query: Mitkä lajit kuuluvat käärmekauloihin?

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulat (Anhingidae) ovat lahkoon Suliformes kuuluvia vesilintuja. Käärmekaulojen heimoon kuuluu yksi suku (Anhinga) ja neljä lajia. Ne muistuttavat paljon merimetsoja ja ovat melko kookkaita lintuja. Sukupuolet ovat samankokoiset, mutta naaraat ovat erityisesti vatsapuolelta ja kaulalta koiraita vaaleampia. Koiraiden väritys vaihtelee mustsasta tummanruskeaan.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulojen pääravintoa ovat kalat, mutta niille kelpaavat myös äyriäiset, vesihyönteiset, sammakot ja salamanterit. Ne syövät joskus myös kasvisravintoa, kuten lumpeiden siemeniä.[6]

title: Suulat

text: Suulien evolutionistiset sukulaisuussuhteet muihin linturyhmiin ovat epäselviä. Se on perinteisesti luettu pelikaanilintuihin, merimetsojen, fregattilintujen, käärmekaulojen, tropiikkilintujen ja pelikaanien ohella. DNA hydridisaation mukaan se kuuluu kuitenkin samaan ryhmään haikaralintujen kanssa. Eräiden olettamusten mukaan ne olisivat lähimpänä merimetsoja ja käärmekauloja, tai jompaakumpaa niistä. Suulien jakamista valko- ja ruskosuuliin tukee niiden luuston eroavaisuudet. Joidenkin tutkimusten mukaan kaikki suulat pitäisi lukea samaan "Sula"-sukuun. Varhaisin tunnettu suulalaji on Ranskasta löydetty "Sula ronzoni", jonka fossiilit on ajoitettu varhaiselle oligoseenikaudelle. Nykyisessä Kaliforniassa eli myöhäisellä mioseenikaudella "Morus magnus". Muiden esihistoriallisten suulien fossiileja on löydetty tertiäärikaudelta.

title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven vesieläimistöä tulva-aikana on tutkittu melko vähän. Järvessä elää kuitenkin kolme kalalajia, kultabassi, hopeakylkiin kuuluva "Craterocephalus eyresii" -laji ja silleihin kuuluva "Nematalosa erebi" -laji. Ne sietävät suolaisuuden vaihtelua ja korkeaa lämpötilaa. Lisäksi järvestä on löytynyt joitakin pieniä äyriäisiä, vesikirppuja ja raakkuäyriäisiä.

title: Sähkörauskut

text: Vanhimmat sähkörauskuihin kuuluvien lajien fossiileista on ajoitettu eoseenikauden alkupuolelle. Nykyään eläviä lajeja on 22 kahdessa suvussa. Heimo jaetaan kahteen alaheimoon "Torpedininae", johon kuuluvat "Torpedo"-suvun lajit ja "Hypninae", johon kuuluu ainoastaan yksi laji, lautasrausku ("Hypnos monopterygium"). Toisinaan lautasrausku luokitellaan kuuluvaksi omaan heimoonsa "Hypnidae".

title: Suku ja laji

text: Aristoteleen luokittelujärjestelmässä yksilö tai laji määritellään antamalla sen suku sekä sille välttämättä kuuluva erottava tekijä, joka erottaa sen kaikista muista samaan sukuun kuuluvista lajeista. Lisäksi lajilla voi olla ominaispiirteitä, jotka ovat tyypillisiä vain sille, mutta jotka eivät ole välttämättömiä, joten ne eivät kuitenkaan toimi erottavana tekijänä.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulojen vihollisia ovat muun muassa krokotiilit, varikset, ruskosuohaukat ja aromerikotkat.[1] Ne pulahtavat vaaran uhatessa veteen ja uivat nopeasti pakosalle. Muutoin ne menevät veteen vain ravinnonhakuun.[6] Käärmekauloilla on erottuva ja omalaatuinen äänivalikoima, joka vaihtelee iän, sukupuolen ja lajin mukaan. Lentäessään ja istuessaan ne naksuttelevat ja kalisuttelevat. Pesivät aikuiset käärmekaulat vaakkuvat ja murahtelevat. Poikaset myös kiljuvat ja kaakattavat.[1]

title: Sutiheinät

text: Sutiheinät ("Chaetopogon") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi vain yksi laji: sutiheinä eli partaheinä ("Chaetopogon fasciculatus"). Sutiheiniin on sijoitettu aiemmin toinenkin laji, "Chaetopogon creticus", mutta nykyisin se sijoitetaan sukaheinien ("Polypogon") sukuun.

title: Käärmekaulat

text: Eri alueiden käärmekaulat eroavat toisistaan värityksen ja levinneisyyden puolesta, mutta ovat muutoin keskenään hyvin samanlaisia.[3] Lajien lukumäärä on kiistanalainen. Yhden käsityksen mukaan kaikki käärmekaulat kuuluvat samaan lajiin, toisen mukaan neljän eri maanosan linnut muodostavat kukin oman lajinsa. Jotkut tutkijat pitävät Amerikoiden lintuja omana lajinaan, mutta muiden mantereiden käärmekauloja keskenään saman lajin edustajina.[2] Tavallisesti lajeja katsotaan olevan neljä. BirdLife Suomen hyväksymän luokituksen mukaan käärmekauloihin kuuluvat käärmekaula (A. melanogaster) ja amerikankäärmekaula (A. anhinga), australiankäärmekaula (A. novaehollandiae) ja afrikankäärmekaula (A. rufa). Lisäksi käärmekaulalla ja amerikankäärmekaulalla on kummallakin kaksi yleisesti tunnustettua alalajia: käärmekaulalla nimialalaji A. melanogaster melanogaster ja A. melanogaster vulsini[4] sekä amerikankäärmekaulalla nimialalaji A. anhinga anhinga ja A. anhinga leucogaster[5].

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulat ovat voimakkaita uimareita. Niiden täytyy uida vartalo kokonaan veden alla, koska niiden höyhenet eivät ole vedenpitäviä. Linnun uidessa siitä näkyvät veden pinnan yläpuolella vain pää ja kaula.[2] Käärmekauloilla on kaksi tapaa säädellä ominaispainoaan. Ne voivat painaa höyhenensä tiiviisti ruumistaan vasten ja puristaa siten ilmaa niiden välistä. Ilman tätä ne eivät voisi pysyä veden pinnalla. Ne voivat keventää itseään myös puristamalla ilmaa keuhkojen ilmapusseista.[3]

title: Käärmekaulat

text: Käärmekauloja tavataan kaikkialla trooppisilla, subtrooppisilla ja lämpimillä alueilla.[1] Afrikassa ne ovat levinneet kaikkialle Saharan eteläpuolelle Madagaskar mukaan lukien. Aasiassa niitä tavataan Turkin Amik Gölü -järvellä, Irakissa, Intiassa, Myanmarissa, Indokiinassa, Malesiassa ja Filippiineillä. Australaasiassa ne elävät Uudessa-Guineassa ja Australiassa. Amerikassa levinneisyys ulottuu Yhdysvalloista Argentiinaan.[6]

title: Käärmekaulat

text: Pyrstösulat ovat jäykät ja kalkkunamaiset.[1] Höyhenet eivät ole vedenpitäviä, vaan vesi tarttuu niihin jopa helpommin kuin merimetsoilla. Vettä tunkeutuu höyhenten väliin niin paljon, että käärmekaulojen täytyy uida vartalo kokonaan veden alla. Käärmekauloilla ei ole ihonalaisia ilmapusseja eikä luissa ilmaonteloita, minkä vuoksi käärmekaulojen ominaispaino on suhteellisen suuri.[2] Höyhenpuku on pääosin metallinhohtoinen.[3] Koiraiden väritys vaihtelee mustasta tummanruskeaan, kun taas naaraat ovat etenkin vatsapuolelta ja kaulasta vaaleampia. Molemmilla on laajoja juovia peitinsiivissä ja lapaluiden kohdan höyhenissä. Nuorten käärmekaulojen väritys on ruskeampi kuin naarailla ja aikuisille tyypilliset juovat puuttuvat. Silmien iiriksen väri muuttuu vuodenajan mukaan: Se voi olla keltainen, punainen tai ruskea. Käärmekauloilla on pieni ja paljas kurkkupussi, joka muuttuu lisääntymiskaudella keltaisesta tai vihreänkeltaisesta turkoosin väriseksi.[1]

title: Peiponkaalit

text: Peiponkaalit ("Galax") on uuvanakasvien (Diapensiaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain yksi laji: peiponkaali ("Galax urceolata"). Peiponkaalin lisäksi sukuun on kuvattu myös toinenkin laji, "Galax aphylla", mutta sen kuulumisesta peiponkaalien sukuun ei toistaiseksi olla varmoja.

title: Valkonaamapöllönen

text: Valkonaamapöllönen ("Ptilopsis leucotis", syn. "Otus leucotis") on naamapöllösten sukuun kuuluva lintu. Sen levinneisyys kattaa Saharan ja Päiväntasaajan väliin jäävän Afrikan. Laji katsottiin aikaisemmin kuuluvaksi samaan "Otus leucotis" -lajiin kirjonaamapöllösen ("P. granti") kanssa, mutta molekyylibiologisten tutkimusten perusteella sen katsotaan nykyään muodostavan oman lajinsa.

title: Pikihelmet

text: Pikihelmet ("Rhodotypos") on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi nykyisin vain yksi laji: lumipikihelmi ("Rhodotypos scandens"). Aikojen kuluessa sukuun on kuvattu kolme muutakin lajia, mutta niiden on sittemmin todettu olevan sama laji kuin lumipikihelmi.

title: Mustapääpeukaloinen

text: Mustapääpeukaloinen ("Donacobius atricapilla") on varpuslintu ja mustapääpeukaloisten heimon ainoa laji. Aikaisemmin laji luettiin kuuluvaksi peukaloisten heimoon, mutta on sittemmin siirretty omaan heimoonsa. Toisinaan laji on luokiteltu myös matkijoihin.

title: Anamirtat

text: Anamirtat ("Anamirta") on kilpikiertokasvien (Menispermaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi vain yksi laji, intiananamirta ("Anamirta cocculus"). Sukuun on aikojen kuluessa kuvattu muitakin lajeja, mutta ne on sittemmin todettu samoiksi kuin intiananamirta tai johonkin toiseen sukuun kuuluva laji.

title: Kivikkokipittäjä

text: Kivikkokipittäjän luokittelu on heimojen osalta horjuvaa. Laji luokiteltiin pitkään kuuluvaksi rastaisiin. Sittemmin Laji luetaan useimmiten kuuluvaksi timaleihin, kaljukkaisiin tai omaan heimoonsa "Chaetopidae".

title: Päiväperhoset

text: Päiväperhoset (Papilionoidea) on perhosten yläheimo. Yläheimoon kuuluvat useimmat yleiskielen tuntemat perhoset, kuten täpläperhosten, kaaliperhosten ja sinisiipien heimoihin kuuluvat lajit. Paksupäiden (Hesperioidea) yläheimon lajit muistuttavat päiväperhosia elintavoiltaan, mutta ne eroavat päiväperhosista muodon yksityiskohtien perusteella.

title: Peukaloiskerttulit

text: Peukaloiskerttulit (Zeledoniidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon taksonominen asema on osin epäselvä ja heimon lajit on aiemmin sijoitettu kerttulien tai rastaiden heimoon, mutta molekyylibiologiset tutkimukset ovat osoittaneet, että lajit eivät kuulu näihin heimoihin. BirdLife Suomen luokittelun mukaan heimoon kuuluvat peukaloiskerttuli ("Zeledonia coronata") ja kuubankerttulien ("Teretistris") suvun lajit kuubankerttuli ("Teretistris fernandinae") ja orientenkerttuli ("Teretistris fornsi"). Nämä lajit kuitenkin luetaan toisinaan kuuluviksi heimoon Teretistridae.

title: Pulmuset (heimo)

text: Pulmuset (Calcariidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit on aikaisemmin luettu kuuluviksi sirkkujen heimoon, mutta DNA-tutkimusten perusteella lajit on sittemmin erotettu omaan heimoonsa. Heimoon kuuluu 3 sukua ja 6 lajia.

title: Sirkkulit

text: Sirkkulit (Passerellidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajit luettiin kuuluvaksi sirkkuihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella lajit on erotettu uuteen sirkkulien heimoon. Heimoon kuuluu 30 sukua ja 131 lajia.

title: Día

text: Piikkiluppio (Sarcopoterium spinosum) on saaren hallitseva laji. Dían kasvistoon kuuluvat lisäksi muun muassa mastiksipistaasi, kurhojen sukuun kuuluva Carlina diae, kellojen sukuun kuuluva Campanula creutzburgii, kellokasvien heimoon kuuluva Petromarula pinnata, isomaltsan sukulainen Atriplex recurva, paloyrttien sukuun kuuluva Phlomis lanata, latva-artisokan sukulainen Cynara cornigera, kelttojen sukuun kuuluva Crepis tybakiensis, maksaruohojen sukuun kuuluva Sedum praesidis sekä sipulien sukuun kuuluva Kreetan ja Kárpathoksen kotoperäinen laji Allium tardans. Dían kasveista marattien sukuun kuuluva Asperula tournefortii ja helmililjojen sukuun kuuluva Muscari dionysiacum mainitaan IUCN:n uhanalaisten lajien punaisessa listassa (1993). Nämä kaksi lajia on myös suojeltu Kreikan presidentin asetuksella.[5]

title: Cyrtopodion kotschyi

text: Lajia tavataan Italiassa kaakkoisilla Basilicatan ja Apulian alueilla. Albaniassa laji elää Vlorësta Shkodëriin ulottuvalla ranta-alueella. Kosovossa lajia tavataan Prizrenissä. "Cyrtopodion kotschyi" elää myös Makedoniassa. Bulgariassa laji elää maan etelä- ja itäosissa. Kreikassa lajia tavataan suuressa osassa maata, kuten esimerkiksi Kykladeilla, Kreetalla, Sporadeilla ja Joonianmeren alueella. Kreikan pienillä saarilla laji on hyvin yleinen. Turkissa "Cyrtopodion kotschyi" elää Anatolian alueella. Ukrainassa levinneisyysalue käsittää Krimin niemimaan eteläisen osan. Syyriassa lajia tavataan maan läntisissä ja pohjoisissa osissa. Israelissa levinneisyysalueeseen kuuluvat maan keski- ja pohjoisosat. Jordaniassa "Cyrtopodion kotschyi" elää maan luoteisosassa. Myös Kypros ja Libanon kuuluvat levinneisyysalueeseen. Unkarista on löydetty kaksi elinpaikkaa. Sen sijaan on epävarmaa kuuluvatko Iran ja Irak levinneisyysalueeseen.

title: Sofisti (dialogi)

text: Lopputulos on, että sekä muutos että lepotila ovat, toisin sanoen kummatkin ovat olevia. Parmenideen mukaan sen sijaan vain lepotila on. Oleva puolestaan on ”laji”, jonka kaikki olemassaolevat asiat jakavat. Samuus on ”laji”, jonka kaikki samaan sukuun tai lajiin kuuluvat asiat jakavat suhteessa johonkin ominaisuuteen, ja jonka ansiosta kokoamisen kautta tehtävä deduktio on mahdollista. Ero on ”laji”, joka tekee samaan sukuun kuuluvista asioista erilaisia toisiinsa verrattuna, ja mahdollistaa näin jakamisen. Lopuksi, niin kutsuttu ei-oleva ei ole olevan vastakohta, vaan ainoastaan erilainen suhteessa siihen. Siksi olevan vastakohta määritellään eron kautta. Ei-oleva on ero, ei olevan vastakohta.

title: Kerttutimalit

text: Kerttutimalit (Pellorneidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit luettiin aikasemmin kuuluvaksi joko herttujen, kerttujen tai timalien heimoihin. Kerttutimalilajeja elää Afrikassa ja Aasiassa. Niiden elinympäritöä ovat metsät ja ravintoa hyönteiset. Tyypillisiä piirteitä ovat suurehko pää ja lyhyehkö nokka. Väritykseltään lajit ovat usein ruskeita.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekauloja esiintyy kaikkialla trooppisilla, subtrooppisilla ja lämpimillä alueilla. Ne asuvat erityisesti makeanveden järvissä, joissa ja soissa. Käärmekaulat ovat seurallisia lintuja ja elävät 15–20 yksilön, joskus jopa 100 linnun parvissa. Ne ovat hyviä uimareita ja käyttävät erikoistunutta kaulan rakennetta hyväkseen saalistaessaan kaloja. Sukukypsiksi käärmekaulat tulevat noin kahden vuoden iässä. Naaraat munivat 2–5 munaa, ja kumpikin vanhemmista osallistuu sekä hautomiseen että poikasten ruokkimiseen.

title: Käärmekaulat

text: Käärmekaulojen pääasiallista elinympäristöä ovat makeanveden järvet, joet ja suot. Niitä voi tavata myös murto- ja meriveden alueilla suistoissa, laguuneissa, lahdissa ja mangrovesoilla.[1] Ne poikkeavat tässä suhteessa merimetsoista, jotka elävät enimmäkseen rannikoilla.[3] Käärmekaulat viihtyvät metsäisillä jokivarsilla, järvien rannoilla tai rämeiden reunapensastoissa.[2]

title: Pittalit

text: Pittalit (Melampittidae) eli aiemmalta nimeltään juoksutimalit on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit on aikaisemmin luettu kuuluvaksi mutavaristen, penkojien tai paratiisilintujen heimoihin. Heimoon kuuluu 2 sukua ja 2 lajia. Lajit ovat pittali ("Melampitta lugubris") ja karstipittali ("Megalampitta gigantea").

title: Typhlops elegans

text: Typhlops elegans on aitosokkokäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitsevan ja São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvan Príncipen saaren kotoperäinen laji.


query: Milloin viimeinen jääkausi loppui?

title: Viime jääkauden loppuvaihe

text: Jääkauden loppuvaihe oli noin 21500[1]-10000 kalenterivuotta sitten. Kaudella muun muassa Pohjois-Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa peittänyt mannerjää vetäytyi huomattavasti ja merenpinta nousi. Tämä johtui ilmaston valtavasta lämpenemisestä. Ilmaston lämpenemisen tahtiin nousivat ilmakehän hiilidioksidi- ja metaanipitoisuudet. Merivirrat ja tuulet muuttuivat rajusti. Ajoittain koettiin yhä pitkiä kylmiä jaksoja, koska ilmasto aaltoili rajusti. Ihmiset alkoivat vähitellen levittäytyä pohjoiseen Etelä-Ranskasta ja Ukrainan ja Balkanin niemimaan seuduilta. Luultavasti noin 14000 vuotta sitten vaelsivat Amerikkaan. Jääkauden loppuvaiheessa tapahtui laaja eläinten joukkosukupuutto noin 16000-10000 vuotta sitten. Se saattoi johtua osin jääkauden päättymisen rajuista ilmaston- ja kasvillisuudenmuutoksista, jotka hävittivät laajan arotundran. Pääsyynä monien eläinten häviämiseen pidetään monesti ihmisen harjoittamaa metsästystä. Joukkosukupuuton syistä kiistellään silti yhä.

title: Saale-jääkausi

text: Saale-jääkausi oli viime jääkautta edeltänyt jääkausi Pohjois-Euroopassa noin 200 000–125 000 vuotta sitten.

title: Viime jääkauden loppuvaihe

text: Jääkausi Pleistoseenin joukkosukupuutto Veiksel-jääkausi Jääkausi Suomessa Allerödkausi Nuorempi dryaskausi Salpausselät Holoseeni Preboreaali Boreaali

title: Viime jääkauden loppuvaihe

text: Eri lähteissä esitetään erilaisia arvioita siitä milloin viime jääkausi olisi päättynyt. Monesti väitetään päättymisen alkaneen silloin kun huippujäätiköityminen LGM päättyi. Tällöin "jääkauden lopun alku" olisi alkanut noin 18000 radiohiilivuotta sitten. Eräät toiset taas pitävät jääkauden lopun alkuna Meiendorf-interstadiaalin (Monesti "Bölling-Alleröd") alkua noin 14700 kalenterivuotta sitten. Joidenkin mukaan taas jääkausi olisi alkanut päättyä joskus 16000 radiohiilivuotta sitten. Eräiden mukaan myöhäisjääkausi alkoi Virossa ja Belgiassa 13500 BP sekä Ranskassa ja Siperiassa[2].

title: Raahen tietokonealan oppilaitos

text: Raahen tietokonealan oppilaitoksen ja Oulun seudun ammattikorkeakoulun viimeinen vuokrasopimus kaupungin kanssa loppui 31.12.2014.

title: Pretegelen-jääkausi

text: Eri arvioiden mukaan Pretegelen-kausi alkoi 2,56–2,54 miljoonaa vuotta sitten ja loppui 2,42–2,44 miljoonaa vuotta sitten. Kautta voidaan yrittää eri ajoitusmenetelmien avulla yhdistää eli korreloida muihin kerrostumasarjoihin.

title: Valdai-jääkausi

text: Valdai-jääkausi oli viimeinen suuri pleistoseenin kylmä kausi Itä-Euroopassa n. 116 000–11 600 vuotta sitten. Se vastaa Pohjois-Euroopan Veiksel-jääkautta ja esim. Pohjois-Amerikan Wisconsin-kautta.

title: Viimeinen valitusvirsi

text: Singleä painettiin vain 500 kappaletta, joista noin sata jaettiin radioille ja eri medioille. Singleä ei julkaistu virallisesti kaupoissa, mutta sitä oli myynnissä nimikirjoituksin varustettuna Rokkikauppa-verkkokaupassa, josta se loppui pian.

title: Velisurmaaja

text: Nainen kysyy lopuksi, milloin poika tulee takaisin. Poika ilmoittaa, että ei milloinkaan. Hän ei kuitenkaan sano tätä suoraan, vaan kertoo maailmanloppuun liittyviä ilmiöitä, ja sanoo palaavansa kun ne koittavat. Eri tarun versioissa erilaisia maailmanloppuun liittyviä ilmiöitä ovat höyhenen uppoaminen veteen, kiven kelluminen tai pyöriminen veden pinnalla, auringon paistaminen veden pohjasta tai pohjoisesta, tulen leimahdus idästä, taivaalta satava tuli, taivaan torvien soitto ja väriä vaihtavat linnut; valkeneva korppi ja mustuva hanhi. Selvästi kristillisiä aineksia ovat viimeinen tuomio ja Jeesuksen palaaminen.

title: Etelänsatakieli

text: Viimeinen jääkausi erotti satakielet kahdeksi erillispopulaatioksi, jotka kehittyivät eri lajeiksi. Etelänsatakieli esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopassa, sekä Lähi-idästä aina Mongoliaan saakka. Euroopan kanta on 8,5–23 miljoonaa yksilöä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii eteläisessä Afrikassa. Suomessa tavataan lähes vuosittain joitakin yksilöitä.

title: Saale-jääkausi

text: Saaleen kuului kaksi moniosaista jäätiköitymistä, Drenthe ja Warthe, ja niiden välissä lämpimämpi Treene. Sekä Drenthe- että Warthe-jäätiköityminen muodostivat useiden päätemoreenien sarjoja, mikä viittaa siihen että niiden aikana on vuorotellut kylmempiä ja lämpimämpiä ajanjaksoja. Jääkausi on nimetty Saksassa virtaavan Elben sivujoen mukaan. Alpeilla vastaava jääkausi tunnetaan nimellä Riss ("Riß"), Pohjois-Amerikassa oli tuolloin puolestaan Illinois-jääkausi ("Illinoian").

title: Eburon-jääkausi

text: Eburon-jääkausi oli kylmä ajanjakso Pohjois-Euroopassa pleistoseenikaudella noin 1,5-1,8 miljoonaa vuotta sitten. Samaan aikaan havaittua kylmenemistä Alpeilla kutsutaan nimellä Tonava-jääkausi.

title: Veiksel-jääkausi

text: Veiksel-jääkausi oli viimeisin Pohjois-Euroopan jääkausi. Silloin mannerjäätikkö laajeni Skandinavian tuntureilta jopa Keski-Eurooppaan asti. Muun muassa Suomi peittyi eräässä vaiheessa kokonaan jäähän.[1][2]

title: Jääkausi Alpeilla

text: Alpeilta on jo varhain löydetty merkkejä siitä, että jäätiköt ovat aikaisemmin olleet nykyistä suurempia, muun muassa siirtolohkareita, jäätikön kallioon tekemiä uurteita ja U:n muotoisia laaksoja. Alpeilla on tutkittu jääkausia jo 1800-luvun alusta lähtien, mutta niistä kiistellään yhä. 1900-luvun alussa Penck ja Brückner jakoivat Alppien moreenilöydöt neljään ryhmään: Günz, Mindel, Riss ja Wurm. Myöhemmin on kiistelty muun muassa siitä, oliko Günz itsenäinen jääkausi ja milloin se oli.

title: Günz-jääkausi

text: Günz-jääkausi oli kylmä jääkausi Keski-Euroopassa luultavasti noin 630–670 000 vuotta sitten. Se oli ensimmäinen Alppien neljästä suuresta pitkään tunnetusta jääkaudesta pleistoseenikaudella. Jää laajeni silloin ainakin Alpeilla laajimmilleen pleistoseenikaudella. Günzia vastaa luultavasti happi-isotooppivaihe 16 eli Don-jääkausi. Günzin aikana syntyi Alppien lähelle piedmont-jäätikkö, eli jäätikkö valui osin Alpeilta alas. Günzin ajoituksesta on kiistelty, koska päätemoreeneja ei osata tarkasti ajoittaa. joidenkin arvioiden mukaan se käsittää kolme kylmää kautta. Alpeilla Günz-jääkautta edelsi Tonava-jääkausi. Seuraava suuri jäätiköityminen oli Mindel jota vastaa Saksan Elster-jääkausi.

title: Pieni jääkausi

text: Pieni jääkausi eli pikku jääkausi oli ilmastollisesti keskimäärin normaalia kylmempi kausi noin vuosina 1450–1850. Kausi ei ollut yhtenäinen maapallon kattava oikea jääkausi, vaan ajanjakson aikana ilmastolliset olosuhteet vaihtelivat suuresti eri puolilla maapalloa. Tuona aikana ainakin Euroopassa oli useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli 2–3 °C normaalia alempi. Erityisen kylmää oli 1690-luvulla, jolloin mm. Suomessa vuosina 1695–1697 koettiin nälänhätää suurina kuolonvuosina. Kylminä ajanjaksoina jäätiköt etenivät sekä Norjassa että Alpeilla. Lontoossa Thamesjoki jäätyi pitkiksi ajoiksi talvisin, ja Thamesin jäällä vietettiin Frost Fairs -markkinoita, suurimmillaan 1800-luvun alkupuolella.

title: Uusi jääkausi uhkaa

text: Uusi jääkausi uhkaa on suomalaisen Virtanen -yhtyeen toinen ja viimeinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1975.

title: Jääkausijaksot

text: Jääkausijaksot ovat jääkausien vaihteluun liittyviä ajanjaksoja, jotka kestävät tavallisesti kymmeniä miljoonia vuosia. Viimeinen jääkausijakso alkoi noin 2,76 miljoonaa vuotta plioseenilla. Nyt on menossa pleistoseenin jääkausijakson kausien välinen lämmin aika, holoseenia, joka alkoi noin 11600 vuotta sitten, kun viime jääkausi päättyi. Seuraava jääkausi tulee ehkä tuhansien, kymmenien tuhansien vuosien päästä. Jääkausia tulee olemaan vielä kymmeniä miljoonia vuosia, jos ihmisen aiheuttama kasvihuoneilmiö ei estä niitä. Maan historiassa ovat vuosimiljoonien saatossa vuorotelleet lämmin tila ja kylmä tila.

title: Kivihiili-permin jääkausi

text: Kivihiili-permin jääkausi eli Karoo-jääkausi oli noin 350-250 miljoonaa vuotta sitten. Kivihiili- ja permikauden raja on tässä 270 miljoonaa vuotta sitten. Pieniä jäätiköitä oli vuoristossa jo 340 miljoonaa vuotta sitten, ja vielä 250/240 miljoonaa vuotta sitten. Gondwanamentereen jäätikkö pieneni permikaudella.

title: Subatlanttinen

text:
Subatlanttinen ilmasto- ja kasvillisuuskausi Pohjois-Euroopassa alkoi noin 2760 vuotta sitten ja jatkuu vielä nykyään. Kaudelle on ollut ominaista ilmaston hidas viileneminen ja vaihtelut lämpimästä kylmään, esimerkiksi pieni jääkausi oli kylmä kausi noin vuosina 1600–1900.
Kuusi ja mänty Suomessa ovat yleisimmät puulajit, lehtipuut harvinaisempia.
Ilmasto on kostea ja sateinen. Kauden alussa Suomen pronssikausi loppui, ja rautakausi alkoi.
Yleinen pitkän aikavälin viileneminen on ennen nykyistä ilmastonmuutosta ollut nopeampaa kuin edeltävällä subboreaalisella kaudella.
Viimeisen sadan vuoden aikana lämpötila on ollut voimakkaassa nousussa. Leppä on hieman harvinaistunut. Kauden lopulla mänty ja koivu ovat yleistyneet. Keskiajalla noin 1000 vuotta sitten koivu oli nykyistä harvinaisempi.

title: Jääkausi Alpeilla

text: Alpeilla esiintyi noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten ilmaston vaihteluja viileänkuivasta kosteanlämpimähköön, muttei jääkausia. Syntyi lössiä. Olduvain tapahtuman aikoihin (MIS63:n) alkoi 17 interglasiaalin sarja, muttei vieläkään suuria jäätiköitymisiä. Noin MIS24:n aikoihin noin 0,9 miljoonaa vuotta sitten jäätiköt kasvoivat Alpeilla yhä suuremmiksi ja tulivat lopulta näkyviin Günz-jääkautena, joka pyyhki pois merkit aikaisemmista jääkausista. Jääkausi kuljetti hiekkaa jokiin kerrostumaan. Günz-jääkausi, MIS16 noin 620000 vuotta sitten tuotti "Altere Deckenschotter" -kerrostuman. Gunz-jääkaudella oli kolme kylmää kautta. Mindel tuotti Younger Deckenscotterin, Riss Höchterrassen ja viimeinen jääkausi Würm alaterassin. Donau-jääkausi perustuu epävarmoihin löytöihin, samoin Haslach-jääkausi kiisteltyyn Keski-Deckenscotteriin, joka saattaa olla Mindelin osa.

title: Saale-jääkausi

text: Myös Warthe-jäätiköityminen joka laski lämpötilaa Drentheä hieman vähemmän, sopii kuvaan, jonka mukaan ankara jääkausi jäädyttää Venäjän sisäosia viimeisenä. Luultavasti tähän on syynä mantereen kuivuus ja se, että ankara jääkausi, joka on kylmä ja myös pitkä, ehtii levitä laajemmalle, kun jää virtaa oman painonsa takia sivulle. Tästä kertoo jään eteneminen pitkälle kielekkeenä Dnjestrin jokilaaksossa ja ehkä Donin jokilaaksossa. Saale-jääkausi ei ole Venäjällä niin laaja kuin sitä edeltävä Elster-jääkausi, mutta ulottuu Saksassa Elsteriä kauemmaksi. Elsterin ja Saalen jäätikön maksimireunat kulkevat jonkin matkaa Itä-Euroopassa rinnakkain.

title: Valkopäätiainen

text: On esitetty, että viimeinen jääkausi eristi sini-/valkopäätiaislajin kahdeksi erilliseksi populaatioksi, joiden muuntelu kehittyi eri suuntaan. Lajit risteytyvät keskenään.

title: Kalliovuoret

text: Nykyiset Kalliovuoret syntyivät kolmen kauden aikana. Ne alkoivat muodostua jo noin 170 miljoonaa vuotta sitten, mutta kuitenkin vasta myöhäisellä liitukaudella noin 70 miljoonaa vuotta sitten Kalliovuorten perustavanlaatuiset rakenteet syntyivät niin sanotun Laramiden vuorijononpoimutuksen aikana. Tällöin maapallon litosfäärilaatat törmäsivät yhteen ja saivat maankuoren taipumaan haitarimaiseksi muodostumaksi, ja näin syntyi nykyisten Kalliovuorten esimuoto. Noin 30 miljoonaa vuotta myöhemmin Laramide-kausi päättyi, ja eroosio alkoi jälleen kuluttaa uutta vuoristoa. Seuraavien miljoonien vuosien aikana lohkoliikunnot ja tulivuoret synnyttivät kuitenkin useita uusia muodostumia alueelle. Jääkausi, joka alkoi 130000 ja loppui 14000 vuotta sitten, oli viimeinen suuri Kalliovuoria muokannut voima. Se synnytti alueella muun muassa uusia laaksoja, järviä ja moreenimuodostumia.[1]

title: Japanin paleoliittinen kausi

text: Japanin paleoliittinen kausi () käsittää ajanjakson noin vuodesta 100 000 eaa. alkaen vuoteen 12 000 eaa., jolloin jääkausi loppui ja Japanissa alkoi mesoliittinen Jōmon-kausi. Todisteita ihmisten olemisesta saarella ennen vuotta 30 000 eaa., jolloin ensimmäiset työkalut löydettiin, ovat kiistanalaisia ja useimmiten aikakauden katsotaankin alkaneen vuodesta 35 000 eaa.

title: Wisconsin-jääkausi

text: Wisconsin-jääkausi oli viimeinen jääkausijakso Pohjois-Amerikassa pleistoseenikauden lopussa.. Vastaavaa jääkautta Pohjois-Euroopassa kutsutaan Veiksel-jääkaudeksi.

title: Tekstiilikeramiikka

text: Milloin tekstiilikeramiikan valmistus loppui, on jäänyt selvittämättä, mutta sitä on käytetty ainakin vuoteen 500 eaa., mahdollisesti myöhempäänkin.

title: Wisconsin-jääkausi

text:
Wisconsin-jääkausi alkoi viimeistään 70 000 vuotta sitten. Ajanjakson loppupuolella Laurentian mannerjäätikkö laajeni koko Kanadaan ja Yhdysvaltain pohjoisosiin ja oli laajimmillaan noin 24 000 vuotta sitten. Wisconsin-jääkausi päättyi Amerikassa noin 10 000 vuotta sitten. Amerikan jäävaippa oli Euroopan vastaavaa suurempi, levisi etelämmäs, ehkä nopeammin ja lämpimämmille seuduille kuin Euroopassa.
Wisconsin-jääkautta ennen oli Amerikassa Illinois-jääkausi ja monia Esi-Illinois-jääkausia.

title: System of a Down

text: System of a Downin viimeinen esiintyminen ennen tauolle menoa nähtiin 13. elokuuta 2006 West Palm Beachissa Floridassa. Tänään tulee olemaan meidän viimeinen keikkamme, jonka jälkeen emme soita yhdessä pitkään aikaan. Daron oli sanonut haastattelussa viimeiseksi kommentikseen tämän: Palaamme vielä takaisin, emme vain tiedä milloin.

title: Elster-jääkausi

text: Elster-jääkausi (Alpeilla Mindel-jääkausi, Englannissa Anglian, Yhdysvalloissa Kansan) oli laaja, kolmanneksi viimeinen kvartäärikauden jääkausi noin 475 000–370 000 vuotta sitten. Kausi oli sama kuin merenpohjan kerrostumien kylmä kausi MIS 10. Elsterin jäätikkö levisi huomattavasti laajemmalle kuin viime jääkauden mannerjäätikkö. Jää peitti Englannissa Lontoon, mutta jätti Britteinsaarten eteläisimmät osat jäättömäksi. Keski-Euroopassa ulottui etelässä aivan Dresdenin lähelle, ja idempänä Moskova oli jään peitossa ja jään raja kulki hieman Jekaterinburgista (Sverdlovskista) pohjoiseen.

title: Saale-jääkausi

text: Saale-jääkausi osui myöhäiskeskipleistoseenille, keskimäärin kylmälle jaksolle MIS 8-6 300 000–130 000 vuotta sitten. Saale-jääkausi oli huipussaan noin 150 000 vuotta sitten. Amerikassa jää eteni Mississippin ja Missourin risteykseen asti. Kesälämpötila laski Keski-Euroopassa yli 15 astetta.


query: Minä vuonna ensimmäinen Grand Theft Auto -peli on julkaistu?

title: Grand Theft Auto

text: Grand Theft Auto (lyhennettynä GTA) on vuonna 1997 useille alustoille julkaistu Grand Theft Auto -toimintaseikkailupelisarjan ensimmäinen osa.

title: Grand Theft Auto III

text:
Kolmas osa on ensimmäinen "Grand Theft Auto" -peli, jossa on mahdollista kulkea sekä ilma- että vesiteitse. Näitä osuuksia paranneltiin enemmän pelin jatko-osassa "ssä". Vesiteitse liikkuminen on rajoitettu putkilla. Nämä putket estävät vapaan liikkumisen kaupungin vesistössä.Pelin päähenkilö on Claude. Hän ei juurikaan puhu pelissä eikä hänen nimeään kerrota. Pelin alussa Claude on suorittamassa pankkiryöstöä kolumbialaisen tyttöystävänsä Catalinan kanssa. Catalina pettää kuitenkin Clauden ja jättää tämän poliisien pidätettäväksi. Kun pelaajaa ollaan kuljettamassa Portlandiin (Liberty Cityn itäosaan), kolumbialaiset pysäyttävät poliisiauton ja pelastavat Clauden vanginkuljetusautossa olleen itämaisen herrasmiehen. Pelaaja pakenee apurinsa 8-Ballin kanssa paikalta, kun kolumbialaiset räjäyttävät sillan. Pelaaja alkaa tehdä töitä aluksi mafialle, mutta pelin juonen edetessä myös muille tahoille, kuten Yakuzalle.
"Grand Theft Auto III" sai julkaisunsa aikaan maailmanlaajuista suosiota. Vaikka pelin grafiikassa, esityksessä ja ohjaimissa oli pieniä virheitä, monen pelisivuston arvostelijat pitivät GTA III:a vallankumouksellisena pelinä. Game Rankings -sivuston mukaan peli voitti useita palkintoja, kuten GameSpotin vuoden konsolipeli -palkinnon,GameSpyn, Cheat Code Centralin vuoden peli -palkinnon ja IGN:n parhaan toimintapelin palkinnon vuosimallia 2001. Pelin keskiarvosana on 97 % Metacritic-sivustolla eli se jakaa ensimmäisen sijan "Tony Hawk's Pro Skater 3":n kanssa parhaasta PlayStation 2 -pelistä kautta aikojen. Peli on myös mukana GameSpotin ”Greatest Games of All Time” -listalla.

title: Rockstar North

text: Grand Theft Auto: Vice City (2002) Manhunt (2003) Grand Theft Auto: San Andreas (2004) Grand Theft Auto: Liberty City Stories (2005) Grand Theft Auto: Vice City Stories (2006) Manhunt 2 (2007) Grand Theft Auto IV (2008) Grand Theft Auto IV: The Lost and Damned (2009) Grand Theft Auto: Chinatown Wars (2009) Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony (2009) Grand Theft Auto: Episodes From Liberty City (2010) Red Dead Redemption (2010) Red Dead Redemption: Undead Nightmare (2010) L.A. Noire (2011) Max Payne 3 (2012) Grand Theft Auto V (2013) Agent (TBA)

title: Grand Theft Auto: London 1961

text:
Grand Theft Auto: London 1961 on Rockstar Canadan kehittämä ja julkaisema lisäosa peliin "" ja se on "Grand Theft Auto" -pelisarjan kolmas osa. Edeltäjänsä tavoin peli käyttää samaa
pelimoottoria kuin ensimmäinen "Grand Theft Auto" ja nimensä mukaisesti peli sijoittuu vuoden 1961 Lontooseen.

title: Grand Theft Auto

text: Luokka:1990-luvulle sijoittuvat videopelit Luokka:Grand Theft Auto -pelit Luokka:Vuoden 1997 videopelit Luokka:Freeware-pelit Luokka:DOS-pelit Luokka:Windows-pelit Luokka:PlayStation-pelit Luokka:Game Boy Color -pelit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Liberty City

text: Alkuperäisessä "Grand Theft Autossa" Liberty City kuvataan ylhäältäpäin, eikä peli muutenkaan vastaa "Grand Theft Auto III":n tai "Grand Theft Auto: Liberty City Storiesin" Liberty Cityn karttaa tai ympäristöä. Ensimmäisen "Grand Theft Auton" Liberty Cityn kartta on tarkempi kopio New Yorkista, sisältäen Kingsin (Queensbridge) tai Brixin (Bronx), jotka on sijoitettu lähes oikeille paikoilleen. Ehkä selvempi huomio on, että vesialueet on sijoitettu kuten ne ovat myös New Yorkissa.

title: Grand Theft Auto: San Andreas

text: Grand Theft Auto: San Andreas on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema toimintaseikkailupeli, joka on viides osa "Grand Theft Auto" -pelisarjassa. Peli julkaistiin alun perin vain PlayStation 2:lle lokakuussa 2004, mutta kesäkuussa 2005 siitä julkaistiin versiot myös Microsoft Windowsille ja Xboxille. Lokakuussa 2008 pelistä julkaistiin ladattava versio Xbox 360:lle. Myöhemmin se on julkaistu myös Mac OS X:lle, ja joulukuussa 2013 peli julkaistiin Androidille, iOS:lle, Windows Phonelle ja Amazon Kindlelle.

title: Grand Theft Auto: Vice City

text: Grand Theft Auto: Vice City on Rockstar Gamesin kehittämä ja julkaisema "Grand Theft Auto" -pelisarjan videopeli. Pelin tavoitteena on kerätä rahaa ja omaisuutta suorittamalla erilaisia tehtäviä ja rikoksia. Peli on herättänyt huomiota väkivaltaisuudellaan ja monilla Rockstar Gamesia vastaan nostetuilla syytteillä ja oikeudenkäynneillä. Pelin PEGI-ikäraja on 18+. Peli julkaistiin joulukuussa 2012 myös iOS- ja Android-laitteille. Vuonna 2006 julkaistu "" sijoittuu samaan kaupunkiin, joskin kaksi vuotta ennen "Vice City"n tapahtumia eli vuoteen 1984.

title: Grand Theft Auto V

text: Grand Theft Auto V (lyhyesti "GTA V" tai "GTA 5") on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema avoimeen maailmaan sijoittuva toimintaseikkailupeli. Se julkaistiin 17. syyskuuta 2013 PlayStation 3- ja Xbox 360 -konsoleille. Pelistä julkaistiin paranneltu versio 18. marraskuuta 2014 PlayStation 4- ja Xbox One -konsoleille, minkä jälkeen se ilmestyi Microsoft Windowsille 14. huhtikuuta 2015. Peli on "Grand Theft Auto" -pelisarjan seuraava suuri julkaisu sitten vuonna 2008 ilmestyneen "Grand Theft Auto IV:n". Peli sijoittuu kuvitteelliseen San Andreasin osavaltioon, ja sen yksinpelitarina seuraa kolmea rikollista, jotka järjestävät ryöstökeikkoja hallintoviraston painostuksen alla. Avoin pelimaailma antaa pelaajalle mahdollisuuden vaeltaa vapaasti San Andreasissa, johon kuuluu avonainen maaseutu ja kuvitteellinen Los Santosin kaupunki (joka perustuu Los Angelesiin).

text: Grand Theft Auto: Episodes from Liberty City on "Grand Theft Auto IV" -pelin lisäosat sisältävä kokoelmajulkaisu. Julkaisu sisältää "" ja "" -lisäosat. Lisäosat on julkaistu myös ladattavana sisältönä, mutta kokoelmaversio ei tarvitse alkuperäistä peliä toimiakseen.

title: Grand Theft Auto 2

text: Grand Theft Auto 2 ("GTA2") on DMA Designin (nykyisen Rockstar Northin) sekä Tarantula Studiosin (nykyisen Rockstar Lincolnin) kehittämä ja Rockstar Gamesin vuonna 1999 julkaisema jatko-osa toimintapeli "Grand Theft Autolle". Peli julkaistiin alun perin PlayStationille ja myöhemmin Windowsille.

title: Grand Theft Auto Advance

text: Peli sijoittuu "Grand Theft Auto III:n" Liberty Cityyn. Peli kuitenkin käyttää aiemmista osista tuttua ylhäältäpäin kuvattua näkymää toisinkuin kolmannessa osassa esiteltyä 3D-grafiikkaa.

title: Grand Theft Auto III

text: Peli on sarjan ensimmäinen kolmiulotteista grafiikkaa käyttävä peli. Peli muistuttaa kuitenkin huomattavasti ensimmäistä "Grand Theft Autoa", joskin mukaan otettiin "Grand Theft Auto 2":ssa esitellyt jengit, jotka tässä pelissä tuntuvat keskittyvän erilaisiin etnisiin ryhmiin. Kyseessä on myös sarjan ensimmäinen peli, joka pääasiassa rakentuu juonen varaan. Pelissä seikkaillaan Liberty Cityn fiktiivisessä ympäristössä, joka yrittää jäljitellä nykyajan New Yorkia Belleville Parkeineen (Central Park) ja Bedford Pointeineen (Times Square). New Yorkin tapaan myös Liberty Cityssä on metro, joka muistuttaa paljon New Yorkin metroa; se kulkee 24 h ja pelaaja voi matkustaa sillä kaupunginosasta toiseen.

title: Grand Theft Auto: London 1969

text: Grand Theft Auto: London 1969 on lisäosa alkuperäiselle "Grand Theft Auto" -videopelille. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille maaliskuussa ja PlayStationille huhtikuussa 1999. Peli sisältää uusia tehtäviä ja autoja.

title: Grand Theft Auto V

text: "Grand Theft Auto V" sai suurta suosiota kriitikoilta. Peli sai myös kaupallista suosiota. Arvostelijat ylistivät "Grand Theft Auto V":tä tarinamoodista, esittelystä ja avoimesta pelimaailmasta. GameSpot kuitenkin haukkui peliä seksistiseksi. GameRankings ja Metacritic antoivat pelin PlayStation 3 -versiolle pisteet 97,05 % & 97/100 ja 96,56 % & 97/100 pisteet Xbox 360 -versiolle. GameRankings luokitteli pelin parhaaksi PlayStation 3 ja Xbox 360 -peliksi kautta aikojen. Peli on myös kolmanneksi eniten pisteitä saanut peli Metacriticissä, takana ollen: "" ja "Grand Theft Auto IV". Suomessa peliä myytiin ensimmäisen viikon aikana maahantuojan mukaan 88 000 kappaletta, kun etujärjestö Figma kertoo luvuksi 70 900 kappaletta. Määrä on silti Suomen oloissa todella suuri. Pelin platinamyynnin raja on 20 000 ja kultamyynnin 10 000.

title: Luettelo henkilöistä Grand Theft Auto: Vice City Storiesissa

text: Phil menettää oikean kätensä "Vice Cityssä", kun hänen virittämänsä ”boomshine” räjähtää hänen vieressään. "Vice City Stories" on neljäs "Grand Theft Auto" -peli, jossa Phil esiintyy. Philin äänenä toimi jälleen Gary Busey, joka toimi hänen äänenään myös "Vice Cityssä", mutta ei "Grand Theft Auto III":ssa tai "". Phil on yksi pelin muutamista henkilöistä, jotka auttavat päähenkilöä koko pelin ajan, eivätkä petä tätä.

text: Peli julkaistiin myös "" -levyllä, jossa on myös toinen lisäosa "". "Episodes from Liberty City" ei vaadi toimiakseen alkuperäistä "Grand Theft Auto IV":tä.

title: Grand Theft Auto: The Trilogy

text: Grand Theft Auto: The Trilogy on "Grand Theft Auto" -kokoelmapaketti, joka sisältää pelit "Grand Theft Auto III", "" ja "". Paketti on julkaistu Microsoft Windowsille, PlayStation 2:lle, Xboxille ja Mac OS X:lle.

text: Peli julkaistiin myös "" -levyllä, jossa on myös edellinen lisäosa "". "Episodes from Liberty City" ei vaadi toimiakseen alkuperäistä "Grand Theft Auto IV":tä.

title: Grand Theft Auto -klooni

text: Grand Theft Auto -klooni on videopeliklooni ja toimintaseikkailupelin alalajityyppi, joka jäljittelee pelattavuudeltaan "Grand Theft Auto" -pelisarjaa. Pelit sijoittuvat avoimeen pelimaailmaan ja niissä voi liikkua vapaasti ympäriinsä ja käyttää erilaisia kulkuneuvoja ja aseita. Peleistä löytyy usein suoritettavia päätehtäviä ja sivutehtäviä. Tarinat peleissä käsittelevät yleensä vahvoja aiheita, kuten väkivaltaa ja rikollisuutta. Esimerkkejä peleistä ovat muun muassa "The Simpsons Hit & Run", "True Crime" -pelisarja, "Crackdown" ja "Total Overdose".

title: Grand Theft Auto IV

text: "Grand Theft Auto IV" sai hyvän vastaanoton maailmanlaajuisesti videopelikriitikoilta. Metacritic rankkasi peli parhaaksi PlayStation 3 ja Xbox 360 -peliksi kautta aikojen. Peli oli myös sivuston toiseksi paras peli, taakse jääden vain "". "Grand Theft Auto IV" oli neljänneksi parhaat pisteet saanut peli GameRankingsissa. Ennen pelin virallista julkaisua videopeliarvostelijoille ei lähetetty peliä etukäteen, vaan heidän annettiin pelata peliä Rockstarin tiloissa tai hotellihuoneissa.

title: Grand Theft Auto: Liberty City Stories

text: Grand Theft Auto: Liberty City Stories on Rockstar Gamesin kehittämä ja julkaisema "Grand Theft Auto" -pelisarjaan kuuluva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 2005 PlayStation Portablelle ja seuraavana vuonna PlayStation 2:lle. Peli julkaistiin keväällä 2013 myös PlayStation 3 -konsolille. Syksyllä 2015 peli julkaistiin IOS-laitteille. Peli on tulossa myös Androidille vuonna 2016.

title: Grand Theft Auto: Vice City Stories

text:
Grand Theft Auto: Vice City Stories on Rockstar Northin ja Rockstar Leedsin kehittämä sekä Rockstar Gamesin julkaisema
"Grand Theft Auto" -pelisarjaan kuuluva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 2006 PlayStation Portablelle ja seuraavana vuonna PlayStation 2:lle. Peli julkaistiin keväällä 2013 myös PlayStation 3 -konsolille.

title: Grand Theft Auto IV

text: "Grand Theft Auto IV" on "GTA"-pelisarjan ensimmäinen peli, joka sisältää virallisen moninpelin kaikille julkaisualustoille. Moninpelitiloja on kaikkiaan 15 ja peleihin voi osallistua korkeintaan 16 pelaajaa. Pelihahmo on kustomoitavissa. Moninpelimuodot sisältävät ajokisojen ja tappomatsien lisäksi vapaan tilan, jossa koko kaupunki on pelaajien tutkittavissa.

title: Grand Theft Auto: Chinatown Wars

text: Grand Theft Auto: Chinatown Wars on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin maaliskuussa 2009 julkaisema videopeli. Peli on kolmastoista "Grand Theft Auto" -pelisarjan peli. Peli on julkaistu Nintendo DS:lle, PlayStation Portablelle sekä Apple iPhonelle ja iPod Touchille. Pelissä nähdään nykypäivän Liberty City sekä uusia hahmoja ja uusi pelimoottori. Lisäksi peli hyödyntää Nintendo Wi-Fi Connection -verkkopalvelua ja kosketusnäyttöä. Peliin julkaistaan myös uusia minipelejä ja kokonaan uusi tehtävävalikko.

title: Grand Theft Auto IV

text: "Grand Theft Auto IV" on sarjan ensimmäinen peli, joka käyttää uutta RAGE-pelimoottoria. Sen ansiosta tulitaistelut ja muut välikohtaukset on toteutettu aiempaa realistisemmin. Varsinkin autojen vauriomallinnukset on tehty erittäin yksityiskohtaisesti. Peliä oli äänestetty kaikkien aikojen parhaimmaksi "Grand Theft Auto" -pelisarjan peliksi.

text: Grand Theft Auto IV: Lost & Damned on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema ensimmäinen kahdesta lisäosasta toimintaseikkailupeliin "Grand Theft Auto IV". Peli julkaistiin vuonna 2009 Xbox 360:lle ja vuonna 2010 Microsoft Windowsille ja PlayStation 3:lle.

title: Grand Theft Auto IV

text: IGN:n Hilary Goldstein antoi pelille pisteet 10/10. Hänen mukaansa peli ansaitsi täydet 10 pistettä kaikissa kategorioissa: esittely, ääni, grafiikka, pelattavuus ja kestävä vetovoima. Peli oli ensimmäinen, joka sai kaikista kategorioista täydet pisteet. Goldstein kutsui peliä "suureksi loikaksi "Grand Theft Auto III":sta", ja sanoi sen olevan uusi vertailukohta uusiin avoimen maailman peleihin. Goldsteinin ainoa kritiikki peliä kohtaan oli satunnainen virhe pelin peitejärjestelmässä, mutta totesi silti pelin ansaitsevan täydet pisteet.

text:
Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony on Rockstar Northin kehittämä ja Rockstar Gamesin julkaisema toinen lisäosa
toimintaseikkailupeliin "Grand Theft Auto IV". Peli julkaistiin vuonna 2009 Xbox 360:lle ja vuonna 2010 Microsoft Windowsille ja PlayStation 3:lle.

title: Grand Theft Auto III

text: Grand Theft Auto III (lyhennettynä "GTA III" tai "GTA3") on DMA Designin ja Rockstar Viennan kehittämä sekä Rockstar Gamesin julkaisema "Grand Theft Auto" -pelisarjan kolmas osa. Peli julkaistiin vuonna 2001 PlayStation 2:lle, Xboxille ja Microsoft Windowsille sekä vuonna 2011 Mac OS X:lle. Xbox-versio on julkaistu "Grand Theft Auto: Double Pack" -paketissa yhdessä "n" kanssa. Peli julkaistiin iOS:lle ja Androidille syksyllä 2011. Peli julkaistiin myös PlayStation Storessa PlayStation 2 -klassikkona vuonna 2012.


query: Missä sijaitsevat Pohjoismaiden ainoat koulutuskäytössä olevat puhdastilat?

title: Puhdastila

text: Pohjoismaiden ainoat koulutuskäytössä olevat puhdastilat sijaitsevat Technopolis Kuopiossa.[1]

title: Syväpaino

text: Suomen ainoa syväpaino on Helprintin Mikkelin syväpaino sen jälkeen, kun Acta Printin Espoossa sijaitseva Kivenlahden syväpaino lakkautettiin vuonna 2007. Helprint sanoo olevansa Pohjoismaiden suurin syväpainolaitos, joka tekee painotöitä muiden Pohjoismaiden lisäksi myös Britannian ja Venäjän markkinoille.

title: Smeli

text: Alus otettiin Regia Marinan palvelukseen Bajamonti-luokan aluksena "R.Smg. Antonio Bajamontina". Aluksen vakaus sukelluksissa, 35 sekunnin sukellusnopeus periskooppisyvyyteen, ikä ja matala sukellussyvyys tekivät siitä ainoastaan koulutuskäyttöön ja erilaisiin testeihin soveltuvan aluksen.

title: Jugoslavian kuninkaallinen laivasto

text: Akselivaltojen valmistautuessa hyökkäykseen vuonna 1941 laivastoon kuuluivat ainoastaan koulutuskäyttöön soveltuva Saksasta ostettu risteilijä, vasta hankittu laivueenjohtaja ja kolme hävittäjää, vesilentokoneiden emälaiva, neljä modernia sukellusvenettä sekä kymmenen modernia moottoritorpedovenettä. Vanhentuneita aluksia oli runsaasti kuten kuusi torpedovenettä, kuusi miinanraivaajaa, neljä miinalaivaa, neljä jokimonitoria sekä apualuksia.

title: Punamultalukko

text: Punamultalukko on Kangasalan Vehoniemenharjulla sijaitseva mannerjään vetäytyessä syntynyt noin 40 metriä syvä suppa eli harjukuoppa joka on luultavast pohjoismaiden suurin. Kangasalla sijaitsee myös muita suuria suppia kuten "Väärälukko", "Mustalukko" ja "Isolukko". Näistä ainoastaan Isolukko sijaitsee luonnonsuojelualueella.

title: Pohjoismaiden neuvosto

text: Pohjoismaiden neuvoston ja Pohjoismaiden ministerineuvoston sihteeristöt sijaitsevat Kööpenhaminassa. Kunkin Pohjoismaan parlamentissa toimii lisäksi Pohjoismaiden neuvoston kansallinen sihteeristö, joka on sidoksissa kyseisen maan valtuuskuntaan. Pohjoismaiden ulkoministeriöissä taas toimivat erityiset pohjoismaisen yhteistyön sihteeristöt.

title: Samaa sukupuolta olevien avioliitto

text: Tanskaan itsehallinnollisena alueena kuuluvan Grönlannin parlamentti päätti hyväksyä yksimielisesti samaa sukupuolta olevien avioliitot toukokuussa 2015. Samalla saarivaltiossa laillistettiin myös samaa sukupuolta olevien parien adoptio-oikeus. Lakimuutos tuli voimaan 1. lokakuuta 2015.[99] Lainmuutos takaa myös samaa sukupuolta oleville pareille kirkollisen vihkimisen.[100] Grönlannin jälkeen Färsaaret jäi ainoaksi alueeksi Pohjoismaissa jossa samaa sukupuolta olevien avioliittoa ei tunnusteta.[101]

title: Fouga CM.170 Magister

text: Ilmavoimat myi huutokaupalla jäljelle jääneet Fougat, joita on tätä kautta yksityiskäytössä muun muassa Yhdysvalloissa. Suomessa on kaksi lentokelpoista, siviiliomistuksessa olevaa konetta sekä useita museoituja tai muistomerkkinä olevia koneita. Joitakin yksilöitä on lisäksi eri oppilaitoksissa koulutuskäytössä.

title: Puhdastila

text: Puhdastilan sisällä käytettävät välineet on suunniteltu aiheuttamaan mahdollisimman vähän epäpuhtauksia ilmaan. Ainoastaan erikoisvalmisteisia moppeja ja sankoja käytetään. Puhdastilan kalusteet on suunniteltu tuottamaan mahdollisimman vähän partikkeleita sekä olemaan helposti puhdistettavia.

title: Puhdastila

text: Puhdastilan sisääntulossa ei välttämättä käytetä puhalluskaappia, jos vaatimustasot ilman epäpuhtauksien suhteen eivät ole tiukat. Puhdastilapuku puetaan erillisessä pukuhuoneessa.

title: Tietojen palautus

text: Kiintolevyn tietojen palautus tapahtuu puhdastilassa, joissa erilaiset luokitukset määräävät tilan puhtauden. Kiintolevyn tietojen palautukseen soveltuvat puhdastilat ovat vähintään puhdastilaluokkaa Class M 3.5, jolloin kuutiojalassa ilmaa on maksimissaan 100 partikkelia (koko >0,5µm). Puhdastila on ylipaineistettu ympäristöönsä nähden. Ilmastoinnin ja suodattimien avulla pyritään ylipaineistamaan tila mahdollisimman laminaarisesti. Normaalisti tietojen palautus tehdään korjaamalla kiintolevyn piirilevy, moottori tai lukupää.

title: Taisteluvyö

text: Kantojärjestelmä poistui varusmiesten koulutuskäytöstä 1990-luvun kuluessa. Kantolaitteena järjestelmässä oli pääsääntöisesti reppu m/31, jonka viillekkeissä oli 60-luvulta alkaen reijitys taisteluvyön viillekkeissä olevia koukkuja varten tai toisinaan satulareppu.

title: Iiris-keskus

text: Tilat on suunniteltu monikäyttöisiksi: päivällä kuntoutus- ja koulutuskäytössä olevat tilat palvelevat iltaisin ja viikonloppuisin näkövammaisten järjestötoimintaa sekä erilaisia harrastusryhmiä mm. teatteria, kuoroja, orkestereita ja opintopiirejä. Iiriksessä on myös 40 majoitushuonetta.

title: Puhdastila

text: Puhdastiloissa käytetään mahdollisimman paljon automaatiota ja robotteja, koska merkittävin epäpuhtauksien lähde on ihminen itse. Henkilökunta kulkee puhdastilaan sisälle ja sieltä ulos ilmalukon kautta, johon voi sisältyä läpikulku puhalluskaapin kautta. Puhalluskaapin tarkoitus on poistaa mahdollinen irtopöly vaatteista paineilman avulla. Puhdastilassa käytetään suojaavia vaatteita, kuten huppuja, kasvosuojaimia, käsineitä, jalkineita ja haalareita.

title: Puhdastila

text: Käyttötarkoituksen mukaan puhdastilat voidaan luokitella eri tavoin. Puhdastiloja on nykyään kaikessa teollisessa tuotannossa, missä halutaan pitää prosessiin kuulumattomat epäpuhtaudet poissa. Lääketieteen puhdastiloissa huolehditaan pääasiassa eliöllisen ei toivotun materiaalin leviämisestä. Lääkeainevalmistuksessa puhdastilan suunnittelua, rakentamista ja käyttöä ohjaavat GMP (Good Manufacturing Practices) -säädökset. Elintarviketeollisuudessa tilojen puhtaudesta huolehditaan riittävän usein tapahtuvalla pesulla, mutta yleensä nämä tilat eivät kuitenkaan ole varsinaisiksi puhdastiloiksi luokiteltuja. Valmistavassa teollisuudessa puhdastiloja voidaan toteuttaa työpisteittäin, jolloin kyseinen työpiste on sijoitettu erilliseen huoneeseen tai muovitelttaan, jossa on oma ilmanvaihto. Puolijohdeteollisuudessa taas vaaditaan hyvin tarkkaa pölyn sekä muiden epäpuhtauksien poistoa ja nanoteknologiaa ei juuri toteuteta ilman kaikkien pientenkin epäpuhtauksien poistamista työskentelyalueelta.

title: Salmiakki

text: Salmiakki on ammoniumkloridilla eli salmiakilla maustettua lakritsia. Maultaan salmiakki on samaan aikaan sekä makea että suolainen. Salmiakkia syödään lähinnä Pohjoismaissa, Saksassa ja Alankomaissa. Syynä tähän on historioitsijoiden mukaan Alankomaiden tiiviit kauppasuhteet Pohjoismaihin satoja vuosia sitten. Pohjoismaiset tuotteet ja tottumukset vakiintuivat osaksi alankomaalaista elämäntyyliä. Muualla maailmassa salmiakkia ei juurikaan myydä. Yhdysvalloissa salmiakki tunnetaan ”pohjoismaisena erikoisuutena”, ja sitä myyvät siellä ainoastaan pohjoismaisiin tuotteisiin erikoistuneet erikoisliikkeet. Salmiakin suolaisen maun aiheuttaa ammoniumkloridi eli salmiakki. Ammoniumkloridi on väriltään valkoista, mutta se värjätään ulkonäkösyistä mustaksi lääkehiilen avulla. Makeistehtaiden testeissä on todettu mustan salmiakin olevan enemmän koemaistajien mieleen.

title: Puhdastila

text: Yleiset luonnonkuiduista valmistetut materiaalit, kuten paperi, kynät ja kankaat, ovat usein kiellettyjä ja korvattu vaihtoehtoisilla materiaaleilla. Puhdastilat eivät ole steriilejä (ts. vapaita mikrobeista)[2]; ainoastaan ilmassa liikkuvien partikkeleiden määrä on rajoitettu. Yleensä partikkeleiden määrä tarkistetaan siihen tarkoitetulla mittalaitteella. Mikrobien havaitsemiseen ja laskentaan käytetään ympäristön seurantamenetelmiä.[3][4]

title: Puhdastila

text: Alhaisen ISO-luokituksen mukaisissa puhdastiloissa saattaa olla riittävää pitää vain erikoisvalmisteisia kenkiä, joissa on täysin sileä, pölyä ja likaa keräämätön pohja. Turvallisuussyistä kengänpohjalliset eivät kuitenkaan saa muodostaa liukastumisvaaraa. Puhdastilaan ei yleensä pääse ilman puhdastilapukua.[5]

title: Osvetnik

text: Alus otettiin Regia Marinan palvelukseen Bajamonti-luokan aluksena "R.Smg. Francesco Rismondona". Aluksen vakaus sukelluksissa, 35 sekunnin sukellusnopeus periskooppisyvyyteen, ikä ja matala sukellussyvyys tekivät siitä ainoastaan koulutuskäyttöön ja erilaisiin testeihin soveltuvan aluksen.

title: Puhdastila

text: Puhdastilalla tarkoitetaan kontrolloitua tilaa, missä valittuja olosuhteita ylläpidetään työskentelyn tai tuotteen puhtauden varmistamiseksi. Puhdastilan teknisessä toteutuksessa suuri määrä ilmaa painetaan ylhäältä HEPA-suodattimen läpi alas mahdollisemman tasaisena laminaarisena virtauksena, jonka tarkoitus on työntää männän tavoin epäpuhtaudet pois kriittisiltä vyöhykkeiltä. Tämä toteutetaan pääasiassa puhtaimmissa ISO-luokissa. Luokasta ISO 6 ja sitä "likaisemmissa" käytetään nimitystä turbulenttinen ilmavirtaus. Turbulenttisessa ilmanjaossa pääpaino on ilman epäpuhtauksien laimentaminen haluttuun tasoon. Puhdastilaan rakennettu tuotantolaitteisto on yleensä ritilälattialla ja katto on kauttaaltaan peitetty hepa-suodattimilla, jolloin ilmavirtaus koko tuotantotilan alalta on tasainen. Suuren kiertävän ilmamäärän vuoksi energiaa kuluu paljon, minkä vuoksi lattianeliöt tällaisessa tilassa ovat kalliita. Suurin epäpuhtauksien lähde on käyttöhenkilöstö, joka joutuu olemaan erityisessä puhdastila-asussa. GMP-puhdastiloissa "ritilälattioita" ei saa käyttää kontaminaatiovaaran vuoksi.

title: Optinen litografia

text: Litografian etuna on, että sillä voidaan luoda kuvio koko kiekolle yhdellä kertaa. Ongelmana optisessa litografiassa on, että sillä on vaikea luoda kolmiulotteisia muotoja. Litografia tehdään puhdastilassa, jossa lämpötilan ja kosteuden vaihtelut on eliminoitu prosessin toistettavuuden parantamiseksi. Mitä pienempiä viivoja valmistetaan, sitä suurempi on puhdastilalta vaadittava partikkelipuhtaus.

title: Mäntyluoto

text: Mäntyluodossa sijaitsevat yksi Porin sataman satama-alueista, "Mäntyluodon satama", joka on Pohjoismaiden suurin sahatavarasatama sekä ranskalaisen Technipin omistuksessa oleva Mäntyluodon telakka.. Mäntyluoto toimii myös valtatien 2 päätepisteenä.

title: Puhdastila

text: Virallinen puhdastilojen määritelmä kuuluu standardin ISO-146441-1 mukaan: Puhdastila on tila, missä ilmassa esiintyvien partikkeleiden määrää kontrolloidaan, ja joka on rakennettu sekä jota käytetään niin, että minimoidaan partikkeleiden sisäänpääsy, syntyminen ja pysyminen tilassa, ja missä kaikkia asiaan liittyviä parametreja, kuten lämpötilaa, kosteutta ja ilmanpainetta kontrolloidaan tarpeen mukaan.

title: Puhdastila

text: Puhdastilat voivat olla hyvin suuria. Puhdastiloihin voidaan sisällyttää tuotantolaitoksia, joiden tuotantotilat käsittävät tuhansia neliömetrejä. Ne ovat laajamittaisessa käytössä puolijohteiden valmistuksessa, biotekniikassa, biotieteessä sekä muilla tieteenaloilla, jotka ovat herkkiä ympäristön epäpuhtauksille.

title: Heinävesi

text: Heinävesi on kunta Etelä-Savossa. Heinävesi on luonnonkauneudesta tunnettu matkailukunta. Siellä sijaitsevat muun muassa Pohjoismaiden ainoat ortodoksiset luostarit Valamon munkkiluostari ja Lintulan nunnaluostari, kalastuskohteet Karvionkoski ja Kermankoski, kaakeliuuneja valmistava Tulikivi sekä kansallismaisemaksi luettu Heinäveden vesireitti, johon sisältyy kuusi sulkukanavaa.

title: Puhdastila

text: Yksi tekninen ratkaisu pienen puhdastilan luomiseen on suojakäsineillä varustettu vetokaappi. Tällaisesta on esimerkkinä nykyaikainen keskoskaappi.

title: Ketunsara

text: Ketunsaraa tavataan lähes koko Euroopassa ja paikoitellen myös Aasiassa. Pohjoismaissa laji esiintyy äärirajoillaan. Suomessa ketunsaran arvellaan olevan muinaistulokas. Alkuperäisenä lajia on tavattu ainoastaan Ahvenanmaalta ja Varsinais-Suomesta Pöytyältä. Lisäksi satunnaisesiintymiä tunnetaan eri puolelta maata, muun muassa Helsingistä. Ketunsara on myös sotatulokas.

title: Puhdastila

text: Jotkin puhdastilat pidetään positiivisessa ilmanpaineessa mahdollisten vuotojen varalta. Vuodon syntyessä ilma virtaa ulos tilasta eikä tilaan pääse virtaamaan suodattamatonta ilmaa.

title: Puolan ilmavoimien historia

text: Venäjällä tsaarin vallan luhistuessa Puolan I armeijakuntaan perustettiin kesällä 1917 Minskissä Valko-Venäjällä ensimmäinen lentoyksikkö (), jonka päälliköksi määrättiin Zygmunt Studzinski. Aluksi sillä oli ainoastaan yksi lentokone, koulutuskäytössä ollut Nieuport. Myöhemmin Bobruyiskissä vallattiin juna, jonka lastina oli ilmavoimien kalustoa. Kalustotäydennys ja henkilöstön koulutus mahdollisti yksikön laajentamisen maaliskuussa 1918 Puolan I armeijakunnan lentojoukoiksi (), jonka päälliköksi nimitettiin Piotr Abakanowicz. Keväällä yksikkö saavutti täyden vahvuuden. Saksalaiset lakkauttivat ja riisuivat aseista armeijakunnan toukokuussa 1918, jolloin lentäjät tuhosivat lentokoneensa estääkseen niiden joutumisen saksalaisille. Armeijakunnan viimeinen päiväkäsky on päivätty 20. kesäkuuta 1920. Ilman kalustoa olevat lentäjät menivät Kubaniin, jossa muodostettiin uusi yksikkö.

title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Pelimannitalon tilat ovat nykyisin kokous- ja koulutuskäytössä sekä erilaisten perhejuhlien pitopaikkana. Kaustisen kansanmusiikkijuhlien ja Kaustisen kamarimusiikkiviikon aikana Pelimannitalon tupa on esiintymispaikkana ja toinen tupa ravintolana. Keskeisellä paikalla mäen päällä sijaitseva punainen talo onkin yksi kansanmusiikkifestivaalien maamerkeistä.


query: Onko Honkobackharjun jätinkirkko vaurioitunut?

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Honkobackharjun jätinkirkko on Pohjanmaalla Kruunupyyn Alavetelissä sijaitseva kahdesti tutkittu ja metsä-äestyksessä osittain tuhoutunut jätinkirkko. Vaikka sen ajoittaminen on kesken, sijoittuu se kivikauden loppupuolelle.[1][2]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko on puolisuunnikkaan muotoisen kivivallin erottama raivattu alue muinaisjäännösalueen eteläpäässä. Se on 25 metriä pitkä ja 20 metriä leveä. Kivivallit ovat 2–3 metriä leveät ja 50–70 senttimetriä korkeat. Ne on rakennettu 20–80 senttimetrin kokoisista kivistä. Pohjoisvallissa on kivien joukossa myös maata ja soraa. Jätinkirkon pituusakselin suuntaus on 3° pohjoissuunnasta vastapäivään eli lähes pohjoiseen. Eteläinen sivu on hieman viisto muihin sivuihin nähden, koska länsivalli on noin viisi metriä itäistä vallia pitempi. Itävallin sisäpuoli oli paikoin huolellisesti rakennettu kulmikkaita kiviä pinoamalla. Sen koillispäässä sijaitsevasta portista etelään päävallia seuraa toinen pienempi valli. Kaksoisvallin sisävalli on mahdollisesti rakennettu itävallin kivistä, koska se on rakenteeltaan epämääräisempi ja hajonneempi kuin muut vallit. Jätinkirkon suurin sisämitta on 18 metriä ja sen kohtisuora leveys on 9–12 metriä. Jätinkirkon sisäpiha on raivattu puhtaaksi kivistä kun taas sen ulkopuolinen alue on hyvin kivistä.[2][4][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan alue on alun perin ollut 16–20 metriä pitkä ja 12 metriä leveä (pinta-ala 210 m²). Kun itävallista siirrettiin kiviä toista rinnakkaista vallia varten, kapeni sisäpiha sen eteläpäässä 9 metriin (noin 185 m²). Sisäpiha on pinnaltaan kivetön ja sen keskikohdan pinnankorkeus on noin 15 senttimetriä reunojen pintaa alempana. Kaivauksissa meren huuhtoman maa-aineksen alta paljastui ruskeaksi värjäytynyttä likamaata, jollainen syntyy ihmistoiminnan jätteiden värjätessä hiekkaa. Monissa kohdissa kaivausaluetta huomattiin, että sisäpihan kenttää olisi täytetty ja tasattu erityyppisillä täytemailla. Likamaata esiintyi myös puoli metriä pohjoisvallin alla. Valli on joko rakennettu uudelleen tai myöhemmin sortunut sisäpihan pinnan päälle. Erityisiä sisäpihan löytöjä oli muutama. Pohjoisosassa sijaitsee metrin pituinen soikea kuoppa, jonka molemmissa päissä on isot kivet. Toinen kuoppa liittyy kivettyyn lieteen, joka sijaitsi sisäpihan koillispäässä. Se oli 2,0 metriä pitkä, 1,2 metriä leveä ja 25 senttimetriä syvä. Se oli täynnä palaneita kiviä ja nokimaata. Lieden ja vallin läheltä löytyi tasaiseksi rakennettu kivetty alue, jossa 20–70 senttimetrin kokoiset kivet oli kaivettu maahan niin, että kivien suorat sivut muodostivat yhdessä tasaisen pinnan. Pohjoisvallin sisäreunassa on vallin suuntainen nokimaa-alue, joka on voinut syntyä puurakenteen palamisesta.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Ylioppilas Gunnar Rosén tutki vuonna 1949 kaksi röykkiötä. Hän ei löytänyt niistä mitään, mikä olisi viitannut hautaukseen, mutta siitä huolimatta hän kutsui niitä haudoiksi. Röykkiöt koostuivat sorasta, pyöreistä rantakivistä ja muista kivistä. Röykkiön pohjakerros oli samanlaista kuin maaperän harjusora ja raja röykkiön ja maaperän välissä oli vaikea erottaa. Röykkiön reunaa ei oltu rajattu kiviasetelmilla eikä muitakaan rakenteita löytynyt. Mitään luita tai hauta-anteja ei löytynyt. Rosénille jäi epäselväksi, olivatko röykkiöt luontaisia vai ihmisen tekemiä.[5][6]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivivallissa on ainakin 4–5 matalaksi raivattua kohtaa, joita kutsutaan portiksi. Ne sijaitsevat kukin omalla sivullansa. Lähes keskellä eteläsivua sijaitseva portti aukeaa jätinkirkon keskipisteestä katsoen 177° pohjoissuunnasta myötäpäivään eli lähes etelään. Se on metsä-äestyksessä vaurioitunut, mutta sen paikka erottuu selvästi. Siitä kolme metriä itään on sijainnut mahdollisesti toinenkin portti. Lähes keskellä pohjoissivua sijaitsee kolmas portti, joka aukeaa suuntaan 357° eli lähes pohjoiseen. Se on metrin leveä ja portin molemmat sisäreunat on reunustettu isoilla kivillä. Reunuskivet ovat voimakkaasti palaneet. Länsisivun portti sijaitsee lähellä lounaisnurkkaa ja se on metrin leveä. Se on tuhoutunut osittain äestyksessä. Itäsivun portti sijaitsee lähellä koillisnurkkaa ja se on alle metrin levyinen. Itäsivun portin pohjalla on isoja kiviä.[2][4][3]

title: Pesuankankaan jätinkirkko

text: Marianna Ridderstad mittasi jätinkirkon asennon ja porttien sijainnit Suomen jätinkirkkojen arkeoastronomisessa hankkeessa. Jätinkirkon pitemmän sivun kivivallit osoittivat (kaakko-luode-suuntaisena) kohti 317° pohjoisen suunnasta myötäpäivään. Portteja oli mitattu kaksi, jotka aukesivat jätinkirkon keskipisteestä katsoen suuntiin 137° ja 317° pohjoissuunnasta myötäpäivään lukien. Samassa tutkimuksessa ilmoitettiin jätinkirkon lähellä sijaitsevasta kiviröykkiöstä ja yhdestä pystyyn nostetusta kivestä. Muuten jätinkirkon lähiympäristö on täysin tuhoutunut.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko vaurioitui syksyllä 2006 tehdyissä metsänhoitotöissä, jolloin koko jätinkirkon eteläosa tuhoutui metsäalueen äestyksessä. Äestys rikkoi eteläosan kivivallit ja kivivallien sisäpihan kulttuurikerros rikkoontui.[2]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kivien halkeamisen aiheuttaman kuumuuden on täytynyt olla korkeaa. Sen Schulz tulkitsi niin, että kuumuuden aiheuttivat hirren paksuisten puurakenteiden palaminen. Siitä, että jätinkirkoissa olisi ollut puisia rakenteita, on Schulzin mukaan täällä löytynyt ensimmäiset viitteet. Kaikki havaitut yksityiskohdat tukevat hänen olettamustaan, että jätinkirkko rakennettiin palamisen jälkeen uudelleen.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Hans-Peter Schulz mukaan portit oli raivattu maanpinnan tasalle ja hänen vaikutelmaksi jäi, että ne olisivat toimineet jätinkirkon kulkuaukkoina. Hän huomasi kaivausten aikana myös, että pohjoisvallin portin reunuskivet olivat voimakkaasti palaneet. Kivissä oli syvät halkeamat, jotka alkoivat pinnasta ja loppuivat kiven sisälle. Samanlaisia halkeamia oli myös maan alta pinnalle kaivetuissa kivissä, joten syy ei ilmeisesti ole metsäpalossa. Hän päätteli, että kivivallit olivat perustus hirsirakenteelle ja joka olisi palanut erittäin kuumana halkaisten hirsiä reunustavat kivet. Portin edusta ja osin kivivallin altakin maa oli muuttunut punaiseksi. Palanut maa on usein punaista johtuen raudan kuumuuden vaikutuksesta tapahtuvasta hapettumisesta. Palanutta maata oli monissa muissakin paikoissa. Palaneen maan päällä oli kuitenkin kerros puhdasta rantahiekkaa tai soraa. Schultz päätyi olettamaan, että sekä kivivalleja oli rakennettu ainakin kahteen kertaan ja että jätinkirkon sisäpihan maanpintaa olisi korotettu rantahiekkalla noin 10–15 senttimetriä.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 25 metriä jätinkirkon eteläisen kivivallin eteläpuolella erottuu mäen rinteessä muinaisrannan törmä. Sen ja jätinkirkon välissä on 170 neliömetrin (m²) laajuinen likamaa-alue, jonka äestysurissa pilkottaa kvartsinkappaleita. Likamaata, joka on muodostunut ihmisen toiminnasta, on 5–10 senttimetrin kerros. Likamaa-alueen koilliskulmassa havaittiin urissa kolme keskittymää rikkipalaneita kiviä ja aivan jätinkirkon kivivallin tuntumassa löytyi metrin levyinen ja 20 senttimetriä korkea palokivikumpu (röykkiö). Urissa olevat palokivet voivat olla palokivikumujen hajonneiden kasojen jäänteitä. Jätinkirkon pohjoisvallin pohjoispuolella sijaitsee kaksi halkaisijaltaan nelimetristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on 50–60 senttimetriä. Kumpikin röykkiö oli rakennettu suuren maakiven viereen. Niitä ei olla tutkittu.[2][3]

title: Pikku Liekokankaan jätinkirkot

text: Pikku Liekokankaan jätinkirkot on Pohjois-Pohjanmaalla Raahen Pattijoella sijaitseva jätinkirkoksi tulkittava kohde. Varmasti tunnistetun jätinkirkon vieressä on toinen, mutta samalla epävarmempi, jätinkirkko. Alueen löydöt ja sijainti rannansiirtymän kronologiassa ajoittavat jätinkirkon 2200–2100 eaa. eli kivikauden loppupuolelle.

title: Högryggenin jätinkirkko

text: Jari Okkonen on sijoittanut jätinkirkon samaan rantavaiheeseen Honkobackharjun jätinkirkon kanssa. Ne ovat hänen mukaansa ajalta 1500 eaa. eli pronssikaudelta eli varhaismetallikaudelta. Hans-Peter Schulz on ajoittanut Honkobackharjun jätinkirkon 3600–2400 eaa. eli kivikauden lopulle.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkosta 80 metriä pohjoiseen sijaitsee 1,3 hehtaaria suuri röykkiöalue, mistä on löytynyt 10 kiviröykkiötä ja kaksi painannetta. Kolmen painanteen halkaisijat ovat 6–8 metriä ja seitseman vain 2–5 metriä. Painanteet ovat 4–6 metriä pitkät ja ne ovat kivivallien ympäröimät.[2][3]

title: Racklen jätinkirkko

text: Kohde on tutkimatta ja on edelleen epävarmaa, onko rakenne ollut ihmisten käytössä. Kaikki eivät edes havaitse paikalla käydessään, että kyseessä voisi olla jätinkirkko. Löydetyt kvartsi-iskokset eivät vielä todista ihmistoiminnan puolesta, sillä ne voivat myös olla luontaisia. Ajoituksesta on mahdotonta sanoa mitään. Muinaisjäännösalueeksi on rajattu kumpare, jolla vallit ovat. Pörtom hembygdsförening on pystyttänyt paikalle laatimansa taulun, jossa muodostelmaa kutsutaan nimellä "Laplom rundborg". Mistään muinaislinnasta ei tässä ole kuitenkaan kysymys.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Noin 300–400 metriä etelään korkeudella 43–45 metriä (mpy) sijaitsee asuinpaikka, jonka keramiikka ei ole samaa tyyppiä kuin jätinkirkosta löydetty. Tässä keramiikassa ei käytetty asbestikuituja ja se on karkeapintaista. Sen arvellaan olevan kivikauden loppupuolelta. Asuinpaikka sijaitsee sellaisella korkeuskäyrällä, että meri ulottui tänne asti kivikauden loppupuolella.[3][7]

title: Tallbackharjun jätinkirkot

text: Alueella on muitakin muinaisjäännöksiä. Jätinkirkon länsipuolella sijaitsee halkaisijaltaan 7–8-metrinen kiviröykkiö. Jätinkirkon eteläpuolella portin vieressä sijaitsee toinen selvä röykkiö, jonka halkaisija on viitisen metriä. Aiempien tietojen mukaan jätinkirkossa on havaittu yhdeksänkin erillistä röykkiötä (Finnäs 2000) ja siinä onkin muutamia epämääräisempiä kiveyksiä. John Finnäs havaitsi vuonna 2002 yhteensä yhdeksän kiviröykkiötä, joita ei ole vielä varmistettu.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Högryggenin jätinkirkko sijaitsee 12,4 kilometriä länsiluoteeseen.[1] Kåtabackenin jätinkirkko sijaitsee 6,0 kilometriä lounaaseen.[1] Snårbackenin jätinkirkko sijaitsee 15,5 kilometriä etelälounaaseen.[1]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkon sisäpihan ja kivivallin kaivauksilta ei löydetty montaakaan esinettä. Suurin osa löydöistä (noin 1000 kappaletta) olivat kivikaudelle tyypillisiä kvartsi-iskoksia. Muutama prosentti löydöistä olivat kiventyöstöstä syntyviä kiven ytimiä. Kiviesineitä löydettiin vain viisi. Ne olivat kaavin, uurrin, kaksi esineen teelmää ja hiotun esineen kappale. Keramiikkaa löytyi neljä sirpaletta. Ne olivat asbestikeramiikkaa ja niiden kuviokoristelu muistutti Pöljän keramiikkaa. Koska löytöaineisto on vähäistä ja esimerkiksi palanutta luuta ei löytynyt, päätteli kaivauksien johtaja Hans-Peter Schulz paikan eroavan tyypillisestä kivikauden asuinpaikasta niin paljon, että varsinainen asuinpaikan täytyy sijaita muualla.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jätinkirkko sijaitsee Alavetelin kirkosta noin 7 kilometriä itäkoilliseen. Sinne pääsee Alavetelistä joko yhdystietä 18007 pitkin Jolkkaan tai yhdystietä 17947 pitkin Paasilaan. Jos seuraa ensin mainittua tietä, jatketaan sitten Saarukkaan ja käännytään siellä etelään metsäautotietä pitkin Paasilan suuntaan. Jos tuleekin jälkimmäistä tietä, käännytään Paasilassa Stora Kutusträsketin kohdalla vasemmalle koilliseen johtavaa metsätietä pitkin. Honkobackharju sijaitsee metsätien keskivaiheilla. Harju on kilometrin pitkä ja noin 200–300 metriä leveä. Harjun lakialue on melko tasainen ja se on muodostunut sorasta ja suurista kivistä. Alempana rinteillä on pintamaassa hiekkaa. Laella on kolme muinaisjäännösryhmää. Keskellä on noin 10 röykkiön ryhmittymä, noin 200 metriä koillisessa on suuri ja pyöreä kivivalli ja noin 100 metriä etelässä sijaitsee jätinkirkko.[2][3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Luokka:Suomen jätinkirkot Luokka:Alaveteli Luokka:Pohjanmaan historia

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Okkonen, Jari: , Arkeologia NYT! 2-3/2008, s.5–7

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Kun mäki kohosi maankohoamisen johdosta ylös merestä, oli meri matalaa kivikkoista saaristoa. Koska jätinkirkko sijaitsee vain 42,5 metriä merenpinnan yläpuolella, on se voitu rakentaa vasta noin 2000 eaa. tai sitä myöhemmin. Tämä ajoittuu aivan kivikauden loppupuolelle, mutta jätinkirkko on ollut mahdollista rakentaa tätäkin myöhemmin pronssikaudella. Jos pronssikausi tulisi kyseeseen, olisi jätinkirkko hyvin nuori. Onkin esitetty epäilyjä, ettei tämä kohde olisikaan jätinkirkko vaan jokin muu puhtaaksi raivattu alue.

title: Luettelo Suomen jätinkirkoista

text: Tämä on luettelo Suomen jätinkirkoista, joka perustuu jätinkirkkojen varsin epämääräiseen määritelmään. Niiden rakentamisen tarkoituksesta ei olla vielä päästy yksimielisyyteen. Siksi voi olla, ettei kaikkia jätinkirkkoja ole tunnistettu tai luokiteltu oikein, ja ne puuttuvat siksi alla olevasta luettelosta. Osa jätinkirkoiksi tulkituista rakennelmista on luokiteltu jätinkirkoiksi pienin varauksin, mutta sisältyvät silti tähän luetteloon.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Okkonen, Jari| title = Jättiläisen hautoja ja hirveitä kiviröykkiöitä: Pohjanmaan muinaisten kivirakennelmien arkeologiaa| location = Oulu| publisher = Oulun yliopisto| year = 2003| version = Väitöskirja, Oulun yliopisto. Acta Universitatis Ouluensis. Series B, Humaniora 52| id = ISBN 951-42-7169-6| format = [ online version] (pdf)}}

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Jari Okkonen sijoittaa jätinkirkon myöhäisemmäksi 1500 eaa. Hän niputtaa kaikki Kruunupyyn kolme jätinkirkkoa samanaikaisiksi.[8]

title: Rajakankaan kirkko

text: Jari Olkkonen laati jätinkirkoista korkeusmalleja lidar-keilauksen avulla ja niitä on julkaistu varjostettujen korkeuskuvien muodossa. Rajakankaan jätinkirkon korkokuvista erottuu toinenkin ympärysvalli, joka sijaitsee useita metrejä ulkovallin sisäpuolella. Korkokuvasta ei käy ilmi, onko se yhtä yhtenäinen kuin ulkovalli. Vallissa erottuu matalampia kohtia, joita kutsutaan usein porteiksi. Jätinkirkon länsinurkassa on yksi portti ja sen koillisvallin sivulla lähellä vastakkaista nurkkaa on toinen portti. Jätinkirkon kivivallien suunnat ja porttiaukkojen suunnat keskipisteestä katsoen nähden mitattiin jätinkirkkojen paleoastronomisen tutkimuksen yhteydessä. Koillisportti suuntautui 63° ja lounaisportti 272° pohjoisesta lukien myötäpäivään.

title: Svedjebackenin jätinkirkko

text: Svedjebackenin jätinkirkko on Pohjanmaalla Pedersören Ähtävässä sijaitseva selväpiirteinen jätinkirkko. Jätinkirkko on parhaiten säilyneitä jätinkirkkoja eteläisellä Pohjanmaalla. Se on myös yksi eteläisimmistä tunnetuista suurista jätinkirkoista.

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kaivauksilta otettiin talteen erilaisia näytteitä radiohiili- ja termoluminenssiajoituksia varten. Niiden tuloksia ei ole tässä käytettävissä. Scholz päättelee kohteen ajoituksen epäsuorasti. Maankohoamisen rannansiirtymän kronologian mukaan jätinkirkolle voidaan antaa karkea ajoitus. Jätinkirkko on voitu rakentaa aikaisintaan silloin, kun Litorinameren vedenpinnan keskivedentaso alitti 54 metriä (mpy). Se vastaa ajoitusta 3200 eaa. Alue oli saaristona siihen asti, kun keskivedentaso alitti 42 metriä (mpy). Tämä vastaa ajoitusta 2400 eaa. Molemmat ajoitukset sopivat kiviesinelöytöihin ja Pöljän keramiikkaan.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Röykkiöistä noin 200 metriä itäkoillisen suuntaan sijaitsee maa- ja kivirakenne, joka on halkaisijaltaan 30 metriä. Ympyrän muotoinen kivivalli reunustaa ympäristöään korkeampaa ja tasaista aluetta. Alueen pintamaa on huhtoutunutta hiekkaa ja soraa, mutta sen alla löytyy 10–15 senttimetriä vahva ja tumma nokinen likamaakerros. Siihen kaivetuista koekuopista löytyi luuta ja palaneita kiviä. Alueelta löytyi myös kaksi 20–30 senttimetriä syvää ja metrin läpimittaista kuoppaa.[3]

title: Honkobackharjun jätinkirkko

text: Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1975 (Mirja Miettinen), 2003 (Pentti Risla) ja 2006 (Kaisa Lehtonen). Siinä on suoritettu arkeologisia kaivauksia vuosina 1950 (Gunnar Rosen) ja 2007 (Hans-Peter Schulz).[2]


query: Kuka kirjoitti punaisen julistuksen?

title: Punainen julistus

text: Toimittaja Yrjö Mäkelinin laatiman tekstin luki yleisölle runoilija Kössi Lindström. Kansan keskuuteen se levitettiin punaiselle paperille painettuna, josta julistus sai myöhemmin tunnetun nimensä. Vuorokautta myöhemmin punainen julistus hyväksyttiin myös Helsingissä järjestetyssä suuressa kansalaiskokouksessa.

title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Suurlakon huipentuma koettiin Tampereella 1. marraskuuta, jolloin kauppatorille oli kokoontunut aamukymmenestä lähtien jopa 40 000 ihmistä. Raatihuoneen parvekkeelta kuultiin runoilija Kössi Lindströmin lausuma ”Julistuskirja Suomen kansalle” eli niin sanottu ”punainen julistus”. Yrjö Mäkelinin laatima julkilausuma sai nimityksensä punaisesta paperista, jolle se oli painettu. Nimeen ei siis liittynyt vasemmistolaista symboliikkaa. Punaisen julistuksen keskeisiin vaatimuksiin kuuluivat venäläisviranomaisten sortotoimien lopettaminen, väliaikaisen hallituksen nimittäminen ja kansalliskokouksen koollekutsuminen sekä yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttaminen.[5]

title: Punainen julistus

text: Julistus levitettiin kansalaisille punaiselle paperille painettuna, josta se myös sai myöhemmin tunnetun nimensä. Nimeen ei siis liittynyt mitään vasemmistolaista symboliikkaa, vaikka sen taustalla olivatkin sosialidemokraatit. Punaisen julistuksen ovat allekirjoittaneet viisi suurlakkokomitean valiokunnan jäsentä sekä komitean puheenjohtaja A. A. Lagerström ja sihteeri Yrjö Sirola. Lisäksi lehtiseen on painettu Kössi Lindströmin sekä kuudentoista suurlakkokomitean jäsenen nimet. Kansalaiskokouksen hyväksyttyä julistuksen, päättyi Keskustorilla järjestetty tilaisuus hurraa-huutoihin ja soittokunnan esittämään Marseljeesiin.[5] Tämän jälkeen riehaantunut väkijoukko alkoi töhrimään maalilla venäjänkielisiä katukylttejä ja virastojen nimiä sekä repimään alas muita keisarinvallan tunnuksia.[6]

title: Suomen sisällissota

text: Punaisen puolen hallitukseksi perustettiin Helsingissä 28. tammikuuta Suomen kansanvaltuuskunta. Se julkaisi nimilistansa yhteydessä samalle päivälle päivätyn julistuksen ”Suomen työmiehet, kansalaiset!”, jossa tiedotettiin vallankumouksen alkamisesta.[100]

title: Gibraltarin kansallispäivä

text: Kansallispäivän tapahtumat alkavat aamupäivällä John Mackintoshin aukiolta. Siellä on musiikkia, ja kaupungintalon parvekkeelta pormestari ilmoittaa kunniamitalin saajat ja lukee kansallispäivän julistuksen. Julistuksen lukemisen jälkeen parlamenttitalon katolta lähetetään tuhansia ilmapalloja. Päivään kuuluu myös monia muita musiikki- ja viihdetapahtumia sekä kiitosmessu Shrine of Our Lady of Europessa. Illan päättävät ilotulitukset. Ihmiset ovat usein päivän kunniaksi pukeutuneet Gibraltarin tunnusväreihin, eli punaiseen ja valkoiseen.

title: Suomen työväen vallankumous

text: Kansanvaltuuskunta perustettiin 28. tammikuuta 1918, ja se asettui johtamaan samana aamuna aloitettua kapinaa. Kansanvaltuuskunnan perustamisesta tiedotettiin "Työmies"-lehdessä 29. tammikuuta julkaistussa julistuksessa, jossa myös nimettiin kansanvaltuutetut ja selostettiin lyhyesti punaisen hallituksen keskeisimmät ohjelmalliset tavoitteet. Kansanvaltuuskunta otti jo ensimmäisenä päivänään käyttöönsä Senaatintalon Helsingissä (nykyinen Valtioneuvoston linna).

title: Suomen kansanvaltuuskunta

title: Punainen julistus

text: Yksitoista suomalaista kulttuurielämän vaikuttajaa, jotka yhtä lukuun ottamatta olivat kuvataiteilijoita, ottivat marraskuun toisen päivän illalle päivätyssä vetoomuksessaan kantaa punaisen julistuksen hyväksymisen puolesta. Hufvudstadsbladetissa suurlakon jälkeen 8. marraskuuta julkaistussa kirjeessä he ehdottivat kaikkien puolueiden yhdistyvän julistuksen taakse, jotta kansakunnan yhtenäisyyttä uhanneesta tilanteesta olisi selvitty. Taiteilijoiden vetoomuksen olivat allekirjoittaneet Werner von Hausen, Eric Ehrström, Akseli Gallen-Kallela, Hugo Simberg, Robert Stigell, Bruno Aspelin, Felix Nylund, Wilho Sjöström, Magnus Enckell, Robert Kajanus ja Alpo Sailo. He eivät välttämättä kannattaneet punaisen julistuksen kaikkia vaatimuksia, mutta kehottivat liittymään siihen ”paremman ratkaisun puutteessa”.[10]

title: Hans Küng

text: Kirjassaan "Projekt Weltethos" Küng lähtee hahmottelemaan maailmanlaajuista etiikkaa, maailmaneetosta, jonka voisivat hyväksyä sekä eri uskontojen kannattajat että ei-uskonnolliset ihmiset. Ajatus tulee esille myös Maailman uskontojen parlamentin julistuksessa 1993, johon Küng kirjoitti pohjatekstin. Julistuksessa suurten maailmanuskontojen edustajat ilmaisivat ensimmäistä kertaa yksimielisyytensä maailman etiikan periaatteista. Vuodesta 1995 lähtien Küng on ollut perustamansa Maailmaneetos-säätiön ("Stiftung Weltethos") presidentti.

title: Punainen julistus

text: Venäjän tsaarinvaltaa ja viranomaisia vastaan suunnattu vuoden 1905 suurlakko julistettiin alkaneeksi Helsingissä 30. lokakuuta. Tampereesta muodostui kuitenkin nopeasti sen aatteellinen keskuspaikka, jossa punaisen julistuksen lisäksi sai alkunsa myös sosialidemokraattisen työväenliikkeen ja perustuslaillisen porvariston lyhytaikaiseksi jäänyt yhteinen lakkorintama. Tamperelaisten aktiivisuuden mahdollisti, ettei kaupungissa ollut venäläistä sotaväkeä, jonka läsnäolo rajoitti toimintaa Helsingissä.

title: Elävä kirkko

text:
Julistus herätti laajaa kohua ja arvostelua sekä emigranttien joukossa että Neuvostoliitossa. Izvestija kirjoitti 19.8. että julistuksen tarkoitus oli ilmeisesti
""viivyttää kansan ja kirkon täyttä välirikkoa"".

title: Kössi Kaatra

text: Kaatra aloitti runoilun uusromanttisessa hengessä Eino Leino esikuvanaan, mutta Kaatran tutustuttua työväenliikkeeseen hänen runoutensa sai uuden suunnan. Ensimmäiset runonsa Kaatra julkaisi 1902 "Työväen joululehdessä" ja hänen runotuotantonsa huipentui suurlakon aikoihin julkaistuihin kahteen runokokoelmaan "Murroksessa" ja "Suurlakkokuvia". Suurlakon alettua Kaatra luki Yrjö Mäkelinin laatiman Punaisen julistuksen tekstin 1. marraskuuta 1905 Tampereen raatihuoneen parvekkeelta.

title: Läskikapina

text: Moilasen miehet kokosivat metsätyömaalla noin 600 metsätyömiestä, jotka kuuntelivat, kun Moilanen nousi sianlihalaatikon päälle esittämään työläisille ”Pohjolan Punaisen Sissipataljoonan taistelujulistuksen”. Julistuksessa käsiteltiin sekä metsätyöläisten asemaa että suomalaisten vapaaehtoisten heimosotaretkiä Itä-Karjalaan. Tilaisuudessa puhui myös ”Karhu”. Moilanen värväsi työmaan kassalla ja tavaroilla miehiä Pohjolan punaiseen sissipataljoonaan. Puheen seurauksena pataljoonaan liittyi noin kolmesataa työmiestä.

title: Punainen julistus

text: Tampereen raatihuoneen seinään kiinnitettiin vuonna 1955 kuvanveistäjä Sisko Petäjän suunnittelema graniittinen punaisen julistuksen muistolaatta. Vuonna 1985, jolloin suurlakosta tuli kuluneeksi 80 vuotta, järjestettiin keskustorilla tilaisuus, jossa taiteilijaprofessori Veikko Sinisalo luki julistuksen raatihuoneen parvekkelta.[11] Julistuksen muistojuhlia on viimeksi pidetty vuosina 2005 ja 2015.[12] Kansanedustaja Jukka Gustafsson teki satavuotisjuhlan johdosta Tampereen kaupunginvaltuustolle aloitteen jonkin Keskustorin osan nimeämisestä Punaisen julistuksen aukioksi, mutta ehdotusta ei toteutettu.[13]

title: Punaisen Kuningattaren hypoteesi

text: Tieteiden popularisoija Matt Ridley kirjoitti kirjan "The Red Queen", jossa hän esitteli teoreettisen biologian piirissä käytyä keskustelua suvullisen lisääntymisen vaikutuksista evoluutioon. Yhteys Punaisen Kuningattaren hypoteesiin seuraa siitä, että perinteinen teoria selitti suvullisen lisääntymiset edut ainoastaan ryhmätasolla mutta ei geenitasolla. Punaisen Kuningattaren hypoteesi sen sijaan selitti suvullisuuden kehittymistä yksilötasolla.

title: Terijoen hallitus

text: Terijoen hallituksen julistuksen keskeisin kohta oli ilmoitus Suomen kansanarmeijan luomisesta, johon kuului suurimmillaan 22 594 miestä. Nämä sotilaat olivat lähinnä asevelvollisia karjalaisia, inkeriläisiä ja muita suomenkielisiä, joista vanhimmat olivat Suomen sisällissodan jälkeen maasta paenneita punaisia. Heidän vihreä asepukunsa erottui selvästi neuvostojoukkojen käyttämästä. Tämän osaston piti olla Suomen valloituksen jälkeen siellä tarvittavien turvallisuusjoukkojen perustana, ja sen tehtäviin kuului hallituksen julistuksen mukaan myös Suomen kansantasavallan lipun kohottaminen Presidentinlinnan katolle ”työtätekevien riemuksi ja kansanvihollisten kauhuksi”.[10]

title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Tampereen raatihuoneen pohjoissiiven seinään kiinnitettiin vuonna 1955 kuvanveistäjä Sisko Petäjän suunnittelema graniittinen suurlakon muistolaatta. Vuonna 1985, jolloin suurlakosta tuli kuluneeksi 80 vuotta, järjestettiin keskustorilla tilaisuus, jossa taiteilijaprofessori Veikko Sinisalo luki punaisen julistuksen raatihuoneen parvekkelta.[19]

title: Venäjän vuoden 1905 vallankumous

text: Suomen suurruhtinaskunnassa SDP ja perustuslailliset pysäyttivät Suomen suurlakolla ja järjestivät mielenosoituksia. Punakaartit perustettiin entisen alikapteeni Johan Kockin johdolla. Yrjö Mäkelin kirjoitti Tampereella "Punaisen Julistuksen", jossa vaadittiin Suomen senaatin hajottamista ja yleistä äänioikeutta kaikille sekä poliittisen vankien vapauttamista. Perustuslaillisten johtaja Leo Mechelin kirjoitti marraskuun manifestin, jossa vaadittiin säätyvaltiopäivien hajottamista ja modernin parlamentaristisen Eduskunnan perustamista. Nikolai II:n 15. marraskuuta 1905 antama ja Mechelinin sanelema marraskuun manifesti kumosi 15. helmikuuta 1899 annetun helmikuun manifestin ja sitä seuranneet laittomat määräykset ja sortokausi (1899–1905) päättyi. Marraskuun manifestin sanellut perustuslaillisten johtaja Leo Mechelin sai koota senaatin (hallituksen), joka sääti Suomeen eduskunnan, yleisen ja yhtäläisen ääni- ja vaalioikeuden sekä sanan-, paino-, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden.

title: Slovenian historia

text: Joulukuussa 1932 kansanpuolueen johto julkaisi radikaalin kansallispoliittisen ohjelman tiiviin julistuksen muodossa (), jossa vaadittiin sloveenien yhdistämistä yhden poliittisen yksikön alaisuuteen. Tämä olisi ainoa tapa suojella itseään ja turvata hyvinvointiaan. Julistuksen mukaan sloveenien oli taisteltava itselleen itsenäinen asema, joka toimisi kannustimena Jugoslavian ulkopuolella asuville sloveeneille. Tämän takia sloveenit tarvitsisivat kansallisen identiteetin, lipun, nimen, etnisen yhteisön, taloudellisen itsenäisyyden, poliittisen ja kulttuurillisen vapauden sekä radikaalin sosiaalilainsäädännön, joka turvaa kaikkien tuottavien ammattien edut ja kehityksen. Julistuksen mukaan sloveenien, kroaattien ja serbien tulisi perustaa vapaasta tahdostaan ja demokraattisin perustein itsehallinnollisista yksiköistä muodostettu valtio, jonka osana Slovenia olisi. Belgradin hallitus ja Slovenian liberaalipuolue tuomitsi julistuksen ja leimasivat julistuksen tekijät separisteiksi. Julistuksen alullepanijat ja muutamat Šenčurin mielenosoituksen järjestäjistä tuomittiin vankeuteen. Korošec kirjoitti vankilasti kuninkaalle ja ilmoitti kansanpuolueen tukevan häntä jos Slovenia saisi autonomian. Kuningas kuoli kuitenkin 1934 eikä asia edennyt. Korošec piti yhteyttä tämän jälkeen sijaishallitsija, ruhtinas Pavel Karađorđevićiin ja serbien radikaalijohtajaan Milan Stojadinovićiin.

title: Punainen julistus

text: Punaisen julistuksen keskeinen sisältö oli vaatimus vanhasuomalaisen senaatin erosta ja perustuslakia säätävän kansalliskokouksen koollekutsuminen yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuen. Lisäksi julistuksessa vaadittiin valtiollisia uudistuksia, jotka sisälsivät kaikille kansalaisille kuuluvan kokoontumis-, yhdistys- ja sananvapauden, sekä sensuurin lakkauttamista.[2] Tekstistä oli jätetty pois vaatimus yksikamarijärjestelmästä, jotta myös perustuslailliset saatiin hyväksymään julistus.[2] Myöskään uskonnonvapautta ei kirjattu julistukseen, koska kirkkokin oli mukana suurlakossa.[3]

title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Torstain torikokouksessa käsiteltiin myös uskonnonvapausasiaa. Kansalaiskokous hyväksyi ponnet kirkon ja valtion erosta, täydellisestä uskonnonvapaudesta sekä uskonnonopetuksen poistamisesta kouluista, mutta suurlakkokomitea päätti kuitenkin jättää kysymykset eduskunnan käsiteltäviksi. Koska myös kirkko oli näkyvästi mukana suurlakossa, pidettiin ajankohtaa huonona vaatimusten esittämiselle, eikä niitä myöskään kirjattu punaiseen julistukseen.[14]

title: Punaisella viivalla

text: Unto Hämäläinen kirjoittaa arviossaan Helsingin Sanomissa, että hän valitsisi teoksen "Punaisella viivalla" valtio-opin johdantokurssin tenttivaatimuksiin, sillä se on hänestä "politiikan katekismus", joka vastaa kysymykseen "Mitä se on?"

title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Vanhasuomalaiset puolestaan pitivät vaikutusvaltaisen Eino Sakari Yrjö-Koskisen johdolla oman kokouksensa Suomalaisella Klubilla, jossa he totesivat punaisen julistuksen jopa rikolliseksi. Tämän jälkeen vanhasuomalaiset laativat oman ohjelmansa, jota levitettiin nopeasti kansan keskuuteen. Samaan aikaan saatiin tietoja, että Tampereelle olisi saapumassa venäläistä sotaväkeä Hämeenlinnasta.[15] Kansalliskaarti oli varautunut dynamiitilla junaradan katkaisemiseen.[1]

title: Siiri Louhi

text: Vuoden 1905 suurlakon aikana Louhi kuului Tampereen suurlakkokomitean valiokuntaan ja oli yksi Tampereen raatihuoneen parvekkeelta luetun ns. "Punaisen julistuksen" laatijoista ja allekirjoittajista. Lisäksi hän oli suurlakon yhteydessä perustetun Tampereen äänioikeuskomitean jäsen. Louhen ohella siihen kuuluivat muun muassa Alma Jokinen sekä Ellen Mäkelin. Vuonna 1917 Louhi osallistui Suomen Kauppa- ja Liiketyöntekijäin Liiton perustavaan kokoukseen Helsingin työväentalolla.

title: Vuoden 1905 suurlakko Tampereella

text: Punaisen julistuksen hyväksyivät myöhemmin reaalilyseolla pitämässään kokouksessa myös Tampereen perustuslailliset. Osa heistä esitti kuitenkin eriävän mielipiteensä, koska julistuksen vaatimukset kansalaiskokouksen järjestämisestä merkitsivät keisarin lisäksi myös porvarienemmistöisen senaatin sekä säätyvaltiopäivien syrjäyttämistä. Tämä puolestaan tarkoitti käytännössä vallankumousta ja lakon muuttumista pelkästään työläisten liikkeeksi, minkä johdosta porvariston suhtautuminen alkoi olemaan kielteistä.[5] Sosialidemokraattien ja perustuslaillisten yhteistyön lujittamiseksi perustettiin kuitenkin erityinen ”Yhteishyvän valiokunta”, jonka avulla myös nuorsuomalaiset saatiin näkyvästi mukaan suurlakkoon.[6]

title: Ammutaan paikalla -julistus

text: Julistuksen mallina oli käytetty vuoden 1906 Venäjän sotaväen rikoslakia ja niitä menettelytapoja, joita Venäjällä oli käytetty sisäisten levottomuuksien kukistamisessa vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen muun muassa Baltian maissa. Julistuksen seurauksena antautuneita punaisia alettiin tappaa taistelujen loppuvaiheissa siinä määrin, että valkoisten ylijohto yritti huonolla menestyksellä hillitä sitä jo maaliskuun lopulla. Julistus oli tarkoitettu olemaan voimassa vain sotatoimialueella, mutta sitä sovellettiin myös sen ulkopuolella.

title: Maailman teatteripäivä

text: Ensimmäisen julistuksen vuodelle 1962 kirjoitti ranskalainen Jean Cocteau. Vuoden 2007 julistuksen kirjoittaja oli šeikki Sultan Bin Mohammed Al Qasimi Yhdistyneistä Arabiemiirikunnista.

title: Vuoden 1905 suurlakko

text: Helsingin Rautatientorilla 4. marraskuuta pidetty laaja kansalaiskokous valitsi punaisen julistuksen edellyttämän väliaikaisen hallituksen, johon nimettiin kaikkiaan 24 jäsentä. Heistä 12 oli perustuslaillisia (mukana svekomaaneja), yhdeksän sosiaalidemokraattia (joukossa raittiusliikkeen edustajia) ja kolme suomettarelaista. Salkkujakoa tai puheenjohtajaa ei nimetty.

title: Punainen julistus

text: Julistuksen hyväksyivät myöhemmin iltapäivällä myös Tampereen perustuslailliset. Osa heistä esitti eriävän mielipiteensä, koska vaatimukset senaatin erosta ja säätyvaltiopäivien syrjäyttämistä merkitsivät käytännössä vallankumousta.[5] Myöntyväisyyspolitiikkaa harjoittaneet vanhasuomalaiset puolestaan totesivat punaisen julistuksen jopa rikolliseksi ja laativat vastineeksi oman ohjelmansa.[7] Sosialidemokraatit katsoivat kuitenkin esitetyt vaatimukset niin merkittäväksi, että punainen julistus päätettiin saattaa koko maan tietoisuuteen. Niinpä julistusta lähdettiin kuljettamaan Porista saapuneella lakkojunalla kohti Helsinkiä. Matkalle lähtivät Yrjö Mäkelin, Kössi Lindström, Vihtori Kosonen, Eetu Salin ja A. F. Fihlman.[8]

title: Sprengtportenin perustuslakiehdotus

text: Joulukuussa 1788 Sprengtporten suunnitteli julkaisevansa keisarinna Katariina II:n nimissä manifestin, jota olisi jaettu Suomessa. Samalla Sprengtporten aikoi julistaa itsensä vasta perustetun Suomen konfederaation johtajaksi. Julistuksessa viitataan keisarinnan haluun suojella suomalaisten oikeuksia ja vapauksia. Samalla julistetaan, että yhteiselo Ruotsin kanssa päättyy lukuisista syistä, ja tästedes Suomen suuriruhtinaskunta olisi itsenäinen maa. Sprengtporten myös viittaa julistuksessa konfederaation säätävään lakiin ("confederationsact"), mutta Tigerstedtin mukaan tällaista tuskin oli kirjoitettuna valmiina, koska itse julistus ei koskaan täyttänyt tavoitettaan. Julistuksen allekirjoittaa Sprengtporten seuraavin sanoin: "Suomalaisen konfederaation puolesta, G. S." (""På Finska confederationens vägnar - G. S."") Sprengtporten kirjoitti ajatuksiaan myös Jägerhornille joulukuussa 1788.

title: Kullervo Manner

text: Suomen sisällissodan alettua Manner nimitettiin 28. tammikuuta 1918 kansanvaltuuskunnan eli punaisen hallituksen puheenjohtajaksi. Saman vuoden huhtikuun 10. päivänä punaiset uudistivat koko hallintonsa ja Manner nimettiin punaisen Suomen johtajaksi ja punakaartin ylipäällikköksi diktaattorin valtuuksin. Käytännössä hänellä ei sen enempää punaisen Suomen pääministerinä kuin sotilasdiktaattorinakaan ollut kovin suurta valtaa, sillä ote joukkoihin puuttui. Kansanvaltuuskunta hallitsi lähinnä julistuksin, jotka usein jäivät paperille. Tappion häämöttäessä Manner pakeni muiden kansanvaltuutettujen kanssa Neuvosto-Venäjälle 25. huhtikuuta.