query: Kuinka pitkä Varesjärvi on?

title: Varesjärvi

text: Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari.[2][1]

title: Saari (Kiikala)

text: Idässä kylän takamaat ulottuvat Kolmanteen Salpausselkään kuuluvalle Kiikalannummen harjualueelle, missä kylän rajana kiikalan Yltäkyläää vastaan on Varesjärvestä entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla alkunsa saava Varesjoki. Varesjoen varsi Saaren kylässä on osa Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualuetta.

title: Varesjärvi

text: Varesjärvi [1][2] on Varsinais-Suomessa Salossa, entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla neljä kilometriä Suomusjärven Kitulan taajamasta koilliseen, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.[2][1][3]

title: Saari (Kiikala)

text: Kylä sijaitsee Kiikalasta Suomusjärvelle johtavan yhdystien 2410 varrella, ja se on ollut yksi 1900-luvulla viljelysmaaksi kuivatetun Kiikalan Kurajärven rantakylistä. Kylän lähimpiä naapurikyliä ovat Kiikalan Pappila ja Komisuo pohjoisessa sekä Kiikalan Silva etelässä. Ennen Kiikalan pappilan erottamista omaksi kyläkseen vuonna 1840 rajanaapurina pohjoisessa oli myös Hidoisenpyöli (vuodesta 1963 Lasikylä). Muita naapurikyliä ovat Kiikalan Yltäkylä, jonka takamaat rajoittuvat Saarenkylän takamaihin Varesjoen ja Varesjärven rannoilla idässä, sekä niin ikään Varesjärven luona Saarenkylän takamaihin rajoittuvat Suomusjärven Kettula, Vareksenböle ja Lahnajärvi. Kurajärven vastarannalla lännessä on Kiikalan Vanhakylä.

title: Päässälasku

text: Tähän on erilaisia menetelmiä. Menetelmän valinta riippuu siitä, kuinka paljon yhteenlaskettavia lukuja on ja kuinka pitkiä ne ovat. Voidaan joko laskea oikealta alkaen (koulussa opetettu menetelmä laskea paperilla lukuja yhteen), vasemmalta alkaen (ks. yllä, mutta vaatii harjoitusta ylivuodon käsittelyyn, koska siltä ei voi välttyä) tai lisäämällä luvut yksi kerrallaan välisummaan. Peruskoulutason tehtävissä jotkut yhteenlaskettavista muodostavat tasalukuja, kuten 76 943 + 23 057 = 100 000. Jos tällaisesta on vaaraa, kannattaa tarkistaa ensin, ennen kuin ratkaisee tehtävän numeerisesti.

title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Hud on eräänlainen tietotaulu, jossa kerrotaan muun muassa kuinka kauan olet ajanut, mutta Big Rigsin hudissa aika ja pisteet menevät taulun ulkopuolelle ja epäselvästi toteutettu "Ultranaviksi" nimetty checkpoint-mittari on liitetty hudiin. Lisäksi Ultranavin yläpuolella on mittari, jonka tarkoitus on kuvastaa kuinka pitkälle olet edennyt radalla.

title: Hyyppärän harjualue

text: Monet alueen lähteet ja lähteiköt, puronotkot ja paikoin vanhat metsät ovat luonnonarvoiltaan merkittäviä. Näihin kuuluu muiden muassa Varesjärvestä alkunsa saavan Varesjoen notko sekä alueen useista lähteistä alkunsa saavat eri vesistöihin laskevat puronotkot. Harvinaisempia luontotyyppejä ovat lehto-, harmaaleppä- ja lähdekorvet. Harvinaista kasvillisuutta liittyy myös Särämäen kalliojaksoon ja Hyyppärän harjualueen reunamuodostuman harjumaastoon. Samoin linnusto on luonnon monipuolisuudesta johtuen edustavaa.

title: Yltäkylä

text: Kylän sivuitse virtaa Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluva, Suomusjärven Aneriojärveen laskeva, Kiikalan ja Suomusjärven rajalla sijaitsevasta Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki. Etelässä joki virtaa kylän sivuitse halki peltojen avarassa laaksossa. Pohjoisessa se muodostaa paikoin syvän rotkolaakson Kolmanteen Salpausselkään kuuluvaan Kiikalannummeen ja on pohjoisrajana Kiikalan Silvan ja Saaren kyliä vastaan. Täällä kylän alueelle ulottuu Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualue. Entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla kylän takamaiden itäisimmässä kulmassa Varesjokeen laskee Varesjärvi, jonka rannoille ulottuvat Kiikalan Yltäkylän ja Saaren sekä Suomusjärven Lahnajärven, Vareksenbölen ja Kettulan kylien maat. Luoteessa kylän alueelle jää pieni kaista Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Omenojärven rantaa. Omenojärven muita rantakyliä ovat Kiikalan Vanhakylä ja Peltola sekä Suomusjärven Härmälänböle ja Laperla. Kokonaan Yltäkylän alueelle jäävä pieni järvi on Varesjoen valuma-alueeseen kuuluva Riidus.

title: Varesjärvi

text: Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan. Varesjoen valuma-alueella on vain yksi lampi Kakarlampi, joka laskee suoraan tai välillisesti Varesjärveen. Harjujakson ympäristössä on toki suppia, joiden ojat päättyvät myös järveen. Näitä ovat Rautalampi, Lumukkanjärvi, Lumukkaansilmä ja Takustansuon suolampare. Järven laskujoki on Varesjoki, joka on noin 13 kilometriä pitkä, ja joka laskee Aneriojärveen.[9][13][11][12]

title: Varesjärvi (Rovaniemi)

text: Varesjärvi on järvi Rovaniemen eteläosissa. Sinne on istutettu harjusta, planktonsiikaa sekä pohjasiikaa.

title: Varesjärvi

text: Järvellä on tehty vuonna 2004 kalastotutkimus. Sen mukaan kalastetusta biomassasta 54% on särkeä, 40,5% ahventa, ja 5,5% haukea. Myös särkien suuri osuus biomassasta on rehevöityneen järven merkki. Järvessä on myös hieman rapuja.[8]

title: Kahdentoista taulun lait

text: Se, että lait olivat syntyneet yhteiskunnallisen kamppailun tilanteessa, heijastuu monien mielestä niiden sisällöllisissä painotuksissa. Etualalla olivat oikeusturvaan ja oikeudelliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset, esimerkiksi oikeudenkäyntejä koskevat säännöt ja rangaistusten suuruudet. Myös säädökset, jotka rajoittivat ylenpalttista luksusta esimerkiksi hautajaisjärjestelyissä, sopivat ajan ilmapiiriin. Toisaalta ei ole varmaa, kuinka pitkälle säädökset olivat vain jo aiemmin vakiintuneen käytännön kirjallinen vahvistus, kuinka pitkälle todellisia uudistuksia. Kahdentoista taulun laeissa on myös selviä vaikutteita samanaikaisesta kreikkalaisesta lainsäädännöstä, minkä osoittavat lukuisat muistumat esimerkiksi Gortynin laeista, jotka ovat säilyneet alkuperäisinä. Kuten useimmat muut alkukantaiset lait, kahdentoista taulun lait yhdistävät tarkat ja ankarat rangaistukset yhtä tarkkoihin ja ankariin oikeustoimia koskeviin muotovaatimuksiin.

title: Varesjärvi

text: Järvessä on toteutettu pieni järvenlasku vuonna 1946, jolloin vedenpinta aleni keskimäärin 89 senttimetriä. Pajastunutta vesijättömaata ei olla liitetty entisten rantojen tontteihin, mutta järvenlaskun jälkeen on monet vapaa-ajan asunnot rakennettu lähemmäksi nykyrantaa. Järvenlaskun jäljeen vedenpinta on alkanut taas nousta, koska Jokilahti on alkanut kasvaa umpeen. Luusuaan on rakennettu luvaton pato vuonna 1971, mutta se purettiin vesioikeuden päätöksellä. Järven vedenpinnannostolle on kuitenkin ollut selvästi halukkuutta. Järven tilasta huolestuneet ovat perustaneet järven hoitoa edistämään yhdistyksen Varesjärven hoito ry [6]. Se on hakenut 1990-luvun lopulla lupaa nostaa vedenpintaa korkeammalle, joka on myönnetty vuonna 2009. Sen mukaan vedenkorkeus nousisi keskimäärin viisi senttimetriä.[7]

title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.

title: Johannislundin lasitehdas

text: Tehtaan yhteydessä toimi Johannislundin kansakoulu vuosina 1910–1960 ja tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa. Johannislundin koulupiiri käsitti Hidoisenpyölin ulkoveromaalla sijainneen vireisen tehdasalueen ohella viereisen Säräjärven kylän sekä Kiikalan puoleisten lähikylien Saaren ja Yltäkylän takamaita Varesjärven ja Varesjoen suunnassa Johannislundista etelään, missä toisena pitkän historian omanneena teollisuuslaitoksena toimi Varesjoen saha vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmenille asti.[5]

title: Varesjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Mäkisaaren vieressä sen pohjoispuolella. Järven itäpuolen allas on syvempi kuin muu osa järveä.[2][1]

title: Taloustiede

text: Varsinaisia uusklassisia taloustieteilijöitä voidaan katsoa olevan sellaisten taloustieteilijöiden, jotka uskovat hyödyn maksimoinnin ohjaavan myös hyvin pitkän aikavälin sekä ei-taloudellisia päätöksiä. Useat taloustieteilijät pitäisivät esimerkiksi kysymystä ”Kuinka kauan aikaa minun pitäisi viettää lapsieni kanssa?” liian pitkälle menevänä rationaalisuutena ja hyödyn maksimointina. Nykyään valtavirran taloustiedettä kutsutaan usein uusklassiseksi taloustieteeksi.

title: Varesjoki

text: Noin 13 kilometrin pituinen joki saa alkunsa Varesjärvestä Kiikalassa ja laskee Aneriojärveen Suomusjärvellä. Yläjuoksullaan joki on Kiikalan Saaren ja Yltäkylän, sitten Kiikalan Silvan ja Yltäkylän kylien rajajokena, virtaa keskijuoksullaan Kiikalan Yltäkylän ja alajuoksullaan Suomusjärven Kitulan kylien alueilla ja laskee Aneriojärveen Suomusjärven Laperlan ja Kitulan kylien rajalla.

title: Hauki

text: Vaikka hauki ei varsinaisesti valitse saaliskalojaan, sen oma koko vaikuttaa jossain määrin siihen, kuinka suuria kaloja se pyydystää. 35 senttimetriä pitkät hauet pyydystävät keskimäärin 8 senttimetrin ja 65 senttimetriä pitkät hauet 15 senttimetrin pituisia kaloja. Hauet voivat kuitenkin saalistaa jopa itsensä kokoisia kaloja tai syödä satoja pieniä poikasia. Pitkä ruumiinmuoto ja venyvä vatsalaukku mahdollistavat suurtenkin saaliiden nielemisen. Saaliin korkeutta tosin rajoittaa suu, joka aukeaa vain rajallisesti.

title: Georg Philipp Telemann

text: Maria-äiti ryhtyi voimatoimiin varmistaakseen poikansa hyvän koulutuksen. Hän takavarikoi tältä kaikki soittimet ja lähetti hämmentyneen kaksitoistavuotiaan Georg-pojan kouluun pitkän matkan päähän Zellerfeldiin. Hän antoi koulun rehtorin tehtäväksi varmistaa, ettei Georg tuhlaisi aikaansa joutaviin sävellyksiin. Ironista onkin, kuinka rehtori itse ymmärsi, kuinka lahjakas nuori Georg oli ja rohkaisi tätä musiikin opinnoissa. Georg lahjoittikin kiitokseksi varhaisimmat sinfoniansa kaupunginorkesterille.

title: Morean kronikka

text: Morean kronikka () on pitkä 1300-luvun kirjoitus, josta on neljä versiota, ranskan-, kreikan- (runomuodossa), italian- ja aragoniankielinen. Kronikka on yli 9 000 riviä pitkä, ja se kertoo siitä, kuinka ristiretkeläiset perustivat feodalismin manner-Kreikkaan, erityisesti tapahtumista Peloponnesoksen niemimaalla (jota kutsuttiin tuohon aikaan Moreaksi) neljännen ristiretken jälkeen, ajanjaksolla 1204–1292 (tai myöhemmin riippuen versiosta). Se antaa merkittäviä tietoja Akhaian ruhtinaskunnan organisaatiosta.

title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja [3].[4].

title: Johannislund

text: Lukuun ottamatta rajapaikkoina vedenjakajilla pohjoisessa, koillisessa ja lännessä olevia lähteitä Johannislundin ympäristö kuuluu pääosin Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön laskevan Varesjoen valuma-alueeseen. Suurimpia järviä ovat Säräjärvi ja Ruukinjärvi Johannislundin lasitehtaan luona sekä etelässä Suomusjärven rajalla sijaitseva Varesjärvi. Säräjärveä ja Ruukinjärveä ympäröiviä lampia ovat alueen pohjoisosassa Tervakas, Kolmperänen ja Suolammi. Lähellä Ruukinjärveä alueen eteläosassa sijaitsevat Iso-, Pikku- ja Musta Kolosin, Sakarjärvi, Mustalammi, Iso-Jouhtena, Kakarlammi, Immenjärvi ja Tasku. Huomattavin jokiuoma on Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki, johon yhtyy pohjoisesta Ruukinjärven ja Säräjärven lasku-uomana oleva Huhdanoja eli Tampinjoki. Muut purouomat suuntautuvat alueen länsi- ja pohjoisrajojen lähteiltä naapurivesistöjen suuntiin.

title: Johannislund

text: Kiikalan Saaren ja Yltäkylän kylistä on Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä 1900-luvulla luettu vain kylien takamaita Varesjoen ja Varesjärven suunnalla. Varesjoen varressa toimi 1700-luvulta 1900-luvun loppuvuosikymmeniin Varesjoen saha, jonka läheisyydessä oli jonkin verran myös muuta asutusta. Varesjärven suunnassa vanhin asutus on muodostunut torpista, joista 1900-luvulla muodostui itsenäisiä pientiloja.

title: Julkinen liikenne

text: Joukkoliikenteen nopeus matkustajalle riippuu linjanopeuden lisäksi kuitenkin myös siitä kuinka hyvin linjasto palvelee matkustustarpeita, sekä miten vaihdot toimivat ja kuinka paljon kävelyä matkat edellyttävät. Raskas raideliikenne eli juna ja metro, lentoliikenne sekä bussit (nopeat moottoritielinjat) ovat kulkuvälineitä, joilla on korkea keskinopeus. Korkean linjanopeuden hyödyt voivat jäädä esimerkiksi pitkän pysäkkivälin vuoksi saavuttamatta, koska halutussa paikassa ei ole pysähdystä ja sinne joudutaan matkustamaan vaihdon avulla. Toisaalta tiheillä pysäkkiväleillä keskinopeus jää alhaiseksi. Esimerkiksi Helsingin raitioliikenteen keskinopeus vuonna 2004 oli 14,9 km/h.

title: Varesjärvi

text: pienoiskuva|Varesjokea Vareskosken yläpuolella Varesjoen sahan luona Kiikalassa Salossa. Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Aneriojoen valuma-alueella (24.07), jonka Varesjoen valuma-alueeseen (24.073) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.[1][9][10][11][12]

title: Varesjärvi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Rauhala, Mikko| title = Varesjärven valuma-aluekartoitus| publisher = Turun ammattikorkeakoulu| year = 2005| format = [ julkaisun verkkoversio Varesjärven hoito ry:n sivustolla]| accessdate = 2.2.2014}}

title: Golfmaila

text: Golfmaila on golfissa käytettävä maila. Golfmailoja on erilaisia sen mukaan, kuinka korkean ja pitkän lyönnin pelaaja haluaa tehdä.

title: Ystävyydestä

text: Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.

title: Varesjärvi

text: Luokka:Aneriojoen valuma-alue Luokka:Kiikalan järvet Luokka:Suomusjärven järvet


query: Mikä on Meksikon valuutta?

title: Meksikon peso

text: Peso Mexicano tai Peso on Meksikon nykyinen rahayksikkö. Sen symbolina käytetään merkkiä "$". Toisinaan käytetään myös lyhennettä Mex$ erotuksena Yhdysvaltain dollarista. Peso jakautuu sataan centavoon, jonka tunnuksena on "¢". Nykyinen ISO 4217-lyhenne Meksikon pesolle on MXN . Ennen vuoden 1993 rahauudistusta käytettiin lyhennettä "MXP".

title: Rahakanta

text: Nykyisin kaikissa maailman maissa käytetään paperirahakantaa, jossa rahalla ei ole mitään tiettyä nimellisarvoa. Rahan arvo voi olla kelluva (kuten euro ja dollari), jolloin valuutan arvo määräytyy kysynnän ja tarjonnan perusteella, tai olla sidottu toiseen valuuttaan (kansalliset valuutat euroalueella ennen euron käyttöön ottoa) tai perustua valuuttakoriin eli useamman valuutan arvoon (Kiinan renminbi).

title: Valuuttajärjestelmä

text: Useimmat valuutat ovat vapaasti vaihdettavissa. Joidenkin maiden valuutta on vain rajoitetusti vaihdettavissa ulkomaisen valuutan kanssa tai ei lainkaan vaihdettavissa. Esimerkiksi suunnitelmatalouksissa voi olla kaksi valuuttaa, joista toinen, valtion sisäistä tarvetta varten luotu valuutta, ei ole vapaasti vaihdettavissa.

title: Chartalismi

text: MMT:n pyrkimyksenä on kuvailla ja analysoida moderneja talouksia, joissa kansallinen raha on fiat-valuutta, jonka on perustanut ja jonka julkaisuoikeus on valtiolla. MMT:n mukaan omaa fiat-valuuttaa käyttävä valtio julkaisee rahaa liikkeelle omien budjettimenojensa kautta ja kysyntä rahalle luodaan tekemällä kansalaisista verovelvollisia ja vaatimalla hallituksen julkaisemaa valuuttaa verojen maksuksi.

title: Nigerian punta

text: Punta oli Nigerian valuuttana vuodesta 1907 vuoteen 1973. Nigeria oli käyttänyt vuoteen 1958 asti Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa, jonka jälkeen valtio alkoi painamaan omaa valuuttaansa. Nigerian punta jaettiin 20 šillinkiin. Kun naira esiteltiin vuonna 1973, vaihtui Nigerian punta kyseiseen valuuttaan.

title: Valuuttajärjestelmä

text: Kiinteän valuutan tapauksessa keskuspankki on kiinnittänyt valuutan arvon toiseen valuuttaan tai useammasta valuutasta muodostettuun valuuttakoriin. Tällöin keskuspankki sitoutuu vaihtamaan valuuttaa valitulla kiinteällä kurssilla. Kiinteä valuutta vähentää kansainvälisen taloudellisen toiminnan riskejä, mutta on toisaalta altis spekulatiivisille hyökkäyksille, jos valittua kurssia pidetään markkinoilla epäuskottavana. Kiinteän valuutan arvon laskemista sanotaan devalvoinniksi ja nostamista revalvoinniksi.

title: Valuutta

text: Yleisesti jokainen valtio päättää ja hallinnoi omaa valuuttaansa, sen valmistusta ja jakoa. Tärkeä poikkeus tähän on kuitenkin Euroopan unionin Euroopan talous- ja rahaliitto EMUn jäsenmaat, jotka ovat luovuttaneet valuutan hallinto-oikeudet Euroopan keskuspankille.

title: Valuutta

text: Useat maat voivat käyttää samaa nimitystä valuutasta (esimerkiksi Kanadan dollari ja Yhdysvaltain dollari) tai useat maat voivat käyttää samaa valuuttaa (esimerkiksi euro). Toisinaan valtio voi käyttää toisen valtion valuuttaa laillisena valuuttanaan: esimerkiksi Ecuador, Panama ja El Salvador käyttävät Yhdysvaltain dollaria virallisena valuuttanaan.

title: Falklandin punta

text: Falklandin punta on Yhdistyneen kuningaskunnan merentakaisen alueen, Falklandinsaarten, valuutta. Valuutan symbolina on punnan symboli £, tai vaihtoehtoisesti FK£. Valuutan ISO 4217 -tunnus on FKP.

title: Rinnakkaisvaluutta

text: Joillain rinnakkaisvaluutoilla on ollut käytössä niin sanottu demurrage-vero eli negatiivinen talletuskorko, tai "hamstrausvero" tai "valuutan parkkimaksu" eli valuutan arvo laskee ajan myötä. Tämä kannustaa käyttämään valuuttaa nopeammin kulutukseen tai investointeihin, jolloin raha kiertää tehokkaammin koska valuutan säästäminen ei ole kannattavaa, kun taas esimerkiksi rakennukset säilyttävät arvonsa kyseisessä valuuttajärjestelmässä tehokkaasti.

title: Meksikon peso

text: Meksikon peso oli virallisena valuuttana suurimmassa osassa Pohjois-Amerikkaa ennen kuin Yhdysvaltain dollaria alettiin painaa vuonna 1785.

title: Zeitgeist (elokuva)

text: Elokuvan kolmannen osan aiheena on myös "North American Union (NAU)" (suom. "Pohjois-Amerikan Unioni"), joka on teoreettinen taloudellinen (joskus myös poliittinen) Yhdysvaltojen, Kanadan ja Meksikon muodostama liitto. Tähän löyhästi EU:hun perustuvaan unioniin kuuluu myös euron tapainen yhteinen valuutta nimeltä amero, joka syrjäyttäisi sekä Yhdysvaltain ja Kanadan dollarin että Meksikon peson. Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa muodostuneiden unioneiden jälkeen muut maanosat seuraisivat perässä, kunnes lopulta kaikkien maanosien unionit yhdistyvät ja päädytään maailmanhallitukseen (vrt. Uusi maailmanjärjestys (salaliittoteoria)).

title: Ecuadorin centavo

text: Ecuadorin centavo on Ecuadorin rahayksikkö. Ecuadorin vaihdettua oman sucrensa Yhdysvaltain dollariin vuonna 2000, maa päätti lyödä myös omaa valuuttaansa centavoa. 1, 5, 10, 25 ja 50 centavosin kolikot ovat yleisessä kierrossa Ecuadorissa Yhdysvaltain dollarin lisäksi. Seteleitä ei ole julkaistu. Kolikot lyödään Kanadassa ja Meksikossa.

title: Ohjauskorko

text: Ohjauskoron nosto nostaa valuutan arvoa suhteessa muihin valuuttoihin. Ohjauskoron lasku taas laskee valuutan ulkoista arvoa. Valuutan korkea arvo suhteessa teollisuustuotteiden vientimaiden valuuttojen kursseihin voi johtaa teollisuuden ja viennin hidastumiseen, mitä voidaan auttaa devalvaatiolla.

title: Revalvaatio

text:
Revalvaatio on valuutan ulkoisen arvon korotus suhteessa muihin valuuttoihin. Termiä
revalvaatio käytetään, kun valuutan arvo on kiinnitetty. Jos arvo määräytyy vapaasti markkinoilla, puhutaan valuutan vahvistumisesta. Revalvaation vastakohta on devalvaatio.

title: Chumashit

text: Vuonna 1701 italialainen jesuiitta Eusebio Kino näki miten chumashit kuljettivat kanooteillaan suuria määriä sinisimpukoita (Olivella biplicada) Tyyneltämereltä Coloradon intiaanien kauppapaikoille. Kalifornian rannikko ei kuitenkaan juuri kiinnostanut eurooppalaisia retkikuntia, sillä turvallisia satamapaikkoja oli harvassa. Vasta 1760-luvun lopulla Meksikosta maitse saapuneet espanjalaiset fransiskaanit löysivät alueen. Samoihin aikoihin itäisempien intiaanien omaksuma karjatalous alkoi horjuttaa Kalifornian rannikkoheimojen kauppaverkoston laajuutta. Myös chumashien rooli valuuttana käytettyjen simpukkahelmien tärkeimpänä valmistajana pieneni merkittävästi, sillä Coloradon ratsain liikkuvat intiaanikauppiaat toivat markkinoille edullisempia lasihelmiä.

title: Valuuttajärjestelmä

text: Kelluva ja kiinteä valuutta ovat valuuttajärjestelmien päätyypit. Kelluvan valuutan arvo määräytyy vapaasti kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Tyypillisesti suuret valuutat, kuten Yhdysvaltain dollari, euro ja jeni, ovat kelluvia. Keskuspankki voi halutessaan nostaa kelluvan valuutan arvoa muun muassa nostamalla korkoa tai ostamalla valuttaa. Jos kelluvan valuutan arvo nousee liian vahvaksi, voi keskuspankki pyrkiä heikentämään sitä laskemalla korkoa tai pumppaamalla markkinoille lisää omaa valuuttaa.

title: Terra (valuutta)

text: Valuutta perustuisi ehdotuksen mukaan eräänlaiseen resurssikoriin, joka koostuisi maailmankaupassa tärkeistä 9-12 eri hyödykkeestä. Lietaer väittää että tämä takaisi valuutan säilyttävän arvonsa, eli toisin sanoen olevan määritelmällisesti inflaatiovapaa. Terra olisi siten hyvin samanlainen kuin kultakantaan sidottu valuutta, mutta perustuen useampaan kuin yhteen hyödykkeeseen.

title: Ghanan punta

text: Ghanan punta oli Ghanan valuutta vuodesta 1958 vuoteen 1965. Se jaettiin 20 šillinkiin. Ghana oli käyttänyt Brittiläisen Länsi-Afrikan puntaa vuoteen 1958 asti, jonka jälkeen valtio laski liikkeelle oman valuuttansa. Vuonna 1965 Ghana esitteli ensimmäisen cedin, joka toimii maan valuuttana tänäpäivänäkin.

title: Raha

text: Valtion rahaa kutsutaan valuutaksi. Valuutan arvo toisiin valuuttoihin nähden voi määräytyä eri tavoin. Se voi esimerkiksi olla kiinteä tai vapaasti vaihtuva. Vaihdettavuudeltaan valuutta voi olla vapaasti tai rajoitetusti vaihdettava, tai ei lainkaan vaihdettava. Muun muassa suunnitelmatalouksissa saattaa olla käytössä kaksi valuuttaa, joista toinen on vaihdettava ja toinen ei.

title: Varantovaluutta

text: Varantovaluutan asemaan päässyt valuutta hyödyttää valuuttaa hallinnoivaa maata. Kun kansainvälistä kauppaa käydään omalla valuutalla, säästyy valuutanvaihtokustannukset. Valuutanvaihdon kustannukset ovat yleensäkin suurten valuuttojen kohdalla hyvin alhaisia. Varantovaluuttaa hallinnoiva maa saa lisäksi lainaa alemmalla korolla laajempien korkomarkkinoiden ansiosta.

title: Vaihtoehtoiset valuutat

text: Vaihtoehtoisena valuuttana voidaan pitää sellaisia vaihdon välineitä ja keinoja, joita käytetään vain marginaalisesti tai ne ovat vasta idean tasolla. Vaihtoehtoinen valuutta edellyttää joskus myös vaihtoehtoista talousjärjestelmää. Vaihtoehtoinen valuutta voi olla joko täydentävä valuutta tai korvaava valuutta, riippuen siitä pyrkiikö se vain lisäämään ihmisten vaihtoehtoja vai syrjäyttämään vakiintuneita valuuttoja.

title: Valuutta

text: Valuutalla tarkoitetaan valtion tai alueen rahaa ja rahayksikköä, jolla voidaan käydä vaihtokauppaa palveluista tai tuotteista. Eri valuuttojen välillä käytetään vaihtokurssia kuvaamaan valuutan arvoa suhteessa toiseen valuuttaan. Setelit ja kolikot ovat valuutan eri muotoja.

title: Intian rupia

text: Valuuttaa merkitään symbolilla ₹, joka on kirjoitettu useimpiin Intian seteleihin. Intian hallitus hyväksyi 15. heinäkuuta 2010 valuutalle uuden symbolin (ks. kuva) nostaakseen valuutan tunnettavuutta.

title: Valuutta

text: Suomen valuutta on euro, joka otettiin käyttöön seteleinä ja kolikoina vuonna 2002, mutta tilivaluuttana jo 1999. Aiempi Suomen valuutta oli markka. Euron valuuttatunnus on EUR.

title: Valuuttajärjestelmä

text: Liian kireä rahapolitiikka käytännössä pysäyttää talouskasvun. Kiinteän ja kelluvan valuutan välimuodossa valuutan arvo voidaan sitoa johonkin kurssiin, mutta sille sallitaan vaihteluväli. Tällöin valuutan arvo määräytyy vapaasti markkinoilla vaihteluvälin sisällä. Jos valuutan arvo uhkaa poiketa liikaa, keskuspankki on sitoutunut tekemään intervention. Menestyvimmät maat, erityisesti Saksa, käyttivät rahan määrän kontrollia joustavasti niin, että rahapolitiikka saattoi sopeutua kysynnän muutoksiin.

text: Valko-Venäjän valuutta- ja arvopaperipörssi (, ) on Valko-Venäjän valtion hallitsema valuutta- ja arvopaperikaupan pörssi Minskissä, Valko-Venäjällä. Osakeyhtiömuotoinen pörssi perustettiin maaliskuussa 1993 ja sen ensimmäinen kaupankäynti-istunto oli jo samassa kuussa. Osakeyhtiön henkilöstöön kuului vuonna 2012 keskimäärin vain 76 työntekijää.

title: Swap

text: Esimerkiksi valuutta-swap-sopimuksessa lyhennykset tai korot yhdessä valuutassa voidaan vaihtaa lyhennyksiin tai korkoihin toisessa valuutassa. Hyödyke-swap-sopimuksessa voidaan vaihtaa esimerkiksi raakaöljyn tulevat myyntihinnat tiettyinä ajankohtina ennalta sovittuihin kiinteisiin tuloihin.

title: Keskuspankki

text: Keskuspankki on erityinen pankki, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus. Keskuspankin tärkein tehtävä on ylläpitää tasaista inflaatiota, valuutan vakautta ja rahavarantoa. Keskuspankki laskee liikkeelle valuutan lainaamalla sen pankeille ja valtiolle, ylläpitää valuutta- ja kultareservejä ja voi elvytystarkoituksessa ostaa kaupallisen pankin omistamia lainoja.

title: Maailmanvaluutta

text: Eräs euro-valuutan arkkitehdeista, Bernard Lietaer, on ehdottanut käyttöönotettavaksi maailmanlaajuista täydentävää valuuttaa, Terraa, jonka arvo olisi sidottu ennalta määrättyyn hyödykekoriin sisältäen mm. metalleja, ruoka-aineita ja öljyä. Valuutan käyttö rahoitettaisiin mm. demurrage-verolla eli negatiivisella korolla, eli eräänlaisella "valuutan parkkimaksulla" tai "hamstrausverolla".

title: Maailmanvaluutta

text: Maailmanvaluutta on ehdotettu yhtenäinen globaali valuuttayksikkö. Valuuttaa pitäisi yllä globaali keskuspankki. ja sitä käytettäisiin kaikessa kaupankäynnissä maailmanlaajuisesti. Mitään tämänlaista valuuttaa ei ole tällä hetkellä olemassa. Ehdotuksina maailmanvaluutasta ovat esimerkiksi Terra ja Bancor. Maailmanlaajuinen valuutta poistaisi valuuttavaihdosta johtuvat kustannukset ja poistaisi valuuttakeinottelun. Haittapuolina olisi maan sisäinen devalvaation mahdottomuus ja maailma ei välttämättä olisi optimaalinen valuutta-alue kokonaisuudessaan.


query: Mistä Rotuaari on saanut nimensä?

title: Rotuaari

text: Rotuaari on Oulun ydinkeskustan kävelykatu. Kirkkokadun osa välillä Saaristonkatu–Pakkahuoneenkatu muutettiin kävelykaduksi kesällä 1987. Kävelykatuideaa oli kokeiltu Kirkkokadulla aiemminkin, syksyllä 1967, tällöin kadun nimenä oli Viisristi, mutta kauppiaiden vastustuksen vuoksi kokeilua ei jatkettu. Kadun nimestä järjestetyn nimikilpailun voitti Matti Kessin nimiehdotus Rotuaari. Rotuaari on vanha oululainen murresana ranskan kielen jalkakäytävää (trottoir) tarkoittavasta sanasta.[1]

title: Rotuaari

text: Rotuaarin kivipallo on tunnettu muuallakin kuin Oulussa. Rotuaarin pallona yleisesti tunnettu teos on Seppo Valjuksen suunnittelema keskusaukion kaivohuoneveistos.

title: Rotuaari Piknik

text: Esimerkiksi vuonna 2007 festivaaleille osallistui 7 300 maksanutta vierasta. Esiintyjinä olivat muun muassa Martti Servo & Napander, Apulanta ja Irina.

title: Rotuaari Piknik

text: Rotuaari Piknik on Oulussa vuosittain järjestettävä musiikkitapahtuma. Festivaali järjestetään kaupungin keskustassa kävelykatu Rotuaarilla. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 1999, yleensä kolmi- tai nelipäiväisenä heinäkuun alussa.

title: PanOULU

text: Vuosina 2008–2009 panOULU-verkko oli tarkoitus laajentaa seudulliseksi. Vuonna 2010 siitä oli kehittymässä seudullinen kokonaisuus, joka kattoi reilusti yli tuhat tukiasemaa. Tulevaisuudessa verkon on tarkoitus kattaa ennen kaikkea julkiset tilat, kuten kaupungin laitokset, Rotuaari sekä yhteistyökumppanien, kuten yliopiston ja VTT:n, tilat.

title: Oulun keskusaukio

text: Keskusaukio toimi pysäköintialueena kunnes kävelykatu Rotuaari rakennettiin. Aukion keskellä on arkkitehti Seppo Valjuksen suunnittelema suihkulähde "Keskusaukion kaivohuone" (1989), joka paremmin tunnetaan nimellä "Rotuaarin pallo".

title: Eläinten päivä

text: Kuopion ja Lahden toreilla Animalia järjesti infopöydän, Oulun rotuaarilla jaettiin esitteitä sekä Tampereen vanhalla kirjastotalolla järjestettiin "Kohti eläinystävällistä tulevaisuutta" -tapahtuma.

title: Suomen vastarintaliike

text: kolme järjestöön kuuluvaa miestä oli huhtikuussa 2011 jakamassa lentolehtisiä Oulun Rotuaarilla, kun he hyökkäsivät Kokoomuksen järjestösihteerin kimppuun. Poliisi joutui käyttämään pippurisumutinta ja etälamautinta luotiliiveillä varustautuneiden miesten taltuttamiseksi. Järjestön johtaja Juuso Tahvanainen tuomittiin kokoomusaktiivin pahoinpitelystä Oulussa huhtikuussa 2011.

title: Matias Keskinen

text: Vuonna 1975 Keskinen valmisti sarjan presidentti Kekkosta esittäviä pienoisrintakuvia, joita jaettiin Helsingin Etyk-kokoukseen osallistuneille valtionpäämiehille. Samalla vuosikymmenellä Keskinen alkoi myös rakentaa betonista suurta Kekkosen päätä. Tässä vaiheessa hän asui Pielavedellä. Vuonna 1982 Keskinen muutti Vuolijoelle ja siirsi 20 tonnia painaneen vielä keskeneräisen patsaansa sinne. Patsas valmistui 1984, ja se oli esillä yksityisellä maa-alueella Vuolijoella. Kesällä 1989 Oulun Rotuaarilla oli veistosnäyttely, jossa myös Kekkospää oli esillä. Lokakuussa 1989 Oulun kaupunki päätti siirtää Kekkospatsaan pois ennen Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin vierailua Oulussa. Siirtopäätöstä perusteltiin sillä, että patsas olisi herättänyt kiusallista huomiota vierailua seuranneessa kansainvälisessä lehdistössä. Patsas hajosi kuitenkin 25. lokakuuta 1989 kuljetuksen aikana, ja sen jäännökset vietiin Oritkarin satama-alueelle täytemaana käytettäväksi. Vaikka patsas oli vakuutettu, Keskinen ei saanut korvausta sen hajoamisesta vakuutusyhtiöltä tai Oulun kaupungilta, sillä rikkoontumisen syyksi selitettiin patsaan tekovika. Toisen käsityksen mukaan patsasta nostettaessa oli nostoköydet kiinnitetty väärin. Kekkospatsaan tuhoa pidettiin yhden aikakauden päättymisenä, sillä pari viikkoa myöhemmin murtui Berliinin muuri ja kylmän sodan kausi päättyi.

title: Kauppurienkatu

text: Kauppurienkadun alkupää Isokadulle asti on Oulun kävelykatualuetta Rotuaaria. Sen varrella on useita ravintoloita kuten Ravintola Matala ja Ravintola Kaarlenholvi. Kävelykatualueelle Kauppurienkadun varteen sijoittui myös Stockmannin Oulun tavaratalo.

title: Kirkkokatu 10 (Oulu)

text: Kirkkokatu 10, Oulun kaupungin säästöpankin (Uleåborgs Stads Sparbank) rakennuttama liike- ja asuinkerrostalo, sijaitsee Rotuaarin varrella Pokkisen kaupunginosassa Oulussa. Rakennuksen katutason pankkitoissa on toiminut Säästöpankki Optia vuodesta 2000.

title: Kauppakortteli Pekuri

text: Kauppakortteli Pekuri on Oulun keskustassa kävelykatu Rotuaarin varrella sijaitseva kauppakeskus. Kauppakeskuksessa toimii muun muassa K-Supermarket, Alko ja Robert’s Coffee. Kauppakeskuksen avajaiset vietettiin 22. helmikuuta 2018.

title: Rotuaari

text: Nykyään Rotuaariin kuuluu myös osa Kauppurienkadusta. Tällä hetkellä Rotuaaria ollaan laajentamassa Isokadulle.

title: Pokkinen

text: Alueella sijaitsevat muun muassa Oulun kaupungintalo, Oulun lääninhallitus sekä Oulun tuomiokirkko. Alue on liikekeskus, jossa on muun muassa Kauppakeskus Valkea sekä hotelleja, ravintoloita ja elokuvateattereita. Kaupungin sydän, Kirkkokatua ja Kauppurienkatua pitkin kulkeva kävelykatu Rotuaari, halkaisee alueen. Franzenin puiston ympäröimä Oulun vanha monumentaalikeskus sijaitsee Pokkisella.

title: Rotuaari Piknik

text: Rotuaari Piknikin järjestää Pro Piknik Festivals Oy ja promoottorina toimii Ilpo Sulkala.

title: Katri Antell

text: Antellin kahvilatoiminta Oulussa sai alkunsa vuonna 1899. Antellilla on kuusi kahvilaa, jotka sijaitsevat Oulun Rotuaarilla, Poratiellä Höyhtyällä, Satamatiellä Toppilassa, Voimatiellä Kempeleessä, Rovaniemen Sampokeskuksessa sekä Oulun Kalevankulmassa. Osa toimipisteistä palvelee myös leipomomyymälöinä.

title: Meiju Niskala

text: Vuonna 2014 Niskala toteutti työryhmänsä kanssa viikon kestäneen Olennaistamo-yhteisötaideteoksen Oulun Rotuaarille. Teos kehotti ohikulkijoita pysähtymään, ajattelemaan mikä on olennaista ja jakamaan ajatukset muiden kanssa.

title: Rotuaari

text: Luokka:Oulun kadut Luokka:Oulun nähtävyydet Luokka:Pokkinen

title: Oulun keskusaukio

text: Oulun keskusaukio on aukio Oulun keskustassa Pakkahuoneenkadun ja Kirkkokadun risteyksessä. Aukio kuuluu osana kävelykatu Rotuaariin.

title: Stockmannin Oulun tavaratalo

text: Tavaratalo sijaitsi Oulun Rotuaarilla osoitteessa Kirkkokatu 14.

title: Kirkkokatu (Oulu)

text: Kirkkokatu on Isokadun ohella Oulun keskustan tärkeimpiä kauppakatuja. Pakkahuoneenkadun ja Saaristonkadun välinen osuus on osa kävelykatu Rotuaaria. Kirkkokadun varrella sijaitsevat myös Oulun tuomiokirkko ja Oulun kaupungintalo sekä Franzénin, Snellmanin, Mannerheimin, Heinätorin ja Kyösti Kallion puistot.

title: Café Kuluma

text: Café Kuluma on oululainen juomaravintola, joka on perustettu keväällä 2004. Kuluma sijaitsee Oulun keskustassa kävelykatu Rotuaarin varrella. Ravintola on tullut tunnetuksi erityisesti liekitetyistä drinkeistään.

title: Oulun Rotuaarin Pallo

text: Oulun Rotuaarin Pallo (lyh. ORPa) on vuonna 2004 perustettu oululainen urheiluseura, jolla on toimintaa jalkapallossa ja jääkiekossa. Seura perustettiin nimellä Oulun Palloseura Juniorit, mutta siirtyi nykyisen nimen käyttämiseen vuonna 2013.

title: Kivisydän

text: Kivisydän (tunnetaan myös nimellä Kallioparkki) on Oulun keskustan alla oleva maanalainen pysäköintialue. Peruskallioon 25 metrin syvyyteen louhitussa luolassa on pysäköintitilat 900 ajoneuvolle ja väestönsuojatilat 3 000 hengelle. Pysäköintilaitos sijaitsee kävelykatu Rotuaarin alapuolella Kauppurienkadun suuntaisesti. Ajorampit on sijoitettu Hallituskadulle ja Autorantaan. Lopullinen rakentamispäätös tehtiin kaupunginvaltuustossa 8. marraskuuta 2010. 2. huhtikuuta 2012 urakoitsija Lemminkäinen Oyj solmi urakkasopimuksen Oulun Pysäköinti Oy:n kanssa, rakentaminen alkoi kesäkuussa 2012 ja Kivisydän avattiin 1. lokakuuta 2015.

title: Pekurinkulma

text: Pekurinkulma on Oulun Pokkisen kaupunginosassa, kävelykatu Rotuaarin varrella sijaitseva liike- ja toimistorakennus. Jugendtyylisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Valter Thomé vuonna 1910, Pohjoismaiden yhdyspankille (PYP). Rakennusta laajennettiin vuonna 1991.

title: Futura – Tuntematon

text: Veistos oli toisen kerran esillä "Oulun veistoskatu" -näyttelyssä kävelykatu Rotuaarilla 18.7.–20.9.1987, josta se hankittiin Oulun kaupungin kokoelmiin. Muut vuoden 1987 "Oulun veistoskatu" -näyttelyyn kutsutut kuvanveistäjät olivat: Radoslav Gryta, Veikko Hirvimäki, Kari Huhtamo, Pekka Kauhanen, Laila Pullinen, Terho Sakki, Hannu Siren, Ossi Somma ja Nina Terno.

title: Rotuaari

text: Aiemmin Rotuaari tunnettiin useilla eri nimillä. Nimitys Lihatiski katosi, kun tästä alun perin Saaristonkadun ja Pakkahuoneenkadun välillä kulkevasta Kirkkokadun osasta lanseerattiin kävelykatu.

title: Oulun Rotuaarin Pallo

text:
Seuran miesten jalkapallojoukkue nousi Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Kakkoseen kaudeksi 2013. Joukkue sijoittui kaudella 2012 Pohjois-Suomen Kolmosessa toiseksi Tervareiden jälkeen ja sai paikan Kakkoseen täydennysmenettelyn kautta FC Santa Clausin tehtyä konkurssin.
Vuosina 2009–2013 seuralla oli myös nyrkkeilyjaosto.

title: Futura – Tuntematon

text: Veistoksen sijoituspaikaksi suunniteltiin kävelykatu Rotuaaria, mutta kuvataidelautakunta ja kaavoitusosasto siirsivät sen Oulun linja-autoasemalle Vaaran kaupunginosaan tammikuussa 1988. Sekä taiteilija että veistoskatutoimikunta valittivat päätöksestä, mutta kaupunginhallitus päätti syksyllä 1989, että veistos jää linja-autoaseman tuntumaan.

title: Potnapekka

text: Potnapekan molemmat reitit alkavat kaupungin keskustasta, kävelykatu Rotuaarilta. Kiertoajelu kestää noin tunnin.


query: Mitä hellenismi tarkoittaa?

title: Hellenismi

text: Hellenismi tarkoittaa Aleksanteri Suuren valtakunnan raunioille syntynyttä, useiden eri etnisten ryhmien yhteistä kulttuuripiiriä, jota kreikkaa puhuvat dominoivat. Hellenismiä edeltäneen kreikkalaisen kulttuurin valtakeskuksia olivat olleet Ateenan tapaiset kaupunkivaltiot, mutta hellenistisellä kaudella valta oli laajemmilla kuningaskunnilla. Hellenistisenä aikakautena kreikkalainen kulttuuri muuttui voimakkaan itäisen, erityisesti persialaisen vaikutuksen johdosta uskonnon, vallankäytön ja monien muiden asioiden suhteen. Toisaalta myös itäinen kulttuuri sai vahvoja vaikutteita kreikkalaisilta. Kulttuurikeskukset siirtyivät pois Kreikan mantereelta Pergamoniin, Antiokiaan ja Aleksandriaan. Hellenistisen aikakauden katsotaan yleensä sijoittuneen vuodesta 323 eaa. vuoteen 30 eaa., jolloin Rooma valloitti viimeisen itsenäisen hellenistisen kuningaskunnan, Ptolemaiosten Egyptin.[1]

title: Hieroduuli

text: Hellenismin kaudella hieroduuliksi kutsuttiin vapautettua orjaa, jonka vapaus perustui hänen myymiseensä tai lahjoittamiseensa jumalille.

title: Afrikannorsut

text: Norsujen suurta voimaa on aikojen saatossa hyödynnetty muussakin kuin rauhanomaisessa työssä. Intiassa on käytetty paikallisia norsuja sodankäynnissä aina 1000-luvulta eaa. lähtien. Eurooppaan sotanorsut levisivät Persian valtakunnan kautta. Hellenismin aikana Euroopassa käytetyt sotanorsut kuljetettiin Intiasta asti Aleksanteri Suuren sotaretken yhteydessä.

title: Hellenistinen taide

text: Hellenismin taiteessa oli kolme suuntausta, eli realistinen, ekspressiivinen ja eklektinen suuntaus. Eklektistä nimitetään myös uusattikalaiseksi koulukunnaksi. Realismi ilmeni varsinkin muotokuvataiteessa naturalistisena kuvauksena. Ekspressiivisessä suuntauksessa oleellista oli dekoratiivisuus ja mahtipontisuus. Ihmishahmojen lihaksia, ilmeitä ja pukujen laskoksia korostetettiin. Kolmas eli eklektinen koulukunta teki kopioita ja pastisseja Kreikan klassisen kauden pääteoksista.

title: Bysantin taide

text: Bysantin taide on Bysantin valtakunnassa vallinnut taidetyyli, joka syntyi hellenismin pohjalta Itä-Rooman keisarikunnassa. Nimensä Bysantin kulttuuri on saanut kreikkalaiskaupungin Byzantionin mukaan, jonka nimi vuonna 330 muutettiin Konstantinopoliksi. Ajallisesti Bysantin taide määritellään käsittäneen ajanjakson noin 330–1453 ja se oli pääasiassa kirkkotaidetta, jonka tärkeimmät ilmenemismuodot olivat mosaiikit ja maalaukset, ikonit, puu- ja luureliefit ja pyhät jalometalliesineet.

title: Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta

text: Baktriana antiikin aikoina tunnettu alue sijaitsee Hindukušin ja Pamirvuoriston itäisen ulokkeen väliin jäävässä laaksossa. Persialaisvallan alle alue päätyi akhaimenidihallitsija Dareioksen valtakaudella 522–485 eaa. Kreikkalaiset saapuivat alueelle puolestaan Aleksanteri Suuren johtamilla sotaretkillä 300-luvulla eaa. Kreikkalainen yhtenäinen valtakunta edisti hellenismin ja eri kulttuurivaikutteiden leviämistä. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen diadokit eli hänen kenraalinsa jakoivat hänen suuren valtakuntansa ja pian he taistelivat keskenään.

title: Kaldean oraakkelit

text: Hellenismissä oli kyse kreikkalaisten uskonnollisten ajatusten ja yhteiskunnallisten käytäntöjen yhteensulautumisesta ennen kaikkea persialais-babylonialaisten ja egyptiläisten kulttuurien kanssa, mukaan lukien näiden erilaiset mystiikka- ja viisausperinteet. Hellenistiset ajattellijat esittivät mytologisia ajatuksia, ulkomaisia oraakkelinlausumia ja kultteja filosofian muodossa. Mainituilta alueilta peräisin olevan ajattelun tai pelkästään niiden nimiin laitetun ajattelun katsottiin omaavan tietoa, joka periytyy kaikkein vanhimmista viisausperinteistä.

title: Uusi testamentti

text: Palestiina oli juutalaisen kulttuurin ydinaluetta, mutta Rooman valtakunnassa vallitseva hellenistinen kulttuuri vaikutti myös siellä. Jotkut juutalaiset sopeutuivat hellenismiin uskonnon sallimissa rajoissa, kun taas toiset vastustivat sitä ankarasti. Kristinusko suhtautui hellenismiin avoimemmin ja Uudessa testamentissa näkyy hellenististen filosofioiden vaikutus. Erityisesti uusplatonismi vaikutti toiselta ja kolmannelta vuosisadalta alkaen kristilliseen ajatteluun.[5]

title: Homeeriset hymnit

text: Vanhimmat hymnit ajoittuvat 600-luvulle eaa., ja ne ovat eräitä vanhimpia kreikkalaisen kirjallisuuden merkkiteoksia. Vaikka suurin osa hymneistä onkin kirjoitettu 600–500 luvulla eaa., muutamissa on selviä merkkejä hellenismin vaikutuksesta, ja "Hymni Arekselle" ajoittuu mahdollisesti vasta myöhäisantiikin aikaan.

title: Hellenismi

text: Ptolemaiosten Egypti (324 eaa. - 30 eaa.) Antigonoksen kuningaskunta (324 eaa. - 310 eaa.) Lysimakhoksen Traakia (324 eaa. - 281 eaa.) Seleukidien Persia (312 eaa.- 164 eaa.) Pontos (302 eaa. - 64 eaa.) Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta (250 eaa. - 130 eaa.) Intialaiskreikkalainen kuningaskunta (180 eaa. - noin 10 jaa.) Paflagonia (joutui Pergamonin vallan alle 200-luvulla eaa.) Pergamon (282 eaa. - 128 eaa.) Bithynia (328 eaa. - 75 eaa.)

title: Egypti

text: Egyptin kulttuurilla on viisituhatvuotinen historia. Muinainen Egypti oli maailman vanhimpien sivilisaatioiden joukossa ja tuhansien vuosien ajan maassa pysyi yllä monimutkainen ja yllättävän vakaa kulttuuri, joka on vaikuttanut myöhempiin sivilisaatioihin Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa. Faaraoiden kauden jälkeen Egypti on itse joutunut ensin hellenismin, sitten kristinuskon ja myöhemmin arabikulttuurin ja islamin vaikutuksen kohteeksi.[53]

title: Antiikin Kreikan kirjallisuus

text: Tämän vuoksi tämän kreikkalaisen kirjallisuuden ajanjakson katsotaan useimmin alkavan Homeroksesta, 700-luvulta eaa., ja sen voidaan katsoa kestäneen Aleksanteri Suuren aikaan ja hellenismin syntyyn, 300-luvulle eaa., saakka.

title: Sakhnin

text: Sakhnin mainitaan ensimmäisen kerran 1479 eaa. Thutmosis II:n aikaisissa kirjoituksissa. Se tunnettiin Hellenismin aikakaudella nimellä Sogne. Umaijadit liitivät sen valtakuntaansa Yarmoukin taistelun jälkeen 636.

title: Lähi-itä

text: Persian suurvalta kesti noin kaksisataa vuotta, kunnes sen kukisti Makedonian hallitsija Aleksanteri Suuri. Hänen jälkeensä kreikkalainen kulttuuri levittäytyi laajalle Lähi-itään, ja monia alueen valtioita hallitsivat kreikkalaisperäiset hallitsijasuvut. Tämänaikaista kulttuurimuotoa sanotaan hellenismiksi. Viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua Rooman valtakunta valloitti koko Välimeren rannikon, ja muuta osaa Lähi-idästä hallitsi Parthia.

title: Krateeri

text: Krateeria käytettiin yhdessä psykterin kanssa, joka asetettiin krateerin sisään jäähdytettäessä viiniä. On jäänyt epäselväksi, oliko psykterissä tällöin viiniä vai jäähdyttävää ainetta. Krateerien käyttö jatkui hellenismiin saakka, ja niitä valmistettiin sekä savesta että pronssista.

title: Evankeliumi Markuksen mukaan

text: Evankeliumin hellenismi ei rajoitu kieleen. Sen kuvausta siitä, kuinka juutalaisten suuri neuvosto Sanhedrin tuomitsi Jeesuksen, on käytetty perusteena juutalaisvastaisuuteen. Farisealaisten demonisointi osoittaa, että kirja on tarkoitettu pakanalliselle yleisölle tai ainoastaan osittain juutalaisperäiselle, kuten Aleksandrian juutalaisille.

title: Indoskyytit

text: Indoskyytit olivat indokreikkalaisten hallitsijoiden alueelle Intiassa tukialueeltaan Sakastanista eli sittemmästä Sistanista saapuneita skyyttejä eli sakoja. Skyytit olivat puolestaan iranilainen paimentolaiskansa, joka oli lähtenyt liikkeelle alueiltaan Keski-Aasiassa jue zhi-paimentolaisten tieltä. Indoskyytit muodostivat Intiassa oman löyhän valtapiirinsä, jonka aikana hellenismi Intiassa taantui. Suuret alueet liitettiin myöhemmin indoparthialaiseen kuningaskuntaan ja lopullisesti indoskyytit tuhoutuivat kušanojen levittäytyessä Intiaan vuoden 45 jaa. jälkeen.

title: Hellenistinen taide

text: Kirjallisuudessa eepos nousi uudelleen suosioon. Hellenismin ajan runsasta kirjallisuutta hallitsi realistisuuden ohella teennäinen oppineisuus. Romaani oli proosakirjallisuuden uusi laji, myös seikkailutarinat olivat suosittuja.

title: Luostari

text: Hellenismissä korostettiin hyvän ja pahan, henkisen ja aineellisen, vastakohtaisuutta. Tämä johti ajatukseen, jonka mukaan sielu on ruumista huomattavasti tärkeämpi. Tämän logiikan mukaan arvottomalla ruumiilla saa tehdä mitä vain. Tästä seurasi ääritapauksissa mässäilyä, juominkeja ja seksuaalista hurjastelua. Toisen samaan logiikkaan perustuvan ajatuksen mukaan ruumis täytyy kuolettaa. Tämä ajatus johti asketismiin, joskus jopa itsensä kiduttamiseen (ankara paasto, itsensä ruoskiminen). Kun tämä yhdistyi juutalaiseen perinteeseen sekä Uuden Testamentin seksuaalikielteisiin kohtiin, alkoi kristillinen luostarilaitos kehittyä.

title: Tieteen historia

text: Tieteen historia alkaa antiikin Kreikasta ja kulkee hellenismin ja Rooman imperiumin kautta arabikulttuurin kukoistukseen, minkä jälkeen painopiste siirtyi uudelleen Eurooppaan ja myöhemmin teollistumisen jälkeen pääpaino on ollut teollisuusmaissa. Isaac Newton toi matematiikan ja luonnonlakien esittämisen yhtälöinä tieteeseen, ja 1800-luvun lopulla Michael Faradayn keksinnöt ja 1900-luvun alussa Albert Einsteinin ajatukset siivittivät nykyaikaisen fysiikan käyntiin. Tieteen yleistymiseen 1700-luvulla vaikutti valistusaate. Valistusajattelijat uskoivat tieteeseen ja edistykseen.

title: Kivenveisto

text: Ensimmäisiä muotokuvia kivestä veistivät sumerilaiset, ja historian suuria muotokuvien veistäjiä olivat egyptiläiset ja heidän jälkeensä roomalaiset. Hellenismin aikana yleistyi rintakuva. Rooman hallitsijoiden muotokuvat veistettiin korostamaan heissä tiettyjä piirteitä. Muotokuvaperinne kehittyi gotiikan aikana ja nousi kukoistukseensa 1400-luvulla. Renessanssin aikana muotokuvien tekeminen kuuluisista ihmisistä lisääntyi.

title: Hellenismi

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kreikkalaiset

text: Ennen nykyisen Kreikan valtion perustamista kreikkalaiset valistusajan oppineet, erityisesti Rígas Feraíos, olivat korostaneet yhteyttä antiikin ja nykyisten kreikkalaisten välillä. Teoksessaan "Néa Politikí Dioíkisis" (”Uusi valtiomuoto”) hän sanoi maansa asukkaita ”kreikkalaisten jälkeläisiksi”. Nykyinen Kreikan valtio itsenäistyi Osmanien valtakunnasta vuonna 1829, mutta siihen kuului aluksi vain pieni osan kreikkalaisten historiallisesta kotimaasta, lähinnä Peloponnesos. Laaja kreikkalaisten diaspora ja kauppiasluokka oli tärkeässä asemassa välittäessään maahan läntisen romanttisen nationalismin ja filhellenismin aatteet, jotka yhdessä Bysantin viimeisten vuosisatojen aikana kehittyneen hellenismin käsitteen kanssa muodosti perustan diafotismokselle ja nykyiselle hellenismin käsitteelle.

title: Kreikkalaiset

text: Hellenismi oli kreikkalaisen kulttuurin seuraava vaihe, jonka yleensä katsotaan alkavan Aleksanterin kuolemasta ja päättyneen roomalaisten valloittaessa Ptolemaiosten hallitseman Egyptin vuonna 30 eaa. Aikakautta sanotaan hellenistiseksi, koska monet aiemmin ei-kreikkalaiset kulttuurit saivat runsaasti kreikkalaisia vaikutteita.

title: Kivenveisto

text: Veistetty kivi on historian saatossa toisinaan ollut tapana värjätä ja toisinaan jättää luonnollisen väriseksi. Kiviveistoksia värjättiin esimerkiksi muinaisessa Egyptissä, antiikin Kreikassa, keskiajalla romaanisen ja goottisen taiteen aikana sekä renessanssin aikana. Sen sijaan 300-luvulta eaa. alkaen hellenismin ja Rooman valtakunnan aikana aina keskiajalle asti veistokset eivät olleet monivärisiä. Uudessa veistostaiteessa 1900-luvulta alkaen on väriä jälleen arvostettu.

title: Egyptin kieli

text: Vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin. Aleksanterin valtakunta jakaantui pian hänen kuoltuaan useisiin kuningaskuntiin, mutta hänen valloituksensa loivat ylikansallisen sekakulttuurin, jonka kirjallinen ilmentäjä oli klassisesta kreikasta yksinkertaistunut katukreikka, niin sanottu koinee. Tämä hellenismiksi kutsuttu kulttuuri syrjäytti Egyptin vanhat jumalat ja papiston ja toi sen tilalle oman synkretistisen uskontoelämänsä, oman aikansa new age'in. Tällöin myös hieroglyfit ja klassinen egypti jäivät käytöstä, ja hellenistit alkoivat tulkita hieroglyfikirjoituksia uudestaan omien aatteidensa mukaan virheellisesti.

title: Al-Mamun

text: Al-Mamun hallitsi Bagdadissa aikana, jolloin sen kirjasto eli Viisauden talo eli kukoistuskauttaan. Al-Mamunin ja hänen seuraajiensa tarkoituksena oli kääntää paljon kreikkalaisen tieteen käsikirjoituksia arabiaksi (tai syyriaksi) ja luoda siten kirjastosta tieteellisen tutkimuksen keskus. Tämä johti suoranaiseen hellenismin renessanssiin. Myös Abbasidivaltio eli vahvinta kauttaan hänen aikanaan, sillä hänen jälkeensä dynastia taantui.

title: Themistios

text: Filosofiassa Themistios oli eklektikko, eli hän yhdisteli erilaisia aikaisempia filosofioita. Hän katsoi, että Platon ja Aristoteles olivat samaa mieltä kaikissa oleellisissa asioissa, että Jumala on antanut ihmisille vapauden valita sellaisen palvonnan muodon, joka heitä itseään miellyttää, ja että kristinusko ja hellenismi ovat lähinnä yhden ja saman universaalin uskonnon kaksi eri muotoa.

title: Hellenismi

text: Aleksanteri Suuren valloittama valtakunta hajosi pian hänen kuolemansa jälkeen pienempiin osiin.

title: Panarion

text: Osan I aiheena ovat kristinuskoa edeltävältä ajalta sekä antiikin kreikkalaisen ajattelun puolelta barbarismi, skyyttiläisyys, hellenismi, stoalaisuus ja platonismi. Lisäksi aiheena on juutalaisuus sekä sen eri lahkot, mukaan lukien samarialaiset, essealaiset, saddukeukset, kirjanoppineet, farisealaiset, hemerobaptistit, nasarealaiset ja herodiaanit.


query: Minkä järven rannalla Rapperswil-Jona sijaitsee?

title: Zürichinjärvi

text: Zürichinjärvi on pinta-alaltaan noin 89 neliökilometrin suuruinen ja sen suurin syvyys on 143 metriä. Järvi sijaitsee noin 406 metriä merenpinnan yläpuolella.[2] Sen rantakaupungeista suurimpia ovat Zürich ja Rapperswil-Jona.

title: Sulunjärvi

text: Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee maastossa Niinistönmäen ja Sulunvuoren välisessä laaksossa. Sulunvuoren huippu, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, sijaitsee järvestä kauempana. Sen sijaan Niinistönmäen rinteet laskevat lähes järven rantaan asti. Rinteiden ja rannan väliin on rakennettu valtatie 9. Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee vastarannalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Länkipohjan koillispuolella aivan taajama-alueen ulkopuolella. Järven luoteisrantaan on rakennettu kolme kiinteää asuntoa ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie taajamasta.

title: Ylinen Niemisjärvi

text: Järven pinta-ala on 11 hehtaaria. Se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on erämaajärvi, jonka rannat ovat kokonaan metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannalla sijaitsee pari laavua. Viereisen Alisen Niemisjärven rannalla sijaitsee kämppä. Viereiseltä tieltä on kulku pohjoispään lähellä sijaitsevaan Vähäiseen Koukkujärveen.

title: Noljasjärvi

text: Järven on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vahojärven eteläpuolella ja järviä erottaa 100 metriä leveä kannas. Siihen laskee kuusi metsä-, suo- tai pelto-ojaa. Laskuoja sijaitsee järven pohjoispäässä, missä noin 100 metriä pitkä kanavamainen oja virtaa Vahojärven Ojalahteen. Järvessä on neljä saarta tai luotoa, joista suurin Kaiturinsaari on 60 metriä pitkä. Varsinkin etelärantojen rinteet viettävät jyrkästi rantaan ja etelässä sijaitsee myös ainoa soinen ranta. Rantaviiva on noin viisi kilometriä pitkä. Ranta on enimmäkseen metsämaata, mutta pohjoispäässä pellot ulottuvat rantaan saakka. Järven ympäristössä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13284 haarautuvalta kylätieltä.

title: Valkeajärvi (Jämsä, Halli)

text: Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitse mäkisellä ylänköalueella Valkeajärvenvuoren juurella. Vuori kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven pohjoispuolella ovat rannat alavia ja soistuneita. Siellä sijaitsee matalampi Valkeajärvenmäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on etelässä kallioista ja pohjoisessa soistunutta. Itärantaan on rakennettu pieni rakennelma. Järven kiertää metsäautotie, joka alkaa Laajanpohjalta.

title: Urkanjärvi

text: Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Aitoon eteläpuolella metsäalueen ja Kaukkalan peltoalueen välissä. Järven pohjoispää on kapeneva ja matala Kylänlahti, jossa sijaitsee järven luusua. Järvenselkä on melko avoin vaikka leveä Riutankärki työntyykin järvelle. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä, mutta se on pääosin alavaa maata. Järvellä on kartan mukaan viisi autiota ja nimetöntä saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen itäiset rannat ovat metsämaata, läntiset rannat peltoalueiden metsänreunaa ja pohjoispää avosuota ja luhtamaata.

title: Suolijärvi (Tampere)

text: Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Se sijaitsee syvässä maaston pitkänomaisessa painaumassa, joka reunustaa Hervannan taajama-aluetta. Järven 1,3 kilometriä pitkä lounaisranta kohoaa yli 20 metriä ylemmäksi ja mäen rannat putoavat jyrkkinä järveen. Koillisrannat kohoavat yli 30 metrinkorkeuteen, mutta rinteet ovat jyrkkiä rannassakin, mutta osa rinteistä ovat etäämpänä rannasta. Järven laajin allas sijaitsee sen kaakkoispäässä. Siitä työntyy luoteeseen yli 700 metriä pitkä ja korkeintaan 80 metriä leveä lahti. Toinen lahti työntyy koilliseen muodostaen lyhyen käyränmuotoisen Sonninotsanlahden. Järveen laskee 300 metrinen Suolioja Särkijärvestä ja laskuoja lähtee järven kaakkoisesta vastarannasta. Se tunnetaan Myllyojana ja se putoaa 4,5 metriä 1,7 kilometrin matkallaan Koipijärveen. Laskuojaan yhtyy Myllyvuoren luoteispuolella Hervantajärven lyhyt laskuoja. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Järvi on rannoistaa autio ja sitä kiertää kävelypolku, joka on osa Hervannan ja Vuoreksen polkureitistöä. Polkujen lisäksi Hervannan puoleisella rannalla Sonninotsanlahdessa on uimaranta moniosaisine laitureineen.

title: Hautojärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Jotkin rannat ovat soistuneet ja ne onkin ojitettu. Tällainen suo on Haapaneva. Kauempana sijaitsee turvetuotantoalueita, joiden kuivatusvesiä johdetaan järveen. Näitä ovat Isosuon ja Sileänevan turvetuotantoalueet . Järven rannan tuntumassa ei sijaitse talouksia, mutta sen rannoille on rakennettu lähe 20 vapaa-ajan asuntoa. Järvi sijaitsee lähellä Keuruun vastaista rajaa.

title: Valajärvi (Janakkala)

text: Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14 742 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 13,4 metriä. Järven kummassakin päässä on yhtä syvät syvänteet, mutta syvin kohta sijaitsee luoteispään syvänteessä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta ja Isosaari, joka on kuitenkin maakannas Puhinniemeen. Isosaaren länsipuolella sijaitsee 130 metriä pitkä Koivusaari, Isosaaren kaakkoispuolella on Kirrinkallio, ja yksi nimetön saari sijaitsee Niinisalonkallion pohjoispuolella rannan tuntumassa. Se on halkaisijaltaan 60 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 17,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rantaan ulottuvia peltopalstoja on vain muutama. Asutus on haja-asutusta ja sen väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Ainoa kylä on Vähikkälä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Vähikkälästä lähtee luoteeseen ja pohjoiseen tiet, joilta monet järven rakennuksien luokse tulevat tiet ovat lähtöisin. Janakkalan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven poikki.

title: Rotimo (Vieremä)

text: Järven rantaviivan pituus on 20 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoo järven lounaspuolella peltopalstat. Asutus on haja-asutusta, josta vain muutama kiinteistö sijaitsee rannan tuntumassa. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa. Järven kaakkoispäässä sijaitsee Nissilän kylä, jonka läpi kulkee harjua seuraava yhdystie 8770. Tieltä haarautuu kummallekin puolelle järveä tiet, joista ranta-asutukselle tulee tiet.

title: Sylvöjärvi

text: Sen tilavuus on 4,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0040 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Järven eteläpään rannat ovat matalia ja ruohottuneita, samoin ovat myös pohjoispään rannat. Järven pohjoisosassa sijaitsee laajempi syvänne, mutta järven syvin kohta sijaitsee keskikohdan kapeikossa, jossa sijaitsee pienempi syvänne.

title: Nigula järv

text:
Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20 hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7 m meren pinnan yläpuolella. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6 neliökilometri.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049 km (kuutiokilometriä) eli 0,49 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä.

title: Mustijärvi (Juupajoki, Kopsamo)

text: Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sitä ympäröi eri suunnilta pienet jyrkkärinteiset mäet. Selvin mäki on sen koillispuolella sijaitseva Mustijärvenvuori. Se kohoaa yli 40 metrin korkeuteen ja se näkyy järvelle, vaikka se ei kohoakkaan aivan rannasta. Korkein ja suurin Markunvuori sijaitsee kuitenkin järven luoteispuolella. Sen rinteet alkavat nousta rannasta ja ne kohoavat heti 50 metrin korkuteen. Vuori on kauempana vieläkin korkeampi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie Petääjärveltä, ja se ohittaa järven seuraten sen länsirantaa.

title: Iso-Liesi

text: Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Tulippaan yläpuolella valuma-alueensa latvoilla. Järven kaakkoispuolella kohoaa Liesivuori, joka kohoaa yli 70 metrin korkeuteen. Tästä huolimatta rantaan putoavat rinteet ovat Liesivuorella loivemmat kuin kahdessa muussa kohdassa. Rimminlahteen laskeutuvat Venäläisvuoren rinteet ja järven pohjoisrantojen rinteet ovat edellisiä jyrkemmät. Järven länsipuolella kohoaa matala Pahavuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoon kallioiset rannat vain kymmenessä kohtaa. Järven ainoa peltopalsta viettää länsirantaan, mutta järvellä ole maatila. Haja-asutus rajoittuu yhteentalouteen, mutta rannoilla on vielä lisäksi 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3421 tai järven itäpuolelta kiertävän kylätieltä. Venäläisvuorella sijaitsee Juupavaaran laskettelurinteet. Jämsän puolella järven itäpäässä sijaitsee Liesin kämppä.

title: Vihnusjärvi

text: Nokian kaupungin taajama-alue reunustaa järven länsi- ja pohjoisrantoja. Pohjoisrannat ovat asuntoalueita, mutta järven itäpään rannat ovat metsäisiä. Järven pohjoisrannan keskivaiheilla on runsaasti vapaa-ajan asuntoja, mutta itäpää ja etelärannat ovat rakentamattomia. Siellä kulkevat kuntoradan polut ja siellä sijaitsee eräs Nokian kaumpungin vedenottamoista. Aivan järven länsipään rantaan on rakennettu vanhainkoti, jonka takana sijaitsevat urheilukentät, jäähalli ja puisto. Lounaisrannassa mäen päällä sijaitsee Nokian kirkko ja sen hautausmaat. Vanhainkodin lähellä on uimaranta ja vedenottamon alla sijaitsee hiekkaranta, joka on myös yleinen uimaranta.

title: Kiidjärv

text:
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 km (kuutiokilometriä) eli 0,54 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.

title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Järvessä on pieni noin 15 m² saari ja järven rannalla on luhtaa. Järven eteläranta on soistunut. Järven läheisyydessä luoteispuolella sijaitsee muutamia puutarhaviljelmiä, sekä runsaasti omakotitaloja. Järven rannat ovat metsäistä ja sen rannalla on yksi talo, vuonna 1999 valmistunut Kultarannan turvamiesten asuntola.

title: Puujaa

text: Puujaan halki virtaa Puujoki, ja Puujaassa sijaitsee myös järviä. Kesällä hausjärveläiset käyvät usein uimassa Valkjärven uimarannalla, jonka yhteydessä on myös leirikeskus, jonka voi vuokrata käyttöönsä. Kylässä sijaitsee MTK:n omistama kesäranta, jota pystyy myös vuokraamaan erilaisia tilaisuuksia varten. Molemmat sijaitsevat Valkjärven rannalla, Ansiontien varrella. Valkjärven vieressä sijaitsee toinen pienempi järvi Kivenpuulampi. Näiden järvien rannalla sijaitsee useita kesämökkejä ja siksi kesäisin Puujaan asukasluku nousee mökkiläisten ansiosta reilusti.

title: Tervaniemenlahti

text: Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se on alavalla peltoaukealla sijaitseva matala ja ruohottunut järvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka Mattilansaaren niminen niemi siihen viittaakin. Järven luoteispäässä kyseisen niemen takana aukeaa vielä pieni järvenosa, jossa sijaitsee luusua. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja järven rannat ovat peltomaata, luhtaa tai rantametsikköä. Järven lähiympäristössä sijaitsee toistakymmentä maatilaa ja niiden lisäksi muuta kiinteää haja-asutusta. Rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Ranta-alueita ja itse järvi kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Myös järven lasku-uoma Syväsalmi on suojeltu.

title: Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä)

text: Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee enimmäkseen metsämaastossa, mutta järven itäpäätä kiertää pellot. Länsipään rannat ovat soistunutta metsää. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo vettä Sahrikkaasta. Järven oma laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja virtaa 400 metriä Luhdikkaaseen. Järven lähistöllä sijaitsee viisi maatilaa ja järven 1,7 kilometriä pitkällä rannalla sijaitsee useita vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa metsätiet, jotka haarautuvat Helteenkylän kylätieltä.

title: Harasjärvi

text: Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30 metrin päässä rannasta.

title: Rehakka (järvi)

text: Järvi sijaitsee Haapajärven vieressä. Sen pinta-ala on 162 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreäpiirteinen lukuun ottamatta luoteispäässä olevaa 500 metriä pitkää Saaripellonniemeä eli Irjalanniemeä . Sen sivuilla sijaitsevat Irjalanlahti ja Nuoranlahti. Järvenselällä sijaitsee nimetön luotomainen saari, jonka pinta-ala on 30 aaria. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 5,7 miljoonaa m³. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltoa. Monen metsäisen rannan takana on kuitenkin peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2873 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.

title: Taketti

text: Järvi on 800 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee Ulvaanharjun jatkella pienessä notkossa, jonka etelärinteissä on soistuvaa metsämaata. Vain järven länsipäässä on rannan läheisyydessä peltomaata. Järveen laskee tulo-ojina muutama metsäoja ja järven itäpäässä sijaitsee luusua, josta lähteen kilometrin pituinen laskuoja Särkijärveen. Rantaviivaa on 2,2 kilometriä ja rannan tuntumaan on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteää tilaa. Niille johtaa tiet Särkijärven kylästä tai etelän suunnalta Hämeenkankaantieltä eli yhdystieltä 13087. Järven eteläpuolella sijaitsee Hämeenkyrön lentokenttä.

title: Vääriä

text: Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla.

title: Hähkäjärvi

text: Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.

title: Iso Karppajärvi

text: Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Se sijaitsee Vähä Karppajärven rinnalla pohjois-eteläsuuntaisesti. Järvien välinen alue on viljeltyä, mutta muuten järven rannat ovat metsämaata. Vain muutamissa kohdissa rannat ovat avosuota. Järviallas on eteläpäässä leveä, mutta pitkää ja kapeaa pohjoisosaa kutsutaan Myllylahdeksi. Siihen laskee toistakymmentä metsä- tai suo-ojaa. Kaksi ojista ovat lampien laskuojia. Pohjoispäähän laskee Pikku Haukijärvi ja keskikohdan itärantaan laskee Karhulammen ja Haaralammen yhteinen laskuoja. Järvellä on 200 metriä pitkä laskujoki, joka laskee Vähä Karppajärveen. Järvellä on kolme saarta. Suurin saari sijaitsee pohjoisosassa aivan rannan tuntumassa ja sen läpimitta on yli 100 metriä. Eteläpäässä Pikkulahden kupeessa sijaitsee Pukkisaari ja rannan tuntumassa on kaksi luotoa. Rantaviivaa on 5,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan tai kiinteää asuntoa ja rannan yhteydessä sijaitsee kolme maatilaa. Järvelle pääsee Saukonperältä yhdystietä 13281.

title: Ylisjärvi (Salo)

text: Järven rantaviivan pituus on 9,1 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata tai taajama-aluetta. Joissakin kohdissa rantaan ulottuu metsää. Muurlan kirkonkylä sijaitsee järven eteläosassa. Kirkko näkyy järvelle ja taajama levittäytyy etelä- ja kaakkoisrannoille asti. Järven ympärillä sijaitsee joitakin kyliä tai kulmakuntia. Niitä ovat lounaassa Kistolanpaltta, luoteessa Yltjärvi, koillisessa Ruotsala ja Koski ja idässä Ranta ja Pyöli. Asutus on viljelytiloja ja haja-asutusta. Rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet ympäristön suuremmilta teiltä. Järven pohjoispään kiertää seututie 110 ja siitä 800 metriä pohjoiseen valtatie 1. Järven itärantaa kiertää kirkonkylän läpi kulkeva yhdystie 1861.

title: Hankavesi-Välivesi

text: Järven rantaviivan pituus on 64 kilometriä, joista saarten rantaviivan pituus on ainakin 5,5 kilometriä. Rannat ovat alavaa metsämaastoa, joka on paikoin soistunutta ja sen lähiympäristön metsien ojat on johdettu järveen. Ympäristön nimistön perusteella seudulla on paljon kangasmetsiä ja havaintoa tukee myös viljelymaiden vähyys. Kiinteää asutusta on vähän, mutta vapaa-ajan asuntoja on kohtalaisesti. Inhassa sijaitsee Ähtärin varikko, jolle kuuluu pitkä osuus Väliveden rantaa. Hankaveden koillisrannat on varattu Ähtärin eläinpuistolle ja sen ympärille kerääntyneille oheispalveluille. Tämän vastarannalla ja järven luoteispäässä sijaitsee Tuomarniemen metsäoppilaitos. Samalla rannalla, mutta etelämpänä Inhanjoen luusuan eteläpuolella sijaitsee Pytinki. Inhan tehtaat eivät ole suoraan järven rannalla vaan Inhanjoen varressa, mutta niiden toiminta on vaikuttanut järveen voimakkaasti. Järvialtaat pääsee kiertämään maanteitä myöten. Inhan läpi kulkee valtatie 18 ja Haapamäki–Seinäjoki-rautatie. Nämä ohittavat myös Moksunjärven sen luoteispuolelta. Ähtärin keskustaajama sijaitsee niiden varressa ja taajaman itäreuna on vain parin kilometrin päässä Hankaveden ja Väliveden rannoista. Valtatien varrella sijaitsee pienempi Myllymäen taajama parin kilometrin päässä Moksunjärven itäpäästä.

title: Houkonjärvi

text: Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rannat ovat umpeenkasvamisen vuoksi soistuneita. Järveen laskee pari pelto-ojaa ja metsäoja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä Houkonjärvenoja. Järvellä on on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin avosuota. Rannat ovat rakentamattomia.

title: Vesijako (järvi)

text: Järven rantaviivan pituus on 80 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa alavaa metsämaata. Itärannikolla esiintyy myös soistuneita alueita. Järvelle asti näkyy korkeita mäkiä järven eteläpäässä, missä kohoaa suoraan rannasta Käiniemi yli 50 metriä korkeammalle ja Lauhia lähes yhtä korkealle. Korkeita mäkiä on myös Hiedankankaalla ja pohjoispäässä Puuksamenniemellä. Rantaan rajoittuvia peltotilkkuja sijaitsee harvakseltaan siellä täällä. Asutus on enimmäkseen haja-asutusta, joiden välissä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Suurin rantaan ulottuva kylä on eteläpäässä sijaitseva Vesijako. Lounasrannassa sijaitsee Palsan kulmakunta ja Hiedankankaan pohjoispuolella on Romonharjun länsirinteillä Romonkulma. Maantiet kiertävät järveä kauempana metsissä, mutta rannoille johtaa tiet yhdystieltä 3200, 14177, 3202, 14178, 14179 ja 3203.


query: Millä joukkueella on eniten NHL mestaruuksia?

title: NHL

text: NHL:n menestynein joukkue on Montreal Canadiens, jolla on 24 Stanley Cupia. Seuraavaksi eniten mestaruuksia on Toronto Maple Leafsilla (13) ja Detroit Red Wingsillä (11). Canadiensin viiden mestaruuden putki vuosina 1956–1960 on NHL:n pisin. Neljään peräkkäiseen mestaruuteen ovat pystyneet Canadiens 1976–1979 ja New York Islanders 1980–1983.

title: Tobias Enström

text: Enström pelasi NHL:n tulokaskaudellaan täyden 82:n runkosarjaottelun kauden ja teki 38 tehopistettä, viisi maalia ja 33 syöttöpistettä. Hän oli joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja ja joukkueen sisäisen syöttöpörssin kakkosnimi 35 maalisyöttöä antaneen Ilja Kovaltšukin jälkeen. NHL:n tulokkaiden pistepörssissä Enström oli kaudella 2007–2008 kahdeksas ja tulokkaiden syöttöpörssissä neljäs. Hän sai jääaikaa keskimäärin 24 minuuttia ja 28 sekuntia ottelua kohden, eniten NHL-tulokkaista ja joukkueensa pelaajista. Hänet nimettiin kauden jälkeen NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen (NHL All-Rookie Team).

title: Pierre-Marc Bouchard

text: Bouchardin NHL-uran yhden kauden piste-ennätys on kaudelta 2007–2008, jolla hän teki 63 tehopistettä, 13 maalia ja 50 syöttöpistettä, 81:ssä runkosarjaottelussa. Hän oli tuolla kaudella eniten maalisyöttöjä antanut Wildin pelaaja ja joukkueensa toiseksi paras pistemies Marián Gáboríkin jälkeen. Hän on ylittänyt viidenkymmenen runkosarjapisteen rajan myös kahdella muulla kaudella. Kaudella 2005–2006 hän teki 59 tehopistettä, 17 maalia ja 42 syöttöpistettä, 80:ssä ottelussa, kolmanneksi eniten joukkueensa pelaajista Brian Rolstonin ja Gáboríkin jälkeen, ja kaudella 2006–2007 57 tehopistettä, 20 maalia ja 37 syöttöpistettä, 82:ssa ottelussa, neljänneksi eniten joukkueensa pelaajista Rolstonin, Pavol Demitran ja Gáboríkin jälkeen.

title: Petr Buzek

text: Kaudeksi 1996–1997 Buzek siirtyi Dallas Starsin organisaatioon. Hän pelasi koko kauden IHL-joukkue Michigan K-Wingsissa, jossa tulokaskausi toi 67 runkosarjaottelussa tehot 4+6=10. Kaudella 1997–1998 Buzek oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja kymmenellä osumallaan. Tehopisteitä runkosarjassa syntyi kaikkiaan 25. Pudotuspeleissä hän voitti K-Wingsin sisäisen tehotilaston lukemalla +3. Buzek debytoi kauden aikana myös Starsin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua. Buzek teki NHL-debyyttinsä 12. maaliskuuta 1998 vieraissa Phoenix Coyotesia vastaan. Hän keräsi ottelusta teholukeman +1. Myös kaudella 1998–1999 Buzek pelasi kaksi NHL-ottelua.

title: Marek Židlický

text:
Židlický sai NHL-varauksen kesällä 2001, jolloin New York Rangers varasi hänet numerolla 176 kuudennella kierroksella. Joulukuussa 2002 hänen pelaajaoikeutensa siirtyivät Nashville Predatorsille pelaajakaupassa, jossa Predatorsiin siirtyivät lisäksi hyökkääjä Rem Murray ja puolustaja Tomáš Klouček, ja jossa Rangersiin siirtyi maalivahti Mike Dunham. Hän teki Predatorsin kanssa sopimuksen kesällä 2003 ja teki NHL-debyyttinsä 9. lokakuuta samana vuonna ottelussa, jossa Nashville kohtasi Mighty Ducks of Anaheimin. Židlický pelasi ensimmäisellä NHL-kaudellaan, kaudella 2003–2004, lopulta täydet 82 runkosarjaottelua, ja oli 53:lla tehopisteellään (14 maalia ja 39 syöttöpistettä) joukkueensa eniten ja NHL:n viidenneksi eniten pisteitä tehnyt puolustaja. Predators selviytyi keväällä 2004 ensimmäistä kertaa historiassaan NHL:n pudotuspeleihin, joissa Židlický ei pystynyt kuitenkaan pelaamaan kuin yhdessä ottelussa saatuaan ensimmäisessä pudotuspeliottelussa aivotärähdyksen.
NHL:n työsulun päätyttyä Židlický jatkoi Predatorsissa kolme kautta. Näistä yhdellä, kaudella 2007–2008, hän oli joukkueensa eniten pisteitä tehnyt puolustaja tehtyään 43 tehopistettä, viisi maalia ja 38 syöttöpistettä, 79:ssä runkosarjaottelussa. Kaudella 2005–2006 hän oli joukkueensa toiseksi eniten pisteitä tehnyt puolustaja Kimmo Timosen jälkeen. Yhden pisteen enemmän tehnyt Timonen oli kuitenkin pelannut 13 ottelua enemmän kuin Židlický, jolta jäi väliin 15 runkosarjaottelua loukkaantumisten vuoksi. Židlický oli joukkueensa toiseksi eniten pisteitä tehnyt puolustaja myös kaudella 2006–2007.

title: Chad Ruhwedel

text: Myös kauden 2014–2015 Ruhwedel aloitti Rochester Americansin AHL-joukkueessa, jossa hän pelasi lähes koko kauden. Ruhwedel nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän oli Americansin tehokkain puolustaja tehoilla 10+26=36. Ruhwedel kutsuttiin ensimmäisen kerran Sabresin NHL-vahvuuteen vasta maaliskuussa 2015 ja hän pelasi kauden aikana lopulta neljä NHL-ottelua. Myös kauden 2015–2016 Ruhwedel pelasi lähes kokonaan farmijoukkue Americansissa, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli kymmenellä osumallaan. Ruhwedel pelasi kauden ainoan NHL-ottelunsa maaliskuussa 2016.

title: Tunisian koripalloliiga

text: Historian saatossa menestyksekkäin joukkue on ollut ES Radès 12 mestaruudellaan. Toiseksi ja kolmanneksi eniten mestaruuksia ovat voittaneet Stade Nabeulien 8 mestaruudella ja EO La Goulette Kram 7 mestaruudella.

title: Turkin Superliiga

text: Liigassa pelaa 18 joukkuetta, jotka sarjakauden aikana kohtaavat toisensa kaksi kertaa. Sarjassa kolme heikointa joukkuetta putoaa alemmalle sarjatasolle, josta nousee kolme joukkuetta tilalle. Liigan voittaja pääsee suoraan Mestarien liigaan ja toiseksi sijoittunut toiselle karsintakierrokselle. Ainoastaan viisi seuraa on pystynyt voittamaan Superliigan. Eniten mestaruuksia on Galatasaraylla (20) ja toiseksi eniten Fenerbahçella (19). Niiden lisäksi mestaruuteen on kyennyt Beşiktaş (13), Trabzonspor (6) ja Bursaspor (1).

title: World Rock’n’Roll Confederation

text: Boogie Woogien maailmanmestaruus on jaettu vuodesta 1991 asti vuosittain. Eniten mestaruuksia on kerännyt Saksa (7) ja toiseksi eniten Norja(6). Eniten mestaruuksia on kerännyt Saksalaispari Michael Grimm ja Andrea Schiffer, pari voitti maailmanmestaruuden peräti viisikertaa peräkkäin vuosina 1996-2000.

title: Étoile Sportive du Sahel (koripallo)

text: Étoile Sportive du Sahel on tunisialainen koripalloseura, joka pelaa Tunisian koripalloliigassa. Se on voittanut historiansa saatossa kolme Tunisian mestaruutta, jolla joukkue on voittanut viidenneksi eniten kotimaan mestaruuksia.

title: Jalkapallon Suomen Cup

text: Suomen Cupin menestyneinen seura on Helsingin Jalkapalloklubi, joka on voittanut kilpailun 13 kertaa. HJK on hallinnut cupia erityisesti 2000-luvulla, sillä sen mestaruuksista seitsemän on voitettu tällä vuosituhannella. Ensimmäisten vuosikymmenten menestysjoukkueita olivat Valkeakosken Haka ja seitsemän cup-mestaruutta vuosina 1964–1978 voittanut Lahden Reipas. Pelaajista eniten voittoja on Timo Kautosella, joka oli mukana kaikissa Reippaan mestaruuksissa ja voitti Suomen Cupin vielä FC Kuusysin joukkueessa vuonna 1983. Lisäksi Kautonen oli häviämässä finaalia kolmasti.

title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut

text: Eniten henkilökohtaisia hiihdon Suomen mestaruuksia on voittanut Marja-Liisa Kirvesniemi, joka voitti yhteensä 28 henkilökohtaista SM-kultaa. Miehistä eniten henkilökohtaisia mestaruuksia on Mika Myllylällä (25 voittoa). Eniten viestimestaruuksia (9) on Kalevi Oikaraisella ja Osmo Karjalaisella. Sami Jauhojärvellä on eniten sprinttiviestin mestaruuksia, yhteensä kahdeksan. Joukkuelajien voitot mukaan laskettuina eniten Suomen-mestaruuksia on Marja-Liisa Kirvesniemellä (34) ja Sami Jauhojärvellä (31).

title: NHL-kausi 1985–1986

text: NHL-kausi 1985–1986 oli järjestyksessään 69:s. 21 joukkuetta pelasi kukin 80 runkosarjaottelua. Tämän vuoden muutoksia oli uuden palkinnon lanseeraaminen, Presidents' Trophy, joka myönnetään jatkossa runkosarjassa eniten pisteitä tehneelle joukkueelle. Nyt tämän sai ensimmäisen kerran Edmonton Oilers. Kauden 1985–1986 mestari oli Montreal Canadiens, joka voitti loppuottelussa Calgary Flamesin.

title: Koripallon Aasian-mestaruuskilpailut

text: Turnauksen kautta aikain menestynein joukkue on Kiina, joka on voittanut turnauksen viisitoista kertaa. Toiseksi eniten mestaruuksia on voittanut Filippiinit.

title: Narva PSK

text: Narva PSK on virolainen jääkiekkoseura venäläisenemmistöisestä Narvan kaupungista. Seura pelaa Viron pääsarjassa Meistriliigassa, joissa se on voittanut edellisen kerran mestaruudet kausilla 2015–2016 ja 2016–2017. Joukkueella on eniten Meistriliigan mestaruuksia, yhteensä 18.

title: Stade Nabeulien

text: Stade Nabeulien on tunisialainen koripalloseura, joka pelaa Tunisian koripalloliigassa. Se on voittanut historiansa saatossa toiseksi eniten Tunisian mestaruuksia. Joukkue tunnettiin perustamisvuotena nimellä Étoile de Nabeul.

title: National League

text: National League -joukkueet ovat voittaneet 48 ja hävinneet 66 kaikkiaan 114:stä World Series -sarjasta vuosina 1903–2018. Los Angeles Dodgers on National Leaguen hallitseva mestari voitettuaan "pennantin" 2017 ja 2018. New York/San Francisco Giantsilla ja Dodgersilla on eniten National Leaguen mestaruuksia, molemmilla 23, kun taas St. Louis Cardinals on National Leaguen joukkueista se, jolla on eniten World Series voittoja – kauden 2014 jälkeen 11.

title: Serbian koripalloliiga

text: Nykymuodossa liigaa on pelattu kaudesta 2010–2011 lähtien. Eniten mestaruuksia on voittanut belgradilainen Partizan jolla on seitsemän mestaruutta. Ennen vuotta 2006 mukana oli joukkueita myös Montenegrosta.

title: Ligue Professionnelle 1

text: Ligue Professionnelle 1 (Championnat de la Ligue Professionnelle 1, ) on Tunisian jalkapallosarjojen korkein sarjataso. Kaudesta 2004–2005 lähtien sarjassa on pelannut 14 joukkuetta, mutta sääntöä muutettiin kaudeksi 2011–2012, jolloin joukkueita on 16 kappaletta. Jokainen joukkue kohtaa toisensa kahdesti, vieraissa ja kotona, jolloin otteluita kertyy joukkuetta kohden 28. Kauden päätteeksi sarjan kaksi viimeistä joukkuetta putoaa Ligue Professionnelle 2:een. Historian saatossa menestyksekkäin joukkue on ollut Espérance 25 mestaruudellaan. Toiseksi ja kolmanneksi eniten mestaruuksia ovat voittaneet Club Africain kymmenellä mestaruudella ja Étoile Sahel yhdeksällä mestaruudella.

title: JS Kairouan (koripallo)

text: Jeunesse Sportive Kairouan () on tunisialainen koripalloseura, joka pelaa Tunisian koripalloliigassa. Joukkue on voittanut historiansa saatossa kolme Tunisian mestaruutta, jonka myötä sillä viidenneksi eniten kotimaan mestaruuksia.

title: IndyCar Series

text: Eniten kuljettajien mestaruuksia on Dario Franchittilla. Hänellä mestaruuksia on neljä kappaletta, 2007, 2009, 2010 ja 2011. Tallimestaruuksia eniten on Chip Ganassi Racingilla, kuusi kappaletta (2003, 2008, 2009, 2010, 2011 ja 2013).

title: Ligue 1 (Algeria)

text: Historian saatossa menestyksekkäin joukkue on ollut JS Kabylie 14 mestaruudellaan. Toiseksi eniten mestaruuksia on voittanut MC Alger seitsemän kertaa ja CR Belouizdad, sekä ES Sétif ja USM Alger kolmanneksi eniten kuudella mestaruudella.

title: AZS Politechnika Warszawa

text: Varsovan joukkue on edelleen eniten mestaruuksia voittanut seura, nykyisin kaksikymmentä liigavoittoa. Joukkue johtaa ylivoimaisesti mestaruustilastoa, sillä toisena olevalla Legia Varsovalla on vain kahdeksan mestaruutta.

title: NHL-kausi 1975–1976

text: NHL-kausi 1975–1976 oli National Hockey Leaguen historian 59. kausi. Sen aikana 18 NHL-joukkuetta pelasi kukin 80 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Philadelphia Flyersin otteluvoitoin 4–0. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 18. ja seuran koko historian 19. Stanley Cup -mestaruus. Samalla sai alkunsa mestaruuksien sarja, jonka aikana joukkue voitti neljä Stanley Cupia peräkkäin. 31. joulukuuta 1975 Canadiens kohtasi Montrealin Forum-hallissa Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueen näytösottelussa, joka päättyi 3–3-tasapeliin.

title: Israelin koripallon liigacup

text: Turnaus pelataan pudotuspelisysteemillä, ja joukkueet jaetaan edellisen kauden liigasijoituksen mukaan. Eniten mestaruuksia on saavuttanut Maccabi Tel Aviv, jolla on kuusi mestaruutta.

title: Kokkola Cup

text: Turnaus on hyvin kansainvälinen, ja se on saanut vuosien varrella osallistujia mm. Suomesta, Saksasta, Norjasta, Ruotsista, Englannista, Venäjältä, Virosta ja jopa Brasiliasta saakka. Nimekkäimmät turnaukseen osallistuneet seurat lienevät FC Barcelona Espanjasta sekä Luton Town Englannista.Herrasmiespalkinnot on jaettu Kokkola Cupissa vuodesta 2003 eteenpäin.Vuoden 1998 jälkeen eniten mestaruuksia eri ikäluokissa on voittanut yivoimaisesti eniten isäntäseura Gamlakarleby Bollklubb. Mestaruuksia sillä on poikien sarjoissa 8 ja tyttöjen sarjoissa peräti 20, eli yhteensä 28 mestaruutta. Suomalaiset seurat ovat vuoden 1998 jälkeen voittaneet mestaruuksia eri ikäluokissa pojissa 67 kertaa, tytöissä 79 kertaa. Ulkomaalaiset ovat juhlineet mestaruuksia pojissa 34 kertaa ja tytöissä 10 kertaa.

title: Meistriliiga

text: Meistriliiga on sijalla 49. Kauden voittaja pääsee Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle sekä sarjan toinen ja kolmas joukkue Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. Sarjan viimeinen putoaa Esiliigaan ja toiseksi viimeinen joutuu pudotuspeleihin Esiliigan toiseksi tulleen joukkueen kanssa. Eniten mestaruuksia on voittanut FC Flora, jolla on kymmenen mestaruutta. Hallitseva mestari on Infonet, joka voitti mestaruuden ensimmäistä kertaa kaudella 2016.

title: Super Bowl

text:
Eniten peräkkäisiä loppuotteluita:
Eniten mestaruuksia:
Eniten peräkkäisiä mestaruuksia:
Eniten tappioita:
Eniten peräkkäisiä tappioita:
Kaupungit, joissa järjestetty eniten loppuotteluita:

title: Tunisian jalkapalloliiga

text: Historian saatossa menestyksekkäimmät joukkueet olivat Italia de Tunis ja CS Hammam-Lif neljällä mestaruudella. Kolmanneksi eniten mestaruuksia voittivat Stade Gaulois, US Tunisienne ja CA Bizertin kolmella mestaruudella.

title: Copa Sudamericana

text: Eniten mestaruuksia on voittanut argentiinalainen Boca Juniors. Se on myös ainoa joukkue joka on pystynyt puolustamaan edellisen kauden mestaruuttaan Copa Sudamericanassa. Boca Juniorsilla on kaksi mestaruutta vuosilta 2004 ja 2005.


query: Mikä on Thaimaan pinta-ala?

title: Thaimaa

text: Thaimaan kuningaskunta (, Raatša aanaatsak thai) eli Thaimaa (, Pratheet thai) on valtio Kaakkois-Aasiassa. Maan rajanaapureita ovat Laos ja Kambodža idässä, Siaminlahti ja Malesia etelässä, sekä Andamaanienmeri ja Myanmar lännessä. Valtion pinta-ala on noin puoli miljoonaa neliökilometriä ja asukasluku noin 67 miljoonaa. Thaimaan pääkaupunki on Bangkok.

title: Malesia

text: Malesia on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen pääkaupunki on Kuala Lumpur. Malesian väkiluku on noin 30 miljoonaa ja pinta-ala 329847 neliökilometriä. Malesian naapurimaat ovat Thaimaa, Indonesia, Singapore ja Brunei. Maan virallinen kieli on malaiji.

title: Viherpitta

text: Viherpittaa tavataan Kambodžassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 605 000 km². Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Isan

text: Isan (myös Isaan, Isarn, Issan, tai Esarn; isaniksi/) on Thaimaan koillinen osa. Se on Thaimaan osista suurin. Se sijaitsee Khoratin ylängöllä. Aluetta rajaa pohjoisessa ja idässä Mekong-joki, etelässä Kambodžan raja. Lännessä alueen erottaa Pohjois- ja Keski-Thaimaasta Phetchabunin vuoristo. Isanin pinta-ala on 160 000 km² ja väkiluku 20 825 000.

title: Dawei

text: Dawei-hankkeessa Daweista on tarkoitus tehdä erityistalousalue, jonka pinta-ala on mahdollisesti 196 neliökilometria. Rakentamisen oli tarkoitus alkaa vuonna 2016 ja hankkeen valmistua vuoteen 2022 mennessä. Suunnitelman mukaan Daweihin rakennetaan syvänmerensatama ja Thaimaahan kulkeva moottoritie. Vuoden 2015 lopussa hankkeen takia oli pakkolunastettu maata paikallisilta ihmisiltä ja hakattu metsää. Japani (vuodesta 2012) ja Thaimaa rahoittavat hanketta.

title: Kayin (osavaltio)

text: Kayin on osavaltio Myanmarissa. Osavaltion itäpuolella on Thaimaa, koillisessa Kayahin osavaltio sekä lännessä Bagon alue ja Monin osavaltio. Osavaltion pinta-ala on 30 383 km² ja pääkaupunki Hpa-an.

title: Buriram (provinssi)

text: Buriramin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Provinssin pinta-ala on 10 322,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 247 200 asukasta (vuonna 2017).

title: Pattani (provinssi)

text: Pattani () on provinssi Thaimaan eteläosassa. Provinssin pinta-ala on 1 940,4 km² ja asukasluku 609 015 (2010). Alueen hallinnollinen keskus on Pattani.

title: Bangkok

text: Bangkok () on Thaimaan pääkaupunki ja maan talouselämän keskus. Kaupungissa on arviolta 8 750 600 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 1 568,7 neliökilometriä.

title: Kambodžan maantiede

text: Kambodža on pinta-alaltaan 181035 neliökilometriä, ja se on itä-länsi-suunnassa on 580 kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa 450 kilometriä pitkä. Sitä rajoittavat lännessä Thaimaa, pohjoisessa Thaimaa ja Laos, idässä Vietnam ja etelässä Siaminlahti.[3] Suurin osa Thaimaan vastaisesta rajasta kulkee pitkin Dângrêkvuorten vedenjakajaa. Muuten ranskalaiset siirtomaaisännät ovat sopineet maan rajoista. Kambodžalla on ollutkin rajariitoja sekä Thaimaan että Vietnamin kanssa.[7]

title: Phuket

text: Phuket () on Thaimaan saari maan lounaisrannikolla Andamaanienmeressä. Se muodostaa lähisaarten kanssa Phuketin provinssin (), yhden Thaimaan provinsseista ("changwat"). Provinssin pinta-ala on 543 neliökilometriä ja siellä on arviolta 537 900 asukasta (vuonna 2017).

title: Kaeng Krachanin kansallispuisto

text: Kaeng Krachanin kansallispuisto () on kansallispuisto Thaimaassa. Se sijaitsee Myanmarin rajalla Phetchaburin ja Prachuap Khiri Khanin provinsseissa. Kansallispuisto on Thaimaan suurin, sen pinta-ala on 2 915 neliökilometriä. Alueesta noin 95 prosenttia on metsän peitossa. Kansallispuistossa sijaitsee osittain 45,5 neliökilometrin laajuinen tekojärvi.

title: Siniviittapitta

text: Siniviittapittaa tavataan Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 579 000 km². Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Oliiviselkäpitta

text: Oliiviselkäpittaa tavataan Kiinassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 548 000 km. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Korupitta

text: Korupittaa tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 853 000 km. Lajia uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

title: Kambodžan maantiede

text: Kambodžan maantiedettä hallitsee kaksi topografista piirrettä: Mekongjoki ja Tônlé Sab -järvi. Niiden hedelmällisellä keskustasangolla asuu suurin osa valtion ihmisistä. Tulva-aikana Mekongin pinta nousee useita metrejä ja Tônlé Sabin pinta-ala kasvaa yli 10000 neliökilometriin. Keskustasankoa reunustaa lounaassa ja pohjoisessa vuoristoja. Maan lounaisosassa on lisäksi Siaminlahden kapea rannikkotasanko. Kambodžalla on yhteistä rajaa Thaimaan, Laosin ja Vietnamin kanssa. Pinta-alaa valtiolla on 181035 neliökilometriä.

title: Mangrovepitta

text: Mangrovepittaa tavataan Bangladeshissa, Intiassa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Singaporessa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 173 000 km. Laji on luultavasti vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

title: Malesia

text: Malesia muodostuu kahdesta osasta, jotka yhdistyivät Malesian liittovaltioksi vuonna 1963.[2] Maan pinta-ala on 329847 km², josta 132090 km² on maan mantereisella osalla Länsi-Malesiassa. Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198847 km².[3][4] Länsi-Malesia sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä, se ulottuu etelässä Johorensalmelle ja Singaporensalmelle, pohjoisessa sen rajanaapurina on Thaimaa. Länsi-Malesian itäpuolella on Etelä-Kiinan meri ja länsipuolella Malakansalmi ja Andamaanienmeri.[2][5]

title: Ngaan

text: Ngaan () on Thaimaassa käytössä oleva perinteinen pinta-alan yksikkö, se vastaa 400 neliömetriä (20 m × 20 m). Yksi ngaan on 1/4 raita eli 100 tarangwata.

title: Safiiripitta

text: Safiiripittaa tavataan Bangladeshissa, Intiassa, Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 020 000 km². Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Tarangwa

text: Tarangwa (), myös neliöwaa, on Thaimaassa käytetty perinteinen pinta-alan mittayksikkö, se vastaa neljää neliömetriä. Nykyään sen arvo johdetaan suoraan metreistä (1 waa = 2 metriä), mutta sitä ei ole otettu virallisesti mukaan SI-järjestelmään. Sitä käytetään, kuten muitakin Thaimaan perinteisiä mittayksiköitä, SI-järjestelmän ohella.

title: Laos

text: Laos on sisämaavaltio, jonka naapurimaat ovat Kiina, Myanmar, Thaimaa, Vietnam ja Kambodža. Sen pinta-ala on 236800 neliökilometriä. Vettä pinta-alasta on noin 6000 neliökilometriä. Laosilla on maarajaa yhteensä 5083 kilometriä, joista Vietnamin kanssa yhteistä rajaa on 2130 kilometriä.[10]

title: Waa

text: Waan ohella Thaimaassa on käytössä yleisesti SI-järjestelmän mukaiset mittayksiköt, mutta muun muassa pinta-alaa ilmoitettaessa käytetään joskus edelleen perinteisiä yksiköitä; tarangwaa, ngaania ja raita.

title: Sulttaanipitta

text: Sulttaanipittaa tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa ja Thaimaassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 130 000 km. Lajin on kuvattu olevan harvinainen, ja se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

title: Xaignabouli

text: Xaignabouli eli Sayabouly () on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan itäosassa. Sen pinta-ala on 16 389 neliökilometriä- Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 381 300 asukasta. Se rajoittuu lännessä Mekong-jokeen Thaimaahan. Alue syntyi kun se liitettiin vuonna 1904 Siamista Ranskan Indokiinaan. Alue kuului viisi vuotta 1940-luvulla Thaimaalle, mutta Laosin itsenäistyttyä vuonna 1949 alue on kuulunut sille.

title: Sarvipitta

text: Peruukkipittaa tavataan Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 928 000 km². Lajin on raportoitu olevan yleensä harvinainen, mutta satunnaisesti paikallisesti yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Kolmårdenin eläinpuisto

text: Kolmårdenin eläinpuisto Ruotsissa Norrköpingin lähellä on Euroopan suurimpia eläinpuistoja, pinta-alaltaan 2,7 km². Siellä on mm. Ruotsin ainoa delfinaario ja norsut, jotka Ruotsin kuningas sai Thaimaan kuninkaalta lahjaksi.

title: Roi Et (provinssi)

text: Roi Et () on provinssi Isanin alueella Thaimaan koillisosassa. Provinssin pinta-ala on 8 299,4 km² ja asukasluku 1 084 985 (2010). Alueen hallinnollinen keskus on Roi Et.

title: Lamphun (provinssi)

text: Lamphunin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Sen naapuriprovinssit ovat Chiang Mai, Lampang ja Tak. Provinssin pinta-ala on 4 505,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 406 400 asukasta (vuonna 2017).

title: Tulipäätiainen

text: Tulipäätiaista tavataan Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa ja Thaimaassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 226 000 km. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.