalo. Tiede ja edistys 1/09.

title: 1900-luku

text: John Maynard Keynes Joseph Schumpeter Bill Gates Henry Ford George Soros

title: Innovaatio

text: Innovaatioajattelun uranuurtajiin kuuluva Joseph Schumpeter määritteli innovaation seuraavasti vuonna 1934: [5].

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeterin tärkein anti taloustieteelliselle analyysille oli teoria suhdannevaihtelusta ja talouskehityksestä. Teoria yhdistää innovaatiot, suhdannevaihtelun ja talouskehityksen. Schumpeterin mallissa talouden toiminnan "kehämäinen virta" johtaa muuttumattomaan tilanteeseen, mikäli siitä lasketaan pois kaikki innovaatiot. Tasapainotilan selittää Walrasin tasapainoteoria, mutta itävaltalaisen taloustieteen tapaan Schumpeter kuitenkin näkee, että yrittäjät innovaatioillaan rikkovat tasapainotilan, mikä on talouskehityksen syy. Talouskehitys etenee syklisesti, ja erilaisia talouden syklejä on olemassa useammissa eri aikaskaaloissa. Kirjoituksillaan Schumpeter elvytti venäläisen taloustieteilijä Nikolai Kondratijevin ajatuksen pitkän aikavälin (kuten 50 vuoden) taloussykleistä.

title: Joseph Schumpeter

text: Vaikka Schumpeter oli Yhdysvalloissa toimineen Ekonometrisen yhdistyksen perustajajäsen, hän ei ollut matemaatikko, vaan painotti teoreettisessa työssään sosiologisen ymmärryksen siirtämistä taloustieteeseen. Myöhemmin on sanottu, että Schumpeterin ajatuksia talouden sykleistä ja talouskehityksestä ei olisi voitu mallintaa hänen aikansa matematiikalla, koska niissä olisi tarvittu epälineaaristen dynaamisten järjestelmien käyttöä.

title: Wienin yliopisto

text: Wienin yliopisto oli myös itävaltalaisen taloustieteen kehto. Tämän koulukunnan perustajista yliopistossa opiskelivat Carl Menger, Eugen von Böhm-Bawerk, Friedrich von Wieser, Joseph Schumpeter, Ludwig von Mises ja Friedrich Hayek.

title: Demokraattinen sosialismi

text: Demokraattiselle sosialismille on annettu hyvin erilaisia määritelmiä. Jotkut kutsuvat demokraattiseksi sosialismiksi kaikkea pyrkimystä luoda sosialismia ilman vallankumousta. Tässäkin ongelmaksi jää sosialismin määritelmä: jotkut määrittelevät sen siten, että se on yhteensopivaa kapitalismin kanssa (vrt. hyvinvointivaltio sekä Joseph Schumpeterin "Capitalism, Socialism and Democracy" (1941), jonka mukaan monissa liberaaleissa kapitalistisissa valtioissa oli kehitystä kohti demokraattista sosialismia).

title: Innovaatiojärjestelmä

text: Käsitys innovaatioiden taloudellisesta merkityksestä alkoi tarkentua Joseph Schumpeterin (1883–1950) kirjoitusten perusteella. Karl Marxin tavoin Schumpeter korosti kapitalististen yrittäjien kykyä ottaa käyttöön uutta, tuotantoa uudistavaa tai jopa mullistavaa tekniikkaa.

title: Itävalta

text: Kolme itävaltalaista fyysikkoa on saanut Nobelin: Erwin Schrödinger, Victor F. Hess ja Wolfgang Pauli. Veriryhmien keksijän Karl Landsteinerin lisäksi kuusi muuta lääketieteilijää ja neljä kemistiä on palkittu Nobelilla.[31] Filosofialle Itävalta on antanut Ludwig Wittgensteinin ja Karl Popperin. Maan tunnetuin matemaatikko on ollut loogikko Kurt Gödel. Ihmistieteiden alalla eittämättä tunnetuin itävaltalainen on psykoanalyysin isä Sigmund Freud. Itävallassa ovat syntyneet taloustieteilijät Joseph Schumpeter ja Friedrich Hayek. Tekniikan historiaan on jäänyt insinööri Ferdinand Porsche.

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeterin postuumisti julkaistu History of Economic Analysis (Taloustieteellisen analyysin historia, ei suom. ) osoittaa hänen suuren oppineisuutensa, joskin joitakin hänen esittämiä näkemyksiä on pidetty jopa hieman omituisina. Esimerkiksi Schumpeter piti 1700-luvun suurimpana taloustieteilijänä Adam Smithin asemasta Turgotia. Osa Schumpeterin mielipiteistä selittyy osin sillä, että hänen mielestään taloustieteellisellä analyysillä on yksi yleinen järjestelmä, jonka perustajana hän pitää Leon Walrasia. Muut taloustieteilijät arvioidaan kirjassa sen perusteella, kuinka pitkälle heidän työstään voidaan löytää Walrasin teorian piirteitä. John Maynard Keynesiä ja David Ricardoa Schumpeter arvosteli liiallisesta nojautumisesta abstrakteihin malleihin, joissa muuttujat muutamaa lukuun ottamatta olivat muuttumattomat. Tällaisista malleista saa sen käsityksen, että yksi vaikutus aiheuttaa aina samat seuraukset. Schumpeterin mukaan pitkälle abstrakteista malleista ei kuitenkaan voida kovinkaan luotettavasti vetää johtopäätöksiä talouspolitiikan suhteen.

title: Luova tuho

text: "Luovan tuhon" teorian loi taloustieteilijä Joseph Schumpeter, joka piti yrittäjyyttä ja kilpailua luovan tuhon tärkeimpinä polttoaineina,[1], joskin jo Marx käytti termiä hieman samantapaisessa merkityksessä.

title: Bonnin yliopisto

text: Yliopistossa ovat opiskelleet tai työskennelleet muun muassa Karl Marx, Friedrich Nietzsche, Joseph Schumpeter ja paavi Benedictus XVI. Yliopiston tutkijat ovat saaneet viimeisen 30 vuoden aikana kaksi Nobel-palkintoa.

title: Joseph Schumpeter

text: Innovaatiot ovat Schumpeterin mukaan tuotantotekijöiden uudelleenjärjestelyä, joiden avulla saadaan tehokkaampaa tuotantoa ja päästään käsiksi voittoihin (kunnes muut alan tuottajat omaksuvat samat innovaatiot, jolloin tilanne taas tasaantuu). Innovaatioita tekevät yrittäjät, ja yrittäjäksi Schumpeter määrittelee jokaisen, mukaan lukien osakkeenomistajat ja ketkä tahansa firmassa työskentelevät tahot, jotka osallistuvat tuotantotekijöiden uusien yhdistelmien toteuttamiseen. Innovaatioita tekevät Schumpeterin mukaan useimmiten uudet yrittäjät, joilla ei ole innovaatioon tarvittavaa pääomaa. Sen takia rahoituksella on keskeinen rooli talouskehityksessä. Pääomaksi Schumpeter kutsuu sitä rahoitusta, olkoon se missä muodossa tahansa, joka rahoittaa innovaatiot. Rahamarkkinoilla toimivat pääoman välittäjät taas ovat Schumpeterin teoriassa kapitalisteja. He ikään kuin tyhjästä luovat yrittäjien tarvitsemaa ostovoimaa, joka maksetaan myöhemmällä voitolla.

title: Joseph Schumpeter

text: Luokka:Itävaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Yhdysvaltalaiset taloustieteilijät Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1950 kuolleet

title: Talouskasvun teoria

text: Schumpeterin mukaan ”luova tuho”(saksaksi ”schöpferische Zerstörung ja englanniksi ”creative destruction”) on selitys kapitalismin elinvoimaisuuteen. Tämän ajattelun mukaan markkinatalous on jatkuvassa muutoksessa tarjoten siten jatkuvasti uusia markkinoita ja mahdollisuuksia yrityksille. Yritykset reagoivat tähän etsimällä jatkuvasti uusia panosten yhdistelmiä tavoitteena sellaiset tuoteominaisuudet, jotka varmistavat menestyksen yritykselle. Vastaavasti kilpailukykynsä menettäneet tuotteet ja tuotantoyksiköt karsiutuvat markkinoilta. Luovaa tuhoa esiintyy lähinnä tuotantoyksiköiden sisällä ja niiden kesken. Yrityksiä saneerataan, toiset menevät konkurssiin, toiset menestyvät. Schumpeterin mukaan kasvuun ja monopolivoittoihin johtavia innovaatioita ovat uudet tuotteet, tuotantomenetelmät, markkina-alueet, materiaalilähteet ja organisaation toimintamuodot.(Schumpeter 1912) Schumpeterin ajatukset kasvusta jäivät kuitenkin mallintamatta. Hänen kirjoituksensa olivat teoreettisia, hypoteettisia ja osin vaikeasti tulkittaviakin. Niiden mallintamisessa, matemaattisesta mallintamisesta puhumattakaan, ei päästy edes alkuun.

title: Demokratia

text: Aggregatiivinen demokratia jakautuu moneen haaraan. Minimalismin mukaan demokratia on hallitusjärjestelmä, jossa kansalaiset antavat poliittisten johtajien joukkueille oikeuden hallita tietyn vaalikauden ajan. Tämän minimalistisen käsitteen mukaan kansalaiset eivät voi eikä heidän pitäisi ”hallita”, koska esimerkiksi useimmiten heillä ei ole selkeitä näkemyksiä useimmista kysymyksistä tai heidän näkemyksensä eivät ole kunnolla perusteltuja. Joseph Schumpeter puki tämän sanoiksi kuuluisimmin kirjassaan Kapitalismi, Sosialismi ja Demokratia.[53] Sen aikaisiin minimalismin puolestapuhujiin kuuluvat William H. Riker, Adam Przeworski, Richard Posner.

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeterin ajattelussa on osin yhteneväisyyksiä Keynesin ajatusten kanssa. Hänen mukaansa walrasilainen tasapainoteoria ei ole riittävä talouskehityksen keskeisten piirteiden selittämiseen. Schumpeter niin ikään ajatteli, että yrittäjä tarvitsee tuotannon rahoittamiseksi pitkälle kehittyneen kapitalistisen rahoitusjärjestelmän, johon kuuluu paljon erityyppisiä luottoa myöntäviä instituutioita. Taloustieteilijät voidaan jakaa niihin, jotka painottavat "reaalitalouden" analyysiä ja pitävät rahaa pelkkänä huntuna, ja toisaalta niihin, jotka näkevät rahainstituutiot erillisenä muusta taloudesta ja pitävät rahaa omana tärkeänä voimanaan talouselämässä. Tämä on merkittävä jakolinja, ja tässä kohtaa voimme huomata, että sekä Schumpeter että Keynes edustivat jälkimmäistä kantaa. Näistä yhteneväisyyksistä huolimatta talouspoliittisesti konservatiivinen Schumpeter hylkäsi keynesiläisyyden.

title: Talouskasvun teoria

text: Ensimmäisenä modernina kasvuteoreetikkona pidetty itävaltalainen Joseph Schumpeter (1883–1950) korosti yrittäjyyden laadun merkitystä kasvua selittävänä tekijänä. Hänen mukaansa yrittäjyyden laadusta riippuu kuinka yritys onnistuu kehittämään uusia tuotteita ja tuotantotekniikoita, jotka ovat yrityksen menestyksen määrääviä tekijöitä. Taloudellisen kasvun perusmekanismi on yritysten välinen innovaatioihin perustuva kilpailu, joka tähtää yritysten voittojen ja yrittäjien varallisuuden kasvattamiseen. Uudet innovaatiot saavat markkinat epätasapainoon ja palkitsevat menestyneet nopealla kasvulla ja monopolivoitoilla.

title: Joseph Schumpeter

text: Petri Böckerman: . Kansantaloudellinen aikakauskirja 97(1), 74-82. Raimo Lovio: Luova tuho – ikuinen paluu. Tiede ja edistys 1/09. Markku Koivusalo: Kapitalismin luova ruhtinas ja päätön ratsumies. Johdatus Joseph A. Schumpeterin "luovaan tuhoon" Tiede ja edistys 1/09. Yrjö Haila: Schumpeter, kapitalismin dynamiikka, tämä päivä – huominen. Tiede ja edistys 1/09. Chuck Dyke: Schumpeterin jäljillä. Tiede ja edistys 1/09. Erkki Karvonen: . Aamulehti 11.12.1998. Aaro Jalas: . Agricola 13.3.2010.

title: Talouslaskennan ongelma

text: Joseph Schumpeter on esittänyt, että usein suuret yritykset tuottavat erityisen paljon innovaatioita ja investointeja ja siten kehittävät taloutta. Toisaalta monet aiemmat suuryritykset ovat veltostuttuaan kadonneet tai kutistuneet.

title: Irving Fisher

text: Irving Fisher (27. helmikuuta 1867 – 29. huhtikuuta 1947) oli yhdysvaltalainen taloustieteilijä, tilastotieteilijä, keksijä ja progressivistinen yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hän oli Yhdysvaltain yksi ensimmäisistä uusklassista taloustieteilijöistä, joskin hänen myöhempi tutkimuksensa velkadeflaatiosta on omaksuttun ennen kaikkea jälkikeynesiläisessä koulukunnassa. Joseph Schumpeter kuvasi hänet "Yhdysvaltain kaikkien aikojen suurimmaksi taloustieteilijäksi", ja samaa mieltä ovat myöhemmin olleet James Tobin ja Milton Friedman.

title: Innovaatio

text: Schumpeterin mukaan [5] innovaatiot ovat talouden kasvun keskeisin käyttövoima. Markkinoille tulevat uudet tuotteet ja teknologiat ja niitä tuottavat yritykset haastavat vanhat tuotteet ja yritykset ja näin syntyvä "luova kaaos" avaa tietä kehitykselle. Varhemmissa kirjoituksissaan (suurin piirtein ennen toista maailmansotaa) Schumpeter korosti yksittäisten yrittäjien merkitystä, mutta myöhemmissä kirjoituksissaan hän painotti suurten yritysten ja niiden tutkimus- ja kehitysyksiköiden roolia.

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeter syntyi Trestissä (joka kuuluu nykyään Tšekin tasavaltaan, mutta tuolloin Itävalta-Unkariin), ja aloitti uransa tunnetun talousteoreetikon, Eugen von Böhm-Bawerkin, opetuksessa. Schumpeteristä tuli antropologian professori Czernowitzin yliopistoon (joka kuuluu nykyään Ukrainaan, mutta oli tuolloin saksankielinen) vuonna 1911. Hän siirtyi myöhemmin Grazin yliopiston professoriksi ja toimi tuossa virassa ensimmäiseen maailmansotaan asti. Vuosina 1919–1920 hän toimi Itävallan valtiovarainministerinä ja vuosina 1920–1924 hän oli Biederman Bank -nimisen liikepankin johtaja. Näissä viroissa Schumpeter ei saavuttanut suurempaa menestystä. Vuosina 1925–1932 hän oli professorina Bonnin yliopistossa. Natsien nousun myötä hän siirtyi Yhdysvaltoihin, Harvardiin, jossa hän opetti vuosina 1932–1950 eli kuolemaansa asti. Schumpeteria ei pidetty erityisen hyvänä opettajana, koska hän yritti aina laittaa suuren määrän asiaa yhteen luentoonsa. Kuitenkin hän sai oppilaidensa joukosta uskollisten seuraajien koulukunnan.

title: Joseph Schumpeter

text: Yleisen käsityksen mukaan myöhemmät taloustieteilijät eivät ole kuitenkaan onnistuneet empiirisesti todentamaan systemaattisten taloussyklien olemassaoloa. Talouskasvuun vaikuttavilla suurilla muutoksilla ei ole valtavirran taloustieteessä Schumpeterin ajattelusta poiketen mitään yleistä teoriaa, vaan ne selitetään enemmän ad hoc -pohjalta.

title: Talouselvytys

text: Kuuluisan taloustieteilijän Joseph Schumpeterin mukaan vain markkinoiden spontaani toipuminen kriisistä on kestävää, kun taas valtion elvytys "lisää vikasäätöön uuden vikasäädön, joka sekin pitää purkaa, mikä uhkaa taloutta uudella kriisillä." Finanssikriisin 2008–2009 syinä olivat liika halpa luotto, liika velkaantuminen ja liiat huonot investoinnit. Elvytys tarkoittaa, että hallitukset yrittävät "parantaa" kriisin "vieläkin halvemmilla luotoilla, suuremmalla velkaantumisella sekä huonojen investointien ja ylituotannon tukemisella ja suojelemisella – asuntosektorilla, autoteollisuudessa ja kaikkialla siltä väliltä".

title: Joseph Schumpeter

text: Jonkin aikaa kuolemansa jälkeen Schumpeterin ajatukset olivat hyvin vaikutusvaltaisia heterodoksien taloustieteilijöiden keskuudessa varsinkin Euroopassa, missä oltiin kiinnostuneita teollisen organisaation teoriasta, evolutionaarisesta taloustieteestä sekä talouskehityksen teoretisoinnista. Näiden tutkijoiden muita innoittajia olivat Keynes, Marx sekä Thorstein Veblen. Nykyään Schumpeter nähdään taloustieteen valtavirrasta erillisenä hahmona. Sen sijaan reaalitaloutta koskevan politiikan suhteen hänen voidaan tulkita olevan oman aikamme keskiössä – hänhän painotti innovaatioiden roolia, ja juuri innovaatiot ovat keskeinen talouspolitiikan käsite nykyään.

title: Hyman Minsky

text: Minskyn isä oli venäjänjuutalainen emigrantti joka siirtyi Yhdysvaltoihin vuoden 1905 epäonnistuneen vallankumouksen jälkeen. Hän väitteli Harvardin yliopistosta ohjaajanaan Joseph Schumpeter.

title: Irving Fisher

text: James Tobin väitti, että taloustieteen uusklassista vallankumousta merkinneet älylliset läpimurrot tapahtuivat Euroopassa vuoden 1870 aikoihin. Seuraavien 20 vuoden ajan asiasta käytiin vilkasta väittelyä, jonka tuloksena uusi teoria saatiin lopulta pitkälti yhdistetyksi sitä edeltäneeseen klassiseen taloustieteelliseen perintöön. Joseph A. Schumpeterin mukaan tämän vaikutuksesta tuloksena 1890-luvulla oli

title: Joseph Schumpeter

text: Schumpeterin kenties tunnetuin kirja on "Capitalism, Socialism, and Democracy". Kyseinen kirja alkaa Karl Marxin ajattelun analyysillä, jossa Schumpeter suhtautuu Marxiin varsin myötätuntoisesti. Schumpeter näkee Marxin tavoin, että sosialismi tulee korvaamaan kapitalismin, mutta kuitenkin eri syistä kuin mitä Marx ajatteli. Tässä teoksessa Schumpeter käyttää kuuluisaa ilmaisuaan "luovasta tuhosta", joka on hänen mukaansa kapitalismin keskeinen piirre. Tämä ilmaisu viittaa siihen, miten vanhat tavat tehdä asioita tuhoutuvat ja uudet tulevat tilalle. Schumpeterin mukaan kapitalismin menestyminen johtaa tietynlaisiin firmojen muotoihin ja edistää tietynlaisia arvoja yhteiskunnassa. Nämä kehityskulut tulevat kohtaamaan vastustusta erityisesti intellektuellien keskuudessa. Yritysten vaatima sosiaalinen ja intellektuaalinen ilmapiiri katoaa kapitalismin korkeissa kehitysvaiheissa, ja yhteiskunta tulee siirtymään johonkin sosialismin muotoon. Tämä siirtymä ei Schumpeterin mukaan tapahdu vallankumouksen vaan parlamentaarisen politiikan ja sosiaalidemokraattisten puolueiden myötä. Analyysissään Schumpeter painottaa, että hän ei esitä poliittisia ohjeita, vaan ainoastaan pyrkii ennakoimaan tulevaisuutta.


query: Mistä tulee sana atolli?

title: Atolli

text: Atolli-sanan toi yleiseen tietoisuuteen Charles Darwin, joka määritteli atollin erityislaatuiseksi trooppiseksi saareksi, jonka ominaispiirre on elävä koralliriutta. Sana tulee Malediiveilla puhutusta divehin kielestä.

title: Tuvalu

text: Tuvalulla ei ole hallinnollisia alueita. Valtion pääkaupungiksi ilmoitetaan lähteestä riippuen joko Funafuti (tärkein atolli), Fongafale (tärkein saari) tai Vaiaku (tärkein kylä). Kaikki hallinnolliset rakennukset sijaitsevat Vaiakussa.[1] Tuvalun nimi tulee kahdeksasta alkujaan asutusta atollista, sillä Tuvalu tarkoittaa tuvaluksi ”kahdeksaa saarta”.[6]

title: Kolari

text: Sana kolari tulee ruotsinkielisestä sanasta "kolare", joka sekin tarkoittaa miilunpolttajaa, sysimiestä. (Ruotsinkielinen sana "kolare" tulee sanasta "kol", "hiili".) Miilunpoltto alkoi alueella jo 1600–luvulla ruukin hiilentarpeen tyydyttämiseksi. Kolarin vaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä.Kolarin ystävyyskunta on

title: Nukulaelae

text: Nukulaelaen 19 saaresta koostuva atolli sijaitsee Tyynellämerellä noin 110 kilometriä kaakkoon Funafutista, Tuvalun väkirikkaimmasta atollista. Nukulaelae on maan itäisin atolli. Saarien yhteenlaskettu pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja atollin laguunin pinta-ala on 43 km². Atollin saaret ovat pääosin hiekkarantaisia laguunin puolella.

title: Atol

text: Atolin prototyypin pohjalta kehitettyä rakennussarjaa myytiin lopulta vain viisi kappaletta vuoteen 1991 mennessä, sillä Martekno joutui 1990-luvun alun taloudellisen taantuman seurauksena ongelmiin. Konetyypin suunnittelija Koivurova työskenteli muiden alojen parissa vuosia, kunnes myöhemmin Atol Avionin myyntipäälliköksi päätynyt Anssi Rekula huokutteli hänet jälleen lentokonesuunnittelun pariin vuonna 2011. Konetyypin uustuotantoa varten perustettiin seuraavan vuoden puolella Atol Avion -yhtiö. Päivitetty ja ulkomitoiltaan suurempi Atol 650 LSA -kone lensi ensilentonsa 9. huhtikuuta 2015. Atol Avion sai kerättyä 144 000 euroa joukkorahoituspalvelu Invedorin kautta.

title: Nukufetau

text:
Nukufetaulla kasvaa esimerkiksi kookospalmuja, lastamangroveita, polynesianmilopuita ja "Nephrolepis acutifolia" -sulkasaniaisia. Myös "Calophyllum inophyllum", jonka tuvalunkielisestä nimestä tulee osa atollin nimestä, on yleinen saarilla.
Nukufetau tunnetaan runsaista kala-apajistaan, kookosravuistaan ja simpukoistaan. Kaloista yleinen on esimerkiksi "Caranx sexfasciatus".
Nukufetaulla on myös "Microtechnites"-suvun luteita, jotka vaikuttavat alueen kasveihin. Atollilla on tavattu tämän lisäksi esimerkiksi haita, pyöriäisdelfiinejä ja paholaisrauskuja.

title: Palmyran atolli

text: Palmyran atolli on Yhdysvalloille kuuluva asumaton 12 neliökilometrin kokoinen atolli pohjoisella Tyynellämerellä. Se on tällä hetkellä yksityisomistuksessa. Atolli sijaitsee noin puolessa välissä Havaijia ja Samoaa. Sitä hallitaan suoraan Washingtonista käsin. Vakituista asutusta ei ole. Atolli koostuu noin 50 pikkusaaresta, joita peittää tiheä kasvillisuus, kookospalmut ja balsan tapaiset puut. Saarten korkeuserot ovat pienet, korkemmat kohdatkaan eivät kohoa kahta metriä merenpinnan yläpuolelle.

title: Palaminen

text: "Polttaa"-sanasta paljastuu toinen tulen sytyttämisen tapa. Sana polttaa on sukua porata-sanalle, ja tämä yhteys käy selvemmäksi läheisistä sanoista "porottaa" ja "poro" (tuhka). Sanojen taustalla on kitkan kasvattamaan lämpöön perustuvan tuliporan käyttö. Tulipora on keppi, jota on pyöritelty nopeaan tahtiin joko kämmenten välissä tai jousen avulla, samalla, kun sen päätä on painettu puuta vasten. Hankaus on lämmittänyt puuta ja lopulta sytyttänyt sen palamaan. "Nuohous" on voinut myös merkitä tulen hankaamista, ja poron tavalla myös "nuoha" on merkinnyt tuhkaa. Vaivoin kytevän aineksen eli kydön nostatus ilmiliekkiin, "lietsonta", taas tarkoittaa puhumista tulelle eli puhaltamista tuleen, samaan tapaan kuin loitsu tarkoittaa puhumista ikään kuin jotain yliluonnollista puhaltaen. Sana "liekki" lieneekin tullut lietsoa-sanasta ja tarkoittanut lietsottua tulta, ilmiliekkiä. Ilmestyessään liekki "leimahtaa".

title: Macaron

text:
Macaroneja ei tule sekoittaa "macarooneihin", jotka ovat keksileivoksia.
Sana "macaron" tulee italian kielen sanasta "maccherone" tai "macarone". Sana "macaron" esiintyi ranskaksi ensimmäisen kerran Rabelais´n tekstissä vuonna 1552, jossa se viittasi jälkiruokaan.

title: Nukufetau

text: Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan atollilla asui 540 ihmistä, ja sen väestöntiheys oli noin 180 as./km². Kymmenen vuotta aiemmin asukasluku oli 586. 1980-luvulla atollilla asui yli 700 ihmistä. Atollin asutus on keskittynyt Savaven saarelle atollin lounaiskulmaan, jossa sijaitsevat atollin kaksi suurinta asutuskeskittymää, Aulotu, jonka asukasluku oli vuonna 2012 yli 300, sekä Maneapa, jonka asukasluku oli samana vuonna lähes 200. Atollilla puhutaan pääasiassa tuvalun kielen etelätuvalun murretta mutta myös englantia.

title: Herttua

text: Useimmissa germaanisissa kielissä ja suomessa herttuaa vastaava sana tulee gootin kielen sanasta "harjatuga", joka tarkoittaa sotajoukon johtajaa. Englannissa ja useimmissa romaanisissa kielissä herttuaa tarkoittava sana tulee latinan johtajaa tarkoittavasta "dux"-sanasta. Historiallisesti herttua on usein ollut korkein maallinen arvo kuninkaan jälkeen.

title: Tulen iskentä

text: Tulen iskemisellä on ollut suurta mytologista merkitystä monille kansoille, myös suomalaisille. Suomen sana "syttyä" on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä. Se on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä "syteä"-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat "sykkiä" ja "sysätä". Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.

title: Mopelia

text: Atolli on karkeasti 8 km leveä, ja sen laguuni on noin 40 m syvä. Atollin riutat mahdollistavat vain yhden pienen kulkureitin pois atollin länsipuolelta. Atollin itäosat ovat kapeaa, tiheään kasvanutta pienten saarien ketjua. Pääsaaren Motu Mopelian ja muiden saarten yhteispinta-ala on 2,6 km². Atollin ainoa kylä sijaitsee pääsaarella, ja se on seissyt siinä 1985 lähtien. Asukkaita kylässä on kymmenen.

title: Atolli

text: Darwin järkeili, että trooppisella merellä vulkaanista saarta ympäröivä rantariutta (palleriutta) kasvaa ylöspäin saaren vajotessa (upotessa), saaren muuttuessa tyypiltään valliriuttasaareksi (esimerkiksi Bora Bora ja muut Seurasaaret). Rantariutasta tulee valliriutta sen ulomman osan pysyessä merenpinnan tason lähellä hyvien kasvuolosuhteiden ansiosta, kun taas riutan sisäosan kasvuvauhti jää jälkeen ja se muodostaa laguunin, koska olosuhteet ovat heikommat koralleille ja kalkkileville. Ajan myötä entinen tulivuori vajoaa merenpinnan alle koralliriutan jatkaessa kasvua lähellä merenpintaa. Tässä vaiheessa saaresta on tullut atolli.

title: Koti

text: Suomen kielen sana "koti" on sukua kota-sanalle. Koti-sanan on selitetty tulleen kota-sanasta; sanottiinhan ”menemme kotiin” (eli ”menemme moneen kotaan”), ”tulemme kodista” (eli ”tulemme useasta kodasta”). Myöhemmin kota-sanan monikko (koti-) on poikinut perusmuodossa olevan sanan "koti".

title: Poppamies

text: Sana "poppamies" tulee suomen kielen suomalaista tietäjää ja kansanparantajaa tarkoittavista sanoista "poppo" tai "poppa", jotka taas tulevat suoraan venäjän kielen sanasta поп (pop, “pappi”)) tai suomen kielen sanasta pappi, joka sekin tulee venäjän sanasta поп.

title: Atolli

text: Atollien alta on löydetty vulkaanista ainesta hyvin syvältä (esimerkiksi Midwaysaarten atollilta yli 160 metrin syvyydestä), joka olisi todiste Darwinin teorian puolesta; toisaalta merenpinnan tason vaihtelulla on todennäköisesti ollut merkittävää vaikutusta atolleihin ja muihin riuttoihin.

title: Bikinin atolli

text: Bikinin atolli (suomeksi myös Bikini, englanniksi "Bikini Atoll" tai "Pikinni Atoll") on 6,0 neliökilometrin atolli Mikronesian saaristossa Tyynellä valtamerellä. Atollin asukasluku oli 9 vuonna 2011. Bikinin atolli kuuluu Marshallinsaarten liittovaltioon. Se koostuu 36 saaresta, jotka ympäröivät 594,2 neliökilometrin laguunia. Vuosina 1946–1958 Yhdysvallat käytti aluetta ydinkoealueena yli 20 vetypommille ja atomipommille.

title: Palaminen

text: Sana "syttyä" on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä eli tulen sytyttämistä kipinöistä, jotka saatiin lyömällä esineitä vastakkain. Sana syttyä on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä "syteä"-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat "sykkiä" ja "sysätä". Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.

title: Kiritimati

text: Kiritimati on atolli Kiribatissa, Tyynellämerellä. Sitä kutsutaan joskus Joulusaareksi. Sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa Intian valtamerellä sijaitsevaan Australialle kuuluvaan Joulusaaren alueeseen.

title: Rocasin atolli

text: Rocasin atolli on asumaton atolli, joka kuuluu hallinnollisesti Rio Grande do Norten osavaltioon Brasiliassa. Atollin pinta-ala on 7,5 km² ja ellipsinmuotoisen saaren pidempi akseli on 3,7 ja lyhyempi 2,5 kilometriä pitkä.

title: Kaleeri

text: Sana kaleeri tulee latinan kielen sanasta galēra, joka on muunnelma sanasta galea, joka taas tulee muinaiskreikan sanasta γαλέα (galéa). Sen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen arvellaan tulevan eräänlaista kalaa tarkoittavasta sanasta γαλεός (galeós).[1]

title: Serif

text: Sana "serif" tulee joidenkin tulkintojen mukaan hollanninkielen sanasta "schreef", joka tarkoittaa "kirjoitti". Toisten lähteiden mukaan sanserif, josta sana sans-serif tulee, on vanhempi sana kuin serif.

title: Amerikanginseng

text: Sana ginseng tulee kiinan kielen sanasta "jin-chen" ja tarkoittaa ihmishahmoista. Useat Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista käyttivät amerikanginsengistä samamerkityksistä nimitystä "garantoquen". Suvun tieteellinen nimi "Panax" tulee kreikan kielen sanasta "panakes", joka tarkoittaa kaikkiparantavaa ja viittaa ginsengjuurien käyttöön yleiskuntoa kohottavana rohtona. Lajinimi "quinquefolius" tulee latinasta ja tarkoittaa viisilehtistä – se ei kuitenkaan viittaa lehtien vaan yhden lehden sisältämien lehdyköiden lukumäärään.

title: Seralji

text: Sana tulee italiankielisestä haaremia tarkoittavasta tai erityisesti Istanbulin Topkapın palatsiin viittaavasta "seraglio"-sanasta, joka puolestaan tulee turkinkielen palatsia, tai hovia tarkoittavasta sanasta "saray". Se on johdos persiankielen sanasta "saraʾi" (سرای), jonka merkityksenä on palatsi, tai talli. Italiankielinen sana heijastelee luultavasti myös italian "serraglio"-sanan (muuri, suoja, häkki) etymologiaa, joka on johdettu keskiajan latinankielen serraculum-sanasta.

title: Karitevoi

text: Suomeksi käytetään sekä ranskankielistä käsitettä "karitevoi" että sen englanninkielistä vastinetta "sheavoi". Sana "karite" () tulee wolofin kielisestä sanasta "ghariti". Englanninkielinen nimi "shea" taas tulee bambarankielisestä sanasta "s'í". Molemmat sanat merkitsevät alkuperäiskielessä juuri karitepuuta.

title: Pastrami

text: Pastramia käytetään voileipien välissä. Sana pastrami tulee romanian kielen sanasta pastramă, joka vuorostaan tulee kreikan kielen sanoista παστραμάς/παστουρμάς, jotka ovat laina turkin kielen sanasta "pastırma". Turkinkielinen nimi "pastırma" tulee sanasta "bastırma", joka tarkoittaa puristettua lihaa.

title: Nukufetau

text: Nukufetau on atolli Tuvalun saarivaltiossa ja yksi sen kahdeksasta hallintoalueesta. Siihen kuuluu 37 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 neliökilometriä. Saarista suurin on Motulalo. Muita suuria saaria ovat esimerkiksi Fale, Lafanga ja Savave. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan atollilla asui 540 ihmistä. Nukufetauta johtaa saarineuvosto ja sillä on kaksi paikkaa Tuvalun 15-paikkaisessa parlamentissa. Atollilla on koulu, sairaala ja kirkko. Atollin nimi tulee tuvalunkielisistä sanoista "te fetau", joka on yleinen puu saarella, ja "nuku", joka tarkoittaa asumapaikkaa.

title: Kitsch

text: Sana "kitsch" tulee saksasta, jossa se tarkoittaa lähinnä roskataidetta, jonkin taidemuodon huonolaatuista kopiointia. Sana otettiin käyttöön Münchenin taidemarkkinoilla 1860- ja 1870-luvuilla tarkoittamaan halpoja esineitä. Sana "kitsch" tulee saksan kielen sanasta "kitschen", joka tarkoittaa ’myydä halvalla’ tai ’siivota kadun mutaa’.

title: Puteaux

text: Ensimmäiset maininnat kylästä on löydetty apotti Sugerin asiakirjoista vuodelta 1148 nimellä "Putiauz". Sana tulee vanhan ranskan sanasta "putel", joka tarkoittaa suota. Toisen teorian mukaan sana tulee latinan sanasta "puteoli", joka tarkoittaa pieniä lähteitä tai kaivoja.