query: Missä Brian De Palma syntyi?

title: Brian De Palma

text: Brian Russell De Palma (s. 11. syyskuuta 1940 Newark, New Jersey)[1] on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja.

title: Edie McClurg

text: Edie McClurg (s. 23. heinäkuuta 1951 Kansas City, Missouri) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 1976 Brian De Palman kauhuelokuvassa "Carrie".

title: Brian De Palma

text: Aikoinaan De Palmaa pidettiin lupaavana nuorena ohjaajana, mutta myöhempinä vuosina hänen on sanottu jatkuvasti jäävän valtaisien odotusten alle.

title: Brian De Palma

text: De Palma aloitti uransa nuorena amatöörien lyhytelokuvilla Colombian yliopistossa. Hän sai stipendin, jonka turvin syntyi ensimmäinen kokopitkä elokuva; se kuvattiin vuosina 1962–1964, mutta sai ensi-iltansa vasta 1969. Vuonna 1968 de Palman elokuvia pääsi jo elokuvateatterilevitykseen. Varhaisvaiheen elokuvissa esiintyi Robert De Niro.[2]

title: Willa Holland

text: Hollandin äiti on Darnell Georgio-De Palma ja biologinen isä Keith Holland. Hänen isäpuolensa on elokuvaohjaaja Brian De Palma, jonka kanssa hänen äitinsä oli naimisissa vuosina 1995–97. Hollandilla on vanhempi sisko Brianna sekä nuorempi sisarpuoli Piper De Palma.

title: Brian De Palma

text: Vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Musta dahlia sai kriitikoilta kehnot arvostelut, eikä sen menestyskään ollut hyvä. Palman ohjausta kuvailtiin kuivaksi ja innottomaksi.

title: Carrie (vuoden 1976 elokuva)

text: Carrie on Brian De Palman vuonna 1976 ohjaama kauhuelokuva, joka perustuu kirjailija Stephen Kingin samannimiseen esikoisteokseen. Valmistuttuaan "Carrie" oli Yhdysvalloissa erittäin suosittu nuorison keskuudessa.

title: Tom Wolfe

text: Wolfen tunnetuimpia teoksia on 1980-luvun juppeja kuvaava "Turhuuksien rovio" (1987), josta Brian De Palma on vuonna 1990 ohjannut samannimisen elokuvan.

title: Brian De Palma

text: Vuonna 1986 De Palma ohjasi komedian Wise Guys, mutta se sai huonot arvostelut. Vietnam-draamaa Sodan arvet (1989) pidetään taas yhtenä parhaimmista Vietnam-kuvauksista. Elokuvallaan Femme Fatale (2002) De Palma ikään kuin palasi 20 vuotta taaksepäin, Hitchcock-tyyppisten trillereiden pariin.

title: Kuolema tulee kahdesti

text: Kuolema tulee kahdesti on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut Brian De Palman ohjaama elokuva.

title: Brian De Palma

text: Vuoden 2007 elokuva Redacted, joka kertoo Irakin sodasta, sai kriitikoiden kehut mutta suuri yleisö ei löytänyt sitä.[2]

title: Musta Dahlia (elokuva)

text: Musta Dahlia () on Brian De Palman ohjaama elokuva, joka perustuu James Ellroyn samannimiseen romaaniin. Se sai ensi-iltansa avauselokuvana Venetsian elokuvajuhlilla 30. elokuuta 2006.

title: Lahjomattomat

text: Lahjomattomat () on vuonna 1987 ilmestynyt yhdysvaltalainen rikoselokuva, joka perustuu vuosina 1959–1963 tehtyyn samannimiseen televisiosarjaan ja löyhästi myös aiheesta tehtyyn kirjaan. Elokuvakäsikirjoituksen on sovittanut David Mamet ja elokuvan ohjannut Brian De Palma. "Lahjomattomien" pääosia näyttelevät Kevin Costner, Sean Connery ja Robert De Niro.

title: Brian De Palma

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat Luokka:Vuonna 1940 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Brian De Palma

text: Brian De Palma nauttii tekniikan käytöstä, lähinnä kuvauksen ja leikkauksen tyylittelystä. Tietokoneella tuotettuja erikoistehosteita hän käyttää yleensä varoen, mutta kerran hän omistautui niille: tieteiselokuva Operaatio Mars (2000) oli silkkaa erikoistehostetta.

title: Brian De Palma

text: Vuonna 1976 De Palma ohjasi Stephen Kingin romaaniin pohjautuvan Carrie-kauhuelokuvan.

title: Carlito’s Way

text: Carlito’s Way (tv-esityksessä myös nimellä Carlito) on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut rikoselokuva. Elokuvan on ohjannut Brian De Palma ja pääosissa ovat Al Pacino sekä Sean Penn.

title: Blow Out – viimeinen todistaja

text: Blow Out – viimeinen todistaja on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Brian De Palman ohjaama elokuva.

title: Love Crime

text: Brian De Palma ohjasi "Love Crimen" englanninkielisen uudelleenfilmatisoinnin "Passion" (2012), jonka pääosissa ovat Rachel McAdams ja Noomi Rapace.

title: Elizabeth Short

text: James Ellroy kirjoitti aiheen pohjalta romaanin "Musta Dahlia", johon perustuva Brian De Palman ohjaama samanniminen elokuva sai ensi-iltansa vuonna 2006.

title: Piper Laurie

text: Laurie esitti mielisairaan uskonnollista äitiä Brian de Palman kauhuelokuvassa "Carrie" ja oli roolistaan ehdolla Golden Globe -palkinnon saajaksi.

title: Brian De Palma

text: De Palma on ollut naimisissa kolmesti. Ensimmäinen avioliitto näyttelijä Nancy Allenin kanssa kesti 1979–1984. Tuottaja Gale Anne Hurdin kanssa De Palma avioitui 1991 ja heille syntyi yksi tytär, mutta pari erosi myöhemmin. Kolmannen liittonsa De Palma solmi lokakuussa 1995 näyttelijä Darnell Gregorio-De Palman kanssa. Hänen kanssaan De Palma sai toisen tyttärensä. Pari erosi huhtikuussa 1997.

title: Musta Dahlia (romaani)

text: Brian De Palma ohjasi vuonna 2006 romaanin pohjalta elokuvan "Musta Dahlia".

title: Francis Ford Coppola

text: Coppolan ystäväpiiriin kuuluu lukuisia tunnettu Hollywood-elokuvaohjaajia, -tuottajia sekä -käsikirjoittajia kuten Martin Scorsese, George Lucas, Steven Spielberg ja Brian De Palma.

title: Brian De Palma

text: Hitchcockin lisäksi italialaisen Michelangelo Antonionin arvoituksellinen draama Blow Up – erään suudelman jälkeen inspiroi De Palmaa trilleriin Blow Out – viimeinen todistaja (1981). Myös trillerissä Kahdet kasvot (1992) näkyy suoria viitteitä Psykoon. De Palma muistetaan myös rikoselokuvien Arpinaaman (1983) uudelleenfilmatisoinnista sekä Lahjomattomien (1987) ohjaajana. Lahjomattomat oli ehdolla neljään Oscar-palkintoon, joista se sai yhden, kun Sean Connery palkittiin parhaasta miessivuosasta. 1960-luvun tv-sarjan Vaarallinen tehtävä pohjalta De Palma teki kokoillan elokuvan vuonna 1996.

title: Brian De Palma

text: Yksi De Palman erikoispiirre on nuorten, melko tuntemattomien tai juuri pinnalle päässeiden näyttelijöiden kokeilu elokuvissaan. Esimerkiksi John Travolta oli juuri päässyt Saturday Night Feverin huumasta, kun hänet kiinnitettiin Blow Outiin. Melko tuntematon nuori näyttelijä Carla Gugino valittiin Snake Eyesin (1998) naispääosaan, kuten myös Rebecca Romijn-Stamos Femme Fatalen pääosaan.

title: Gale Anne Hurd

text: Hurd oli naimisissa James Cameronin kanssa vuosina 1985–1989. Vuonna 1991 hän avioitui Brian De Palman kanssa, mutta myös se liitto päättyi eroon. De Palman kanssa hänellä on yksi tytär. Nykyään Hurd on naimisissa Jonathan Hensleighin kanssa.

title: Tappava tunnustus

text: Tappava tunnustus ("Dressed to Kill") on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut kauhutrillerielokuva. Elokuvan on ohjannut Brian De Palma ja pääosia esittävät Michael Caine ja Nancy Allen.

title: Rebecca Romijn

text: Romijnin ensimmäinen suuri elokuvarooli oli elokuvassa "X-Men", jossa hän näytteli Mystikkoa. Ensimmäisen pääroolinsa valkokankaalla hän näytteli vuoden 2002 elokuvassa "Femme Fatale", jonka ohjasi Brian De Palma.

title: Brian De Palma

text: Melko pian De Palma alettiin tuntea Alfred Hitchcockin ohjaustyylin seuraajana. Hän onkin tunnustautunut Hitchcockin ihailijaksi ja pitää tätä esikuvanaan. De Palma on ennen muuta jännityselokuvan ohjaaja, ja nimenomaan niissä Alfred Hitchcockin vaikutukset näkyvätkin. Tappava tunnustus (1980) lainaa paljon Psykoa, ja Kuolema tulee kahdesti (1984) on yhdistelmä Takaikkunaa ja Vertigoa.


query: Missä Ari Virtanen syntyi?

title: Ari Virtanen

text: Ari Juha Antero Virtanen (s. 1952 Tampere)[1] on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut vuodesta 1996 lähtien Jyväskylän yliopistossa teollisista sovelluksista vastaavan tutkimuksen johtajana fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratoriossa. Kiihdytinlaboratorion tutkimusjohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 2010.[2] Jyväskylän yliopiston fysiikan professorina Virtanen on toiminut vuodesta 2017 lähtien.

title: Ari Virtanen

text: Tieteellisen uransa aikana professori Virtanen on julkaissut kaikkiaan 177 tieteellistä tutkimusartikkelia fysiikan alan lehdissä ja julkaisuissa.[1] Niistä noin 130 on ilmestynyt vertaisarvioiduissa kansainvälisissä julkaisusarjoissa.[1] Artikkelien aiheet ovat pääosin Virtasen omalta tutkimusalalta eli hiukkaskiihdytinlaitteiston avulla tehtävästä soveltavan fysiikan tutkimuksesta.

title: Ari Lauanne

text:
Vuonna 2009 Lauanne teki uuden aluevaltauksen veitsenheittäjänä ohjelmassa "Suomen Las Vegas".
Varsinaisesti Lauanteen vakavampi perehtyminen lajiin oli alkanut kymmenisen vuotta aiemmin saman ohjelmatuottajan "Älä katso" -ohjelmassa. Tuolloin nähtiin ohjelman juontaja Teemu Virtanen seinällä pelkäämässä. Tästä ohjelmasta lähtien Lauanne ryhtyi kehittämään veitsiohjelmaansa ja vuonna 2007 ohjelmassa "Einstein" nähtiin osia uudesta ohjelmasta ensiesityksenä. Sittemmin Lauanne ryhtyi kehittämään omia Villin Lännen harrastuksiaan tuotteiksi niin, että yhteistyökumppaneidensa kanssa syntyi Wild West Show, jossa nähdään veitsenheittoshown lisäksi myös muun muassa Lauanteen Villin Lännen ruoskien ja revolverien showtaituruutta.

title: John O. Virtanen

text: Vuonna 1941 Virtanen avioitui talvisodassa puolisonsa menettäneen Kirstin kanssa, ja poika Veikko Juhani syntyi 1942. Jo välirauhan aikana Virtanen perusti oman yrityksen ja myös Kirstillä oli Helsingissä oma yrityksensä.

title: Ari Virtanen

text: Lokakuussa 2016 Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaani, professori Henrik Kunttu esitti yliopiston rehtorille, että Ari Virtanen nimitetään fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopistoon.[10] Jyväskylän yliopiston rehtori Matti Mannisen kutsui Virtasen professorin tehtävään keväällä 2017 ja hän aloitti virassaan huhtikuun alussa 2017.[1]

title: Ari Virtanen

text: Valmistumisen jälkeen Virtanen työskenteli 1990–1991 Niels Bohr -instituutissa Tanskassa.[1] Palattuaan kotimaahan hän on työskennellyt Jyväskylän yliopistossa fysiikan tutkijana. Hänet nimitettiin Jyväskylän yliopiston dosentiksi 1995.[4] Työskenneltyään välissä jonkin aikaa Jyväskylän Teknologiakeskuksessa Virtanen palasi 1996 tutkijaksi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitokselle, jossa hän sai vastuulleen kehittää kaupallista käyttöä yliopiston K130-hiukkaskiihdyttimelle.[4] Hänen johdollaan kiihdytinlaboratoriossa alettiin kehittää erilaisia teollisia sovelluksia. Virtasen oman tutkimustyön ohella on hänen johdollaan pitkään toiminut kiihdytinpohjaisen fysiikan tutkimusryhmä.

title: Logiikka

text: Mattila, Jorma K.: . Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Sovelletun matematiikan laitos. Rantala, Veikko & Virtanen, Ari: . Tampereen yliopisto.

title: A. I. Virtanen

text: Artturi Ilmari Virtanen syntyi Helsingissä 1895. Kohtalaisen yleisen väärinkäsityksen mukaan Virtasen toinen nimi olisi ollut Iivari. Eeva-Liisa Lehdon tutkielman mukaan tämä juontuu siitä, että ruotsinkieliset maanviljelijät kutsuivat AIV-rehua nimellä ”A. Iivare”, joka kääntyi muotoon A. Iivari Virtanen.

title: Lapinlahden Linnut

text: Ari "Arvid" Kettunen — koskettimet, 1983 – 1988 Heikki "Hiski" Salomaa — laulu, 1983 – k. 2. heinäkuuta 2003 Jan Noponen — rummut, 1984 – 1986 Ari Wahlsten — laulu, 1994 – 2006 Pekka "Rekku" Rechardt – kitara, 1995 – 2002 Harri "Hate" Kinnunen – rummut, 1997 – 2005 Pekka "Devil" Virtanen – kitara, koskettimet, basso, 2002 – 2005 Aarni Kivinen – laulu, saksofoni, 2003 – 2006 Sami Kariluoma – rummut, 2005 – 2006 Jarmo "Jaku" Havukainen – kitara, 2005 – 2006 Pekka Hedkrok – koskettimet, 1984-2008

title: Mannerheim (yhtye)

text: Mannerheim on suomalainen yhtye, joka perustettiin Kotkassa vuonna 1988. Sen alkuperäisjäseniä olivat Ari Seppä (kitara), Ilkka Heinonen (bassokitara), Tom Rask (rummut), Sasu Honka (koskettimet), Sami Virtanen (kitara) ja Anssi Stenberg (laulu). Aivan yhtyeen alkutaipaleella basistina oli Ari Helin, joka musisoi myös No Limit -yhtyeen bassossa.

title: Ari Kettukangas

text: Ari Kettukangas on suomalainen imitaattori, laulaja ja juontaja. Kettukangas syntyi Raahessa vuonna 1977.

title: Mannerheim (yhtye)

text: Vuoden 2004 kokoonpanossa soittivat Ari Seppä (kitara), Ilkka Heinonen (basso), Tom Rask (rummut), Kari Tornack (koskettimet, ex- Tunnelvision/Thunderstone), Sami Virtanen (kitara) sekä Anssi Stenberg (laulu). Vuoden 2018 kokoonpano on seuraava: Guitar: Sami Virtanen, Bass: Ari Helin, Keyboards: Antti Huopainen, Drums: Teemu Niemelä, Vocals: Anssi Stenberg.

title: Ari Virtanen

text: Vuosina 2000–2001 Virtanen työskenteli vanhempana tutkijana Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ison hiukkaskiihdyttimen K130 ja 6,4 gigaherzin ECR-ionilähteen ionisuihkujen avulla materiaaleja tutkivassa kiihdytinpohjaisen materiaalifysiikan tutkimusryhmässä, joka perustutkimuksen lisäksi teki soveltavaa tutkimusta.[5] Osa tutkimuksista on tehty Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskus CERNin ISOLDE-laitteistolla Genevessä sekä Stuttgartin yliopistossa ja Max Planck-instituutin metallientutkimuslaitoksessa.[5] Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen ydin- ja materiaalintutkimuslaitos oli vuosina 2000–2005 Suomen Akatemian nimittämä huippuyksikkö, jota johti professori Matti Manninen.[6] Sen jatkona toimi vuosina 2006–2011 Ydin- ja kiihdytinfysiikan huippuyksikkö, jota johti professori Rauno Julin.[7] Professori Julinin johtama tutkimusyksikkö valittiin huippututkimusyksiköksi vielä toiselle toimikaudelle 2012–2017.[8] Ari Virtasen tutkimusryhmä on koko ajan toiminut osana näitä tutkimusyksiköitä.

title: Jesse Virtanen (jääkiekkoilija)

text: Virtanen murtautui kaudella 2012–2013 Lukon kokoonpanoon ja pelasi varsinaisen tulokaskautensa SM-liigassa tehden 42 runkosarjaottelussa tehot 2+4=6 sekä 12 playoff-ottelussa neljä syöttöpistettä. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 2. helmikuuta 2013 ylivoimalla JYPiä vastaan, jolloin Virtanen teki myös yhden syöttöpisteen. Hän kuului Lukon puolustuksen harvoihin valopilkkuihin, vaikka joukkue eteni lopulta välieriin saakka. Virtanen pelasi kauden aikana myös yhden Mestis-ottelun lainalla Vaasan Sportissa. Toukokuussa 2013 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Lukon kanssa.

title: Ari Virtanen

text: Ari Virtasen tehtävät professorina liittyvät ydin- ja kiihdytinpohjaisen fysiikan tutkimukseen ja jatkokoulutukseen. Aineen tutkimus hiukkaskiihdyttimen avulla on osa kiihdytinpohjaista fysiikan tutkimusta, joka on yksi fysiikan laitoksen - ja laajemmin Jyväskylän yliopiston määrittelemiä tutkimuksen painopistealueita.[10]

title: Ari Virtanen

text: Ari Virtanen opiskeli fysiikkaa Jyväskylän yliopistossa. Hän valmistui sieltä filosofian lisensiaatiksi 1987.[3] Tohtoriksi hän väitteli tammikuussa 1990 ydinrakenteen fysiikasta.[4] Väitöskirjan (Complex Alignment Mechanism and Lifetimes of High Spin States in 172Os and 173Os) aiheena oli osmiumin kahden isotoopin (172Os ja 173Os) elinaikojen sekä spin-tilojen tarkastelut.[3] Virtanen teki väitöstutkimuksensa kokeelliset tutkimukset vuosina 1987–1988 Oak Ridgen kansallisessa tutkimuslaboratoriossa Yhdysvalloissa.[1]

title: Leea Virtanen

text: Virtanen syntyi Lappeessa Edit Hilma Charlotta Eklundin ja teologian tohtori Olavi Kaarlo Tarvaisen tyttäreksi. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän vietti Lappeen lisäksi Karunassa ja Iisalmessa. Hän meni naimisiin vuonna 1960 ja sai kolme lasta: Merja (s. 1963), Terhi (s. 1968) ja Martti (s. 1970). Leea Virtanen erosi aviopuolisostaan Mauri Ensio Virtasesta 1985.

title: Tulikaste (vuoden 2000 elokuva)

text: Elokuvaa kuvattiin pääasiallisesti Kajaanin Vuosangassa kevään 2000 aikana. Rooleissa esiintyivät mm. Sami Kojonen, Ari Myllyselkä, Jukka-Pekka Löhönen, Kimmo Virtanen ja Akseli Pesä. Ohjauksesta vastaa Irma Nyberg ja pääkuvaajana toimi Ari Ahonen.

title: Uudenmaan Pelastusliitto

text: Liiton toiminnanjohtajina ovat toimineet Kauko Salonaho 1993 – 31.8.1994, Ari Keijonen 1.10.1994 – 18.3.2002 ja Tomi Timonen 19.3.2002 - 31.12.2006 (alussa puolitoimisesti ja myöhemmin kokopäiväisenä), Frans Schaper 1.1.2007 - 31.12.2007, Markku Virtanen 1.1.2008 - 31.12.2017 ja Pekka Vänskä 1.1.2017 - .

title: Erkki A. Wirtanen

text: Eerikki Aukusti Virtanen syntyi Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat Oskar Virtanen ja Natalia Dimitroff. Perheeseen syntyi Eerikin lisäksi kaksi vanhempaa sisarusta: Yrjö (1904) ja Eeva (1905). Eerikin isä Oskar työskenteli Valtion Rautateiden (VR) konepajalla. Oskar Virtanen käytti sukunimestään muotoa Wirtanen, jonka poika omaksui myöhemmin käyttöönsä. Laatijana Eerikki Virtanen julkaisi kaikki tehtävänsä nimellä E. A. Wirtanen. Vuosien mittaan Wirtasen etunimi Eerikki lyheni muotoon Erkki. Siinä muodossa se esiintyy jo hänen työtodistuksessaan vuodelta 1929.

title: Ari Virtanen

text: Virtanen on vuoden 2011 alusta lähtien työskennellyt hiukkaskiihdytinlaboratoriossa tutkimusjohtajana.[9] Hän jatkoi tehtävässä, kunnes hänet nimitettiin professoriksi.

title: Jukka Virtanen

text: Jukka Virtasen vanhemmat Hilja Maria Hakonen ja Eino Jalmari Virtanen olivat ihastuneet toisiinsa koulussa, ja rakkaus oli syventynyt jämsänkoskelaisissa työväen tapahtumissa. Molemmat päätyivät 1930-luvun alussa potilaaksi Kinkomaan keuhkotautiparantolaan, jossa parin kihlajaisia vietettiin itsenäisyyspäivänä 1932. Hakonen oli tuolloin jo raskaana. Jukka Virtanen syntyi 25. heinäkuuta 1933 Jämsänkosken paperitehtaan työläisten pitkän vuokrakasarmin pienessä hellahuoneessa.

title: Jake Virtanen

text: Jake Virtasen isovanhemmat ovat kotoisin Pohjanmaalta. He muuttivat perheineen Kanadaan vuonna 1967 ja takaisin Suomeen vuonna 1975. Isä Rainer Virtanen syntyi Pietarsaaressa ja varttui Uudessakaarlepyyssä. Virtaset muuttivat takaisin Kanadaan vuonna 1976. Rainer Virtanen puhuu nykyisin vielä ruotsia, mutta on unohtanut suomen kielen. Jake Virtasen äiti Brigitte on kanadanranskalainen. Jake Virtasen isoveli Stefan sekä serkku Jared pelaavat myös jääkiekkoa.

title: Ari Virtanen

text: Fyysikkona Virtanen on erikoistunut kiihdytinpohjaisen materiaalifysiikan tutkimukseen. Hän on tehnyt perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta sekä kehittänyt hiukkaskiihdyttimelle erilaisia teollisia käyttösovelluksia. Virtanen on tutkinut mm. ionisuihkujen ja materiaalien vuorovaikutusta. Kokeita on tehty Jyväskylän yliopiston K130-hiukkaskiihdyttimen avulla. Tutkimuksessa on käytetty myös vuonna 1991 käyttöön otettua 6.4 GHz:n (ECR= Electron Cyclotron Resonance), jonka avulla saadaan aikaan ionisuihkuja.[16] Tutkimustyö alkoi 1990-luvun lopulla materiaalifysiikan perustutkimuksesta. Vielä vuonna 2000 tutkijoiden keskeisen mielenkiinnon kohteena oli matalaenergisten raskaiden ionien käyttäminen materiaalintutkimuksessa.[16] Sittemmin tutkimus on laajentunut soveltavaan tutkimukseen. Soveltavassa tutkimuksessaan hän on ryhmineen tarkastellut esimerkiksi, millaisia virheitä elektroniikkakomponenttien toimintaan aiheutuu, kun niihin kohdistetaan ionisuihkuja hiukkaskiihdyttimeltä tai ionilähteen avulla tuotettuja ionisuihkuja.[1] Materiaalintutkimuksen ohella Virtanen ryhmineen on kehittänyt gammasäteilyllä kuvattuja radiografisia tutkimusmenetelmiä paperi- ja energiateollisuudelle.[4]

title: A. I. Virtanen

text:
Virtanen koki edelleen koulutuksensa puutteelliseksi ja meni syksyllä 1923 Tukholmaan Hans von Euler-Chelpinin laboratorioon. Virtanen työskenteli samassa huoneessa kuin Karl Myrbäck, jonka kanssa hänelle syntyi pysyvä toveruus.
Tukholmassa Virtanen tutki maitohappokäymisen mekanismeja. Hän käytti kerman "Streptococcus lactis" -hapatebakteeria. Vaikka Virtanen ei pystynyt todistamaan sokerifostaatin syntymistä, hän oppi sokerien fosforylaation tutkimisen tekniikkaa. Hän tutki Tukholmassa myös maidon lipaasia. Vaikka Virtasen tutkimustulokset lipaasista olivat nykykäsityksen mukaan turhan yksinkertaiset, hänen julkaisunsa alkoivat Tukholman-aikana lähestyä biokemian kansainvälistä tietotasoa. Hän alkoikin olla ulkomaanmatkojensa ansiosta valmis itsenäiseksi tutkijaksi.

title: Ari Virtanen

text: Luokka:Suomalaiset fyysikot Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Vuonna 1952 syntyneet Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Elävät henkilöt

title: Jonne Virtanen

text: Kaudella 2007–2008 Virtanen vakiinnutti paikkansa SaiPan SM-liigajoukkueessa, jossa tulokaskausi toi 41 runkosarjaottelussa neljä syöttöpistettä sekä 83 jäähyminuuttia. Hän sai peliaikaa aluksi tappelutaitojensa ansiosta, mutta sittemmin myös pelillisillä ansioillaan. Virtanen pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Tammikuussa 2008 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa. Kaudella 2008–2009 Virtanen teki joukkueessa 39 runkosarja- ja yhdessä playout -ottelussa tehot 1+8=9. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 3. tammikuuta 2009 Rauman Lukkoa vastaan. Virtanen pelasi kauden aikana myös viisi Mestis-ottelua lainalla Kotkan Titaaneissa.

title: Ari Virtanen

text: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi itsenäisyyspäivänä 2014 Virtaselle Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkin.[17] Liiketoimintakonseptistaan Virtanen on saanut 1. palkinnon Suomen korkeakoulujen yrittäjyysfoorumissa vuonna 2011.[1]

title: Ari Viisas

text: Ari Viisas eli Ari inn fróði Þorgilsson oli keskiajalla elänyt islantilainen kirkonmies, joka tunnetaan saaren ensimmäisenä kansankielellä kirjoittaneena historiankirjoittajana. Hän syntyi vuonna 1067 tai 1068 ja kuoli noin 80-vuotiaana vuonna 1148. Arin "Islantilaisten kirja" (isl. "Íslendingabók") on varhaisin esimerkki proosamuotoisesta kerronnasta koko Skandinaviassa.

title: Ari Virtanen

text: Euroopan avaruusjärjestö (ESA) valitsi Jyväskylän yliopiston Ylistönrinteen kiihdytinlaboratorion viralliseksi testilaboratorioksi, jossa testataan avaruuteen lähetettävien satelliittien komponentteja.[11] Ari Virtasen johtamassa laboratoriossa tutkitaan, kuinka hyvin elektroniikkakomponentit kestävät kosmista taustasäteilyä. Testauksia tehdään niin kutsutun RADEF-laitteiston avulla.[12] 2000-luvun alusta lähtien Ari Virtanen on johtanut laitteistolla tehtyä tutkimustyötä.[13] Virtasen tutkimusryhmä tekee laitteistolla erilaisia kokeellisia tutkimuksia. Fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratorion RADEF-mittausasema (RADiation Effects Facility) on yksi kolmesta ESA:n ulkopuolisesta säteilytysasemasta (ECIF, European Component Irradiation Facility), joiden avulla testataan avaruuselektroniikan komponenttien säteilynkestoa.[14] Hankkeen tärkeimpiä tukijoita ovat avaruusjärjestö ESA sekä avaruusteknologisiin sovelluksiin mikroelektroniikkaa toimittavat yritykset.[1]


query: Missä sijaitsee Hunyadin linna?

title: Transilvania

text: Unkarilaisvähemmistön asuinalueet. Șirnea Brașovin piirikunnassa. Sibiun kaupunki. Näkymä Sighișoaran kaupungista. Hunyadin linna Hunedoarassa.

title: János Hunyadi

text: János Hunyadi (s. 1407 – k. 11. elokuuta 1456) oli Unkarin kuninkaan alaisuudessa palvellut sotilaspäällikkö, suurmaanomistaja ja valtionhoitaja. Hunyadi tunnetaan etenkin osmanien vastaisista sodistaan ja suurimman voittonsa hänen johtmaansa joukot saivat heidän murtaessaan Belgradin piirityksen vuonna 1456. Hunyadi kuoli ruttooon vain muutamaa päivää voittonsa jälkeen. Hänen poikansa Matias Corvinus nousi myöhemmin Unkarin kuninkaaksi. Hunyadilla on huomattava sankarin maine paitsi Unkarissa, mutta myös serbien, kroaatien, bulgaarien ja romanialaisten keskuudessa.

title: János Hunyadi

text: János Hunyadi niitti mainetta etenkin turkkilaisten vastaisilla sodillaan. Unkarissa häntä pidetään legendaarisena sankarihahmona, isänmaanystävänä ja sotilaallisena nerona.Sankarina häntä ovat pitäneet yhtä lailla serbit, kroaatit, bulgaarit ja romanialaiset, jotka ovat kokeneet Hunyadin Balkanin kansojen johtohahmona turkkilaisten vastaisessa sodassa.[2]

title: János Hunyadi

text: Hunyadin vastustajiin kuulunut Cillein suku pyrki kitkemään Hunyadien kannattajat Unkarista Jánoksen kuoltua. Ulric Cillei yritti ottaa hallitsijan tuella haltuunsa Hunyadin pojan Lázlo Hunyadin omistaman Nándorfehérvárin linnan. Syntyi kahakka, jossa Hunyadin kannattjaat surmasivat Cuillein ja Cillein suku vaati koostoa. Hallitsija antoi mestauttaa Lázlon ja vangituttaa tämän nuoremman veljen Mátyás Hunyadin. Aatelisto nousi kapinaan ja kuningas joutui pakenemaan Prahaan vankinsa mukanaan. Kuningas kuoli vuonna 1457 ja etenkin alemman aateliston tukema Mátyás huudettiin kuninkaaksi vuonna 1458 hallitsijanimellä Matias I. Sittemmin häntä on pidetty yhten' myöhäiskeskiajan suurista persoonallisuuksista.[2]

title: János Hunyadi

text: Kuollessaan Hunyadi oli tunnettu paitsi sotilaana, mutta myös suurmaanomistajana. Hänellä oli ajan mittaan kertynyt suunnaton maaomaisuus etenkin Itä-Unkarissa ja hän oli noussut kaikkien aikojen suurimmaksi unkarilaiseksi maanomistajaksi.[2]

title: Branin linna

text: Branin linna on linna Romaniassa, joka sijaitsee lähellä Brania Brasovin alueella. Branin linna on romanialainen kansallismonumentti ja maamerkki. Linnoitus sijaitsee Transilvanian ja Valakian rajalla 762 metrin korkeudessa. Vuonna 1382 valmistunut Branin linna edustaa keskiaikaista arkkitehtuuria. Linnoituksen tarkoitus oli puolustaa Transilvanian rajaa.

title: Beckovin linna

text: Beckovin linna () on linna Slovakiassa Trenčínin alueella Beckovin kylässä. Linna sijaitsee strategisella paikalla 70 metriä korkean kalkkikivikallion rinteellä kylän välittömässä läheisyydessä. Merenpinnasta linna sijaitsee 245 metrin korkeudessa. Linna rakennettiin 1200-luvulla ja tuhottiin vuonna 1729. Nykyään linna on kansallinen kulttuurimuistomerkki.

title: Belgradin piiritys

text: Belgradin piiritys alkoi 4. kesäkuuta ja osmanien tavoitteena oli avata tykkitulella aukkoja kaupunginmuuriin, joista heidän sotilaansa saattaisivat edetä itse kaupunkiin. Belgrad kuului kuitenkin Euroopan parhaiten linnoitettuihin kaupunkeihin. Muurit kestivät pitkään ankaraa tulitusta, mutta Hunyadin saapuessa noin 200 laivalla jokea pitkin ensimmäiset aukot olivat alkaneet syntyä muuriin. Hunyadi laivasto tuhosi osmanien joella olleet kaleerit upottaen niistä 20 ja hänen omat laivansa toivat kaupunkiin tarvikkeita,ruokaa ja tuhansia uusia puolustajia. Piiritystä kesti vielä viikon verran, jolloin Mehmed päätti käskeä joukkonsa hyökkäämään kaupunkiin. Hyökkäys alkoi 21. kesäkuuta. Osmanien valiojoukkoihin kuuluvat janitsaarit vyöryivät sisään kaupunkiin muurin aukoista edeten sen satamaan ja yläkaupunkiin. Hunyadi määräsi miehensä heittämään tervalla valeltuja puita ja muita tavaroita kaduille ja sytyttämään ne tuleen. Syntynyt liekkimeri erotti kaupunkiin edenneet janitsaarit muista osmanien joukoista samalla, kun Szilágyin johtamat joukot torjuivat hyökkäykset ehjällä ulkomuurin osalla. Loukkuun jääneet janitsaarit surmattiin tai pakotettiin pakenemaan.

title: Windsorin linna

text: Windsorin linna sijaitsee Windsorissa Britanniassa, ja se toimii nykyään yhtenä Britannian monarkin virka-asuntona. Linna on antanut nimensä nykyiselle Windsorin hallitsijasuvulle. Linna on toiminut historiansa aikana monessa käyttötarkoituksessa, kuten kuninkaallisena residenssinä, puolustuslinnakkeena ja vankilana. Windsorin linnan tunnuskuvana on usein sen suuri, pyöreä torni (”The Round Tower of Windsor”), jossa sijaitsee nykyisin kuninkaallinen arkisto.

title: János Hunyadi

text: Kuninkaan kuolema oli ajanut Unkarin sekasortoon. Valtiopäivät valitsi Lázló V:n Unkarin kuninkaaksi vuonna 1446. Jotta Fredrik III:n valtapyrkimyksiä voitaisiin rajoittaa, Hunyadista tehtiin vielä alaikäisen kuninkaan valtionhoitaja. Valtionhoitaja käytti valtaa kuninkaan nimissä kaksitoistahenkisen holhoojahallituksen johdossa. Unkarin magnaattisukujen aiheuttamsita ongelmista huolimatta Hunyadin onnistui asemansa turvin parantaa Unkarin sotavoimia huomattavasti. Unkarin armeijan ydin muodostui nyt hussilaisista palkkasotureista.[2] Vuonna 1448 Hunyadi johti uutta sotaretkeä turkkilaisia vastaan. Hän yritti tavoittaa turkkilaisia vastaan taistelleet albaanien joukot, mutta kohtasi turkkilaiset ennen joukkojen yhdistymistä Kosovo Poljen taistelussa, joka päättyi turkkilaisten voittoon.[1] Vuonna 1450 Hunyadi solmi rauhan turkkilaisten kanssa ja sai aikaan sovinnon myös Fredrik III:n kanssa.Hänen asemansa heikkeni selvästi vuonna 14562, jolloin kuninkaasta tuli täysi-ikäinen. Kuningas tukeutui valtaistuimellaan paljolti Cillein sukuun, joka kuului puolestaan Hunyadin vastustajiin. Valtionhoitajan tehtävistä luovuttuaan Hunyadi jäi kuitenkin armeijan ylipäälliköksi.[2]

title: Unkari

text: Valtiopäivät valitsi kuninkaaksi Puolan kuninkaan Vladislavin, ja perinnöllinen kuningas Ladislaus joutui maanpakoon. Samalla Transilvanian ruhtinas János Hunyadi kävi voitokkaasti sotaa turkkilaisia vastaan, niin että hänestä tuli turkkilaisvastaisen taistelun keulakuva ja myöhemmin legendaarinen sankarihahmo. Vladislavin kuoltua Hunyadi toimi valtionhoitajana ja sitten armeijan ylipäällikkönä. Hän kehitti Unkarin sotavoimia ja saavutti 1456 suuren voiton turkkilaisista Nandorfehérvárin (Belgradin) piirityksessä, mutta kuoli pian taistelun jälkeen ruttoon. Kahden vuoden kuluttua hänen pojastaan tuli Unkarin kuningas Matias Corvinus.[23]

title: Kastelórizo

text:
Kastelórizolla sijaitsee paljon erilaisia nähtävyyksiä. Saaren sataman yläpuolella sijaitsevaan rinteeseen rakennettiin 1300-luvulla Johanniittain ritarikunnan linna. Linna sijaitsee punaisella kalliolla (Castello Rosso), ja koko Kastelórizo on mahdollisesti saanut nimensä tästä kalliolla sijaitsevasta linnasta. Ainoastaan osa linnan torneista ja osia ulkomuurista on yhä jäljellä. Linnan läheisyydessä on säilynyt Kreikan ainoa kallioon louhittu lyykialaishauta 300-luvulta eaa. Lähellä linnaa sijaitsee myös Pyhien Dimítrioksen ja Nikólaoksen kirkko. Niin ikään sataman yläpuolella sijaitsee saaren suojeluspyhille Pyhälle Konstantinukselle ja Pyhälle Helenalle omistettu Pyhän Konstantinuksen ja Pyhän Helenan kirkko, joka on rakennettu 1835.
Kastelórizon länsiosassa sijaitsee antiikinaikainen saaren pääkaupunki Palaiókastro, jossa on säilynyt vesisäiliöitä ja suuri määrä rakennuksia. Palaiókastrossa sijaitsee 200-luvulta eaa. peräisin oleva doorilainen akropolis, josta on löytynyt "Megísti"-nimen mainitseva kaiverrus. Palaiókastrossa sijaitsee Ágios Geórgios tou Vounoún luostari, jonka sisällä on Ágios Charálampoksen katakombi. Palaiókastron läheisyydessä sijaitsevat myös Pyhän Kolminaisuuden ja profeetta Elian luostarit.

title: Öster Malman linna

text: Öster Malman linna () on linna Nyköpingin kunnassa, Ruotsin Södermanlandissa. Linnassa sijaitsee nykyisin Ruotsin metsästäjäliiton tiloja. Metsästäjäliitto osti linnan itselleen vuonna 1993 Ruotsin valtiolta, jolle Gustav Melcher Borms oli linnan myynyt vuonna 1944.

title: Matias Corvinus

text: Matias eli unkarilaisittain Mátyás syntyi Cluj-Napocassa nykyisessä Romaniassa 24. helmikuuta 1443. Hänen isänsä János Hunyadi oli mainetta saavuttanut unkarilainen sotapäällikkö, ja Matias oli isänsä kahdesta pojasta nuorempi.[1] János Hunyadi oli tullut tunnetuksi etenkin sodissa Osmanien valtakuntaa vastaan, mutta hän kuoli ruttoon vuonna 1456 otettuaan yhden huomattavimmistaan voitoista Belgradin piirityksessä. Jánoksen kuoltua hänen poliittiset vastustajansa ja etenkin Cillein suku alkoivat toimia Hunyadeja vastaan. Ulrich Cillei yritti ottaa haltuunsa Matiaksen isoveljen Lázlo Hunyadin omistaman Nándorfehérvárin linnan. Tuloksena oli kahakka Hunaydien kannattajien kanssa, ja Ulrich sai surmansa. Kahakan jälkeen kuningas Lázló V antoi mestauttaa Lázlon ja Matias vangittiin. Etenkin alempi aateli suosi Hunyadeita, ja kuninkaan toiminta oli johtaa kapinaan Unkarissa. Kuningas pakeni vangitun Matiaksen kanssa Prahaan, jossa Lázló V kuoli vuonna 1457. Edellisen kuninkaan kuoltua uusia ehdokkaita kuninkaaksi oli useita. Unkarilaiset magnaatit kannattivat Puolan kuningas Kasimir IV:tä, Saksin herttua Wilhelmiä, keisari Fredrik III:ta sekä joitakin unkarilaisia magnaatteja. Alempi aatelisto halusi kuitenkin Unkarille unkarilaisen kuninkaan, ja Matiasta kannatettiin hänen kuuluisan isänsä ja veljensä kohtalon takia. Valtiopäivien vielä valitessa kuningasta vuonna 1458 tuhannet aateliset kokoontuivat Tonavan jäälle, jolla Matias huudettiin kuninkaaksi.[2]

title: Ahrensburg

text: Ahrensburgin keskeinen nähtävyys on linna, Schloss Ahrensburg, ympäristöineen. Linnan alueella sijaitsee muun muassa kirkko, Schlosskirche Ahrensburg. Linnan viereisellä kukkulalla sijaitsee Schimmelmannin kreivisuvun talo, die Bagatelle, joka on Ahrensburgin vanhimpia rakennuksia. Rondeel-aukiolla sijaitsee kieliläistaiteilija Martin Wolken teos "der Muschelläufer" (2005).Ahrensburgissa sijaitsevia yrityksiä:Ahrensburgin läpi kulkee valtatie Bundesstraße 75. Kaupunki sijaitsee moottoritie A 1:n varrella (Vogelfluglinie).

title: Mörkö (Ruotsi)

text: Mörkö tunnetaan Hörningsholmin linnasta, joka sijaitsee saaren pohjoisimmassa osassa. Linna sijaitsee kukkulalla, josta on näkyvyys salmelle, joka on nykyään osa Södertäljen kanavaa. Paikalla oli linnoitusrakenteita jo 1200-luvulla. Varsinainen linna rakennettiin 1400-luvulla, mutta sen tuhosivat venäläiset 1700-luvulla. Nykyinen linna rakennettiin 1700-luvulla ja on yksityisomistuksessa.

title: Belgradin piiritys

text: Puolustajia johti kaksi henkilöä. Aatelismies ja sotapäällikkö János Hunyadi – joka oli silloin Unkarin eteläisten provinssien kuvernööri, sekä Unkarin valtionhoitaja vuosina 1446–1452 – oli käynyt useita taisteluita ottomaaneja vastaan 1430- ja 1440-luvuilla, joten hän tunsi näiden sotimistaktiikan sekä tiesi, millainen ja minkä mittainen hyökkäys oli odotettavissa. Unkarin aateli ei kuitenkaan pitänyt menestyvästä kilpailijastaan ja Hunyadi jäi yksin vastaamaan Osmanien vastaisista toimista. Hän lähetti poikansa Lászlón ja velipuolensa Mihály Szilágyin Belgradin varuskunnan tueksi ja näiden mukana 5 000–7 000 miestä. Hän itse matkasi Keski-Euroopassa värväten sotilaista, joiden tarkkaa määrää ei tunneta. Toinen merkittävä henkilö oli Giovanni da Capistrano, Italian inkvisition jäsen, jonka paavi oli lähettänyt aloittamaan ristiretki osmaneja vastaan. Kiivaspuheisena saarnaajana tunnettu Capistrano saikin yllytettyä monia talonpoikia liittymään joukkoihinsa, mutta monet olivat aseistautuneet viikatteilla ja talikoilla. Yhteensä Capistranolla ja Hunyadilla oli komennuksessaan noin 40 000 miestä.

title: Matsumoton linna

text: Japanilaisten linnojen yleisestä sijainnista poiketen Matsumoton linna sijaitsee tasangolla ja luokitellaan näin ollen "hirashiro"-linnaksi. Välittömästi linnan vieressä sijaitsee joki, joka myös muodostaa linnan vallihaudan. Matsumoton linnan sijaintipaikalle rakennettiin ensimmäinen linnoitus vuonna 1504. Nykyinen linna rakennettiin vuonna 1593 ja sen päätorni vuonna 1597.

title: Vadstena

text: Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin.

title: Belgradin piiritys

text: Tämän jälkeen Capistranon ristiretkeläiset hyökkäsivät kaupungista osmanien leiriin ja Capistrano johti 2 000 heistä Savajoen yli osmanien selustaan. Tapahtumia seuranneen Hunyadin oli nyt pakko määrätä myös oma hyökkäyksensä. Hänen miehensä hyökkäsivät ensin osmanien kanuunoita ja sitten näiden päälinjaa vastaan. Yllättävä ja uhkarohkea hyökkäys aiheutti osmanien vetäytymisen. Taistelun aikana sulttaani Mehmed sai osuman nuolesta jalkaansa. Lopulta Hunyadi keräsi nyt hajaantuneen varuskuntansa yhteen ja määräsi nämä takaisin linnoitukseen osmanien uuden hyökkäyksen varalta, jota ei kuitenkaan ollut luvassa. Mehmed palasi joukkoineen Konstantinopoliin hävittäen mennessään Serbian maaseutua.

title: Kastelholman linna

text: Kastelholman linna muodostuu päälinnasta ja sen pohjoispuolella sijaitsevasta esilinnasta. Esilinna on noin kaksi kertaa päälinnan levyinen. Päälinnan mitat ovat noin 30×20 metriä, esilinnan noin 45×25 metriä. Linna perustettiin alkujaan saarelle (noin 1,7 hehtaaria), jonka rantalinjan ulkopuolella linnaa kiersi kaksi tai kolme paaluriviä maihinnousun estämiseksi. Linnan erottuvin osa on korkea Kuuritorni, joka seisoo linnan keskellä. Kuuritornissa sijaitsee myös esilinnaan johtava portti. Aikoinaan portin ulkopuolella on luultavasti sijainnut laskusilta. Päälinnassa sijaitsee lisäksi kolmikerroksinen siipirakennus, niin sanottu palatsi. Linnassa on ollut myös kappeli, mutta sen sijainti ei ole enää tiedossa.[9]

title: Trakain linna

text: Trakain linna on 1300-luvulta peräisin oleva linna, joka sijaitsee Liettuan historian ajallisesti toisessa pääkaupungissa Trakaissa, 27 kilometriä Vilnasta länteen. Linna sijaitsee Galve-järven saarella. Linna edustaa pääosin goottilaista arkkitehtuuria ja on Liettuan suosituimpia turistikohteita etenkin kesäaikaan.

title: Fukuokan linna

text:
Fukuokan linna () on Japanilainen linna joka sijaitsee Chūō-kussa Fukuokassa, Japanissa. Linna tunnetaan myös nimellä "Maizuru" Linna () tai "Seki" linna (). Linna valmistui aikaisella Edo-kaudella Tozama-daimiolle Kuroda Nagamasalle. Japanin viranomaiset ovat määritelleet sen historiallisesti merkittäväksi paikaksi.
Linna sijaitsee keskellä Fukuokan kaupunkia, Fukusaki kukkulalla. Linnan vallihautoina toimivat Nakagava joki () joka rajaa linnan itäistä aluetta ja mutainen vesijättömaa linnan länsipuolista aluetta.
1600-luvulla, Kuroda Nagamasa sai huikean palkkion maa-alueena Chikuzenin provinssista palveluksistaan Sekigaharan taistelussa, ja muutti Najima linnaan () ja perusti Fukuoka-hanin. Tachibana Akitoshi rakennutti Najiman linnan ja Kobayakawa Takakage laajennutti sitä mutta se oli silti liian pieni isommalle hanille. Tämä johti Fukusaki kukkulan valintaan uuden linnan sijaintipaikaksi.

title: János Hunyadi

text: Asemalleen tyypillisen urapolun mukaisesti Hunyadista tuli ritari, joka tarjosi palvelujaan korkeampiarvoisille aateleille tutustuen näin esimerkiksi serbien ruhtinas Stefan Lazarevićiin ja Sigismundin palveluksessa mainetta saaneeseen sotilas Philippo Scolariin.[1] Pian hän alkoi viettää aikaansa kuninkaan hovissa oppien sotataitoja italialaiselta kondottieeri Francesco Sforzalta[1] ja hussilaisilta palkkasoturipäälliköiltä.[2] Hoviin saavuttuaan Hunyadi meni myös naimisiin erään aatelin tytär Erzsébet Szilágyin kanssa.[1] Vuonna 1439 serbit kärsivät lopullisen tappion Osmanien valtakuntaa vastaan ja turkkilaiset uhkasivat nyt näin suoraan Unkaria etelästä. Unkari oli puolestaan ajautunut sisällissotaan perinnöllisen hallitsijan Lázló V:n ja vaalikuningas Vladislav I:n kannattajien välillä. Vladislavilla oli Unkarin alemman aateliston tuki, mutta Lázlólla oli Unkarin magnaattien ja myöhemmin Itävallan arkkiherttua Friedrichin eli myöhemmän keisari Fredrik III:n tuki. Hunyadi tuki muun pienaatelin tapaan Vladislavia, joka nimitti hänet Transsilvanian vajdaksi. Lopulta leskikuningatar Elisabetin kuoleman jälkeen vuonna 1442 Vladislav solmi aselevon Fredrik III:n holhoaman Lázlón kanssa voidakseen keskittyä turkkilaisten muodostamaa uhkaa vastaan.[2]

title: János Hunyadi

text: János Hunyadi syntyi vuoden 1407 paikkeilla.[1] Taustaltaan Hunyadi kuului valakialaiseen (romanialaiseen) pienaatelistoon.[2] Hänen isänsä ritari Woyk tai Vajk oli saanut omakseen Hunyadin linnan nykyisessä Hunedoarassa Unkarin kuningas Sigismundilta. Suku sai sukunimensä ajalle tyypilliseen tapaan omistamiensa maidensa mukaan, mutta alun perin suku oli kotoisin Transilvanian Hategista.[1]

title: Unkarin ja osmanien sodat

text: Vladislav III rikkoi rauhansopimuksen jo samana vuonna ja julisti ristiretken alkaneeksi. Vladislav III kärsi tappion Varnan taistelussa jossa hän myös kuoli itse. Hunyadi hävisi merkittävän taistelun Kosovo Poljessa vuonna 1448 ja Konstantinopolin valtauksen jälkeen 1453 osmanit keskittivät suuren hyökkäyksen Unkariin. Hunyadi löi osmanit Belgradin taistelussa 1456, minkä jälkeen osapuolet olivat valmiina rauhaan.

title: János Hunyadi

text: Vuonna 1453 Osmanien valtakunnan nuori uusi sulttaani Mehmed II valtasi Bysantin pääkaupunki Konstantinopolin ja jatkoi edelleen valloitusretkeään Balkanille. Euroopassa Konstantinopolin menetys oli suuri järkytys, jonka jälkeen vaadittiin yhteistyötä turkkilaisten pysäyttämiseksi. Fransiskaanimunkki Johannes Capistrano johti suurehkon, mutta huonosti aseistetun saksalaisen ja böömiläisen sotajoukon Unkariin turkkilaisia vastaan.[2] Yhteenotto turkkilaisten kanssa seurasi Belgradista, jonka Mehmed II piiritti vuonna 1456.[1] Kaupunkia puolusti Hunyadin lanko Mihály Szilágyi ja Hunyadi riensi pelastamaan piiritettyä kaupunkia. Capistranon johtamat ristiretkeläiset tekivät raivokkaan hyökkäyksen turkkilaisia vastaan samalla, kun kaupungin puolustajat hyökkäsivät ulos turkkilaisia vastaan. Tilanteen väärin arvioineet turkkilaiset kärsivät huomataavan tappion. Uutinen Hunyadin voitosta aiheutti hurmosta Euroopassa[2] ja turkkilaisten myöhempi Unkarin valloitus lienee myöhästynyt tappion johdosta lähes 70 vuotta.[1] Hunyadi itse ei päässyt iloitsemaan voitostaan pitkään, sillä hän kuoli sotajoukkojen leirissä levinneeseen ruttoon vain muutamaa päivää myöhemmin[2] Belgradissa 11. elokuuta 1456.[1]

title: János Hunyadi

text: Turkkilaisilla ja unkarilaisilla oli keskenään ennestään rauhansopimus, mutta vuonna 1443 tilanne osoittautui otolliseksi sotaretkelle turkkilaisia vastaan tästä huolimatta. Sulttaani Murad II oli suostunut Unkarille varsin edullisiin rauhanehtoihin hänen jouduttuaan kukistamaan kapinan Vähä-Aasiassa. Paavin erikoislegaatti Giuliano Cesarini oli sanut aikaan sovinnon Vladislavin ja Fredrik III:n välille, mikä teki Vladislavin suunnitteleman uuden turkkilaisvastaisen sotaretken mahdolliseksi. Lisäksi Cesarini taivutteli Vladislavin rikkomaan rauhansa turkkilaisten kanssa näiden vääräuskoisuuden takia. Uuden sotaretken tavoitteena oli vallata turkkilaisten alueet Balkanilla.[2] Hunyadi kokosi sotaretkeä varten 10000–12000, minkä lisäksi joukkoja saatiin Unkarin naapurimaista, kuten Puolasta ja joukkojen kokonaisvahvuus oli noin 30000. Talvella 1443–1444 käydyissä taisteluissa unkarilaiset valtasivat Nišin ja Sofian kaupungit, sekä voittivat turkkilaiset useissa taisteluissa. Suuret osat Bosniaa, Serbiaa, Bulgariaa ja Albaniaa vapautettiin turkkilaisvallasta. Huollon ongelmien takia unkarilaisten oli lopulta vetäydyttävä helmikuussa 1444.[1] Sotatoimet oli viety vuosia kestäneiden puolustustaistelujen jälkeen turkkilaisten puolelle, mikä herätti innostusta Euroopassa. Kuitenkin kun Murad kuuli rauhan rikkomisesta, hän selvitti nopeasti kapinan Vähässä Aasiassa ja palais joukkoineen Eurooppaan. Unkarin balkanilaiset liittolaiset kaikkosivat turkkilaisten koston pelossa.[2] Vladislav ja Hunyadi kävivät kuitenkin uuteen hyökkäykseen heinäkuussa luulleen virheellisesti venetsialaisen laivaston estävän turkkilaisten saapumisen. Laivastoa ei kuulunut paikalle ajoissa ja oulukuussa 1444 osapuolet kävivät ratkaisutaistelun Varnassa.[1] Taistelu näytti aluksi edulliselta unkarilaisille, mutta käänty tappioksi Vladislavin varomattomuuden takia. Kuningas sai surmansa ja pakoon taistelukentältä päässyt Hunyadi vietti jonkin aikaa Valakian voivodi Vlad Tepesin vankina.[2]

title: Unkarin–Turkin sota (1437–1438)

text: Edetessään Eurooppaan päin osmanit eivät yrittäneet vallata Belgradia, koska se oli linnoitettu vahvasti osmanien hyökkäyksen varalta. Sen sijaan he etenivät Tonavaa etelään ja alkoivat piirittää Smederevon linnoitusta. János Hunyadin johtamat unkarilaiset joukot vapauttivat linnoituksen piirityksestä ja karkottivat osmanit 1437. Tämän johdosta kuningas Albrekt II nimitti Hunyadin Valakian Severinin alueen sotilasjohtajaksi (ban). Hunyadi otti uudestaan yhteen osmanien kanssa vuosina 1441–1444.

title: Pax Ottomana

text: Perusteluja termille haetaan Osmanihallinnon tavasta sietää pitkälle erilaisia kulttuureja, tapoja tai uskontoja. Se ei pyrkinyt levittämään aggressiivisesti omia tapojaan tai islamin uskoa alueilleen tai vasalliensa keskuuteen. Yleensä osmanihallinto suhtautui diplomaattisesti alaistensa ongelmiin ja riitoihin, sekä tuki alueiden kaupankäyntiä. Yksi "Pax Ottomanan" perusteluista on Osmanien valtakunnassa ollut oikeus harjoittaa omaa uskontoa, koska hallinto ei epätasa-arvoistanut alueidensa eri uskontokuntia kuten muslimeja, juutalaisia ja eri kristillisiä kirkkoja. Useat sulttaanit jopa tukivat eri uskontojen harjoittamista valtakunnan alueella. Tämä näkyy esimerkiksi tapauksessa, kun Unkarin kuningas János Hunyadi halusi valloittaa Serbian. Osmanien vasalli Serbian despootti Đurađ Branković lähetti edustuston Hunyadin luokse kysymään, millaiset oikeudet hän takaa maan ortodoksiselle kirkolle, mikäli hän voittaa turkkilaiset ja valtaa maan. Hunyadi vastasi repivänsä alas kaikki ortodoksiset kirkot ja rakentavansa katolilaiset kirkot tilalle. Branković lähetti edustuston Istanbuliin esittämään saman kysymyksen sulttaani Mehmed II:lta. Mehmed vastasi rakennuttavansa ortodoksisen kirkon jokaisen moskeijan viereen. Niinpä Branković pysyi uskollisena osmanihallinnolle.


query: Onko Jeesuksen viimeiset päivät -minisarja julkaistu Suomessa?

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Sarja kuvattiin Marokossa vuoden 2007 elokuusta lokakuuhun, ja se esitettiin ensimmäisen kerran BBC One -kanavalla neliosaisena 16.–23. maaliskuuta 2008.[4] Englannissa sarjaa katsoi suurimmillaan 4,9 miljoonaa katsojaa, ja sarja sai pääosin positiivista palautetta.[5] Suomessa Yle TV1 on esittänyt sarjan kaksiosaisena kahteen kertaan pääsiäisenä: ensimmäisen kerran 2.–3. huhtikuuta 2010 ja toisen kerran 5.–6. huhtikuuta 2012.[6]

title: Jeesuksen historiallisuus

text: Kysymys Jeesuksen historiallisuudesta pyrkii vastaamaan siihen, onko Jeesus elänyt historiallisena henkilönä. Tällöin tutkimuksen kohteena ovat erityisesti Jeesusta käsittelevät historialliset lähteet ja niiden todistusarvo. Keskeinen kysymys on, kuinka varmasti ja millä perusteilla voidaan päätellä onko nykyisin Jeesus Nasaretilaisena tunnettu henkilö todella ollut olemassa. Kysymys on eri asia kuin kysymys kysymys historiallisesta Jeesuksesta, jossa Jeesuksen historiallisuus oletetaan jo lähtökohtana ja jonka tutkimuksen pyrkimyksenä on selvittää, mitä historiallisesta Jeesuksesta voidaan tietää.

title: Frans Fredrik Björni

text: Björni osti 1890 Yläneen Uuudenkartanon ja vuonna 1892 hän osti myös Yläneen kartanon Vanhakartanon sen viimeiseltä aateliselta omistajalta varatuomari Reinhold Jägerhornilta. Yläneen karhuksi kutsutun Björnin väitetään olleen yli 10 000 hehtaarin maaomaisuudellaan 1900-luvun alussa Suomen suurin talonpoikaista syntyperää oleva maanomistaja. Hän möi 1905 Vanhakartanon pojalleen Onni Björnille (myöhemmin Onni Rantasalo) ja 1913 han möi Uudenkartanon toiselle pojalleen Sulho Björnille (Rantasalo). Björni kirjoitti 1925 muistelmansa jotka on myöhemmin julkaistu.

title: Taikausko

text: Taikauskoa ovat myös onnennumerot ja onnenpäivät, tai onni yleensäkin. Lukua 13 pidetään laajalti epäonnen lukuna. Käsityksen on arveltu saaneen alkunsa viimeisestä ehtoollisesta, jossa kavaltaja Juudas oli 13. osanottaja. Perjantai 13. päivä on monelle huonon onnen päivä, sillä luvun 13 lisäksi perjantai oli Kristuksen kuolinpäivä sekä keskiajalla hirttäjäisten päivä.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Huhtikuussa 2006 pidetyssä kokouksessa BBC One -kanavan tarkastaja Peter Fincham ilmoitti BBC:n suunnitelmasta tuottaa televisiosarja Jeesuksen viimeisistä päivistä vuoden 2008 pääsiäiseksi. Päätökseen vaikutti BBC:n pääsiäisenä 2006 esittämän Manchester Passion -televisio-ohjelman saama suosio. Kyseinen ohjelma oli sijoittanut Jeesuksen kärsimysnäytelmän nykypäivän Manchesteriin, ja sen saama katsojasuosio rohkaisi BBC:ta tuottamaan sarja pääsiäisen tapahtumista tavalla, jolla Raamattu ja historialliset lähteet asiasta kertovat. Fincham halusi tulevasta sarjan olevan BBC Onen vuoden 2008 pääsiäisen kohokohta ja toivoi sen saavan yhtä suuren suosion kuin 1970-luvulla kuvattu televisiosarja Jeesus Nasaretilainen.[7] Nigel Stafford-Clark, joka oli tuottanut BBC Onen menestystä saaneen Charles Dickensin Kolean talon filmatisoinnin televisiosarjaksi, valittiin tulevan sarjan tuottajaksi. Sarjan budjetiksi arvioitiin neljä miljoonaa puntaa.[8] Australialainen Michael Offer valittiin ohjaajaksi.[1]

title: Temppeli (mormonismi)

text: uskooko hän Isään Jumalaan, Jeesukseen Kristukseen maailman ja ihmiskunnan vapahtajana sekä Pyhään Henkeen; onko hän ottanut Jeesuksen vastaan omana pelastajanaan; uskooko hän Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon olevan palautettu kirkko; tukeeko hän kirkon profeettaa, kirkon yleisauktoriteetteja ja paikallisia kirkon johtajia; noudattaako hän "siveyden lakia" eli pidättäytyykö hän kaikesta seksuaalisuudesta avioliiton ulkopuolella (avioliiton on oltava maan lakien mukainen ja viranomaisten tunnustama, yksiavioinen ja heteroseksuaalinen); pidättäytyykö hän perheenjäsentensä huonosta kohtelusta; onko hänellä yhteyksiä moniavioisuutta harjoittaviin ryhmittymiin tai kirkosta luopuneisiin ryhmiin; ottaako hän mahdollisuuksien mukaan osaa kirkon jumalanpalveluksiin ja kirkon muuhun toimintaan; onko hän rehellinen suhteessa toisiin; maksaako hän täydet kymmenykset; noudattaako hän "viisauden sanaa" eli pidättäytyykö hän alkoholijuomista, huumausaineista, tupakasta, kahvista ja teestä; pitääkö hän huolta lasten elatusmaksujen maksamisesta (jos hänellä on lapsia); onko hän pitänyt temppelissä aiemmin antamansa juhlalliset valat ja lupaukset, jos hän on jo käynyt temppelissä; pitääkö hän garmenttia "päivin ja öin" ja onko hän tunnustanut kaikki vakavat syntinsä kirkon johtajille.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Sarja sai myös osakseen negatiivista kritiikkiä. The Timesin Andrew Billen antoi osittain kiitosta, mutta syytti Mawlen suoritusta Jeesuksena liian miedoksi, alistuvaksi ja noloksi.[24] Christian Voicen Stephen Green ilmaisi kritiikkiä Kaifaksen ja Pontius Pilatuksen sympatisoinnista pitäen sitä virheellisenä tulkintana Raamatusta.[24]

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Toisessa osassa Jeesus viettää opetuslastensa kanssa viimeisen ehtoollisen. Hieman myöhemmin Juudas kavaltaa hänet juutalaisille uskonoppineille ja roomalaisille. Kaifaksen ja muiden oppineiden painostuksesta Rooman maaherra Pilatus määrää lopulta Jeesuksen vastahakoisesti ristiinnaulittavaksi. Kuolemansa jälkeen Jeesus ilmestyy opetuslapsilleen ylösnousseena ja sarjan viimeisessä kohtauksessa hän kehottaa Pietaria levittämään kristinuskon sanomaa kaikille kansoille.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Jeesuksen viimeiset päivät julkaistiin DVD-julkaisuna Yhdistyneessä kuningaskunnassa Acorn Median julkaisemana 20. lokakuuta 2008.[25]

title: Jeesuksen historiallisuus

text: Onkin erittäin todennäköistä, että varhaiset kristityt kopioijat ovat muokanneet Josephuksen alkuperäistä tekstiä, koska sen sisältö on liian kristillistä ollakseen juutalaisen kirjoittama: tekstissä annetaan ymmärtää, että Jeesus oli enemmän kuin ihminen, että hän oli Kristus ja että hän nousi kuolleista kolmantena päivänä. Kirkkoisä Origeneen mukaan Josephus ei uskonut Jeesuksen olevan Messias eli Kristus. Lisäksi teksti katkaisee kertomuskulun asiayhteydessään, ja vaikuttaa näin siihen nähden irralliselta.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Jeesuksen viimeiset päivät (The Passion, tunnetaan suomeksi myös nimellä The Passion – kärsimyskertomus[1]) on BBC:n, HBO:n ja Deep Indigo Productionsin tuottama englantilainen minisarja, joka kertoo Raamattuun pohjautuen Jeesuksen viimeisistä päivistä. Käsikirjoittaja Frank Deasy ja tuottaja Nigel Stafford-Clark halusivat korostaa erityisesti historiallisia taustatekijöitä korostamalla Juudean historiaa sekä Pontius Pilatuksen ja Kaifaksen inhimillisyyttä.[2][3] Käsikirjoituksen työstämisessä käsikirjoittajat saivat apua uskontotieteilijöiltä, muun muassa Duken yliopiston uskontotieteiden professorilta Mark Goodacrelta.

title: Stephen Kingin Sairaala

text: "Sairaala" kirjoitettiin minisarjaksi. Vaikka sarjan ensimmäinen jakso sai suurimmat uuden draamasarjan katsojaluvut sinä vuonna ABC:llä, myöhemmissä jaksoissa katsojaluvut putosivat, ja ABC ei halunnut sarjan kilpailevan "CSI":n kanssa. Koko minisarja on julkaistu DVD:llä, myös Suomessa.

title: Anno Domini (minisarja)

text: "Anno Domini" sijoittuu Jeesuksen kuoleman jälkeiseen aikaan, jossa seurataan Jeesuksen opetuslapsien elämiä ja seikkailuja. Minisarja seuraa myös keisareiden Tiberiuksen, Caligulan, Cladiuksen ja Neron hallitseman Rooman valtakunnan tapahtumia.

title: Jeesuksen ylösnousemus

text: Jeesus ilmestyy sen jälkeen useita kertoja opetuslapsille. Näistä ehkä tunnetuin on ilmestyminen Tuomaalle ja muille opetuslapsille yläsalissa. Tämän lisäksi Jeesuksen kerrotaan ilmestyneen vielä Emmauksen tiellä Galileanjärven rannalla sekä "samalla kertaa yli viidellesadalle veljelle". Hänen viimeisen ilmestymisensä kerrotaan tapahtuneen neljäkymmentä päivää ylösnousemuksen jälkeen, kun Jeesus nousi taivaaseen.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Erityisen tärkeänä kohtauksena pidettiin ristiinnaulitsemista. Kohtausta kuvattiin yli kolmen päivän ajan. Kuvauksia häiritsivät useat kaatosateet. Mawlen maskeeraaminen ristiinnaulittavaksi Jeesukseksi aloitettiin jo aamuyöllä; haavojen ja muiden vammojen maskeeraus vei viisi tuntia. Kantaessaan ristiä Mawle yritti kuvitella kipua ja väsymystä, jota Jeesus koki samassa tilanteessa.[10] Vastakohtana perinteisille kuvauksille ristiinnaulitsemisesta, Mark Goodacren suosituksesta nauloja ei naulata Jeesuksen kämmenten läpi sarjassa, vaan käsivarsien läpi, mikä on historiallisen tietojen mukaan ollut yleisin tapa roomalaisten keskuudessa.[15]

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Paloma Baeza tunsi omien sanojensa mukaan "vastuuta", kun hän hyväksyi ottavansa Magdalan Marian roolin. Hän valmistautui roolisuoritukseen tutkimalla Marian taustoja ja tämän suhdetta Jeesukseen. Hän halusi korostaa erityisesti tämän ahdinkoa Jeesuksen kuoltua.[13]

title: Maameren tarinat

text: Maameren tarinat () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Ursula K. Le Guinin luoma fantasiakirjasarja. Alun perin Le Guin kirjoitti sarjaa kolmen osan verran, mutta myöhemmin laajensi sarjaa vielä kaksi osaa. Sarjan ensimmäinen osa "Maameren velho" julkaistiin alkuperäiskielellä vuonna 1968 ja toistaiseksi viimeisen osa "Toinen tuuli" vuonna 2001. Le Guin on kirjoittanut myös useita novelleja, jotka sijoittuvat Maameren maailmaan. Sarjan pohjalta on tehty minisarja "Maameren tarinat" ("Legend of Earthsea", 2004) ja japanilainen animaatioelokuva "Maameren tarinat" ("Gedo senki", 2006), joka sai Suomen ensi-iltansa 28. syyskuuta vuonna 2007. "Maameren tarinat" on julkaistu suomeksi Kristiina Rikmanin kääntämänä ja WSOY:n kustantamana.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Joseph Mawle oli ensimmäisenä koekuvauksissa Jeesuksen rooliin. Hänet valittiin rooliin toukokuussa 2007. Valmistautuakseen rooliin hän luki muun muassa evankeliumit, erilaisia Jeesukseen liittyneitä tutkimuksia ja rukouksia.[10] Mawle halusi tavata näyttelijä Robert Powellin, joka oli esittänyt Jeesusta elokuvassa Jeesus Nasaretilainen. He eivät löytäneet kuitenkaan aikaa tavata toisiaan. Sattumalta he kuitenkin tapasivat toisensa Gatwickin kansainvälisen lentoaseman vessatiloissa; Mawle oli matkalla sarjan kuvauksiin Marokkoon ja Powell oli lähdössä matkalle perheensä kanssa.[11]

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Sarjan arvostelut olivat yleisesti positiivisia. The Guardian kehui ensimmäistä jaksoa huomauttaen, että "sarjaa voisi katsoa kokonaan unohtaen kertomuksen olevan merkittävän uskonnon keskeinen osa".[20] Kuitenkin samaisen lehden toisessa artikkelissa sarjaa kritisoitiin tavanomaiseksi ja kunnioitusta osoittavaksi, jossa ainoa merkittävä ero aikaisempiin Jeesus-filmatisointeihin verrattuna oli naulojen iskeminen Jeesuksen käsivarsien läpi ristiinnaulitsemisessa.[21] The Independent -sanomalehden toimittaja Thomas Sutcliffe arvioi, että "ainoastaan dogmaattisuudesta innokkain kristitty löytäisi sarjasta epäkuonnioittavia yksityiskohtia".[22] The Daily Telegraphin James Walton ylisti sarjan Pilatuksen ja Kaifaan inhimillistämistä sekä Jeesuksen vahvaa ihmisyyttä.[23]

title: Sinkut 99–07

text: Kokoelman ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Miten onni korjataan", joka oli julkaistu jo vuonna 2005 ilmestyneellä "Myrskyn edellä" -albumilla. "Miten onni korjataan" kävi parhaimmillaan Suomen virallisen latauslistan sijalla 20. Toinen single, "Mutta mä rakastan sua", julkaistiin samana päivänä kuin itse kokoelmakin. Kappale oli parhaimmillaan Latauslistan 11. ja Suomen virallisen singlelistan 12.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Jeesuksen oikeudenkäyntikohtauksessa näytteli 3000 paikallista asukasta esittäen tilaisuutta seurannutta väkijoukkoa.[12]

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Ensimmäisessä osassa Jeesus saapuu opetuslapsineen Jerusalemiin palmusunnuntaina. Tuhannet pyhiinvaeltajat ja Jeesuksen tulo saavat aikaan huolta roomalaisten ja juutalaisten uskonoppineiden keskuudessa. Juutalaisten keskuudessa puhkeaa pienimuotoinen kapina, ja ylipappi Kaifas pelkää Jeesuksen haastavan hänen asemansa juutalaisten ylimmäisenä johtajana.

title: Johannes (evankelista)

text: Apostolien tekojen mukaan Johannes oli Jeesuksen taivaaseenastumisen jälkeen noin 120 opetuslapsen kanssa koolla Jerusalemissa. Tuolloin Mattias valittiin arvalla ja luettiin niiden yhdentoista ohella apostolien joukkoon, Juudas Iskariotin tilalle. Hän oli läsnä, kun Pyhä Henki vuodatettiin helluntaipäivänä, ja hän näki tuona päivänä seurakuntaan tulevan lisää 3000 uutta. Hän joutui vaikeuksiin juutalaisten hallitusviranomaisten kanssa, kun hän todisti Jeesuksen ylösnousemuksesta. Hän esittikin Pietarin kanssa syyn siihen, miksi he eivät voineet totella viranomaisia ja lopettaa todistamista: ”Onko Jumalan edessä oikein totella ennemmin teitä kuin Jumalaa? Ratkaiskaa itse.” Apostolit sanoivat myös: ”Ennemmin tulee totella Jumalaa kuin ihmisiä.”

title: On ilo laulaa nyt Jeesuksesta

text: Sain halun laulaa mä Jeesuksesta on Lauri Taskilan kirjoittama lauluteksti, joka on julkaistu Siionin laulut-kokoelmassa vuonna 1976. Taskilan lauluteksti pohjautuu vahvasti Ruotsin evankeliseen liikkeeseen kuuluneiden Andreas Nilssonin ja P.A. Ohlssonin vuodelta 1861 olevaan lauluun On hauska veisata Jeesuksesta. Alkuperäinen laulu onkin tunnettu useissa hengellisissä yhteisöissä, ja lestadiolaisten laulukokoelmiin se tuli jo vuonna 1901.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Deasy ja Stafford-Clark olivat kiinnostuneita kuvaamaan yleisesti antagonisteina pidettyjä Pilatusta ja Kaifasta inhimillisemmässä valossa. Lisäksi he halusivat korostaa Juudean historiaa tuona aikana. Deasy korosti erityisesti sitä, että Kaifas oli nähtävä virheen tehneenä ihmisenä lähetettyään Jeesuksen ristiinnaulittavaksi.[3]

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Televisiosarjan tapahtumat sijoittuvat Jeesuksen viimeiseen viikkoon ennen ristiinnaulitsemista ja ylösnousemusta. Sarjassa seurataan tapahtumia kolmesta eri näkökulmasta: Jeesuksen ja hänen opetuslapsien, uskonoppineiden sekä roomalaisten. Englannissa sarja esitettiin neljässä, puolituntia kestäneessä osassa. Suomessa sarja on esitetty kaksiosaisena.

title: Jeesuksen viimeiset päivät

text: Luokka:77.5 Televisiosarjat Luokka:Minisarjat Luokka:Brittiläiset televisiosarjat Luokka:2000-vuosikymmenen televisiosarjat Luokka:Kirjoihin perustuvat televisiosarjat

title: Jeesuksen viimeinen ateria

text: Kristittyjen ehtoollinen tai eukaristia juontuu Jeesuksen viimeisen ateriaan ja siihen liittyviin juutalaistyyppisiin siunauksiin. Tärkeä teologinen elementti on Jeesuksen veri, joka mainitaan kaikissa neljässä ehtoollisen asettamisen kuvauksessa. Jeesuksen veri kuvastaa uutta liittoa, joka korvaa aiemman liiton ja siihen liittyvän juutalaisen pääsiäisuhrin. Toisin kuin kaste, joka suoritetaan vain kerran, ehtoollinen on aina ollut useaan kertaan toistettava tapahtuma. Toistokäsky on mainittu Luukkaan evankeliumin ja Paavalin ensimmäisen korinttolaiskirjeen kuvauksissa. Ehtoollisen leivän ja viinin merkitys sekä ehtoollistavat ymmärrettiin kuitenkin jo 300-luvulta lähtien eri tavoin idän ja lännen kirkoissa. Historian aikana eri kirkoissa onkin syntynyt suuri määrä erilaisia variaatioita ehtoollisen viettotavoista.

title: Pääsiäinen

text: Kristinuskon pääsiäinen on vuosittainen juhla, jota vietetään Jeesuksen ylösnousemuksen juhlana. Ylösnousemus on Jeesuksen ja kristillisen uskon ydinkohtia, ja pääsiäinen on kristinuskon vanhin ja tärkein juhla vuodesta. Pääsiäistä edeltää useissa kirkoissa hiljainen viikko, jonka sisältö on Kristuksen kärsimyskertomuksessa, joka huipentuu pitkäperjantaihin, historialliseen Jeesuksen ristiinnaulitsemisen päivään. Varsinainen pääsiäinen alkaa pääsiäissunnuntaista, jolloin kristityt juhlivat Jeesuksen ylösnousemusta ja sitä seuraa toinen pääsiäispäivä. Nämä päivät ovat pyhäpäiviä Suomessa ja monessa muussa maassa.

title: Kerinthos

text: Kerinthos teki eron Jeesus ja Kristuksen välille. Hän kielsi Jeesuksen yliluonnollisen syntymän ja sanoi hänen olleen Joosefin ja Marian lapsi. Kristus puolestaan laskeutui Jeesukseen taivaasta kasteen yhteydessä ja jätti hänet ristiinnaulitsemisessa. Kerinthoksen sanotaan opettaneen myös, että Jeesus tullaan herättämään kuolleista viimeisenä päivänä, samalla kun kaikki muut ihmiset nousevat ylös kuolleista hänen mukanaan.

title: Stephen Kingin Hohto

text: Minisarja on esitetty suomessa MTV3:lla, ja lisäksi se on julkaistu 2-levyisenä DVD-julkaisuna extramateriaalin kera. Minisarjan ikäraja Suomessa on K-15.


query: Milloin Stalingradin taistelut alkoivat?

title: Stalingradin taistelu

text: Kun akselivallat aloittivat suurhyökkäyksen Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941 yli kolmen miljoonan sotilaan voimin, sen päätavoite oli valloittaa Leningrad, Moskova ja Ukraina. Stalingrad ei alun perin ollut tärkeä kohde Adolf Hitlerin sotasuunnitelmassa. Kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä – tavoitteena oli vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat sekä katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä suurhyökkäyksen yhteydessä. Kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo saksalaisten tärkein valloituskohde. Kaupungin valloittaminen oli strategisesti kannattavaa, sillä sen tehtaissa valmistettiin myös suuri osa Neuvostoliiton sotatarvikkeista ja sen kautta kulki lautoilla noin 70% Neuvostoliiton käyttämästä öljystä.

title: Stalingradin taistelu

text: Kenraali Georgi Žukov, Josif Stalinin ensimmäinen sijainen sotatoimien johdossa, valmisteli mittavaa vastahyökkäystä Stalingradin vapauttamiseksi. Se sai kuitenkin odottaa marraskuulle asti, jolloin pakkasen kovettama maa helpottaisi panssarivaunujen liikkumista. Sillä aikaa kenraali Vasili Tšuikov joukkoineen (62. ja 64. armeija) joutui pysymään Stalingradin raunioissa syöttinä, jolla pyrittiin houkuttelemaan kaupunkiin lisää akselivaltojen sotilaita.

title: Volgograd

text: Kaupungista käytiin raskaita taisteluja kesällä 1918, jolloin bolševikkien puna-armeija puolusti sitä Anton Denikinin valkoisia vastaan. Punaiset valtasivat sen takaisin 1919. Kaupungin nimi vaihdettiin Stalingradiksi vuonna 1925, Neuvostoliiton kommunistisen puolueen ensimmäisenä pääsihteerinä toimineen Josif Stalinin (1879–1953) mukaan. Vuodesta 1936 lähtien se oli Stalingradin alueen keskus.

title: Maximilian von Weichs

text: Stalingradin taistelu alkoi. Saksa onnistui valtaamaan osan kaupunkia, mutta sitkeä vastarinta vaati lisäjoukkojen keskittämistä kaupunkiin. Weichs varoitti Hitleriä muodostamasta liian ohutta rintamalinjaa, mutta varoitus kaikui kuuroille korville. Stalingradin rintaman sivustoihin sijoitettiin huonosti varustettuja ja johdettuja romanialaisia joukkoja. Weichsin pelot toteutuivat, kun puna-armeija toteutti operaatio Uranuksen, murskasi romanialaiset ja saartoi 6. armeijan Stalingradiin. Hän ehdotti vetäytymistä Stalingradista ja joutui Hitlerin epäsuosioon. Weichs korvattiin Erich von Mansteinilla ja Hitler määräsi hänet ”sairaslomalle”.

title: Stalingradin taistelu

text: Saksan armeija sai 13. heinäkuuta käskyn hyökätä Stalingradiin. Neljä päivää myöhemmin Hitler kuitenkin määräsi kenraali Hothin 4. panssariarmeijan Kaukasuksella olevien joukkojen tueksi, mikä heikensi hyökkäyksen tehoa merkittävästi. Stalingradin puolustus oli vielä heikko, joten panssarivaunujen avulla kaupunki olisi voitu vallata verraten helposti. 29. heinäkuuta Hitler määräsikin panssarivaunut takaisin kaupunkiin, mutta Neuvostoliitto oli jo ehtinyt tehostaa puolustusta.

title: Neuvostoliiton historia

text: Neuvostoliitto menetti alkuvaiheessa miljoonia sotilaita ja koki valtavat materiaalimenetykset, mutta Länsivaltojen sotamateriaaliapu auttoi Neuvostoliittoa kestämään pahimman pulan yli. Kesällä 1942 Saksan hyökkäyksen painopiste siirtyi etelään kohti Kaukasuksen öljykenttiä. Syksyllä eteneminen päättyi veriseen kolmen kuukauden taisteluun Stalingradin kaupungista Volgan varrella. Kun Saksa aloitti suurhyökkäyksensä Neuvostoliittoon kesäkuussa 1941, sen päätavoitteena oli Leningradin, Moskovan ja Ukrainan valloitus yli kolmen miljoonan sotilaan voimin. Alun perin Stalingrad ei ollut tärkeä kohde Hitlerin sotasuunnitelmassa, mutta kun puna-armeija onnistui torjumaan Saksan hyökkäyksen joulukuussa 1941, suunnitelmat muuttuivat. Seuraavana kesänä Hitler päätti aloittaa suurhyökkäyksen etelässä ja idässä tavoitteenaan vallata Kaukasuksen öljykentät ja vehnävarat ja katkaista Volgan liikennereitit. Huhtikuussa 1942 Hitler määräsi, että Stalingrad oli joko vallattava tai eristettävä tämän suurhyökkäyksen yhteydessä. Tästä kolme kuukautta myöhemmin kaupunki oli jo Saksan tärkein valloituskohde. Tappio Stalingradin taistelussa oli käännekohta Saksan sodankäynnille.[14]

title: Saksan 11. panssaridivisioona

text: Operaatio Barbarossan alettua divisioonan joukot ylittivät heinäkuussa Neuvostoliiton rajan osana Etelän armeijaryhmää. Se taisteli Žytomyrissä, Umanissa ja Kiovassa ennen kuin divisioona siirrettiin Keskustan armeijaryhmään osaksi Moskovan taistelua. Divisioona oli Gžatskin sektorilla tammikuussa toukokuuhun 1942 liitettynä Saksan 4. panssariarmeijaan. Kesäkuussa divisioona lähetettiin etelämmäs ja se osallistui Orjolin ja Voronežin taisteluihin Donin ja Donetskin varrella. Vaikka se osallistui etenemiseen kohti Stalingradia se vältti marraskuisen Saksan 6. armeijan saarrostuksen. Se kärsi kovia tappioita Neuvostoliiton joukkojen talvihyökkäyksessä 1942–1943 saksalaisten pyrkiessä murtamaan Stalingradin saartoa ja sen jälkeisessä vetäytymisessä.

title: Moskovan välirauha

text: Suomen johdon sisäpiiri päätti heti Stalingradin taistelun jälkeen kokouksessaan Mikkelissä 3. helmikuuta 1943 aloittaa rauhanpyrkimykset. Kokouksessa esittämässään tilannearviossa Päämajan tiedustelupäällikkö, eversti Aladár Paasonen toi ensimmäisen kerran esiin sen mahdollisuuden, että sota voidaan hävitä. Muutamaa päivää myöhemmin Paasonen esitti saman katsauksen myös eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalle, mutta hänen selontekonsa sai monilta kansanedustajilta erittäin tylyn vastaanoton. Rytin tultua valituksi toistamiseen presidentiksi ja Edvin Linkomiehen uudeksi pääministeriksi, hallitus aloitti 10. helmikuuta 1943 rauhantunnustelut. Saksalaiset pitivät erillisrauhaan pyrkimystä petoksena ja alkoivat vaatia Suomelta kirjallista sopimusta sitoutumisesta Saksaan. Asia kuitenkin raukesi 16. toukokuuta 1943, jolloin Saksaan ilmaistiin Suomen mieluimmin jatkavan taistelua kuin antautuvan ehdoitta.

title: Operaatio Koltso

text: Operaatio Koltso (Sormus) oli Stalingradin taistelun viimeinen vaihe, jossa puna-armeija käynnisti ratkaisevan hyökkäyksen Saksan 6. armeijaa vastaan. Hyökkäys alkoi massiivisella tykistötulella saksalaisten asemiin 10. tammikuuta 1943 seitsemän Neuvostoliiton armeijan piirittäessä kaupunkia. Ensimmäisen kolmen päivän aikana puna-armeija menetti 26 000 miestä ja puolet panssarivaunuistaan. Läntinen puoli Stalingradin motista oli menetetty 17. päivä. Tämän jälkeen taistelut laantuivat neljäksi päiväksi, jolloin puna-armeijan joukot järjestettiin uudelleen seuraavaa vaihetta suunniteltaessa. 20. päivä taistelut käynnistyivät uudelleen. Gumrakin lentokenttä vallattiin saksalaisilta kaksi päivää myöhemmin, minkä jälkeen saksalaiset eivät enää voineet evakuoida haavoittuneita ilmateitse. 25. tammikuuta Saksan LI armeijakunnan komentaja Walther von Seydlitz-Kurzbach käski divisiooniensa komentajien päättää antautumisista. Seydlitz itse pakeni saksalaisten linjojen läpi tulitusta ja antautui Neuvostojoukoille. 26. tammikuuta Neuvostoliiton 21. armeijan ja 13. kaartindivisioonan joukot kohtasivat toisensa Mamajevin kurgaanin pohjoispuolella jakaen motin kahteen osaan Pauluksen joukkoihin etelässä ja kenraali Karl Streckerin XI armeijakuntaan pohjoisessa. Neuvostojoukot puhdistivat kaupungin keskustan 31. tammikuuta mennessä, jolloin Paulus antautui joukkoineen. Streckerin joukot antautuivat 2. helmikuuta päättäen Stalingradin taistelun Neuvostoliiton voittoon.

title: Operaatio Saturnus

text: Operaatio Saturnus tai operaatio Pikku-Saturnus oli Neuvostoliiton puna-armeijan operaatio joulukuusta 1942 helmikuuhun 1943 itärintamalla, jonka tarkoitus oli akselivaltain joukkojen motittaminen Kaukasiaan Stalingradin taistelussa saavutettua etua hyväksi käyttäen. 19. marraskuuta 1942 Neuvostoliiton suorittamassa operaatio Uranuksessa kukistettiin Romanian 3. armeija ja 4. armeija ja yli 300 000 saksalaissotilasta saatiin motitettua Stalingradiin. Saksalaiset yrittivät vapauttaa mottiin joutuneen 6. armeijan operaatio Talvimyrskyssä. Vastauksena tähän Neuvostoliitto käynnisti vastahyökkäyksen 16. joulukuuta 1942 jossa puna-armeijan 1. ja 3. kaartin armeija piirittivät 130 000 Italian 8. armeijan sotilasta Donin lähistölle edeten Millerovoa kohti. Kahden viikon taisteluiden jälkeen puna-armeija mursi italialaisten puolustuksen. Etelässä Neuvostoliiton 28. armeija ja 51. armeija yrittivät piirittää Saksan 1. panssariarmeijan, joka myöhemmin onnistui vetäytymään Kubanin alueelle. Jouluaattona 24. panssarirykmentin joukot etenivät Tatsinskajan lentokentälle katkaisten saksalaisten lentokuljetukset Stalingradiin 28. joulukuuta. Manstein veti joukkonsa Kotelnikovoon 29. joulukuuta jättäen Stalingradiin jääneet joukot oman onnensa nojaan. Saksan 6. armeija antautui 2. helmikuuta 1943.

title: Place de la Bataille-de-Stalingrad

text: Place de la Bataille-de-Stalingrad ("Stalingradin taistelun aukio") on aukio Pariisin koillisosassa, 10. ja 19. arrondissementtien rajalla Hòpital-Saint-Louis'n ja La Villetten kaupunginosissa.

title: Stalingradin taistelu

text: Theodor Plievier: Stalingrad (1954) Jürgen Rohwer - Hans-Adolf Jacobsen: De stora vändpunktsslagen under andra världskriget (1960) Kurt von Tippelskirch: Toisen maailmansodan historia (1960) Vasili Tšuikov: Tien alku - Stalingrad (1964) Alexander Werth: Russia at War 1941-45 (1964) Antony Beevor: Stalingrad (2003) Heinrich Gerlach: Petetty armeija

title: Franz Bäke

text: Stalingradin taistelun aikaan kokonaan uudelleenmuodostettu 6. panssaridivisioona lähetettiin Ukrainaan, jossa se liittyi Erich von Mansteinin johtamaan armeijaryhmä Doniin, joka parhaillaan taisteli eteneviä neuvostojoukkoja vastaan. Divisioona saapui rintamalle joulukuussa 1942 ja heitettiin välittömästi koviin taisteluihin tavoitteenaan vapauttaa saarrettu 6. armeijakunta Stalingradista (operaatio Wintergewitter). Näissä taisteluissa 11. panssarirykmentin 2. osastoa komentanut Bäke osoitti suurta taitoa aiheuttaen Harkovan perääntymistaisteluissa viholliselle raskaita tappioita ja estäen sen laajamittaisen läpimurron. Hänelle myönnettiin ansioistaan rautaristin ritariristi 11. tammikuuta 1943.

title: Volgograd

text: Kaupungissa käytiin toisessa maailmansodassa kuuluisa Stalingradin taistelu elokuusta 1942 helmikuuhun 1943, jolloin kaupunki tuhoutui täysin, mutta se rakennettiin uudestaan vuosina 1946–58. Taistelussa menehtyi noin 1,5 miljoonaa ihmistä ja se on yksi kaikkein aikojen eniten uhreja sotatoimissa vaatineista yksittäisistä taisteluista. Voittoa tässä taistelussa pidettiin Neuvostoliitossa erittäin keskeisenä, eikä aivan vähäinen merkitys ollut sillä, että valtion johtajan nimeä kantava kaupunki ei joutunut saksalaisten käsiin. Taistelun johdosta Neuvostoliiton korkein neuvosto nimesi Stalingradin 8. toukokuuta 1965 sankarikaupungiksi (город-герой). Britannian Yrjö VI myönsi sille jalokivin koristellun miekan. Pariisissa on Stalingradin mukaan nimetty ainakin tori ja metroasema. Sodan jälkeen Mamajevin kurgaani -kukkulalle pystytettiin kuuluisa patsas Äiti synnyinmaa.

title: Stalingrad (vuoden 1993 elokuva)

text: "Stalingradin" tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan itärintamalle vuosille 1942–1943. Elokuva kertoo Stalingradin taistelusta, joka oli toisen maailmansodan käännekohtia ja sotahistorian verisimpiä taisteluita. Elokuvassa saksalaisten sotilaiden joukko siirretään Stalingradiin, jossa he pääsevät todistamaan saksalaisten ja neuvostoliittolaisten inhimillisiä kärsimyksiä itärintamalla. Elokuva kuvaa kaunistelemattomasti sodan julmuutta ja raakuutta. Elokuva voidaan siten rinnastaa moniin sodanvastaisiin sotaelokuvan klassikoihin, kuten Francis Ford Coppolan "Ilmestyskirja. Nyt" ja Oliver Stonen "Platoon – nuoret sotilaat". Elokuva on toinen Saksassa valmistunut sotaelokuva Stalingradin taistelusta vuoden 1959 länsisaksalaisen elokuvan "Koirat, ettekö jo kuole" jälkeen.

title: Stalingradin rintama

text: Syyskuussa 1942 Stalingradin taistelun alkaessa Stalingradin rintama koostui 51., 62., 63. ja 57. armeijasta, joihin kuului 4 931 tykkiä ja 455 panssarivaunua. Stalingradin rintama osallistui kenraali Jerjomenkon komennuksessa operaatio Uranukseen, missä se osallistui Saksan 6. armeijan motitukseen Stalingradin kaupungin ympäristöön. Stalingradin rintama osallistui myös Erich von Mansteinin johtaman 6. armeijan pelastusyrityksen pysäyttämiseen.

title: Stalingradin taistelu

text: Akselivallat menettivät taistelussa arviolta 850000 miestä kaatuneina, haavoittuneina tai vangittuina: 400000 saksalaista, 200000 romanialaista, 130000 italialaista ja 120000 unkarilaista. Neuvostoliiton tappioista ei ole varmaa tietoa, mutta puna-armeija menetti yli 750000 miestä ja yli 40000 siviiliä kuoli. Antony Beevorin Stalingrad-kirjan mukaan tappiosta 485751 oli kuolleita ja kokonaistappiot olivat 1,1 miljoonan luokkaa.[1] Neuvostoliiton ilmoituksen mukaan 91000 saksalaista joutui Neuvostoliiton vankileireille, joilta vain noin 6000 heistä selvisi elossa. Stalingradin taistelu oli käännekohta toisen maailmansodan Euroopan rintamalla: Saksan eteneminen itärintamalla vaihtui jatkuvaksi perääntymiseksi.

title: Hermann Göring

text: Göring lupasi nujertaa Ison-Britannian siirtoarmeijan Dunkerquessa, ennen kuin se ehditään evakuoida turvaan. Operaatio epäonnistui kuitenkin surkeasti. Yhtä epäonnistunut oli Göringin yritys nujertaa Iso-Britannia ilma-aseen avulla taistelussa Britanniasta. Suunnitelman epäonnistuttua pitkälti Göringin strategisten virheiden takia hänen valtansa natsihierarkiassa lähti laskuun. Lopullinen isku Göringin uralle oli hänen lupauksensa huoltaa Stalingradiin saarrettu Saksan 6. armeija ilmasta käsin. Göring tiesi tämän jo alun alkaen mahdottomaksi, mutta ei halunnut tuottaa johtajalleen pettymystä. Stalingradin taistelun ratkettua 6. armeijan antautumiseen 2. helmikuuta 1943 Göringin arvovalta oli lähes mennyttä.

title: Toinen maailmansota

text: Länsivaltojen sotamateriaaliapu auttoi Neuvostoliittoa kestämään pahimman pulan yli. Kesällä 1942 Saksan hyökkäyksen painopiste siirtyi etelään kohti Kaukasuksen öljykenttiä, sillä panssarijoukot kärsivät polttoaineen puutteesta. Saksa valloitti Kaukasuksen öljykentät, mutta heitä kohtasi pettymys, sillä Neuvostoliittolaiset olivat peräännyttyään sytyttäneet koko öljykentän tuleen. Panssarijoukoille ei löydetty polttoainetta ja tilanne kävi vaikeaksi, sillä polttoaine ei riittänyt enää hyökkäyksiin tai taisteluihin. Syksyllä eteneminen päättyi veriseen kolmen kuukauden taisteluun Stalingradin kaupungista Volgan varrella. Kun taistelu kaupungista oli käynnissä, Neuvostoarmeija keräsi joukkoja saartaen saksalaisen 6. armeijan Stalingradin alueelle (operaatio Uranus). Operaatiossa 300000[29] saksalaissotilasta motitettiin raunioituneeseen kaupunkiin. Hitler ylensi 6. armeijan johtajan Friedrich Pauluksen marsalkaksi, määräten epäsuorasti tämän komentamat joukot puolustamaan kaupunkia viimeiseen mieheen.[29] Myöhemmin von Mansteinin johtama armeijaryhmä Don yritti auttaa saksalaisia Stalingradissa, päästen jopa noin 50 kilometrin päähän kaupungista. Pauluksen joukot eivät kuitenkaan lähteneet vastaan, mikä olisi voinut pelastaa 6. armeijan täydelliseltä tuholta. Lopulta armeijaryhmä ajettiin takaisin, ja saksalaisten taistelu Stalingradista alkoi olla toivotonta. Pauluksen armeijan rippeet, 91000 miestä antautuivat 2. helmikuuta 1943. Ankarien olojen vuoksi vangeista kuoli talven aikana yli puolet, ja lopullinen kuolleisuus oli 95 prosenttia. Se oli ensimmäinen kerta, kun saksalainen marsalkka on koskaan historiassa antautunut viholliselle. Hitler totesi Pauluksen ylennyksen olevan viimeinen kerta, kun hän ylentää ketään marsalkaksi sodan aikana.[29]

title: Saksan 3. jalkaväkidivisioona

text: Kesällä 1942 divisioona siirrettiin osaksi etelän armeijaryhmää. Se osallistui Vjazman alueella käytyihin taisteluihin, Donin ylitykseen ja työntyi Volgalle. Elokuussa 1942 divisioona liitettiin osaksi Saksan 6. armeijaa, jonka mukana se joutui marraskuussa saarroksiin Stalingradissa. Stalingradin taistelun päättyessä divisioonan jäänteet antautuivat armeijan mukana puna-armeijalle 31. tammikuuta 1943.

title: Vasili Zaitsev

text: Neuvostoliitossa Zaitsevista tuli kansallissankari, ja hänen toimistaan kuulutettiin pitkin maata jo Stalingradin taistelun aikana. Puna-armeijan propagandan mukaan saksalaiset lähettivät Stalingradiin parhaan tarkka-ampujansa SS-majuri Heinz Thorvaldin/Erwin Königin pelkästään tappamaan Zaitsevia. Väittämän mukaan Thorvaldilla oli jo hallussaan yli 400 tappoa. Puna-armeijan ensimmäisissä maininnoissa saksalainen tarkka-ampuja on merkitty nimellä Erwin König, joka muuttui myöhemmin Thorvaldiksi. Edelleen tarinan mukaan Zaitsev olisi kuitenkin onnistunut ampumaan Thorvaldin viikkoja kestäneen kaksintaistelun ja molemminpuolisen ajojahdin jälkeen. Zaitsevin kivääri, jossa väitetään olevan Thorvaldin käyttämä kiikaritähtäin, on yhä esillä sotamuseossa Moskovassa. Tarinan epäillään silti olevan keksitty propagandatuote, sillä Thorvaldista tai Königistä ei löydy mainintaa Saksan armeijan sotilastiedoista. Myös mainintaa SS:n minkäänlaisesta osallistumisesta Stalingradin taisteluun ei ole ja saksalaisten parhaaksi tarkka-ampujaksi on nimetty Matthäus Hetzenauer, jolla oli tilillään 345 tappoa.

title: Stalingradin miekka

text: Stalingradin miekka on jalokivikoristeinen seremoniallinen lyömämiekka, joka taottiin ja kaiverrettiin kuningas Yrjö VI:n erityiskäskystä kunnianosoituksena Britannian kansalta neuvostoliittolaisille kaupungin puolustajille Stalingradin taistelun aikana. Winston Churchill lahjoitti miekan Josif Stalinille Teheranin konferenssissa 29. marraskuuta 1943 Franklin D. Rooseveltin ja kunniavartion läsnä ollessa.

title: Stalingradin taistelu

text: Stalingradin taistelu oli toisen maailmansodan käännekohta ja yksi ihmiskunnan verisimmistä taisteluista. Se oli aikanaan suurin koskaan käyty taistelu (osallisena noin viisi miljoonaa sotilasta), jossa vastakkain olivat akselivallat ja Neuvostoliitto. Taistelussa Saksa liittolaisineen valtasi liki kokonaan etelävenäläisen Stalingradin (nykyisen Volgogradin) kaupungin, mutta puna-armeija onnistui saartamaan noin 250000 akselivaltojen sotilasta mottiin ja tuhoamaan joukot torjuttuaan saksalaisten vastahyökkäyksen. Akselivallat menettivät 850000 sotilasta, noin neljänneksen itärintaman miesvahvuudestaan, eivätkä enää toipuneet menetyksestä. Neuvostoliiton voitto aloitti pian saksalaisten perääntymisen itärintamalla, mikä lopulta johti natsi-Saksan häviöön keväällä 1945.

title: Kalatšin taistelu

text: Kalatšin taistelu oli toisen maailmansodan taistelu, jossa Saksan maavoimat motittivat Neuvostoliiton maavoimien yhdeksän divisioonaa ja yhdeksän prikaatia. Taistelu käytiin 20. heinäkuuta – 8. elokuuta 1942 Kalatšin alueella. Taistelu mahdollisti saksalaisten etenemisen Stalingradiin ja se oli viimeinen saksalaisten motti itärintamalla.

title: Place de la Bataille-de-Stalingrad

text: Aukio on saanut nimensä Stalingradin taistelun mukaan, jossa Neuvostoliiton sotajoukot saivat 19. syyskuuta 1942 - 2. helmikuuta 1943 välisenä aikana ratkaisevan voiton Saksan armeijasta.

title: Stalingradin taistelu

text: Neuvostoliittolaisten joukot Stalingradissa käsittivät Vasili Tšuikovin komentamat 62. ja 64. armeijan, jotka olivat miehittäneet kaupungin kaikki tärkeät rakennukset. Neuvostosotilaat pyrkivät käyttämään hyväksi olosuhteita, joihin saksalaiset liittolaisineen eivät olleet tottuneet. Neuvostojoukot pyrkivät pysyttelemään niin lähellä vihollistaan, että saksalaislentokoneet eivät voineet pommittaa oman vihollisensa etulinjoja. Kaupunkia pommittaessaan saksalaiset saattoivat vaikeuttaa myös omaa taisteluaan: kun sortuneet talot tukkivat tiet, akselivaltojen panssarivaunut eivät pystyneet etenemään. Ahtailla kaduilla panssarivaunut ja kaupunkisotaan tottumattomat saksalaiset kärsivät huomattavia tappioita. Erityisen verisiä olivat taistelut Punainen lokakuu -terästehtaan, Dzeržinski-traktoritehtaan ja Mamajevin kurgaani -kukkulan hallinnasta. Mamajevin kurgaanilla taisteli muun muassa Neuvostoliittolainen 13. kaartin kivääridivisioona. Neuvostoliittolaiset toivat myös Volgan yli jatkuvasti miesvahvistuksia ja sotamateriaalia Stalingradista taisteleville joukoilleen.

title: Stalingradin taistelu

text: Stalingradin piiritetyt saksalaiset liittolaisineen joutuivat kohtaamaan Venäjän talven kesävarusteissa. Miehiä kuoli punatautiin, pilkkukuumeeseen ja nälkään. Rotat järsivät nukkuvien sotilaiden paleltuneita jalkoja. Armeijan 4000 hevosta syötiin, ja lihan loputtua sotilaan päiväannos oli määräyksen mukaan kulhollinen keittoa ja 60 grammaa leipää. Stalingradista hävisivät nopeasti myös koirat ja kissat, ja lopulta osa epätoivoisista sotilaista päätyi veistämään lihaa jäätyneistä ruumiista.

title: Mamajevin kurgaani

text: Kun Friedrich Pauluksen johtama Saksan 6. armeija aloitti hyökkäyksensä Stalingradin keskustaan kesällä 1942, Mamajevin kurgaani oli yksi hyökkäyksen pääkohteista. Kukkulasta (joka sotilaskartoissa tunnetaan sen metrikorkeuden perusteella myös nimellä "kukkula 102,0") käytiin heti alussa rajuja taisteluja. Kukkulan hallinta oli taistelun kannalta tärkeää, sillä sen laelta pystyi hallitsemaan koko Stalingradin keskustaa. Saksalaisten lopulta vallattua kukkulan he käyttivät sitä sillanpäänä itse kaupungin valtaamiseen. Saksalaiset valtasivat kurgaanin kupeella sijaitsevan rautatieaseman 14. syyskuuta 1942.

title: Donin rintama

text: Donin rintama oli Puna-armeijan toisen maailmansodan Stalingradin taisteluun osallistunut rintama, joka syntyi 28. syyskuuta 1942 kun Stalingradin rintama nimettiin uudelleen Donin rintamaksi ja annettiin kenraali Konstantin Rokossovskin komentoon. Donin rintaman tehtäväksi annettiin saksalaisten pohjoisen sivustan häirintä ja Stalingradia puolustaneiden joukkojen tukeminen. Saksalaisten joukkojen jouduttua mottiin kaupunkiin Donin rintama toteutti "operaatio Renkaaksi" nimitetyn motintuhoamistaistelun. Operaatio alkoi 10. tammikuuta ja päätyi saksalaisten joukkojen antautumiseen 31. tammikuuta.

title: Stalingradin taistelu

text: Hitler epäili Neuvostoliiton suunnittelevan vastahyökkäystä ja määräsi 22. panssaridivisioonan Stalingradin joukkojen vahvistukseksi, mutta puolet panssarivaunuista ei toiminut ja suunnitelma takerteli pahasti. Muun muassa panssarivaunujen suojana olleet oljet aiheuttivat sen, että niihin kylmää pakoon kerääntyneet hiiret olivat nakertaneet sähköjohtojen kuoria ja saaneet aikaan oikosulkuja.

title: Operaatio Barbarossa

text: Epäonnistuneen Moskovan taistelun jälkeen Hitler keskitti katseensa Kaukasukseen Bakun öljykentille. Kesäkuussa 1942 Saksa aloitti jälleen etenemisen rintaman eteläosalla ja saavutti elokuun loppuun mennessä Volgan rannalla olevan Stalingradin kaupungin. Kaukasuksella saksalaisjoukot etenivät alle sadan kilometrin päähän Kaspianmerestä. Stalingradin taistelussa akselivallat menettivät noin 850000 sotilasta, mikä merkitsi käännekohtaa toisessa maailmansodassa. Tämän jälkeen aloite siirtyi puna-armeijalle, jolloin Kaukasukselle edenneet joukot joutuivat vetäytymään välttyäkseen laajaan mottiin joutumiselta. Heinäkuussa 1943 käydyssä Kurskin taistelussa Saksan sodankäynti muuttui jatkuvaksi perääntymiseksi.


query: Kuinka monta kertaa Lahtea pommitettiin talvisodan aikana?

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Talvisodan pommitukset Lahdessa tapahtuivat 36 pommituskertana, joihin sisältyi 373 konesuoritusta. Pudotettujen pommien määrä oli noin 2600. Pommituspäivät olivat 1. joulukuuta, 2. joulukuuta, 21. joulukuuta [1] ja 27. joulukuuta 1939 sekä 6. tammikuuta, 13. tammikuuta, 20. tammikuuta, 13. helmikuuta, 26. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 3. maaliskuuta 1940. Pommituksissa kuoli 26 ihmistä sekä haavoittui vakavasti 23 ja lievästi 33. Rakennuksia tuhoutui täysin neljäkymmentä. Viisikymmentä rakennusta paloi ja 414 vaurioitui muin tavoin. Hävittäjäpuolustuksesta vastasi pääasiassa Lentorykmentti 2:n Lentolaivue 24. [2]

title: A/D-muunnin

text:
Näytteenottotaajuus kertoo kuinka usein muunnos tehdään eli kuinka monta näytettä signaalista otetaan yhdessä sekunnissa. A/D muuntimen suurin näytteenottotaajuus riippuu siitä mikä on yhteen muunnokseen tarvittava aika.
Nyquistin teoreeman mukaan digitoitavasta signaalista täytyy ottaa näytteitä vähintään kaksi kertaa niin suurella taajuudella kuin korkein taajuus, joka halutaan tallennettavaksi.

title: Haparainen

text: Haparainen oli Sakkolan kylä, joka sijaitsi seitsemän kilometriä Sakkolan kirkonkylästä Taipaleeseen johtavan tien varrella Suvantojärven pohjoispuolella. Kylää pommitettiin talvisodan aikana kerran.

title: Gustavsvärn

text: Linnoitusta pommitettiin talvisodan aikana. Sodan jälkeen se vuokrattiin Neuvostoliitolle osana Hangon vuokra-aluetta. Venäläiset kaivoivat Gustavsvärnin muurien sisäpuolelle korsuja, joita ei ole enää jäljellä. Vuokra-alue palautettiin 4. joulukuuta 1941.

title: Muurame (huonekalutehdas)

text: Tehdas siirtyi välirauhan aikana Muuramen kuntaan, koska Lahti oli talvisodassa ollut radiomastojen vuoksi pommituskohde. Muuramessa tehdas oli vuoteen 1964, jolloin se siirtyi takaisin Lahteen. Tehdas ajautui konkurssiin lamavuonna 1991 mutta perustettiin uudelleen vuonna 1992.

title: Turku

text: Heti Suomen itsenäistymisen jälkeen alkaneessa Suomen sisällissodassa Turku oli muiden suurten kaupunkien tapaan punaisten hallinnon alla. Sota oli kuitenkin lyhyt, ja kevään 1918 aikana Turussa olleet punaiset vetäytyivät. Talvi- ja jatkosodan aikana Turku kärsi Neuvostoliiton pommituksista. Muun muassa Turun linna kärsi tuhoa, ja sen lähialue sekä Martin kaupunginosa pommitettiin lähes täysin maan tasalle. Neuvostoliitto pudotti talvisodan aikana kaupunkiin 4 000 pommia, jotka tuhosivat tai vaurioittivat yli 600 rakennusta. Pommituksissa kuoli 52 ja haavoittui 151 henkeä. Turku olikin Viipurin jälkeen talvisodan pommitetuin kaupunki. Presidentti, marsalkka Mannerheim oli sodan jälkeen sitä mieltä, että pääkaupunki pitäisi siirtää Helsingistä Turkuun, sillä Suomi joutui Moskovan välirauhassa vuonna 1944 luovuttamaan aivan Helsingin vierestä Porkkalan Neuvostoliitolle tukikohdaksi.

title: Tason yhtenevyyskuvaus

text: Translaatio ei itsensä kanssa yhdistettynä johda identtiseen kuvaukseen, suoritettiinpa se kuinka monta kertaa tahansa, mutta erään yhtenevyyskuvausten aliryhmän muodostavat kaikki translaatiot, jotka saadaan suorittamalla annettu translaatio tai sen käänteiskuvaus mielivaltaisen monta kertaa. Tämä ryhmä on isomorfinen kokonaislukujen ryhmän kanssa. Aliryhmiä saadaan myös niistä kuvauksista, jotka saadaan toistamalla kahta translaatiota, kumpaakin toisistaan riippumatta mielivaltaisen monta kertaa. Nämä muodostavat tason hilaryhmän.

title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Talvisodassa Viipuria pommitettiin useaan otteeseen.

title: Hangon vuokra-alue

text: Talvisodan aikana Hanko oli Turkuun ja Tampereelle suuntautuneiden pommituslentojen reitillä. Mikäli näihin kaupunkeihin tarkoitetut iskut eivät onnistuneet sään vuoksi, pommikoneet pudottivat lastinsa Hankoon palatessaan Virossa sijainneisiin tukikohtiin. Hankoa pommitettiin helmikuuhun 1940 mennessä kaikkiaan 72 kertaa ja se oli sodan aikana Suomen pommitetuin kaupunki. Maaliskuussa Hankoa ei enää pommitettu, koska se oli Moskovassa jo päätetty varata Neuvostoliiton omiin tarkoituksiin.

title: Crichton-Vulcan

text: Talvisodan aikaan telakka oli täydessä valmiudessa ja konepajoissa tehtiin erilaisia sotaponnistelujen vaatimia töitä. Vaikka Turkua pommitettiin paljon, telakan vauriot rajoittuivat rikkoutuneisiin ikkunoihin.

title: Talvisodan ilmasotatoimet

text: Koko talvisodan aikana Neuvostoliitto pommitti suomalaisia tehtaita, kaupunkeja, rautateitä j.n.e. Pommitukset eivät aina olleet tehokkaita ja lisäksi pommikoneet kärsivät usein raskaita tappioita, talvisodan alussa koneet lähetettiin muodostelmissa tehtäville ilman hävittäjäsuojaa, jolloin ne olivat helppoja maaleja suomalaisille hävittäjälentokoneille. Vasta talvisodan loppupuolella alettiin käyttää hävittäjäsuojaa. Tärkeimpiä kaupunkeja, joita pommitettiin olivat muun muassa Viipuri, Turku (jossa sijaitsi ainoa jäistä vapaa satama), Tampere ja Helsinki. Neuvostohävittäjät olivat suomalaishävittäjiä parempia, kuten pelätyt I-16 ja I-153.

title: Myrskylän ilmavalvonta-asema

text: Talvisodan aikana Lahtea pommitettiin 36 kertaa. Pommituksissa kuoli 26 henkeä, haavoittui vaikeasti 24 henkeä ja haavoittui lievästi 33 henkilöä. Kaupungissa 40 rakennusta tuhoutui täysin, 50 paloi ja 414 vaurioitui jollain tavoin. Lahtea vastaan hyökkäsi 373 lentokonetta, jotka pudottivat noin 2 600 pommia.

title: Amazing Race

text: Jos joukkueelle on määrätty U-käännös, heidän on mentävä takaisin ja tehtävä se kiertotietehtävä, jota he eivät suorittaneet. Vasta sen jälkeen he saavat jatkaa kilpailua. Kukin joukkue voi käyttää U-käännöstä vain kerran kilpailun aikana, mutta sama joukkue voidaan määrätä U-käännökseen vaikka kuinka monta kertaa kisan aikana.

title: Oulun historia

text: Talvisodan aikana Oulu oli tärkeä majoitus- ja huoltokaupunki. Kaupunkia pommitettiin sodan aikana kaksi kertaa. Sodan alussa ei ilmatorjuntaa ollut lainkaan, kunnes Ruotsista saapui vapaaehtoisena Flygflottilj 19, josta saatiin Ouluun kahden torjuntahävittäjän lentue.[14] Välirauhan aikana kesästä 1940 lähtien Oulun kautta kuljetettiin saksalaisjoukkoja Pohjois-Norjaan.

title: Talvisodan pommitukset Porissa

text: Talvisodan pommitukset Porissa kohdistuivat kaupungin keskustaan neljänä päivänä joulukuun 1939 ja helmikuun 1940 välisenä aikana. Sen lisäksi Porin maalaiskunnassa sijainnutta Mäntyluodon satamaa pommitettiin 28 kertaa.

title: Mustolan koulu

text: Sotavuodet 1939-1945 näkyivät koulutyön keskeytyksinä ja evakuointeina. Myös Mustolaa, jossa sijaitsi yksi Saimaan kanavan suluista, pommitettiin. Lauritsalassakin koulurakennukset luovutettiin puolustusvoimien käyttöön. Talvisodan jälkeen Mustolan koulu pääsi aloittamaan koulutyön vasta toukokuussa. Jatkosodan aikana kesinä 1941 ja 1944 koulu ja opettajien asunnot olivat myös armeijan majoituskäytössä niin että koulu alkaminen siirtyi loka-marraskuulle.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahdessa oli strategisena kohteena pidettävä Lahden rautatieasema, jota pommitettiin useita kertoja. Se sai osuman 13. tammikuuta 1940 koillisnurkkaansa. [8] Lahden seudulle oli alettu rakentaa Lahden seudun puolustukseksi Hollolan lentokenttää ja talvisodan viimeisinä päivinä torjuntahävittäjät toimivat Pyhäniemen jääkentältä.

title: Rantarata

text: Talvisodan aikana rantarataa pommitettiin tiheästi, mutta vauriot jäivät suhteellisen pieniksi. Kauklahden asemaseutua pommitettiin erityisen runsaasti siellä olleen sotilastarviketeollisuuden takia. Pahiten pommituksista kärsi Koski, jossa tammikuussa 1940 rautatiesilta vaurioitui pahasti ja asemarakennus tuhoutui kokonaan. Pommituksen lisäksi talvisodan aikana suuri ongelma oli radan routiminen, joka johtui sodan aikana vallinneista poikkeuksellisista sääoloista.

title: Kainuun maakunta

text: Talvisodassa maakunnan alueella käytiin suuria taisteluja. Kajaani ja Kuhmo joutuivat lisäksi Neuvostoliiton rajujen pommitusten kohteeksi. Kajaanissa annettiin kaikkiaan 132 ilmahälytystä. Kuhmoa, josta siviiliväestö oli evakuoitu, pommitettiin 48 kertaa. Siviiluhrit jäivät pommituksissa kuitenkin vähäisiksi.

title: Pakkalankulma

text: Lentokentän sijainti lähellä Pakkalankulman aluetta oli tuottanut vuosikymmenten saatossa ongelmia. 1960-luvulla pienkoneen lentäjä joutui tekemään pakkolaskun Pakkalantien varressa sijaitsevalle pellolle. Vuonna 2003 samalla pellolla järjestettiin mittava harjoitus, jossa demonstoroitiin onnettomuuteen joutuneen lentokoneen tulipaloa. Harjoitukseen osallistui kymmeniä vapaaehtoistyöntekijöitä sekä runsaasti pelastushenkilökuntaa ja -kalustoa. Talvisodan aikana Pakkalankulmaa pommitettiin ajoittain ankarasti, mutta henkilövahingoilta vältyttiin.

title: Talvisodan pommitukset Jyväskylässä

text: Jyväskylää pommitettiin talvisodassa kaksi kertaa, 29. ja 31. joulukuuta 1939. Jyväskylässä pommituksia osattiin odottaa, sillä kaupungissa valmistettiin tykkejä (Valtion Tykkitehdas) ja jalkaväen aseita (Valtion Kivääritehdas). Lisäksi kaupungin lävitse kulki tärkeä poikkirata. Pommituksissa kuoli yhteensä 22 henkilöä ja vaurioitui 149 rakennusta.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden ilmavartioasema 1402 toimi aluksi Lahden kaupungintalon kellotornissa, mutta kun kaupungintaloa pommitettiin ja sen kattorakenteet paloivat, siirtyivät ilmavalvontalotat Radiomäen urheilukentän selostamon katolle saaden osakseen matalalla lentävän neuvostoliittolaisen lentokoneen konekivääritulta. Kumpikaan ilmavalvontalotista ei haavoittunut. Pysyvästi ilmavalvonta-asema siirrettiin Lahden suurmäen huipulle talvisodan loppuun.

title: Otava (Mikkeli)

text: Sotien aikana useat päämajan osat toimivat Otavassa. Talvisodan aikana Otavaa pommitettiin kahdesti, mutta henkilövahinkoja ei sattunut ja aineellisetkin vauriot jäivät vähäisiksi.

title: M/S Al Mansur

text: Laivaa pommitettiin vuonna 2003 Basran kaksiviikkoisen taistelun aikana 16 kertaa.

title: Ilmatorjunta

text: Talvisodassa ilmavoimien osalta Neuvostoliitolla oli aluksi 7-kertainen ilmaylivoima, mikä kasvoi kolmen kuukauden aikana sodan loppuun mennessä 20-kertaiseksi. 700 paikkakuntaa pommitettiin. Ilmavoimien puolustushaaraan aselajina kuuluvat Suomen ilmatorjuntajoukot ampuivat alas vähintään 404 neuvostoliittolaista lentokonetta, vaurioittivat 376 konetta. 404:stä pudotuksesta 280 tapahtui sotatoimialueella kenttäarmeijan toimialueella. Ilmavoimien lentojoukot pudottivat 190 neuvostoliittolaiskonetta.

title: Amazing Race

text: Jos joukkue on velvoitettu väistämään, sen on käännettävä tiimalasi ylösalaisin ja odotettava, kunnes hiekka on valunut sen läpi. Vasta sen jälkeen on lupa jatkaa matkaa. Kukin joukkue voi käyttää väistämismääräystä toisen joukkueen viivyttämiseksi vain yhden kerran koko kisan aikana. Sama joukkue voidaan kuitenkin määrätä väistämään kisan aikana vaikka kuinka monta kertaa.

title: Ryttylän lasitehdas

text: Sotavuosina Ryttylän lasitehdas valmisti polttopulloina käytettyjä puolen litran viinapulloja sekä jäämiinapulloja joita käytettiin railojen räjäyttämiseen jääkentille. Tehdasta pommitettiin talvisodan aikana tammikuussa 1940 ja jatkosodan aikana 17. huhtikuuta 1942 tehtaalla oli suuri tulipalo jossa tuhoutuivat molemmat sulatot, lasivarasto lähes kokonaan, hiomo, muottivarasto, pakkaamo sekä useita asuinrakennuksia.

title: Lasaretinsaari

text: Talvisodan aikana Lasaretinsaareen sijoitettiin osia Oulun sotasairaala 32:sta sekä suoraan sodanjohdon alaisena toiminut bakteriologinen laboratorio 3, joka toimi saaressa vuoden 1944 syksyyn asti. Sairaala kärsi pieniä vaurioita helmikuun 1940 pommituksissa. Välirauhan aikana sotasairaalan toiminta loppui ja sairaala muutettiin rauhanajan sotilassairaalaksi. Jatkosodan alettua Sotasairaala 32 perustettiin uudelleen. Helmikuussa 1944, jolloin Ouluakin pommitettiin raskaasti, sairaalan talousrakennukseen osunut palopommi sytytti alueella tulipalon, joka vaurioitti useita rakennuksia.

title: Talvisodan pommitukset

text: Talvisodan pommitukset ulottuivat monille paikkakunnille. Suomessa oli valmistauduttu 1930-luvun lopulla siihen, että Neuvostoliitto käyttäisi pääasiassa TB-3-pommikoneita, mutta Neuvostoliitto oli pääasiassa Espanjan sisällissodan kokemusten perusteella laajentanut SB-2- ja DB-3-pommikoneiden määrää, jotka olivat nopeita, Suomen päähävittäjätyypiksi hankittuja Fokker D.XXI:ia nopeampia. Kaikkiaan talvisodan aikana pommitettuja paikkakuntia oli peräti 690 kappaletta ja pommituslentoja 2 726 kertaa. Carl Geustin kokoamisen tietojen mukaan pommituksissa olisi kuollut 956 ihmistä, haavoittunut vakavasti 540 ja lievästi 1300 (1316).

title: Lahden radioasema

text: Talvisodan aikana Lahden radioasemaa pommitettiin ja lähetykset jouduttiin keskeyttämään vuorokausiksi. Lahden radioaseman kautta annettiin jatkosodan aikana kaukopartioille yleisradiolähetysten loppuun sijoitetuilla tervehdyksillä viestejä. Kaukopartiot saattoivat ottaa vastaan Lahden radioasemalta lähetetyt viesti Töpö -radiolla, jonka näköiskopio on Kouvolan miljöö- ja radiomuseon putkiradiomuseossa.

title: Haapamäki

text: Talvisodan aikana Haapamäkeä pommitettiin viisi kertaa: 31. joulukuuta 1939, 20. tammikuuta 1940 sekä 19., 20. ja 29. helmikuuta 1940. Pommitukset aiheuttivat yhden kuolonuhrin ja vammautumisia sekä tuhosivat asuintaloja. Veturitalli sai osuman, mutta osa kiskotuksista pysyi jatkuvasti käytössä. Esimerkiksi 29. helmikuuta Haapamäkeä pommitettiin lähes 50 koneella ja noin 300 pommilla.