query: Montako lajia arvellaan olevan maapallolla?

title: Maa

text: Maapallolla elää arvioiden mukaan yli 400000 kasvilajia ja jopa 30–100 miljoonaa eläinlajia[1]. Maapallolla elävien ihmisten väkiluku ylitti seitsemän miljardia lokakuun lopussa 2011[2].

title: Kovakuoriaiset

text: Kovakuoriaiset ("Coleoptera") kuuluvat hyönteisten luokkaan. Kovakuoriaisia tunnetaan maapallolta noin 350 000 lajia, mikä on noin 40 prosenttia hyönteislajeista ja lähes 25 % kaikista tunnetuista eliölajeista. Lisäksi uusia lajeja löydetään jatkuvasti ja kokonaismäärän arvellaan olevan jopa 5–8 miljoonaa. Suomesta kovakuoriaisia on tavattu lähes 3700 lajia.

title: Meteoriitti

text: Monien meteoriittien, esim. kivirautameteoriittien arvellaan syntyneen 100–1 000 km:n läpimittaisten pikkuplaneettojen sisuksissa. Nopeat keskinäiset törmäykset ovat hajottaneet pikkuplaneetat. On myös löydetty muutamia lähitaivaankappaleilta (Mars, Kuu, Venus) törmäysroiskeina Aurinkoa kiertävälle radalle lennähtäneitä ja myöhemmin maapalloomme osuneita meteoriitteja. Kuu on koostunut kauan sitten Maahan osuneen lähes planeettakokoisen kappaleen aiheuttamasta törmäysroiskeesta.

title: Kaunopitta

text: Kaunopittaa tavataan Indonesiassa ja Itä-Timorissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 79 900 km. Lajin on raportoitu olevan suhteellisen yleinen. Sen arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Tupsuhirvi

text: Tupsuhirveä tavataan Kiinan eteläosassa ja Myanmarin koillisosassa, paikoitellen myös Itä-Tiibetissä. Niitä arvellaan olevan 300 000–500 000 yksilöä, ja lajin uhanalaisuusluokitus on silmälläpidettävä. Tupsuhirven tilasta ja uhkatekijöistä tiedetään nykyisellään hyvin vähän, mutta kannan koon arvellaan olevan pienenemässä. Laji on vuoristometsien asukas, ja se elää matalimmillaan 300 ja korkeimmillaan 4 750 metrissä. Tupsuhirven alalajien levinneisyys on lähes sama, vain hieman rajoittuneempi. Afganistanista lajin luultiin jo hävinneen, kunnes vuonna 2014 siellä havaittiin vuosikymmenten tauon jälkeen muutamia yksilöitä.

title: Johdatus evoluutioon

text: Jos koko maapallo olisi tässä merkityssä yhtenäinen, olisi kaikkialla maapallolla vain ja ainoastaan samat lajit, yksi laji per ekologinen lokero. Näin ei kuitenkaan ole, ja siksi voi löytyä eristyksissä toisistaan monta samanlaista lajia.

title: Vuorikerttuli

text: Lajia tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Pohjois-Amerikassa. Vuorikerttuleita arvellaan olevan jäljellä 500 000–5 000 000 yksilöä, ja laji onkin luokiteltu elinvoimaiseksi. Lajia tavataan yleensä trooppisilta alueilta, jossa kasvaa havupuita. Lajia tavataan enimmäkseen vuoristoissa ja ylängöillä, ja sitä tavataan 1 700–3 100 metrin korkeudella merenpinnasta.

title: Abigail de Andrade

text: Ei ole varmaa kuinka monta maalausta De Andrade tuotti uransa aikana, mutta töitä arvellaan olevan alle 50, ja osan maalauksista arvellaan menneen hukkaan tai olevan tunnistamatta.

title: S-nitrosylaatio

text: Proteiinien kysteiiniaminohappojen S-nitrosylaatiossa muodostuneilla S-nitrosotioleilla (RSNO) arvellaan olevan monia vaikutuksia esimerkiksi signaalinsiirrossa, DNA:n korjauksessa, immuunipuolustuksessa, verenpaineen säätelyssä, ionikanavien säätelyssä ja hermosignaalien välityksessä. Erilaisten S-nitrosotiolien arvellaan myös toimivan jonkinlaisena typpioksidivarantona solunsisäisille ja -ulkoisille tiloille. RSNO:t ovat typpioksidia pysyvämpiä yhdisteitä ja S-nitrosylaation arvellaan nykyisin välittävän suuren osan typpioksidin vaikutuksista. Proteiinin S-nitrosylaatio voi myös lisätä tai vähentää disulfidisiltojen muodostusta. Lisääntynyt NOS-aktiivisuus lisää S-nitrosylaatiota. Endogeeninen S-nitrosylaatio näyttää siis olevan vahvasti kytketty NOS-signalointiin.

title: Banggainvaris

text: Banggainvaris on kooltaan noin 39 cm. Lintu on väriltään täysin musta. Lajin pyrstö on lyhyehkö. Banggainvaris muistuttaa kaitanokkavarista, joka on suurempi ja jonka nokka on massiivisempi ja pyrstö huomattavasti pidempi. Lajin äänistä ei ole tietoa, mutta niiden arvellaan olevan kaitanokkavariksen ääniä korkeampia.

title: Mäntymesisieni

text: Suurin lajin yksittäinen edustaja, ts. laajimmalle levinnyt yhtenäinen sienirihmasto löytyi Yhdysvaltojen Oregonista vuonna 1998. Tämän yksilön rihmasto kattaa yli kahdeksan neliökilometrin alueen ja sen arvellaan olevan vähintään 2400 vuoden ikäinen. Kyseisen eliön arvellaan olevan maapallon laajin organismi ja yksi vanhimmista.

title: Evoluutio

text: Kaikki elämä maapallolla polveutuu universaalista esivanhemmasta joka eli noin sitten. Toistuvat uusien lajien synnyt (lajiutumiset), lajien sisäiset erilaistumiset (anageneesit) ja lajien menetykset (sukupuutot) voidaan päätellä yhteisistä biokemiallisista ja morfologisista piirteistä sekä yhteisten DNA-jaksojen . Nämä homologiset piirteet ja jaksot ovat samankaltaisimpia lajeissa, joiden sukuhaarojen eroamiseen yhteisestä esivanhemmasta on lyhin aika. Tätä tietoa voidaan käyttää rekonstruoimaan evoluution historiaa käyttäen sekä nykyisiä lajeja että fossiileja. Nykyisen biodiversiteetin kuviot ovat muotoutuneet sekä lajiutumisten että sukupuuttojen kautta. On arvioitu, että enemmän kuin 99 % maapallolla eläneistä lajeista on kohdannut sukupuuton. Maapallolla on arvioitu olevan tällä hetkellä eliölajia, joista noin (14 %) on dokumentoitu.

title: Ratamot

text: Ratamot ("Plantago") on yksi- ja monivuotisten kasvien suku, joka kuuluu ratamokasvien heimoon. Sukuun kuuluu yli 200 lajia, jotka ovat levinneet ympäri maapalloa ja monia niistä pidetään rikkakasveina.

title: Persilja

text: Persilja ("Petroselinum crispum") on kaksivuotinen ruohovartinen yrtti, joka kuuluu sarjakukkaiskasvien heimoon. Persiljan alkuperästä ei ole täyttä varmuutta, mutta lajin arvellaan olevan kotoisin Välimeren itäosista tai Aasian länsiosista. Nykyisin persilja kasvaa villinä monin paikoin Etelä-Euroopassa ja Aasiassa.

title: Rosvomuura

text: Rosvomuuraa tavataan Kolumbiassa ja Ecuadorissa. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja sen arvellaan olevan vähenemässä nopeasti. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.

title: Kairapalmut

text: Monia kairapalmulajeja viljellään hyötykasveina. "Pandanus tectorius" -lajin lehdistä punotaan mattoja ja koreja, sen kukista saadaan eteerisiä öljyjä ja hedemiä käytetään ravinnoksi. "Pandanus amaryllifolius" on suosittu maustekasvi. "Pandanus utilis" -lajista ei tunneta luonnonvaraisia kantoja lainkaan, ja sitä viljellään ympäri maapalloa trooppisilla alueilla.

title: Bahamannaamiokerttuli

text: Bahamannaamiokerttulia tavataan kotoperäisenä Bahamassa. Sen on kuvattu olevan yleinen, ja lajin kannan arvellaan olevan suuri, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Laulukaija

text: Lajin pesintä tunnetaan puutteellisest mutta sen arvellaan olevan samanlaista kuin punanaamiokaijan.

title: Evoluutio

text: Sukupuutto viittaa kokonaisen lajin katoamiseen. Sukupuutot eivät ole epätavallisia tapahtumia, sillä lajeja jatkuvasti ilmestyy lajiutumisien kautta ja katoaa sukupuuttojen kautta. Lähes kaikki eläin- ja kasvilajit, jotka ovat eläneet Maapallolla ovat nyt kuolleet sukupuuttoon ja sukupuutto vaikuttaa olevan kaikkien lajien lopullinen kohtalo. Näitä sukupuuttoja on tapahtunut jatkuvasti kautta elämän historian, vaikka niiden tiheys kasvaa ajoittaisissa joukkosukupuutoissa. Liitukauden joukkosukupuutto, jonka aikana dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon, on parhaiten tunnettu, mutta aikaisempi permikauden joukkotuho oli vielä vakavampi: noin 96 % lajeista kuolivat silloin sukupuuttoon. Holoseenikauden joukkosukupuutto on meneillään oleva joukkosukupuuttotapahtuma, joka liittyy viimeisen muutaman tuhannen vuoden aikana tapahtuneeseen ihmiskunnan levittäytymiseen ympäri Maapalloa. Nykypäivän sukupuuttotiheys on 100–1000 kertaa suurempi kuin taustatiheys, ja jopa 30 % nykyisistä lajeista voivat olla kuolleita vuoteen 2050 mennessä. Ihmistoimet ovat nyt pääasiallinen syy meneillään olevalle joukkosukupuuttotapahtumalle; ilmaston lämpeneminen voi edelleen kiihdyttää joukkosukupuuttotapahtumaa tulevaisuudessa.

title: Mustepitta

text: Mustepittaa tavataan Australian pohjoisosissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 259 000 km. Sen arvellaan olevan vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Preeriakana

text: Preeriakanoja elää Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloissa. Aiemmin se on pesinyt myös Kanadassa, mutta on hävinnyt sieltä ja monilta muilta alueilta Yhdysvalloista. Lajin kannan arvellaan olevan noin 700 000 yksilöä.

title: Törmäyskraatteri

text: Maapallon historiassa on sattunut monia lajien joukkotuhoja, joiden syyksi arvellaan asteroidin iskua. Suuria joukkotuhoja on sattunut noin 540 miljoonan vuoden aikana suunnilleen 23. Näiden arvellaan liittyvän yli 50–100 km:n läpimittaisiin meteoriittikraattereihin. Pienempiä alueellisia joukkotuhoja sattunee keskimäärin 10 miljoonan vuoden välein.

title: Hakasyökkönen

text: Hakasyökkönen ("Discestra farnhami") on tarhayökkösiin kuuluva yöperhoslaji. Sen arvellaan olevan samaa lajia Muoniosta kuvatun lajin "Discestra microdon" sekä Etelä-Norjasta kuvatun lajin "Discestra colletti" kanssa.

title: Aten-asteroidit

text: Asteroidi 3753 Cruithne liikkuu toistaiseksi Maan radan tuntumassa niin sanotulla hevosenkenkäradalla. Ryhmään kuuluva 99942 Apophis saattaa muodostaa törmäysuhan Maapallolle vuonna 2036, joskin riskin arvellaan olevan pieni. Suurin Aten-asteroidi on 2100 Ra-Shalom.

title: Koala

text: Lajin yleisnimen arvellaan yleisesti olevan peräisin jonkin Australian alkuperäiskansan lajista käyttämästä nimityksestä. Näitä nimityksiä ovat muun muassa "colo", "koolah", "boorabee", "karbor", "colah" ja "kaola". Vaikka tarkkaa alkuperäistä nimitystä ei tiedetä, arvellaan nimen tarkoittavan alkuperäiskielellään "ei juo".

title: Leijonanlyhty

text: Lajia on käytetty epilepsian hoitoon perinteisessä libanonilaisessa lääketieteessä ja muuallakin Välimeren itärannikolla. Lääkevaikutuksen arvellaan johtuvan lajin sisältämästä petaliinista. Laji sisältää myös monia muita alkaloideja, kuten leontiformidiinia, lupaniinia, leontiformiinia ja palmatiinia.

title: Europa (kuu)

text: Europan jäinen pinta on äärimmäisen tasainen: siinä on vain harvoja yli 300 metrin korkuisia kohtia. Myös kraatterit ovat harvinaisia: vain kolme läpimitaltaan yli viiden kilometrin suuruista kraatteria on löydetty, mikä kertoo pinnan nuoresta iästä, jonka on arveltu olevan korkeintaan 30 miljoonaa vuotta. Silmiinpistävintä kuun pinnassa ovat lukuisat tummat juovat, jotka muistuttavat suuresti maapallon merten jääpeitteiden railoja. Juovat ovatkin todennäköisesti syntyneet, kun vulkaaniset sulan veden purkaukset ovat murtaneet pinnan, minkä jälkeen se on jäätynyt uudelleen. Vulkaanisen toiminnan arvellaan olevan seurausta Jupiterin aiheuttaman vuorovesivoiman synnyttämästä lämmöstä. Toinen piirre pinnalla ovat tummat laikut, jotka ovat syntyneet, kun lämmin jää on tunkeutunut pinnalle kylmemmän jään läpi, samaan tapaan kuin magma maapallolla. Laikut voivat muodostaa pintaan korkeuseroja. Juovien ja laikkujen väri saattaa olla peräisin raudasta tai rikistä. Lisäksi ne sisältävät suoloja, kuten magnesiumsulfaattia, joka on jäänyt jäljelle veden haihtuessa pois.

title: Meteoriitti

text: Massiivinen meteoriittipommitus esti alussa elämän kehittymisen maapallolla vuosimiljardien ajan ja aiheutti katastrofaalisia tuhoja. Iskeymätiheys on nykyisin kuitenkin jo hyvin alhainen ja viimeisin suurtuho tapahtui n. 60 miljoonaa vuotta sitten. Vaara ei kuitenkaan ole kokonaan ohitse, sillä Maapalloa mahdollisesti uhkaavia (NEO) kappaleita on yhä suuri joukkio kiertoradoillaan. Näitä meteoriitteja etsitään ja niiden ratoja seurataan jatkuvasti. On hyvin harvinaista että meteoriitti tappaa tai haavoittaa ihmisen. Asutulle alueelle tapahtuneen törmäyksen aiheuttamat suuret tuhot ovat ilmiselviä. Kiinassa arvellaan satoja vuosia sitten kuolleen tuhansia megatörmäyksessä. Talteen saadaan yleensä vain kymmenen sentin luokkaa olevia, muutamien kilojen painoisia kappaleita.

title: Mustanaamaleijonatamariini

text: Mustanaamaleijonatamariini eli mustanaamaleijona-apina ("Leontopithecus caissara") on uhanalainen eteläamerikkalainen apinalaji. Lajia arvellaan olevan jäljellä noin 180 yksilöä. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "mustapäätamariini".

title: Aavikkonärhi

text: Aavikkonärheä tavataan Kiinassa, Mongoliassa ja Kazakstanissa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta lajin on raportoitu olevan esiintymisalueellaan harvinainen. Populaation arvellaan pienenevän pensaikkoalueiden ylilaidunnuksen takia.

title: Punavyömedestäjä

text: Punavyömedestäjää tavataan pienellä ja hajanaisella alueella Tansanian itäosissa. Lajin populaation arvellaan olevan 2 500–9 999 yksilöä, ja sitä pidetään yleisenä vain osissa Usambaran vuoristoa. Muut punavyömedestäjän esiintymisalueet ovat suojeltuja, mutta Usambarassa lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Punavyömedestäjän uskotaan olevan vähenemässä ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.


query: Mitä kuohitseminen tarkoittaa?

title: Kastraatio

text: Kastraatio eli kuohinta tarkoittaa menetelmää, jossa sukupuolirauhaset (tavallisesti miehen tai koiraseläimen kivekset: emaskulaatio) poistetaan (menetelmänä spadones) tai tehdään muuten toimimattomiksi. Se voidaan tehdä joko kirurgisesti tai kemiallisesti. Joskus kastraatiossa poistetaan myös penis (menetelmänä castrati tai sandali). Kastraatio voidaan tehdä paitsi lisääntymiskyvyn poistamiseksi, myös luonteen muuttamiseksi. Kastraatiota ei tule sekoittaa sterilisaatioon, jossa poistetaan vain lisääntymiskyky.

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Umma

text: Umma () on islamin uskovien yhteisö, joka tarkoittaa puhekielessä myös samassa moskeijassa käyviä ihmisiä[1] ja on verrattavissa kristinuskon seurakuntaan. Tavallisesti se tarkoittaa maailman kaikkien muslimien muodostamaa yhteisöä.[1] Joissakin yhteyksissä islamilainen umma tai muslimien umma tarkoittaa kaikkien niiden valtioiden kansalaisia, jotka ovat pääsääntöisesti islamilaisia tai ovat kuuluneet kalifaattiin mukaan lukien ei-muslimi dhimmit. Arabian kielessä umma voi tarkoittaa myös nykymuotoista kansallisvaltiota: esimerkiksi Yhdistyneet kansakunnat on arabiaksi al-Umam al-Muttahida.

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Länsi

text:
Läntisellä pallonpuoliskolla tarkoitetaan varsinaisesti nollameridiaanin länsipuolella olevaa osaa maapallosta. Täten siihen kuuluu myös läntisin osa Eurooppaa ja Afrikkaa, mutta käytännössä nimityksellä tarkoitetaan usein nimenomaan Pohjois- ja Etelä-Amerikkaa.
Yhdysvaltojen historiassa Lännestä puhuttaessa tarkoitetaan maan länsiosia, varsinkin Mississipin länsipuolisia alueita, jotka vielä 1800-luvulla olivat hyvin harvaan asuttuja. Tähän liittyy erityisesti myös käsite Villi länsi. Nykyään termillä Keskilänsi tarkoitetaan suunnilleen Mississipin ja Kalliovuorten välistä aluetta.

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä

text: Alikersanttia vastaava Unterscharführerin arvo tuli käyttöön arvona vasta 1934. alikersanttia alemmat sotilasarvot olivat SS-Schütze, SS-Oberschütze, SS-Sturmmann ja SS-Rottenführer. Schütze tarkoittaa suomeksi ampujaa, pääasiassa kiväärimiestä, joka on sotilasarvoltaan kuin sotamies. Oberschütze tarkoittaa johdonmukaisesti Schütze:en nähden yliampujaa ja Sturmmann rynnäkkömiestä. Rottenführer puolestaan tarkoittaa sotilasryhmää pienemmän ryhmän, taisteluparin tai partion johtajaa. Partio tässä yhteydessä tarkoittaa ryhmää pienempää joukkoa.

title: Rikhard

text: Nimen juuret juontavat luultavasti muinaisenglannin nimestä Richeard, jonka alkuosa rice tarkoittaa "hallita", ja loppuosa hard tarkoittaa "kovaa". Rikhard tarkoittaa siis kovaa hallitsijaa.[1]

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Vahvuus

text: Sotilasosaston vahvuus tarkoittaa siinä palvelevien henkilöiden lukumäärää. Vahvuuksia on erilaisia, kuten kirjavahvuus, muonavahvuus ja rivivahvuus. Kirjavahvuus tarkoittaa yksikössä palvelevien kokonaislukumäärää. Muonavahvuus tarkoittaa niitä kirjavahvuuteen kuuluvia, jotka ovat läsnä ja osallistuvat sananmukaisesti muonitukseen ruokailijoina. Rivivahvuus taas tarkoittaa palvelukseen kykenevien lukumäärää, mistä on vähennetty palvelukseen sillä hetkellä lomien, komennusten tai palvelushelpotusten vuoksi terveydellisistä syistä tilapäisesti kelpaamattomat henkilöt. Vahvuus todetaan vahvuuslaskennassa, joka suoritetaan yleensä aamuisin ja iltaisin. Vahvuustarkastuksen suorittaa yksikön päivystäjä.

title: Luettelo digimoneista M–O

text: MetalSedramonin nimi tulee englannin kielen sanoista "metal", joka tarkoittaa metallia, "sea", joka tarkoittaa merta ja "dragon", joka tarkoittaa lohikäärmettä.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Paperiton

text:
Paperiton sanalla tarkoitetaan henkilöä, jolla ei ole oikeutta oleskella maassa. "Paperittomuus" -käsitettä ei ole määritelty yksiselitteisesti ja sillä voi olla eri yhteyksissä eri merkitys. Paperittomia koskevaa erillistä lainsäädäntöä ei ole. Suomen sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ihmisellä tarkoitetaan yleensä:
Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan paperittomalla ei terveydenhuollosta puhuttaessa tarkoiteta lyhytkestoisella turisti- tai liikematkalla olevia henkilöitä (3 kk). Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen määritelmän mukaan paperiton tarkoittaa myös henkilöä, jonka viisumin edellytyksenä on ollut yksityinen sairasvakuutus, mutta vakuutusturva on päättynyt tai se ei ole kattava.

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Skoptsit

text: Varhaisin merkintä naisten kastraatiosta on vuodelta 1815. Yleensä vain rinnat poistettiin, kuten vuoden 1911 "Encyclopædia Britannica" mainitsee. On myös mainintoja häpyhuulten poistamisesta. Skoptsit uskoivat myös, että "maailman pahuus" on juurtunut "lepostiin" (ruumiillinen kauneus, seksuaalisuus, himo jne.), joka estää saamasta yhteyttä Jumalaan. Täydellisyys saavutetaan, kun poistetaan syyt, niin että sielu voi vapautua. Kuohitseminen varmistaa sen, ettei ainuttakaan "lepostin" aiheuttamaa syntiä voi tehdä.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Maalijoukko

text:
Matematiikassa funktion maalijoukko tarkoittaa sitä joukkoa, jossa on funktion kuvauksessa saatavia alkioita. Matemaattisessa merkinnässä
joukko formula_2 tarkoittaa kuvauksen määrittelyjoukkoa ja formula_3 tarkoittaa maalijoukkoa.

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Substanssi

text: Nykyaikaisessa metafysiikassa substanssin olennaisia piirteitä ovat yksilöllisyys, tunnistettavuus, riippumattomuus ja pysyvyys muutoksessa. Yksilöllisyys tarkoittaa sitä, että substanssi ei ole universaali vaan partikulaari, jotain, josta voidaan sanoa 'tämä'. Tunnistettavuus tarkoittaa sitä, että yksilöolion tunnistamisen kannalta oleelliset ominaisuudet on pystyttävä erottamaan epäoleellisista ja luettelemaan. Riippumattomuus tarkoittaa sitä, että substanssi on loogisesti kykenevä itsenäiseen olemassaoloon, vaikka mitään muuta ei olisikaan olemassa. Pysyvyys muutoksessa tarkoittaa sitä, että substanssilla on oltava pysyvä olemus, johon nähden jotkin sen ominaisuudet voivat muuttua niin, että substanssi säilyy.

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Milloin Kaunas on perustettu?

title: Kaunas

text: Legendan mukaan Kaunas on perustettu jo 1030, mutta ensimmäinen maininta kaupungista on vasta vuodelta 1361. 1441 Kaunas liittyi Hansaliittoon, ja jo 1500-luvulla kaupunki oli yksi Liettuan suuriruhtinaskunnan tärkeimmistä; vuodesta 1569 suuriruhtinaskunta oli osa Puola-Liettuaa. Vuonna 1665 Venäjän armeija hyökkäsi kaupunkiin useita kertoja. Kaupunki kärsi kulkutaudeista 1657 ja 1708, ja kaiken lisäksi Ruotsi miehitti kaupunkia 1701. Lopullisen Puolan jaon jälkeen 1795 kaupunki siirtyi Venäjän hallintaan. Se kuului aluksi Vilnan kuvernementtiin, mutta oli myöhemmin vuodesta 1843 oman Kaunasin kuvernementtin eli Kovnon kuvernementin keskuskaupunki. Vuonna 1862 Venäjän ja Saksan välisen rautatieyhteyden valmistuminen teki Kaunasista tärkeän risteysaseman. Vuosisadan lopussa noin 36 % Kaunasin väestöstä oli juutalaisia.

title: Kaunasin lentoasema

text: Kaunasin lentoasema (), on matkustajamääriltään Liettuan toiseksi suurin lentoasema ja yksi kolmesta Liettuan kansainvälisestä lentoasemasta. Se sijaitsee 14 kilometriä Kaunasin keskustasta koilliseen Kaunasin kunnallispiirin puolella. Lentoasemalla on yksi 3 250 metriä pitkä kiitotie (08/26).

title: Kaunasin linna

text: Kaunasin linna () on Kaunasin keskustassa, Liettuassa, sijaitseva linna. Linnalla on tuhatvuotiset perinteet.

title: Kaunas

text: Se, että Vilna on Liettuan pääkaupunki, mutta että Kaunas on hyvin liettualainen kaupunki ilmaistaan sanonnalla:Vilna on Liettuan pääkaupunki, kun taas Kaunas on liettualaisten pääkaupunki. Kummankin kaupungin liettualaisittain suurehko koko luo kaupunkien välille kilpailuasetelman.

title: Kaunasin rautatieasema

text: Rautatien saapuminen ja aseman rakentaminen Kaunasiin oli seurausta Venäjän tsaarihallinnon vuoden 1851 helmikuussa tekemästä päätöksestä Pietarin– Varsova rautatien rakentamiseksi. Latviasta Kaliningradin alueelle ulottuvan Daugavpils– Vilna– Kaunas– Virbalis -linjan rakentaminen käynnistyi vuonna 1858. Ensimmäinen juna Kaunasista lähti 1861 ja Kaunasin asema vihittiin 1862. Kansallisia ja kansainvälisiä bussireittejä liikennöidään Kaunasin linja-autoasemalta, joka sijaitsee noin 400 metriä rautatieasemalta luoteeseen. Kaupungin koillispuolella on myös kansainvälinen Kaunasin lentoasema.

title: FC Stumbras

text: Football Club Stumbras Kaunas on jalkapalloseura Kaunasin kaupungista. Se on perustettu vuonna 2013. Strumbras pelaa A Lygassa, joka on Liettuan korkein sarjataso. Toiseksi korkeimman sarjatason 1 Lygan seura voitti vuonna 2014.

title: Akademija (Kaunas)

text: Akademija on kauppala keskisessä Liettuassa Kaunasin läänissä Kaunasin kunnallispiirissa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 4213 asukasta.

title: Liettua

text: Nykyaikana muita keskeisiä liettualaisia yliopistoja ovat muun muassa Kaunasin teknillinen yliopisto, Klaipėdan yliopisto, Liettuan terveystieteiden yliopisto (Kaunas), Mykolas Romeris yliopisto (Vilna), Šiauliain yliopisto, Vilnan Gediminasin teknillinen yliopisto ja Vytautas Suuren yliopisto (Kaunas).

title: Raudondvaris

text: Raudondvaris on kylä keskisessä Liettuassa Kaunasin läänissä Kaunasin kunnallispiirissä. Vuonna 2001 kylässä asui 4 092 asukasta. Kylä sijaitsee kymmenen kilometriä Kaunasin kaupungista länteen.

title: Vytautas Suuren yliopisto

text: Vytautas Suuren yliopisto () on vuonna 1989 uudelleen perustettu, Liettuan Kaunasissa sijaitseva, liberaaleja arvoja korostava humanistinen yliopisto.

title: Kaunas

text: Kaunas on liettualaisen koripallon pääkaupunki. Kaupungin kahdesta pääsarjatasolla pelaavasta seurasta tunnetumpi on BC Žalgiris, lähes jokavuotinen Liettuan ja Baltian koripalloliigan voittaja. Kaupungissa toimii Liettuan pääsarjassa pelaava jalkapallojoukkue FBK Kaunas.

title: Kaunasin rautatieasema

text: Kaunasin rautatieasema () on Liettuan toiseksi suurimman kaupungin Kaunasin rautatieasema. Asema sijaitsee Kaunasin kantakaupungissa, noin 2 kilometriä ydinkeskustasta kaakkoon. Asema on Liettuan rautateiden (Lietuvos Geležinkeliai) tärkeimpiä asemia. Kaunas on myös valmisteltavana olevan, Baltian maita mahdollisesti 2010-luvun loppupuolella Varsovaan yhdistävän eurooppalaisen Rail Baltica -ratahankkeen suurin asema Liettuassa.

title: Kaunas

text: Kaunasia kutsutaan usein "opiskelijoiden kaupungiksi", sillä yli 25000 henkeä opiskelee kaupungin yliopistossa. Kaunas on väestölliseltä koostumukseltaan erittäin liettualainen verrattuna maan pääkaupunkiin Vilnaan, jossa on myös puolalaista ja valkovenäläistä vaikutusta. Toisaalta Liettuassa korostetaan historiallisesta syystä sitä, että nimenomaan Vilna on Liettuan pääkaupunki siksi, että se oli itsenäisyyden alkuvuosina Puolan miehittämä ja Kaunasin korostettiin aina olevan väliaikainen pääkaupunki. Se, että Vilna oli Puolan miehittämä, johti Liettuan ja Puolan tasavaltojen jännittyneisiin suhteisiin, koska Vilnan takaisin saaminen oli suuri periaatteellinen poliittinen kysymys Liettuassa. Tämän vuoksi mm. reunavaltiopolitiikkaa haittasi Puolan ja Liettuan vastakkainasettelu 1930-luvulla.

title: Kaunasin vanhakaupunki

text: Kaunasin vanhassakaupungissa on useita museoita, kuten Kaunasin keramiikkamuseo, jonka vanhimmat ruukut ovat 1400-luvulta. Näyttelyssä on myös koristetiiliä ja tiiliä, joihin on sinetöity hallitsijoiden kuvia. Osa keramiikkamuseon näyttelystä on ulkomailta saatua, kuten yhdysvaltalainen tilapäiskokoelma.

title: Kaunasin vanha kaupungintalo

text: Kaunasin vanha kaupungintalo sijaitsee Kaunasin vanhassakaupungissa raatihuoneentorin (kaupungintalontorin) keskellä. Se on suunniteltu ja rakennettu 1700-luvun lopulla.

title: Kaunas

text: Kaunasissa on 16 johdinauto- ja 34 bussilinjaa. Kaupunki on yksi Baltian suurimmista jokisatamista, ja kaupungin sijainti Liettuan keskiosassa tekee siitä tärkeän logistisen keskuksen. Vuonna 1953 uudelleen rakennettu Kaunasin rautatieasema tarjoaa junayhteyden Vilnaan, samoin kuin esimerkiksi Kaliningradiin, Minskiin ja Varsovaan. Kaunasin lentoasema sijaitsee 14 kilometriä keskustasta koilliseen.[12][13][14]

title: Kaunas

text: Silta Kaunasissa. Syksyistä kävelykatua (Laisves gatve, 2008). Pyhän arkkienkeli Mikaelin kirkko. Kaunasin kaupunkipäivän vilinää. Kirkko ja kierrätyspulloista tehty joulukuusi. Vanha raatihuone. Kaunasin musiikkiteatteri. Jeesuksen ylösnousemuksen kirkko. Vytautas Suuren sotamuseo. Mega-ostoskeskuksen akvaario. Pažaislis-luostari. Kaunasin katedraalin keskilaiva Kaunasin funikulaari

title: Kaunasin teknillinen yliopisto

text:
Kaunasin teknillinen yliopisto () on vuonna 1922 perustettu, Kaunasissa Liettuassa sijaitseva Baltian maiden suurin teknillinen yliopisto.
Yliopistoon kuuluu 13 tiedekuntaa, joista kaksi sijaitsee Panevėžysissa. Kaunasin teknillisessä yliopistossa opiskelee lähes 12 000 opiskelijaa, joista 9 000 suorittaa alempaa ja 3 000 ylempää korkeakoulututkintoa. Henkilökuntaan kuuluu noin 3 000 henkeä, josta opettajakuntaa on runsas 1 200 henkeä.

title: Kaunas

text: Kaunasin vanhakaupunki sijaitsee Niemeninjoen ja Neris-joen yhtymiskohdassa. Kaupungin perustana on Kaunasin vanha linnoitus, Kaunasin linna. Kaunasin vanha kaupungintalo sijaitsee raatihuoneentorilla.

title: BC Žalgiris

text: BC Žalgiris on vuonna 1944 perustettu koripalloseura Kaunasista, Liettuasta. Seuran logo muistuttaa Zalgirisin taistelusta.

title: Rumšiškės

text: Rumšiškės on kauppala keskisessä Liettuassa, Kaišiadorysin kunnallispiirissa, Kaunasin läänissä Kaunasin tekoaltaan rannalla. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1833 asukasta. Rumšiškėsin etäisyys Kaunasista on noin 20 km itään päin. Kauppalassa sijaitsee kotiseutumuseo.

title: Kaunasin kunnallispiiri

text: Kaunasin kunnallispiiri () on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Kaunasin läänissä. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 86 701 asukasta (12,9 % läänin väkiluvusta). Kunnallispiiri käsittää Kaunasin kaupungin ympäröimät alueet ja hallinnollisena keskuksena toimii itse Kaunas.

title: Karmėlava

text: Karmėlava on kauppala keskisessä Liettuassa Kaunasin läänissä Kaunasin kunnallispiirissä. Vuonna 2001 kauppalassa asui 2 886 asukasta. Kauppala sijaitsee kuusi kilometriä Kaunasin kaupungista koilliseen lähellä Kaunasin lentoasemaaa.

title: Kaunasin vanhakaupunki

text: Kaunasin vanhakaupunki sijaisee Niemen- ja Nemumasjoen yhtymiskohtaan rakennetun Kaunasin linnoituksen ympärillä. Lännessä ja etelässä rajana on joki, kun taas muut rakennukset on rakennettu linnoituksen itäpuolelle. Kaupungin perustana on vanha linnoitus, jota kunnostetaan myös Euroopan unionin rakennerahastojen tuella.

title: Kaunasin lääni

text: Kaunasin lääni () on yksi Liettuan kymmenestä läänistä. Siellä on arviolta 577 358 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 8 089 neliökilometriä. Läänin keskuksena toimii Kaunas.

title: FBK Kaunas

text: FBK Kaunas ("Kauno futbolo beisbolo klubas") on liettualainen urheiluseura Kaunasista. Seuralla on toimintaa jalkapallossa ja baseballissa.

title: Vytautas Suuren yliopisto

text:
Yliopisto pohjaa historiansa ja nimensä sotien välillä vuonna 1922 perustetun Liettuan yliopiston perinteisiin. Tämä yliopisto perustettiin, koska maassa ei Ensimmäisen maailmansodan ja rajamuutosten tuloksena tuolloin ollut toimivaa yliopistoa. Kaunas toimi tällöin maan pääkaupunkina. Yliopiston nimi vaihdettiin vuonna 1930 Liettuan suuruuden ajan suurherttuan ja kansallissankarin mukaan Vytautas Suuren yliopistoksi. Vilnan palauduttua osaksi Liettuaa, yliopisto oli auttamassa Vilnan yliopiston uudelleenkäynnistämistä aktiivisesti. Neuvostomiehityksen aikana 1940 kansallissankaria korostava yliopiston nimi jouduttiin muuttamaan joksikin aikaa Kaunasin yliopistoksi. Saksalaismiehityksen aikana 1943 Vytautas Suuren yliopisto suljettiin. Yliopisto jatkoi toimintaansa vuonna 1944, mutta hajotettiin vuonna 1949 Filosofisen tiedekunnan Vilnaan siirtämisen seurauksena. Jäljelle jääneet tiedekunnista muodostettiin "Kaunasin polytekninen instituutti" ja "Kaunasin lääketieteellinen instituutti", joista ovat sittemmin kehittynynyt Kaunasin teknillinen yliopisto ja Liettuan terveystieteiden yliopisto.
Vytautas Suuren yliopisto on noussut uudelleenperustamisen jälkeen jo ainakin joissain luokitteluissa maailman 700 parhaan yliopiston rankinglistalle, vaikka on nykyään aiempaa toimintaansa kapeampialaisempi yliopisto.

title: Liettualainen aktivistirintama

text: LAF oli 23. kesäkuuta ottanut haltuunsa Liettuan entisen pääkaupunki Kaunasin. Järjestöä edustanut Leonas Prapuolenis kertoi tuolloin Kaunasin radiossa väliaikaishallituksen perustamisesta. Lupauksia itsenäisen Liettuan tulevasta hallinnosta ei kuitenkaan tehty. Sen sijaan Liettuan kerrottiin tulevan osaksi Saksan luomaa "uutta Eurooppaa". LAF:n Kaunasin ja Vilnan osastojen jäsenistä kootun väliaikaishallituksen johtoon oli tarkoitus tulla Kazys Škirpa, mutta saksalaiset estivät tämän paluun Liettuaan Berliinistä. Kaunasiin 25. kesäkuuta saapuneille saksalaisille väliaikaishallituksen perustaminen oli tullut yllätyksenä, mutta he sietivät sitä jonkin aikaa. Škirpan puuttuessa virkaatekeväksi pääministeriksi nousi Juozas Ambrazevičius.

title: Domeikava

text: Domeikava on kylä keskisessä Liettuassa Kaunasin läänissä Kaunasin kunnallispiirissä. Vuonna 2001 kylässä asui 4 704 asukasta. Kylä sijaitsee kahdeksan kilometriä Kaunasin kaupungista pohjoiseen.

title: Algirdas Šocikas

text: Algirdas Šocikas päätti uransa vuonna 1957 siirtyen valmentajaksi kotisedulleen Kaunasiin paikalliseen Zalgirisiin. Vuonna 1959 hän valmistui Liettuan Liikuntakasvatusinstituutista Kaunasissa. Kaunasissa hänen menestyneimpiä valmennettaviaan olivat Ričardas Tamulis, Juozas Juocevičius ja Jonas Čepulis. Valmentajakaudellaan hän oli 1970-luvun alussa Neuvostoliiton nyrkkeilyn päävalmentajan Anatoli Stepanovin apuvalmentajana. Tässä roolissa hän vieraili vuonna 1970 Yhdysvalloissa, jossa hän tapasi sen ajan amerikkalaisia huippunyrkkeilijöitä. Hän toimi vuosina 1975-77 Kaunasin Zalgirisin urheilutoimen johtajana, vuodesta 1977 lähtien Liettuan Liikuntakasvatusinstituutin opettajana ja vuodesta 1980 alkaen apulaisprofessorina.,


query: Kuka Marija Šerifović on?

title: Marija Šerifović

text: Marija Šerifović (), s. 14. marraskuuta 1984) on serbialainen laulaja, joka voitti vuoden 2007 Eurovision laulukilpailun Helsingissä.

title: Marija Rjemjen

text: Marija Rjemjen (, s. 2. elokuuta 1987) on ukrainalainen pikajuoksija.

title: Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2006

text: Marija Borodakova, Olga Zhitova, Marija Bruntseva, Ljubov Sokolova, Jelena Godina, Natalija Safronova, Svetlana Krjutškova, Jekaterina Gamova, Marija Šešena, Julija Merkulova, Natalija Kulikova, Marina Akulova; päävalmentaja Giovanni Caprara.

title: Marija Ošanina

text: Marija Nikolajevna Ošanina (, tyttönimeltään "Olovennikova", Оловенникова; 1853 – 2. lokakuuta 1898) oli venäläinen vallankumouksellinen narodnikki.

title: Marija Šerifović

text: Šerifović on osallistunut Budva-festivaaleihin vuonna 2003 laululla "Gorka čokolada" ja vuonna 2004 laululla "Bol do ludila". Viimeksi mainittu voitti juhlan pääpalkinnon.

title: Marija Šerifović

text: Šerifović osallistui vuonna 2005 Serbia ja Montenegron kansalliseen euroviisukarsinta Beovizijaan laululla "Ponuda" ilman menestystä. Osallistuessaan uudelleen vuonna 2007 hän voitti Eurovision laulukilpailun 2007 Serbian edustajana Helsingissä 12. toukokuuta kilpailukappaleella ”Molitva” ('rukous') (säv. Vladimir Graić, san. Saša Milošević Mare). Kappaleesta on myös tehty suomenkielinen versio ”Rukoilen”.[2]

title: Marija Šerifović

text: Seksuaalisuus- ja romanivähemmistöihin kuuluva Šerifović kertoi Serbian television haastattelussa ”Molitvan” olevan omistettu kaikille vähemmistöille.[3]

title: Marija Guštšina

text: Marija Igorevna Guštšina (; s. 10. lokakuuta 1989 Nižni Tagil) on venäläinen maastohiihtäjä.

title: Marija Grozdeva

text: Marija Grozdeva (, s. 23. kesäkuuta 1972) on bulgarialainen ampuja.

title: Marija Gusakova

text: Marija Ivanovna Gusakova (, s. 6. helmikuuta 1931) on entinen neuvostoliittolainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.

title: Marija Šerifović

text: Vuonna 2006 ilmestyi Šerifovićin toinen albumi Bez ljubavi, joka myös menestyi hyvin. Alkuvuodesta 2007 hän julkaisi singlensä Bez tebe.

title: Marija Šerifović

text: Šerifović syntyi 14. marraskuuta 1984 Kragujevacissa, Serbian sosialistisessa tasavallassa, Jugoslavian sosialistisessa liittotasavallassa. Marijan äiti, Verica Šerifović, on tunnettu laulaja, ja Marijan isä Rajko on kotoisin Serbiasta, vaikka onkin osittain turkkilaista syntyperää. Šerifović on syvästi uskonnollinen.[1]

title: Luettelo vuoden 2007 Eurovision laulukilpailuun osallistuneista kappaleista

text: "Molitva" on Vladimir Graićin säveltämä ja Saša Milošević Maren sanoittama kappale, jolla serbialainen Marija Šerifović voitti Euroviisut. Kappaletta on kuvailtu tunteikkaaksi balladiksi. Se on ensimmäinen muulla kuin englannin kielellä laulettu voittokappale vuoden 1998 jälkeen.

title: Eurovision laulukilpailu 2008

text: Serbia oli Marija Šerifovićin voitettua edellisen kilpailun Helsingissä järjestävänä maana mukana kilpailun finaalissa, kuten myös kilpailun neljä suurinta rahoittajamaata Iso-Britannia, Saksa, Ranska ja Espanja. Belgradin kisoihin tuli kaksi uutta maata, Azerbaidžan ja San Marino. Itävalta vetäytyi kisasta pois. Syiksi boikotointiin Itävalta ilmoitti itävaltalaisten vähäisen kiinnostuksen Euroviisuihin ja naapurimaita suosivan pistejaon.

title: Marija Spiridonova

text: Marija Aleksandrovna Spiridonova (, 28. lokakuuta 1884 Tambov – 11. syyskuuta 1941 Orjolin lähellä) oli venäläinen sosialistivallankumouksellinen.

title: Marija Abakumova

text: Marija Vasiljevna Abakumova (, s. 15. tammikuuta 1986) on venäläinen keihäänheittäjä, joka voitti maailmanmestaruuden Daegussa 2011.

title: Serbia

text: Serbia voitti ensimmäisellä yrityksellään itsenäisenä valtiona Eurovision laulukilpailut vuonna 2007, edustajanaan Marija Šerifović kappaleella Molitva. Voiton johdosta seuraavan vuoden kilpailu pidettiin Belgradissa.

title: Marija Kljonova

text: Marija Vasiljevna Kljonova (, 1898–1976) oli venäläinen merigeologi ja yksi Neuvostoliiton meritieteen perustajista.

title: Marija Karan

text: Marija Karan (s. 29. huhtikuuta 1982 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen näyttelijä ja malli.

title: Marija Kutitonskaja

text: Marija Ignatjevna Kutitonskaja (, 23. helmikuuta 1856 Odessa – 14. toukokuuta 1887 Irkutsk) oli venäläinen vallankumouksellinen narodnikki.

title: Marija Judina

text: Marija Veniaminovna Judina (; 9. syyskuuta 1899 Nevel – 19. marraskuuta 1970 Moskova) oli vaikutusvaltainen venäläinen pianisti.

title: Marija Šerifović

text: Šerifovićin ensimmäinen albumi Naj, najbolja julkaistiin vuonna 2003. Kyseinen albumi menestyi varsin hyvin, ja sen suurin hitti oli "Znaj da znam", jonka ideoi Darko Dimitrov. Kesällä 2005 singlenä julkaistu "Agonija" on cover-versio kreikkalaisen laulajan Despina Vandin laulusta "Olo lipis".

title: Marija Pisareva

text: Marija Pisareva (s. 9. huhtikuuta 1934) on entinen neuvostoliittolainen korkeushyppääjä ja olympiamitalisti.

title: Marija Bulatović

text: Marija Bulatović (s. 16. toukokuuta 1995) on montenegrolainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on Trebaljevo.

title: Marija Šerifović

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Marija Priležajeva

text: Marija Pavlovna Priležajeva (; 22. kesäkuuta 1903 Jaroslavl – 10. huhtikuuta 1989 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.

title: Kielet Eurovision laulukilpailussa

text: Serbia ja Portugali ovat ainoat maat, jotka ovat voittaneet kielivapauden aikana täysin omakielisellä kappaleella (Marija Šerifović – "Molitva" 2007 serbiaksi ja Salvador Sobral – "Amar pelos dois" 2017 portugaliksi). Lisäksi Ukrainan molemmissa voittokappaleissa kuullaan omaa kieltä: 2004 ukrainaa (Ruslana – "Wild Dances") ja 2016 krimintataaria (Jamala – "1944"). Kielisäännön vapautumisen jälkeen 1999 mukana olleista maista jokainen on käyttänyt lauluissaan englantia. Vuoteen 2015 ja Bojana Stamenovin kappaleeseen "Beauty Never Lies" asti jälleen Serbia oli ainoa, joka oli esittänyt kaikki laulunsa kokonaan omalla kielellään. Sen sijaan useampi maa on käyttänyt joka kerta omaa kieltään ainakin osittain: Andorra, Italia, Monaco, Portugali ja Ranska. Vasta vuonna 2015 myös Israel esitti ensimmäistä kertaa täysin englanninkielisen kappaleen (Nadav Guedj – "Golden Boy") ja Espanja vuonna 2016 (Barei – "Say Yay!"). Myös Luxemburg ja Marokko ovat käyttäneet pelkästään omia kieliään, mutta maat eivät ole olleet mukana kielisäännön vapautumisen jälkeen.

title: Molitva

text: ”Molitva” on Vladimir Graićin säveltämä ja Saša Milošević Maren sanoittama kappale, jolla serbialainen Marija Šerifović voitti vuoden 2007 Eurovision laulukilpailun. Kappaletta on kuvailtu tunteikkaaksi balladiksi. Se on ensimmäinen muulla kuin englannin kielellä laulettu voittokappale vuoden 1998 jälkeen.

title: Eurovision laulukilpailu 2007

text: Kilpailun voitti Serbia ensimmäisellä osallistumiskerrallaan itsenäisenä valtiona. Marija Šerifovićin esittämä kappale "Molitva" (suom. 'Rukous') keräsi 268 pistettä. Serbia voitti jo semifinaalin 298 pisteellä ja rikkoi täten Lordin edellisvuotisen semifinaalipiste-ennätyksen. Aiemmin Serbia oli kilpaillut laulukilpailussa osana Serbian ja Montenegron valtioliittoa sekä Jugoslaviaa. Ensimmäistä kertaa puhelinäänestyksen aikana voittajalaulu oli hidastempoinen balladi, ja edellisestä muulla kuin englannin kielellä esitetystä voittajasta oli kulunut aikaa yhdeksän vuotta.

title: Marija Šerifović

text: Luokka:Serbian euroviisuedustajat Luokka:Serbialaiset laulajat Luokka:Euroviisuvoittajat Luokka:Vuoden 2007 euroviisuedustajat Luokka:Vuonna 1984 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt


query: Mistä Könnin suvun esivanhemmat olivat kotoisin?

title: Könnin mestarit

text: Könnin suvun esivanhemmat ovat Könnin sukukirjan vuoden 1949 painoksen mukaan Rannon talosta, joka sijaitsi Koskenkorvan Jouppilan kylässä Kyrönjoen varressa nykyisen Ilmajoen ja Kurikan rajamailla. Suur-Ilmajoen aikana talo kuului Nenättömänkylään. Kylän läpi virtasi Nenättömänluoma ja sen varrelle Nopankylään asti, Ilmajoen ja Kurikan asukkaat asettuivat asumaan.

title: Hevonen Suomessa

text: 1860-luvulle mennessä Kurikan larvakylien ajoneuvoteollisuus ei ollut kovin laajaa. Päätuote oli reet ja niitäkään ei tehty vielä runsaasti. Tuotanto oli pääasiassa Kisko-Samelin suvun ammattimaisen yritteliäisyyden varassa. Kurikan ja Nopankylän ajokaluteollisuuden juuret ovat Kisko-Samelin suvun sekä Könnin mestarien työssä.

title: Toteemipaalu

text: Toteemipaalut edustavat ja kunnioittavat tekijöidensä esivanhempia tai historiaa, ihmisiä tai tapahtumia. Toteemipaalussa on tyypillisesti symbolinen ja tyylitelty ihmishahmo, eläin tai yliluonnollinen hahmo, joka toimii suvun tai klaanin vaakunana tai kertoo sen vauraudesta. Yleisimpiä vaakunaeläimiä ovat ukkoslintu, susi, kotka, harmaakarhu, miekkavalas, sammakko, korppi ja lohi. Rikkailla ja vaikutusvaltaisilla suvuilla voi olla useampiakin vaakunaeläimiä.

title: Könnin mestarit

text: Näitten varhaisempien Könnien voimaperäinen pellonraivaus, joka vaati runsaasti työvoimaa, lienee muun huomion rinnalla antanut aiheen hyvin tunnettuihin tarinoihin koneellisesta "Könnin kuokkamiehestä" ja "tuulikuokasta". Saattaa olla, että Könni on kurillansa sanonut jotain tämäntapaisesta mekaanisesta laitteesta joillekin ihmettelijöille. Jaakko Könni oli myös pitäjän luottamustoimissa ja muun muassa kauan aikaa kirkon isäntänä.

title: Könni (kylä)

text: Könniksi käsitetään usein kolme lähekkäistä kylää: Könni, Harjunmäki ja Kiikeri. Esimerkiksi paikallinen Könnin kyläseura ry toimii kaikkien kolmen kylän alueella.

title: Könni (kylä)

text: Könnien talot kuuluvat Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Lisäksi Könnin kylä kuuluu Alajoen valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen.

title: Könnin mestarit

text: Taitavana vaskenvalajana Juho Juhonpoika Könni valmisti moniin kirkkoihin kynttiläkruunuja. Hän oli myös Suomen paras lukkoseppä, lukoissa saattoi olla jopa seitsemän haittaa. Hän kehitti hevosajokalujen valmistusta, joka myöhemmin jatkui Kurikan Kampinkylästä oppilaana olleen Sameli Kiskolan aloitettua kärryjen ja rekien valmistuksen. Könnin ajokalutuotanto loi myös pohjan Ilmajoen Nopankylästä alkaneelle hevosajokalutuotannolle. Juho Könni valmisti 48-niittiset damastiakangaspuut ja opetti tyttärensä kutomaan niillä erittäin hienoja kuviollisia kankaita. Vuonna 1836 hän suunnitteli ja valmisti vipulaitteen, jolla hän nosti Ilmajoen kirkon 150 cm korkeuteen, laittoi uudet kivijalat sekä kehitti vesivaaituksen, jolla hän mittasi kivijalan suoruuden. Venäjän keisari Nikolai I myönsi Juho Könnille hopeisen kunniamitalin sinisessä nauhassa kannettavaksi. Maaherra Herman Henrik Wärnhjelm ojensi sen hänelle juhlatilaisuudessa Ilmajoen kirkossa 1824.

title: Heidi Köngäs

text: Könkään ohjaustöihin kuuluvat "Hyväntekijä" (2014), "Liian paksu perhoseksi" (1998) ja "Viimeiset mitalit" (2000), jotka perustuvat Sisko Istanmäen alkuperäisteoksiin. "Tappava säde" perustuu Leena Lehtolaisen samannimiseen romaaniin. Könkään ohjaustöihin kuuluvat tv-sarjat "Kirje isältä", "Tauno Tukevan sota" (käsikirjoittajina Laila ja Eve Hietamies) ja "Punahilkka". Könkään ohjaajan uraa on muistettu Venla-, Koura- ja Telvis-palkinnoilla. Vuonna 1998 Prix Europa -erikoispalkinto myönnettiin Könkään elokuvalle "Liian paksu perhoseksi".

title: Könnin mestarit

text: Jaakko Juhonpoika Könni (1816–1861) oli neljännen polven könninmestari ja Yli-Könnin isäntä. Viimeinen Yli-Könnin mestari työskenteli suurimman osan elämästään isänsä rinnalla, eivätkä hänen työnsä yksilöllisesti erotu isänsä töistä. Hän hoiti vesivasaralla valmistettavia karkeampia sepäntöitä ja valvoi korkealle kehitettyä metallivalimoa, josta toimitettiin valuosia myös Ala-Könnin kellopajan tarpeisiin. Talon laajat viljelykset vaativat runsaan palveluskunnan, ja Yli-Könni olikin Ilmajoen varakkaimpia taloja. Varakkaat Ala- ja Yli-Könnin mestarit toimivat myös ympäristön "pankkilaitoksena", ja useat paikkakunnan talot ja Ilmajoen seurakunta olivatkin velkaa Könneille. 1860-luvun nälkävuosien jälkeen Könnien perikunnat joutuivat kärsimään, kun ahtaiden aikojen vuoksi velalliset eivät pystyneetkään maksamaan lainojaan takaisin.

title: Könnin mestarit

text: Eteläpohjalaisia elämäkertoja Ilmajoen joulu – Ilmajokiseura, "kertomuksia eri vuosilta" Ilmajoen museo Lenni Huhtanen: Kurikan maatalousnäyttely 1936 esitelmä, "Kurikan ajokaluteollisuus" Marja-Liisa Kriikku: "Könnin mestarien mailla". Ilkka 10.2.1996 n:o 39. Pekka Laaksonen: "Se pyörii sittenkin: suomalaisia keksijäoriginelleja". Tieteessä tapahtuu 15, 8 (1997). Helsinki: Tieteellisten seurain valtuuskunta, 1997. Sivut 37–42. Jaakko Laurila: Könnin suku: sukuhistoria ja sukuluettelo, toimittanut ja sukutauluston laatinut Kosti Könni. Vaasa: Könnin suvun oltermannikunta, 1949. NBN-FI f535601. Kotiseutuneuvos Vesa Luoma Anna-Leena Ranto: tutkielma Joutsenon opistossa kulttuuritoimen linjalla 1986 Jorma Räihä: "Jacob Könnin pöytä- ja taskukellot". Keräilyn maailma 1997, n:o 7–8. Sivut 38–40. Jaakko Suominen: "Koneihminen suomalaisessa kulttuurissa". Tieteessä tapahtuu 2003, 3. Helsinki: Tieteellisten seurain valtuuskunta, 2003. Sivut 31–40. () Toivo Virrankoski Ilmajoki-seura, "Nopankylän rekiseppiä ja kärrynikkareita"

title: Ramsay (suomalainen suku)

text: Ramsayn suku on lähtöisin Skotlannin Midlothianissa sijaitsevasta Dalhousien linnasta, jonka isäntänä suvun varhaisin tunnettu edustaja, englantilaisesta Huntingdonin kaupungista kotoisin ollut Simon de Ramsay, toimi 1100-luvun jälkipuoliskolla. Kaarle I myönsi aikanaan klaanin päämiehelle edelleen kuuluvan Dalhousien jaarlin arvon. Suvun päälinna on nykyään Brechin, jossa klaanin päämies asuu. Suomen haara on kotoisin Brechinin läheltä paikkakunnasta nimeltä Balnabreich. Suvun motto on "Ora et labora" ("rukoile ja tee työtä").

title: Sukupuu

text: Sukupuu on puun muotoinen sukuselvitys. Sukututkimuksessa esivanhemmat ovat alimpana (suvun juuret) ja nuorimmat lapset ylimpänä, lehvästössä.

title: Psusennes II

text: Ajatus "äidistä" muinaisessa Egyptissä voisi myös olla viittaus esivanhempaan, sellaisen suvun matriarkaan, jonka Nysu-Bastet on voinut esittää vetoomuksessaan hänen perimättä olevista veden oikeuksistaan, joka kuului hänen isoäidilleen, jonka suvun nimi oli Tewhunet. Tämä väite ei kuitenkaan ota huomioon farao arvonimen käyttöä Dakhla steelassa – kirjallisena merkintänä ilmaantuu ensimääisen kerran Siamunin hallituskauden aikana, joka hallitsi noin 45-64 vuotta Psusennes I:n 19. hallitusvuoden jälkeen. Tosin tässä tulee huomioda arvonimen "farao" mahdollinen käyttäminen tuon ajan - Shoshenk I:n 5. hallitusvuoden - tulkinnan mukaisesti.

title: Könni (kylä)

text: Könni on Ilmajoen kunnan pohjoisosassa, niin sanotussa Ilmajoen Alapäässä Seinäjoen rajalla sijaitseva kylä. Kylä tunnettiin 1700–1800-luvuilla kellokoneistoja ja ajokaluja valmistaneista sepistä, Könnin mestareista.

title: Könnin mestarit

text: Könnin mestarien talot ja rakennukset olivat Ilmajoen Alapäässä Peltoniemen kylässä Ylistaroon ja Munakkaan johtavan tien varressa. Suurin osa valtavasta rakennusmiljööstä on purettu, mutta joitain rakennuksia on edelleen olemassa, muun muassa Ala-Könnin päärakennus. Ilmajoelta Könnille on matkaa noin 6 km ja Alajokea halkovasta Kyrönjoesta se on noin 3 km:n päässä luoteeseen. Nimenä Könni on vanhaa suomenkieltä ja tarkoittaa hurskasta. Ruotsinvallan aikana Könnin nimi oli Köningsback.

title: Domna Huovinen

text: Domna Huovinen syntyi Venäjän puolella Vuokinsalmen kylässä mutta muutti Suomeen 1895 avioiduttuaan Suomussalmen Kuivajärveltä kotoisin olleen Hilippä Huovisen (1873-1947) kanssa. Domna Huovinen itki itkuvirsiä Kuivajärven ja Hietajärven vienankarjalaiskylien häissä ja hautajaisissa 1950-luvulle saakka. Huovisen runonlausuntaa tallensi 1950-luvulla muistiin muun muassa Erkki Ala-Könni.

title: Könni (kylä)

text: Könnillä valmistettiin isoja kellokoneistoja huomattaviin julkisiin rakennuksiin ympäri Suomea, mm. Helsingin ja Oulun tuomiokirkkoihin, Senaatintaloon, Porin, Haminan ja Lappeenrannan raatihuoneisiin. Kelloja ja muita sepäntuotteita tehtiin Könnillä neljässä sukupolvessa, lopulta koneiden ja henkilökunnan määrän kasvaessa yhä teollisemmin. Könnin kellovalmistus päättyi 1860-luvulla halpojen tuontikellojen tullessa markkinoille, eikä työn jatkajaksi ollut miespuolista perillistä.

title: Könnin mestarit

text: viralliset sivut on mm. Jaakko Könnin valmistamia tasku- ja pöytäkelloja on Könnin mestarien valmistamia hevosajokaluja, kelloja, kangaspuut, lukkoja, työkaluja mm. keervärkki

title: Könnin mestarit

text: Jaakko Könni (Königsback), alkujaan Ranto syntyi 28. kesäkuuta 1721 Ilmajoen Koskenkorvalla ja kuoli 3. toukokuuta 1794 Ilmajoen Könnillä. Hän oli Könnin kellomestarisuvun kantaisä, talollinen, rauta-, kello- ja pyssyseppä.

title: Helsingin tuomiokirkko

text: Ilmajokisen Könnin-suvun kolmannen polven kellomestari Juho Könni oli taitava kellojen tekijä. Hänen huomattavin työnsä oli koneiston toimittaminen kirkkoon. Koneisto oli käytössä aina vuoteen 1902 asti, jolloin hajonneen koneiston tilalle asennettiin uusi sähkökello. Alkuperäiset Juho Könnin valmistamat kellotaulut ovat edelleen käytössä. Könnin mestarin valmistamaa alkuperäistä koneistoa säilytetään Suomen kellomuseossa Espoossa.

title: Recep Tayyip Erdoğan

text: Erdoğan on syntynyt Istanbulissa, mutta hän vietti osan lapsuudestaan Mustanmeren rannalla sijaitsevassa Rizen kaupungissa, josta Erdoğanin perhe oli alun perin kotoisin olevasta samanimisestä Rizen maakunnasta. . Erdoğanin adžarialaiset esivanhemmat olivat muuttaneet Batumista Rizeen Venäjän–Turkin sodan (1877–1878) aikana.Erdoğanin isoisä oli alun perin kotoisin Tshinvalin piiristä, Etelä-Ossetiasta ja muuttanut Ottomaanien valtakuntaan Kaukasukselta Venäjä-Turkin sotien aikana.

title: Könnin mestarit

text: Luokka:Ilmajoen historia Luokka:Suomalaiset kellosepät Luokka:Suomalaiset suvut Luokka:Etelä-Pohjanmaan historia

title: Sukutilakunniakirja

text: Sukutilakunniakirja on kunniamaininta, jonka myöntää nykyään ProAgria. Sen voi saada vähintään kaksisataa vuotta saman suvun hallussa olevan maatilan omistaja. Ruotsissa sukutilakunniakirjoja alettiin jakaa 1929 laajasti. Suomessa kirjailija Jalmari Finne ryhtyi tilauksesta laatimaan omistajaluetteloita. 22. tammikuuta 1931 Maatalousseurojen Keskusliitto otti tehtäväkseen sukutilakunniakirjojen jakamisen "antaakseen julkisen tunnustuksen samaa tilaa pitkäaikaisesti hallinneille suvuille, herättääkseen kunnioitusta esivanhempien työtä kohtaan ja vahvistaakseen nykyisenkin sukupolven kiintymystä kotikontuun".

title: Könnin mestarit

text: Alamäki, Hessa 1932. Könnim pirut ja Poika-Juusee. Helsinki: K.F. Puromiehen Kirjapaino. Koivisto, Esko 2009. Aikarauta. Valokuvakirja Könnin kellomestareiden töistä kuvin ja sanoin. Omakustanne, Kirkkonummi. Malkola, Eero 1983. Ilmajoen Könnit, maankuulut kellomestarit, teoksessa Kytösavut XIV, Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitto. Myös eripainoksena, kustantaja Aallon patteriston perinnetoimikunta, Kirjapaino IL-MO Ilmajoki 1996. Rajala, Leena (toim.): Könnin suku: Jaakko ja Maria Königsbäck-Könnin jälkeläiset: sukuhistoria ja sukuluettelo. Ilmajoki: Könnin suvun oltermannikunta, 1988 (1. laitos 1949). ISBN 951-99914-1-7. Renkola, Arvo 1986. Könnin kuokkamiehen jäljillä. Perimätietoon perustuvaa asutushistoriaa Ilmajoen pitäjän pohjoiskulmalta. Ilmajoki: Ilmajoki-seura.

title: Könni (kylä)

text: Jaakko Jaakonpoika, joka oli myös ase- ja kelloseppä, sai kaupan myötä uudistilan jäljellä olevat 17 verovapausvuotta ja aloitti Könnin tilalla tarmokkaan pellonraivauksen ja metsänhoidon niin, että Könnistä tuli pian huomattava viljelystila. Hänen ja vanhimman poikansa Juho Jaakonpojan kuoltua kaksi tämän vanhinta poikaa, kolmannen polven kellomestarit Jaakko ja Juho lunastivat muilta sisaruksilta heidän osuutensa ja jakoivat Könnin tilan Ala- ja Yli-Könniksi vuonna 1816.

title: Hevonen Suomessa

text: Vuonna 1865 tuotanto loppui Könnillä viimeisen mestarin Jaakko Ala-Könnin kuoltua. Yli-Könnillä jälkeläiset olivat liian nuoria jatkaakseen tuotantoa, yrityksistä huolimatta se ei enää onnistunut. Ulkomailta alkoi tulla halpoja "kukkuukelloja", jotka syrjäyttvät Könnin jyhkeät mallit.

title: Tawakkul Karman

text: Palkinnon saadessaan Karman oli 32-vuotias kolmen lapsen äiti.. Hän sai Turkin kansalaisuuden vuonna 2012 turkkilaistaustansa takia. Hänen esivanhempansa ovat kotoisin alun perin Karamanista Anatoliasta

title: Könnin kuokkamies

text: Joissain tarinoissa Könneillä on useita tuulen voimalla toimivia kuokkamiehiä, toisissa puolestaan vieterillä ("fietrillä") tai punnuksilla toimivia. Toisissa tarinoissa taas kuokkamiehet ryhtyvät väkivaltaisiksi saamatta jääneiden ansioiden vuoksi. Könnit matkustivat paljon, ja höyrykone teki tuloaan. Tuskin se oli aivan outo, sillä Tampellan perustaja ja osakas G. A. Wasastjerna valmistutti kehruutehtaansa konepajalla jokilaivaansa höyrykoneen. Kone kuitenkin rikkoutui koeajossa, ja se korjattiin kuntoon Könnin pajalla.

title: Könnin mestarit

text: Juho Könnin puoliso kuoli keväällä ja mestari itse syksyllä 1861. Lapset olivat vielä pieniä, eikä mestari ollut ehtinyt opettaa heille taitojaan. Kuollessaan hän vei arvokasta tietoa mukanaan hautaan, ja kansan suussa kerrotaan edelleen tarinoita Könnin piruista ja kuokkamiehestä. Laivanpään mutkaa ei ollut olemassa vielä mestarien eläessä, mutta Juhon kuolinvuotta seuranneen kevään aikana Kyrönjoen mutkaan ajautui höyrykäyttöinen siipirataslaiva, josta Laivanpään mutka sai nimensä. Juuri sinne myös Könnin kuokkamies hukkui kuokittuaan ensin luojansa hengiltä.

title: Brändi

text: On väitetty, että Suomen ensimmäinen ja laajalti tunnettu brändi olisi Könnin mestarien tilan nimeksi vakiintunut "Könni" Ilmajoella. Vuoden 1757 jälkeen ensimmäinen ja toinen Könnin mestari käytti, ajan tavan mukaan, ruotsiksi maakirjoihin merkittyä ja kirjoitettua "Königsback"-nimeä. 1700-luvun lopulla vakiintuivat Könni-, Könniläänen- ja Könninkello-nimet, ja ne tulivat kansan keskuudessa tunnetuksi erityisesti luotettavista, laadukkaista ja erilaisista kelloista.


query: Miten suuren osan maapallon maapinta-alasta Venäjä käsittää?

title: Venäjän maantiede

text: Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä. Se käsittääkin noin kahdeksasosan Maan asutuista alueista. Venäjällä on neljätoista rajanaapuria ja maarajaa 57792 kilometriä. Sen rajanaapureista Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina, Georgia, Azerbaidžan ja Kazakstan ovat entisiä Neuvostoliiton tasavaltoja. Venäjän muut rajanaapurit ovat Norja, Suomi, Puola, Mongolia, Kiina ja Pohjois-Korea.[6]

title: Buckminster Fuller

text: Fuller kritisoi jo 1920-luvulla sitä, että teollisuus tuhlaa luonnonvaroja. "Dymaxion" kartan (1954) avulla hän havainnollisti, miten epäoikeudenmukaisesti maan resurssit ovat jakautuneet. Litteä kartta maapallosta kuvaa maapinnan muotoja ja suuruutta häiritsemättä tai pienentämättä mitään maanosaa.

title: Venäjän maantiede

text: Venäjän maantiede on maan suuren koon takia monipuolista. Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä, ja se onkin pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Se käsittää ison osan Itä-Eurooppaa ja Pohjois-Aasiaa. Venäjän voidaan jakaa topografisesti matalaan länsiosaan ja vuoristoiseen itäosaan. Venäjään kuuluu monia laajoja yksittäisiä alueita, kuten maailman suurimpiin kuuluva alankoalue Itä-Euroopan tasanko ja Keski-Siperian ylänkö. Monet Venäjän pisimmistä joista sijaitsevat Siperiassa ja laskevat Pohjoiseen jäämereen, mutta Länsi-Venäjällä on Euroopan pisin joki Volga, joka laskee Kaspianmereen. Venäjän merkittävin järvi on syvä Baikaljärvi, jossa on peräti 20 prosenttia maailman sulasta makeasta vedestä.

title: Jäätikkö

text: Jäätiköt peittävät maapallon maapinta-alasta noin 10 %. Etelämantereen ja Grönlannin jäätiköt peittävät tästä alasta noin 97 %. Tilavuudesta ne vievät 99 %. Alpeilla on noin 1 300 pientä jäätikkövirtaa, joista pisin, Aletschjäätikkö (), on noin 23 kilometriä pitkä.

title: Puu

text: Puu on suurikokoinen monivuotinen puuvartinen kasvi, jolla on yleensä yksi hallitseva varsi. Pienemmät puuvartiset kasvit, joilla on useita varsia ovat pensaita tai varpuja. Joskus rajanveto voi olla vaikeaa, koska pensailla ja varvuilla on puumaisia piirteitä. Puista muodostuneet metsät peittävät kolmanneksen maapallon maapinta-alasta. Maapallon metsissä on noin 45 000 eri puulajia, valtaosaltaan lehtipuita. Puulajitiede tunnetaan termillä dendrologia.

title: Georg Borgström

text:
Borgström arvosteli tutkijoita liiallisesta erikoistumisesta ja yleisnäkemyksen puutteesta. Itse hän oli syntetisoija, joka ei tehnyt empiiristä tutkimusta. Borgström toi maataloustieteelliseen keskusteluun pari havainnollistavaa käsitettä. Toinen oli "väestöekvivalentti" (population equivalent). Sillä Borgström tarkoitti sitä, miten suurta ihmismäärää tietyn alueen karja vastasi. Käsitteellä "haamualue" (ghost acreage) Borgström kuvasi, paljonko maata jokin valtio tarvitsisi, jotta maidosta saataisiin sama määrä proteiinia kuin väestölle hankitusta kalasta. Tällä Borgström ennakoi käsitettä "ekologinen jalanjälki".
Borgström oli huolestunut ruoan riittävyydestä maapallolla, jonka väestö kasvoi jatkuvasti. Hän arvosteli voimakkaasti sitä, että rikkaat valtiot käyttivät suhteettoman suuren osan luonnonvaroista. Borgström totesi, että kalat olivat korvaamaton proteiinin lähde köyhille maille. Kuitenkin esimerkiksi proteiinivajauksesta kärsivän Perun merialueelta pyydetyt kalat vietiin pääosin Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan eläinten ruoaksi.

title: Alankomaat

text: Maantieteellisesti Alankomaat on ainutlaatuinen valtio maailmassa, sillä suuri osa siitä sijaitsee merenpinnan tason alapuolella. Maapinta-alasta noin sijaitsee ja väestöstä asuu merenpinnan tason alapuolella.[3] Noin maapinta-alasta sijaitsee enintään metrin merenpinnan tason yläpuolella.

title: Fysiikan lait

text: Luonnonlait ovat luonteeltaan erilaisia kuin lait oikeudenkäytössä tai uskonnoissa, koska ne eivät määrää, miten asioiden tulisi olla, vaan ainoastaan kuvaavat, miten ne ovat. Luonnonlakeja ei tule sekoittaa ajatukseen luonnollisesta laista, joka on etiikan alan käsite.

title: Intian niemimaa

text: Intian niemimaa eli Etu-Intia on maantieteellinen Euraasiassa Intian tektonisella laatalla sijaitseva alue, keskisessä Etelä-Aasiassa, joka rajoittuu pohjoisessa Himalajan vuoristoon, lännessä Hindukuš-vuoristoon, idässä Chin Hills -vuoristoon ja etelässä Intian valtamereen. Arabianmeri on lounaassa ja Bengalinlahti kaakossa. Niemimaan alue on jaettu Bangladeshin, Intian, Nepalin, Pakistanin, Bhutanin, Malediivien ja Sri Lankan kesken. Alueen kokonaispinta-ala on noin 4,4 miljoonaa neliökilometriä, joka on noin 10 prosenttia Aasian maanosan ja 2,4 prosenttia maapallon maapinta-alasta.

title: Eteläinen pallonpuolisko

text: Eteläinen pallonpuolisko on pohjoista pallonpuoliskoa harvempaan asuttu ja vähemmän teollistunut. Sen maapinta-ala on pohjoista huomattavasti pienempi. Eteläisellä pallonpuoliskolla asuu vain 10–12 prosenttia maapallon väestöstä. Eteläisellä pallonpuoliskolla etäisyydet mantereiden välillä ovat pitkiä.

title: Roihuvuoren aluepuisto

text: Roihuvuoren aluepuisto on puistojen kokonaisuus Helsingin Roihuvuoressa. Pinta-alaltaan Roihuvuoren aluepuisto käsittää kaikkiaan m maapinta-alan.

title: Nauru

text: Naurun tasavalta, lyhyemmin pelkkä Nauru, on kääpiövaltio, joka käsittää Tyynessämeressä lähellä päiväntasaajaa sijaitsevan Naurun saaren. Se on sekä väestöltään että maapinta-alaltaan maailman pienin itsenäinen tasavalta. Kaikista itsenäisistä valtioista se on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan maailman kolmanneksi pienin. YK:n jäsenistä se on pinta-alaltaan toiseksi pienin ja väkiluvultaan pienin. Naurun parlamentissa on jäseniä vain 18, ja se on maailman pienimpiä parlamentteja. Nauru on ainoa Tyynenmeren saarivaltio, joka käsittää vain yhden saaren.

title: Valtioneuvoston valtakunnallinen lintuvesiensuojeluohjelma

text: Suojeluala käsittää 287 kohdetta, joilla on vesipinta-alaa 580 neliökilometriä ja maapinta-alaa 250 neliökilometriä, yhteensä 835 neliökilometriä. Lintuvesiensuojeluohjelman alueet sijaitsevat pääasiassa Etelä-Suomessa yksityisillä mailla. Jotkut lintuvesiensuojeluohjelmaan kuuluvat alueet voivat kuulua myös muihin luonnonsuojelulueisiin, kuten Natura 2000 -alueisiin.

title: Suo

text: Maailmassa on soita noin 400 miljoonaa hehtaaria eli noin 5% kaikesta maapinta-alasta.[5] Turvesoita on maapallon maapinta-alasta 3%, ja niitä on kaikilla muilla mantereilla paitsi Antarktiksella.[1] Vuonna 1996 julkaistun arvion mukaan koko maapallon soista on luonnontilaisena 95%.[6] Uudemman tiedon mukaan noin 80% maailman turvemaista on vielä suhteellisen koskemattomia ja ne sijaitsevat lähinnä Pohjois-Amerikassa ja Siperiassa.[1] Läntisessä Siperiassa sijaitsevatkin maailman laajimmat turvemaat, yhteiseltä laajuudeltaan 60 miljoonaa hehtaaria.[7] Kanadassa soita on 12% maan pinta-alasta.[7] Trooppisilla alueilla esimerkiksi Indonesiassa on 20 miljoonaa hehtaaria suota, 11% maan pinta-alasta.[8]

title: Merten pallonpuolisko

text: Merten pallonpuoliskolla on vain yksi kahdeksasosa maapallon maapinta-alasta, ja sen pinta-alasta yli 90 % on merta. Siellä sijaitsevat kuitenkin Australia ja Etelämanner kokonaisuudessaan sekä Etelä-Amerikan eteläisin osa ja sekä Aasiasta pääosa Indonesian saaristoa. Valtameristä sijaitsevat merten pallonpuoliskolla Eteläinen jäämeri kokonaisuudessaan, suurin osa Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä sekä Atlantin eteläisin osa.

title: Aasia

text: Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4% maapallon maapinta-alasta ja 8,6% kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän alle neljä miljardia ihmistä eli yli 60% maailman väestöstä.

title: Järvi

text: Järvet peittävät maapallon maapinta-alasta 1,8 prosenttia eli 2,7 miljoonaa neliökilometriä. Maapallon järvien kokonaismäärä on yli kymmenen miljoonaa. Yli 500 neliökilometrin suuruisia järviä on 254, joista 190 on makeavetisiä ja 64 suolaisia.[4] Suomalainen maantieteilijä J. G. Granö (1882–1956) määritteli järveksi vähintään 200 metrin pituisen vesialtaan.[5] Myöhemmin Suomessa pidettiin järvenä vesiallasta, jonka läpimitta oli vähintään 200 metriä.[6] Ihmiset käyttävät vesialtaiden nimissä osioita ”järvi” ja ”lampi” määritelmistä huolimatta hyvin eri tavalla.

title: Luettelo Cthulhu-mytologian olennoista

text: Suuret muinaiset () ovat voimakkaita, ikiaikaisia olentoja, joita mielettömät kultistit palvovat jumalina. Suuret muinaiset ovat kosmisia hirviöitä, jotka ovat kotoisin universumin osista, jotka poikkeavat suuresti meidän osastamme universumia. Ne koostuvat aineesta, joka ei ole täysin maapallon aineen kaltaista. Tähtien asennoista johtuvien maailmankausien vuoksi suuret muinaiset ovat tällä hetkellä – ainakin maapallolla – vajonneena pitkään uneen.

title: Ulvilan kihlakunta

text: Ulvilan kihlakunta () oli Turun ja Porin läänissä sijainnut kihlakunta. Kihlakunta käsitti suuren osan nykyisen Satakunnan maakunnan alueista. Kihlakuntaan kuuluivat lähinnä kaikki Satakunnan rannikkokunnat ja muita rannikon läheisyydessä sijaitsevia kuntia. Ulvilan kihlakunnassa oli juuri ennen toista maailmansotaa 88 194 asukasta (31.12.1939) ja sen maapinta-ala oli 4 007,38 km² (1.1.1938). Väestötiheys oli siten 22,0 asukasta neliökilometriä kohti.

title: Kidō senshi Gundam

text: Lokakuussa 1980 ilmoitettiin, että televisiosarjasta muokattaisiin elokuva muokkaamalla olevassaolevaa ja lisäämällä uutta materiaalia. Ensimmäinen elokuva käsitti sarjan osat 1–13, ja se sai ensi-iltansa 14. maaliskuuta 1981 Shōchiku-yhtiön jakelemana. Elokuva nimetiin yksinkertaisesti "Kidō senshi Gundam"iksi, mutta erotukseksi sarjasta siitä käytetään joskus elokuvan päätöskappaleen mukaan nimeä "Suna no jūjika hen". Ensi-iltaa ennakoiden 2. helmikuuta 1981 Shinjukussa järjestettiin "Anime shin seiki sengen" (”Animaation uuden aikakauden julistus”) -niminen tapahtuma, johon osallistui noin 15 000 nuorta. Osa paikalle tulleista oli jopa pukeutunut päähahmoiksi, kuten Chariksi ja Lalah’ksi. Osallistujien edessä Tomino piti puheen, jossa hän kyseenalaisti sen, miten yritykset saattoivat pitää animaatiota vulgäärinä ja ala-arvoisena, vaikka se sai näin suuren ihmisjoukon liikkeelle.

title: Kristianstadin kunta

text: Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomi luovutti Neuvostoliitolle alueen, jonka maapinta-ala oli 42934km². Viipurin lääni menetti alueestaan lähes kolme neljäsosaa; läänin läntinen osa jäi Suomen puolelle ja se sai nimekseen Kymen lääni 1. maaliskuuta 1945. Kuopion lääni menetti laajoja alueita neljästä maalaiskunnasta ja Tohmajärveltä 50 hehtaaria. Pohjois-Suomesta luovutettiin Petsamo sekä suuret osat Sallasta ja Kuusamosta. Lisäksi Suomi vuokrasi Uudellamaalla sijaitsevan Porkkalan Neuvostoliitolle. Tämän 385km²:n laajuisen alueen oli määrä olla vuokralla puoli vuosisataa, mutta Neuvostoliitto palautti sen Suomen haltuun vuonna 1956.[8] Suomen luovuttama alue vastasi laajuudeltaan esimerkiksi Tanskan ja Viron koko pinta-alaa.

title: Mannerten pallonpuolisko

text: Mannerten pallonpuoliskolla on seitsemän kahdeksasosaa maapallon maapinta-alasta. Siellä sijaitsevat Eurooppa, Afrikka ja Pohjois-Amerikka kokonaisuudessaan sekä suurin osa Aasiaa ja Etelä-Amerikkaa. Silti mannerten pallonpuoliskollakin merta on enemmän kuin puolet eli 53 %. Siellä olevat merialueet käsittävät Pohjoisen jäämeren kokonaisuudessaan, suurimman osan Atlantin valtamerestä sivumerineen sekä osia Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä.

title: Ympäristötieteiden historia

text: Aleksanteri Suuren valloitukset paljastivat paljon uutta maailmaa koskevaa tietoa. Samoin Rooman valtakunta tuotti paljon informaatiota, joka oli liitettävä Aristoteleen alkuunpanemaan ohjelmaan. Eratosthenes mittasi jokseenkin paikkansapitävästi maapallon ympärysmitan, ja Strabon kuvasi suuren osan silloin tunnetusta maailmasta. Strabonin 17-osainen teos "Maantieto" ("Geografia") on antiikin maapalloa ja luonnonvaroja koskevan tiedon huipentuma, mutta Strabon ei kuitenkaan kyennyt esittämään uusia selityksiä ilmiöille. Tämä viittaa siihen, että paljastunutta uutta tietoa oli vaikea käsitellä tehokkaasti.

title: Kiritimati

text: Kiritimati on pinta-alaltaan maailman suurin koralliatolli sen pinta-alan ollessa 321 km². Se käsittää yli 70 % Kiribatin maapinta-alasta. Kiritimatissa oli lähes 6 500 asukasta vuonna 2015.

title: Indus-vaihe

text:
Maapallon maa-ala oli suureksi osaksi yhtenä Pangaia-jättimantereena, jota ympäröi valtava Panthalassa-valtameri.
Siperia lienee ollut Pangaian lähellä matalahkon salmen erottamana. Pangaian itäpuolella oli joukko saarikaaria joissa oli suuria saaria, muun muassa Japani ja Kiinan ja Indoneasian osia.

title: Aavikko

text: Aavikko eli autiomaa on ilmasto- ja kasvillisuusvyöhyke, jonka tyypillinen piirre on kuivuusindeksin mukaan määriteltävissä oleva kuivuus. Lisäksi aavikoilla kasvaa määritelmän mukaan kuivuuteen sopeutunutta kasvillisuutta, joka peittää kuitenkin vain pienen osan alueen maaperästä. Toisinaan aavikoilla tarkoitetaan myös jäätiköiden lähellä olevia kylmyysaavikoita, joilla on vain vähäistä kasvillisuutta. Suurin osa aavikoista sijaitsee hepoasteilla. Autiomaita on kuitenkin myös sisämaassa, vuoristojen kosteudelta eristämillä alueilla ja kuivilla rannikoilla. Tunnetuin aavikko on Sahara Afrikan pohjoisosissa. Aavikoita on viidellä mantereella, ja ne peittävät noin viidenneksen maapallon maapinta-alasta.

title: Grodnon kuvernementti

text: Grodnon kuvernementti () eli Hrodnan kuvernementti oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1795–1915. Se käsitti alueen, joka nykyisin muodostaa Valko-Venäjän Brestin, Hrodnan alueiden länsiosat ja suuren osan Puolan Podlasian voivodikunnasta.

title: Gotlannin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 3 134,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 391 henkeä (31.12.2015). Vuonna 2007 kunnassa oli 854,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 27,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

title: Venäjä

text: Venäjä on noin 17 miljoonan neliökilometrin pinta-alallaan maailman suurin valtio, ja se peittää enemmän kuin kahdeksasosan maapallon maa-alueista. Vuonna 2011 se oli maailman yhdeksänneksi väkirikkain maa noin 139 miljoonalla asukkaallaan. Venäjä käsittää suurimman osan Pohjois-Aasiaa ja noin 40 prosenttia Euroopasta ja sen alue jakautuu yhdeksälle aikavyöhykkeelle. Maassa on lukuisia eri kasvillisuus- ja maatyyppejä. Venäjällä on maailman suurimmat mineraali- ja energiavarat: kaasuvarat ovat maailman suurimmat, kivihiilivarat toiseksi ja öljyvarat kahdeksanneksi suurimmat. Maalla on maailman suurimmat metsävarat ja sen järvissä on noin neljäsosa maailman sulasta makeasta vedestä.

title: Läntinen pallonpuolisko

text: Läntinen pallonpuolisko on maantieteellinen termi maapallon puoliskolle joka sijaitsee Lontoon Greenwichistä länteen. Greenwich on sovittu nollameridiaanin sijainniksi, ja maapallon toista puoliskoa siitä itään kutsutaan itäiseksi pallonpuoliskoksi. Vaikka läntinen pallonpuolisko vastaa puolta maapallon pinta-alasta, siellä asuu vain noin 15 % maapallon väestöstä. Läntisen pallonpuoliskon maapinta-ala on kuitenkin pienempi kuin itäisen pallonpuoliskon. Amerikan manner on mantereista ainoa, joka sijaitsee kokonaan läntisellä pallonpuoliskolla.


query: Ketkä ylläpitävät kansanopistolaitosta Suomessa?

title: Kansanopisto

text: Kansanopistot kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin ja toteuttavat elinikäisen oppimisen periaatetta. Kansanopistoja ylläpitävät erilaiset kannatusyhdistykset, järjestöt ja säätiöt, jotka ovat usein sidoksissa aatteellisiin taustayhteisöihin, toisaalta myös kunnat. Taustayhteisönsä ja luonteensa mukaan opistot voidaan jakaa sitoutumattomiin, kristillisiin, yhteiskunnallisiin ja vammaisten erityisopistoihin.

title: Suomen Liikemiesten Kauppaopisto

text: Suomen Liikemiesten Kauppaopisto pääsi muuttamaan 1927 valmistuneisiin uusiin tiloihin Vuorikatu 5:n pihasiipeen. Suomen Liikemiesten Kauppaopistoa ja Kauppakorkeakoulua ylläpitävä Korkeamman Kauppaopetuksen Kannatusosakeyhtiö päätti 1948 myydä koko omaisuutensa, myös koulutalot Fabianinkadulla ja Vuorikadulla, valtiolle rahoittaakseen uuden Kauppakorkeakoulun rakentamisen Runeberginkadulle. Kauppaopiston ylläpitäjäksi perustettiin 1949 Suomen Liikemiesten Kauppaopiston Säätiö, joka vuokrasi opistolle valtiolta sen entisen koulutalon Fabianinkadulla.

title: Luonnonsuojelu

text: 1990-luvulla Suomessa luonnonsuojeluliike näivettyi suurien lamojen vuoksi. Kierrätystä ja kestävää kehitystä ylläpitävää elintapaa alettiin suosia. Aktivistien määrä laski, mutta nämä muuttuivat varmemmiksi. Tiedotusvälineitä pyrittiin hyödyntämään aina kun mahdollista suuremman julkisuuden aikaansaamiseksi. Kansainväliset luonnonsuojeluyhdistykset kuten Greenpeace alkoivat toimia aktiivisemmin Suomessa. Greenpeace levitti maailmalla kuvaa Suomesta maana, missä vanhatkin metsät hävitetään.

title: Aateli

text: Suomen aatelistoa ei tasavaltaisesta hallitusmuodosta huolimatta ole varsinaisesti lakkautettu, joskin se on menettänyt erityisasemansa ja kaikki erioikeutensa.[1][2] Itsenäisessä Suomessa ei ole virallisia aatelisia tai aatelistoja, eikä Suomessa siis anneta aatelisarvoja, vaan aatelisuuden ideologiaa ylläpitävät ja harrastavat yksityiset henkilöt ja suvut, jotka ylläpitävät mm. aateliskalenteria. Suomen aatelistoon kuuluvat suvut ja henkilöt on lueteltu aateliskalenterissa. Lisäksi Suomessa asuu eurooppalaisten aatelissukujen jäseniä, joiden sukuja ei ole rekisteröity Suomen Ritarihuoneeseen. Ruotsissa ja Suomessa aateliston esimiestä ja puheenjohtajaa on nimitetty maamarsalkaksi.

title: Suomen Diakonialaitosten Liitto

text: Diakonialaitosten liiton hallituksen muodostivat jäsenorganisaatioiden nimeämät edustajat, käytännössä diakonialaitoksia ylläpitävien säätiöiden ja järjestöjen johtajat.

title: Harvinaiset-verkosto

text: Verkostoa ylläpitävät yhteisöt ovat Epilepsialiitto, Hengitysliitto, Iholiitto, Invalidiliitto, Kehitysvammaisten Tukiliitto, Kuuloliitto, Lihastautiliitto, Munuais- ja maksaliitto, Näkövammaisten Keskusliitto, Orton Invalidisäätiö, Rinnekoti-Säätiön Lasten kuntoutuskoti, Suomen MS-liitto, Suomen Parkinson-liitto, Suomen Potilasliitto, Suomen Reumaliitto, Suomen Sydänliitto ja Väestöliiton perinnöllisyysklinikka.

title: Suomen Hostellijärjestö

text: Suomessa hostelleja toimii paitsi erillisinä majoitusliikkeinä, myös matkailukeskusten ja maatilojen yhteydessä, kesäisin opiskelija-asunnoissa sekä majoitustarkoitukseen saneeratuissa tai rakennetuissa tiloissa. Hostelleja ylläpitävät erilaiset yritykset ja yhteisöt, kuten itsenäiset yrittäjät ja perheyhtiöt, kunnat, yhdistykset, säätiöt, oppilaitokset ja opiskelijajärjestöt.

title: Musiikkilista

text: Monessa maassa on oma virallinen musiikkilistansa, kuten IFPI:n ylläpitämä Suomen virallinen lista. Listoja ylläpitävät myös radiokanavat ja aikakauslehdet, kuten amerikkalainen Billboard.

title: Shakki Suomessa

text:
Suomessa shakki on vuodesta 1983 asti ollut virallisesti urheilua, minkä takia shakkiliitot ja -kerhot kuuluvat valtion ja kuntien urheilutoimen alaisuuteen. Kotimaisten turnausten kilpailukalenterista, tulospalvelusta, selolaskennasta ja Suomen Shakin julkaisemisesta vastaa Suomen Shakkiliitto (SSL).
Kansallisia kilpailukalentereita ylläpitävät Suomen Shakkiliitto , ShakkiNet sekä Helsingin Shakkiliitto ja jotkin shakkikerhot.

title: Terveydenhoito Suomessa

text: Erikoissairaanhoidon järjestämistä varten kunnat ovat muodostaneet sairaanhoitopiirejä, jotka ylläpitävät keskussairaaloita ja joitakin aluesairaaloita. Sairaanhoitopiirejä on Suomessa 20. Lisäksi Suomessa on myös yksityisiä sairaaloita.

title: Puolustuspolitiikka

text: Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.

title: Johan Anders Jägerhorn

text: Johdonmukaisesti Suomen kohtalosta kiinnostunut Jägerhorn kirjoitti 26. helmikuuta 1809 ehdotuksen uudeksi Suomen perustuslaiksi, joka perustui todellisen aristokratian luomiseen Suomessa ("Memoire très-humble"). Hän oleskeli Pietarissa 1808–1813. Helmikuussa 1809 Jägerhorn kehotti tsaari Aleksanteria kruunaamaan itsensä Suomen kuninkaaksi ja antamaan kuningasvahvistuksen, jossa tsaari-suuriruhtinas vannoisi ylläpitävänsä Suomen vanhat lait ja säännökset.

title: Traktorimuseo

text: Suomessa on kymmenien traktoreiden kokoelmia esitteleviä pieniä traktorimuseoita, joita ylläpitävät yleensä yksityisten keräilijöiden yhteisöt. Lisäksi yksityiset yhteisöt ylläpitävät joitain museotraktorikappaleita omissa tiloissaan harrastusautojen tapaan.

title: Työväentalo

text: Muiden aatteellisen yhdistyksen kuin työväenyhdistysten kokoontumistilakseen rakentamista taloista käytetään Suomessa nimitystä seurantalo. 2000-luvulla seurantaloja ja työväentaloja ylläpitävien yhdistysten valtakunnallisilla yhteenliittymillä on Suomessa ollut yhteistoimintaa.

title: Kirkosta eroaminen Suomessa

text: Tavallisinta kirkkoon kuuluminen on Pohjanmaalta Varsinais-Suomeen ulottuvalla alueella, jossa 86–94 prosenttia väestöstä kuului kirkkoon vuonna 2013. Alueella kirkkoon kuulumista ylläpitävät varsinkin herätysliikkeet, erityisesti lestadiolaisuus. Korkeinta kirkkoon kuuluvuus on Perhossa (92,9 %) ja Kinnulassa (92,5 %, luvut vuodelta 2017).

title: Setlementtiliike

text: Setlementtiliikkeen Suomen kattojärjestönä toimii Suomen Setlementtiliitto, jonka jäsenistö muodostuu 50 setlementistä. Setlementtiliikkeessä on töissä yli 5 000 henkilöä ja tuhansia vapaaehtoisia. Setlementit Suomessa ylläpitävät 16 kansalaisopistoa, 2 kansanopistoa ja 2 erityisoppilaitosta ja laajaa valikoimaa kunnille suunnattuja sosiaalisektorin hyvinvointipalveluita ja ammattilaisten koordinoimia, mutta vapaaehtoistyöntekijöiden avulla toteutettuja neuvonta-, kerho- ja tukihenkilötoimintoja.

title: Suomen ennätyskalarekisteri

text:
Ennätyskalarekisteriä ylläpitävä Suomen ennätyskalalautakunta on lukuisten tahojen yhteishanke. Osallisina on harrastaja- ja ammattikalastajajärjestöjä, valtion tutkimuslaitoksia ja yliopistoja sekä sanoma- ja aikakauslehtiä.
Lautakunta ei itse vastaanota yleisöhavaintoja, vaan havainnot lähetetään kalastajajärjestöille tai lehtien kalakilpailuihin.

title: Vartija

text: Rikoslain 17 luvun 6 §:n mukaisesti järjestystä ylläpitävän henkilön vastustamisesta säädetään seuraavasti: Joka käyttämällä tai uhkaamalla käyttää väkivaltaa estää tai yrittää estää järjestystä ylläpitävää henkilöä suorittamasta hänelle lain tai asetuksen nojalla kuuluvaa tehtävää tai muuten vaikeuttaa sanotun tehtävän suorittamista, on tuomittava, jollei laissa muualla säädetä ankarampaa rangaistusta, järjestystä ylläpitävän henkilön vastustamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.

title: Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiö

text:
Pohjois-Suomen opiskelija-asuntosäätiö (PSOAS) on Oulussa toimiva opiskelija-asuntoja rakennuttava, omistava, ylläpitävä ja vuokraava yleishyödyllinen asuntoyhteisö. Säätiöllä oli alkuvuonna 2009 771 yksiötä, 1228 perhe- ja 1824 soluasuntoa, yhteensä noin 5300 vuokralaista.
Säätiö perustettiin vuonna 1971, perustajina Oulun yliopiston ylioppilaskunta, Domus Botnica -säätiö ja Pohjois-Suomen oppilasasuntolat Oy.

title: Krematoriosäätiö

text: Krematoriosäätiö on Helsingissä Hietaniemen krematoriota ylläpitävä säätiö. Sen historia alkaa vuodesta 1889, jolloin perustettiin tuhkahautauksen edistämiseksi Likbrännings-föreningen i Finland – Kuolleenpoltto-yhdistys Suomessa. Krematoriosäätiö on yhdistyksen seuraaja. Yhdistys rakennutti Helsingin Hietaniemeen, hautausmaan välittömään läheisyyteen Suomen ensimmäisen krematorion, joka vihittiin käyttöön 1926.

title: Ratsuväki

text: Ratsuväkiperinnettä ylläpitävät Suomessa mm. Ratsumieskilta RY ja Reserviratsastajat ry.

title: Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituutit

text: Verkoston muodostavia instituutteja on seitsemäntoista, ja niiden yhteistyöelimenä on syksyllä 2005 perustettu Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituutit ry (SKTI). Yhdistys avustaa instituutteja kotimaan viestinnässä, edunvalvonnassa ja hallintopalveluissa. Kunkin instituutin taustalla on toimintaa ylläpitävä säätiö tai rahasto. Instituuttien ja SKTI:n perusrahoitus tulee opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Hanasaaren ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus sijaitsee Suomessa, muut ulkomailla.

title: Suomen aika

text: Koordinoitua yleisaikaa ylläpitää kansainvälinen paino- ja mittatoimisto yhdessä kansallisten mittalaboratorioiden kanssa, ja se säädetään tarvittaessa karkaussekunteja lisäämällä vastaamaan Greenwichin pituuspiirin eli nollameridiaanin keskiaurinkoaikaa. Suomessa UTC-ajan toteuttamisesta vastaa VTT MIKES Metrologia (entinen Mittatekniikan keskus). VTT MIKES ylläpitää Espoossa radiolähetintä, joka lähettää Suomen virallista aikaa ylläpitävien cesiumatomikellojen ja vetymasereiden tuottamaa erittäin tarkkaa aikasignaalia taajuudella 25 megahertsiä.

title: Erik Berner

text: Berner oli Suomen Jääpalloliiton puheenjohtaja 1972–1978 ja oli keskeinen henkilö liittoa perustettaessa. Hän oli aktiivinen toimija myös tenniksen parissa ja Tennisliitossa, jonka hallituksen jäsen hän oli 1949–1964. Suomen Tykistömuseota ylläpitävän Tykkimiehet ry:n puheenjohtaja hän oli 1982–1988.

title: Heikki Huoviala

text: Huoviala on toiminut myös Suomen Jalkapallomuseota ylläpitävän Suomen Jalkapallomuseo ry:n puheenjohtajana.

title: Vartija

text: Poliisille tuli tietoon vuonna 2016 yhteensä 2 645 järjestystä ylläpitävän henkilön vastustamista suomessa.[19]

title: Suomen museoliitto

text: Suomen museoliitto on museoalan keskusjärjestö, jolla on 203 yhteisöjäsentä. Ne ylläpitävät yli 300 ammattimaisesti hoidettua museokohdetta: esimerkiksi kulttuurihistoriallisia museoita, taidemuseoita ja tiedekeskuksia.

title: Verotus Suomessa

text: Verotuksen toimittaminen on Verohallinnon tehtävänä. Verohallinto kerää noin kaksi kolmasosaa veroista ja veronluonteisista maksuista.[13] Keräämänsä verot Verohallinto tilittää yhteiskunnan palveluja ylläpitäville veronsaajille, eli valtiolle, kunnille, Kansaneläkelaitokselle (Kela) sekä evankelisluterilaisille että ortodoksisille seurakunnille. Suomen suurimpien yritysten verotuksen suorittaa Konserniverokeskus, joka kuuluu Verohallinnon Yritysverotusyksikköön.

title: Luettelo valtioiden sotilaallisista menoista

text: Asevelvollisuutta ylläpitävien maiden budjeteista yleensä puuttuvat pakottamisesta aiheutuvat piilokulut. Suomen piilokuluiksi on arvioitu 1-2% bruttokansantuotteesta, jolloin Suomen todellinen puolustusbudjetti olisi 2,5-3,5% bkt:sta. Israelissa asevelvollisuuden piilokulut (1,7%) on kirjattu osaksi budjettia.

title: Adventismi

text: Adventistit ylläpitävät eri puolilla maailmaa useita korkeakouluja, kuten Englannissa Newbold Collegea sekä Yhdysvalloissa Andrews University, Southern Adventist University ja Loma Lindan yliopistoja. Suomessa Adventtikirkko omistaa ja operoi Suomen Kristillistä Yhteiskoulua Piikkiössä.

title: Liikenne Suomessa

text: Suomen valtio käyttää liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon keskimäärin 1700 miljoonaa euroa vuodessa. Tästä tieverkon ylläpitoon ja kehittämiseen kuluu 820 miljoonaa euroa, josta suurin osa perustienpitoon. Kunnat ylläpitävät katuverkkoa, ja pääkaupunkiseudulla kaupunkien raideverkkoa. Tähän kuluu vuosittain yhteensä noin 1400 miljoonaa euroa.[98]