query: Kuka oli Mitsubishi A5M -hävittäjälentokoneen pääsuunnittelija?

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi A5M eli keisarillisen Japanin laivaston tyyppimerkinnältään tyypin 96 lentotukialushävittäjä () oli yksitasoinen kiinteällä laskutelineellä varustettu avo-ohjaamoinen yksipaikkainen hävittäjälentokone. Se oli ensimmäinen Japanissa suunniteltu ja valmistettu keisarillisen Japanin laivaston hävittäjälentokone. Sen suunnittelu alkoi helmikuussa 1934[1], ja sen pääsuunnittelija oli Jirō Horikoshi. Ensilento tapahtui helmikuussa 1935, ja käyttöönotto alkoi keväällä 1937. Koneita valmistettiin ainakin 980 kappaletta.[2]

title: Mitsubishi F-1

text: Mitsubishi F-1 on Mitsubishi Heavy Industriesin ja Fuji Heavy Industriesin Japanin itsepuolustusvoimien ilmavoimille valmistama hävittäjä. Se lensi ensilentonsa vuonna 1975, mutta otettiin palveluskäyttöön vasta vuosia myöhemmin. F-1 varustettiin kahdella lisenssillä valmistetulla Rolls-Royce Turbomeca Adour -suihkumoottorilla. Tyyppi oli ensimmäinen Japanin toisen maailmansodan jälkeen valmistama sotilaskonetyyppi, jos pois luetaan Fuji T-1, joka oli koulutuslentokone. Pääsuunnittelija oli Kenji Ikeda. Konetyypin suora esikuva oli SEPECAT Jaguar.

title: Nakajima Ki-27

text: Nakajima Ki-27 oli Japanin Keisarillisen armeijan ilmavoimien käyttämä hävittäjälentokone. Se oli armeijan vastine laivaston käyttämälle A5M "Claude" -konetyypille.

title: VL Myrsky

text:
Päätös lähteä suunnittelemaan oma hävittäjälentokone perustui useampaan asiaan. Hävittäjälentokoneiden kysyntä sotaan valmistautuvassa Euroopassa ylitti tarjonnan, eivätkä parhaat konetyypit olleet myytävänä. Valtion lentokonetehtaan suunnittelema ja rakentama VL Pyry -harjoitushävittäjä vaikutti lupaavalta ja lisenssillä rakennetut Fokker D.XXI -hävittäjät olivat osoittautuneet yhtä hyviksi kuin hollantilaiset, mutta merkittävästi halvemmiksi. Vuonna 1936 Tampereelle valmistuneella lentokonetehtaalla oli kapasiteettia.
Myrskyn esisuunnittelun tekivät pääasiassa Arvo Ylinen, joka oli Valtion Lentokonetehtaan teknillinen johtaja, Martti Vainio ja Torsti Verkkola. Ylisen siirryttyä Teknilliseen korkeakouluun syksyllä 1940, lentokonetehtaan suunnitteluosaston johdon otti Edward Wegelius. Vainion vastuulla oli Myrsky-projektissa aerodynamiikka ja Verkkolan rakennestatistiikka. Valtion lentokonetehdas ei nimennyt koneilleen pääsuunnittelijaa, joten sellaista ei Myrskylläkään ollut.

title: Ilmailun historia

text: Ennen toista maailmansotaa kilpavarustelun aikana kehitettiin hävittäjälentokoneita, kuten Spitfire, Messeschmitt ja Mitsubishi zero, joissa oli kaikissa hyvin tehokkaat moottorit.

title: Mitsubishi A6M Reisen

text: Zeron kehittely alkoi vuoden 1937 alussa, heti Mitsubishi A5M Clauden saavuttua tuotantoon. Keisarillisen Japanin laivasto asetti koneelle vaatimukset, joiden mukaan nopeuden tuli olla 500 km/h. Nousutavoite oli 3 000 metriin 3,5 minuutissa ja lentoajan tuli olla kaksi tuntia normaalinopeudella tai 6–8 tuntia säästönopeudella. Nakajima-yhtiö piti vaatimuksia mahdottomina toteuttaa, mutta Mitsubishi tarttui haasteeseen. 1939 loppupuolella valmistui ensimmäinen prototyyppi A6M1 11-shiki. Kone sai tyyppimerkinnän ”12-shi” keisari Hirohiton 12. hallintovuoden 1940 mukaan. Koska vuosi 1940 on japanilaisen keisarikalenterin mukaan vuosi 2400, kone sai nimen "Rei-shiki jōkansentōki" (Nolla-tyypin laivahävittäjä), josta muodostettiin lyhenne "Reisen". Koska japanin kielen kanji "rei" voidaan lukea myös "zero", konetta kutsuttiin myös nimellä "Zerosen", millä nimellä se yleisimmin tunnetaan. Liittoutuneiden A62M2-mallille antamat nimet olivat ”Ben”, myöhemmin ”Ray” ja lopulta ”Zeke”, joka oli Zeron virallinen tunnistusnimi. ”Zero” sittemmin jäi käytännössä lentäjien käyttämäksi nimeksi. A6M3-mallia luultiin alun perin täysin uudeksi koneeksi, ja sille annettiin aluksi nimeksi ”Hamp”.

title: Hiroyoshi Nishizawa

text: Hiroyoshi Nishizawa (27. tammikuuta, 1920 – 26. lokakuuta, 1944) oli keisarillisen Japanin laivaston taistelulentäjä ja hävittäjä-ässä toisessa maailmansodassa. Nishizawa syntyi 27. tammikuuta 1920, sakea valmistavan yhtiön johtajan poikana Naganon prefektuurissa. Hiroyoshi liittyi laivastoon vuonna 1936, työskenneltyään lankatehtaalla. Nishizawa valmistui 1939 laivastopilotiksi. Hän lensi Mitsubishi A6M Reisen- eli "Zero"-konetyypillä, jota ennen A5M "Claude"lla.

title: Westland Wyvern

text: Westland Wyvern S.4 on brittiläinen rynnäköintiin soveltuva laivaston hävittäjälentokone. Alun perin konetyypin luokittelutunnus oli TF.2 (torpedo fighter) mutta se muutettiin S.4:ksi (strike). Vuosina 1946–1956 valmistetun koneen pääsuunnittelija oli Edward Petter.

title: Mitsubishi A5M

text: Komentajakapteeni Hideo Sawain luonnostelemien[8], 9-Shi-vaatimusten mukaisesti hävittäjän maksiminopeuden tuli olla 350km/h 3000 metrin korkeudella. Sen nousunopeuden 5000 metriin tuli olla 6 minuuttia 30 sekuntia. Koneen siipien kärkiväli ei saanut ylittää 11 metriä ja pituuden 8 metriä. Sen aseistuksena tuli olla kaksi 7,7 millimetrin konekivääriä. Vaatimuksiin ei sisältynyt varusteita lentotukialus toimintaa varten, koska haluttiin helpottaa suunnittelua haastavien vaatimusten toteuttamiseksi.[7]

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi A5M1 otettiin keisarillisen Japanin laivaston lentolaivueissa palveluskäyttöön alkuvuodesta 1937. Toisen Kiinan-Japanin sodan alkaessa heinäkuussa 1937 tuotantolinjat olivat siirtyneet Nakajima Kotobuki 2 kai 3A -moottorein varustettujen A5M2a-koneiden valmistukseen. Shanghaihin saapuneiden 12. ja 13. kokutain A5M2-hävittäjien avulla keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat saavuttivat ilmaherruuden kärsittyään pahoja tappioita lentäessään Nakajima A2N1 ja A4N1-koneilla. Konetyyppiä käytettiin myös erilaisten uusien kehitteillä olevien järjestelmien testauksessa kuten A6M2-koneen lisäpolttoainesäiliöiden sekä 20mm Oerlikon FF -kanuunan testauksessa (A5M1a).[11]

title: Mitsubishi A5M

text: Mitsubishi määräsi uuden koneen pääsuunnittelijaksi Jiro Horikoshin ja häntä avustamaan Tomio Kubon, Yoshitoshi Sonen, Masakichi Mizunon, Ysohimi Hatanakan, Yoshio Yoshikawan ja Takefusa Morin. Sen lähtökohdaksi asetettiin suuri nopeus, keveys ja helppo hallittavuus, mitä pidettiin merkittävänä epäonnistuneiden 7-Shi testien jälkeen. Kone oli kiinteä laskutelineinen yksitasoinen ja kokometallirunkoinen. Prototyyppi valmistui tammikuussa 1935 ja sen koelennot aloittivat kuukautta myöhemmin Kamigaharassa Mitsubishin koelentäjä Yoshitaka Kajima sekä laivaston komentajakapteeni Sueto Kobayashi. Koelentojen aikana kone saavutti nopeuden 243 solmua, mikä ylitti laivaston vaatimukset.[8]

title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Mitsubishi A5M, Nakajima Ki-27, Nakajima Type 91

title: Mitsubishi J2M

text: Mitsubishi J2M oli keisarillisen Japanin laivaston käytössä toisessa maailmansodassa ollut, Mitsubishin valmistama yksimoottorinen ja yksipaikkainen hävittäjälentokone. Koneen lempinimi ”Raiden” () viittasi japanilaisessa mytologiassa esiintyvään ukkosen jumalaan. Liittoutuneet tunsivat Mitsubishi J2M:n koodinimellä ”Jack”.

title: Mitsubishi A6M Reisen

text: Mitsubishi A6M Reisen () eli Zero, virallisesti "0-tyypin laivahävittäjä" (), oli toisen maailmansodan alkupuolella keisarillisen Japanin laivaston ilma-aseen tehokkain hävittäjälentokone. Liittoutuneiden kooditunnus koneelle oli Zeke. Zeroja käytettiin myös kamikazehyökkäyksiin sodan loppupuolella.

title: Mitsubishi A5M

text: A5M Luokka:Japanilaiset hävittäjälentokoneet Luokka:1930-luvun hävittäjälentokoneet

title: Mitsubishi A5M

text: Konetyyppi poistettiin rintamakäytöstä vuonna 1943. Sen seuraaja oli A6M Reisen, joka tunnettiin yleisesti Zero-nimellä.

title: Mitsubishi A5M

text: Toisen prototyypin huomiota herättäneet suoritusarvot herättivät mielenkiinnon maavoimien lentojoukoissa, joka tilasi vastaavan koneen merkinnällä Ki-18. Koneen voimanlähteenä oli Nakajima Kotobuki 5 ja se oli kaikin puolin identtinen Ka-14:n kanssa lukuun ottamatta poistettua lentotukialusvarustusta. Maavoimien lentojoukkojen lentäjät testasivat konetta Tachikawassa, missä sen todettiin olevan 45km/h nopeampi kuin palveluksessa oleva kaksitasoinen Kawasaki Ki-10-I-hävittäjä. Kone todettiin kuitenkin heikoksi koneiden välisessä taistelussa. Esikunta loi vaatimukset uudelle hävittäjälle, jonka tuli ylittää nopeudessa Ki-18 ja olla kaartotaistelukyvyltään parempi kuin Ki-10. Mitsubishi teki kaksi Ki-33 konetta, jotka perustuivat Ki-18 koneeseen varustettuna Nakajima Ha-1a moottorilla. Nakajiman Ki-27 osoittautui kuitenkin koelennoissa paremmaksi tullen valituksi.[10]

title: Folland Gnat

text: Folland Gnat on Folland-lentokonetehtaan pääsuunnittelijan Edward Petterin 1950-luvun alussa suunnittelema kevyt hävittäjälentokone.

title: Nakajima Ki-44

text: Nakajima Ki-44 Shoki () oli toisen maailmansodan aikainen keisarillisen Japanin armeijan ilmavoimien käyttämä hävittäjälentokone. Se suunniteltiin pommikoneiden torjuntaan. Laivaston ilmavoimille tehtävään suunniteltiin Mitsubishi J2M.

title: Mitsubishi A7M Reppu

text: Mitsubishi A7M Reppū () oli japanilainen yksimoottorinen hävittäjälentokone. Liittoutuneet antoivat sille kutsutunnuksen "Sam". Se lensi ensilentonsa 6. toukokuuta 1944. Konetyyppi suunniteltiin Mitsubishi Zeron eli Reisenin seuraajaksi.

title: Mitsubishi A7M Reppu

text:
Reppū-tyyppi oli hävittäjälentokoneeksi huomattavan kookas. Sen siipipinta-ala oli yli 30 neliömetriä, pituus oli 10 metriä ja kärkiväli 14 metriä.
Vertailun vuoksi tunnetun Republic P-47 Thunderbolt -hävittäjän siipipinta-ala oli 29,92 m² ja pituus 11 m. Reppu oli Thunderboltia huomattavasti kevyempi.

title: Saburō Sakai

text: Vuonna 1938 Sakai komennettiin Kiinaan, missä käytiin parhaillaan Kiinan–Japanin sotaa. Sakaista kirjoitettiin Japanin lehdistössä oltuaan tukikohtaan eräässä hyökkäyksessä ainoa ilmaan päässyt lentäjä, minkä lisäksi hän oli haavoittunut lievästi sirpaleista. Hänen onnistui tavoittaa SB-2-pommikone Mitsubishi A5M (koodinimi ”Claude”) -hävittäjällään ja tulittaa sitä, mutta polttoaineen vähyyden vuoksi hänen täytyi palata, eikä pudotusta voitu varmistaa. Sakai palveli Kiinassa vuoteen 1941 saakka saavuttaen kaksi varmaa pudotusta A5M- ja A6M (koodinimi ”Zero”) -hävittäjillä.

title: Mitsubishi A5M

text: Joulukuussa 1941 konetyyppi oli Keisarillisen Japanin laivaston tukialuksilla: Hōshō, Ryūjō ja Zuihō[4], aikaisemmin samana vuonna vielä Sōryū.[3]

title: Jirō Horikoshi

text: Horikoshi syntyi Fujiokassa. Hänen uransa alkoi 1927 Mitsubishin polttomoottoritehtaalla, josta kehittyi myöhemmin Mitsubishi Heavy Industries. Nagoyan lentokonetehtaalla hän suunnittelu Mitsubishi A5M -koneen vuonna 1937. Hän tiimeineen suunnitteli tämän jälkeen Japanin laivostolle Prototyyppi 12 -koneen, joka valmistui kesäkuussa 1940. Koska Japanissa kyseinen vuosi oli 2600, kone sai nimen "00", Rei-sen.

title: Mitsubishi A5M

text: Laivastoesikunta aloitti huhtikuussa 1932 kunnianhimoisen varustautumisohjelman, jonka tarkoituksena oli poistaa riippuvuus ulkomaisista lentokonetoimittajista. Nakajima ja Mitsubishi valmistivat 7-Shi-spesifikaation perusteella lentokoneet B3N1[5] ja 1MF10[6], jotka kumpikin laivasto hylkäsi koelentojen jälkeen. Hankinta kohdistui Nakajiman A2N1 koneen pohjalta valmistettuun A4N1-koneeseen, joka osoittautui palveluksessa heikoksi. Helmikuussa 1934 esikunta julkaisi uudet 9-Shi-vaatimukset uudeksi yksipaikkaiseksi hävittäjäksi.[7]

title: Taihō

text: 21 hävittäjälentokoneen (Mitsubishi A6M Reisen, versio A6M5) ohella aluksella oli myös syöksypommittajia (Yokosuka D4Y ”Judy”) sekä torpedopommittajia (Nakajima B6N Tenzan ”Jill”). Aichi D3A ”Val” -syöksypommittajia oli kolme kappaletta. Yhteensä konevahvuus oli 65 lentokonetta.

title: Mitsubishi

text:
Vuonna 1875 yhtiön nimeksi tuli "Yūbinkisen Mitsubishi -kaisha", ja sillä oli käytössään jo yli 30 rahtilaivaa. Samana vuonna Mitsubishi sai luvan aloittaa ensimmäisen kiinteän ja säännöllisen kuljetuslinjan Japanista Kiinaan (Jokohama–Shanghai–Hongkong). Kahdeksan vuotta myöhemmin, vuonna 1893, syntyi nykyään maailman suurimpiin huolintayrityksiin kuuluva silloisen "Yūbinkisen Mitsubishi -kaishan" tytäryhtiö "Nippon yūsenkaisha (NYK)" kasvavan rahtiliikenteen koordinoimiseksi. Yritys toimii edelleen samalla nimellä osana Mitsubishia.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yhtiöryhmä käsitti 70 eri yhtiötä. Niistä merkittävimmät olivat vuonna 1917 perustettu "Nippon kōgaku kōgyō (Nikon)", vuonna 1920 perustettu "Mitsubishi nainenkiseizō", (myöhemmin osa "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiön lentokoneosastoa) ja vuonna 1931 perustettu "Mitsubishi sekiyu" -öljy-yhtiö. "Mitsubishi jūkōgyō" -yhtiö oli merkittävä osa Japanin sotataloutta ja varusteluteollisuutta. Sen tuotantoa olivat muun muassa toisessa maailmansodassa Japanin ilmavoimien ja laivaston ilmavoimien koko sodan ajan käyttämä Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjälentokone; (liittoutuneiden koodinimi Zero tai Zeke) osoittautui erinomaiseksi Tyynenmeren ilmasodassa.

title: Mitsubishi A5M

text: A5M Claude oli lentäjien suosima ja liikehtimiskykyinen. Koneen suoritusarvoja rajoittivat pienitehoinen 710–785 hevosvoiman Nakajima Kotobuki -tähtimoottori (versiossa A5M4) ja kevyt aseistus (2x 7,7mm konekiväärit ja 60kg pommeja). Saman version saavuttama huippunopeus oli 440km/h, lakikorkeus 9800 m ja toimintamatka 1200km. Vielä 1930-luvun lopulla suoritusarvot olivat muihin aikakauden koneisiin verrattaessa hyviä.[3]

title: Mitsubishi A5M

text: Kiinassa käytyjen taisteluiden aikana tuotanto vaihdettiin suljettavalla kuomulla, 640 hevosvoiman Kotobuki 3 -moottorilla sekä kolmilapaisella potkurilla varustetuksi A5M2b:ksi. Lentäjät eivät pitäneet suljetun kuomun rajoitetummasta näkyvyydestä ja siitä luovuttiin. Taisteluissa koneet saavuttivat täydellisen ilmaherruuden ja ne osoittautuivat varsin taistelukestäviksi. Kaksi A5M3 prototyyppiä, joiden voimanlähteenä oli Ranskasta hankitut 610 hevosvoiman Hispano-Suizan nestejäähdytteiset V12 -moottorit, valmistettiin. Lisäksi koneissa testattiin moottorin läpi ampuvaa 20 millimetrin tykkiä. Vaikka koneet olivat hieman nopeampia kuin edeltäneet mallit ei niitä kuitenkaan tilattu ulkomaisen moottoritoimittajan vuoksi.[12]

title: Kaga (laiva)

text: "Kagalle saapui 22. elokuuta muutama Mitsubishi A5M type 96 Claude hävittäjä, joista kaksi teki ensimmäisen sotalentonsa vielä samana päivänä. Samana päivänä kuusi D1A1 pommittajaa lensivät tuhoamaan kiinalaisten merimiinavarastoa, jolloin yksi pommittaja tuhoutui. Syyskuussa lentotoiminta jatkui.


query: Kuinka suuri Atlantin valtameri on?

title: Atlantin valtameri

text: Meren syvin kohta: Puerto Ricon hauta, 8605 metriä Keskisyvyys: 3332 metriä ilman sivumeriä: 3 926 metriä Pinta-ala: 106460000 km² ilman sivumeriä: 82440000 km²[2] Tilavuus: 354700000 km³ ilman sivumeriä: 323600000 km³

title: Aleksanteri Suuri

text: Esimerkkinä keksityistä tarinoista on Kallistheneen kertomus siitä, kuinka valtameri perääntyi Aleksanterin tieltä Kilikiassa. Toinen täysin keksitty tarina oli historioitsija Onesikritoksen kertomus siitä, kuinka amatsonien kuningatar saapui Aleksanterin luokse tämän ollessa Parthiassa. Plutarkhos kertoo, että kun Onesikritos luki kuninkaaksi päässeelle Aleksanterin henkivartijalle Lysimakhokselle kyseisen kohdan, tämä oli sanonut hymyillen: ”Missähän minä silloin olin?”

title: Echinus acutus

text: Echinus acutus on "Diadematoidea"-lahkoon kuuluva suuri, punavalkoinen merisiili, joka elää Atlantin valtameren koillisosissa.

title: Delmarvan niemimaa

text: Delmarvan niemimaa () on suuri niemimaa Yhdysvaltain itärannikolla Delawaren, Marylandin ja Virginian osavaltioiden alueilla. Niemimaa on noin sata kilometriä leveä ja 300 kilometriä pitkä. Sitä rajaa lännessä Chesapeakenlahti ja idässä Delawarejoki, Delawarenlahti ja Atlantin valtameri.

title: Tema

text: Tema on kaupunki Ghanassa. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannikolla ja pääkaupunki Accrasta itään. Se oli alun perin pieni kalastajakylä, mutta alkoi kasvaa vuoden 1961 jälkeen, jolloin sinne rakennettiin suuri satama. Kaupungissa on myös öljynjalostamo. Temasta on rauta- ja valtatieyhteydet pääkaupunkiin.

title: Reunameri

text: Mantereita ympäröi kolme valtamerta: Atlantti, Intian valtameri ja Tyynimeri. Eteläinen jäämeri yhdistyy kaikkiin kolmeen valtamereen ilman selvää rajaa. Pohjoinen jäämeri voidaan lukea osaksi Atlantia, mutta Beringinsalmi yhdistää sen myös Tyyneenmereen. Valtameristä erotetaan sivumeriä, joita ovat reunameret, välimeret ja sisämeret. Termit ovat osin päällekkäiset, eikä ole yhtä virallista tahoa ylitse muiden, joka täsmälleen määrittelisi reunameret, joten niihin saatetaan laskea myös välimeret ja sisämeret. Reunamerta voi sanoa välimereksi, jos se on kahden tai useamman maanosan välissä; sisämereksi, jos se on maanosien sisällä ja valtamereen on yhteys vain kapeahkojen salmien kautta.

title: USS Yorktown (CV-5)

text: Harjoituksen päätyttyä "USS Yorktown" käväisi Hampton Roadsissa ennen lähtöään Tyynelle valtamerelle 20. huhtikuuta. Alus läpäisi Panaman kanavan viikkoa myöhemmin. Alus palveli tämän jälkeen aina vuoteen 1940 saakka San Diegossa osallistuen huhtikuussa 1940 Fleet Problem XXI harjoitukseen, joka oli samalla viimeinen sarjan harjoitus ennen Yhdysvaltain liittymistä toiseen maailmansotaan. Harjoituksen päätyttyä alus jatkoi palvelustaan Tyynellä valtamerellä sekä Yhdysvaltain länsirannikolla että Havaijilla aina kevääseen 1941 saakka, jolloin Saksan laivaston sukellusveneiden aiheuttama uhka Atlantilla pakotti Yhdysvaltain laivaston siirtämään painopistettään Tyyneltä valtamereltä Atlantille. Yhdysvallat siirsi Atlantille "USS Yorktownin" lisäksi taistelulaivaviirikön sekä niiden saattajina toimivat risteilijät ja hävittäjät.

title: Atlantin valtameri

text: Atlantin historian katsotaan alkavan 1492, jolloin Kristoffer Kolumbus löysi Amerikan ja aloitti valtameren itä- ja länsirannikon välisen vuorovaikutuksen. Atlantin historian alkuaikoina valtameri toimi näyttämönä löytöretkille ja Amerikan kolonisaatiolle.

title: New Jersey

text: New Jersey kuuluu pinta-alaltaan (20 233km 2) itärannikon pienimpiin osavaltioihin, mutta se on vahvasti kaupungistunut ja asukastiheys on suuri. Sadattuhannet asukkaat käyvät New Yorkissa ja Pennsylvaniassa töissä, ja muualta virtaa vapaa-ajan viettäjiä New Jerseyn rannoille Atlantin valtameren rannikolla.[2]

title: Valuma-alue

text: 47% maailman valuma-alueista virtaa Atlantin valtamereen Pohjois-Amerikassa Atlanttiin virtaa Suurten järvien alue ja Saint Lawrence -joki ja Yhdysvaltain itärannikko. Amerikan sisämeret (Karibianmeri, Meksikonlahti) saavat vetensä Amerikan ja Väli-Amerikan mantereen joista, esimerkiksi Mississipistä. Euroopan joista osa virtaa suoraan Atlanttiin tai Välimereen, joka on yhteydessä Atlantin valtamereen. Afrikan joista Niili laskee Välimereen. Etelä-Amerikan joista Amazon, joka saa vetensä Andeilta, virtaa Atlanttiin. Arktisen alueen Pohjois-Amerikan, Grönlannin, Skandinavian ja Pohjois-Aasian vedet virtaavat Atlanttiin tai Pohjoiseen jäämereen. 13% maailman valuma-alueista virtaa Tyyneenmereen. Venäjän Aasian puoleiset ja Kiinan joet laskevat vetensä Tyyneenmereen. 13% Intian valtamereen. Monet suuret Intian niemimaan joet saavat alkunsa Himalajan vuoristosta ja ne laskevat Intian valtamereen. Lähi-idän vedet virtaavat Eufrat- ja Tigris-jokien kautta Persianlahteen ja edelleen Intian valtamereen. Afrikan itäosan joet ja Punainen meri laskevat vetensä Intian valtamereen. Antarktis on arviolta 9% maailman valuma-alueista. Etelänapamantereen sulamisvedet virtaavat Eteläiseen valtamereen.

title: Seitsemän merta

text: Seitsemän merta on laajasti tunnettu historiallinen sanonta, joka viittaa joko nykykäsityksen mukaan valtameriin tai kunakin aikana erilaiseen joukkoon meriä. Sanonnalla tarkoitetaan joko kaukaisia maita kuten "seitsemän meren takana" tai merimiesten kokeneisuutta: "Hän on purjehtinut seitsemällä merellä". Valtameriä ei ole kuin kolme eli Atlantti, Tyynimeri sekä Intian valtameri tai viisi, jos sekä Pohjoinen jäämeri että Eteläinen jäämeri lasketaan mukaan, mutta kun halutaan lukumääräksi seitsemän sanonnan mukaan, niin tähän on päästy jakamalla sekä Atlantti että Tyynimeri eteläiseen ja pohjoiseen osaan.[1][2]

title: Henry Morton Stanley

text: Stanley halusi lisää kuuluisuutta ja päätti varustaa retkikunnan pelastamaan Emin Pashan. Retkikunta pääsi liikkeelle maaliskuussa 1887. Reitti kulki Atlantin rannikolta Kongo-jokea pitkin kohti Ugandaa. Joulukuussa 1887 hän saapui Albertjärvelle ja hän tapasi Emin Pashan 29.4.1888. Pasha ei kuitenkaan halunnut tulla pelastetuksi ja lähteä Eurooppaan, vaan hän oli odottanut varusteita miehilleen, jotta olisi voinut puolustautua kapinallisia vastaan. Stanleyllä ja Pashalla oli myös erilainen näkemys siitä kuinka kohdella afrikkalaisia. Pasha kohteli heitä ystävällisesti, mutta Stanley ei piitannut kuinka heidän kävi. Stanley sai kuitenkin Eminin lähtemään ja paluumatka alkoi huhtikuussa 1889 kohti Intian valtamerta. Rannikolle päästyään Emin Pasha kuitenkin kieltäytyi lähtemästä Eurooppaan ja Stanley jäi ilman uutta sankaruutta.

title: Valtameri

text: Tyynimeri eli Tyyni valtameri eli Iso valtameri Atlantin valtameri eli Atlantti Intian valtameri Eteläinen jäämeri Pohjoinen jäämeri

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence on Pohjois-Amerikan itäosissa virtaava suuri joki, joka yhdistää Suuret järvet Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtameressä. Sen pituus on lähes 1200 kilometriä, kun alkulähteenä pidetään Ontariojärveä. Jokisuulle kertyy kuitenkin matkaa yli 3000 kilometriä etäisimmän latvajoen Saint Louisin alkulähteeltä Minnesotassa.[1] Saint Lawrencen vesistö on Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin Mississipin ja Mackenzien jälkeen ja sen pinta-ala on runsaat 1,6 miljoonaa neliökilometriä. Joen valuma-alueella asuu 30 miljoonaa amerikkalaista ja 15 miljoonaa kanadalaista, ja se käsittää 25 prosenttia maailman makean veden varannoista.[2] Joki on osa taloudellisesti merkittävää Saint Lawrencen vesitietä, jota pitkin rahtialukset pystyvät kulkemaan Atlantin valtamereltä Yläjärvelle saakka.[3]

title: Guadalquivir

text: Guadalquivir on 657 kilometrin pituudellaan Espanjan Andalusian pisin joki. Sen nimi tulee arabiankielisistä sanoista "al-wādi al-kabīr" (الوادي الكبير, "Suuri joki"). Jaénin maakunnan Cañada de las Fuentesista alkunsa saavan ja Atlantin valtamereen laskevan joen valuma-alue on noin 57 800 neliökilometrin suuruinen.

title: Atlantin valtameri

text: Valtamerien termohaliinikierrossa Golfvirran Pohjois-Atlantille kuljettama suolapitoinen vesi vajoaa alas syvänmeren vedeksi ja virtaa hitaasti etelään läpi Atlantin Intian valtamerelle ja Tyynellemerelle.

title: Irlanninmeri

text: Irlanninmeri on meri, joka erottaa Ison-Britannian ja Irlannin saaret. Pyhän Yrjön kanaali Irlannin tasavallan ja Walesin välissä yhdistää meren Atlantin valtamereen etelässä ja pohjoisessa sen yhdistää valtamereen Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välissä sijaitseva Pohjoiskanaali. Keskellä Irlanninmerta sijaitsee Mansaari. Merellä on suuri taloudellinen merkitys paikalliselle kaupankäynnille, laivanvarustukselle ja laivaliikenteelle, kalastukselle sekä energiantuotannolle tuulivoiman ja ydinvoiman tuotannon muodossa. Paljon on myös keskusteltu rautatietunnelista, joka liittäisi Irlannin ja Ison-Britannian saaret. Tunneli olisi noin 80 kilometriä pitkä. Kahden saaren välillä kulkee vuosittain yli kaksitoista miljoonaa matkustajaa ja 17 miljoonaa tonnia kauppatavaraa.

title: Aleksanteri Suuri

text: Vuonna 326 eaa. Aleksanteri jatkoi sotaretkeään Intiaan. Tuohon aikaan kreikkalaiset tunsivat Intian pääasiassa Herodotoksen ja Ktesiasin täysin mielikuvituksellisten kuvausten perusteella. Kreikkalaisen maailmankuvan mukaan Aasia loppui Intiaan, jonka jälkeen alkaisi suuri valtameri joka ympäröi koko maailman. Aikaisemmin Aleksanterin hoviin oli saapunut kaksi intialaista ruhtinasta, Sasigupta ja Ambh. Kummallakin oli ongelmia naapurikansojensa kanssa ja he pyysivät apua nuorelta kuninkaalta. Aleksanteria kiinnostivat myös ehkä tarinat siitä kuinka jumala Dionysos, joka myös oli eräs hänen myyttisistä esi-isistään, oli aikoinaan käynyt Intiassa.

title: Tonnikalat

text: Tonnikalojen kaupallinen merkitys on suuri. Eräitä tonnikalalajeja kuten varsinaista tonnikalaa, sinievätonnikalaa ja isosilmätonnikalaa kalastetaan liikaa. Kalastus on vähentänyt dramaattisesti tonnikalakantoja Atlantilla, Tyynellä valtamerellä ja Välimerellä. Eräät muut tonnikalalajit eivät sen sijaan ole välittömässä vaarassa.

title: Meri

title: Pikkukaskelotti

text: Pikkukaskelotti on trooppisten ja lauhkeiden merien kosmopoliitti. Niitä havaitaan enimmäkseen lämpimiltä mannerjalusten ja mannerrinteiden vesiltä. Se on ilmeisesti joillain alueilla kuten Malediiveilla varsin yleinen. Tyynessä valtameressä levinneisyys ulottuu Japanista ja Brittiläisestä Kolumbiasta Uuteen-Seelantiin ja Chileen; Intian valtameressä Etelä-Afrikasta Omaniin, ja Indonesiaan ja Australiaan. Länsi-Atlantin eläinten elinalue ulottuu Virginiasta Brasilian Rio Grande do Suliin. Atlantin itärannikolla se ulottuu Välimereltä Kapmaahan. Maailman pikkukaskelottien koko määrästä ei ole arvioita, mutta Tyynenmeren trooppisissa eteläosissa elää ehkä noin 11 000 valasta ja Meksikonlahdella muutama sata yksilöä. Mahdollisista vaelluksista ei tiedetä juuri mitään. Geenitutkimusten mukaan Atlantin pikkukaskelotit eroavat perinnöllisesti Intian- ja Tyynen valtameren yksilöistä, joten pikkukaskelotti saatetaan tulevaisuudessa jakaa kahteen lajiin.

title: Atlantin historia

text: Atlantin historia on historiatieteen osa-alue, joka tarkastelee Atlantin valtameren merkitystä ihmiskunnan historiassa. Atlantin poikki ovat kulkeneet ihmiset, raaka-aineet ja aatteet, ja valtamerellä on ollut merkittävä taloudellinen ja geopoliittinen asema. Atlantin historian katsotaan alkaneen löytöretkistä, jolloin valtameren itä- ja länsirannikon välinen vuorovaikutus alkoi.

title: Valtameri

text: Atlantin valtameri on maapallon toiseksi suurin valtameri. Atlantin valtameri sijaitsee Euroopan, Amerikan ja Afrikan välissä. Se kattaa noin viidesosan Maan pinta-alasta. Nimi tulee Kreikan mytologiasta ja tarkoittaa ”Atlaksen merta”. Meren syvin kohta on Puerto Ricon hauta, 8605 metriä.

title: Atlantin valtameri

text: Atlantin valtameri eli Atlantti on maapallon toiseksi suurin valtameri Tyynen valtameren jälkeen. Se kattaa noin viidesosan Maan pinta-alasta. Valtameren nimi tulee Kreikan mytologian Atlas-jättiläisestä. Nimitys ”Atlaksen meri” () esiintyy ensimmäisen kerran historioitsija Herodotoksella 400-luvulla eaa.[1]

title: Kanariansaaret

text: Kanariansaaret sijaitsevat hitaasti (1–2 cm vuodessa) lännestä itään liikkuvalla Afrikan litosfäärilaatalla Atlantin valtameressä, joten on luontevaa aloittaa alueen geologisen kehityksen kuvaus Atlantin valtameren avautumisella. Atlantin valtameri syntyi Pangea-supermantereen hajotessa noin 230 miljoonaa vuotta sitten, jolloin meri avautui toisistaan etääntyvien mantereiden välille. Mereisen laatan ikä Kanariansaarten kohdalla vaihtelee itäisten saarten 180 miljoonasta vuodesta läntisten saarten noin 155 miljoonaan vuoteen. Vulkaaninen aktiivisuus meren alla alkoi noin 60 miljoonaa vuotta sitten ja saaret ovat nousseet merenpinnan yläpuolelle purkausten seurauksena viimeisen 20 miljoonan vuoden aikana.

title: Kamppailu merta vastaan

text: Essex purjehtii kolme kuukautta ilman saalista ja Pollard tajuaa, ettei Atlantin valtameressä ole valaita. He purjehtivat Tyynellemerelle paremman onnen toivossa. Atacamesissa, Ecuadorilla he tapaavat espanjalaisen kapteenin, joka kertoo heidän löytäneen valtavan määrän valaita noin 2000 mailia länteen päin, mutta hän kertoo, että suuri kostonhimoinen valkoinen valas tuhosi hänen aluksensa sekä tappoi kuusi hänen miehistään. Pollard ja Chase eivät usko varoituksia, vaan päättävät lähteä länteen. He löytävätkin suuren valasparven ja käynnistävät pyynnin. Suuri valkoinen valas kuitenkin ilmestyy ja käy heidän kimppuunsa.

title: Valtameri

text: Pohjoinen jäämeri on suuri merialue, joka kattaa Atlantin valtameren pohjoisosan yltäen aina Grönlannin ja Pohjois-Aasian kautta Beringinsalmelle ja Pohjois-Amerikan arktisille saarille. Se on suurimmaksi osaksi jäässä vuodet ympäriinsä.

title: Atlantin valtameri

text: Eurooppalaiset siirtomaavallat kävivät Atlantilla niin sanottua kolmiokauppaa, jossa jalosteet, orjat ja raaka-aineet kiersivät. Vallat kävivät myös valtameren rannikolla sotia siirtomaista. Valistusaatteen seurauksena valtameren molemmilla puolilla syttyi Atlantin vallankumouksia, jotka olivat lyhyen ajan sisällä joukko kapinoita ja itsenäisyyssotia eurooppalaisten ylivaltaa vastaan. Vallankumousten aikana suurin osa Atlantin länsirannikosta itsenäistyi.

title: Golfvirta

text: Golfvirta on suuri lämmin Atlantin valtameren merivirta. Se saa alkunsa Meksikonlahdelta pohjoisesta päiväntasaajavirrasta, johon yhdistyy pienempiä virtauksia. Virtaus jatkuu Pohjois-Atlantin kautta Jäämerelle saakka.

title: Valtameri

text: Pohjoista ja Eteläistä jäämerta ei aina lueta erillisiksi valtameriksi, vaan Pohjoista jäämerta pidetään Atlantin jatkeena, kun taas Eteläisen jäämeren katsotaan olevan vain eteläisin osa Atlanttia, Tyyntämerta ja Intian valtamerta.

title: Atlantin valtameri

text: Atlantin valtameri ulottuu lännessä Amerikan mantereeseen ja idässä Eurooppaan ja Afrikkaan. Sen yhdistää Tyyneen valtamereen Jäämeri pohjoisessa ja Drakensalmi etelässä. Panaman kanava muodostaa keinotekoisen väylän Atlantin ja Tyynen valtameren välille. Itämerikin lasketaan kuuluvaksi Atlanttiin. Afrikan eteläpuolella Atlantti on yhteydessä Intian valtameren kanssa, ja rajana pidetään 20. itäistä pituuspiiriä. Raja Jäämerta vastaan kulkee Grönlannista Islannin luoteiskulmaan ja Islannin koilliskulmasta Huippuvuorten eteläkärkeen ja sieltä Nordkappiin Norjassa.


query: Aiheuttaako jäätiköiden sulaminen merenpinnan nousua?

title: Ilmaston lämpeneminen

text: Maailmanlaajuisella lämpötilojen nousulla on monia vaikutuksia, kuten merenpinnan nousu ja sademäärien muutokset, joiden seurauksena äärimmäisten sääilmiöiden yleisyyden ja voimakkuuden arvioidaan kasvavan. Muita seurauksia ovat viljelysrajojen muuttuminen, jäätikköjen peräytyminen ja eläinlajien sukupuutot.[7]

title: Ilmaston lämpeneminen

text: Myös valtamerten lämpeneminen ja jäätiköiden sulaminen aiheuttavat viiveen ilmakehän lämpenemiskehityksessä. Syynä on se, että veden lämpeneminen ja jään sulaminen sitovat suuren ominaislämpökertoimensa vuoksi enemmän energiaa kuin ilman lämpeneminen.[4] Yli 80 prosenttia ilmastonmuutoksen aiheuttamasta lisääntyneestä lämpöenergiasta onkin varastoitunut valtameriin, jotka ovat lämmenneet keskimäärin 3000 metrin syvyyteen asti[5]. Vaikka kasvihuonekaasujen päästöt pysäytettäisiin heti, ilman keskilämpötila tulee nousemaan kauemmin kuin seuraavat sata vuotta, joskin nykyistä huomattavasti hitaammin[6].

title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Ilmaston lämpenemisellä on monenlaisia ympäristöön ja ihmiselämään kohdistuvia vaikutuksia. Ilmastonmuutoksen väitetään johtuvan pääasiassa ihmisen aiheuttamista kasvihuonekaasupäästöistä ja näkyy kohonneina pintalämpötiloina, merenpinnan nousuna ja pohjoisen pallonpuoliskon hupenevina jääpeitteinä, joskaan näistä ilmiöistä ei ole vielä riittävästi luotettavaa empiiristä aineistoa. Oletetusta ilmaston lämpenemisestä uskotaan seuraavan merenpinnan nousua, sadannan ja maanviljelyn muutoksia, jäätikköjen peräytymistä, Arktisen mannerjään kutistumista ja merijään repeytymistä. Lämpenemisen välillisinä ja alueellisina vaikutuksina puolestaan pidetään äärimmäisten sääilmiöiden lisääntymistä ja voimistumista, tartuntatautien leviämistä, kausittaisisten ilmastoilmiöiden ajoituksessa tapahtuvia muutoksia, lajien sukupuuttoja sekä merkittäviä talousvaikutuksia. Lämpeneminen myös aiheuttaa lisää lämpenemistä. Lisäksi ilmaston lämpeneminen voi johtaa laajamittaisiin ja mahdollisesti peruuttamattomiin maailmanlaajuisiin vaikutuksiin, jollaisia olisivat esimerkiksi napajäätikoiden kutistuminen, merenpinnan mittava nousu, valtamerien vesikierron muutokset sekä eliölajien laajamittaiset sukupuutot.

title: Merenpinnan nousu

text: Lämpölaajeneminen on kaikissa skenaarioissa suurin merenpinnan nousun lähde (30–55% ennustetusta noususta), vuoristojäätiköiden sulaminen toiseksi suurin. Grönlannin mannerjäätiköllä pintasulaminen on voimakkaampaa kuin lumen kertyminen jäätikölle, ja jäätikön sulaminen nostaa merenpintaa. Etelämantereen mannerjäätiköllä asia on päinvastoin: ilmasto on niin kylmä, ettei pintasulamista juuri tapahdu, ja sadannan lisääntyminen jäätiköllä laskee merenpintaa. Jään virtausmuutokset molemmilla mannerjäätiköillä nostavat kuitenkin merenpintaa, arvion mukaan yhteensä korkeintaan 20senttimetriä. Lisäksi pohjavesien pumppaaminen nostaa hieman merenpintaa.[19]

title: Kordillieerien jääkilpi

text: Kordillieerien jääkilpi oli jääkausiaikoina pohjoisten Kalliovuorten yllä. Viimeksi se kasvoi suureksi Wisconsin-jääkilveksi. Kun jäätikkö oli suurimmillaan, se yhdistyi itäisen Kanadan yllä olleen Laurentiden jääkilven kanssa suureksi jäätiköksi. Tutkijoita kiinnostaa Kordillieerien jäätikön laajuus, koska sen uskotaan jääkauden lopulla Laurentiden jääkilpeä nopeammin supistuessaan avanneen muinaisille intiaaneille tien etelään ensiksi joko Kalliovuorten itäpuolelle tasangoille tai Alaskan kaakkoisrannikolle – Kanadan länsirannikolle. Kun valtavan Laurentiden jääkilven sulaminen vei 11 000 vuotta, Kordillieerien jääkenttä suli 4 000 vuodessa tai lyhyemmässä ajassa. Tämä nopea sulaminen aiheutti monia tulvia, muun muassa Missoula-järven äkillisen tulvimisen yli. Koska jää painoi maankuorta alas, joillakin alueilla merenpinta oli satoja metrejä nykyistä korkeammalla, vaikka vedenpinta oli yleisesti ottaen laskenut koko maailmassa. Vedenpinnan yleisen laskun ja paksun jään aiheuttaman maankuoren painumisen tarkka tietäminen on olennaisen tärkeää, kun halutaan selvittää, saattoivatko intiaanit kulkea Kordillieerien jääkilven vierestä nykyisen Alaskan alueelta Yhdysvaltoihin.

title: Merenpinnan nousu

text: Lapin ja Oulun yliopistojen tutkimusprofessori John Mooren mukaan (Journal of Geophysical Research 2008) nousuksi arvioidaan noin 1,5 metriä. Artikkeli julkaistaan lähiaikoina arvostetussa Science -lehdessä. Uusimpien arvioiden mukaan merenpinnan nousu on jäätiköiden sulamisesta johtuen kiihtynyt noin neljään millimetriin vuodessa, mikä voi tarkoittaa 1–2 metrin nousua vuoteen 2100 mennessä.[21]

title: Ancylusjärvi

text: Närkensalmen sulkeuduttua jäätiköstä sulava vesi nosti vedenpintaa nopeasti. Ancylustulvan loppuvaiheessa maankohoaminen ja merenpinnan eustaattinen nousu kumosivat toisensa ja rannansiirtyminen oli vähäistä. Tästä on jäänyt Etelä- ja Kaakkois-Suomen maastoon verrattain helposti erottuva muinaisranta, Ancylusraja. Muuramenharjulla Ancylusrajan korkeus on noin 123 metriä merenpinnasta, Helsingin Jakomäessä noin 60 metriä merenpinnasta.

title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Grönlannin ja Antarktiksen jäätiköiden sulaessa merenpinta nousee, aluksi vain senttimetrejä, pitkällä aikavälillä jopa metrejä. Jos Grönlannin jäätiköt sulaisivat kokonaan, merenpinta nousisi jopa 7 metriä. Jäätiköiden sulaminen vuoristossa nostaa ensin jokien virtaamaa ja jäätiköiden kadottua lopulta kuivattaa joet.

title: Jäätiköiden virtaus

text: Jäätiköiden vetäytymistä säätelee lähinnä niiden sulaminen, jota tapahtuu eniten reunoilla. Monesti kylmän ilmaston jäätikkö on jäätynyt päätteestään kiinni.

title: Ilmetynjoki

text: Seudun maaston nykyiset muodot on määritellyt jääkausi. Viimeisimmän jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reuna päättyi näillä seuduilla suoraan mereen, joka oli eräs Itämeren suolainen Yoldiameren vaihe. Ilmaston lämpenevä trendi kuitenkin keskeytyi kylmyyskauteen, jonka seurauksena reunan sulaminen hidastui ja liukuva mannerjäätikkö työntyi talvisin uudestaan eteenpäin. Tämä tapahtui noin 11 400−11 300 vuotta sitten. Kesien jäätikön reunan sulaminen ja talvien reunan eteenpäin työntyminen olivat sata vuotta tasapainossa keskenään ja aiheuttivat reunan edestakaisen liikkeen Tammelan seuduilla. Tämän liikkeen seurauksena jäätikön eteen sen eteläpuolelle kertyi maa-ainesta, joka on nykyään ympäristöään korkeammalla. Tätä selännettä kutsutaan Kolmanneksi Salpausseläksi. Ilmetynjoen valuma-alueen eteläreuna kulkee selänteen poikki itä-länsi-suunnassa.

title: Merenpinnan nousu

text: Mannerjäätiköiden virtausmuutoksia, joita ilmastomalleilla ei pystytä kunnolla laskemaan, on skenaarioissa arvioitu julkaistujen tieteellisten tulosten pohjalta. Niiden riippuvuutta päästökehityksestä ei pystytä toistaiseksi arvioimaan. Kysymysmerkki on lisäksi Länsi-Antarktiksen mannerjäätikön kehitys: jäätikkö on mahdollisesti epävakaa ja voi teoriassa hajota suhteellisen nopeasti ilmaston lämmetessä, sillä sen pohja on suureksi osaksi merenpinnan alapuolella. Etelämantereen mannerjäätikön epävakaiden osien hajoaminen on raportissa arvioitu ainoaksi tekijäksi, joka voi nostaa merenpintaa huomattavasti todennäköistä arviota korkeammalle. Mahdollinen lisänousu olisi luultavasti korkeintaan joitakin kymmeniä senttimetrejä vuoteen 2100 mennessä.[2]

title: Merenpinnan nousu

text: Kytketyt globaalit ilmastomallit ovat tärkein työkalu merenpinnan nousun ennustamiseen. Niiden avulla voidaan laskea merien lämpeneminen ja edelleen lämpölaajeneminen varsin luotettavasti[9]. Ilmastomallit simuloivat myös mannerjäätiköiden pinnan massatasetta eli jäätikön pinnalla tapahtuvan sulamisen ja lumisateen vaikutusta merenpinnan tasoon. Nykyiset ilmastomallit eivät kuitenkaan pysty ottamaan huomioon kaikkia mannerjäätiköiden virtaukseen vaikuttavia tekijöitä, minkä vuoksi on kehitetty vaihtoehtoisia tapoja arvioida tulevaa merenpinnan nousua.

title: Merenpinnan nousu

text: Mannerjäätiköiden virtauksessa tapahtuvien muutosten mallintaminen on merenpinnan nousun ennustamisen suurin ongelmakohta. Havaintojen perusteella tunnetaan useita mekanismeja, joiden kautta mannerjäätiköiden virtaus mereen saattaa nopeutua. Eräs kysymys on mannerjäätiköiden kelluvien osien, jäähyllyjen, vaikutus varsinaisen mannerjäätikön liikkeeseen. Jäähyllyjä voivat hajottaa sekä meriveden lämmittävä vaikutus alhaalta käsin että pinnalta tapahtuva sulaminen, jolloin sulamisvedet voivat kiilata jäähän railoja. Suurin kysymysmerkki on Länsi-Antarktiksen mannerjäätikkö, jonka pohja on suureksi osaksi merenpinnan alapuolella.

title: Vuori

text: Vuorten ilmastossa ja luonnonympäristössä on huomattavaa vaihtelua riippuen siitä, missä ne sijaitsevat: leveyspiirillä lähellä päiväntasaajaa vai kaukana siitä, meren rannikolla vai mantereen keskiosassa. Nämä tekijät vaikuttavat lämpötilaan ja sademäärään. Ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 celsiusastetta 1000 metrin nousua kohden: merenpinnan tasossa keskileveysasteilla lämpötila laskee yhtä paljon siirryttäessä noin 800 kilometriä pohjoiseen. Korkealla merenpinnasta lämpötilaero yön ja päivän välillä on suuri. Vuoria koettelevat myös voimakkaat tuulet, sulaminen ja jäätyminen, voimakkaat sateet ja lumen kertyminen. Nämä voimat vauhdittavat vuorten eroosiota.[7]

title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Eräs hidas pakotevaikutus on meren ja ilmakehän välinen lämmönsiirto, jonka järkkyessä osa ilmastojärjestelmästä lämpenee nopeammin kuin toinen. Esimerkiksi meret ja jääalueet varastoivat lämpöä merkittävästi ilmakehää hitaammin. Voi kestää kymmenentuhatta vuotta, ennen kuin merten ja ilmakehän välinen lämmönsiirto saavuttaa tasapainon ja merien lämpenemisestä aiheutuvat merenpinnan nousu ja napajäiden sulaminen lakkaavat.

title: Ilmaston takaisinkytkentä

text: Viiveillä on monesti merkitystä ilmastollisissa takaisinkytkennöissä. Esimerkiksi mannerjäätiköt reagoivat hitaasti ilmaston kylmenemiseen, koska jäätikön kasvu tai syntyminen edellyttää kasvanutta lumisateen määrää sekä matalaa lämpötilaa useiden vuosien ajan. Sen sijaan jäätikön sulaminen vaatii vain kasvanutta ilmaston lämpötilaa.

title: Ilmaston lämpenemisen vaikutukset

text: Vuodesta 1834 lähtien tehtyjen mittausten perusteella meret ovat imeneet 80 % ilmaston kohonneesta lämmöstä ja merien lämpötilat ovat nousseet ainakin 3000 metrin syvyydeltä. Meriveden tilavuus kasvaa sen lämmetessä, mikä nostaa merenpintaa. Jäämassojen kuten jäätiköiden nopea sulaminen vaikuttaa niin ikään kiihdyttävästi merenpinnan nousuun. Viime aikoina myös Grönlannissa ja Etelämantereella tapahtuneet jäävaippojen pienenemiset ovat erittäin todennäköisesti vaikuttaneet merenpinnan nousuun.

title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Itämeren Ancylus-vaihe loppui Tanskan salmien auettua Pohjanmerelle 6000eaa. Suolaista merivettä alkoi virrata Itämeren altaaseen ja suolapitoisuus alkoi varovasti nousta (Mastogloiameri). Tanskan salmien aukeaminen johtui valtamerten pinnan noususta jääkauden viimeisten jäätiköiden sulaessa. Merenpinnan nousu jatkui ja Itämeren suolapitoisuus lisääntyi edelleen. Tätä vaihetta kesti 5000–6000 vuotta. Muinaista suolaista Itämerta kutsutaan yleisesti Litorinamereksi[3].

title: Joensuun historia

text: Viimeinen jääkausi muokkasi paljon nykyisen Joensuun kaupungin aluetta ja sen lähiympäristöä. Jään sulaminen alkoi noin 14 000 eaa. Joensuun seudun harjumuodostumat syntyivät Salpausselän tavoin mannerjään sulamisen pysähdyttyä noin 8000–9000 eaa. ilmastonvaihtelun seurauksena. Kaupungin pohjoispuolella sijaitseva Jaamankangas sai alkunsa harjujen muodostumista seuranneen sulamisvaiheen aikana noin 9 900-10 000 eaa.. Jäätikön alta vapautuneen maan kohoaminen aiheutti alueen vesistöjen kuroutumisen itsenäisiksi järviksi, mikä tapahtui noin 6000–6500 eaa. Nykyisen kaupungin paikalla sijaitsevat alavammatkin alueet alkoivat paljastua veden alta ja ne alkoivat pian soistua.

title: Jäätikön massatase

text: Satelliittien avulla voidaan erottaa jäätiköltä erityyppisiä vyöhykkeitä, joita ovat esimerkiksi märän lumen vyöhyke ja päällysjään vyöhyke. Päällysjään vyöhykkeellä sulaminen on niin voimakasta, että jäätikön pinnalle muodostuu sulavesistä jäätymällä yhtenäinen jäämassa ("superimposed ice"). Niiden välissä kulkee lumiraja, joka karkeasti ottaen yhtyy jäätikön tasapainolinjaan sulamiskauden lopulla. Tämän linjan sijainnista voidaan päätellä jotain jäätikön massataseesta: nyrkkisääntö on, että jos akkumulaatiovyöhyke muodostaa 70 % koko jäätikön pinta-alasta, massatase on suunnilleen nolla. Tasapainolinjan korkeuden vaihtelut kertovat suoraan massataseen vaihteluista. Matalalla oleva selvä lumiraja kertoo taseen olevan todennäköisesti positiivinen, korkea ja selvä lumiraja puolestaan, että akkumulaatio on lisääntynyt monen negatiivisen taseen vuoden jälkeen. Jos lumirajan ja tasapainolinjan välissä on sulamisvesistä muodostunutta jäätä, kuten on laita arktisilla jäätiköillä, tasapainolinjan määrittämiseksi ei ole mitään helppoa tapaa.

title: Jäätikön massatase

text: Massatase on tärkeä suure ennen kaikkea siksi, että se kertoo jäätikön massan muutoksista ja siten sen tulevaisuudesta. Jos massatase on nolla, jäätikkö on tasapainossa; vastaavasti jos massatase on positiivinen tai negatiivinen, jäätikkö kasvaa tai kutistuu. Varsinkin ilmastonmuutoksesta puhuttaessa jäätiköt ja niiden massatase ovat tärkeä indikaattori, koska ilmastonmuutos vaikuttaa sekä lämpötilaan että sademääriin. Massatase ei kuitenkaan suoraan kerro jäätikön kohtaloa. Epätasapainossa oleva jäätikkö saattaa ajan mittaan saavuttaa tasapainoaseman, koska esimerkiksi massan kasvua kompensoi kiihtyvä sulaminen. Tämän vuoksi pitkäänkään jatkunut negatiivinen massatase ei välttämättä tarkoita sitä, että jäätikkö olisi kokonaan katoamassa. Jäätikkö reagoi massataseen muutoksiin tyypillisesti hitaasti, useiden vuosien viiveellä.

title: Merenpinnan nousu

text: Coloradon yliopiston Science-lehdessä vuonna 2008 julkaiseman tutkimuksen mukaan merenpinta voi nousta 80-200 senttimetriä vuoteen 2100 mennessä. IPCC:n arvio on 60 senttimetriä huomioiden vain jäätiköiden sulaminen. Coloradon tutkimuksessa huomioitiin ensi kerran myös jäätiköistä lohkeava jää. Metrin merenpinnan nousu uhkaisi miljoonia ihmisiä rannikkoseuduilla, kuten Florida ja Bangladesh.[22]

title: Champlainmeri

text: Merivaihetta kesti noin 2 000 vuotta, kunnes yhteys Atlantille kuroutui umpeen maankohoamisen seurauksena ja Champlainmerestä tuli järvi. Koska jäätikön alta paljastunut maa ei noussut tasaisesti, entinen pohjoisrannikko on nykyään noin 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja etelärannikko 150–190 metrin korkeudella merenpinnasta. Sateet laskivat veden suolapitoisuutta, kunnes merieläimet eivät enää pystyneet elämään siinä. Lopulta merestä oli jäljellä enää Saint Lawrencen jokilaakso ja Champlainjärvi.

title: Merenpinnan nousu

text: Merenpinnan nousu on merenpinnan tasossa tapahtuvaa kasvua. Valtamerien pinta on noussut ilmaston lämpenemisen seurauksena keskimäärin noin 19senttimetriä 1900-luvun alusta ja nousee tällä hetkellä noin kolme millimetriä vuodessa[1]. Pääasialliset syyt ovat meriveden lämpölaajeneminen, joka kasvattaa meriveden tilavuutta, ja jäätiköiden sulaminen, jonka seurauksena valtamerien vesimäärä kasvaa.

title: Merenpinnan nousu

text: Mannerjäätiköt ovat valtamerten jälkeen maapallon toiseksi suurin vesivarasto, ja niiden koko vaihtelee ilmasto-olojen mukaan. Kylmien ilmastokausien aikana vettä sitoutuu meristä kasvaviin mannerjäätiköihin, ilmaston lämmetessä pienenevät jäätiköt nostavat merenpintaa. Kvartäärikaudella viimeisten 2,6 miljoonan vuoden aikana kylmät jääkaudet ovat vuorotelleet lämpimien ja lyhyempien interglasiaalien kanssa, ja merenpinnan taso on vaihdellut näiden ilmastosyklien mukaisesti noin 120–140 metrin verran.

title: Jäätikön massatase

text: Esimerkiksi Antarktiksen sademäärät tunnetaan melko hyvin, mutta ablaation määrittäminen on ongelmallisempaa. Sulamista on miltei mahdotonta arvioida, koska jäätikkö ulottuu mereen asti eli sulaa suoraan mereen. Mantereen keskellä tapahtuva sulaminen on merkityksettömän pientä. Eräs tapa arvioida sulamista on rajata jäätikkö siihen kohtaan, jossa jää alkaa kellua, ja määrittää jäätikön nopeudesta ja paksuuden vaihtelusta rajan yli siirtyvän jään määrä. Tällöin jäävuorten poikimista ei tarvitse huomioida. Toinen tapa on arvioida jäävuorten määrää ja sulamista jäätikköhyllyjen pohjasta. Tutkimuksista on saatu vaihtelevia tuloksia, eikä mannerjäätiköiden massataseesta ole vielä täyttä varmuutta. Ablaatiota voidaan arvioida myös mittaamalla jäätikön paksuutta esimerkiksi kaikuluotaamalla, mutta tällöin vaaditaan huomattavaa tarkkuutta ja mittauspisteet on valittava edustavasti.

title: Jäähylly

text: Koska jäähyllyt kelluvat, niiden sulaminen tai hajoaminen ei periaatteessa nosta merenpintaa. Epäsuorasti ne voivat kuitenkin vaikuttaa merenpinnan tasoon. Etelämantereen jäähyllyjen laajamittainen murtuminen saattaisi nopeuttaa jään virtausta pois mantereelta, koska hyllyt toimivat eräänlaisena jarruna jäätikön virtaukselle. Lisäksi jään sulaminen voisi nopeutua, koska jäähyllyt pitävät lämpimämmän ilman loitolla mannerjäätiköstä. Antarktiksen niemimaalla, jossa jäähyllyjen murtumista on tapahtunut, on jo havaittu joidenkin jäätiköiden liikkeen nopeutuneen. Myös Grönlannin suurimman laskujäätikön, Jakobshavn Isbræn, liikkeen kiihtyminen näyttää olevan yhteydessä jäätikön kelluvan kielekkeen vetäytymiseen. Jäätikön liikkeeseen vaikuttavat kuitenkin monet tekijät, ja jäähyllyjen vaikutus siihen on yhä kiistanalainen asia.

title: Jäätikkö

text: Etelämantereen jäätikön paksuus on keskimäärin 1,6 km. Grönlannin jäätikkö on keskiosiltaan 2–3 km paksu. Jos Grönlannin jäätikkö sulaisi kokonaan, merenpinta nousisi 7 metriä, Jos Etelämantereen länsiosan jäätikkö, joka nyt jo lohkeilee, romahtaisi kokonaan mereen, merenpinta nousisi 5 metriä. Itse Etelämantereen pääjäätikkö paksunee tällä vuosisadalla, kun ilmastonmuutos lisää lumisateita sen alueella.Suurimmat jäätiköt sijaitsevat pohjoisilla leveysasteilla, mutta jäätiköitä on päiväntasaajan lähettyvillä Afrikassa Kilimanjarolla, Mount Kenyalla sekä Ruwenzorilla. Myös Puncak Jayalla Indonesiassa on pieniä jäätiköitä.

title: Tulva

text: Tulvia syntyy monella tavalla. Keväisin tulvia aiheuttavat lumien sulaminen ja jääpadot, muina aikoina muun muassa runsaat sateet. Sulamisvesi lisää virtaamia vesistöissä ja nostaa niiden veden pintaa. Jääpadot voivat nostaa veden pinnan huomattavasti normaalia korkeammalle. Merivesitulvien syy voi olla tilapäinen meriveden pinnan nousu tuulesta tai matalapaineesta johtuen tai jäätiköiden sulamisesta pidemmällä aikavälillä aiheutuva pinnan nousu.

title: Kryosfääri

text:
Kryosfääri on nimitys ympäristöstä, jossa on lunta ja/tai jäätä. Suurimmat mannerjäätiköt sijaitsevat Antarktiksella ja Grönlannissa.
Edellä mainittujen jäätiköiden sisempänä mantereella sijaitsevissa osissa jäätikkö on huomattavasti paksumpaa kuin lähempänä jäätikön reunaa sijaitsevat osat. Jääkauden aikana mannerjäätiköiden globaali laajuus oli enimmillään kaksi kertaa niin suuri kuin nykyiset Grönlannin ja Antarktiksen jäätiköt yhteensä. Laajoja vuoristojäätiköitä ovat Chilessä ja Argentiinassa sijaitseva Patagonian jäätikkö ja Alaskassa sijaitseva St. Eliaksen vuoriston jäätikkö. Lumi- ja jäävyöryjä, jotka aiheuttavat silloin tällöin vahinkoja tapahtuu eniten Alpeilla. Lumipeitteen albedo eli valonheijastavuus on suuri ja samalla sillä on merkittävä viilentävä vaikutus lämpötilaan. Lumi ja jää liittyvät olennaisesti säähän ja näin ollen jäätiköiden sulaminen ilmaston lämmetessä on merkittävä asia ilmastonmuutoksessa. Jäätiköiden sulaminen ilmaston lämmetessä saattaa nostaa tulevaisuudessa merkittävästi valtamerien pintaa.

title: Merenpinnan nousu

text: Suomen rannikolla merenpinnan taso on pitkään laskenut suhteessa maahan jääkauden jälkeisen maankohoamisen seurauksena. Maankohoaminen jatkuu edelleen: Suomenlahdella sen vauhti on noin 4–5mm vuodessa, Perämerellä jopa 9–10mm vuodessa[25]. Maankohoaminen ja merenpinnan nousu muuttavat rantaviivan sijaintia vastakkaisiin suuntiin, ja maankohoaminen kumoaakin Suomessa suuren osan merenpinnan noususta. Toisaalta myös jäätiköiden sulamisesta johtuvat painovoimakentän muutokset aiheuttavat sen, että merenpinnan nousun arvioidaan jäävän Suomen rannikolla ilman maankohoamistakin hieman (noin 20%) maailmanlaajuisen keskiarvon alapuolelle.[25]


query: Mihin Jaroslav Hašek kuoli?

title: Jaroslav Hašek

text: Jaroslav Hašek (30. huhtikuuta 1883 Praha, Itävalta-Unkari – 3. tammikuuta 1923 Lipnice nad Sázavou, Tšekkoslovakia) oli kuuluisa tšekkiläinen humoristi ja satiirikko, joka tuli tunnetuksi maailmanlaajuista suosiota saavuttaneesta romaanistaan Kunnon sotamies Švejk. Kirja kertoo sotamies Švejkin farssinomaisista seikkailuista ensimmäisessä maailmansodassa. Hašek ehti kuolla ennen Kunnon sotamies Švejkin valmistumista, mutta keskeneräinen kirja käännettiin yli kuudellekymmenelle kielelle ja siitä tuli välittömästi menestys. Pääteoksensa lisäksi Hašek ehti kirjoittaa noin 1500 lyhyttä novellia. Luonteeltaan Hašek tunnettiin boheemina ja hauskana. Hän kuoli vain 39-vuotiaana tuberkuloosiin.

title: Jaroslav Hašek

text: Prahasta Hašek muutti maaseudulle Lipniceen, missä vietti aikaansa viimeistellen romaaniaan. Hän sairasti tuberkuloosia ja oli vaarallisesti ylipainoinen ja hänen oli pakko sanella käsikirjoitus, sillä voimat eivät riittäneet kirjoittamiseen. Heikko terveys ja epäsäännöllinen elämä veivät Hašekin hautaan kesken luomiskauden.

title: Jaroslav Hašek

text: Vuosi 1917 oli Venäjällä vallankumousvuosi. Bolševikkikumouksen jälkeen Hašek muutti Moskovaan liittyäkseen Puna-armeijaan. Hänestä tuli Bugulman kaupungin apulaiskomentaja (nyk. Tatarstanin kaakkoiskulmassa), ja hän kuvailee tätä aikaa koottuihin teoksiinsa sisältyvässä novellissa. Hašekin omien sanojen mukaan juopunut eversti syytti asemalla häntä vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Bolševikit ottivat syytökset todesta ja Hašekia uhkasi kuolemantuomio. Näiden tapahtumien johdosta Hašekin oli pakko paeta maasta. Näille tapahtumille ei kuitenkaan ole muuta lähdettä kuin Hašekin oma kertomus. Vaikka olikin yhä muodollisesti naimisissa Jarmila Mayerován kanssa, Hašek solmi uuden avioliiton.

title: Jaroslav Hašek

text: Maine levisi laajemmallekin. Amerikkalainen Joseph Heller on korostanut, että hänen suursuosioon noussut teoksensa Me sotasankarit Catch 22 sai innoituksensa juuri Švejkistä. Luultavasti tämä historiallisen pikareskin ja siten Cervantesin ja Rabelais'n perinteeseen asettuva tuli esikuvaksi kokonaiselle kirjallisuuden lajille.

title: Jaroslav Hašek

text: Päähenkilö, kunnon sotamies Švejk, on prahalainen koirien kaupustelija, jonka liiketoimintaidea on myydä sekarotuisia piskejä rotukoirina. Hän on viisaasti tyhmä mies, joka joutuu puhumalla vaikeuksiin ja puhumalla selviytyy niistä. Švejkin hahmo esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1912 ilmestyneessä novellissa.

title: Jaroslav Hašek

text: Täytettyään viisitoista vuotta Hašek jätti lukion ja ryhtyi opiskelemaan apteekkariksi. Kuitenkin hän lopulta valmistui kauppakoulusta ja oli hetken pankkivirkailijana. Hän toimi myös koirien kaupustelijana. Koirien kaupustelija on myös hänen mestariteoksensa sankarin, Švejkin ammatti. Enimmäkseen Hašek kuitenkin työskenteli vapaana kirjoittajana sekä toimittajana.

title: Jaroslav Hašek

text: Avioliitosta tuli onneton, sillä Hašek ei saanut elämäänsä järjestykseen. Vuonna 1913 Jarmila Mayerová muutti takaisin vanhempiensa luokse. Kun ensimmäinen maailmansota syttyi vuonna 1914 Hašek liittyi armeijaan. Monet Švejkin henkilöhahmoista perustuvat hänen armeijassa tapaamisiinsa oikeisiin ihmisiin. Kovin kauan hän ei joutunut olemaan rintamalla, sillä joutui venäläisten sotavangiksi vuonna 1915. Sotavankeus oli Hašekille helpompaa kuin muille vangeille, sillä hän pääsi leirin kirjuriksi. Seuraavana vuonna hän pääsi pois leiriltä, sillä hän liittyi vastaperustettuun Tšekkilegioonaan propagandan kirjoittajaksi.

title: Jaroslav Hašek

text: "Suuri aika vaatii suuria ihmisiä", on Jaroslav Hašekin mestariteoksen, Kunnon sotamies Švejkin aloituslause. Teos kuvaa kuitenkin johdonmukaisesti pieniä ihmisiä. Hašek piirtää kuvan Itävalta-Unkarin armeijasta, joka on täynnä inhimillisiä heikkouksia. Rivimiehiä kiinnostaa laiskottelu, kortin pelaaminen, juominen ja syöminen. Aliupseerit ovat yksinkertaisia ja raakoja, virkamiehet korruptoituneita, sotilaspapit juoppoja mässäilijöitä ja ylemmät upseerit simputtajia, kiipijöitä, seniilejä tai muuten hulluja. Toinen teoksessa vilahtava kenraali on kiinnostunut käymälöistä ja toista kiinnostaa lähinnä hirttotuomioiden jakaminen.

title: Eero Balk

text: Ansioistaan kääntäjänä Balk on saanut lukuisia palkintoja kuten kirjallisuuden valtionpalkinnon 1992. Hänet valittiin vuonna 2008 kansainvälisen Jaroslav Hašek -seuran kunniajäseneksi.

title: Jaroslav Hašek

text: Keskeneräiseksi jäänyt romaani on sitäkin merkillisempi, että sen ilmestyessä maailmansotaa ei ollut vielä juurikaan käsitelty kirjallisuudessa.

title: Dominik Hašek

text: Vaikka Hašek onkin yksi kaikkien aikojen parhaimmista maalivahdeista, hänet tunnetaan myös ongelmapelaajana. Kesken vuoden 1997 pudotuspelien hän ilmoitti, ettei pelaisi enää yhtäkään ottelua Sabresin paidassa, jos valmentaja Ted Nolania ei erotettaisi. Hašek piti uhkauksensa ja istui katsomossa joukkueen hävitessä seuraavalla kierroksella. Nolan ei palannut seuraavalla kaudella, mikä oli pettymys monille hänestä pitäneille pelaajille. Vuoden 2001 pudotuspelien jälkeen Hašek uhkasi siirtyä eläkkeelle ellei saisi siirtoa. Hänen toiveensa toteutui ja hänet kaupattiin Red Wingsiin, jossa hän voittikin heti ensimmäisellä kaudellaan uransa ensimmäisen Stanley Cupin.

title: Veijo Meri

text: Sota ja armeija ovat toistuva aihe Meren — yliluutnantin pojan ja kasarmin kasvatin — tuotannossa, ja hänen absurdia huumoriaan on verrattu Jaroslav Hašekiin ja Miodrag Bulatovićiin. Romaania "Manillaköysi" on luonnehdittu yhdeksi Suomen kirjallisuuden onnistuneimmista uhkayrityksistä: tarina koostuu lomalaisten sotajutuista sekä kehyskertomuksesta, jossa sotamies salakuljettaa manillaköyttä rintamalta kotiinsa. Sotaromaanien sarjaan kuuluvat myös "Vuoden 1918 tapahtumat" ja "Sujut", joissa liikutaan sisällissodan ja jatkosodan maisemissa.

title: Jaroslav Hašek

text: Otavan Suuri Ensyklopedia (1978) s. 1629:Hašek, Jaroslav

title: Jaroslav Hašek

text: Kaikkea tunteellisuutta välttävä ja suuret aatteet puhkaiseva Švejk on omalla tavallaan myös suuri sodanvastainen teos. Vaikka Švejk on näennäisesti holtiton tarina, se todistaa merkillisesti muiden ohella Milan Kunderan teesin Keski-Euroopan ytimestä, joka oli suuren tieteen, kirjallisuuden ja musiikin ytimiä. Hašekin aikalainen samasta kaupungista oli Franz Kafka ja saksankielinen maanmies Robert Musil.

title: Dominik Hašek

text: Kesällä 1993 Hašek sai siirron Buffalo Sabresiin, jossa hänestä kehittyi yksi NHL:n huippumaalivahdeista. Hašek on voittanut parhaalle maalivahdille annettavan Vezina Trophyn kuudesti uransa aikana, sekä Hart Memorial Trophyn ja Lester B. Pearson Awardin kahdesti. NHL:n parhaan pelaajan palkinto oli ennen Hašekia viimeksi mennyt maalivahdille 35 vuotta aiemmin (Jacques Plante), eikä kukaan muu maalivahti kuin Hašek ole voittanut sitä kahta kertaa. Torjuntaprosentilla mitattuna hän on ollut kuudesti runkosarjan paras maalivahti ja hänet on valittu viidesti all stars -joukkueeseen.

title: Jaroslav Hašek

text: Kun teos ilmestyi se oli valtava menestys. Kuuluisuutta saavutti myös Josef Ladan kuvitus. Se herätti kuitenkin suuttumusta uuden tasavallan niissä piireissä, jotka olivat huolissaan tšekkien maineesta Euroopassa. Maanläheisen Švejkin pelättiin henkilöivän ulkomailla koko tšekkien kansan. Teoksen lukeminen kiellettiin Tšekkoslovakian armeijassa 1925, puolankielinen käännös takavarikoitiin kaupoista 1928, Bulgaria kielsi teoksen 1935 ja sitä poltettiin kansallissosialistien kirjarovioilla Saksassa 1933. Suomessa teos aiheutti 30-luvulla jumalanpilkkasyytteen, joka kuitenkin hylättiin.

title: Jaroslav Hašek

text: Asteroidi 2734 Hašek on nimetty Jaroslav Hašekin mukaan ja asteroidi 7896 Švejk hänen suurteoksensa päähenkilön nimen mukaan.

title: Jaroslav Hašek

text: Jaroslav Hašek syntyi Prahassa, joka kuului tuolloin Itävalta-Unkariin. Hänen isänsä Josef Hašek oli matematiikan opettaja ja äitinsä Kateřina ajan tavan mukaan kotirouva. Perheessä oli vielä nuorempi poika Bohuslav ja poikien orvoksi jäänyt serkkutyttö Maria. Perheen köyhyys pakotti muuttamaan usein ja Jaroslav Hašekilla oli lapsuudessaan yli kymmenen eri kotiosoitetta. Ehkäpä juuri jatkuva muuttaminen lapsuudessa sai Hašekin tuntemaan aikuisena kodittomuutta ja vaellushalua. Isä kuoli, kun poika oli kolmetoistavuotias ja äidin taloudelliset ongelmat pahenivat.

title: Jaroslav Hašek

text: Hašek tapasi vuonna 1907 Jarmila Mayerován ja rakastui nuoreen neitiin tulisesti. Tytön vanhemmat pitivät Hašekia rettelöitsijänä ja juoppona eivätkä voineet hyväksyä nuorten liittoa. Hašek yritti rauhoittua ja asettua aloilleen sekä aloittaa säännöllisen työn kirjoittajana. Hänen hyvät aikomuksensa eivät toteutuneet, sillä hänet pidätettiin syytettynä lipun häpäisemisestä. Tätä Jarmila Mayerován vanhemmat eivät voineet hyväksyä ja lähettivät tyttärensä maaseudulle toivoen, että sulhaskandidaatti ei löytäisi häntä. Toimenpiteellä ei kuitenkaan ollut toivottua vaikutusta. Hašek jätti lopullisesti anarkistit ja vuonna 1909 hän julkaisi 64 novellia ja hän pääsi myös "Eläinmaailman" toimittajaksi. Työsuhteesta tuli lyhyt, sillä Hašek jäi kiinni siitä, että oli kirjoittanut itse keksimistään olemattomista eläimistä. Vuonna 1910 hän viimein avioitui Jarmila Mayerován kanssa.

title: Jaroslav Hašek

text: Luokka:Tšekkiläiset kirjailijat Luokka:Anarkistit Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Jaroslav Hašek

text: Vuonna 1897 ollessaan koulupoika, Hašek otti osaa anti-saksalaiseen liikehdintään. Hän liittyi vuonna 1906 anarkistiliikkeeseen ja antoi työläisille heidän asemaansa koskevia luentoja. Seuraavana vuonna Hašekista tuli anarkistilehti Komunan toimittajaksi. Koska Hašek alkoi olla anarkistipiireissä näkyvä hahmo, kiinnostui poliisi hänen tekemisistään. Häntä syytettiin usein ilkivallasta ja kerran hän joutui kuukaudeksi vankilaan, koska oli oikeuden mielestä hyökännyt poliisin kimppuun.

title: Tšekki

text: Tšekinkielinen kirjallisuus on ollut tärkeää jo 1800-luvun lopusta Itävalta-Unkarin ja myöhemmin natsien ja kommunistien hallituskausilla. Ehkä kuuluisin böömiläinen kirjailija Franz Kafka kirjoitti kuitenkin tuotantonsa pääasiassa saksaksi, vaikka hän tunsikin tšekin kielen. Toinen kuuluisa tšekkiläissyntyinen kirjailija, Milan Kundera, pakeni 1975 Ranskaan ja on kirjoittanut vuodesta 1989 ranskaksi. Muita kuuluisia kirjailijoita ovat Karel Čapek, Bohumil Hrabal, Pavel Kohout, Václav Havel ja Ivan Klíma.[48] Kuuluisa on myös Jaroslav Hašek, jonka Kunnon sotamies Švejkin seikkailut maailmansodassa on laajalti tunnettu.[49]

title: Kiovan Venäjä

text: Vladimir kuoli vuonna 1015, ja 1019 valtaan nousi Svjatopolkin hetkellisen kauden jälkeen Jaroslav. Jaroslavin aikana valtakunta ja erityisesti sen pääkaupunki vaurastuivat. Kauppa ja käsityötaito kukoistivat. Myös ensimmäinen venäläinen lakikokoelma, "Russkaja pravda", julkaistiin. Jaroslavin kaudella venäläinen identiteetti alkoi kehittyä, ja valtakunta sekä kirkko etääntyivät Bysantista. Bysantilta on kuitenkin peräisin venäläisille ominainen valtakäsitys, jolle on olennaista kirkon ja valtion yhteenkuuluvuus.

title: Jaroslav Hašek

text: Romaanista on runsaasti näyttämö- ja kuunnelmasovituksia sekä elokuvia, joista suuren suosion saavutti saksalainen versio, pääosassa Heinz Rühmann.

title: Dominik Hašek

text: Dominik Hašek (s. 29. tammikuuta 1965 Pardubice, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti, joka lopetti pelaajauransa 2012 jäätyään ilman NHL-sopimusta. Hašekia pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista jääkiekkomaalivahdeista. Uran lopettaneista maalivahdeista hänen torjuntaprosenttinsa on NHL:n historian paras: 92,2.

title: Jaroslav Hašek

text: Pelko ei ollut aiheeton. Švejkistä tuli ensin kansallinen ja sitten kansainvälinen symboli, ja nyt hänelle omistettuja kapakoita, puistonpenkkejä ja muistoesineitä on monissa Euroopan maissa.

title: Jaroslav Hašek

text: Hašek oli henkilö joka teki pilaa kaikesta, myös itsestään. Hän ei tyytynyt vain pilapuheisiin vaan rakasti myös kepposia. Kirjoittamista hän ei pitänyt taiteena, vaan työnä, joka pitää suorittaa ja kirjoitti spontaanisti. Elämäntyylinsä takia häntä pidettiin vastuuttomana, juoppona, rettelöitsijänä ja kulkurina. Tutkija Jindřich Chalupecký on epäillyt hänen poteneen maanis-depressiivistä mielialahäiriötä, mitä on tosin vaikea vahvistaa näin monen vuosikymmenen jälkeen.

title: Jaroslav Hašek

text: Vuonna 1919 Hašek pääsi viimein palaamaan kotikaupunkiinsa Prahaan, joka oli nyt vastaperustetun Tšekkoslovakian tasavallan pääkaupunki. Elämä ei ollut helppoa, sillä sota-aikaisten tapahtumien vuoksi Hašekia pidettiin petturina. Lisäksi hän oli jo melko alkoholisoitunut. Hänellä oli vaikeuksia saada teoksiaan julkaistuksi ja hän ponnisteli saadakseen Kunnon sotamies Švejkin valmiiksi.

title: Jaroslav Hašek

text: Suomeksi teos on ilmestynyt kolmasti, ensin saksasta käännettynä 1932–1933, 1947 ja vuonna 1992 Eero Balkin suoraan tšekin kielestä kääntämänä. Veijo Meri on käsikirjoittanut teoksen näytelmäksi televisiolle. Pääosan esitti Matti Varjo. Teos on esitetty useasti myös radiossa, pääosassa Hannes Häyrinen.

title: Ivan Hašek

text: Kesäkuussa 2014 Hašekista tuli Qatar Stars Leaguessa pelanneen Qatar SC:n päävalmentaja. Menestys ei tyydyttänyt seurajohtoa ja Hašek sai syyskuussa potkut seuran ollessa liigassa yhdeksäntenä. Joulukuussa 2014 hän palasi valmennustehtäviin Al-Fujairahin peräsimessä. Seura säilytti hänen johdollaan paikkansa Arabiemiraattien liigassa, mutta suurempaa menestystä Hašek ei onnistunut seuraan tuomaan. Hän sai potkut maaliskuussa 2016 seuran vajottua putoamiskamppailuun.


query: Ovatko saamelaiset alkuperäiskansaa?

title: Saamelaiset

text: Saamelaiset ( tai sápmelaččat, ) ovat Fennoskandian pohjoisosissa elävä suomalais-ugrilainen alkuperäiskansa. Saamelaisten asuttamaa aluetta kutsutaan Saamenmaaksi (). Se koostuu Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosista sekä Kuolan niemimaasta.[1][2]

title: Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus

text: Suomi allekirjoitti eli hyväksyi sopimuksen vuonna 1989. Suomessa yleissopimuksen tarkoittamaa alkuperäiskansaa ovat saamelaiset.

title: Gájanas

text: Yhtyeen oman luonnehdinnan mukaan monikulttuurisuus kuuluukin musiikissa vahvasti. Gájanasin inspiraation lähteenä on saamelaisen kulttuurin lisäksi koko maailma. Musiikissa ja joiuissa korostuu alkuperäiskansan vahva yhteys luontoon.

title: Maattivuono (kylä)

text: Suurin osa Maattivuonon asukkaista oli saamelaisia, joiden lisäksi oli jonkin verran karjalaisia ja suomalaisia. Maattivuonon saamelaiset eivät olleet Petsamon alkuperäisasukkaita ortodoksisia kolttasaamelaisia, vaan Norjasta ja Inarin kunnasta 1860- ja 1880-lukujen välisenä aikana muuttaneita luterilaisia saamelaisia. Maattivuonon saamelaiset harjoittivat elinkeinonaan kalastusta. Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan kylässä oli 65 asukasta, joista 38 oli saamelaisia, 19 karjalaisia ja kahdeksan suomalaisia.

title: Kiltinänsaamelaiset

text: Kiltinänsaamelaiset eli kildininsaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Kiltinänsaamelaisista, akkalansaamelaisista ja turjansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Kiltinänsaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 1 000 henkilöä. Kiltinänsaamen kieltä puhuu noin 650 henkilöä.

title: Syöte

text: Syöte on alue Pohjois-Pohjanmaalla Pudasjärven kaupungin koillisosassa noin 50 kilometrin etäisyydellä kuntakeskuksesta Kurenalta. Nimensä seutu on saanut alkuperäiskansalta, saamelaisilta. Sana Syöte tarkoittaa pyhää paikkaa. Saamelaisten asuttaessa seutua he pitivät aluetta seitipaikana eli uhri- ja palvontapaikkana. Nykyään Syöte tunnetaan sekä Syötteen kansallispuistosta että alueella toimivasta laskettelukeskuksesta. Paikan todellista historiaa ei osata vielä arvostaa kantasuomalaisten keskuudessa.

title: Turjansaamelaiset

text: Turjansaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Turjansaamelaisista, kiltinänsaamelaisista ja akkalansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Turjansaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 400 henkilöä. Turjansaamen kieli on lähes hävinnyt; sitä puhui vuonna 1995 vain noin 8 henkilöä.

title: Alkuperäiskansa

text: Alkuperäiskansa on määritelty esimerkiksi kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksessa numero 169. Sen mukaan näille kansoille on ominaista, että ne polveutuvat väestöstä, joka maan valloituksen tai asuttamisen tai nykyaikaisen kansallisvaltion muodostumisen aikaan asui maassa. Toiseksi alkuperäiskansat ovat eläneet pitkälti riippumattomina aluetta hallitsevasta valtiosta ja säilyttäneet kielelliset, kulttuuriset ja yhteisölliset ominaispiirteensä ainakin osittain ympäröivästä valtakulttuurista erillisinä. Tällaiset määritelmät ovat kuitenkin tulkinnallisia. Saamelaisille on myönnetty alkuperäiskansan asema Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä. Näistä maista vain Norja on ratifioinut ILO:n sopimuksen.

title: Saamelaiset

text: Virallisesti Suomessa määritellään saamelaiseksi henkilö, joka itse pitää itseään saamelaisena, edellyttäen että

title: Merjan kieli

text:
Merja, kuten myös sukukielet muroma ja metserä kokivat saman kohtalon slaavien ekspansion aikoihin 1000–1200-luvuilta lähtien. Vaikka kielellisesti nämä kansat ovatkin sulautuneet jo täysin venäläisiin, on heistä jäänyt muistoksi lukuisia paikannimiä. Esimerkkeinä näistä nimistä on esitetty Moskvajoki eli Moskova (”moskainen”), Volga (”valkoinen”) ja Seliger-järvi (”selät”). Volga- ja Moskvajoen etymologioista on tosin muitakin teorioita.
Merjan kielen asema suomalais-ugrilaisessa kieliryhmässä on kiistelty. Aikaisemmin merjaa pidettiin volgansuomalaisena kielenä, mutta nykyisin sen on esitetty olleen läheisempää sukua itämerensuomalaisille ja saamelaisille kielille. Professori Jevgeni Helimskin mielestä merja polveutui varhaiskantasuomea vastaavasta kielestä, jota hän kutsuu suomalais-ugrilaisten kielten luoteisryhmän kantakieleksi.

title: Ihmisoikeudet Suomessa

text: Saamelaisten asema alkuperäiskansana ja kulttuuri-itsehallinto on tunnustettu Suomen perustuslaissa. Perustuslain 17 §:n 3 momentin mukaan saamelaisilla on alkuperäiskansana "oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan". Sen lisäksi perustuslaissa turvataan saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto, jota toteuttaa Saamelaiskäräjät. Saamelaisalue kattaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kunnat sekä Sodankylän Vuotson paliskunnan alueen. Saamen kieli sai virallisen aseman vuonna 1992, kun säädettiin saamelaisten kielilaki. Uusi kielilaki tuli voimaan 2004.

title: Saamelaisten historia

text: Saamelaisten historiaa viikinkiajalta tunnetaan muiden kirjoittamien lähteiden kautta, saamelaisilla ei omaa kirjallisuuttaan vielä tuolloin ollut. Viikinkiaikana saamelaisten asuinalue ulottui nykyistä etelämmäksi. Saamelaiset tulivat useimmiten hyvin toimeen skandinaavien kanssa. Saamelaisia tiedetään kirjallisten lähteiden ja hautalöytöjen perusteella muuttaneen Islantiin. Skandinaavit ja saamelaiset myös avioituivat keskenään. Harald Kaunotukka avioitui "Snæfríðr"-nimisen saamelaisnaisen kanssa, joka oli puolestaan "Svási"-nimisen saamelaispäällikön tytär. Selkein erotus saamelaisten ja skandinaavien välillä kielen ohella oli metsästys ja keräily, joka oli tuolloin saamelaisten erikoisuus. Saamelaiset myivät metsästämiensä eläinten nahkoja skandinaaveille ja paikoittain skandinaavihallitsijat verottivat heitä nahoilla.

title: Polygamia

text: (monisuhteisuus on yleistä alkuperäiskansan keskuudessa ),.[128][129] .[130] (monisuhteisuus on yleistä alkuperäiskansan keskuudessa)

title: Suomen väestö

text: Suomessa on selvitetty etnistä taustaa viimeksi vuoden 1970 väestönlaskennassa, jolloin laskettiin romanien ja saamelaisten määrä. Silloin saamelaisena pidettiin henkilöä, jonka ensiksi oppima kieli oli saame. Tämän lisäksi saamelaisiksi luettiin ne, joiden vanhemmista tai isovanhemmista jollakin ”on tai on ollut saamenkieli ensimmäisenä kielenään”. Lisäksi tutkimuksessa hyväksyttiin saamelaisiksi joitakin ”yleisen käsityksen mukaan saamelaisia henkilöitä”, vaikka yksikään vanhemmista tai isovanhemmista ei ollut saamenkielinen. Näillä perusteilla saamelaisia oli vuonna 1970 kaikkiaan 3936.[23]

title: Nils-Aslak Valkeapää

text: Toisessa osassa, joka on julkaistu alun perin 1976, maailmanlaajuiset epäkohdat, kuten sodat ja nälänhätä, kietoutuvat henkilökohtaisiin kokemuksiin. Valkeapään mukaan saamelaiskulttuuri on vanha tai oikeammin muinainen kulttuurimuoto, jonka juuret ovat syvällä historiassa. Hän kritisoi sitä, miten valtion edustajat eivät ymmärrä jutaavien saamelaisten liikkuvaa elämäntapaa. Hän kiistää myös maiden haltuunottoon liittyvien lakien oikeudenmukaisuuden, kuten teki jo "Terveisiä Lapista" -teoksessa. Kokoelman kolmannessa osassa hän kertoo vierailuistaan inuittien ja intiaanien luokse Grönlantiin ja Pohjois-Amerikkaan. Valkeapää kuvaa tuntemuksia, joita arktisten kansojen elämän samankaltaisuus hänessä herättää. Tapio Nykäsen mukaan Valkeapää ei käytä "Trekways of the Wind" -teoksessa lainkaan alkuperäiskansan ("indigenous people", "álgoálbmot", "eamiálbmot") käsitettä: Valkeapää puhuu saamelaisista, inuiteista ja intiaaneista (välillä tarkemmin mustajaloista) sekä siskoista ja veljistä.

title: Savolaisten asutusliike

text: Kansanperinteen mukaan saamelaiset vetäytyivät pohjoiseen, kun uudisasukkaat levittäytyivät heidän mailleen. Edelleen perinnetiedon mukaan osa saamelaisista tapettiin. Pentti Virrankoski olettaa, että nämä ovat myöhemmin keksittyjä tarinoita. Myöhemmin, kun Lappia asutettiin, saamelaiset eivät vetäytyneet eikä heitä tapettu, vaan he omaksuivat suomalaisten elinkeinot ja sulautuivat näihin. Myös Etelä-Suomessa suurin osa saamelaisista jäi paikoilleen. Virrankoski olettaa, että näin kävi yleisesti myös silloin, kun savolaiset muuttivat saamelaisten maille. Virrankoski huomauttaa myös, että metsäsaamelaiset olivat kalastajia ja metsästäjiä, joten heidän ei olisi ollut helppo muuttaa, sillä heidän elinkeinonsa vaati maiden ja vesien tuntemusta. Jos he olisivat muuttaneet pohjoisemmaksi, tämä olisi myös häirinnyt siellä elävien saamelaisten elinkeinoa. Savosta ja Pohjanmaalta tiedetään monia tapauksia, joissa saamelaiset ovat jääneet paikoilleen. Lisäksi Lappalaisesta tuli yleinen sukunimi Savossa.[2]

title: Arktisen alueen alkuperäiskansat

text: Arktisen alueen alkuperäiskansoja ovat muun muassa Pohjois-Euroopassa saamelaiset, Venäjällä nenetsit, hantit, evenkit ja tšuktšit, Alaskassa aleutit, jupikit ja inuitit (iñupiat), Kanadassa inuitit (inuvialuit) ja Grönlannissa inuitit (kalaallit).

title: Akkalansaamelaiset

text: Akkalansaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Akkalansaamelaisista, kiltinänsaamelaisista ja turjansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Akkalansaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 100 henkilöä. Akkalansaamen kielen viimeinen puhuja on kuollut vuonna 2003.

title: Saamelaiset

text: Suomen saamelaisalue kattaa Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Lapin paliskunnan alueen Sodankylän kunnassa.[2] Suomen noin 10 000 saamelaisista noin 3000 puhuu saamelaiskieliä äidinkielenään.[6] Nykyään huomattava osa Suomen saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella, esimerkiksi Helsingissä on suhteellisen suuri ja aktiivinen saamelaisvähemmistö.[7] Saamelaiskäräjien mukaan saamelaisia asuu 230 kunnassa Suomen kaikkiaan 336 kunnasta.[8] Alle 10-vuotiaista saamelaisista 75 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella.[9]

title: Alkuperäiskansa

text: Huomattavia eurooppalaisia alkuperäiskansoja ovat baskit, saamelaiset, Krimin tataarit, nenetsit, samojedit, komit sekä adygelaiset kansat, kuten tšerkessit. Afrikassa monia kansoja pidetään alkuperäiskansoina, vaikka he ovatkin erityisen usein syrjäyttäneet aiempia kansoja, osa melko äskettäin. Amerikassa kaikkia 1400-luvun eurooppalaisvalloittajien edeltäjistä polveutuvia pidetään alkuperäiskansoina (intiaanit, eskimot). Aasiassa alkuperäiskansoja ovat esimerkiksi armenialaiset, Pohjois-Irakin assyrialaiset, Hokkaidon ainut ja lukemattomat muut. Muualla heitä ovat muun muassa Australian aboriginaalit ja Uuteen-Seelantiin noin 1280 saapuneet maorit.

title: Valtiottomat kansat

text: Valtiottomat kansat ovat kansoja ilman kansallisvaltiota. Usein nämä ovat vähemmistökansallisuuksia, mutta saattavat muodostaa myös enemmistön, kuten oromot Etiopiassa. Tunnetuimpia valtiottomia kansoja ovat esimerkiksi saamelaiset, eskimot, palestiinalaiset, baskit, romanit, kurdit, tiibetiläiset, jorubat, Etelä-Amerikan intiaanikansat ja Australian alkuperäiskansat. Valtiottomia kansoja asuu eri puolilla maapalloa usein maanpaossa tai vaikeapääsyisillä alueilla Gazan pakolaisleireistä Amazonin sademetsään.

title: Suomen kielipolitiikka

text: Samassa perustuslain pykälässä taataan myös saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneille ja muille ryhmille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä viranomaisessa säädetään lailla. Viittomakieltä käyttävien sekä vammaisuuden vuoksi tulkitsemis- ja käännösapua tarvitsevien oikeudet turvataan lailla.

title: Kuolansaamelaiset

text: Kuolan saamelaiset ovat Kuolan niemimaalla Venäjällä asuvia saamelaisia. Kuolan saamelaiset ovat niin sanottuja itäsaamelaisia, joihin luetaan myös koltat, joita ei katsota yleensä kuuluviksi Kuolan saamelaisiin. Ero on kuitenkin tapahtunut vasta viime vuosikymmeninä. Kuolansaamelaiset puhuvat kiltinänsaamea ja turjansaamea sekä valtakieltä venäjää, aikaisemmin osa heistä myös akkalansaamea. Vuonna 1989 Kuolan saamelaisia oli 1 890 ja heistä 42 % puhui saamea. Suurin osa Kuolan saamelaisista asuu Lovozeron piirissä.

title: Suomalais-ugrilaiset kansat

text: Lähellä häviämistä ovat vatjalaiset, inkerikot, enetsit ja nganasanit. Myös vepsäläiset, Venäjän saamelaiset, selkupit, hantit, mansit ja nenetsit ovat vaarassa,[16][17] vaikka hantien, mansien ja nenetsien lukumäärät ovatkin viime väestönlaskennoissa nousseet. Todennäköisesti syynä ovat olleet toiveet saada erilaisia tukia ilmoittautumalla alkuperäiskansan jäseneksi.

title: Arktisen alueen alkuperäiskansat

text: Arktisen alueen alkuperäiskansojen lainsäädännöllinen asema vaihtelee maasta toiseen. Norjassa saamelaiset on luokiteltu alkuperäiskansaksi, mutta Suomessa heillä on vain kielivähemmistön asema. Kanadassa Nunavutin territorio perustettiin inuittien vaatimasta maa-alueesta. Venäjällä muun muassa alkuperäiskansojen elintavat ja kulttuurit ovat paikoin hyvinkin ahtaalla, ja taloudelliset hankkeet ajavat toisinaan näiden oikeuksien ohi.

title: Arktinen yhteistyö

text: Arktisen alueen asukkaista noin kymmenesosa kuuluu alkuperäiskansoihin ja alkuperäiskansoja on useampia; esimerkiksi Pohjois-Euroopassa saamelaiset tai Venäjällä nenetsit. Grönlannissa alkuperäiskansat ovat enemmistössä.

title: Suomi 1960-luvulla

text: Saamelaisten ongelmat tulivat samalla esille. Vasta 1960-luvulla ruvettiin Saamen kielen asemasta keskustelemaan. Saamelaiset katsoivat, että heitä oli pidetty vain yhtenä Suomen vähemmistönä, eikä heidän asemaansa alkuperäiskansana ollut otettu huomioon toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, jossa saamelaisten asema oli parempi kuin Suomessa. Nils-Aslak Valkeapää oli tunnetuin saamelaisten oikeuksia ajanut henkilö Suomessa. Hänen sanomansa oli, ettei Lappi ole vain ruskan ja tuntureiden maa vaan se on osa Suomea ja niinpä hän toi Lapin ongelmat myös etelään. Alettiin puhua suomalaisesta siirtomaavallasta Lapissa.

title: Saamelaiset

text: Saamelaisista kansallisista tunnuksista näkyvin on saamenpuku. Se on alkuperältään kansanpuku, jonka käyttö ei ole missään historian vaiheessa katkennut. Nykyisin saamelaispuku on muuttumassa käyttöpuvusta juhlapuvuksi. Suomessa puvusta on käytössä viisi päämallia: Enontekiön, Inarin, Tenon, Vuotson ja kolttien puku[43]. Norjassa ja Ruotsissa saamenpukua käyttävät vain saamelaiset. Suomessa myös muut kuin saamelaiset ovat käyttäneet pukuja tai niiden jäljitelmiä matkailuun liittyvässä liiketoiminnassa, mitä on arvosteltu[44].[45]

title: Oikeus omaan kieleen

text:
YK:n "Taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien sopimuksen" 15 artiklan mukaan yksilöllä on oikeus ottaa osaa kulttuurielämään ja sopimusvaltiot velvoitetaan toimenpiteisiin, jotka ovat välttämättömiä sivistyksen kehittämisen ja levittämisen kannalta. Euroopan sosiaalinen peruskirja velvoittaa Euroopan neuvoston edistämään ja helpottamaan mahdollisuuksien mukaan maahanmuuttajien lapsien äidinkielenopetusta ja myös vastaanottajamaan kielen opettamista maahanmuuttajille.
Suomen perustuslaki turvaa suomalaisille oikeuden käyttää tuomioistuimessa ja muiden viranomaisten kanssa asioidessa omaa kieltään, suomea tai ruotsia. Samoin taataan suomen- ja ruotsinkielisen väestön sivistykselliset tarpeet. Lisäksi perustuslaissa määritellään, että saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneilla ja muilla ryhmillä on oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Perustuslain määrittelemiä oikeuksia on tarkemmin määrätty kielilaissa. Myös saamelaisten ja viittomakielisten oikeuksista säädetään lailla. Maahanmuuttajilla on oikeus säilyttää kulttuuriaan ja kieltään myös kotouttamislain mukaan.

title: Saamelaiset

text: Euroopan unionin alueella saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa.[28] Saamelaisten asema alkuperäiskansana ja kulttuuri-itsehallinto on tunnustettu Suomen perustuslaissa.[29] Perustuslain 17 §:n 3 momentin mukaan saamelaisilla on alkuperäiskansana "oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan". Sen lisäksi perustuslaissa turvataan saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto, jota toteuttaa Saamelaiskäräjät. Saamelaisalue kattaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kunnat sekä Sodankylän Vuotson paliskunnan alueen. Saamen kieli sai virallisen aseman vuonna 1992, kun säädettiin saamelaisten kielilaki. Uusi kielilaki tuli voimaan 2004.[30]

title: 1960-luku

text:
Lapin sosiaaliset ongelmat alkoivat tulla esille. Lappi ei ollut ainoastaan ruskan väriloiston ja tunturien maa. Lapin luonnonvarat käytettiin pääasiassa etelän hyvinvointiin, esimerkiksi Lapin jokiin rakennetut voimalaitokset tuottivat sähköä etelän teollisuuskeskuksiin. Monet Lapin asukkaat muuttivat Norjaan tai Ruotsiin, koska Lapin oloja leimasivat köyhyys, työttömyys, lääkäripula, huonot koulutusmahdollisuudet ja itsenäisen päätäntävallan pienuus.
Saamelaisten ongelmat tulivat samalla esille. Vasta 1960-luvulla ruvettiin saamenkielen asemasta keskustelemaan. Saamelaiset katsoivat, että heitä oli pidetty vain yhtenä Suomen vähemmistönä, eikä heidän asemaansa alkuperäiskansana ollut otettu huomioon toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, jossa saamelaisten asema oli parempi kuin Suomessa. Nils-Aslak Valkeapää oli tunnetuin saamelaisten oikeuksia ajanut henkilö Suomessa. Hänen sanomansa oli, ettei Lappi ole vain ruskan ja tuntureiden maa vaan se on osa Suomea ja niinpä hän toi Lapin ongelmat myös etelään. Alettiin puhua suomalaisesta siirtomaavallasta Lapissa.


query: Missä Jean Sibelius kuoli?

title: Jean Sibelius

text: Johan Julius Christian ”Jean” Sibelius[1] (8. joulukuuta 1865 Hämeenlinna – 20. syyskuuta 1957 Ainola, Järvenpää) oli suomalainen myöhäisromantiikan taidemusiikin säveltäjä.[2] Hänen kansallisromanttinen musiikkinsa oli tärkeässä osassa Suomen kansallisen identiteetin muodostumisessa. Sibelius on kansainvälisesti tunnetuin ja esitetyin suomalainen säveltäjä. Sinfonioiden ja sinfonisten runojen luojana Sibelius oli 1900-luvun merkittävimpiä.[2]

title: Aino Sibelius

text: Ainon vanhemmat olivat kenraali, maaherra Alexander Järnefelt ja vapaaherratar Elisabeth Järnefelt (o.s. Clodt von Jürgensburg). Aino oli perheen seitsemäs lapsi. Sisaruksista kuuluisia kulttuurihenkilöitä ovat kirjailija Arvid, kuvataiteilija Erik (Eero) ja säveltäjä Armas Järnefelt. Jean Sibelius ja Armas Järnefelt olivat opiskelijatovereita ja Armas esitteli Ainon ja Sibeliuksen toisilleen vuonna 1889. Samaan aikaan Juhani Aho oli hyvin ihastunut Ainoon ja kirjoitti tunteisiinsa pohjautuvan kirjan "Yksin". Aino ei kuitenkaan vastannut Ahon tunteisiin ja hänet ja Jean Sibelius vihittiin Maksamaalla 10. kesäkuuta 1892.

title: Jaakko Ilves

text: Jaakko Ilves (s. 9. heinäkuuta 1953) on suomalainen viulisti ja Sibelius-Akatemian viulumusiikin lehtori. Ilves on säveltäjä Jean Sibeliuksen tyttärenpojanpoika ja toimii Sibeliuksen perikunnan asioidenhoitajana. Julkisesti hän on viime vuosina konsertoinut Ainolan Sibelius-museossa. Jaakko Ilves on esitelmöinyt Järvenpäässä pidettävillä Jean Sibelius -festivaaleilla ja toiminut Jyväskylän ja Kuopion viulukilpailujen tuomaristossa sekä Sibelius-Seuran luottamustehtävissä, kuten Jean Sibelius -viulukilpailujen tuomaristossa ja järjestelytoimikunnassa.

title: Sibelius-Seura

text: Sibelius-Seura ry () on vuonna 1957 perustettu aatteellinen yhdistys, joka pyrkii kokoamaan Jean Sibeliukseen liittyvää aineistoa sekä levittämään tietoa säveltäjästä ja hänen musiikistaan. Sibelius-Seura tekee yhteistyötä muun muassa Åbo Akademin Sibelius-museon, valtionarkiston, Ainola-Säätiön ja Hämeenlinnan Sibelius-kodin kanssa. Vuodesta 1965 alkaen seura on järjestänyt Jean Sibelius -viulukilpailun yhdessä Sibelius-Akatemian kanssa ja vuodesta 1996 alkaen valmistellut Sibeliuksen sävellystuotannon kriittistä kokonaisjulkaisua yhdessä Kansalliskirjaston ja kustannusliike Breitkopf & Härtelin kanssa. Seura jakaa vuosittain Sibelius-mitalin.

title: Jean Sibelius

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Brofeldt, Jussi (toim.)| title = Jean Sibelius kodissaan| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2010| version = Kuvat Björn Soldanin ja Heikki Ahon elokuvasta Sibelius kodissaan| id = ISBN 978-951-851-364-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Carpelan, Axel – Sibelius, Jean| title = Högtärade maestro! Högtärade herr baron! Korrespondensen mellan Axel Carpelan och Jean Sibelius 1900–1919| location = Helsingfors| publisher = Svenska litteratursällskapet i Finland| year = 2010| version = Utgivare Fabian Dahlström. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland, 737| isbn = 978-91-7353-372-0| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Dahlström, Fabian| title = The Works of Jean Sibelius| location = Helsinki| publisher = Sibelius-Seura| year = 1987| id = ISBN 951-99833-3-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Dahlström, Fabian| title = Jean Sibelius: Thematisch-bibliographisches Verzeichnis seiner Werke| location = Wiesbaden| publisher = Breitkopf & Härtel| year = 2003| id = ISBN 3-7651-0333-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Goss, Glenda Dawn| title = Sibelius, Amerikka ja amerikkalaiset| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2009| id = ISBN 978-951-0-35517-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Huttunen, Matti| title = Jean Sibelius: Pienoiselämäkerta| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1999| id = ISBN 951-0-22595-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kilpeläinen, Kari| title = Tutkielmia Jean Sibeliuksen käsikirjoituksista| location = Helsinki| publisher = Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitos| year = 1991| version = Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Studia musicologica Universitatis Helsingiensis, 3| isbn = 951-45-6138-4| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Levas, Santeri| title = Jean Sibelius. Muistelma suuresta ihmisestä| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1986 (2. painos 1992)| version = Ilmestynyt aiemmin kaksiosaisena: Nuori Sibelius, 1957 ja Järvenpään mestari, 1960| id = ISBN 951-0-13306-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Murtomäki, Veijo| title = Sinfoninen ykseys: Muotoajattelun kehitys Sibeliuksen sinfonioissa| location = Helsinki| publisher = Sibelius-akatemia| year = 1990| version = Väitöskirja: Helsingin yliopisto| id = ISBN 951-95540-6-8}} Murtomäki, Veijo: Sibelius. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Sävelten maailma 3| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1992| id = ISBN 951-0-15763-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Murtomäki, Veijo| title = Sibelius ja isänmaa| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2007| id = ISBN 978-951-31-4060-1}} Murtomäki, Veijo: Jean Sibeliuksen suhteet natsi-Saksaan eurooppalaisessa kontekstissa. Musiikki 3–4/2011, s. 5–68. Citation error, replace with{{cite book| author = Mäkelä, Tomi| title = Sibelius, me ja muut| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2007| id = ISBN 978-951-851-097-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salmenhaara, Erkki| title = Jean Sibelius| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 1984| id = ISBN 951-30-5490-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sibelius, Jean| title = Päiväkirja 1909–1944| location = Helsinki| publisher = Svenska litteratursällskapet i Finland| year = 2015| version = Toimittanut Fabian Dahlström. Suomentaneet Juha Saikkonen ja Arja Gothoni. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland| isbn = 978-951-583-288-7| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sirén, Vesa| title = Aina poltti sikaria: Jean Sibelius aikalaisten silmin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2000 (2. tarkistettu painos 2000)| id = ISBN 951-1-14494-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sirén, Vesa| title = Suomalaiset kapellimestarit: Sibeliuksesta Saloseen, Kajanuksesta Franckiin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2010| id = ISBN 978-951-1-21303-1}} Tawaststjerna, Erik: Jean Sibelius 1–5. Suomentaneet Tuomas Anhava, Seppo Heikinheimo, Erkki Salmenhaara. Helsinki: Otava, 1965–1988. Citation error, replace with{{cite book| author = Tawaststjerna, Erik| title = Sibelius| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1997| version = Lyhennetty ja uudistettu yksiosainen laitos. Toimittanut Erik T. Tawaststjerna| id = ISBN 951-1-14231-3}}

title: Jean Sibelius

text: asteroidi 1405 Sibelius, löytäjä Yrjö Väisälä 1936 Sibelius-akatemia 1939[2] Sibelius-museo 1949[2] Sibelius-viikko 1951–1965 (vuodesta 1968 Helsingin juhlaviikot) Jean Sibelius -viulukilpailu 1965–[2] Sibelius-lukio 1982[2] Sibelius-sali, konserttisali Järvenpäässä 1987[2] Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu 1995–[2] Sibeliustalo, konsertti- ja kongressikeskus Lahdessa 2000 Sibelius-laulukilpailu 2007– Jean Sibelius -kvartetti (jousikvartetti) Sibelius-opisto, musiikkiopisto Hämeenlinnassa Wihurin Sibelius-palkinto 1953 Sibeliuksen syntymäkoti 1965, kotimuseo Hämeenlinnassa puistoja, muun muassa Sibeliuksen puisto Helsingissä, Sibeliuksenpuisto Kotkassa, Sibeliuspuisto Porissa ja Sibeliuksenpuisto Hämeenlinnassa. Sibeliuksenkatu muun muassa Helsingissä, Hämeenlinnassa, Järvenpäässä, Keravalla, Lahdessa, Loviisassa ja Turussa sekä Porvoossa Sibeliuksenbulevardi.[2]

title: Aino Sibelius

text: Ainon ja Jean Sibeliuksen pitkän avioliiton aikana heille syntyi kuusi tytärtä: Eva (1893–1978), Ruth (1894–1976), Kirsti (1898–1900), Katarina (1903–1984), Margareta (1908–1988) ja Heidi (1911–1982). Kirstin kuolema 2-vuotiaana lavantautiin masensi Aino Sibeliuksen syvästi, ja hänen miehensä alkoholinkäyttö muuttui tällöin yhä rajummaksi. Vuonna 1908 Jean Sibelius luopui alkoholin käytöstä kokonaan seitsemäksi vuodeksi kurkkuleikkauksen jälkeen. Aino on myöhemmin sanonut näiden vuosien olleen hänen elämänsä onnellisimmat. Jean kuoli 20. syyskuuta 1957, 91-vuotiaana, jolloin Aino jäi leskeksi 86-vuotiaana.

title: Christian Sibelius

text: Sibeliuksen isä, Hämeenlinnan kaupunginlääkäri Christian Gustaf Sibelius, kuoli 47-vuotiaana lavantautiin heinäkuussa 1868 ennen Christianin syntymää. Äiti oli Pyhäjoen rovastin tytär Maria Charlotta (o.s. Borg) (1841–1897). Jean-veljen lisäksi Christian Sibeliuksella oli sisar, opettaja Linda Maria (1863–1932), jonka mielenterveys horjui. Hän sairastui kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön ja kuoli Nikkilän mielisairaalassa.

title: Christian Sibelius

text: Christian Sibelius oli, kuten veljensä Jean Sibelius, lahjakas kamarimuusikko ja esiintyikin nuorena veljensä kanssa.

title: Jean Sibelius

text: 8.12.1945: Jean Sibelius 80 vuotta (5 mk) 8.12.1957: Jean Sibeliuksen surumerkki (30 mk) 15.5.1965: Jean Sibeliuksen 100-vuotissyntymäpäivä (0,25 mk, 0,35 mk) 14.1.2004: kuusi Sibelius-aihetta (3 × 1 lk., 3 × 2 lk.) 11.9.2015: Jean Sibelius 150 vuotta (3 × 1 lk.)

title: Ture Rangström

text: Rangström oli aikanaan hyvin arvostettu, ja muun muassa Jean Sibelius piti häntä ”päätä pidempänä muita ruotsalaisia säveltäjiä”. Hänen tuotantoonsa kuuluu neljä sinfoniaa, kolme oopperaa ja huomattava määrä yksinlauluja, joiden ansiosta hänet parhaiten tunnetaankin. Hän kuoli Tukholmassa.

title: Breitkopf & Härtel

text: Breitkopf & Härtel tuki kansainvälistä uraansa aloittelevaa Jean Sibeliusta vuodesta 1883 alkaen ja kustansi monien Sibeliuksen teosten julkaisun. Vuonna 1998 kustantamo alkoi julkaista Sibeliuksen teosten kriittistä kokonaislaitosta nimellä Jean Sibelius Works yhteistyössä Kansalliskirjaston ja Sibelius-Seuran kanssa.

title: Jean Sibelius

text: Jean ja Aino Sibeliuksen koti Ainola valmistui Tuusulanjärven rantatielle 1904. Elämä Helsingissä oli käynyt sävellystyön ja perhe-elämän kannalta liian rasittavaksi vilkkaan ravintolaelämän takia. ”Helsingissä kaikki laulu kuoli minussa”, totesi Sibelius myöhemmin. Muutto Ainolaan takasi Sibeliukselle ihanteellisen työskentely-ympäristön koko loppuelämäksi. Sibeliuksen elämä oli näinä aikoina muutenkin nousuvoittoista: esimerkiksi hänen musiikkinsa alkoi löytää pysyvän jalansijansa Englannissa. Sibelius sai lukuisia vaikutusvaltaisia ulkomaisia tukijoita. Ainolan valmistumisen aikoihin sävelletyistä teoksista huomattavimpia ovat kolmas sinfonia ja Pohjolan tytär. Sibelius johti Pohjolan tyttären menestyksekkään kantaesityksen Pietarissa vuonna 1906.[2]

title: Ainola

text: Jean Sibelius kuoli Ainolassa 20. syyskuuta vuonna 1957, ja hänet on haudattu talon puutarhaan.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius äänestettiin Suuret suomalaiset -kilpailussa vuonna 2004 sijalle 8. Hänelle myönnettiin ensimmäinen Wihurin Sibelius-palkinto (7,5 miljoonaa markkaa) 9. lokakuuta 1953[22].

title: Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu

text: Kansainvälinen Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995 Sibeliuksen satakolmekymmentävuotisjuhlavuoden kunniaksi ja Sibelius-Seura järjestää sen viiden vuoden välein Helsingissä. Kilpailu on avoin kaikkien kansallisuuksien kapellimestareille, jotka kilpailuvuonna täyttävät korkeintaan 35 vuotta. Vuodeksi 2010 suunniteltua kilpailua ei pidetty. Kilpailu tuo voittajille maineen ja rahapalkinnon lisäksi konsertointimahdollisuuksia.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius-Seura ry järjestää kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun Helsingissä viiden vuoden välein. Sibelius-kilpailu on yksi maailman arvostetuimmista viulukilpailuista. Sibelius-Seura on järjestänyt Helsingissä myös Jean Sibelius -kapellimestarikilpailuja. Sibelius-laulukilpailut järjestetään Järvenpäässä.

title: Jean Sibelius

text: Johan Julius Christian "Janne" Sibelius syntyi 8. joulukuuta 1865 Hämeenlinnassa.[2] Isä, Hämeenlinnan kaupunginlääkäri Christian Gustaf Sibelius, kuoli lavantautiin heinäkuussa 1868 Sibeliuksen ollessa kaksivuotias.[3]Hänen äitinsä oli Pyhäjoen rovastin tytär Maria Charlotta (o.s. Borg). Sibeliuksella oli vanhempi sisar Linda Maria (1863–1932) ja nuorempi veli Christian Sibelius (1869–1922). Sibeliuksen koti oli ruotsinkielinen.[4]

title: Jean Sibelius: Orchestral Songs

text: Jean Sibelius: Orchestral Songs on kansainväisesti tunnetun suomalaisen baritonin Jorma Hynnisen albumi, jolla hän esittää Jean Sibeliuksen orkesterille säveltämiä lauluteoksia. Säestyksestä ja musiikista vastaa levyllä Tampereen filharmoninen orkesteri, jonka johtajana toimii Leif Segerstam.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius opiskeli Helsingissä musiikkia vuosina 1885–89 muun muassa musiikkiopistossa eli nykyisessä Sibelius-Akatemiassa Martin Wegeliuksen johdolla. Aluksi tärkeimmällä sijalla oli viulunsoitto, mutta Sibeliuksen huomattua etteivät hänen taitonsa riittäneet virtuoosiksi, nousi säveltäminen etusijalle. Helsingin-kaudellaan Sibelius teki lähes sata sävellystä, ja häntä alettiin jo luonnehtia musiikkineroksi.[2]

title: Heinz Drewes

text: Drewes arvosti Jean Sibeliusta ja oli Saksan Sibelius-seuran (Deutsche Sibelius Gesellschaft) puheenjohtaja. Hän kirjoitti saatesanat Ernst Tanzbergerin väitökirjaan "Die symphonischen Dichtungen, von Jean Sibelius, eine inhalts- und formanalytische Studie" (K. Triltsch, 1943). Tommi Mäkelä kirjoittaa Sibelius-elämäkerrassaan, että teos oli ilmiselvästi tarkoitettu tervehdykseksi suomalaisille ystäville ja asetovereille. Eräässä yhteydessä Drewes kirjoitti, että Sibeliuksen sinfoniset sadut todistavat, että ”vaikka Suomen kansa kuuluu rodullisesti suomalais-ugrilaisiin,” se on vuosisatojen kuluessa ”kääntynyt saksalaisen maailman suuntaan”.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius kuoli aivoverenvuotoon Ainolassa 20. syyskuuta 1957 ollessaan 91-vuotias.[17] Sibeliuksen kuoleman vuoksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous vietti hiljaisen hetken. Puheenjohtaja Sir Leslie Munro lausui muistosanat: ”Sibelius kuului koko maailmalle. Musiikillaan hän rikastutti koko ihmissuvun elämää.”[18] Sibelius haudattiin Suomen valtion kustannuksella Ainolan puutarhaan.[17]

title: Jean Sibelius -viulukilpailu

text: Kansainvälinen Jean Sibelius -viulukilpailu on yksi maailman arvostetuimmista viulukilpailuista. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 säveltäjä Jean Sibeliuksen satavuotisjuhlavuoden kunniaksi. Kilpailun järjestävät Sibelius-Seura ja Sibelius-Akatemia viiden vuoden välein Helsingissä. Kilpailu on avoin kaikkien kansallisuuksien viulisteille, jotka kilpailuvuonna täyttävät korkeintaan 30 vuotta. Kilpailu tuo voittajille maineen ja rahapalkinnon lisäksi konsertointimahdollisuuksia.

title: Jean Sibelius

text: Ateenalaisten laulu (Atenarnes sång), op. 31 no. 3 (1899), poika- ja miesäänille (unisono), torviseptetille ja lyömäsoittimille Maan virsi, op. 95, sekakuorolle ja orkesterille Jääkärimarssi (Jääkärien marssi), op. 91 (1917), mieskuorolle ja pianolle Kunniamarssi 1929 on Viipurin Lauluveikot -mieskuorolle omistettu kunniamarssi. Jean Sibelius sävelsi kappaleen 1897 Viipurissa perustetulle ja sittemmin Helsinkiin siirtyneelle kuorolle, jonka kunniajäsen hän on. Samoihin Eero Eerolan sanoihin oli Sibelius tehnyt VLV:lle kunniamarssin myös vuonna 1920 (Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssi 1921). Viisi joululaulua, op. 1 (1897–13)

title: Jean Sibelius

text: Alakoulusta Sibelius jatkoi suomenkieliseen Hämeenlinnan normaalilyseoon, joka oli perustettu vähän aiemmin suomalaisuusliikkeen ansiosta. Sibeliuksesta tuli kaksikielinen, ja hän luki Elias Lönnrotin Kalevalaa sekä J. L. Runebergin, Zachris Topeliuksen ja Aleksis Kiven teoksia. Hän kirjoitti 1880–1885 viitisentoista sävellystä, joihin kuului pianomusiikkia ja kamarimusiikkiteoksia. Hänen esikuviaan olivat wieniläisklassikoiden lisäksi muun muassa Felix Mendelssohn, Edvard Grieg ja Pjotr Tšaikovski. Säveltämistä hän opiskeli Johann Christian Loben Lehrbuch der musikalischen Komposition -oppikirjasta.[6] Vapaa-aikaansa ja kesiä Sibelius vietti Loviisassa ja von Konowien sukutilalla Sääksmäellä, missä hän oppi arvostamaan luontoa runollisesti mystisenä voimana.[2] Jean-taiteilijanimensä Sibelius otti käyttöön 1886.[2]

title: Viipurin Lauluveikot

text: Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssin "Kunniamarssi 1929" on säveltänyt kuoron kunniajäsen Jean Sibelius. Sibelius on säveltänyt kuorolle samoihin Eero Eerolan sanoihin kunniamarssit vuonna 1920 ("Kunniamarssi 1921") ja 1929. Viipurin Lauluveikot on Jean Sibelius -tietokannasta ilmenevän tiedon sekä Viipurin Lauluveikkojen tietojen mukaan ainoa kuoro, jolle Jean Sibelius on säveltänyt kunniamarssin.

title: Heino Kaski

text: Opintojensa jälkeen vuonna 1926 Kaski alkoi elättää itseään opettamalla pianonsoittoa ja laulua Sivistysjärjestöjen kansankonservatoriossa ja Helsingin kansakoulussa. Hän sai "director musices" -arvonimen vuonna 1941, ja hänet palkittiin Pro Finlandia -mitalilla 1950. Kaski kuoli Helsingissä samana päivänä kuin Jean Sibelius, 20. syyskuuta 1957.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius solmi erityisen tiiviit siteet Järnefeltin perheeseen. Hän avioitui Eero ja Arvid Järnefeltin sisaren Ainon kanssa Tottesundin kartanossa Maksamaalla 10. kesäkuuta 1892. He saivat kuusi tytärtä: Eva, Ruth, Kirsti-Maria (kuoli 1-vuotiaana lavantautiin), Katarina, Margareta ja Heidi.

title: Jean Sibelius

text: Suomen kulttuurimatkailulle säveltäjällä on suuri merkityksensä. Musiikkituristien matka suuntautuu esimerkiksi Sibelius-monumentille, Ainolaan tai Sibelius-museoon.

title: Walter von Konow

text: Von Konow kuoli naimattomana, säveltäjä Jean Sibelius oli hänen lapsuuden ystävänsä.