query: Milloin Elias Lönnrot kuoli?

title: Elias Lönnrot

text: Elias Lönnrot (9. huhtikuuta 1802 Sammatti – 19. maaliskuuta 1884 Sammatti) oli Suomen kansalliseepoksen Kalevalan sekä Kantelettaren kokoaja, kielentutkija, lääkäri ja suomalaisen kasvitieteen uranuurtaja. Lönnrot oli suomen kielen uudistaja, useiden sanakirjojen toimittaja ja ensimmäisen suomenkielisen aikakauslehden kustantaja sekä toimittaja. Hän julkaisi useita kansaa valistaneita terveys- ja tiedejulkaisuja. Lisäksi hän suomensi useita virsiä.

title: Elias Lönnrot

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Anttila, Aarne| title = Elias Lönnrot – Elämä ja toiminta| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 1931}} Citation error, replace with{{cite book| author = Schybergson, Per (toim.)| title = Totuuden nimessä: Kaksitoista merkittävää Suomen Tiedeseuran jäsentä| publisher = Suomen Tiedeseura| year = 1998| id = ISSN}} -tietopaketti, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. Tietoa Lönnrotin elämästä ja teoksista Citation error, replace with{{cite book| author = Arvi Arjatsalo| title = Sammatin Elias| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1983| accessdate = 19.5.2016}}

title: Elias Lönnrot

text: Vuosina 1854–1862 Lönnrot toimi Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston (Helsingin yliopiston) toisena suomen kielen professorina (edeltäjä Matthias Alexander Castrén, seuraaja August Ahlqvist).[6][20]

title: Ontrei Malinen

text: Elias Lönnrot tapasi Malisen vuonna 1833 tullessaan neljännellä runonkeruumatkallaan Vuonnisen kylään Vuokkiniemen pitäjässä. A. J. Sjögren oli laulattanut Malista jo vuonna 1825, mutta hänen kirjaamansa runot tulivat tutkijoiden tietoon vasta kymmeniä vuosia myöhemmin. Lönnrot sai Maliselta 366-säkeisen sampo-aiheisen jakson sekä muita runoja, joihin sisältyvät "Kalevalan" tärkeimmät kertovat ainekset. Vuonnisessa Lönnrot tapasi myös Vaassila Kieleväisen, jonka kanssa käyty keskustelu vaikutti hänen käsitykseensä runojen välisistä yhteyksistä. Neljännen keruumatkan jälkeen Lönnrot koosti "Runokokouksen Väinämöisestä" eli niin sanotun "Alku-Kalevalan".

title: S/S Elias Lönnrot

text: Hämeenlinnan ja Tampereen välinen matkuistajalaivaliikenne päättyi 1876, kun Hämeenlinna-Tampere rautatie valmistui. "Elias Lönnrot" siirrettiin samana vuonna Näsijärvelle, jossa se sitten liikennöi vuoteen 1890 saakka Tampereelta Kuruun ja Teiskoon. Laiva hinasi myös tukkeja ja kuljetti huvimatkalaisia. Vuonna 1890 tehtailija G. A. Serlachius osti laivan, ja tämän jälkeen laiva liikennöi Keurusselällä Mäntän ja Keuruun välillä pääasiassa hinaamassa tukkilauttoja Serlachiuksen Mäntän-tehtaille. Vuonna 1897 valmistunut Haapamäki-Jyväskylä-rata lopetti säännöllisen päivittäisen laivaliikenteen Mäntän ja Keuruun välillä. Lopullisesti "Elias Lönnrotin" liikennöinti päättyi, kun Kolhon ja Keuruun välille valmistui maantie 1923. Liikenteestä poisotettu laiva romutettiin Mäntässä 1926.

title: S/S Elias Lönnrot

text: "Elias Lönnrot" liikennöi aluksi Pyhäjärvellä Tampereen ja Lempäälän välillä yhdessä vuonna 1866 valmistuneen siipirataslaiva "Vanajan" kanssa, joka liikennöi taas Lempäälän ja Hämeenlinnan välillä. Ennen Lempäälän kanavan valmistumista Kuokkalankoski esti suoran laivaliikenteen Tampereelta Hämeenlinnaan. Koskesta pääsi 1860-luvulla nousemaan laiva vain kaksi kertaa, heinäkuussa 1863 potkurihöyrylaiva Ilmarinen ja vuonna 1866 siipirataslaiva S/S "Vanaja". Ennen kanavan valmistumista matkustajat siirtyivät jalan maakannaksen yli Havaslahdesta Pyhäjärven puolelle Kirkkojärven rantaan. Lempäälän kanavan valmistuttua 1874 siipirataslaiva "Vanaja" saattoi liikennöidä koko matkalla, mutta "Elias Lönnrot" oli rataskoneistoineen liian leveä sopiakseen kanavan sulkuun.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot syntyi Sammatissa Paikkarin torpassa vuonna 1802 kylänräätäli Fredrik Johan Lönnrotin ja hänen vaimonsa Ulrika Wahlbergin neljäntenä lapsena. 1800-luvulla Suomessa oli hankalaa saada koulusivistystä, mutta Eliaksen vanhin veli Henrik Johan Lönnrot huomasi veljensä kiinnostuksen kirjallisuutta kohtaan ja päätti lähettää hänet Tammisaaren pedagogioon lokakuun lopussa vuonna 1814. Lönnrot kävi 1816–1818 Turun katedraalikoulua, missä hän oppi muun muassa ruotsia ja latinaa, jota hän vielä kolme lukuvuotta koulussa oltuaankin puhui kankeasti ja virheellisesti.[7][8]

title: M/S Elias Lönnrot

text: M/S Elias Lönnrot on vuonna 1986 valmistunut dieselkäyttöinen replika alkuperäisestä S/S Elias Lönnrot -siipirataslaivasta. Se on tehnyt kesäisin risteilyjä Keurusselällä. Kesällä 2014 siihen tuli kuitenkin tekninen vika, ja risteilyt päättyivät. Liikennöitsijä Suomen Hopealinja Oy irtisanoi vuokrasopimuksensa Keuruun kaupungin kanssa.

title: Elias Lönnrot (muistomerkki)

text: Elias Lönnrot on Emil Wikströmin tekemä, vuonna 1902 paljastettu pronssiveistos Helsingissä.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot haki vuonna 1832 vakituista työpaikkaa. Suomi oli jaettu 25 lääkäripiiriin, joiden virat olivat useimmiten täyttämättä. Lönnrot toivoi saavansa sellaisen paikan, josta hän pystyisi tekemään myös runonkeruumatkoja. Tammikuussa 1833 hän haki piirilääkärin sekä linnanlääkärin virkoja Kajaanista. Aiemmin hän oli toiminut lääkärinä Oulussa, jossa hän kohtasi vaikeuksia kokemattomuuden takia. Oulussa raivosi nälänhädän lisäksi lavantauti. Lönnrotin esimies Herman Carger kuoli myös lavantautiin. Alueella oli myös iso- ja tulirokkoa. Samoja kulkutauteja oli myös Kajaanissa, jossa oli tuolloin alle 400 asukasta. Kajaanissa ei ollut edes sairaalaa, jossa potilaita olisi voitu hoitaa. Lönnrot sairastui itsekin lavantautiin, jota hän poti kuusi viikkoa. Helsingissä hänen luultiin jo kuolleen.[15]

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot oli ammatiltaan lääkäri ja valmistui lääkäriksi Helsingin yliopistosta. Opinnot hän oli aloittanut Turun Akatemiassa, mutta Turun palon jälkeen oppilaitos siirrettiin Helsinkiin. Ennen valmistumistaan hänet määrättiin koleraepidemian aikaan kesken runonkeruumatkansa Helsinkiin hoitamaan potilaita Hietalahden lasarettiin. Sairaalassa oli 40 vuodepaikkaa, jotka olivat kaikki täynnä. Myös Lönnrot sairastui epidemian aikana, mutta parani. Hän myös huomasi, että herrasväestä hyvin harva sairastui koleraan. Ansioidensa vuoksi Lönnrot sai Venäjän keisarilta kunnianosoituksen, briljanttisormuksen.[6]

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot meni naimisiin vuonna 1849, 47-vuotiaana, Maria Piponiuksen (1823–1868) kanssa. Piponius oli oululaisen värjärimestarin Elias Piponiuksen tytär. Lönnrot ja Piponius saivat yhteensä viisi lasta, joista vain Ida-tytär saavutti aikuisiän. Muut lapset kuolivat tartuntatauteihin. Lapsista Elias (1850–1852) kuoli aivokalvontulehdukseen, Maria Ulrika (1852–1874) kävi Jyväskylän seminaaria ja kuoli keuhkotautiin 21-vuotiaana, Elina Sofia (1858–1876) kuoli 18-vuotiaana kurkkumätään ja Tekla Natalia (1860–1879) keuhkotautiin. Tytär Ida Karolina (1855–1915) muutti ulkomaille vuonna 1886 ja asui muun muassa Istanbulissa 1880-luvun lopulla sekä Italiassa Roomassa 1892–1895 ja viimeksi Sienassa jossa hänellä oli oma talo ja jonne hänet on myös haudattu Laterano-hautausmaalle.[3][4][5][6]

title: Marjastus

text: Lakka auttoi kuumeeseen, puna- ja keuhkotautiin sekä keripukkiin. Karpaloilla torjuttiin keripukkia, hoidettiin kuumetta ja tehtiin lapsille loishäätöjä. Karpalosiirappia myytiin apteekkien valikoimissa vatsarohtona. Tavallisin kotiapteekkien marja on ollut mustikka. Pohjoisessa kansanlääkinnässä mustikka tarjosi helpotusta ripuliin, kuumeeseen ja punatautiin. Myös Elias Lönnrot kirjoitti mustikasta kirjassaan Flora Fennica. Hänellä oli myönteistä sanottavaa lisäksi puolukasta. Ennen vanhaan puolukalla hoidettiin ilmavaivoja, kuumetta ja virtsavaivoja. ”Marjat kuivina vähän kovetuttavia, avulliset vatsataudissa. Marja-mehu vilvoittava kuumeissa” -Elias Lönnrot.

title: S/S Elias Lönnrot

text: S/S Elias Lönnrot oli suomalainen siipiratashöyrylaiva joka oli liikenteessä vuosina 1865–1923 ensin Pyhäjärvellä ja sen jälkeen Näsijärvellä ja viimeksi Keurusselällä. Laivan pituus oli 100 jalkaa, leveys 27,5 jalkaa, ja sen voimanlähteenä oli 80 hevosvoiman höyrykone. Laivan suunnitteli saksalainen insinööri Hermann Kauffman. Laiva rakennettiin Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy:n telakalla Tampereella, ja se laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1865. Laivan rakennuttaja ruukinpatruuna Adolf Törngren nimesi sen entisen kotiopettajansa Elias Lönnrotin mukaan.

title: Elias Lönnrot

text: Elias Lönnrotin ja hänen perheensä hauta Sammatissa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura pystytti 1886 haudalle muistomerkin, jossa on kanteleen kuva.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot kuoli synnyinpaikkakunnallaan Sammatissa vuonna 1884. Lönnrot oli halunnut hautajaisistaan vaatimattomat, mutta niistä tuli kuitenkin varsin suurelliset. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran edustajat kantoivat arkun kirkosta haudalle, ja seppelien lasku kesti myöhäiseen iltaan asti. Ylioppilaskunnan Laulajat lauloivat haudalla Suomen laulun ja Maamme-laulun.[10]

title: Elias Lönnrot

text: 9. huhtikuuta on liputuspäivä, jota juhlitaan Mikael Agricolan päivänä ja suomen kielen päivänä. Päivä on myös Elias Lönnrotin syntymäpäivä.[29] Lisäksi helmikuun 28. on Kalevalan päivä eli suomalaisen kulttuurin päivä. Vuoden 1986 seteleissä Lönnrotin kuva oli 500 markan setelissä. Lönnrotin kunniaksi lyötiin juhlaraha vuonna 2002. Lönnrotin mukaan on nimetty katu tai aukio Enossa, Helsingissä, Kajaanissa, Kotkassa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Loimaalla, Mikkelissä ja Äänekoskella. Lönnrot on kuvattu postimerkkiin vuonna 1931 ja pienoisarkkiin vuonna 2002.[6]

title: Elias Lönnrot (muistomerkki)

text: Lönnrot on kuvattu näköisenä muistomerkissä, jossa myös kansanrunouden ruumiillistumat esitetään realistiseen tyyliin.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot kiinnostui opiskeluaikoinaan suomalaisesta runoudesta ja suomen kielestä. Hän teki tämän jälkeen useita runonkeräysmatkoja, joilla keräsi aineistoa muun muassa runonlaulajilta. Lönnrot kokosi runoista yhtenäisen eepoksen, johon hän kirjoitti myös omia runojaan. Hän toimi uransa aikana muun muassa Kajaanin piirilääkärinä ja Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston toisena suomen kielen professorina.

title: Kantele

text: Elias Lönnrot oli merkittävä kanteleen kehittäjä 1800-luvulla. Hänen ansiostaan viisikielisestä kanteleesta tuli Suomen kansallissoitin. Lönnrot oli itsekin kanteleensoittaja, ja hän kantoi kanteletta matkoillaan 1830-luvulta lähtien. Hänestä tuli myös kanteleensoiton opettaja ja kanteleiden rakentaja. Vuonna 1847 Lönnrot rakensi 38-kielisen kromaattisen kanteleen, kielimäärältään koko vuosisadan suurimman. Kaikki 1800-luvun kromaattiset kanteleet luetaan Lönnrotin nimiin. Lönnrot kehitti neljän vuosikymmenen aikana ainakin viisi erilaista, tietoisesti suunniteltua kantelemallia.

title: Elias Lönnrot

text: Vapaasti ladattavia Elias Lönnrotin e-kirjoja Kansalliskirjaston , sekä Kirjasampo.fi , Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan ylläpitämä sivusto

title: Miina Lönnrot

text: Serafia Wilhelmiina (Miina) Lönnrot (5. heinäkuuta 1827 – 7. syyskuuta 1915) oli Elias Lönnrotin vanhimman veljen räätäli Henrik Johan Lönnrotin (1793–1838) tytär. Hän toimi vuodesta 1854 alkaen Elias Lönnrotin perheen taloudenhoitajana ensin Helsingissä ja sitten Sammatissa Lönnrotin omistamissa Nikun ja Lammin taloissa. Elias Lönnrotin kuoltua vuonna 1884 Miina Lönnrot keräsi Lönnrotin syntymäkotiin Paikkarin torppaan perustettua museota varten torppaan kuulunutta esineistöä. Kadonneiden huonekalujen tilalle hän hankki vastaavia muualta ja tarvittaessa valmistettiin uudet huonekalut Miinan muistitietojen perusteella. Paikkarin torpan ensimmäinen opaskirjanen laadittiin myös Miinan tietojen pohjalta vuonna 1898.

title: S/S Elias Lönnrot

text: Vuonna 1986 valmistunut M/S "Elias Lönnrot" on dieselkäyttöinen replika alkuperäisestä siipiratasalus "Elias Lönnrotista". Se tekee kesäisin risteilyjä Keurusselällä.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot jatkoi matkansa jälkeen lääketieteen opintoja Helsingissä, mutta hänen rakkain harrastuksensa oli edelleen työ kansanrunojen parissa. Hänen tavoitteenaan oli tallentaa vanhoja suomalaisia kansanrunoja ja edistää suomen kielen käyttöä. Tätä asiaa varten perustettiin alkuvuonna 1831 Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, jota Lönnrot oli mukana perustamassa. Seura tuki Lönnrotin kansanrunouden keruu- ja julkaisutoimintaa. Lönnrot aloitti toisen runonkeruumatkansa toukokuussa vuonna 1831. Matka kuitenkin keskeytyi koleraepidemian takia, ja viranomaiset kutsuivat Lönnrotin takaisin Helsinkiin [6] hoitamaan kolerapotilaita apulaislääkärinä Kaartin lasaretissa Hietalahdessa.[13]

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot oli saanut hyvin vähän opetusta kliinisestä lääketieteestä. Varsinaisesta lääketieteestä hän ei tiennyt juuri mitään. Vaikka Lönnrot oli synnynnäinen tiedemies, hänellä ei ollut minkäänlaista kokemusta kokeellisesta tieteestä.[15]

title: Elias Lönnrot

text: Kalewala taikka Wanhoja Karjalan Runoja Suomen kansan muinosista ajoista, kaksi osaa, 1835–1836. Suomalaisen talonpojan koti-lääkäri, 1839. Kokeita suomalaisessa laulannassa, 1846. Suomen kansan Arwoituksia ynnä 189 Wiron arwoituksen kanssa, 1851. Kasvikon oppisanoja, 1858. Flora Fennica, 1860. Suomalaisen talonpojan koti-lääkäri, 1867. Suomalais-Ruotsalainen Sanakirja, 1880. Suomen kansan muinaisia loitsurunoja, 1880. Kansanlauluja, 1909. Citation error, replace with{{cite book| author = Lönnrot, Elias| title = Väinämöinen, muinaissuomalaisten jumala| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen kirjallisuuden seura| year = 1985| version = (De Väinämöine, priscorum Fennorum numine, 1827.) Latinankielisestä väitöskirjasta suomentanut ja johdannon kirjoittanut Iiro Kajanto. Suomi 131| id = ISBN 951-717-421-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lönnrot, Elias| title = Matkat 1828–1844| location = Espoo| publisher = Weilin + Göös| year = 1980| version = Ilmestynyt aiemmin 1902 nimellä Elias Lönnrotin matkat 1–2. Ruotsinkieliset tekstit, enin osa teokseen valikoiduista kirjoituksista, suomentanut Jalmari Hahl. Toimittanut Väinö Kaukonen. Uusi laitos| id = ISBN 951-35-2243-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lönnrot, Elias| title = Elias Lönnrotin matkat Kainuussa| location = Oulu| publisher = Pohjoinen| year = 1999| version = Elias Lönnrotin teksteistä toimittanut Markku Nieminen| id = ISBN 951-749-337-1}} Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, Helsinki, 1887. Elias Lönnrots svenska skrifter I. Uppsatser och öfversättningar. Utgivna av Jenny af Forselles. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1908, Elias Lönnrots svenska skrifter II. Bref, anteckningar och reseskildringar. Utgivna av Jenny af Forselles. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1911,

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot liittyi virsikirjakomitean jäseneksi vuonna 1863. Hän ryhtyi uudistamaan suomalaista virsirunoutta. Lönnrot julkaisi omia virsikokeilujansa vuosina 1864–1880. Uusi virsikirjalaitos ilmestyi kolme vuotta myöhemmin. Vuoden 1886 virsikirjan virsistä 17 oli Lönnrotin omia virsiä, 64 oli hänen suomentamiaan ja 25 virressä oli Lönnrotin kirjoittamia säkeistöjä. Hänen nimiinsä on kirjattu yhteensä 206 virttä. Sata vuotta nuoremmassa virsikirjassa, vuodelta 1986, Lönnrotin itse kirjoittamia virsiä oli jäljellä yhdeksän ja näiden lisäksi kuutisenkymmentä virttä, joita Lönnrot oli mukana tekemässä.[10] Lönnrot oli itse varsin etevä muusikko. Hän kehitti suomalaista musiikkisanastoa ja teki kanteleenrakentajana mullistavan keksinnön, kromaattisen kanteleen. Lönnrot kehitti myös yksinkertaisen numeroilla ilmaistavan nuottijärjestelmän.[6]

title: Kalevala

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Kalevala| location = Porvoo Helsinki| publisher = WSOY| year = 2004| version = Kuvittanut ja painatustyön suunnitellut Akseli Gallen-Kallela. 22. painos (1. painos 1922)| isbn = 978-951-0-24270-4}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kalevala| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1982 (5. painos 1994)| version = Esi- ja selkänimeke: Juhla-Kalevala ja Akseli Gallen-Kallelan Kalevalataide. Koonnut ja eepokseksi luonut Elias Lönnrot. Kuvat ja teoksen somistus: Akseli Gallen-Kallela. Kuvaesseet ja teoksen toimitus: Aivi Gallen-Kallela. Teoksen ulkoasu perustuu vuonna 1922 julkaistuun Akseli Gallen-Kallelan somistamaan Koru-Kalevalaan. 2. painos| isbn = 951-0-11253-4}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kalevala| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 1999| version = Konnut ja eepokseksi luonut Elias Lönnrot. Kuvittanut Hannu Väisänen| isbn = 951-1-16061-3}} Citation error, replace with{{cite book| title = Kalevala| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2005| version = Koonnut Elias Lönnrot. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 14 (31. painos)| isbn = 951-746-669-2}} Elias Lönnrot. Kuvittaneet Aarno Karimo ja Hugo Otava. Helsinki: Pellervo-seura, 1953.

title: Kajaanin historia

text: Kajaani pysyi kuitenkin pitkälle 1800-luvulle asti vähäpätöisenä kaupunkipahana. Sen olojen kurjuuden joutui omakohtaisesti kokemaan myös Kajaanin alkutalvesta 1833 piirilääkäriksi saapunut Elias Lönnrot. Tuolloin seudulla riehui ankara puna- ja lavantauti- sekä koleraepidemia. Nuori piirilääkäri joutui heti ensi töikseen taistelemaan ankarasti kulkutauteja vastaan. Hän sairastui myös itse, mutta vahvakuntoisena selvisi ja saattoi toden teolla keskittyä kansanrunojen keruuseen. 28. helmikuuta 1835 Elias Lönnrot päiväsi Kalevalansa Kajaanissa sijainneessa talossaan.

title: Elias Lönnrot

text: Lönnrot oli ensimmäisiä, jotka kykenivät kirjoittamaan ja puhumaan sujuvasti sekä suomeksi että ruotsiksi. Hän tuotti valistavia suomenkielistä kirjoituksia suomalaisille talonpojille, mutta samalla ruotsinkielisiä tieteellisiä julkaisuja ruotsinkieliselle sivistyneistölle.[6]


query: Missä Turenki sijaitsee?

title: Turenki

text: Turenki () on noin 8000 asukkaan taajama Janakkalan kunnassa. Turengin rautatieasema sijaitsee Helsinki–Tampere-rautatien varressa. Turenki on Janakkalan päätaajama, ja siellä sijaitsevat monet palvelut kuten kunnanvirasto ja kunnan terveyskeskus-sairaala, jossa on myös vuodeosasto. Myös seurakunnallisen elämän keskus on muodostunut Turenkiin, vaikka varsinainen Janakkalan kirkko sijaitsee Tarinmaan kylässä, viiden kilometrin päässä Turengista.

title: Turenki

text: Helsingistä Hämeenlinnaan kulkeva rautatie oli tärkeässä roolissa, kun Hämeen raakasokeritehdastoimikunta päätti rakennuttaa sokeritehtaan Turenkiin. Se käynnistyi vuonna 1948 tuoden lähistölle sokerijuurikkaan sopimusviljelijöitä, minkä johdosta kylästä kehittyi nopeasti teollistunut maalaiskunta. 1960-luvulla Valio Meijerien Keskusosuusliike rakennutti iskukuumennettujen maitotuotteiden tehtaan kylään.

title: Tanttala

text: Janakkalan keskustaan Turenkiin on Tanttalasta matkaa 10 kilometriä. Kylän rajalla on Puujoki, jossa järjestetään jokakesäinen Hiisi Vieköön -melontatapahtuma. Joen rannassa on kylän uimapaikka. Kylässä on kaksiopettajainen koulu.

title: Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931

text: Janakkalassa on 19 kylää: Haapaniemi, Hiisi, Hyvikkälä, Kerkkola, Kernaala, Kiipula, Korpi, Leppäkoski, Löyttymäki, Melkkola, Napiala, Saloinen, Sauvala, Tarinmaa, Tervakoski, Turenki, Uhkoila, Virala ja Vähikkälä.

title: Pingviini (tuotemerkki)

text: Ensimmäiset jäätelöt valmistettiin Turussa, mutta pian jäätelöä alettiin valmistaa myös Helsingissä, Viipurissa ja Tampereella sekä myöhemmin Oulussa. Turenkiin jäätelötehdas perustettiin 1962.

title: Tikkurilan vanha asemarakennus

text: Myös Helsinki–Hämeenlinna-radan ja tulevan Pietarin radan risteysasemalle oli tarkoitus rakentaa tiilinen asemarakennus. Rautatiehallitus ei kuitenkaan osannut päättää, tulisiko risteysasemaksi Riihimäki vai Turenki, ja Edelfeltin asemarakennusta varten tekemät suunnitelmat jäivät hyllylle. Sekä Riihimäki että Turenki saivat myöhemmin puiset asemarakennukset.

title: Mantereenlinna

text: Linnavuoren aluetta hoidetaan, jotta muinaislinnan maanpäälliset rakenteet näkyisivät paremmin. Tavoitteena on myös parantaa kohteen soveltuvuutta opetus- ja matkailukäyttöön. Linnalle pääsee Hämeenlinna-Turenki-tieltä (seututie 290) lähteviä polkuja myöten.

title: Marko Haavisto

text: Poutahaukat teki levytyssopimuksen Turenki Recordsin kanssa. Tähän mennessä Johanna on toiminut yhtyeen levy-yhtiönä. Turengin kautta ilmestyi yhtyeen uusi albumi "Outo lintu".

title: Hämeenlinnan seudun joukkoliikenne

text: Myöhemmin mahdollisesti aloittavat linjat 15 Turenki - Kankaantausta – Keskussairaala sekä 18 Visamäki – Keskussairaala – Kettumäki.

title: Järvenpää – Pasila

text: Järvenpää – Pasila on Matti Eskon albumi, joka julkaistiin 7. elokuuta 2015 levymerkillä Turenki Records. Matti Esko on levyttänyt aiemminkin useita kantri- ja rootskappaleita, mutta Järvenpää-Pasila on hänen ensimmäinen varsinainen rootslevynsä.

title: Turengin rautatieasema

text: Turengin asema on Suomen vanhimpia, sillä se kuuluu vuonna 1862 avatun Suomen ensimmäisen rataosuuden (Helsinki–Hämeenlinna) alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Carl Albert Edelfeltin piirtämä puinen asemarakennus samalta vuodelta on lähes alkuperäisessä asussaan, vain katolla ollut torni on purettu. Asemarakennus piti alun perin rakentaa tiilistä, mutta suunnitelmia jouduttiin kustannussyistä muuttamaan. Turenki on vanhan Helsinki–Hämeenlinna-radan asemista ainoa, jossa alkuperäinen laiturikatos on säilynyt. Asema-alueella sijaitsee myös vanha asuinrakennus. Asema on Museoviraston suojelukohde. Aseman miehitys lopetettiin vuonna 1995 ja asemarakennus siirtyi Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.

title: Turenki Records

text: Turenki Records on vuonna 2010 perustettu hämäläinen levy-yhtiö Janakkalasta. Sen perustajina olivat musiikin monitaiturit Pekka Tiilikainen, Esa Silvennoinen, Topi Salmi ja Harri Koski. Muun muassa Koski on mies turenkilaisten Mad Professor -vahvistimien ja pedaalien takana ja Mad Professor Amplification Oy:n perustajana. Toimitusjohtaja ja sanoittaja Topi Salmi on sanoittaja ja levymoguli Vexi Salmen poika. Pekka Tiilikainen liittyi tammikuussa 1998 yhtyeeseen Pekka Tiilikainen & Beatmakers, jossa on levyttänyt 12 albumia. Yhtyeen levyt ovat tanssilavarautalankaa ja instrumentaalimusiikkia. Muutoin Tiilikainen toimii kirjanpitäjänä.

title: Hausjärvi

text: Selänoja Syvänoja Tarinmaa Torhola Turenki Turkhauta Vantaa

title: Topi Salmi

text: Topi Salmi on myös 2010 perustetun Turenki Records Oy levy-yhtiön toimitusjohtaja ja osakas.

title: Huojuva lato

text: Vuodesta 2012 lähtien yhtye on tehnyt yhteistyötä Turenki Records -levymerkin kanssa, jonka kautta on julkaistu kaksi albumia "Rakkaus ja juuret" ja "Lauluja menneiltä kesiltä". "Rakkaus ja juuret" -kappale kuultiin myös Paluumuuttajat-ohjelmassa.

title: Turenki Records

text: Turenki Recordsin ensimmäinen albumi oli Johnny & The Dodgersin "Matkaa teen". Sittemmin kiiteltyjä Turengin levyjä ovat olleet muun muassa Sanin "Aulanko", Niko Ahvosen "Pohjoinen Soul", Kai Hyttisen "Kaihon maa", Eero Raittisen "Live at Suisto" ja Huojuva Lato yhtyeen albumit. Singlejä yhtiö on julkaissut jo liki sadasta kappaleesta.

title: Turenki

text: (in Finnish) (in Finnish)

title: Janakkala

text: Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on Tarinmaa.

title: William Jokinen

text: William ja Sanna Jokisen kotipaikaksi tuli Janakkalan Turenki kesäkuussa 1917. Miksi Turenkiin? Sieltä oli helppoa matkustaa eri puolille Suomea sekä paikka oli lähellä Hämeenlinnaa. Olihan Hämeenlinnassa puhelinvirkailija Maria Helena (Maija) Hildén. Muutama kuukausi muuton jälkeen William ja Maria Helena vihittiin. Perheeseen syntyivät lapset Ensio Johannes ja Ester. Ylioppilasnuorukainen Ensio Johannes (Jukka) katosi jatkosodan aikana vuonna 1941. Epätietoisuus Jukan kohtalosta ahdisti perhettä. Isä yritti kaikin keinoin saada selville, miten on käynyt. Lievää toivetta piti yllä ajatus, että Jukka on vangittu. Kuitenkin Jukan ruumis löydettiin ja hautajaiset pidettiin syyskuun 20. päivänä 1942. Suru vaikutti suuresti Williamin terveydentilaan.

title: Turenki

text: Turenki on saavuttanut MM-mitaleita Voimamieskilpailuissa ja Veteraanien alppihiihdossa. Lukuisia SM-mitaleita ja edustaneet suomea arvokisoissa mm. painissa ja yleisurheilussa. Myös Salibandyssä SC Urbans on voittanut poikien SM-pronssin (2001), hopean (2016) ja kullan (2017).

title: Hiidenjoen alue

text: Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen ensimmäinen osa-alue, joka jaetaan vielä kahteen alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat Hiidenjoen suualue (35.811) ja Katinojan valuma-alue (35.812). Vesistöalueen keskusjärvi on Kernaalanjärvi, joka on samalla Hiidenjoen pääjärvi. Hiidenjoen alueeseen kuuluu alle 10 järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Kernaalanjärvi (445 hehtaaria) ja Ahilammi (44 hehtaaria). Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Janakkalan Turenki ja Janakkalan kirkonkylä sekä Leppäkoski. Alueen järvisyys on 7,94 %. Vesistön alueen alarajana on Vanajaveden Miemaalanselkä, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 191,69 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,66 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vanajanselän alueeseen (35.23).

title: Janakkala

text: Janakkalan kirkko sijaitsee lähes puolivälissä Turenkia ja Tervakoskea Tarinmaan kylässä, mutta seurakunnan hallinto on keskittynyt Turenkiin. Tervakoskella on vanha puinen kappelirakennus ja sen yhteydessä seurakuntatilat.

title: Turengin rautatieasema

text: Turenki on esimerkiksi Lammin keskustaajaman lähin rautatieasema noin 32 kilometrin etäisyydellään tasaväkisesti Järvelän kanssa.

title: Sääjärvenojan valuma-alue

text: Valuma-aluetta ei pienen kokonsa vuoksi enää jaetaan osa-alueisiin. Sääjärvenojan valuma-alueeseen kuuluu yhdeksän järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Isojärveen (245 ha), Sääjärvi (181 ha) ja Saloistenjärvi (122 ha). Alueella sijaitsee osa Hämeenlinnan kaupunkia ja osa Janakkalan Turenkia.

title: Janakkala

text: Kahden taajaman olemassaolo näkyy myös muissa yhteiskunnallisissa palveluissa. Kumpaankin taajamaan on luotu identtiset palvelut, joskin Tervakoskella palvelut ovat Turenkia suppeammat.

title: Janakkala

text: Sauvala Tarinmaa[2] Tanttala Tervakoski[2] Turenki[2] Tyry Uhkoila Virala[2] Vähikkälä[2]

title: Jaakko Heinimäki

text: Heinimäki soittaa mandoliinia ja banjoa folk-yhtyeessä Petty Pilgrims. Yhtyeen ensilevy "Eedeniksi luultiin" (Turenki Records) ilmestyi vuonna 2015.

title: Hämeenlinnan seudun joukkoliikenne

text: Linjat 151-157 Turenki - Kiipula - Leppäkoski - Tervakoski Linjat 161-166 Turenki - Tervakoski

title: Turenki

text: Nykyään Turengissa sijaitsee mm. Nestlén jäätelötehdas ja saksalaisen päivittäistavarakauppa Lidlin suuri jakelukeskus ja Janakkalan pääkirjasto. Aivan kylän tuntumassa on Kalpalinnan laskettelukeskus.

title: Turengin rautatieasema

text: Turengin aseman sijaan radan väliasemaksi kaavailtiin 1850-luvulla alun perin Leppäkoskea, joka sijaitsee kuuden kilometrin päässä Riihimäen suuntaan. Vuonna 1858 suunnitelmiin ilmaantui Turenki, joka oli yksi vaihtoehto Pietarin radan risteysasemaksi. Rautatien tullessa paikkakunnalle Turenki oli melko vaatimaton maalaiskylä, josta oli kuuden kilometrin matka Janakkalan kirkolle. Se sijaitsi kuitenkin melko hyvien yhteyksien varrella, koska aseman kohdalla oli vanhan Helsinki–Hämeenlinna-maantien risteys, ja läheltä haarautui tie myös Lammin suuntaan. Lisäksi kylän arvioitiin kasvavan Hämeenlinnan vaikutuksesta. Turengin asukasluku alkoi kasvaa sotien jälkeen sinne vuonna 1940 perustetun sokeritehtaan ansiosta. Vuonna 1960 Turengissa oli noin 2 600 asukasta, vuonna 1980 jo liki 6 000 ja 2000-luvun alussa yli 7 000. Turengista muodostuikin Janakkalan kunnan keskustaajama.


query: Onko Huippuvuorilla jääkarhuja?

title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja elää Venäjän pohjoisosissa, läntisessä ja pohjoisessa Alaskassa, Kanadan arktisilla alueilla, Grönlannissa, Huippuvuorilla ja Pohjois-Siperiassa.[4] Vuonna 2017 jääkarhuja oli yhteensä arviolta 22000–31000 yksilöä, joista Kanadassa 60–80 prosenttia. Populaatioita on 19, joista yksi pienenee, kaksi kasvaa, seitsemän on vakaita ja yhdeksästä ei ole riittävästi tietoja.[5]

title: Knut (jääkarhu)

text: Knut (5. joulukuuta 2006 – 19. maaliskuuta 2011 Zoologischer Garten Berlin, Berliini) oli vankeudessa syntynyt jääkarhu, joka sai maailmanlaajuista julkisuutta ja josta tuli maailman kuuluisin jääkarhu.

title: Huippuvuoret

text: Saarilla elää useita lintulajeja ja neljä maanisäkästä: idänkenttämyyrä, naali, huippuvuortenpeura ja jääkarhu. Saarilla lienee elänyt aikoinaan 10 000 huippuvuortenpeuraa ("Rangifer tarandus platyrhynchus"), mutta kanta hupeni vuosina 1860–1920 metsästyksen takia noin tuhanteen. Nykyään peuroja on 8 000, eivätkä petoeläimet eivätkä ihmiset vähennä kantaa merkittävästi. Esimerkiksi Aventdalenin populaatiossa Länsimaan saarella on satoja peuroja 150 neliökilometrin alalla. Kannanvaihtelut ovat voimakkaita: yhtenä vuonna peuroja saattaa olla 400, toisena 800.

title: Jääkarhu

text: Alaskan ABC-saarilla elää jääkarhujen ja ruskeakarhujen risteymäpopulaatio. Se syntyi, kun urospuoliset ruskeakarhut uivat saarille mantereelta ja parittelivat naaraspuolisten jääkarhujen kanssa.[2]

title: Temppeliherrojen kätketty kruunu

text: Niinpä Aku, Tupu, Hupu ja Lupu sekä Roope suuntaavat laivallaan Pohjoiselle jäämerelle etsimään lokikirjaa. Roope jää odottelemaan laivaan, kun Aku ja pojat lähtevät etsimään kirjaa. He myös löytävät sen, mutta joutuvat susien ja jääkarhun ahdistelemaksi. Roope kuitenkin pelottaa olennot pois Pelle Pelottoman rakentamalla koneella (jolla on tarkoitus siirrellä laivoja). Heti tämän jälkeen he muistavat olevansa luvatta Brutopian salaisen sotilastukikohdan lähellä. Brutopialainen sota-alus alkaa tulittaa ankkoja ja tässä rytäkässä lokikirja melkein putoaa veteen. Akun onnistuu kuitenkin kopata tämä (ja tavata taas tuttu jääkarhu). Jääkarhu pakenee ja Roope alkaa selailla lokikirjaa turvallisen välimatkan päässä brutopialaisista. Lokikirjasta ilmenee, että Kolumbus oli temppeliherra. Tästä Roope ilahtuu, hän nimittäin tietää paljonkin temppeliherroista. Roope selittää lyhyesti järjestön historian. Roope tarvitsee aarteen salaisuuden selvittämiseen jonkun alan asiantuntijan apua, joten hän suuntaa Pariisiiin, Maailmanpankkineuvoston päämajan luokse, missä hän tapaa herra Molayn. He yhdistävät tietonsa ja suuntaavat Haitiin. He tietävät, että tiettynä päivänä erään kallion varjo osoittaa kruunun kätköpaikan. Roopen huonoksi onneksi varjo lankeaa kaukaiseen laaksoon. Moley poistuu selittäen, ettei voi auttaa enempää ja sanoo palaavansa Ranskaan. Ankat suuntaavat laaksoon.

title: Jääkarhu

text: Yksi ihminen kuoli ja neljä loukkaantui vakavasti, kun jääkarhu hyökkäsi brittiläisen turistiryhmän kimppuun 5. elokuuta 2011 Van Postin jäätiköllä noin 40 kilometrin päässä Longyearbyenistä Norjan Huippuvuorilla.[17] Edellinen vastaava tapaus sattui vuonna 1995, kun kaksi ihmistä kuoli jääkarhun kynsissä. Jääkarhut ovat surmanneet neljä ihmistä 40 viime vuoden aikana.

title: Arktisten alueiden historia

text: Viikingit olivat taitavia laivanrakentajia. Heillä ei kuitenkaan ollut hyviä navigointivälineitä. He löysivät perille määränpäähänsä joko seuraamalla rannikkoalueita tai seuraamalla valaita, jäälauttoja tai ajopuita. Viikinkien tiedetään käyneen Vienanmerellä ja mahdollisesti he löysivät Huippuvuoret. Viikingit asuttivat myös Islannin ja Grönlannin ja kävivät Pohjois-Amerikassa. Suhteen alkuasukkaina olleisiin intiaaneihin muodostuttua vihamieliseksi, asutusta Pohjois-Amerikkaan ei kuitenkaan syntynyt. Ilmaston huonontuessa myös Skandinaavien varhaiset Grönlannin siirtokunnat tuhoutuivat. Sen sijaan Islannin skandinaavinen asutus säilyi. Kirjassaan Jared Diamond arvioi viikinkien Grönlannin siirtokuntien tuhon syyksi ilmaston kylmenemisen ohella heidän huonon kykynsä sopeuttaa elinkeinonsa paikallisiin oloihin toisin kuin heidän skrælingeiksi nimittämänsä eskimot, jotka olivat sopeutuneet paikallisiin oloihin paremmin. Viikinkien Grönlannin arktiselta alueelta Eurooppaan kuljettamiin kauppatavaroihin kuuluivat muun muassa mursun syöksyhampaat ja elävät jääkarhut.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhuja on useissa maailman eläintarhoissa. Korkeasaaren eläintarhassa on ollut ainakin 1890-luvulta 1980-luvun alkuun asti jääkarhuja, mutta nykyään Suomessa voi nähdä eläviä jääkarhuja vain Ranuan eläinpuistossa.

title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text:
Jääkarhu herätti Suomessa runsaasti mielenkiintoa sekä lehdistössä että yleisön keskuudessa suuren kokonsa, konetehonsa ja teknisten ominaisuuksiensa takia. Lehdistö ylisti alusta monenlaisilla superlatiiveilla kutsuen sitä jopa maailman voimakkaimmaksi jäänmurtajaksi. Väite ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa, sillä Venäjällä oli tuohon aikaan suurempi, 15 000 hevosvoiman tehoinen, murtaja "Svjatogor'.
Koska "Jääkarhun" käyttökustannukset olivat muita jäänmurtajia korkeammat, sen käyttöä pyrittiin säännöstelemään. Normaalisti se lähti avustustehtäviin viimeisenä murtajista ja lopetti ne keväisin ensimmäisenä. 1920- ja 1930-luvuilla Suomella oli vain kaksi varsinaista talvisatamaa (Hanko ja Turku), jotka pidettiin auki kaikkina talvina. Jääolosuhteiden salliessa avustettiin liikennettä usein kuitenkin myös Helsinkiin, Kotkaan, Raumalle ja Mäntyluotoon. Jääkarhu avusti liikennettä kuitenkin etupäässä Suomenlahdella.

title: Knut (jääkarhu)

text: Knut kuoli yllättäen 19. maaliskuuta 2011. Tutkijoiden mukaan kuolema todennäköisesti aiheuttui epileptisestä kohtauksesta, jonka aikana eläin putosi veteen ja hukkui. Ruumiinavauksessa jääkarhun aivoista löydettiin muutoksia, jotka viittasivat sen perineen epilepsian isältään Lars-jääkarhulta, joka myös kärsi sairaudesta. Muualta elimistöstä ei löytynyt vaurioita. Eläin täytettiin ja asetettiin näytteille Berliinin luonnontieteelliseen museoon.

title: Grönlannin vaakuna

text: Vaakunan versio, jota Grönlannin hallitus nykyisin käyttää, on grönlantilaisen taiteilija Jens Rosingin käsialaa ja otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1989 Grönlannin valtiopäivillä. Jääkarhu edustaa Grönlannin eläimistöä ja sininen väri kuvaa Atlanttia ja Pohjoista jäämerta, joissa saari sijaitsee. Vastoin heraldisia perinteitä jääkarhu nostaa vasenta käpäläänsä oikean sijasta, sillä inuiittien kansantarun mukaan jääkarhut ovat vasenkätisiä.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhu on uhanalaisuusluokituksessa arvioitu vaarantuneeksi.[4] Kansainvälisen luonnonsuojeluliitto IUCN:n vuonna 2015 julkaiseman ennusteen mukaan jääkarhujen määrä uhkaa vähentyä yli 30 prosentilla vuoteen 2050 mennessä. Vähenemisen tärkeimpiä syitä ovat ilmaston lämpeneminen ja öljynetsintä arktisella alueella. Toisaalta suojelun parantuminen on kasvattanut joitakin jääkarhupopulaatioita.[12] IUCN lisäsi jääkarhun vuonna 2007 uuteen uhanalaisten lajien luetteloon.[13]

title: Jääkarhu

text: Jääkarhusta on tullut 2000-luvulla eräs tunnetuimmista ilmastonmuutoksen symboleista.[14] Myös Kanadan luoteisterritoriot käyttää sitä symbolinaan. Jääkarhu oli yksi vuoden 2014 talviolympialaisten kolmesta maskotista.

title: Jääkarhu

text: Viime jääkaudella ja sen jälkeisinä kylminä aikoina jääkarhun levinneisyys oli nykyistä laajempi. Esihistoriallisten jääkarhujen jäänteitä on löydetty esimerkiksi Ruotsista ja Tanskasta.[6] Lajin arvellaan eläneen tuolloin myös Suomessa, vaikkakaan asiasta ei ole varmoja todisteita.[6]

title: Jääkarhu

text: Ruumiinrakenteeltaan jääkarhu on muita karhuja pidempi ja hoikempi vedessä liikkumisen helpottamiseksi. Jääkarhut ovat pituudeltaan runsaasta kahdesta metristä jopa 2,8 metriin,[6] ja niiden säkä yltää 120 senttimetristä 150 senttimetrin korkeuteen. Häntä on noin 18 senttimetrin pituinen.[6] Naaraat painavat 175–300 kilogrammaa[6] ja urokset 350–700 kilogrammaa, vaikkakin suurimmat yksilöt voivat painaa jopa yli 800 kilogrammaa[7][8]. Jääkarhun nahka on musta, karvat ovat kirkkaita (eli niissä ei ole lainkaan pigmenttiä), vaikka näyttävätkin valkoisen eri sävyiltä. Karvat ovat putkilomaisia ja ne heijastavat ja imevät auringonvaloa taittaen sen valkoisen väriseksi. Silmät, kirsu ja kynnet ovat tummat. Jääkarhun etuvarpaiden välissä on räpylämäiset poimut ja pitoa jäällä parantavia ihonystyröitä polkuanturoissa.[9]

title: Jääkarhu

text: Jääkarhu käyttää ravinnokseen pääasiassa hylkeitä. Niiden puuttuessa se syö myös muita eläimiä ja marjoja.[6] Joskus harvoin jääkarhu saalistaa myös sitä jopa puolta painavampia mursuja, mieluiten nuoria tai haavoittuneita, ja nuoria maitovalaita näiden hengitysaukoilta. Useimmat arktisen alueen maaeläimet juoksevat jääkarhua kovempaa ja merieläimet ovat sitä ketterämpiä vedessä. Jään ja veden rajapinta onkin jääkarhun ominta saalistusmaastoa. Jäällä se lähestyy saalistaan hiipimällä ja hyökkää päästyään noin 10 metrin etäisyydelle. Jääkarhu vaanii usein hylkeiden jäässä olevien hengitysreikien kohdalla. Se voi olla käytännöllisesti katsoen liikkumatta useita tunteja. Kun hylje nousee hengittämään, puree karhu sitä päähän tai yläruumiiseen ja kiskoo sen jäälle.

title: Tšuktšimeri

text: Tšuktšimeren alueella elää noin 2 000 jääkarhua, puolet Yhdysvaltojen jääkarhuista ja kymmenesosa maapallon koko jääkarhupopulaatiosta. Jääkarhujen tärkeintä ravintoa ovat norpat, jotka viettävät pääosan elämästään jään pinnalla. Muita jäällä eläviä hyljelajeja ovat juovahylje, partahylje ja täplähylje. Hylkeiden lisäksi merijäätä käyttävät lepopaikkana mursut, joita muuttaa Tyyneltämerelle Tšuktšimerelle kesän ajaksi.

title: Jääkarhu

text: Vuonna 1973 Kanada, Yhdysvallat, Tanska, Norja ja silloinen Neuvostoliitto allekirjoittivat sopimuksen jääkarhun pyyntirajoituksista ja elinympäristön suojelusta. Elinympäristön saastuminen saattaa haitata jääkarhujen lisääntymistä[4] ja aiheuttaa jääkarhuissa epämuodostumia.[14]

title: Tutkimusmatkat pohjoisnavalle

text: Aivan pohjoisimmalla napa-alueella on harvassa ravinnoksi kelpaavaa eläimistöä, napakettuja ja jääkarhuja. Toisaalta jääkarhut uhkasivat napaseuduilla liikkujia. Raa'asta tai huonosti kypsennetystä jääkarhun lihasta saattoi saada trikinoosin. Liikkuminen jääröykkiöiden seassa oli todella väsyttävää. Kylmä jäädytti hikiset tai kastuneet vaatteet hiertäväksi panssariksi. Kanadan pohjoisilla saarilla oli vaara, että alkuasukkaat hyökkäisivät esimerkiksi haaksirikkoutuneiden laivojen miehistöjen kimppuun.

title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Talvisodan syttyessä "Jääkarhu" aseistettiin muiden jäänmurtajien tapaan tykein, ja alus liitettiin Merivoimien alaiseen jäänsärkijälaivueeseen. Jäänmurtajien päätehtävä oli sama kuin rauhankin aikana, talvimerenkulun turvaaminen. Toiminta-alue kuitenkin muuttui. Sotatoimien takia ulkomaille suuntautuva meriliikenne hoidettiin saatettuna Turun ja Pohjanlahden satamien kautta. Talvisodan päätyttyä "Jääkarhu" osallistui Hangon evakuointiin.

title: Svalbard-sopimus

text: Sopimuksen 8. artikkeli määrittelee, että kaikkien verojen, tullien ja maksujen tulee hyödyttää ainoastaan Huippuvuoria. Norjan valtion voi kerätä verotuloja vain sen verran mitä tarvitaan Huippuvuorten hallintoon. Tämän vuoksi Huippuvuorilla on muuta Norjaa pienempi tuloveroprosentti, joka on tällä hetkellä 15,8%. Huippuvuorilla ei ole arvonlisäveroa eikä muita veroja lukuun ottamatta tuloveroa.

title: Jääkarhu

text: Jääkarhu polveutuu ruskeakarhusta. Geenitutkimuksissa jääkarhun syntymisestä on annettu erilaisia ajoituksia. Vuonna 2010 julkaistun mitokondrio-DNA:sta tehdyn tutkimuksen mukaan jääkarhu erosi ruskeakarhusta noin 150000 vuotta sitten ja sopeutui nopeasti elämään arktisella merijäällä.[1] Vuonna 2012 Science-lehdessä julkaistun nDNA-tutkimuksen mukaan ero tapahtui 600000 vuotta sitten. Samana vuonna Proceedings of the National Academy of Sciences -julkaisussa julkaistun tutkimuksen mukaan ero tapahtui 4–5 miljoonaa vuotta sitten, mutta senkin jälkeen lajien välillä tapahtui risteytymistä.[2] Vanhin tunnettu jääkarhufossiili on 110000–130000vuotta vanha leukaluu.[3]

title: Jääkarhu

text: Keväisin erityisesti naarasjääkarhut etsivät hylkeiden poikaspesiä lumesta. Jos karhu kuulee hylkeen tai kuutin olevan pesässä, se nousee äänettömästi takajaloilleen ja koettaa murskata pesän paksun lumisen katon. Aina tämä ei onnistu kerralla, ja saalis voi päästä pakenemaan.[11] Joskus jääkarhu ja naali saalistavat yhdessä. Kun naali havaitsee paremmalla hajuaistillaan hylkeenpesän, se kiinnittää jääkarhun huomion löytöönsä. Jääkarhu jättää pesään kaivauduttuaan yleensä osan saalistaan syömättä ja näin myös napakettu saa ravintoa. Täysikasvuisilla jääkarhuilla on tapana usein syödä ainoastaan energiapitoinen rasva, kasvavat tarvitsevat myös lihan sisältämän proteiinin.

title: Pohjoinen jäämeri

text: Pohjoisen jäämeren eläimistö koostuu lähinnä kaloista ja merinisäkkäistä. Kaupalliseen hyödynnykseen ovat päätyneet lämpimämmän merenosan silli, turska ja kampela. Lisäksi tavataan hylkeitä ja monia valaslajeja, sekä jääkarhua. Hylkeet ja valaat kokivat melkein sukupuuton 1900-luvulla, kunnes niille säädettiin pyydystyskiintiöt. Itäisen Siperian rannikolla kaivetaan maasta tinaa ja Kanadan ja Alaskan rannikoilta pumpataan öljyä ja maakaasua. Lisäksi Huippuvuorilla kaivetaan kivihiiltä.

title: Huippuvuoret

text: Lähes jokainen asukas omistaa moottorikelkan ja jääkarhujen varalta aseen, yleensä metsästyskiväärin. Alkoholin myyntiä säännöstellään: kuukaudessa voi ostaa kaksi litraa väkevää viinaa ja 24 tölkkiä olutta. Viinin myyntiä ei kuitenkaan säännöstellä. Ravintoloissa ja virastotaloissa kävellään sukkasillaan.

title: Huippuvuoret

text: Vaikka Huippuvuoret kuuluvatkin Norjan kuningaskuntaan, kaikki valtion lait eivät ole voimassa saarilla. Laeissa ja asetuksissa pitää olla erikseen mainittu, että laki on voimassa myös Huippuvuorilla. Huippuvuorilla eivät esimerkiksi ole voimassa Norjan ulkomaalaislaki eikä sosiaalipalvelulaki, joten saarten asukkaat eivät ole oikeutettuja toimeentulo- eikä asumistukeen. Huippuvuoret eivät kuulu myöskään Schengenin sopimuksen piiriin eivätkä Euroopan talousalueeseen.. Huippuvuorille vaaditaan nykyisin passi Pohjoismaidenkin asukkailta norjalaisia lukuun ottamatta pohjoismaisen passivapaussopimuksen vastaisesti.

title: Jäänmurtaja Jääkarhu

text: Vaikka lähes kaikille muille suomalaisille jäänmurtajille sattui sodan aikana vahinkoja, Jääkarhu selvisi sekä talvi- että jatkosodasta lähes ilman vaurioita. Alusta pommitettiin moneen otteeseen, ja helmikuussa 1940 se ajoi merenkulku-upseerin erehdyksen takia kahdesti miinoitettua jääränniä pitkin, mutta miinat eivät kuitenkaan räjähtäneet. Hyvän onnensa takia alusta alkoivat jotkut nimittää "Lentäväksi Hollantilaiseksi."

title: Huippuvuoret

text: Alankomaalainen Willem Barents löysi Huippuvuoret vuonna 1596, ja saarista tuli tämän jälkeen suosittu valaanpyytäjien tukikohta. Barentsia ennen saarilla on saattanut käydä muitakin eurooppalaisia, mutta asiasta ei ole varmuutta. Islantilaisten annaalien mukaan viikingit saattoivat käydä Huippuvuorilla, mutta kirjoituksissa voidaan viitata myös muihin saariin. Varsinkin monissa norjalaisissa julkaisuissa viikinkien vierailua pidetään kuitenkin varmana, vaikka arkeologisia todisteita ei ole. Venäläiset arkeologit puolestaan uskovat, että Vienanmeren ympäristön pomorit saapuivat Huippuvuorille viimeistään 1500-luvulla. Tästäkään ei ole suoria todisteita, mutta pomorit lienevät ensimmäisiä, jotka asuivat Huippuvuorilla talven yli.

title: Jääkarhu

text: Ilmastonmuutoksesta johtuvasta arktisen merijään sulamisesta on ennustettu ongelmia jääkarhuille, jotka saalistavat riistansa jäällä. Riittävä kylmyys on edellytys myös niiden lisääntymiselle, sillä jääkarhuemo synnyttää poikasensa talvella lumeen kaivamaansa luolaan[6]. Vuonna 2005 tutkijat havaitsivat hukkuneiden jääkarhujen määrän lisääntyneen. Vaikka jääkarhut ovat hyviä uimareita, ovat etäisyydet ahtojäälauttojen välillä joskus liian suuria lauttojen sulaessa napa-alueiden ilmaston lämmetessä. Vuonna 2006 Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokitteli jääkarhun lajeihin, joita uhkaa sukupuutto, perusteina ennusteet joiden mukaan jääkarhujen määrä vähenee 50–100 vuodessa 50–100 prosenttia.[15] Jääkarhujen vaikeutunut ruoansaanti on johtanut kannibalismitapauksiin jääkarhujen keskuudessa.[16]

title: Yläarktinen

text: Eräs määritelmä laskee yläarktiseksi alueen jossa heinäkuun keskilämpötila on 4-8 C. Tällöin yläarktiseksi luettaisiin Huippuvuoret. Siellä kasvukausi on noin 100 vuorokautta. Yleensä yläarktisella alueella kasvaa sammalia ja jäkäliä, ellei ole polaariaavikkoa tai jäätikköä. Suppealajisia putkilokasveja on vain 20 prosentilla pinta-alasta. Esimerkiksi huippuvuorilla kasvaa vain 164 alkuperäistä ja 7 ihmisen tuomaa lajia. Kasvit kasvavat parhaimmillaankin 30 cm:n korkuiseksi. Yläarktisen alueen kasvillisuus on lähinnä saraa, heinää, unikon("Papaver dahlianum") kaltaisia kukkakasveja ja lapinvuokkoa "Dryas octopetala". Huippuvuorilla elää suurista nisäkkäistä vain huippuvuortenpeuroja, jääkarhuja ja naaleja. Toisaalta Huippuvuorilla eivät ole menestyneet myskihärkä, napajänis ja jänis. Huippuvuorilla viihtyvät säännöllisemmin mm. lokit, kihut ja jotkut kahlaajat.


query: Mistä tulee nimitys puunilaissota?

title: Puunilaissodat

text: Puunilaissodat olivat kolmen sodan sarja, jotka käytiin Rooman ja Karthagon välillä vuosina 264-146 eaa. Sotien nimet tulevat siitä, että roomalaiset kutsuivat Karthagon asukkaita puunilaisiksi. Sana viittaa karthagolaisten foinikialaiseen alkuperään.[1] Tärkein syy oli eturistiriita Karthagon ja Rooman tasavallan välillä. Roomalaiset olivat aluksi kiinnostuneita laajentamisesta Sisilian suuntaan. Osa Sisiliasta oli Karthagon valvonnassa.

title: Toinen puunilaissota

text: Ensimmäinen puunilaissota Kolmas puunilaissota Sofonisbe Makedonialaissodat – ote Polybiokselta Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Maitojuna

text: Reserviupseerikoulusta palannut oli arvoltaan alikersantti, koska upseerioppilas vastaa arvoltaan alikersanttia siinä, missä upseerikokelas kersanttia. Näin ollen pilkkanimitys niille, jotka joutuivat keskeyttämään kurssinsa oli "diplomialikersantti". Samankaltainen nimitys, "diplomijääkäri" on koskenut niitä, joilla aliupseerikoulu on keskeytynyt ja jotka ovat joutuneet palvelemaan saman pitkän palvelusajan kuin alikersantitkin, mutta ilman alikersantin sotilasarvoa. Nimitys tulee diplomi-insinöörin insinööriä pidemmästä koulutusajasta.

title: Painoväri

text: Useimmat värikuvat painetaan neljällä värillä: musta (englanninkielinen painotekninen nimitys "key"), syaani ("cyan", vaaleansininen), "magenta" (sinipunainen) ja keltainen ("yellow"). Tästä tulee nimitys CMYK-värit (vertaa RGB-väreihin).

title: Toinen puunilaissota

text: Toinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 217–202 eaa. Sodassa Hannibalin johtama kokenut puunilaisarmeija hyökkäsi Espanjan ja Gallian kautta Italiaan voittaen useita taisteluja, mutta valtaamatta Roomaa. Roomalaiset sen sijaan valtasivat karthagolaisten uudet tukialueet Espanjassa Scipion johdolla ja onnistuivat pitämään omansa Sisiliassa ja pitkin Italiaa. Sodan siirryttyä Afrikkaan Hannibal palasi sinne, mutta hänet lyötiin Zamassa.

title: Indianapolis

text: Indianapolis tunnetaan muun muassa lempinimillä ”Yhdysvaltain risteyskohta” ja ”maailman amatööriurheilun pääkaupunki”. Edellinen nimitys tulee siitä, että kaupungissa risteää useita suuria valtateitä. Lisäksi kaupungissa sijaitsee Indianapolisin kansainvälinen lentoasema, joka on merkittävä rahtiliikenteen solmukohta. Jälkimmäinen nimitys tulee siitä, että kaupunki alkoi 1970-luvulla panostaa urheiluun ja turismiin, ja siitä on tullut muun muassa NCAA:n kotipaikka. Tunnetuin Indianapolisiin liitetty urheilutapahtuma on Indianapolis 500.

title: Marin kieli

text: Marin kielen päämurteet ovat länsimari (vuorimari) ja itämari (niittymari ja varsinainen itämari). Vuorimarin nimitys tulee siitä, että sen puhujat asuvat Marinmaan lounaiskolkassa Volgan oikean rannan mäkisellä seudulla. Niittymarien nimitys tulee siitä, että sen puhujat asuvat Volgan vasemman rannan tasamaalla. Varsinaiset itämarit muuttivat tältä alueelta 1700-luvulla pakoon uskonnollista käännytystä nykyisen Baškortostanin alueelle. Lisäksi on olemassa pieni koillismurteen ryhmä Nižni Novgorodin ja Kirovin alueella.

title: Laivasto-operaatioiden komentaja

text: Komentajan nimittää presidentti nelivuotiskaudeksi ja senaatin enemmistön tulee hyväksyä nimitys. Komentajaksi nimitettävällä tulee olla kokemusta puolustushaarojen yhteistoiminnasta.

title: Ensimmäinen puunilaissota

text: Ensimmäinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 264–241 eaa. Sota oli ensimmäinen, jossa roomalaiset joukot taistelivat Italian niemimaan ulkopuolella. Rooma voitti 23 vuotta kestäneen sodan, jota käytiin Sisilian hallinnasta. Sodan lopuksi Rooma saneli Karthagolle raskaat rauhanehdot ja Sisilia joutui roomalaisten haltuun. Rooman ja Karthagon konflikti jatkui edelleen toisessa puunilaissodassa vuonna 218 eaa.

title: Vulkanointi

text: Vulkanoinnin nimitys tulee roomalaisesta tulen jumalasta Vulkanuksesta.

title: Haltija

text: Maan haltija on suomalaisessa kansanperinteessä eräs nimitys perhettä, taloa, satoa, karjaa ja pihapiiriä hoitavalle ja vartioivalle olennolle. Olennon nimitys tulee maa-sanan merkityksestä "maaomaisuutena". Maan haltijaa ei pidä sekoittaa maahisiin, jotka olivat yleensä ihmisten elinpiirin ulkopuolisia, usein vihamielisiä "maaperän" haltijoita.

title: TOFD

text: TOFD-ultraäänitekniikka on yksi ainettarikkomattoman (NDT) ultraäänitestausmenetelmän sovelluksista. TOFD-tekniikka nimitys tulee sanoista "Time Of Flight Diffraction". Tekniikan suomenkielinen nimitys on kulkuaikatekniikka. Samaa tarkoittavia lyhenteitä ovat mm. uTOF, uTOFD, TOF.

title: Shire-kreivikunta

text: Shire-kreivikunta on epävirallinen nimitys Englannin kreivikunnalle, joka muodostuu useammista kunnista mutta ei kuitenkaan ole metropolikreivikunta. Shire-nimitys tulee siitä, että näistä kreivikunnista suurimman osan nimi päättyy "-shire". Nämä kreivikunnat ovat harvemmin asuttuja kuin metropolikreivikunnat ja useimmat yhden tason hallintoyksiköt. Kaikissa shire-kreivikunnissa, ainoana poikkeuksena Berkshire, paikallishallinnolla on kaksi tasoa: kreivikunta ja kunta.

title: Yhdysvaltain maavoimien esikuntapäällikkö

text: Esikuntapäällikön nimittää presidentti nelivuotiskaudeksi ja senaatin enemmistön tulee hyväksyä nimitys. Komentajaksi nimitettävällä tulee olla kokemusta puolustushaarojen yhteistoiminnasta.

title: Apostolic Lutheran Church

text: "Kirkkokuntalaisuus"-nimitys tulee siitä että he perustivat kirkkokunnan nimeltä "The Apostolic Lutheran Church of America". Kirkkokuntalaiset kannattivat hajautetumpaa johtamistapaa lestadiolaisten hengelliselle toiminnalle, ja siksi he kannattivat itsenäisemmistä paikallisseurakunnista muodostuvaa kirkkokuntaa keskusjohtoisemman keskusyhdistystyyppisen organisaatiomallin sijaan. Ideana oli erillisten lestadiolaissuuntien yhteinen kirkkokunta, johon pyrittiin aluksi järjestämällä eri lestadiolaissuuntien edustajien yhteisiä "suuria seuroja" v. 1908 alkaen, josta tulee nimitys "suurseuralaisuus".

title: Siltarumpupolitiikka

text: Siltarumpupolitiikka on Suomessa käytetty nimitys ilmiöstä, jossa poliitikot ajavat valtion budjettia tehtäessä läpi pieniä investointeja omaan vaalipiiriinsä tai kotikuntaansa. Muissa maissa sama ilmiö tunnetaan eri nimillä. Suomessa nimitys tulee tarkasti yksilöidyistä ylimääräisistä tienpidon määrärahoista.

title: Debiili

text: Debiili tarkoittaa lievästi vajaamielistä ihmistä. Debiliteetti on vanha nimitys älyllisen jälkeenjääneisyyden lievimmälle asteelle, jossa henkilön älykkyysosamäärä on 50–70. Nykyään suositeltava nimitys on lievä älyllinen kehitysvammaisuus. Sana debiili tulee latinan sanasta "debilis", joka tarkoittaa heikkoa.

title: Naevius

text: Gnaeus Naevius (n. 264 - 194 eaa.) oli roomalainen runoilija ja dramatisti. Hän osallistui ensimmäiseen puunilaissotaan (264-241 eaa.), mutta omistautui sittemmin runojen kirjoittamiselle. Hänen merkittävin teoksensa on kertomaruno "De bello punico" ("Puunilaissota"). Hän kirjoitti myös murhe- ja huvinäytelmiä.

title: Slammaus

text: Slammaus on nimitys yksikerrosrappaukselle. Nimitys tulee ruotsin verbistä "slamma", joka tarkoittaa ohuen laastin ("slam") sekoittamista ja pinnan käsittelyä sillä. Rappaukseen käytetään yleensä sementtilaastia. Rappauksen alusta, esimerkiksi tiiliverhous, jää kuultamaan rappauksen läpi.

title: Kolmas puunilaissota

text: Kolmas puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 149 eaa.–146 eaa. Vaikka Rooma oli kukistanut Karthagon toisessa puunilaissodassa, Karthago elpyi seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana.

title: Reikäleipäkunta

text: Reikäleipäkunta (joskus myös "kehyskunta") on nimitys, jota on käytetty Suomessa kaupunkia tai kauppalaa ympäröineestä maalaiskunnista. Nimitys reikäleipäkunta tulee siitä, että ympäröivä kunta muistuttaa jossain määrin pyöreää ruisleipää, josta puuttuu toiseen kuntaan (yleensä kaupunkiin tai kauppalaan) kuulunut "reikäosa". Nimitys "maalaiskunta" tai myöhemmin vain "kunta" on aiemmin esiintynyt esiintynyt myös monien reikäleipäkuntien nimissä, jos niiden nimi on ollut sama kuin keskuskunnan. Jos kunnilla on ollut eri nimi, nimitystä maalaiskunta tai kunta ympäröivän kunnan nimessä ei ole tarvittu.

title: Elementaali

text: Elementaali (en. "elemental", suomennettu myös alkuvoima tai alkeisvoima) on nimitys, jolla tarkoitetaan elementtien henkiä eli luontokappaleita, jotka ovat kehittyneet neljässä alkuaineessa: maassa, ilmassa, tulessa ja vedessä. Kabbalistit nimittävät niitä myös gnoomeiksi (maan henget), sylfeiksi (ilman henget), salamantereiksi (tulen henget) ja undiineiksi (veden henget). Nimitys on omaksuttu myös muun muassa teosofiaan.

title: Äänivalli

text: Äänivalli on nimitys ilmiöille, joita esiintyy kun kiihdytetään lähelle äänen nopeutta. Nimitys tulee siitä, että tilanne voi tuntua kuljettajasta kuin hän olisi törmännyt näkymättömään esteeseen.

title: Burjaattikoira

text: Burjaattikoira on kotoisin Etelä-Venäjän Burjatiasta, jossa paikallinen burjaatti-mongolikansa on kasvattanut sitä jo pitkään. Se on erittäin läheistä sukua tiibetinmastiffille, ja polveutunee mitä todennäköisimmin tämän paikallismuunnoksesta. Rotu jalostettiin paimenkoiraksi ja laumanvartijaksi suojelemaan karjaa susilta ja muilta petoeläimiltä. Mongolialainen nimitys "nelisilmä" tulee tan-värisistä merkeistä silmien yläpuolella, koska ne vaikuttavat siltä kuin koiralla olisi neljä silmää. Eräs paikallisnimistä, "bavgar", vastaavasti viittaa karhumaiseen olemukseen. Venäläinen nimitys "volkodav" taas tarkoittaa sudenmetsästäjää, ja se on yleinen nimitys myös monille muille aasialaisille vuoristokoirille - kuten keskiaasiankoiralle ja kaukasiankoiralle.

title: Bollywood

text: Bollywood tarkoittaa Intian Mumbain kaupungin elokuvastudioiden hindinkielistä elokuvaa. Nimitys tulee Mumbain aiemmasta nimestä "Bombay" sekä Hollywoodista, Yhdysvaltain elokuvateollisuuden keskuksesta. Nimitys keksittiin 1900-luvun lopulla kun Bombayn elokuvista kiinnostuttiin lännessä. Intiassa tehdään paljon elokuvia myös Mumbain ulkopuolella, mutta niitä ei kutsuta Bollywoodiksi.

title: Luurankotakki

text: Luurankotakki on rakuunoiden perinneasun nimitys. Nimitys tulee takissa vaakatasossa olevista raidoista, jotka muistuttavat kylkiluita. Suomalaisen takin malli on vuodelta 1922. Luurankotakin kanssa käytettiin punaisia keltaraitahousuja, joita on toisinaan nimitetty hurmahousuiksi. Ne ovat malliltaan ns. pussihousuja.

title: Salaryman

text: Japanissa on tyypillistä, että työntekijät omistautuvat yhtiölleen ja tekevät ahkerasti työtä sen menestyksen eteen. Salaryman-nimitys tulee englannin kielen sanoista "salary" ja "man", jotka merkitsevät yhdessä vapaasti suomennettuna "palkkatyöläinen". Salaryman-nimitys on sävyltään neutraali tai jopa aavistuksen kunnioittava.

title: Kauha (koneen osa)

text: Suomen kielen nimitys kauha koneenosana tulee analogiana keittiövälineestä. Keittiössä kauhalla siirretään käsin pieniä aineemääriä siten kuin myöhemmin on opittu siirtämään suuria ainemääriä työkoneilla. Muissa kielissä nimitykset vaihtelevat: saksassa saman koneenosan nimitys tulee lusikkaa tarkoittavasta sanasta, englannissa ämpäriä tarkoittavasta sanasta.

title: Apostolos Nikolaidis Stadium

text: Stadion on nimetty Panathinaikosin entisen presidentin, Apostolos Nikolaidisin, mukaan. Yleisin nimitys pelipaikalle on kuitenkin Leoforos Stadium. Kreikan kielessä Leoforos tarkoittaa katua ja stadion sijaitsee Leoforos Alexandrasin varrella, josta nimitys tulee.

title: Khoit

text: Kansaan aiemmin viitannut hollantilaisperäinen nimitys "Hottentotti" merkitsi "hikottelijaa" tai "änkyttäjää", mutta nykyisin asiateksteissä käytetään kansan omakielisiä nimityksiä. Useiden lähteiden mukaan termiä hottentotti pidetään nykyisin loukkaavana. "Hikottelija" viittaa khoiden omaan maiskausäänteitä sisältävään kielteen. Nimitys khoi tulee heimon omasta kielestä ja merkitsee "oikeita ihmisiä".

title: Yhdysvaltain ilmavoimien esikuntapäällikkö


query: Kasvaako kurkku maan alla?

title: Kurkku

text: Kurkku (Cucumis sativus) on kurkkujen (Cucumis) sukuun kuuluva yleisesti viljelty yksivuotinen ruohovartinen vihanneskasvi.[1] Sen juuret viihtyvät lähellä maanpintaa ja leviävät laajalle. Kasvutapa on köynnösmäinen ja lehtihangoista kasvaa kärhiä, joiden avulla kasvi pystyy kiipeämään.[2] Siitä käytetään hyväksi sen hedelmä, joka kasvitieteellisesti on pohjushedelmä.

title: Elävä ravinto

text: Joillakin elävän ravinnon harrastukseen liittyy vegaanisen ruokavalion äärimuoto fruitarismi, jonka harjoittaja fruitariaani syö vain kasvien satoa eli hedelmiä, ts. varsinaisten hedelmien lisäksi marjoja, pähkinöitä, siemeniä, tomaattia tai kurkkua, muttei esimerkiksi juureksia eikä kasvin lehtiä tai varsia.

title: Maapähkinä

text: Maapähkinä on kotoisin Etelä-Amerikasta. Kasvi kasvaa 30–50 senttimetriä korkeaksi. Kukat ovat muodoltaan hernekasveille tyypillisiä. Kukkimisen jälkeen varsi laskeutuu vähitellen maan tasalle, ja palot alkavat kehittyä maanpinnan alla. Yhdessä palossa on 1–3 siementä ("pähkinää").

title: Täpläkehrääjä (lintu)

text: Kooltaan täpläkehrääjä voi kasvaa 20–22 cm pitkäksi. Koiras on yleisväritykseltään harmahtavan oliivinruskea. Kurkussa on valkoinen juova ja rinnassa on valkoisia pisteitä. Täpläkehrääjäkoiraan harmaanruskeissa siivissä on mustia täpliä. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta, mutta on väritykseltään harmaanruskean sijasta punaruskea. Myös täpläkehrääjänaaraalla on kurkussa valkoinen juova, rinnassa valkoisia ja siivissä mustia täpliä.

title: Suomukka

text: Suomukalla ei ole lehtivihreää, koska se elää täysloisena eräiden puu- ja pensaslajien juuristoissa. Kasvin maanpäälliset osat ovat väriltään vaaleanvioletit. Vaaleaa, 10–20 cm pitkää, mehevää maavartta peittävät paksut värittömät suomulehdet, ja koko kasvi näyttää kyyristyvän maan alle suojaan. Maavarren juuristossa on imunystyröitä, joista kasvaa imujuuria isäntäkasvien juuriin. Maanpinnan yläpuolinen ilmaverso lakastuu jo keskikesällä. Kukat ovat tiheässä latvatertussa toispuoleisesti. Tukilehdelliset kukat ovat nuokkuvia, ja niiden ylähuuli on vaaleanvioletti ja alahuuli valkoinen. Suomukka kukkii toukokuussa. Kasvi ei joka vuosi kehitä ilmavartta, sillä se kykenee kukkimaan ja tuottamaan siemeniä myös kokonaan maan alla.

title: Tansanian vaakuna

text: Vaakunaa kannattelee mies ja nainen, jotka molemmat pitävät käsissään norsun syöksyhammasta. Miehen jalkojen juuressa on mausteneilikan kasvi ja naisen puuvillan kasvi; tämä symboloi maataloutta. Vaakunan alle on kuvattu Kilimanjaro-vuori ja maan swahilinkielinen motto "Uhuru na Umoja (suom. Vapaus ja yhtenäisyys)".

title: Kasvit

text: kurkun verso Suuri mammuttipetäjä Pystyyn kuollut puu eli kelo

title: Mithralaisuus

text: Mithralainen temppeli, "Mithraeum", on rakennettu maan alle. Sen mitat ovat yleensä alle 23 metriä kertaa 9 metriä ja temppelin keskellä kulkee käytävä. Varsinaisen temppelimenon aikana 20–30 henkeä istuuntui kummankin puolen käytävää holvikaton alla. Temppelin päässä sijaitsee kaksi- tai kolmiulotteinen Mithraa esittävä kulttikuva (alttarikuva), jossa hän puukottaa härkää joko niskaan tai kurkkuun.

title: Satokausikalenteri

text: Samuli Karjulan mielestä Suomessa ja muissa Pohjoismaissa unohdettiin sotien jälkeen niin kutsuttu luonnollinen sesonkiajattelu, minkä vuoksi täällä ostetaan ympäri vuoden tomaattia ja kurkkua tai kenties "Perusta liian aikaisin lennätettyä parsaa". Alle kymmenen kasvista, kuten tomaatti, kurkku ja porkkana, muodostavat yli 90 prosenttia syömistämme vihanneksista, Karjula kertoi vuonna 2015.

title: Aasianuikkukana

text: Aasianuikkukana kasvaa noin 53 senttiä pitkäksi. Sen räpyläliuskat ovat keltaiset, mutta muuten jalat ovat kirkkaanvihreät. Päälaki, naama ja kurkku ovat mustat, ja naaralla kurkun reunat ja keskusta ovat valkoiset. Koiraalla on valkoista vain kurkun reunoilla.

title: Talouskellari

text: Perinteinen talouskellarityyppi on maakellari. Maakellari voi olla rakennuksien alla tai siihen yhteydessä, tai se voi olla erillinen, osittain maan alle rakennettu pieni tila. Parhaiten maakellari toimii kun se rakennettu osittain tai kokonaan maan alle, varjoisalle pohjoiseen suuntautuvalle rinteelle, oviaukon avautuessa pohjoiseen. Maakellarissa tulee olla kosteuseristämätön maalattia (esimerkiksi tiiltä) ja hyvä ilmanvaihto. Maakellarin ilmanvaihto on yleensä painovoimainen. Ruokatarvikkeiden lisäksi maakellari on sopiva paikka myös sellaisten monivuotisten kasvien talvisäilytykseen, jotka eivät kestäisi talven yli ulkona.

title: Neuvostoliiton maatalous

text: Juuresten ja vihannesten viljely oli tavanomaista Neuvostoliiton Euroopan puoleisissa osissa. Tärkeitä kasveja olivat peruna, kaali, lanttu, nauris ja sipuli. Maan loppuaikoina kasvihuoneiden laajamittainen rakennustyö mahdollisti sen, että asutuskeskuksissa oli useimmiten saatavilla myös tomaattia ja kurkkua ympäri vuoden. Sokerijuurikasta, puuvillaa, auringonkukkaa ja muita teollisia raaka-ainekasveja viljeltiin puoliaavikoilla keinokastelun turvin. Toisen maailmansodan jälkeen hampun ja pellavan viljely taantui hiljalleen näiden kasvien viljelyalueilla Kaukasuksella ja Baltiassa. Georgia oli teenviljelyn keskus, kun taas Moldova vastasi suurimman osan yleisliittolaisesta hedelmätuotannosta. Tupakkaa kasvatettiin pääosin Etelä-Venäjällä ja Kaukasuksella, mutta Neuvostoliitto joutui silti tuomaan suuren osan kuluttamastaan tupakasta.

title: Keltajänönmukula

text: Keltajänönmukula ("Rhizopogon obtextus" syn "Rhizopogon luteolus") on pallomainen, maan alta pinnalle nouseva jänönmukuloihin kuuluva sienilaji. Sieni on kellanruskea ja kyhmyinen. Sienen pinnalla on kosketettaessa tummuvia ruskeita rihmastojänteitä. Malto haisee valkosipulilta. Sieni kasvaa havumetsissä mäntyjen alla melko yleisenä.

title: Metsänemä

text: Metsänemässä ei ole lainkaan lehtivihreää, vaan se on läpikuultavan kellertävä tai rusehtava kasvi. Juurakko on korallimaisen haarova ja vailla juuria. Kasvin juurakko elääkin maan sisässä sienirihmaston varassa. Metsänemä leviää juurakosta kasvavien maarönsyjen avulla, ja kukkaversot nousevat niistä loppukesästä. Kukkavarret kasvavat 10–30 cm korkeiksi. Kasvin vähäiset lehdet ovat suomumaisia. Kellertäviä, punasävyisiä kukkia on 1–5 kappaletta. Kukat ovat yli senttimetrin leveitä, kukan huuli on kääntynyt ylöspäinen kehälehtien yläpuolelle. Kannus on paksu ja tylppä. Kukat tuoksuvat lievästi banaanille. Metsänemä kukkii Suomessa elo-syyskuussa, mutta ei kuitenkaan joka vuosi. Kasvin on havaittu myös kukkineen maan alla. Kukista kehittyy kotia vain harvoin.

title: Mantukämmekät

text: Siihen kuuluu kaksi (tai kolme) lajia, joita kasvaa Lounais- ja Itä-Australiassa. Lajeista purppuramantukämmekkä kasvaa lähes täysin maanpinnan alla. Se tunnetaan hyvin harvinaisena "Melaleuca uncinata" -kaarnamyrttiä kasvavista metsiköistä. Kukkiessaan purppuramantukämmekkä kasvattaa maan alta kukan, jonka suojuslehdet työntävät maan kukan tieltä.

title: Kurkku

text: Kasvihuonekurkuissa ei ole siemeniä, koska ne kasvavat emikukista ja kehittyvät ilman pölytystä partenokarppisesti.[5] Jos kasvit pölytettäisiin, paisuminen alkaisikin tapahtua väärästä eli kukan puoleisesta päästä.[7] Kasvihuoneessa pölytystä ei tapahdu, sillä kurkku on kaksikotinen kasvi eikä sitä pölyttäviä hyönteisiä yleensä ole kasvihuoneissa.[5]

title: Tunturipaljakka

text: Tuntureista suuri osa on kivikkoa, jossa vain harvat putkilokasvit viihtyvät. Korkeimmilla tuntureilla kasvien kasvua rajoittavat myös maaperän routaantuminen ja jäätyminen, jotka aiheuttavat muun muassa kuviomaata, joka ei ole hyvä kasvualusta kasveille, koska se muuttuu vuosi vuodelta. Monet tunturikasvit pitävät silmunsa maan pinnan lähellä tai alla. Kasvit myös kasvavat maan lähellä tai sisässä rönsyinä. Myös patjamainen tai mätästävä kasvutapa vallitsee, koska molemmat pitävät kasvit kylmässä, tuulisessa ilmastossa lämpimänä. Esimerkiksi tunturikohokki ("Silene acaulis") kasvaa kosteuden ja lämmön säilyttämiseksi puolipallon muotoisena tuppaana. Monet tunturikasvit kukkivat nopeasti ja runsaasti lumen sulettua. Kasveja pölyttävät monesti hyönteiset. Mutta myös itsepölytystä ja suvutonta lisääntymistä esiintyy, muun muassa nurmitatar ("Bistorta vivipara"). Monien lajien siemenet säilyvät vuosikausia lisääntymiskykyisinä. Kuivilla paikoilla kasvit suosivat eniten siemenistä lisääntymistä, kosteammilla juuriin ja rönsyihin pohjautuvaa lisääntymistä. Joidenkin kasvien kasvua edistää kalkkipitoinen maa.

title: Liekkikurkkukolibri

text: Liekkikurkkukolibri on pienikokoinen kolibrilaji ja kasvaa korkeintaan noin 7 cm pitkäksi. Liekkikurkkukolibrikoiras on päälaeltaan, selästään ja siivistään kiiltävän tummanvihreä. Kurkussa on suurikokoienn kaulaan asti ulottuva punainen laikku. Koiraan rinta on valkoinen ja vatsa on väritykseltään vaalean ruskea. Pyrstön väri on punaruskea. Liekkikurkkukolibrinaaras on päästään selästään ja siivistään koiraan tavoin vihreä. Kurkku on vaalean ruskea ja harmaapilkullinen ja vatsa on vaalea.

title: Pesäjuuri

text: Kasvi on saanut nimensä (sekä suomalaisen että tieteellisen) maan alla kasvavasta maavarresta, jota ympäröi tiuha versojuuristo, jonka voi kuvitella muistuttavan linnun pesää. Kasvin kukittua maavarsisto kuolee, mutta osa juurista voi jatkaa kasvin elämää muodostamalla kärkiinsä itusilmuja.

title: Neuvostoliitto

text: Juuresten ja vihannesten viljely oli tavallista Neuvostoliiton Euroopan puoleisissa osissa. Tärkeitä kasveja olivat peruna, kaali, lanttu, nauris ja sipuli. Maan loppuaikoina kasvihuoneiden laajamittainen rakennustyö mahdollisti sen, että asutuskeskuksissa oli useimmiten saatavilla myös tomaattia ja kurkkua ympäri vuoden. Sokerijuurikasta, puuvillaa, auringonkukkaa ja muita teollisia raaka-ainekasveja viljeltiin puoliaavikoilla keinokastelun turvin. Toisen maailmansodan jälkeen hampun ja pellavan viljely taantui hiljalleen näiden kasvien viljelyalueilla Kaukasuksella ja Baltiassa.[78] Gruusia oli teenviljelyn keskus, kun taas Moldova vastasi suurimmaksi osaksi yleisliittolaisesta hedelmätuotannosta. Tupakkaa kasvatettiin pääosin Etelä-Venäjällä ja Kaukasuksella, mutta Neuvostoliitto joutui silti tuomaan suuren osan kuluttamastaan tupakasta.[79]

title: Kaukasianjättiputki

text: Kaukasianjättiputki on lyhytikäinen kasvi, sillä sen elinikä on yleensä vain noin kaksi vuotta. Kaukasianjättiputki kukkii vain kerran ja kuolee kukittuaan. Kasvi on kuitenkin hyvin lisääntymiskykyinen, koska yksi yksilö voi tuottaa jopa 50 000 siementä. Siemenet säilyvät hyvin maan alla ja muodostavat erittäin herkästi kasvustoja, jos siemenistä itää edes pieni osa.

title: Kimalaisorho

text: Kimalaisorho on kalkinvaatija. Lajille tyypillisiä kasvupaikkoja ovat kosteat niityt ja metsät, lettosuot ja joskus kuivemmat, runsaskalkkiset paikat. Tällaisesta esiintymispaikasta esimerkki on Parainen, jossa laji kasvaa tuoreella mäntykankaalla. Kimalaisorhon esiintyminen on oikullista ja kasvi saattaa piileskellä sienijuurensa turvin maan alla vuosikausia. Lajia uhkaavat elinympäristöjen umpeenkasvu ja tuhoutuminen sekä keräily.

title: Kurkku

text: Kurkku on peräisin Aasiasta, tarkemmin määritellen todennäköisesti Himalajan vuoristosta, mutta sen villimuoto kasvaa harvinaisena myös Intian eteläosissa. Mahdollisesti se on otettu viljelykseen kummallakin alueella toisistaan riippumatta. Ensimmäiset tiedot kurkun käyttämisestä ravintona on ajoitettu noin 5000-vuosituhannelle eaa. Roomalaiset ja kreikkalaiset toivat kurkun jo antiikin aikana Eurooppaan, missä sitä pidettiin suuressa arvossa jo silloin. Nykyään sen suurimpia tuottajamaita ovat Kiina, Intia ja Turkki.[5]

title: Mahlatikka

text: Mahlatikka on 18–21 senttimetriä pitkä. Sillä on pääosin mustavalkea höyhenpuku. Päälaki ja koiraalla myös kurkku ovat punaiset, mutta naaraan kurkku on valkoinen. Päänsivulla on mustavalkeaa pitkittäisjuovitusta. Kurkkua ympäröi musta reuna, joka laajenee laikuksi kurkun alle. Siivellä on valkoinen kolmionmuotoinen laikku. Vatsassa ja rinnansivuilla mahlatikalla on heikkoa keltaista sävyä.

title: Punasäihkykolibri

text: Kooltaan punasäihkykolibri kasvaa noin 11–12 cm pitkäksi ja on sukunsa pienikokoisin laji. Koiras on selästään, rinnastaan ja kyljistään kiiltävän vihreä. Kurkussa on punainen laikku ja vatsa on harmaa. Punasäihkykolibrin siipien alapuoli on valkoinen ja pitkähkö pyrstö on pronssinvärinen. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta, mutta kurkun punainen laikku on pienempi ja rinnassa ja kyljissä on valkoisia täpliä. Nokka on pitkä ja hieman kaareva.

title: Kaskaat

text: Kaskailla on vaillinainen muodonvaihdos. Munavaiheen jälkeen seuraa 5 (laulukaskailla 7) toukkavaihetta, jonka jälkeen kaskaat aikuistuvat. Joillakin kaskailla kasvaa kaksikin sukupolvea vuodessa, mutta laulukaskaiden kehitys aikuisiksi kestää tavallisesti 5–8 vuotta. Joidenkin laulukaskaslajien koko elinkaari kestää jopa 13 tai 17 vuotta, josta suurin osa toukkavaiheessa maan alla. Aikuiset kaskaat käyttävät edelleen kasvien ravintoa toukkien tavoin, mutta niiden elinaika aikuisena on yleensä lyhyt. Laulukaskaan toukka kaivautuu aikuistuessaan maan alta ulos vietettyään juuristossa useita vuosia. Se kiipeää sen jälkeen puuhun, jossa luo nahkansa ja muuttuu aikuiseksi.

title: SU-kaasutin

text: Kun kaasuläppää avataan kiihdytettäessä, tai moottorin kierroksia nostetaan avaamalla läppää ja pitämällä se sen jälkeen vakaana, virtaus moottorin suuntaan kasvaa ja kaasuttimen kurkussa tapahtuu paineen putoaminen. Samoin männän yläpuolella tapahtuu paineen putoaminen ja mäntä imeytyy ylöspäin, kasvattaen kaasuttimen kurkun halkaisijaa, kunnes alipaine kurkussa saavuttaa vakiotasonsa. Toisinpäin, kun virtausta moottoriin pienennetään kaasuläppää sulkemalla, mäntä laskeutuu. Koska seoksen virtausnopeus pysyy kurkun halkaisijan muutoksen myötä vakiona, alipaine tekee samoin. Tällä periaatteella toimivia kaasuttima kutsutaan vakioalipainekaasuttimiksi.

title: Piraattiahven

text: Piraattiahven on pienikokoinen kala ja suurimmillaan se voi kasvaa 13–14 cm pitkäksi. Yleensä se jää alle 10 cm pitkäksi. Lajin naaraat ovat koiraita kookkaampia. Ruumiinrakenteeltaan piraattiahvenet muistuttavat ahventa, mutta niillä on vain yksi selkäevä, jossa on 3 piikkiä ja 7 pehmyttä ruotoa. Kiduskannessa on terävä piikki. Piraattiahventen kylkiviiva ei ole täysin kehittynyt. Piraattiahvenen suu on kookas ja alaleuka työntyy hieman yläleukaa pidemmälle. Piraattiahventen poikasilla peräaukko sijaitsee peräevän takana, mutta kalan kasvaessa peräaukko siirtyy kalan kurkun kohdalle. Väriltään piraattiahven on hopeanharmaa mustin pistein ja silmän alla ja pyrstössä on tumma juova.

title: Paranassaipalmu

text: Paranassaipalmu on monivartinen palmu, joka voi kasvaa yli 25 metriä korkeaksi. Yhdellä palmuyksilöllä saattaa olla samanaikaisesti yli 45 vartta eri kehitysvaiheissa, mutta luonnonvaraisilla kasveilla on tavallisesti vain 4–8 suurempaa vartta. Varret ovat joustavia, väriltään harmaita ja läpimitaltaan yleensä 9–16 senttimetriä leveitä. Laaja juuristo on suurimmaksi osaksi alle 20 senttimetrin syvyydessä maan alla. Varren pullistuneesta tyviosasta kasvaa yleensä myös useita maanpäällisiä jälkijuuria, joita saattaa muodostua jopa 80 senttimetrin korkeudelle maanpinnan yläpuolelle.

title: Vihannes

text: Laajemmassa mielessä vihanneksina pidetään myös juureksia. Suppeammassa mielessä sanalla tarkoitetaan pääasiassa puutarhoissa viljeltyjä kasviksia, joiden maanpäällisiä meheviä osia käytetään ravinnoksi.[1] Syötävä kasvin osa voi olla lehti (esimerkiksi lehtikaali, lehtisalaatti ja pinaatti), varsi (selleri), lehtiruoti (raparperi), muuntuneista lehdistä maan alle muodostunut sipuli tai kukintopohja (esimerkiksi kukkakaali ja parsakaali). Vihanneksiksi luetaan yleensä myös eräät yksivuotisina viljeltyjen ruohomaisten kasvien hedelmät, kuten kurkku ja tomaatti[2], sekä tuleentumattomina syötävät palkokasvien siemenet, kuten vihreät herneet ja pavut[3].


query: Missä Ernst Ruben Lagus palveli jatkosodassa?

title: Ruben Lagus

text: Mannerheim-ristin ritari Lagus palasi takaisin 1. jääkäriprikaatin komentajaksi ja johdatti prikaatinsa hyökkäykseen Tuulosjoelta Syvärille ja edelleen Petroskoihin. Laguksen komentama jääkäriprikaati vahvennettiin myöhemmin jalkaväkirykmentillä ja sitä ruvettiin kutsumaan sen jälkeen nimellä Osasto Lagus. Laguksen suorittaman Petroskoin valtauksen jälkeen Mannerheim muisti häntä ylentämällä hänet kenraalimajuriksi 3. lokakuuta 1941. Jatkosodan ensimmäisessä vaiheessa Lagus otti osaa taisteluihin Syvärillä, Petroskoissa, Karhumäessä ja Poventsassa.

title: Ernst Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat professori, valtioneuvos Jakob Johan Wilhelm Lagus ja Fredrika Kastalia Wickman. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1877 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1882.

title: Ruben Lagus

text: Lagus liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 10. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin.

title: Ruben Lagus

text: Ruben Lagus kuoli 15. heinäkuuta 1959. Hänet haudattiin Helsinkiin. Lohjalla on Laguksen pitkäaikaisen kodin pihassa panssariestekivestä tehty muistomerkki.

title: Ernst Lagus

text: Ernst Lagus oli naimisissa vuodesta 1896 Berta Wilhelmina Smedslundin kanssa.

title: Ruben Lagus

text: Lagus toimi 2. Divisioonan komentajana vuoteen 1947 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi toimitusjohtajaksi Lohjan Sato Oy:lle, missä hän työskenteli vuoteen 1959 saakka.

title: Luettelo jääkäreistä L

text: Ernst Ruben Lagus

title: Ruben Lagus

text: Lagus kävi viisi luokkaa Läroverket för gossar och flickor i Helsingfors -oppilaitoksessa, mistä hän erosi kuudennelta luokalta vuonna 1914. Hän suoritti yhdeksännen luokan yksityisesti samassa koulussa vuonna 1923.

title: Ernst Lagus

text: Lagus toimi kielten opettajana Helsingin ruotsinkielisissä kouluissa ja oli Laguska skolanin johtaja 1892–1923. Hän osallistui myös säätyvaltiopäiville.

title: Ruben Lagus

text: Laguksen sota ei päättynyt vielä jatkosodan päätyttyä vaan hänet komennettiin Panssaridivisioonansa kera Lapin sotaan missä hän toimi aina joulukuulle 1944 saakka osallistuen sotatoimiin Oulussa, Rovaniemellä ja Inarissa.

title: Ruben Lagus

text: Mannerheim katsoi Laguksen johtajan taidot siinä määrin päteviksi että nimitti hänet edellä mainitun offensiivin perusteella ensimmäiseksi 2. lk. Mannerheim-ristin ritariksi.

title: Ruben Lagus

text: Lagus astui Suomen Valkoisen Armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan ensin lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksensa armeijalle. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin luutnantiksi. Hän saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi adjutantiksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin rykmentin adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Kuokkalassa.

title: Olof Lagus

text: Majuri Olof Lagus sai surmansa päähän ammutusta luodista 20. huhtikuuta 1918 Kannaksella, Heinjoen Ristseppälässä. Ruben Laguksen elämäkerran kirjoittaja Erkki Käkelä kirjoittaa: oli juotu kahvia ja konjakkia, jonka jälkeen Olof lähti majapaikkaan majuri Nils Ero Gadolinin ja 27-vuotiaan everstinrouva Harriet Thesleffin (1891-1965) kanssa. Harriet Thesleff jonka isä oli viipurilainen arkkitehti Eduard Dippell oli naimisissa eversti Wilhelm Thesleffin kanssa josta tuli samana vuonna kenraalimajuri ja Suomen ensimmäinen sotaministeri. Matkalla majapaikkaan Olof ammuttiin. "Tapaus Lagusta" ei koskaan tutkittu Ruben Laguksen sinnikkäästä painostuksesta huolimatta. Epäselväksi jäi, kumpi Olof Laguksen ampui, majuri Gadolin vai everstinrouva Thesleff. Everstiluutnantti Erkki Käkelä arvelee, että jutun taustalla on ollut vaikutusvaltaisia voimia. Thesleff otti myöhemmin avioeron vaimostaan.

title: Ernst Lagus

text: Ernst Vilhelm Lagus (7. tammikuuta 1859 Helsinki – 14. syyskuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen opettaja, valtiopäivämies ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

title: Ruben Lagus

text: Ruben Lagus syntyi Kosken pitäjässä vuonna 1896. Hänen vanhempansa olivat metsänhoitaja, filosofian maisteri Alexander Gabriel Lagus ja Emma Matilda Bellman.

title: Ruben Lagus

text: Lagus toimi Kadettikoulun kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1931 ja varapuheenjohtajana vuosina 1932-1933.

title: Ruben Lagus

text: Luokka:Jääkärikenraalit Luokka:Suomalaiset aateliset Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1959 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Ruben Lagus

text: Ernst Ruben Lagus () oli suomalainen jääkärikenraalimajuri. Lagus toimi huoltopäällikkönä talvisodassa, sekä myöhemmin jatko- ja Lapin sodassa muun muassa Panssaridivisioonan komentajana. Sotapalveluksensa ansiosta hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 1.[1]

title: Reino Lehväslaiho

text: Lehväslaiho osallistui talvi- ja jatkosotaan sekä Lapin sotaan. Hän haavoittui kolmesti: ensimmäisen kerran 17-vuotiaana talvisodassa ja kahdesti jatkosodassa. Hän palveli Ruben Laguksen panssaripataljoonassa kolmannessa panssarivaunukomppaniassa ja toimi muun muassa T-34-panssarivaunun ampujana. Todistettavasti hän on pysäyttänyt seitsemän vihollisen panssarivaunua, kymmeniä kuorma-autoja ja muutaman torjuntatykin. Lehväslaihon sotilasarvo on reservin vääpeli ja hänellä on 30 sotilaan kunniamerkkiä.

title: Ruben Lagus

text: Sisällissodan jälkeen Lagus jatkoi palvelustaan 2. Jääkärirykmentissä, missä hän palveli aluksi konekivääriupseerina ja myöhemmin I pataljoonan konekiväärikomppanian päällikkönä. Rykmentin nimi muutettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti n:o 2:ksi. Lagus siirrettiin 16. huhtikuuta 1919 alkaen Keski-Suomen rykmenttiin, josta hänet siirrettiin edelleen 17. syyskuuta 1919 alkaen Suomen valkoiseen kaartiin, missä hänet sijoitettiin aluksi 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja 31. lokakuuta 1919 alkaen 2. komppanian päälliköksi.

title: Ruben Lagus

text: Lagus vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Olga Johanna (Jane) Ramsayn kanssa, josta hän erosi vuonna 1927 ja avioitui uudelleen vuonna 1935 Kenny Christina Emilia Gaddin kanssa. Poika Olof Lagus (1925–2009) palveli kesällä 1944 rynnäkkötykin ampujana isänsä divisioonassa ja tuhosi ainakin viisi neuvostopanssarivaunua. Hän valmistui sodan jälkeen lakimieheksi.

title: Ruben Lagus

text: Välirauhan aikana Lagus toimi Maavoimien Esikunnassa Osasto 4:n (Huolto-osasto) päällikkönä, josta hänet siirrettiin elokuussa vuonna 1940 Polkupyöräprikaatin komentajaksi. Hänen komentajuutensa aikana Mikkelissä sijainnut Polkupyöräprikaati ja Kuopiossa sijainnut Jääkäriprikaati yhdistettiin elokuussa vuonna 1940 ja Lagus jatkoi näin muodostetun Jääkäriprikaatin komentajana, jonka sijoituspaikkana oli Riihimäki.

title: Lauri Törni

text: Suomalaisten valtaamassa Petroskoissa Törni tapasi uudelleen vanhan ihastuksensa Ilona Oeschin, joka toimi muonituslottana. Tapaaminen jäi lyhyeksi suomalaisten jatkaessa hyökkäystä Kontupohjan kautta Karhumäelle. Karhumäen taistelujen aikana Törni joutui luovuttamaan vaununsa 1. jääkäriprikaatille, jota komensi kenraalimajuri Ruben Lagus.[10]

title: 1. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: 1. Jääkäriprikaatin perustamiseksi siirrettiin jääkäripataljoonat 2, 3 ja 4 Kuopioon, jossa prikaatinkomentajaksi määrätty eversti Urho Sihvonen perusti prikaatin kevät kesällä 1940. Kesällä prikaatinkomentajan tehtävät vastaanotti eversti Ruben Lagus.

title: Ruben Lagus

text: Asemasotavaiheen aikana Lagus siirrettiin kesäkuussa vuonna 1942 vasta perustetun Panssaridivisioonan komentajaksi. Hän toimi myös lyhyen ajan VI armeijakunnan komentajan viransijaisena vuonna 1943. Laguksen Panssaridivisioona joutui tositoimiin oikeastaan vasta Kannaksen suurhyökkäyksen alettua kesällä 1944. Hän johdatti joukkonsa ratkaisutaisteluihin Polviselässä, Kuuterselässä, Talissa ja Vuosalmella, missä tämä valiojoukko ei ollut enää entisellään, koska aikaisemmat taistelut olivat kuluttaneet sen loppuun.[2]

title: Olof Lagus

text: Laguksen vanhemmat olivat metsänhoitaja ja filosofian maisteri Alexander Gabriel Lagus ja Emma Matilda Bellman. Hänen veljensä oli myöhemmin tunnetuksi tullut panssarikenraali Ruben Lagus.

title: Ruben Lagus

text: Jatkosodan puhjettua Lagus toimi 1. jääkäriprikaatin komentajana. Hänen kohdalleen sattui episodi, kun kenraalimajuri Paavo Talvela nimitti hänet 11. heinäkuuta 1941 5. divisioonan komentajaksi. Tästä seurasi se, että ylipäällikkö Mannerheim katsoi Talvelan ylittäneen toimivaltansa, mitätöi Talvelan tekemän nimityksen ja nimitti tehtävään eversti Ilmari Karhun. Lagus kuitenkin ehti ottaa divisioonan komentajuuden vastaan ja toiminnan miehenä oli johtanut divisioonan Laatokan rantatien suuntaisesti vanhan rajan yli Tuuloksenjoelle, ennen kuin Mannerheimin nimittämä uusi komentaja otti komentajuuden vastaan.

title: Mannerheim-risti

text: Ensimmäinen ritari oli 5. divisioonan komentaja, eversti Ruben Lagus, nimityspäivä on 22. heinäkuuta 1941. Seuraava ritari oli VI armeijakunnan komentaja, kenraalimajuri Paavo Talvela, kolmas 14. divisioonan komentaja, eversti Erkki Raappana ja neljäs jalkaväkirykmentti 27:n panssarintorjuntatykin ampuja, sotamies Vilho Rättö.

title: Ruben Lagus

text: Myöhemmin upseerin uransa aikana Lagus suoritti Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1928 ja yleisen osaston toisen vuosikurssin vuosina 1932–1933. Hän suoritti opintomatkan Ruotsiin ja seurasi Ruotsin huoltokenttäharjoituksia vuonna 1939 ja oli tutustumassa Saksassa kevyiden joukkojen toimintaan ja panssarintorjunta-aseeseen vuosina 1941–1942.

title: Ruben Lagus

text: Talvisodan kynnyksellä järjestettyihin ylimääräisiin harjoituksiin Lagus osallistui Kannaksen Armeijan esikunnassa huolto-osaston päällikkönä. Talvisodan aikana hänelle tuli tilaisuus olla muutaman päivän ajan Jalkaväkirykmentti 14:n komentajana. Sotatoimiin hän osallistui Karjalankannaksella.


query: Mikä on Juudaksen evankeliumin sisältö?

title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin ainoa säilynyt kappale on pahasti vaurioitunut ja katkelmallinen. Se on kirjoitettu papyrukselle, josta puuttuu osia, välillä yksittäisia sanoja, välillä kokonaisia rivejä. Vuosikymmenten aikana käsikirjoituksesta on kadonnut yksittäisiä sivuja antiikkimarkkinoille. Tekstistä arvioidaan puuttuvan neljännes. Professori Kasserin mukaan evankeliumin kieli on samaa sahidilaista koptin kielen murretta kuin Nag Hammadin kirjaston koptinkielisten tekstien. Teksti on monien muiden koptinkielisten gnostilaisten kirjoitusten tavoin todennäköisesti käännös kreikankielisestä alkutekstistä.

title: Gnostilaisuus

text: Myöhemmin löydettyihin teksteihin lukeutuu esimerkiksi Juudaksen evankeliumi.

title: Irenaeus

text: Irenaeus lainaa suuresta osasta Uuden testamentin kaanonia, sekä kaanoniin kuulumattomia teoksia kuten "Klemensin kirjettä" ja "Hermaan paimenta". Hän ei kuitenkaan viittaa kertaakaan Kirjeeseen Filemonille, Toiseen Pietarin kirjeeseen, Kolmanteen Johanneksen kirjeeseen eikä Juudaksen kirjeeseen. Irenaeus oli ensimmäinen kristillinen kirjoittaja, joka luetteli neljä – ja vain ja ainoastaan neljä – evankeliumia, nykyiset kanonisoidut evankeliumit, jumalallisesti inspiroiduiksi. Tämä johtui mahdollisesti siitä, että harhaoppinen Markion oli julkaissut muokatun version Luukkaan evankeliumista ja julistanut sen ainoaksi ja oikeaksi evankeliumiksi.

title: Juha Molari

text: Molari on tutkinut Uuden testamentin eksegetiikkaa. Väitöskirjassaan "Q-evankeliumi ja psykohistoria" hän soveltaa psykoanalyyttistä viitekehystä Uuden Testamentin evankeliumien sodankaltaisen traumaattisen syntytilanteen tulkintaan. Lisäksi Suomen mediassa kerrottiin laajasti Molarin käännöksestä koptinkielisestä Juudaksen evankeliumista.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Juudaksen evankeliumia ei tule sotkea Tuomaan evankeliumiin, jonka joistakin versioista on käytetty myös nimeä Juudaan evankeliumi apostoli Juudas Tuomaksen mukaan.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin mukaan Jeesus pyysi Juudasta ilmiantamaan hänet roomalaisille viranomaisille. Evankeliumissa Jeesus sanoo Juudakselle: "Sinusta tulee kolmastoista ja jäljelle jäävä sukukunta kiroaa sinut, mutta sinä saat hallita heitä päivien lopulla" (s. 46), ja että "sinusta tulee merkittävämpi kuin kenestäkään heistä. Sinä vielä uhraat ihmisen, joka pitää minua sisällään" (s. 56). Aikojen kuluessa useat teologit ovat esittäneet, että Juudaksen teko oli pakollinen, muutenhan Jeesus ei olisi voinut kuolla ristillä. Siitä huolimatta tällainen näkemys on aina katsottu harhaoppiseksi. Juudaksen evankeliumin mukaan Juudaksen teko, paitsi että oli häneltä oikein ja teolla oli selkeä tarkoitus, myös tapahtui Jeesuksen erityisestä käskystä.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Alun perin evankeliumista oli tarkoitus julkaista tieteellinen kirjoitus vuonna 2005, mutta se viivästyi. National Geographic Society julkaisi evankeliumin kunnostetun ja käännetyn version 6. huhtikuuta 2006 Washington, D.C.:ssä pidetyssä lehdistökonferenssissa. Käsikirjoitus itse oli esillä säätiön päämajassa ja evankeliumin käännös saatavilla säätiön verkkosivuilla.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Evankeliumin ainoa tunnettu versio, 26-sivuinen koptinkielinen käsikirjoitus, on ajoitettu varmuudella 200- tai 300-luvulle. Se on todennäköisesti käännös varhaisemmasta kreikankielisestä kirjoituksesta, joka on peräisin toisen vuosisadan puolivälistä. Evankeliumi löytyi Egyptistä 1970-luvulla,[1] ja sitä on luonnehdittu yhdeksi 1900-luvun merkittävimmistä tekstilöydöistä.[2] Evankeliumin julkaisi suurelle yleisölle National Geographic Society 6. huhtikuuta 2006.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Synkretistinen kainiittien harhaoppi on alustaan asti ollut tuomittu varhaisessa kirkossa. Kristillinen kirkko on aina katsonut, että Jeesus kärsi ja kuoli vapaaehtoisesti ihmiskunnan syntien vuoksi, loputtomasta rakkaudestaan, jotta kaikki voisivat saada pelastuksen. Näin Juudaksen petos on nähty vain henkilökohtaisena petoksena ja Juudaksen apostolisen aseman rikkomisena.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Helsingin yliopiston eksegetiikan laitoksen tutkijaryhmä on suomentanut evankeliumin koptin kielestä.[12] Ensimmäisen englannin ja koptin kielen sanakirjojen avulla tehdyn suomennoksen lyhyiden selitysten kera julkaisi keväällä 2006 Pihlajamäen seurakuntapiirin pastori Juha Molari.[13]

title: Juudaksen evankeliumi

text: (Juha Molari, 2006) (National Geographic) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (National Geographic, evankeliumi PDF-versiona) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. (National Geographic, evankeliumi PDF-versiona) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Kuten monet gnostilaiset kirjoitukset, myös Juudaksen evankeliumi oli tarkoitettu vain niille, jotka oli initioitu mysteereihin, väittäen olevansa: "Salainen kirjoitus, jossa paljastetaan, mitä Jeesus puhui Juudas Iskariotin kanssa" (s. 33). Evankeliumin kertomus Jeesuksesta ja Juudaksesta on ensisijaisesti kehyskertomus gnostilaisille opetuksille sielun alkuperästä ja päämäärästä. Evankeliumin gnostilaisesta taustasta kertovat erityisesti selkeät viittaukset setiläisen gnostilaisuuden luomismyytteihin, kuten Barbeloon (Juudas sanoo Jeesuksen olevan Barbelon kuolemattomasta maailmasta, s. 35), Sofiaan (s. 44) ja Jaldabaothiin (s. 51), sekä Setin sukupolveen (s. 49).

title: Juudaksen evankeliumi

text: Tuomas Rasimuksen mukaan Juudaksen evankeliumi ei selkeästi toisen vuosisadan kirjoituksena tarjoa uutta, todenperäistä tietoa ensimmäisen vuosisadan tapahtumista samalla tavalla kuin esimerkiksi Tuomaan evankeliumi, joka saattaa olla hyvin varhainen Jeesuksen sanojen kokoelma. Hänen mukaansa Juudaksen evankeliumi on myös selkeästi setiläinen kirjoitus, jonka teologia liittyy enemmän kirjoitusajankohdalle ominaiseen polemiikkiin opillisista kysymyksistä kuin historiallisiin tapahtumiin.[10]

title: Juudaksen evankeliumi

text: Noin kaksisataa vuotta Irenaeuksen kirjoituksen jälkeen Epifanios kritisoi Juudaksen evankeliumia, koska se piti Jeesuksen pettänyttä henkilöä kiitettävänä, henkilönä joka "teki hyvän teon pelastukseksemme" (Panarion XXXVIII.1.4-5). Tämän lisäksi evankeliumin mainitsee myös Theodoretos (Haer. I.15.). Heidän tietonsa evankeliumista ovat kuitenkin peräisin Irenaeukselta.[4]

title: Juudaksen evankeliumi

text: Toisaalta evankeliumi näyttää, että Jeesus suosi Juudasta muiden opetuslasten kustannuksella, millä on saatettu jopa tarkoittaa, että Juudas olisi ollut niin sanottu rakastettu opetuslapsi eli Johanneksen evankeliumin todellinen kirjoittaja. Juudaksen evankeliumissa Jeesus sanoo Juudakselle: "Tule pois heidän luotaan, niin kerron sinulle valtakunnan salaisuudet" (s. 35), ja myöhemmin "nyt [kaikki] on kerrottu sinulle. Kohota katseesi, niin saat nähdä pilven, sen sisällä loistavan valon ja tähdet sen ympärillä. Ensimmäisenä kulkevä tähti on sinun tähtesi" (s. 57).

title: Juudas Iskariot

text: Juudas Iskariot (; "Juuda, mies Keriotista") oli kristinuskon pyhän kirjan Raamatun mukaan yksi Jeesuksen kahdestatoista opetuslapsesta. Synoptisista evankeliumeista on päätelty hänen kuolleen pääsiäisenä. Kanonisissa evankeliumeissa hänet esitetään kavaltajana, jonka teon Jeesus tiesi ennalta. Evankeliumien kirjoittajat viittaavat häneen lisämääreellä "se, joka hänet kavalsi". Sen sijaan gnostilaisten parista löytyi myös toisenlaisia näkemyksiä, joista tunnetuin on Juudaksen evankeliumi.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Juudaksen evankeliumi on kainiittien, varhaisen gnostilaisen ryhmän, käyttämä apokryfinen evankeliumi. Evankeliumi on laitettu Juudas Iskariotin, Jeesuksen pettäneen opetuslapsen, nimiin. Evankeliumi suhtautuu Juudaksen tekoihin myönteisesti. Evankeliumi ei kuitenkaan esitä olevansa Juudaksen itsensä kirjoittama. Juudaksen evankeliumi ei kuulu kristilliseen Raamatun kaanoniin, eli se ei ole kristillinen evankeliumi.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Antiikin ajalta olevat tiedot Juudaksen evankeliumista perustuvat ennen kaikkea kirkkoisä Irenaeuksen mainintaan. Hän viittaa evankeliumin sisältöön teoksessaan Harhaoppeja vastaan (Adversus haereses), jonka hän kirjoitti Lyonissa noin vuonna 180. Irenaeus kirjoitti, että:

title: Juudaksen evankeliumi

text: James M. Robinson, joka on Yhdysvaltain johtavia vastaavien tekstien asiantuntijoita, ennusti, ettei uusi evankeliumi tarjoaisi mitään lisätietoa opetuslapsesta, joka petti Jeesuksen. Vaikka evankeliumi on vanha, se ei hänen mukaansa ole tarpeeksi vanha. Robinsonin mukaan evankeliumi perustuu todennäköisesti vanhempaan kirjoitukseen. Hänen mielestään evankeliumi on arvokas toisen vuosisadan tutkijoille, mutta ei siksi, että se tarjoaisi laajempaa ymmärrystä Raamatusta. National Geographic vastasi Robinsonin esittämään kritiikkiin sanomalla, että se "on ironista", koska hän on "vuosia yrittänyt epäonnistuneesti saada koodeksia itselleen, ja hän on julkaisemassa omaa kirjaansa huhtikuussa, vaikka hänellä ei ole suoraa pääsyä materiaaliin".

title: Juudaksen evankeliumi

text: On olemassa noin 50 teosta, jotka esittävät olevansa varhaiskristillisiä evankeliumeja. Näistä ainoastaan kahdestakymmenestä on säilynyt enemmän tietoja, ja ainoastaan neljä varhaisinta, Matteuksen, Markuksen, Luukkaan ja Johanneksen kanoniset evankeliumit, kuuluvat Raamattuun. Juudaksen evankeliumi on yksi 16:sta muusta evankeliumista, joista on säilynyt merkintöjä kirkkoisien varhaisissa kirjoituksissa. Sitä ei ole kuitenkaan koskaan luettu osaksi Uutta testamenttia, eikä se ole ollut edes varsinaisesti ehdolla — muiden apokryfisiin kirjoituksiin kuuluvien tekstien tavoin se kirjoitettiin niin myöhään, että varhaiskristillinen kaanon oli jo vakiintumassa.[3]

title: Juudaksen evankeliumi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Churton, Tobias| title = Kohtalon suudelma: Tositarina Juudaksen evankeliumista| location = Helsinki| publisher = Multikustannus| year = 2009| version = (Kiss of death: The true history of the Gospel of Judas, 2008.) Suomentanut Otto Lappalainen| id = ISBN 978-952-468-215-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Marjanen, Antti ja Dunderberg, Ismo (toim.)| title = Juudaksen evankeliumi| publisher = WSOY: Helsinki| year = 2006| id = ISBN 951-0-32399-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mawer, Simo| title = The Gospel of Judas| publisher = Abacus| year = 2000| id = 0349113580}} National Geographic Suomi, nro 4/2006. "Juudaksen evankeliumi". Rasimus, Tuomas (2006): . Citation error, replace with{{cite book| author = Robinson, James M.| title = The Secrets of Judas: The Story of the Misunderstood Disciple and His Lost Gospel| publisher = HarperSanFrancisco| year = 2006| id = ISBN 0-06-117063-1}}

title: Juudaksen evankeliumi

text: Koodeksin, jonka osana evankeliumi on, nimi on Codex Tchacos. Siinä oli neljä osaa: Pietarin kirje Filippukselle (eri versio Nag Hammadista löydetystä kirjeestä), Ensimmäinen Jaakobin ilmestys (myös tunnettu Nag Hammadista), katkelma kirjoituksesta, jossa esiintyy Allogenes-dialogin nimihenkilö (vaikka kyseessä ei ole sama kuin Nag Hammadista löydetty dialogi), sekä Juudaksen evankeliumi.[5] Noin kolmannes koodeksista ei ole tällä hetkellä luettavissa.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Kauppiaalta kesti kuitenkin kaksi vuosikymmentä, ennen kuin hän löysi ostajan, joka oli valmis maksamaan pyydetyt 3 miljoona dollaria. Evankeliumin käsikirjoituksen ainoa tunnettu kappale oli näin tullut esiin oltuaan 1700 vuotta Egyptin autiomaassa.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Robinson kuvasi teoksessaan The Secrets of Judas: The Story of the Misunderstood Disciple and His Lost Gospel[8] salailevia manööverejä, joilla kirjoitusta on yritetty kahdenkymmenen vuoden ajan myydä Yhdysvalloissa, Sveitsissä, Kreikassa ja muualla. Simon Mawerin romaani The Gospel of Judas[9] käsittelee Juudaksen evankeliumi -nimisen kirjoituksen löytämistä luolasta Kuolleenmeren alueelta ja sen vaikutusta erääseen pappiin.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Juudaksen evankeliumi antaa varhaiskristillisyydestä jossain määrin toisenlaisen kuvan kuin kanoniset evankeliumit. Kanonisten evankeliumien mukaan Juudas petti Jeesuksen ja myi hänet juutalaisille kirjanoppineille, jotka puolestaan luovuttivat hänet roomalaisille vallanpitäjille ristiinnaulittavaksi. Juudaksen evankeliumin mukaan Juudas oli Jeesuksen suosikkiopetuslapsi, joka petti tämän vain hänen omasta käskystään. Tämä seuraa gnostilaista ajatusta siitä, että ihmisen ruumis on vankila, josta sielun on vapauduttava. Näin Juudas olisi auttanut Jeesuksen sielua vapautumaan sen ruumiillisista rajoituksista. Evankeliumin mukaan Jeesus opetti Juudakselle salaisia opetuksia, joita muut opetuslapset eivät tienneet.

title: Markuksen salainen evankeliumi

text: Markuksen salainen evankeliumi on nimitys, jolla viitataan erääseen väitettyyn laajennettuun versioon kanonisesta Markuksen evankeliumin tekstistä. Evankeliumin olemassaolo ja sen sisältö tunnetaan pelkästään niin kutsutusta "Mar Saban kirjeestä" jonka aitous on kiistanalainen.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Jeesuksen ja Juudaksen suhde kuvataan siis paljolti eri valossa kuin kanonisissa evankeliumeissa. Erityinen ristiriita löytyy kanonisten evankeliumien kohtaan, jossa Jeesus ilmoittaa, että hänet tullaan kavaltamaan, ja sanoo: "[..] voi sitä, josta tulee Ihmisen Pojan kavaltaja! Sille ihmiselle olisi parempi, ettei hän olisi syntynytkään" (Mark. 14:21; Matt. 26:24). Evankeliumin kertomuksen ainoa merkittävämpi yhtymäkohta kanonisiin evankeliumeihin on sen loppuosa, jossa kerrotaan, kuinka Juudas petti Jeesuksen.

title: Juudas Iskariot

text: Gnostilaisessa Juudaksen evankeliumissa esitetään, ettei Juudas olisikaan kavaltanut Jeesusta vaan luovutti hänet Jeesuksen pyynnöstä.

title: Juudaksen evankeliumi

text: Myöskään Antti Marjasen ja Ismo Dunderbergin mukaan evankeliumi "ei tuo lisävalaistusta Jeesuksen viimeisten päivien tapahtumiin eikä anna uutta tietoa Juudaksesta historiallisena henkilönä. Tällaisten toiveiden herättäminen Juudaksen evankeliumin yhteydessä on yksinkertaisesti harhaanjohtavaa markkinointia". Heidän mukaansa teksti on kuitenkin hyvin arvokas antaessaan lisätietoa kristinuskon historiassa tappiolle jääneestä gnostilaisesta kristillisyydestä.[11]

title: Juudaksen evankeliumi

text: Kertomusten evankeliumista ei ollut löytynyt jälkeäkään, kunnes koptilainen Juudaksen evankeliumin käsikirjoituskoodeksi eli nahkaan sidottu papyruskäsikirjoitus ilmestyi antiikkikaupan harmaille markkinoille. Ensimmäisen kerran se nähtiin hämärissä olosuhteissa geneveläisessä hotellihuoneessa toukokuussa 1983, jolloin se esiintyi yhdessä muiden sekalaisten kreikan- ja koptinkielisten käsikirjoitusten kanssa, joita tarjottiin Stephen Emmelille, Yalen yliopiston tohtorikandidaatille, jolle Southern Methodist University oli antanut tehtäväksi käsikirjoitusten tutkimisen.