query: Montako luuta ihmisessä on?

title: Ihmisen anatomia

text: Ihmisen luuranko koostuu luista. Ihmiskehossa on noin 206 luuta ja vastasyntyneillä luita on 350. Pisin ja vahvin ihmisruumiin luu on reisiluu. Pienin luu on korvasta löytyvä jalustinluu. Luun keskustassa on ns. luuydin. Luuytimessä muodostuu uusia punasoluja. Luuydin voidaan jakaa kahteen osaan: punaiseen ja keltaiseen. Punaisessa syntyvät verisoluja. Keltainen on lähinnä rasva- ja sidekudosta. Luuranko tukee lihaksia ja antaa lihaksien kanssa ihmiselle kyvyn liikkua. Lihaksen ja luun välisenä kiinnittäjänä on jänne.

title: Ohjelmointikieli

text: Ohjelmointikielet ovat monin tavoin luonnollisten kielten kaltaisia. Niillä on oma sanastonsa ja kielioppisäännöstönsä; näistä kahdesta muodostuu kielen syntaksi eli lauseoppi. Niillä on myös looginen merkitys, jota kutsutaan semantiikaksi. Esimerkiksi lause "Koira puri luuta" on sekä syntaktisesti (lauseopillisesti) oikein että semanttisesti (merkitykseltään) mielekäs. Sen sijaan lause "Luu puri koiraa" on syntaktisesti oikein mutta semanttisesti epämielekäs. Vastaavasti ohjelmakoodin syntaktinen oikeellisuus, eli se, että kääntäjä kykenee kääntämään lähdekoodin konekieliseksi ei vielä tarkoita, että ohjelma toimii aiotulla tavalla.

title: Guru guru Pon-chan

text: Guru guru Pon-chan kertoo Ponta-nimisestä koirasta, joka nuolaisee vahingossa perheen isoisän keksimää "guru guru" -luuta. Luu muuttaa Pontan koirasta tytöksi ja tytöstä koiraksi aina kun hän nuolaisee luuta. Pontan täytyy oppia käyttäytymään kuin ihminen: puhumaan, syömään siististi, olemaan sotkematta joka paikkaa. Rakastuttuaan Mirai Iwakiin Ponta pystyy paremmin keskittymään ihmisenä olemiseen. Rakkautta kuitenkin haittaa se, että Mirai on ihminen ja Ponta on koira. "Rakkaus ihmisen ja koiran välillä ei tule koskaan onnistumaan."

title: Kyynärvarsi

text: Kyynärvarsi ("antebrachium") on kyynärpäästä ranteeseen asti ulottuva osa ihmisen käsivarresta. Termiä käytetään anatomiassa erottamaan se olkavarresta. Kyynärvarressa on kaksi pitkää luuta: kyynärluu ("ulna") ja värttinäluu ("radius"). Luut on yhdistetty luidenvälisellä kalvolla. Kyynärvarressa on useita lihaksia, jotka osallistuvat sormien, ranteen ja kyynärnivelen liikuttamiseen. Kyynärvarsi on ihon peitossa ja posteriorisesti karvaisempi kuin anteriorisesti. Historiallinen pituuden mittayksikkö kyynärä perustuu kyynärvarren käyttämiselle mittana.

title: Veretje I

text: Harppuunoissa oli puuvarret ja harppuunan kärki oli luuta. Se oli helposti irtoava, jolloin kärki jäi saaliiseen. Kärkiä on viittä eri tyyppiä. Luukärki oli muotoiltu kuin sahan teräksi, jossa linnun nokan muotoiset koukkumaiset piikit. Joissakin harppuunan kärjissä oli vain muutama iso koukku tai nokka, mutta toisissa on monta pientä nokkaa vierekkäin. Oma tyyppinsä on kärki, johon on hiottu urat molemmin puolille piikiven paloja varten.

title: Sormiluu

text: Sormien luut ovat luita, jotka muodostavat sormien luisen tukirangan. Ihmisen kaikissa sormissa on kolme luuta paitsi peukalossa, jossa on vain kaksi.

title: Putkiluu

text: Putkiluuta on esimerkiksi reisiluu. Putkiluun päällimmäinen pinta on luukalvoa. Tämän luukalvon alla on tiivistä luuta. Keskellä luuta on keltaista luuydintä. Päissä on kasvulevyjä nuorissa luissa ja punaista luuydintä. Nuorissa putkiluissa on luuytimen ympärillä luuhohkaa ja luissa joiden kasvu on jo loppunut, on luuhohkaa vain putkiluun päissä. Luun päitä peittää rustokerros.

title: Kalsitoniini

text: Kalsitoniini on kilpirauhasen erittämä peptidihormoni, joka vähentää veren kalsiumpitoisuutta. Luustossa on sekä luuta muodostavia soluja (osteoblasteja) että luuta hävittäviä soluja (osteoklasteja), joiden aktiivisuus saa aikaan kalkin siirtymistä luustosta vereen. Kalsitoniini lisää luuta muodostavien osteoblastien määrää ja vähentää luuta hävittävien osteoklastien aktiivisuutta. Lisäksi kalsitoniini lisää kalsiumin erittymistä virtsaan.

title: Nivel

text: Synoviaalinivelet ovat ihmisen yleisimpiä, monipuolisimpia ja vapaimmin liikkuvia niveliä. Ihmisellä niitä on kaikista 300 nivelestä noin 230. Synoviaaliniveltä ympäröi suojaava nivelpussi, joka muodostuu sidekudoksesta ja kiinnittyy luiden päihin. Sen sisäkerros eli nivelkalvo tuottaa liukasta, öljymäistä nivelnestettä, joka voitelee nivelen niin että pinnat liukuvat toistensa suhteen kitkatta ja kulumatta. Nivelpussissa on säiemäisiä paksuuntumia eli nivelsiteitä, jotka ovat kiinni kummankin luun päässä ja estävät nivelen luonnottomat liikkeet. Niveltä pitävät koossa sitä ympäröivät lihakset, jotka ovat kiinnittyneet luihin jänteiden kautta. Lihasten avulla niveliä voi myös liikuttaa. Luiden päitä peittää nivelrusto, joka vaimentaa iskuja ja suojaa luuta.

title: Tuki- ja liikuntaelin

text:
Luurangolla on monta tärkeätä roolia, kuten tukea ja suojata kehoa ja sen osia, mahdollistaa liikkumista, tuottaa veren aineosia ja mineraalien varastointia. Luiden lukumäärästä ihmisen kehossa on ristiriitaisia tulkintoja. Syntyessä ihmislapsella on 300-350 luuta, joista osa kasvaa yhteen. Aikuisella ihmisellä on tavallisesti 206 luuta. Luiden määrän laskemisessa käytetään eri menetelmiä. Joissakin menetelmissä tietyt luut lasketaan kokonaisuutena eli yhtenä luuna, joissakin menetelmissä luut lasketaan kaikki erikseen.
Luuranko on kehon runkorakenne, johon kudos ja elimet kiinnittyvät. Se toimii myös elintärkeiden elimien suojana. Aivoja suojaa pääkallo , keuhkoja ja sydäntä suojaa luinen rintakehä.
Luiden sisällä on keltaista ja punaista luuydintä. Keltainen luuydin koostuu lähinnä rasvakudoksesta, jonka rasvaa keho hyödyntää nälkiintyessään. Punaisella luuytimellä on tärkeä rooli punasolujen tuotannossa. Luuytimessä muodostuu kaikki aikuisen ihmisen erytrosyytit trombosyytit ja leukosyytit josta ne siirtyvät verisuoniin.
Luissa Keho varastoi myös tiettyjä mineraaleja. Luut varastoivat pääosin kalsiumia ja fosforia. Luut pitävä kehon mineraalitalouden tasapainossa imemällä liialliset mineraalimäärät itseensä ja vapauttamalla niitä veren mineraalitasapainon laskiessa.

title: Pamidronihappo

text: Pamidronihappo estää luun resorptiota sitoutumalla luun hydroksiapatiittiin ja estämällä luuta hajottavien osteoklastien toimintaa. Toisin kuin monia muita bisfosfonaattilääkkeitä, pamidronihappoa ei ole hyväksytty osteoporoosin hoitoon, mutta sitä käytetään suonensisäisesti annosteltuna Pagetin taudin, syöpäkasvainten aiheuttaman korkean veren kalsiumpitoisuuden eli hyperkalsemian sekä myelooman ja rintasyövän aiheuttamien luustomuutosten ehkäisemiseen ja korjaamiseen.

title: Aurignacin kulttuuri

text: Nykyihmiset tekivät keihäänkärkiä luusta ja sarvesta. Työkalut olivat yleiskäyttöisiä ja Neandertalin ihmisen työkaluja kehittyneempiä. Hampaista, norsunluista ja simpukankuorista tehdyt korut olivat laajan kaupankäynnin vaihtotavaraa. Luuneuloilla ommeltiin yksilöllisesti muotoiltuja vaatteita. Norsunluuta ja luuta kaiverrettiin. Kivityökalut oli tehty ns säletekniikalla, ja terät olivat prismamaisia. Aurignacin kaudelta ei ole löydetty kiinteitä asuin- ja hautapaikkoja.

title: Ihmisen luuranko

text: Ihmisen luuranko on ihmisen tukirangan luista koostuva osa. Aikuisella ihmisellä on keskimäärin 206 luuta. Luurangossa on kaksi pääosaa: aksiaalinen luuranko (kallo, selkäranka, kylkiluut ja rintalasta: yhteensä 80 luuta) ja raajojen luuranko (olkapää, käsivarsi, ranne, käsi, lantio, jalka, nilkka ja jalkaterä: yhteensä 126 luuta). Luut liittyvät toisiinsa nivelistä, joita kehossa on yli 300. Jotkin luut liittyvät toisiinsa rustoilla tai sidekudoksella.

title: Lapinraunio

text: Lapinraunioiden arkeologiset kaivaukset epäonnistuvat joskus siten, ettei rauniosta löydetä mitään esineitä, luita tai rakenteita. Niitä raunioita, joista on löydetty ajoitettavaa materiaalia, on vain 14 kappaletta (tilanne 2011). Ajoitukset vaihtelevat 2100 eaa. – 800 jaa.. Näistä ihmisen luuta sisälsivät viisi hautausta ja luut ajoitettiin 1440–320 eaa. Joissakin raunioita ei tavattu ihmisen luita, vaan sen sijaan kolmessa rauniossa oli nisäkkään luita. Esinelöydöt vaihtelivat piinuolen kärjistä pronssi- ja rautaesineisiin, lasihelmistä Luukonsaaren keramiikkaan. Tämä kuva toistuu muissakin raunioissa kuin näissä ajoitetuissa lapinraunioissa.

title: Jalkapöydänluu

text: Jalkapöydänluita (), joita kutsutaan suurilla eläimillä myös takasääriluiksi, on eläinlajista riippuen 2–5. Jalkapöydän viisi luuta numeroidaan kasvavasti mediaalisimmasta alkaen. Vain lihansyöjillä ja ihmisellä on kaikki viisi jalkapöydän luuta, mutta lihansyöjilläkin mediaalisin I (ensimmäinen) jalkapöydänluu on surkastunut. Sialla on neljä jalkapöydän luuta I jalkapöydänluun puuttuessa. Hevosella I ja V jalkapöydänluu puuttuvat ja lisäksi II ja IV jalkapöydänluu ovat surkastuneina puikkoluiksi. Märehtijöillä I ja V jalkapöydänluu puuttuvat, II jalkapöydänluu on surkastunut ja III ja IV jalkapöydänluu ovat yhdistyneet.

title: Osteoporoosi

text: Luumassa vähenee normaalisti iän myötä ja vähenemisen katsotaan alkavan noin 50 vuoden iässä. Tämä johtuu siitä, että luuta muodostavien ja luuta hajottavien osteoklastien toiminnan välillä vallitseva tasapaino muuttuu negatiiviseksi, ja luuta hajotetaan enemmän kuin sitä muodostetaan. Lisäksi luun joustavuus heikkenee, kun luusolujen apoptoosin jäljelle jättämät kolot täyttyvät mineraaleilla. Luukudoksen rakenne myös muuttuu siten, että luunsyiden suuntaisten taakkojen kantokapasiteetti säilyy muiden suuntien kustannuksella. Tällöin poikittaissuuntainen taakka, kuten törmäys kaatuessa, voi murtaa luun herkemmin. Munuaisten toiminnan heikkeneminen iän myötä heikentää D-vitamiinin muuttumista aktiiviseksi kalsitrioliksi. Tällä puolestaan on negatiivinen vaikutus elimistön kalsiumaineenvaihduntaan. Ikääntymisen vaikutuksista luuston kuntoon kertoo muun muassa se, että 60 ja 80 ikävuoden välillä lonkkamurtumariski 13-kertaistuu .

title: Luukalat

text: Suurin osa luukaloista on suomupeitteisiä ja niiden kidusten suojana on kiduskansi ("operculum"). Niiden selkäranka on luuta. Luukaloilla on keskenään melko samankaltaiset pään luut, hampaat ja alaleukaluuhun liittyvä alaleukaluu. Silmää tukee neljä pientä luuta, tosin tämä ominaisuus on muuttunut uudemmilla lajeilla. Aivokotelo, "neurocranium", jakaantuu kahteen osaan. Luukaloilla on ilmarakko tai keuhkot.

title: Kämmenluut

text: Ihmisen kämmenluilla tarkoitetaan ihmisen kämmenen keskiosan viittä luuta. Luut sijaitsevat ranneluiden läheisyydessä, mikä muodostaa yhteyden kyynärvarteen. Kämmenluut vastaavat jalkojen jalkapöydän luita.

title: Luuta

text: Luuta on siivousväline, jossa on yhteen kiinnitettyjä jäykkiä harjaksia, sekä lieriömäinen luudanvarsi. Pientä luutaa tai harjaa saatetaan joskus kutsua pölyhuiskaksi.

title: Luukonsaaren keramiikka

text: Matti Huurre löysi Vilppulan (Pohjaslahden) Nuijanniemen lapinrauniosta metallia, palanutta luuta ja Luukonsaaren keramiikkaa. Kuopion Kuusikkolahdenniemessä löydettiin lapinrauniosta Luukonsaaren keramiikkaa, palanutta luuta, pronssilevyn kappale ja pyöreä pronssinappin kaltainen esine. Unto Salo on ajoittanut napin noin 950–750 eaa. Suomussalmen Ruhtinansalmen löytökompleksissa on keramiikkaa löytynyt runsaasti.

title: Luukudos

text: Luuta ympäröi sidekudoksinen luukalvo, joka pystyy tuottamaan tarvittaessa uutta luuta luun kasvaessa paksuutta. Luukalvon alla on tiivistä luuta, jonka alla puolestaan on hohkaluuta. Luuydintä on hohkaluun muodostaman verkoston väleissä ja luuydinontelossa.

title: Nivel

text: Synoviaalinivelten tyyppejä ovat:Synoviaaliniveltä, johon liittyy kaksi luuta, kutsutaan yksinkertaiseksi niveleksi. Jos niveleen liittyy useampi kuin kaksi luuta, sitä kutsutaan yhdistetyksi niveleksi.

title: Luuta

text: Nykyaikaisissa pakanuuden oppikirjoissa luuta on merkitty rituaalivälineeksi. Ilman elementtinä luuta puhdistaa alueita, ja siksi rituaaleissa saatetaan lakaista luudalla pois negatiivista energiaa.

title: Kierikkikankaan asuinpaikka

text: Happamassa hiekkamaassa, joka huuhtoutuu läpi eikä pidätä happea, orgaaninen aines ei säily pitkään. Siksi kaikki teurasjäte ja jopa luut häviävät kokonaan. Luuta voi kuitenkin säilyä, jos se poltetaan ensin nuotiossa. Palanutta luuta etsikäänkin nuotionpohjista seulomalla niiden tuhkaa tiheällä seulalla. Kierikkikankaan luujäte on ollut pientä ja murustuvaa, joten lajitunnistusta on ollut vaikeaa tehdä. Silmämääräisesti tarkasteltuna palaneessa luuaineksessa on erottunut hylkeiden sormiluita, kalan nikamia ja ehkä linnunluita. Kahdesta näytteestä, jotka sisälsivät yhteensä 69 fragmenttia, tunnistettiin grönlanninhylkeen luuta. Asuinpaikan sijainnin perusteella oli odotettavissakin, että kalastuksella ja hyljestyksellä olisi ollut suuri merkitys. Luuanalyysi voisi kertoa, oliko luujätteen joukossa muita nisäkkäitä.

title: Bret Hart

text: Bret Hart tutustui vapaapainiin todella nuoressa iässä. Hän usein todisti kun hänen isänsä koulutti tulevaisuuden painijoita harjoittelusalissaan, joka sijaitsi hänen kotinsa kellarissa. Lukiossa Bret alkoi kerätä kokemusta amatööripainin kautta ja hän voitti monta lukion mestaruutta, vaikka Bret on kuvaillut teiniruumiinrakenteensa olleen pelkää "luuta ja nahkaa".

title: Luuta

text: Luudat ovat kirjallisuudessa pitkään liitetty noituuteen. Useimmiten tarinoissa naispuolinen noita käyttää keskiaikaistyylistä pyöreää luutaa lentämiseen. Noidat saattavat lentää myös muilla luudan tapaisilla esineillä. Taikoja osaava henkilö on myös saattanut taikoa taikasauvan luudaksi, ettei häntä epäiltäisi noituudesta. Luutaan on myös saatettu säilöä tilapäisesti henkiä.

title: Bibi Blocksberg

text: Bibi (Brigitte) on 13-vuotias tyttö, joka mielellään käyttää taikavoimiaan pilaillakseen ihmisten kustannuksella. Hänen luutansa nimi on "Kartoffelbrei" (perunamuusi). Bibi on hyvin ystävällinen ja pelastaa tilanteen monissa jaksoissa.

title: Jalkaterä

text: Jalkaterän ja käden rakenne on myös monella muulla selkärankaisella esiintyvän saman viisisormisen rakenteen variaatio. Isovarpaassa ja peukalossa on yksi nivel ja kaksi luuta, muissa varpaissa kolme luuta ja kaksi niveltä.

title: Noidan oppipoika (Dukas)

text: Dukas on liittänyt balladin teoksensa partituuriin selittäväksi tekstiksi. Noidan oppipoika on oppinut muun muassa tämän käyttämän taikasanan, jolla luuta voidaan muuttaa eläväksi olennoksi. Mestarin poissa ollessa oppipoika päättää kokeilla taikasanan vaikutusta ja komentaa luudan kantamaan kaivolta vettä, ja luuta tottelee konemaisesti. Kun oppilas kyllästyy tähän leikkiin, hän yrittää muuttaa vedenkantajan takaisin luudaksi, mutta ei muistakaan tähän tarvittavaa taikasanaa. Luuta jatkaa veden kantamista, kunnes huone aivan lainehtii, ja oppilas on jo epätoivoissaan. Onneksi noita itse palaa kotiin ja lausuu taikasanan, luuta muuttuu hengettömäksi ja teos päättyy yhtä salaperäisesti kuin se alkoikin.

title: Peukalo

text: Peukalossa on yksi nivel vähemmän kuin muissa sormissa. Peukalossa on lihaksia toisin kuin muissa sormissa. Se on pituudeltaan joillakin ihmisillä lyhyin sormi, toisilla pikkusormi on vielä lyhyempi. Peukalossa on kaksi luuta, "phalanx distalis" ja "phalanx proximalis", ja sitä liikuttaa kahdeksan eri lihasta: "opponens pollicis", "abductor pollicis brevis", "flexor pollicis brevis", "adductor pollicis", "flexor pollicis longus", "abductor pollicis longus", "extensor pollicis brevis" ja "extensor pollicis longus". Neljä ensimmäistä näistä lihaksista ovat kädessä ja loput tulevat kyynärvarresta.


query: Kuka oli Mary Jane Watsonin lempisukulainen perheen ulkopuolelta?

title: Mary Jane Watson

text: Mary Janen lempisukulainen perheen ulkopuolelta oli hänen tätinsä Anna Watson. Anna esitteli Mary Janen vanhalle ystävälleen ja naapurilleen May Parkerille, jonka sukulaispoika Peter oli vain vuoden vanhempi Mary Janea. Hän näki Peterin Annan talon ikkunasta kun oli vasta kolmetoistavuotias. Peter oli haravoimassa lehtiä, eikä nähnyt Mary Janea.

title: Mary Jane Watson

text: Ensi kertaa Peterillä oli ystävä jolta hänen ei tarvinnut salata elämäänsä Hämähäkkimiehenä. Mary Jane huolehti Peterin hengen puolesta, mutta pysyi järkähtämättä hänen ystävänään jopa katsoen alkuperäisen Mörkön ja Hämähäkintappajan uuden version luomia vaaroja silmiin. Ajan kuluessa Peter ja Mary Jane tajusivat pettävänsä itseään tunteidensa vahvuuden suhteen ja he tajusivat rakastavansa toisiaan. Peter kosi Mary Janea uudemman kerran. Hän ei vastannut heti, vaan lähti Pittsburghiin tapaamaan siskoaan, joka oli joutunut vankilaan. Mary Jane auttoi poliisia pidättämään oikean roiston, heidän isänsä Philipin, joka oli varastanut erään vanhan kartan. Mary Jane sopi välinsä sisarensa kanssa. Heti sen jälkeen Mary Jane vastasi myöntävästi Peterin kosintaan.

title: Hämähäkkimies (animaatiosarja) (5. tuotantokausi)

text: Punakallo ja Reinholt pakenevat taistelusta YPKVVn agenttien tullessa paikalle. Punakallo muuttaa veljensä Elektroksi, joka pian pettää hänet ja aikoo yksin kaapata kaupungin.Vesimies palaa aiheuttaen harmia Peterille ja Mary Janille. Jakson lopputaistelun tiimellyksessä selviää, että Mary Janellä on myös vesivoimia. Mistä on kyse?Selviää, että Vesimies ja Mary Jane ovat oikeasti Miles Warrenin klooneja. Kloonit haihtuvat ilmaan vesirakenteidensa takia ja Madame Web palaa valmistamaan Hämähäkkimiehen lopulliseen taisteluun, luvaten, jos hän onnistuu, he löytävät oikean Mary Jane Watsonin.

title: Mary Jane Watson

text: Mary Jane Watson-Parkerin vanhemmat ovat Philip ja Madeline Watson, jotka tapasivat toisensa yliopistossa. Vaikka Madeline halusi muuttaa New Yorkiin jatkamaan näyttelijänuraansa, hän luopui unelmastaan ollakseen miehensä kanssa, joka ei voinut muuttaa työpaikkansa takia. Mary Janen sisko Gayle syntyi puolitoista vuotta pariskunnan häiden jälkeen ja itse Mary Jane neljän vuoden kuluttua. Philip oli alkoholisti ja Mary Janen vanhempien avioliitto ei ollut onnellinen.

title: Mysterio

text: Myöhemmin Mysterio liittyy Kuuden Koplaan toisen tuotantokauden jaksoissa ”Kavala Kuusikko 1/2” ja ”Kavala Kuusikko 2/2”. Viimeisen kerran Mysterio esiintyi Hämähäkkimiehessä sarjan neljännen tuotantokauden jaksossa ”Mary Janen metsästys”, jossa Hämähäkkimiehen on tehtävä yhteistyötä Mysterion kanssa Mary Jane Watsonin löytämiseksi. Mysterio on rakentanut jaksossa salaisen elokuvastudion Hämähäkkimiehen päihittämiseksi. Hämähäkkimies saa tietää Mysterion olleen rakastunut entiseen näyttelijään Miranda Wilsoniin, joka oli loukkaantunut kuolettavasti Hämähäkkimiehen napatessa Mysterion ensimmäisen kerran. Miranda kuitenkin selviytyi Mysterion kyberneettisen teknologian ansiosta ja suunnitteli Mary Jane Watsonin kidnappauksen, jonka hän toteutti erään Mysterion luoman laitteen avulla. Hämähäkkimies onnistuu pelastamaan Mary Janen elokuvastudiosta, jonka Miranda räjäyttää. Mysterio kuitenkin jäi keskelle räjähdystä, jossa hän menehtyy yhdessä Mirandan kanssa. Hämmästyttävä Hämähäkkimies -animaatiosarjassa Mysterion ääninäyttelijänä toimi Xander Berkeley. Ensimmäisen tuotantokauden jaksossa ”Henkilöllisyys” Quentin Beckin kerrotaan olleen elokuva-alan erikoistehosteiden taituri ja sijaisnäyttelijä, josta tuli eräs Kameleontin kätyreistä. Beckin erikoistehosteiden avustuksella Kameleontti tekeytyy Hämähäkkimieheksi ja aloittaa rikosaallon, kunnes Hämähäkkimies ja Musta Kissa nappaavat heidät.

title: Flash Thompson

text: Kun Flash ja Peter huomasivat olevansa samassa yliopistossa, he olivat kasvaneet ja pian he ystävystyivät. Flash, Harry Osborn, Peter ja Gwen Stacy muodostivat tiukan kaveripiirin, tosin pian he tekivät tilaa Mary Jane Watsonille. Epäonneksi nämä päivät olivat Flashin kohdalla vähäiset ja hänet värvättiin armeijaan. Flash oli loistava univormussaan, mutta hänen koulutuksensa päättyi vääjäämättä ja hänet lähetettiin Vietnamin sotaan.

title: Hämähäkkimiehen kuvitteellinen historia

text: Hämähäkkimiehen aikuisuus alkoi, kun hän päätti vihdoin ja viimein asettua aloilleen, ja kosia tyttöystäväänsä Mary-Jane Watsonia. Mary-Jane kuitenkin kieltäytyi tästä ensimmäisestä kosinnasta, koska ei tuntenut olevansa valmis avioliittoon. Peter sai päästötodistuksen yliopistosta juuri samoihin aikoihin, kun May Parker oli päätynyt sairaalaan.

title: Spider-Man – hämähäkkimies

text: Peter Parker on koulukiusattu lukiolainen, joka on ihastunut kauniiseen Mary Jane Watsoniin. Vieraillessaan Columbian yliopiston genetiikan laboratoriossa Mary Janen ja parhaan ystävänsä Harry Osbornin kanssa geenimanipuloitu hämähäkki puree häntä, ja saapuessaan kotiin tätinsä Mayn ja setänsä Benin luokse hän menettää tajuntansa. Samaan aikaan Oscorp-yhtiön omistaja ja Harryn isä, tiedemies Norman Osborn, testaa sotilaallisiin tarkoituksiin tarkoitetun ja "suorituskyvyn kiihdyttimeksi" kutsutun kemikaalin prototyyppiä itseensä. Koska tämä nopeuteen, voimaan ja kestävyyteen vaikuttava kemikaali ei ole vielä täydellinen, aineen sivuvaikutukset tekevät hänet hulluksi ja hän tappaa avustajansa Mendel Strommin.

title: Mary Brunton

text: Kirjailijana Mary Brunton oli Jane Austenin aikalainen. Austenin perhe oli lukenut ainakin toisen Bruntonin julkaistuista romaaneista. Romaani sai Austeneilta myönteisen vastaanoton, vaikka he toisaalta he myös nauroivat tekijän kustannuksella. Jane Austen itse piti romaania "Self-Control" liian realistisena omaan makuunsa nähden.

title: Hämähäkkimies (animaatiosarja) (3. tuotantokausi)

text: Vihreä Menninkäinen ja Mörkö kilpailevat Dr. Ohnin Time Dilation Acceleratorista.Nyt tietäen Hämähäkkimiehen salaisen henkilöllisyyden, Vihreä Menninkäinen kidnappaa Mary Jane Watsonin ja vie hänet George Washingtonin sillalle, minkä huipentuma ei tee sarjasta enää samaa, kuin ennen.

title: Hämähäkkimiehen kuvitteellinen historia

text:
Kohdattuaan Kravenin ensimmäistä kertaa, Hämähäkkimiehen täti May ja naapuri Anna Watson yrittivät tutustuttaa hänet Watsonin sisarentyttäreen, Mary Jane Watsoniin. Hämähäkkimies ehti yliopistoaikanaan tutustua Daredeviliin , tutustua Peterinä Ned Leedsiin, kohdata J. Jonah Jamesonin vuoksi Skorpionin sekä Hämähäkin tappajat, kohdata Liekehtijän, kohdata Kingpinin ensimmäistä kertaa ja tutustua Norman Osborniin.
Peter muutti Harry Osbornin kanssa samaan asuntoon. Samoihin aikoihin Harry Osborn aloitti ensimmäistä kertaa huumeiden käytön. Harryn isä Norman Osborn paljastui Vihreäksi menninkäiseksi, samalla kun hän sai Hämhäkkimiehen henkilöllisyyden selville. Peter läheni Flash Thompsonin kanssa. Peter sai Gwen Stacyn isästä, Kapteeni Stacystä ja Ka-zarista itselleen kaksi uutta ystävää.

title: Amanda Abbington

text:
Amanda Abbington (28. helmikuuta 1974, Lontoo), alun perin Amanda Jane Smith on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiorooleistaan Miss Mardlena sarjassa "Mr Selfridge" ja Mary Morstanina sarjassa "Uusi Sherlock".
Sherlockissa hän näyttelee Watsonin (Martin Freeman) vaimoa. Amanda ja Martin olivat pari myös oikeassa elämässä. He erosivat vuonna 2016.

title: Mary Jane Watson

text: Pian sen jälkeen Peter esitteli Mary Janen ystävilleen Gwen Stacylle, Harry Osbornille ja Flash Thompsonille. Gwen oli mustasukkainen Mary Janelle, joka meni treffeille Peterin kanssa. Pian hän tapaili myös Osbornia. Vielä myöhemmin Osborn järjesti tuplatreffit: itsensä Gwenin kanssa ja Peterin Mary Janen kanssa. Gwen oli vieläkin mustasukkainen, ja Peter joka oli kiintynyt Mary Janeen, tunsi itsensä kiinnostuneemmaksi Gwenistä. Gwen ja Mary Jane kilpailivat Peteristä jonkin aikaa, mutta Peter ja Gwen tulivat yhä läheisemmiksi.

title: Mary Jane Watson

text: Philip Watson jatkoi työ- ja asuinpaikkojensa vaihtelua. Saadakseen uusia ystäviä perheensä muuttaessa Mary Jane loi hauskuutta rakastavan persoonallisuuden jota hän muokkasi edelleen tulevina vuosina. Hyvä huumorintaju oli hänen keinonsa paeta perheessä alati kasvavaa jännitettä. Viimein Madeline jätti Philipin ottaen tyttärensä mukaansa asumaan vaihtelevien sukulaisten luona.

title: Mary Jane Watson

text: Siitä huolimatta Mary Jane ja Peter jatkoivat tapailua. Harry Osborn tuli hulluksi, aloitti uran Vihreänä Menninkäisenä ja asetti pommin, joka miltei tappoi Peterin ja Mary Janen. Mary Jane joutui sairaalaan ja Peter oli hänestä suuresti huolissaan. Myöhemmin Menninkäinen sieppasi Mary Janen kostaakseen Hämähäkkimiehelle, mutta MJ pääsi karkuun vahingoittumattomana.

title: Mary Jane Watson

text: Eräänä päivänä yksi Hämähäkkimiehen vihollisista, Puuma, käytti jäljityskykyjään ja yli-inhimillisiä aistejaan jäljittämään Hämähäkkimiehen Peter Parkerin asuntoon, jossa Mary Jane oli juuri vierailulla. Peter tönäisi hänet pois asunnosta juuri ennen kuin Puuma murtautui sisään. Mary Jane saattoi kuulla Hämähäkkimiehen ja Puuman taistelun asunnon lukitun oven läpi. Kun kamppailu päättyi, Mary Jane meni Peterin luokse ja kertoi, ettei voisi enää huolehtia vaaroista, joihin Peter itsensä laittaa ja että hän tiesi Peterin salaisen henkilöllisyyden. Kuitenkaan Mary Janella ei ollut varmaa todistetta ennen kuin Musta Kissa, jonka tiedettiin taistelleen Hämähäkkimiehen vierellä, saapui asuntoon. Mary Jane ryntäsi kyynelehtien ulos asunnosta.

title: Mary Jane Watson

text: Gayle ja Timothy Byrnes saivat ensimmäisen poikansa. Timothya vaivasi kuitenkin valtava stressi perheen elatuksesta opintojen lomassa, ja heidän avioliittonsa alkoi hajota. Mary Jane tunsi tuskaa perheen sekaannuksesta, mutta löysi pakokeinon näyttelemisestä ja juhlimisesta.

title: Mary Jane Watson

text: Madeline tuli pian vakavasti sairaaksi ja Mary Jane lopetti näyttelemisen ja otti monta työpaikkaa tukeakseen perhettään. Madeline kuoli lopulta ja surullinen Mary Jane lähti kotoa. Hän päätti olla uhraamatta unelmiaan onnellisuudesta kuten Madeline, Gayle ja Timothy olivat tehneet. Hän saapui Anna Watsonin talolle eräänä lauantaina ja Anna päätti kutsua Mayn ja Peterin sunnuntaipäivälliselle, jotta he viimein tapaisivat Mary Janen.

title: Mary Jane Watson

text: Sinä sunnuntaina Mary Jane löysi itselleen asunnon Manhattanin East Villagesta. Myöhemmin päivällä May ja Peter saapuivat päivälliselle. Kun Anna esitteli Mary Janen Peterille, hän hämmästyi MJ:n kauneutta. Ruuan jälkeen Peter ja Mary Jane katsoivat rock-ohjelmaa televisiosta, kun ohjelma keskeytettiin tiedotuksella Hämähäkkimiehen vihollisesta Sarvikuonosta. Aavistaen, että Peter haluaisi lähteä Sarvikuonon perään Hämähäkkimiehenä, Mary Jane ehdotti että he lähtisivät kaupungille katsomaan josko he näkisivät roiston. Peter suostui, mutta saavuttuaan paikalle hän lähti omille teilleen väittäen ottavansa kuvia Sarvikuonosta Daily Bugleen. Mary Jane ilahtui nähdessään Hämähäkkimiehen ilmaantuvan pian taistelemaan Sarvikuonon kanssa.

title: Liz Allan

text:
Liz Allan nähtiin Hämähäkkimies-animaatiosarjassa Mary Jane Watsonin ystävänä ja sivuhahmona. Hänellä oli myös tärkeä rooli jaksossa "Häät".
Hänen äänenään oli Marla Jeanette Rubinoff.

title: Mary Jane Watson

text: Peterin täti May Parker ja Anna Watson yrittivät järjestää Peteriä ja Mary Janea treffeille keskenään, koska he eivät olleet vielä tavanneet toisiaan. May ajatteli, että Mary Janella on paljon yhteistä Peterin kanssa ja että heistä tulisi hyvä pari. Hän jopa toivoi heidän menevän naimisiin aikanaan. May ei kertonut Peterille Mary Janen menneisyydestä, mutta yritti saada heitä tapailemaan. Peter oli kuitenkin jo rakastunut sihteeri Betty Brantiin, ja hänen luokkatoverina Liz Allen flirttaili hänelle. Peter ei halunnut enempää romantiikkaa ja luuli Mary Janen olevan tylsä ja lihava. Mary Jane, tietäen että Peter oli Hämähäkkimies, ei halunnut sekaantua hänen asioihinsa ja perui treffit.

title: Gwen Stacy

text: Gwen Stacy nähdään elokuvassa "Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3", jossa häntä näyttelee Bryce Dallas Howard. Alun perin ohjaaja-käsikirjoittaja Sam Raimi oli kirjoittanut käsikirjoitukseen kokonaan uuden naishahmon, joka ajaa Mary-Janen mustasukkaiseksi. Myöhemmin tuottaja Laura Ziskin pyysi Raimia nimeämään hahmon Gwen Stacyksi, jotta hahmoa voitaisiin käyttää elokuvasarjan jatko-osissa. Raimi ei aluksi innostunut ehdotuksesta, koska sarjakuvissa Gwen Stacy esitellään ennen Mary-Jane Watsonia, joka oli ollut Parkerin rakkaudenkohde Raimin aiemmissa "Spider-Man" -elokuvissa. Harkinnan jälkeen hän kuitenkin suostui ehdotukseen.

title: Mary Jane Watson

text: Peter ja Mary Jane olivat noin vuoden asumuserossa, koska Mary Jane tarvitsi aikaa miettiä heidän suhteensa tulevaisuutta. Kohdattuaan Peterin kuvatessaan elokuvaa Mary Janen mieli alkoi vetää häntä takaisin Peterin luo. Viimein Mary Jane näki lentokentällä, kun Peter Hämähäkkimiehenä ja Kapteeni Amerikka taistelivat Latverian kansalaisia vastaan, jotka yrittivät murhata Tohtori Doomin. Taistelun jälkeen Peter ja Mary Jane keskustelivat ja tulivat siihen tulokseen, että he voisivat palata yhteen.

title: Harry Osborn

text:
Vuonna 2002 Sam Raimi ohjasi elokuvan "Spider-Man – hämähäkkimies", jossa Harry Osbornea esittää James Franco ja Vihreää Menninkäistä esittää Willem Dafoe.
Elokuvassa Harry on Peterin paras kaveri, joka aluksi häpeää isänsä rikkautta. Harry ei tiedä
että Peter on Hämähäkkimies ja Norman Vihreä Menninkäinen. Harry on ihastunut Mary Jane Watsoniin, mutta kun näkee tämän ja Peterin melkein suutelemassa, Harry uskoo menettäneensä toivon hurmata Mary Janen. Samaan aikaan Norman saa selville että Hämähäkkimies ja Peter ovatkin sama henkilö. Kun hän kertoo tämän isälleen, hän lupaa hyvittää sen että ei ole ollut tukena Harrylle ollenkaan. Niinpä Vihreänä Menninkäisenä hän yrittää tappaa Peterin. Kun Vihreä Menninkäinen Hämähäkkimiestä vastaan on hävimäisillään, hän pyytää anteeksi ja paljastaa olevansa Norman Osborn. Samalla hän salaa laittaa kiiturinsa iskeytymään Peteriin. Hämähäkkimies kuitenkin väistää kiiturin ja se seivästääkin Norman Osbornin. Hän kuolee ja Peter vie hänen ruuminsa kotiin. Harry näkee kun Hämähäkkimies laittaa Normanin ruumiin sängylle ja luulee nyt Hämähäkkimiehen tappaneen isänsä.

title: Vihreä Menninkäinen

text: Elokuvassa Norman Osborn on tehnyt sopimuksen Yhdysvaltain armeijan kanssa. Hän kokeilee "suorituskyvyn kiihdytintä", kemikaalia jolla kasvattaa fyysistä nopeutta, voimaa ja kestävyyttä. Mutta hän menettää järkensä ja murhaa Mendel Strommin. Armeija hylkää sopimuksen, jolloin raivostunut Osborn tappaa Vihreänä Menninkäisenä sopimuksen hylänneet upseerit. Myöhemmin Oscorpin johtokunta päättää erottaa Osbornin, jolloin Vihreä Menninkäinen murhaa johtokunnan jäsenet. Hän yrittää tappaa Mary Jane Watsonin, mutta saa vastaansa Hämähäkkimiehen. Myöhemmin Vihreä Menninkäinen kaappaa Hämähäkkimiehen ja yrittää saada hänet puolelleen, mutta Hämähäkkimies kieltäytyy. Osborn saa selville Hämähäkkimiehen todellisen henkilöllisyyden ja haavoittaa Peter Parkerin May-tätiä. Hän kidnappaa Mary Jane Watsonin ja vie hänet Queensborough Bridge -sillalle. Vihreä Menninkäinen antaa Hämähäkkimiehen valita, pelastaako hän Mary Janen vai joukon lapsia. Hän pudottaa Mary Janen ja lapset, mutta Hämähäkkimies pelastaa molemmat. Toisin kuin sarjakuvassa, Hämähäkkimies onnistuu pelastamaan sillalta putoavan tyttöystävänsä. Vihreä Menninkäinen ja Hämähäkkimies taistelevat. Hämähäkkimies on voittamaisillaan, kunnes Vihreä Menninkäinen paljastaa olevansa Norman Osborn. Hän pyytää Hämähäkkimieheltä anteeksi, mutta laittaa liiturinsa iskeytymään Peter Parkeriin. Parker kuitenkin väistää, jolloin liituri osuu Normaniin ja lävistää hänet. Norman Osborn kuolee ja Hämähäkkimies vie hänen ruumiinsa Osbornien kotiin. Harry näkee Hämähäkkimiehen asettamassa Normanin ruumiin sängylle ja kuvittelee Hämähäkkimiehen tappaneen Normanin.

title: Hiipijä

text: Se paljastui Mary Jane Watsonin käsilaukuksi kun hän ja Peter Parker olivat säästämässä rahaa asuntoon. Hobie pakeni, mutta Hämähäkkimies nappasi hänet ja Hobie toimitettiin vankilaan.

title: Gwen Stacy

text: Heidän nupullaan olevaan suhdettaan koeteltiin heti Mary Jane Watsonille – May-tädin ystävän Anna Watsonin loisteliaalla sisarentyttärellä. Aloitteleva näyttelijätär Mary Jane sopeutui pian Peterin ystäväjoukkoon aiheuttaen kitkaa itsensä ja Gwenin välille. Gwen luuli Mary Janen kilpailevan Peteristä mutta hänen suhteensa Peteriin vahvistui ja epäily jäi siihen. Mary Jane oli aivan liian villi asettumaan yhden miehen luokse, eikä tosissaan haastanut Gweniä paikasta Peterin sydämessä. Mutta Peterin salattu elämä Hämähäkkimiehenä oli suurin uhka heidän suhteelleen. Unohdettuja tapaamisia, selittämättömiä poissaoloja, kertomattomia salaisuuksia – kaikki haastoivat heidän rakkautensa. Mutta Gwenin viisas isä, poliisikomisario George Stacy, hyväksyi Peterin lämpimästi ja teki mitä pystyi heidän pitämisekseen yhdessä. Epäonneksi George Stacy kuoli suojellessaan viatonta lasta Hämähäkkimiehen taistellessa Tohtori Mustekalaa vastaan, ja Gwen piti sankaria vastuussa täyttäen Peterin salaisella kärsimyksellä.

title: Mary Jane Watson

text: Peterin paluun jälkeen Mary Jane huomasi olevansa menettämäisillään Peterin Gwen Stacyn näköiselle naiselle. May Parker, yhä vakuuttuneena Mary Janen ja Peterin yhteensopivuudesta, kehotti Mary Janea kilpailemaan Peterin saamisesta. Kun Peter ja Gwen-kaksoisolento erosivat, Peter löysi Mary Janen asunnostaan ja oli äärettömän iloinen nähdessään hänet.

title: Mary Jane Watson

text: Myöhemmin eräs multimiljonääri nimeltä Jonathon Caesar sai pakkomielteen Mary Janesta ja jopa piti häntä vankina jonkin aikaa. Mary Jane pääsi vapaaksi ja Caesar joutui vankilaan. Hän kuitenkin kosti hylkäämisen järjestämällä Peterille ja Mary Janelle häädön heidän asunnostaan. Hän myös esti Mary Janea saamasta mallintöitä ja mitään yhtiötä palkkaamasta häntä. Jäädytettyjen varojensa vuoksi Mary Jane ja Peter joutuivat muuttamaan May Parkerin luokse joksikin aikaa.

title: Anna Watson

text: Anna Watson on fiktiivinen sarjakuvahahmo Marvelin sarjakuvamaailmassa. Hän on Mary Jane Watsonin täti ja on Peter Parkerin tädin May Parkerin hyvä ystävä. Hänen ensiesiintymisensä oli "Amazing Spider-Man" #15- lehdessä, ja hänen luojansa ovat Stan Lee ja Steve Ditko.


query: Missä René Girard kuoli?

title: René Girard

text: René Noël Théophile Girard [ži'rar] (25. joulukuuta 1923 Avignon, Ranska – 4. marraskuuta 2015 Stanford, Kalifornia, Yhdysvallat[1]) oli ranskalainen historioitsija, kirjallisuudentutkija ja yhteiskuntafilosofi. Hänen tutkimustensa katsotaan joskus edustavan filosofista antropologiaa. Hänen teoksensa käsittelevät antropologiaa, sosiaalipsykologiaa, teologiaa ja kirjallisuutta yhtä lailla kuin filosofiaakin.

title: Uskonnon alkuperä

text: Niin sanottu mimeettinen teoria yleisnimi teoreettiselle kokonaisuudelle, jota sen kehittäjä René Girard sovelsi selittäessään uskonnon alkuperää aluneperin vuonna 1971 ranskaksi julkaistussa teoksessaan Väkivalta ja pyhä. Meemiteoreetikoiden tavoin mutta heistä riippumatta Girard katsoi mukaan ihminen on olemuksellisesti toisia ihmisiä jäljittelevä eläin. Mutta toisin kuin meemiteoreetikot, Girard kiinnitti huomiota siihen, miten ihmiset jäljitellessään toisiaan jäljittelevät myös toinen toistensa haluja. Tämä johtaa halujen jatkuvaan suuntautumiseen samoihin kohteisiin, mikä taas johtaa konflikteihin. Girardin mukaan mimesis voi johtaa herkästi kriiseihin, joissa konflikti eskaloituu ryhmän jäsenten päätyessä mimeettisen halun kautta kaikki haluamaan objekteja, joita he eivät voi jakaa. Kriisi ratkeaisi siihen, että kaikki ryhmän jäsenet kääntyvät yhtä jäsentä vastaan ja murhaavat tämän "syntipukkina". Näin syntipukin murhaamisen kautta rauha palaisi yhteisöön. Lukuisissa toisistaan riippumattomissa kulttuureissa ja mytologioissa tavattava ihmisuhrin käytäntö on Girardin mukaan "alkumurhan" ritualisoitunutta toistoa.

title: Uskonnollinen väkivalta

text: Laajemmassa mielessä uskontoihin ja aatteisiin liittyvää väkivaltaisuutta ovat tarkastelleet esimerkiksi ranskalainen yhteiskuntafilosofi René Girard, niin ikään ranskalainen journalisti ja tutkija Regis Debray ja amerikkalainen psykoanalyytikko Ruth Stein.

title: René Girard

text: Teoksessaan Väkivalta ja pyhä Girard esittelee uhraamisteoriansa, josta hänet parhaiten tunnettaneen. Girardin teoria kulkee toisinaan myös "syntipukkiteorian" nimellä. Uhri on Girardin mukaan nimenomaan syntipukki, johon väkivallan kehään ajautunut yhteisö kanavoi vihansa ja lynkkaa tämän – tai ainakin karkottaa keskuudestaan.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Tammikuussa 2016 huhuttiin, että Girard olisi palaamassa liigan putoamistaisteluun vajonneen Montpellier’n valmentajaksi. Seurajohtaja Louis Nicollin kertoi seuran halunneen Girardin valmentajaksi, mutta tämä kieltäytyi. Toukokuussa 2016 Girard teki kaksivuotisen sopimuksen FC Nantes'n kanssa. Hän aloittaa tehtävässä kesällä 2016.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Girard ei tuonut Nantes'een toivottua piristystä, vaan joukkueen peliesitykset takkusivat pitkin syksyä. Kanarialinnut juuttuivat liigan häntäpäähän ja lopullinen niitti oli 6–0 murskatappio Olympique Lyonille joulukuun alussa. Ottelun jälkeen Girard erosi tehtävistään.

title: René Girard

text: René Girard pitää kaiken inhimillisen kulttuurin perustana jäljittelyä eli mimesistä. Mimeettinen halu taas merkitsee sitä, että jäljittely kohdistuu toisen haluihin. Girardin mukaan jäljittelemme yksilöitä, joiden kaltaisia haluaisimme olla, ja näin jäljitellessämme heitä päädymme haluamaan samoja asioita kuin he. Girardin mukaan riitelevät lapset ja nykykulttuurin snobit ovat mimeettisessä haluamisessaan toistensa kaltaisia: se, mitä toisella on, on arvokasta ja taistelemisen arvoista siksi, että toinen haluaa sitä.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: René Girard (s. 4. huhtikuuta 1954) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Syyskuusta 2018 lähtien hän on toiminut Wydad Casablancan päävalmentajana.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: 1996 Girard siirtyi amatööriseura Pau FC:n päävalmentajaksi. Hän sai potkut tehtävistään marraskuussa 1997. Pian potkujensa jälkeen hänestä tuli RC Strasbourgin päävalmentaja tammikuussa 1998.

title: Toteemi ja tabu

text: Teoksessa esitettyihin hypoteeseihin on suhtauduttu pääasiallisesti kielteisesti, mutta ranskalainen teoreettinen antropologi René Girard on nähnyt sen tulevan virheistään huolimatta jossain määrin oikeaanosuva ja katsonut sen tulevan lähelle omassa Väkivalta ja pyhä -teoksessaan esittelemäänsä ja puolustamaansa näkemystä.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Girard pelasi urallaan keskikentällä ja edusti Nîmes Olympiqueta sekä FC Girondins de Bordeaux'ta. Hän lopetti pitkän peliuransa 37-vuotiaana kauden 1990/91 päätteeksi. Ranskan maajoukkueessa Girard pelasi seitsemän maaottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän oli mukana Ranskan joukkueessa MM-kisoissa 1982.Girard aloitti valmennusuransa marraskuussa 1991 Division 1:ssa pelanneen Nîmes Olympiquen päävalmentajana. Hänen johdollaan seura onnistui säilyttämään liigapaikkansa. Hän kuitenkin jätti tehtävänsä kesällä hyvästä menestyksestä huolimatta. Lokakuussa 1994 hän palasi pariksi kuukaudeksi Nîmes'n päävalmentajaksi.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Maaliskuussa 2013 uutisoitiin, etteivät jatkosopimusneuvottelut tuottaneet tulosta ja Girard jättää Montpellier’n kauden jälkeen. Girardin viimeinen kausi Montpellier’ssa päättyi liigassa yhdeksänteen sijaan. Kesäkuussa 2013 Girardista tuli Lille OSC:n päävalmentaja. Odotukset olivat kovat ja ensimmäisellä kaudellaan Girard onnistui niihin vastaamaan. LOSC taisteli kärkisijoista liigassa ja oli lopulta liigassa kolmas. Kaudella 2014/15 oli huomattavasti tuskaisempaa ja LOSC majaili pitkään liigan keskikastissa. Lopulta joukkue nousi sijalle 8, mutta seurajohto päätti odotuksia heikomman kauden jälkeen lopettaa yhteistyön Girardin kanssa.

title: René Girard

text: Uhraaminen säännöllisesti toistuvana rituaalina taas pyrkii Girardin mukaan toistamaan tämän kantanäyn tuottaman vaikutuksen. Ihmisuhreista voidaan myös ennemmin tai myöhemmin luopua ja siirtyä eläinuhreihin, ja lopulta tästäkin käytännöstä voidaan luopua. Mytologiat taas kuvaavat Girardin mukaan yleensä juuri alkuväkivaltaa, joskin peitellysti.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Kesäkuussa 1998 Girard siirtyi Roger Lemerren apulaisvalmentajaksi Ranskan A-maajoukkueeseen. Yhdessä Lemerren kanssa hän luotsasi "Les Bleus'n" Euroopan mestariksi 2000. Surkeasti sujuneiden MM-kisojen 2002 jälkeen sekä Lemerre että Girard jättivät tehtävänsä.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Kausi 2011/12 oli Girardin luotsaamalle Montpellier’n suurmenestys. Joukkue pelasi läpi kauden vahvasti nousten taistelemaan mestaruudesta. Kevätkaudellakaan Montpellier ei hyytnyt, vaan Girard luotsasi joukkueensa voitosta voittoon huipentaen kauden lopulta seurahistorian ensimmäiseen liigamestaruuteen, joka ratkesi päätöskierroksen 1–2 voitolla AJ Auxerresta. Toukokuussa 2012 Girard valittiin Ranskan pelaajayhdistyksen UNFP:n kauden parhaaksi liigavalmentajaksi.

title: René Girard

text: Proust: A Collection of Critical Essays (1962) To Double Business Bound: Essays on Literature, Mimesis, and Anthropology (1978) Things hidden since the foundation of the World (1978) The Girard Reader (1996) Oedipus Unbound: Selected Writings on Rivalry and Desire (2004)

title: René Girard

text: Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Ranskalaiset historioitsijat Luokka:Ranskalaiset kirjallisuudentutkijat Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2015 kuolleet

title: René Girard

text: Alkukantaisessa yhteisössä ei ole oikeuslaitosta eikä poliisia, jotka lakien nojalla pystyisivät katkaisemaan väkivallan. Kun tuollainen yhteisö ajautuu väkivallan kehään, johtaa tilanne Girardin mukaan ennen pitkää siihen, että koska tiettyjä yksilöitä jäljitellään muita enemmän, alkaa viha kohdistua johonkin rajattuun joukkoon tai yhteen ainoaan yksilöön ja tästä tulee uhrattava syntipukki. Tämä tilanne toimii Girardin mukaan kantanäkynä, johon kaikki järjestynyt kulttuuri pohjautuu. Kun yksilö on lynkattu, vapautuu yhteisö sitä piinanneesta väkivallasta. Helpotus puolestaan tulkitaan uhratun ansioksi, ja näin uhrilla on kahtalainen luonne: toisaalta hän on ehdottoman paha – hänhän oli syynä yhteisön kriisiin –, toisaalta taas ehdottoman hyvä, sillä hänet uhraamalla yhteisö saavutti uuden ykseyden tunteen. Siispä uhri on pyhä, jumala tai jumalan kaltainen.

title: René Girard

text: Mimeettinen halu luo Girardin mukaan jäljittelijän ja jäljittelyn kohteen välille tilanteen, jota hän kutsuu Gregory Batesonin teoriaan nojautuen kaksoissiteeksi (). Kaksoisside syntyy, kun jäljittelijä alkaa muistuttaa malliaan siinä määrin, että malli alkaa kokea tämän uhaksi, ja tämä johtaa ristiriitaan: toisaalta malli tuntuu käskevän häntä olemaan kuin hän itse, toisaalta kieltää häntä matkimasta itseään. Viesti on: "tee niin kuin minä" ja "älä tee niinkuin minä". Kun yksilö joutuu tällaiseen tilanteeseen, jossa malli on tällä tavoin muuttunut mahdottomaksi, se kasvattaa entisestään mallin haluttavuutta ja tätä kautta subjektin epätoivoa.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Syyskuussa 2018 Girardista tuli marokkolaisen Wydad Casablancan päävalmentaja.

title: René Girard

text: Um Longo Argumento do princípio ao Fim: Diálogos com João Cezar de Castro Rocha e Pierpaolo Antonello (2000)

title: René Girard

text: Mimeettinen halu johtaa siis mimeettiseen väkivaltaan. Mimeettinen väkivalta tarkoittaa väkivaltapyrkimyksiä, jotka tulevat jäljitellyksi. Juuri mimeettinen väkivalta, johon mimeettisen halun perusvietti johtaa, on keskeinen Girardin antropologisessa teoriassa. Ongelmana nimittäin on, että kun mimeettinen halu kiihdyttää kilpailua lähestulkoon eksponentiaalisesti, se lisää yhteisön väkivaltaisuutta. Niinpä mimeettinen halu on yhtäältä synnyttämässä kulttuuria, koska nimenomaan taitavan jäljittelyn kyky on kulttuurin synnylle välttämätön, ja toisaalta uhkaa myös tuhota kulttuurin, koska se luo yhteisöön mimeettisen väkivallan kehiä.

title: René Girard

text: Girardin mukaan mimeettiseen haluun perustuva inhimillinen kulttuuri vaatii uhreja. Hän tulkitsee antiikin myyttejä verhotuiksi ritualistisen väkivallan purkauksiksi. Uhraaminen on prosessi, jossa syntipukki joutuu yhteisön sisäisen väkivallan purkautumisväyläksi. Esimerkiksi länsimaisessa kulttuuriperinteessä Kuningas Oidipus ja Raamatun evankeliumit ovat Girardin mukaan verhottuja kertomuksia yhteisöväkivallan uhreista. Uhraamisen prosessi on tiedostumaton: uhraamisen hetkellä syntipukin syyllisyys uskotaan todeksi ja ylilyövä väkivalta oikeudenmukaiseksi. Uhri puhdistaa yhteisön sen sisäisistä konflikteista, ja juuri tästä juontuu Girardin mukaan myös tragedian katarttinen vaikutus. Kuollut uhri kohotetaan myyteissä jumalalliseen asemaan; näin peitetään tietoisuudelta yhteisön ja uskontojen keskiössä toimiva väkivaltainen yksiuhrimekanismi.

title: René Girard

text: Girard esitteli teoriansa mimeettisestä halusta ensimmäisen kerran esikoisteoksessaan Mensonge romantique et vérité romanesque (1961), mutta ajatus on säilynyt keskeisenä hänen koko tuotannossaan. Hänen myöhempien ajatustensa voidaan katsoa perustuvan tähän ideaan.

title: René Girard

text: Mimeettinen väkivalta synnyttää tilanteen, jota Girard kutsuu erojen poispyyhkiytymiseksi: todelliset erot, joita yksilöiden välillä on havaittavissa, alkavat kadota ja yksilöt muistuttavat toisiaan yhä enemmän, mitä tulee todellisiin, ei pintapuolisiin eroihin. Yksilöt alkavat muistuttaa toistensa kaksoisolentoja, kuin kaksi verikoston kehään (blood-feud) ajautunutta sukua. Girardin mukaan yksilöllisessä kulttuurissa näennäiset erot kasvavat samalla kun todelliset erot häviävät. Tuollaisessa tilanteessa ei mimeettisen halun sokealle seuraamiselle ja siitä kumpuavalle kilpailulle ja väkivallalle ole mitään esteitä. Girard arvioikin monien nykyajan ongelmien kumpuavan nimenomaan mimeettisestä väkivallasta. Ihmistieteitä – Girard kritisoi erityisesti psykoanalyysia ja Claude Lévi-Straussia – ja moderneja ideologioita hän taas syyttää siitä, että he ovat sokeita tälle ja tulkitsevat sen väärin.

title: Väkivalta ja pyhä

text: Väkivalta ja Pyhä () on alun pitäen vuonna 1972 ranskaksi julkaistu ranskalaisen teoreettisen antropologin René Girardin teos, jossa Girard esittää kulttuurisen järjestyksen syntyä ja funktiota sekä primitiivisiä yhteiskuntia ja ihmisyhteisöjä yleensä koskevia hypoteeseja. Teos on herättänyt runsaasti sekä kritiikkiä että ylistystä ja kiitosta.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: 2002–2004 Girard toimi Ranskan alle 19- ja 16-vuotiaiden maajoukkueita. 2004 hän seurasi Raymond Domenechia Ranskan alle 21-vuotiaiden maajoukkuevalmentajana. Girardin johdolla Ranskan nuoret selvisivät välieriin 2006 EM-kisoissa. Girard jätti tehtävänsä vuonna 2008.

title: René Girard (jalkapalloilija)

text: Kesäkuussa 2009 Girard siirtyi Ligue 1:een nousseen Montpellier HSC:n päävalmentajaksi. Hänen johdollaan sarjanousija Montpellier pelasi loistavan kauden 2009/10 ja sijoittui Liguessä viidenneksi. Sijoituksen myötä Montpellier pääsi Eurooppa-liigaan kaudelle 2010/11. Vauhti eurokentillä oli kuitenkin vielä liian kovaa Girardin suojateille ja Montpellier putosi jo 3. karsintakierroksella unkarilaiselle Győrille. Coupe de la Liguessä Girard johdatti Montpellier’n aina loppuotteluun saakka, mutta mestaruus jäi haaveeksi Olympique de Marseillen voitettua finaalin 1–0.

title: Olli Sinivaara

text: Sinivaara on myös suomentanut ranskalaista filosofiaa ja runoutta. Hänen kääntämiään ovat muun muassa René Girardin "Väkivalta ja pyhä" (Tutkijaliitto, 2004) sekä Jean Baudrillardin "Terrorismin henki" (Tutkijaliitto, 2006).

title: René Girard

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. – an introduction to Girard. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. – essays about Girard and Christian Theology. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.


query: Minä vuosina Alexander Dubček johti  Tšekkoslovakiaa?

title: Tšekkoslovakia

text: Klement Gottwald: huhtikuu 1945 – 14. maaliskuuta 1953 Antonín Novotný: 14. maaliskuuta 1953 – 5. tammikuuta 1968 Alexander Dubček: 5. tammikuuta 1968 – 17. huhtikuuta 1969 Gustáv Husák: 17. huhtikuuta 1969 – 17. joulukuuta 1987 Miloš Jakeš: 17. joulukuuta 1987 – 24. marraskuuta 1989 Karel Urbánek: 24. marraskuuta – 20. joulukuuta 1989

title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček (27. marraskuuta 1921 Uhrovec – 7. marraskuuta 1992 Praha) oli tšekkoslovakialainen poliitikko. Hän toimi Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen ensimmäisenä sihteerinä ja maansa johtajana vuosina 1968–1969. Heti ensimmäisenä virkavuotenaan Dubček käynnisti muista itäblokin maista poiketen poliittisia uudistuksia, joiden luomaa vapaampaa ilmapiiriä kutsuttiin Prahan kevääksi. Seuraavana syksynä Neuvostoliitto ja muut Varsovan liiton maat miehittivät Tšekkoslovakian ja uudistukset peruttiin.

title: Alexander Dubček

text: Palattuaan Moskovasta Novotný syytti Dubčekia ”nationalistisesta poikkeamasta”. Lisäksi hän oli pyytänyt Leonid Brežnevin Prahaan ratkaisemaan asian stalinistisiiven eduksi. Brežnev saapuikin Prahaan kaikessa hiljaisuudessa 8. joulukuuta 1967. Uudistusmieliset totesivat neuvotteluissa Brežneville, että Antonin Novotnýn hallinto on kaiken kehityksen tiellä. Brežnev ei esittänyt asiasta mitään mielipidettä eikä puuttunut siihen, kuka olisi Novotnýn seuraaja. Brežnev poistui maasta jo seuraavana päivänä. Keskuskomitea keskusteli taloudesta 19. joulukuuta, ja 5. tammikuuta 1968 alkoi ratkaiseva kokous. Novotný saatiin syrjään, ja Alexander Dubček valittiin ainoana ehdokkaana kommunistisen puolueen ensimmäiseksi sihteeriksi. Virkaanastujaispuheessaan Dubček herrasmiesmäisesti kiitti Antonin Novotnýta tämän tekemästä työstä. Presidentin virasta Novotný erotettiin 22. maaliskuuta 1968, ja uudeksi presidentiksi nousi toisen maailmansodan veteraani, kenraali Ludvik Svoboda.

title: Tšekkoslovakian kommunistinen puolue

text:
Tšekkoslovakian kommunistinen puolue ( ja , KSČ) oli marxilais-leniniläinen kommunistipuolue, joka toimi Tšekkoslovakiassa vuosina 1921–1990. Puolue sai vuonna 1946 vaalivoiton ja kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1948 se teki vallankaappauksen. Tämän jälkeen puolue hallitsi Tšekkoslovakiaa aina vuoden 1989 samettivallankumoukseen asti. Vuonna 1968 puolueen johtaja Alexander Dubček ehdotti demokraattisia uudistuksia, mikä johti Neuvostoliiton asevoimien väliintuloon. Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen seuraajista merkittävimmät ovat Tšekissä toimiva Böömin ja Määrin kommunistinen puolue ja Slovakiassa toimiva Slovakian kommunistinen puolue.
Puoluejohtajan tittelinä oli vuosina 1945–1953 puhemies ("předseda"), vuosina 1953–1971 ensimmäinen sihteeri ("první tajemník") ja vuosina 1971–1989 pääsihteeri ("generální tajemník").

title: Prahan kevät

text: Prahan kevään pääarkkitehtina toimi Alexander Dubček, joka noustuaan valtaan aloitti välittömästi toimenpiteet poliittisten uudistusten tekemiseksi. Sananvapaus, talouden desentralisaatio ja stalinismin aikaisten poliittisten vainojen uhrien rehabilitoinnit olivat uudistajien tärkeimpiä tavoitteita. Tšekkoslovakian yhtenäisvaltion muuttaminen Tšekin ja Slovakian liittovaltioksi oli myös asialistalla.

title: Alexander Dubček

text: Toimittuaan kaksi vuotta Bratislavassa Dubček sai siirron Prahaan keskuskomitean teollisuussihteeriksi. Vuosia 1960–1962 Dubček on kuvannut hyödyllisiksi, sillä hän sai kokonaiskuvan maan taloudellisista ja poliittisista ongelmista ja tutustui muihin uudistusmielisiin, joista Ota Šikin ja Karel Kuban kanssa hän teki yhteistyötä vuonna 1968. Näinä aikoina Dubček otti ensi kertaa yhteen Novotnýn kanssa. Asiat koskivat 1950-luvun poliittisten vainojen uhrien rehabilitointia ja maan talouden investointikohteita.

title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček liittyi Slovakian kommunistiseen puolueeseen vuonna 1939 isänsä antaman esimerkin innostamana. Toisen maailmansodan aikana hän taisteli vastarintaliikkeessä. Vuonna 1939 Slovakian tasavalta oli itsenäistynyt Jozef Tison johdolla. Maa oli kuitenkin kansallissosialistisen Saksan ”suojelussa”. Toisen maailmansodan puhjettua Slovakian aseteollisuus tarjosi työpaikkoja, samoin Tison hallinnon turvallisuus- ja poliisiorganisaatiot. Tämän vuoksi jotkut slovakkipiirit katsovat vuosien 1939–1944 luoneen maahan vakautta ja vaurautta. Alexander Dubček on itse muistellut, ettei muista tuolloin juuri kenenkään iloinneen elinoloistaan, saati sitten vaurastuneen. Lisäksi hän muistuttaa kyseisen ajan inhimillisistä ja moraalisista seuraamuksista. Näin ollen kommunistinen puolue ja toimiminen vastarintaliikkeessä olivat hänelle itsestäänselvyys, vaikkakin hän huomauttaa, ettei hänellä juuri ollut vertailukohtaa tekemilleen valinnoille.

title: Alexander Dubček

text: Dubček nimitettiin Tšekkoslovakian kommunistipuolueen keskuskomiteaan vuonna 1955. Samana vuonna hän lähti opiskelemaan Moskovan poliittiseen instituuttiin, josta hän valmistui vuonna 1958. Puoluekoulun opetus oli tiukasti marxismi-leninismin viitekehykseen sidottua. Eriävistä mielipiteistä kerrottiin, mutta ne kaikki leimattiin ”vihamielisiksi” ja ”revisionistisiksi”. Lev Trotskin, Karl Kautskyn ja Rosa Luxemburgin kirjoituksista esitettiin sitaatteja vain niiden virheellisiksi osoittamisen vuoksi. Historian tapahtumien tulkinta vaihteli jatkuvasti puolueen linjan mukaan. Koulun kirjaston virallisissa luetteloissa ei ollut ainuttakaan Leniniä arvostelevaa teosta.

title: Alexander Dubček

text: Vuodesta 1945 alkaen Tšekkoslovakiassa ryhdyttiin toteuttamaan kansallistamista ja maauudistusta. Lisäksi otettiin käyttöön yleinen sairausvakuutus. Vuoden 1948 alussa kommunistit nousivat valtaan (”voittoisa helmikuu”). Dubček ajatteli tuolloin, että tavallisille ihmisille avautuisi nyt mahdollisuus kunnolliseen elämään: jokaisella olisi asunto, ja kaikkien vatsat olisivat täynnä. Myöhemmin, vanhana miehenä, hän katsoo olleensa tuolloin naiivi ja miettineensä liian vähän vapauden merkitystä.

title: Alexander Dubček

text: Syyskuussa vuonna 1958 Dubček palasi perheensä luo Trenčíniin, minne perhe oli asettunut isän opiskelujen ajaksi. Pian sen jälkeen oli edessä muutto Bratislavaan, missä odotti työ piirisihteerinä. Tšekkoslovakian poliittisessa ilmapiirissä oli ollut jonkin verran liikehdintää. Jotkut olivat jo vaatimassa kommunistisen puolueen ylimääräistä puoluekokousta. Aloitteellisuus oli ollut kuitenkin pienten piirien asia ja stalinismin vastainen oppositio oli helppo tukahduttaa. Tšekkoslovakian presidentti Antonín Zápotocký oli kuollut ja uudeksi presidentiksi valittiin marraskuussa 1957 Antonín Novotný, joka oli kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri. Ensimmäisen sihteerin ja presidentin tehtävät kiedottiin yhteen, ja puolue ja valtio sekoitettiin toisiinsa. Novotný tunnettiin kaikkien muutosten sitkeähenkisenä vastustajana, ja hänen uhmaamistaan pidettiin poliittisena itsemurhana. Novotný ajoi läpi vuoden 1959 perustuslakiuudistuksen, joka kodifioi kommunistisen puolueen vallan ja heikensi Slovakian itsehallintoa.

title: Alexander Dubček

text: Dubček vietiin Moskovaan vankina, ilman mahdollisuutta tavata muita kaapattuja. Seuranneet neuvottelut olivat täysin muodolliset. Neuvottelupöytään päästiin 23. elokuuta, ja vastapuolella olivat Leonid Brežnev, Nikolai Podgornyi, Aleksei Kosygin ja Voronovin. Brežnev aloitti puolustelemalla tapahtunutta. Hän totesi, että keskuskomitean selän takana oli vehkeilty Tšekkoslovakian muuttamiseksi porvarilliseksi valtioksi, minkä vuoksi tarvitaan aikaa normalisoinnille, eikä joukkoja voida vetää pois. Muita Moskovan neuvotteluihin osallistuneita olivat uudistusmieliset Černík, Smrkovský, Bilák ja vapaaehtoisesti saapunut presidentti Svoboda. Neuvostoliittolaiset yrittivät painostaa tšekkoslovakialaisia myöntämään ”Varsovan kirjeen” syytökset paikkansapitäviksi sekä myöntämään Prahassa miehityksen alkaessa salaisesti pidetyn Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen 14. edustajakokouksen mitättömäksi.

title: Alexander Dubček

text: Leonid Brežnev soitti Dubčekille 19. heinäkuuta 1968 ja ehdotti kahdenvälistä kokousta. Ilmassa leijui pelottelua: DDR:n lehdistö väitti Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun lähettäneen aseita vastavallankumouksellisille ja Neuvostoliiton lehdistö väitti Tšekkoslovakian yrittävän kaapata itselleen osaa Ukrainasta. Neuvottelupaikasta käytiin kädenvääntöä ja lopulta sovittiin tapaamispäiväksi 29. heinäkuuta Čiernan rautatieasemalla, minne Neuvostoliiton valtuuskunta tuli junalla. Neuvottelut ajautuivat heti alussa umpikujaan, mutta ne kestivät kaikkiaan kolme päivää. Neuvostoliittolaiset käyttäytyivät neuvotteluissa karkeasti: Aleksei Kosygin solvasi tšekkoslovakialaista František Kriegeliä ”Galitsian juutalaiseksi” ja Brežnev vetäytyi tekosairaana junanvaunuunsa, minne Dubčekin täytyi tulla hänen luokseen henkilökohtaisiin keskusteluihin.

title: Alexander Dubček

text: Dubčekin opiskellessa poliittisessa instituutissa Neuvostoliitossa alkoi Nikita Hruštšovin johdolla ”suojasääksi” kutsuttu aika. Poliittisen instituutin ulkomaalaiset oppilaat saattoivat kuulla neuvostoliittolaisten oppilaiden arvostelevan Stalinia murhaajaksi ja vankeja alkoi palata leireiltä. Neuvostoliittolaiset oppilaat lukivat otteita Hruštšovin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 20. edustajakokouksessa pitämästä puheesta. Paluu takaisin Tšekkoslovakiaan tuntui paluulta ”stalinistiseen talveen”.

title: Tšekkoslovakian miehitys 1968

text:
Tšekkoslovakian miehitys vuonna 1968 oli seurausta yrityksestä vapautua stalinismista ja löytää itsenäisempi rooli Neuvostoliiton johtamassa kommunistisessa blokissa kylmän sodan aikana. Vastaavia yrityksiä oli myös muissa blokin maissa. Ihmisoikeuksia kunnioittavan ”ihmiskasvoisen” sosialismin kokeilu (Prahan kevät) katkesi Tšekkoslovakiassa Varsovan liiton joukkojen 21. elokuuta suorittamaan miehitykseen. Tšekkoslovakia ”normalisoitiin” eli uudistukset peruttiin ja maan kommunistipuolue palautettiin tiukasti Moskovasta johdetulle linjalle. Neuvostoliiton johtaja Leonid Brežnev perusteli Varsovan liiton miehitystä sillä, että kun sosialismi on uhattuna yhdessä sosialistisessa maassa, asia ei ole vain tämän maan päätettävissä vaan kaikkien sosialististen maiden asia. Brežnevin lausumasta tuli tunnettu ulkopoliittinen doktriini, Brežnevin oppi.
Tšekkoslovakian kriisiin johtaneet tapahtumat alkoivat 1960-luvulle myöhästyneestä tilinteosta Josif Stalinin ajan terroriin ja asiaan kytkeytyi myös kansallisuuserimielisyyksiä Tšekkoslovakian presidentin ja kommunistisen puolueen (TKP) puheenjohtajan Antonín Novotnýn keskitettyä valtaa tiukemmin omiin käsiinsä Prahaan. Slovakian poliittiset johtajat, lehdistö ja kulttuuripiirit hyökkäsivät 1963 alkaen hämmästyttävän rohkeasti stalinismia vastaan ja nostivat esiin maan poliittisen johdon kannalta ikäviä kysymyksiä lähimenneisyydessä käytetyistä menetelmistä. Uudistusliikkeen johtaja Slovakian puoluejohtaja Alexander Dubček halusi oikaista ”hirvittävät vääryydet”, joita ”kommunistisen puolueen valtaannoususta lähtien maan taakkana ollut raskas sortokoneisto” oli saanut aikaan. Hänen mukaansa koko maa huokaisi kuin raskaan kiven alla. Novotný yritti seuraavien vuosien aikana useaan kertaan siirtää sivuun arvostelijaansa, mutta Dubčekin asema Slovakiassa oli vahva, eikä Novotný onnistunut aikeissaan.

title: Alexander Dubček

text: 1960-luvulla Tšekkoslovakiassa alkoi nousta esiin mielipiteitä, jotka vaativat uudistuksia ja vapaampia oloja. Vuodesta 1963 lähtien Slovakian kirjailijaliiton lehti "Kultúrny život" alkoi ottaa esille aikaisemmin kiellettyinä pidettyjä asioita. Lehti oli ollut vapaa ennakkosensuurista. Pian samankaltaisia kirjoituksia tuli myös Slovakian kommunistisen puolueen sanomalehden "Pravdan" sivuille. Dubček sekä rohkaisi arvostelua että katsoi sitä tarvittaessa läpi sormien. Antonin Novotnýn hallinto vastasi tähän perustamalla lehdistösensuuriviraston vuonna 1964 ja yrittämällä syrjäyttää Dubčekin. Tšekin kulttuurielämä ja lehdistö oli myös otettu tiukkaan kontrolliin.

title: Alexander Dubček

text: Alexander Dubček syntyi Uhrovecissa, joka oli hänen isänsä suvun kotikaupunki. Sattumalta Alexander Dubčekin syntymätalo oli myös 1800-luvun slovakialaisen kansallisen liikehdinnän keskushahmon Ludovit Štúrin syntymäkoti. Dubčekin syntymän aikoihin Tšekkoslovakian tasavaltaa koettelivat taloudelliset vaikeudet, jotka tuntuivat erityisen hankalilta juuri Slovakian puolella. Taloudelliset vaikeudet vahvistivat Dubčekin perheen sosialistista vakaumusta, ja 25. syyskuuta 1921 Stefan Dubček johti puhetta Slovakian sosiaalidemokraattisen puolueen paikallisosaston kokouksessa. Kokouksessa muodostettiin Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen paikallisosasto, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin.

title: Alexander Dubček

text: Kommunistivalta hankaloitti Alexander Dubčekin ja hänen Anna-vaimonsa elämää monin tavoin. Perhe joutui elämään säästöillään, ja Alexander Dubčekin äiti tuki perhettä taloudellisesti. Viranomaiset osoittivat puolen vuoden työttömyyden jälkeen Dubčekille työpaikan metsähallituksen moottorisahakorjaamolta. Anna-puoliso ei sairauksiensa vuoksi kyennyt työelämään. Dubčekien asunnosta löytyi kuuntelulaiteita, heidän ei sallittu vastaanottaa ulkomaanpostia, ja kolme turvallisuuspoliisia seurasi heitä aina kun he liikkuivat kaupungilla. Alexander Dubčekia puhutelleita henkilöitä uhkailtiin työpaikan menetyksellä, ja he joutuivat ilmoittautumaan poliisille. Anna-puolison pääsy saamaan hoitoa sappivaivoihin tehtiin hankalaksi.

title: Alexander Dubček

text: Dubček oli kansallisuudeltaan slovakki. Hänen vanhempansa olivat Yhdysvaltoihin muuttaneita köyhiä slovakkisiirtolaisia, joilla oli sosialistisia ihanteita. Isä Stephan oli saanut vuonna 1916 Yhdysvaltojen kansalaisuuden. Seuraavana vuonna Yhdysvallat liittyi ensimmäiseen maailmansotaan, ja Alexander Dubčekin isä meni pasifistisen vakaumuksensa vuoksi mieluummin vankilaan kuin lähti sotimaan. Vuonna 1921, saatuaan tiedon uuden Tšekkoslovakian synnystä, perhe päätti palata Slovakiaan.

title: Alexander Dubček

text: Vuonna 1962 Dubček oli jo Tšekkoslovakian kommunistipuoleen keskuskomitean täysivaltainen jäsen.

title: Alexander Dubček

text: 15. joulukuuta 1969 Dubček nimitettiin suurlähettilääksi Turkkiin vuosiksi 1969–1970 ja erotettiin kommunistisesta puolueesta vuonna 1970. Kotimaahan Dubček palasi kesäkuussa 1970.

title: Alexander Dubček

text: Dubček joutui allekirjoittamaan 26. elokuuta 1968 niin kutsutun Moskovan julistuksen, jossa todettiin, että erimielisyydet sosialististen maiden välillä eivät ole ylipääsemättömiä. Moskovan julistus julistettiin ”puolueiden yhteisten etujen” ja ”keskinäisen ystävyyden nimissä” salaiseksi. Allekirjoittamiseen johti Dubčekin pelko siitä, että kieltäytyminen olisi tulkittu kehotukseksi avoimeen vastarintaan, minkä miehitysarmeija olisi kukistanut ihmishenkiä säästämättä. Dubček on todennut tilanteen olleen kuin suora kopio Tšekkoslovakian viimeisen sotaa edeltäneen presidentin Emil Háchan neuvotteluista Berliinissä 15. maaliskuuta 1939, missä Adolf Hitler otti Tšekin kansan Saksan valtakunnan "suojeluun". Neuvottelujen päätteeksi Brežnev piti puheen, jossa totesi aatteiden ja ihanteiden olevan sivuseikka. Tšekkoslovakia kuului Neuvostoliiton etupiiriin, ja Dubček oli ollut liian itsenäinen; hän ei ollut tarkistuttanut puheitaan Neuvostoliitossa eikä kysynyt lupaa henkilövaihdoksiin. Brežnev oli puhuessaan liikuttunut aina kyyneliin saakka, ja Dubček muistelee olleensa keskellä kyynistä byrokraattikoplaa, jonka maailmankuva oli valjastettu omien etujen ajamiseen.

title: Alexander Dubček

text: Tšekkoslovakian edustajat kutsuttiin 23. maaliskuuta 1968 Dresdeniin käsittelemään taloudellista yhteistyötä. Romanian edustajat eivät olleet paikalla. DDR:n johtaja Walter Ulbricht avasi kokouksen, hylkäsi esityslistalla olleet talousasiat ja siirtyi käsittelemään Tšekkoslovakian tilannetta. Dubček muisteli myöhemmin tunteneensa itsensä niin petetyksi, että oli kävellä ulos salista. Kokouksessa luettiin tšekkoslovakialaisia sanomalehtiä, joiden artikkeleista etsittiin perusteita syytöksille ”vastavallankumouksesta” ja ”otteen menetyksestä” ja väläyteltiin sosialismiin kohdistuvan ulkovaltojen uhkia. Dubček puolusteli lehdistön oikeutta kirjoittaa asioista vapaasti ja toimivansa kansan parhaaksi. Lisäksi hän tähdensi maansa hoitavan velvollisuutensa Varsovan liitossa tinkimättä. Dubčekin mukaan Leonid Brežnev näytteli kokouksessa huolestunutta isää ja Walter Ulbricht ja Władysław Gomułka syyttäjiä.

title: Alexander Dubček

text: Myöhemmin 1960-luvulla edellisen vuosikymmenen poliittisia oikeudenkäyntejä tutkiessaan Dubčekille ilmeni, että valtionpoliisi oli toiminut kuin valtio valtiossa. Se sai usein ohjeensa suoraan Neuvostoliitosta ja 1950-luvun näytösoikeudenkäynnit olivat neuvostoliittolaisten suunnittelemia ja ohjaamia. Ankaraa sortoa jatkui vuosia ja Dubček oli monien ystäviensä kanssa hämmentynyt. Mitä heidän unelmalleen oli tapahtumassa? Toisaalta ajateltiin, että sosialismi oli ajautunut kunnottomien ja vilpillisten ihmisten käsiin ja jos sen käytännön toteutus palautettaisiin sopimaan yhteen sen filosofisten arvojen kanssa, kaikki muuttuisi.

title: Alexander Dubček

text: Samettivallankumouksen aikana Dubček tuli takaisin. Hän tuki Václav Havelin liikettä. Dubček valittiin kansalliskokouksen puhemieheksi 28. joulukuuta 1989 ja uudelleen vuonna 1990. Hän katsoi samettivallankumouksen olevan voitto hänen ”ihmiskasvoiselle sosialismilleen”. Hän liittyi Slovakian sosiaalidemokraattisen puolueen jäseneksi vuonna 1992. Dubček kuoli syyskuussa 1992 sattuneessa auto-onnettomuudessa saamiinsa vammoihin 7. marraskuuta 1992. Huhuja liikkui siitä, että auto-onnettomuus olisi ollut järjestetty. Hänet haudattiin Slávičie Údolieen Bratislavaan Slovakiaan. Dubčekin kuolema oli isku monille Tšekkoslovakian yhtenäisyyttä kannattaneille. Tšekki ja Slovakia erosivat toisistaan 1. tammikuuta 1993.

title: Alexander Dubček

text: Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen keskuskomitean istunto käynnistettiin 30. lokakuuta 1967. Dubček oli keskittynyt kokouksessa kolmeen aiheeseen: 1) "Puoluejohdon" "oli tehtävä itsekritiikkiä eikä vain tuomittava aluejärjestöjä, 2) Puolueen ja hallituksen välille oli tehtävä selkeä raja; puolue ei saa sekaantua päivittäin valtionhallintoon, 3) Oli aloitettava keskuskomitean päätöksiin perustuvan toimintaohjelman laatiminen". Antonin Novotný ja hänen liittolaisensa torjuivat Dubčekin ehdotukset ilman äänestystä. Seuraavana päivänä Novotný matkusti Moskovaan lokakuun vallankumouksen 50-vuotisjuhliin.

title: Alexander Dubček

text: Dubček piti markkinataloutta ainoana toimivana talousjärjestelmänä. Hän halusi tosin säädellä sitä lainsäädännöllä, joka mahdollistaisi hyvän elämän kaikille. Sen rinnalle tarvittaisiin myös vahvaa osuusliikettä. Dubček piti esikuvinaan Olof Palmea ja Willy Brandtia.

title: Samettivallankumous

text: Seuraavina päivinä sadat tuhannet ihmiset kerääntyivät kaduille. Tšekit ja slovakit vaativat kommunistista puoluetta sallimaan vapaan kansalaistoiminnan. Ensimmäinen suurmielenosoitus järjestettiin Prahan keskustassa 20. marraskuuta ja siihen osallistui noin 100 000 henkeä. Juuri perustettu Kansalaisfoorumi järjestäytyi vaatimaan kommunistipuolueen diktatuuriaseman lopettamista. Samoihin aikoihin Bratislavassa pidettiin suurmielenosoitus. Vuoden 1968 Prahan kevään aikainen ja syrjäytetty poliittinen johtaja Alexander Dubček oli kutsuttu puhumaan kansanjoukoille. Niinpä 28. marraskuuta Tšekkoslovakian kommunistinen puolue luopui yksinvallastaan. Demokraattiset vaalit pidettiin 29. joulukuuta ja ne toivat Tšekkoslovakiaan ensimmäisen ei-kommunistisen hallinnon yli 40 vuoteen.

title: Alexander Dubček

text: Sotilaspalveluksen suorittamisen jälkeen Dubček työskenteli Trenčínin aluekomitean ensimmäisenä sihteerinä. 1950-luvun alkuvuodet Dubček muistaa surullisina ja huolestuttavina. Häntä huoletti paitsi setänsä kohtalo myös se, että Tšekkoslovakiassa oli tuohon aikaan ankara poliittinen sortokausi. Useita tunnettuja isänmaanystäviä ja poliitikkoja vangittiin ja heitä syytettiin mitä mielikuvituksellisimmin perustein. Rangaistuksina oli usein elinkautinen vankeus tai kuolemantuomio. Sortoa puolusteltiin Stalinin teorialla ”luokkataistelun kiihtymisestä”.

title: Alexander Dubček

text: Dubček kumosi lehdistösensuurin. Lisäksi vuonna 1948 kielletty perinteikäs voimisteluseura Sokol sallittiin jälleen, ja poliittisesti vainotut perustivat Klubi 231:n, joka vaati syyttömästi tuomittujen kunnian palauttamista. Pian muodostettiin myös ”osallistuvien puolueettomien klubi” (KAN), jolla oli poliittisen puolueen piirteitä olematta kuitenkaan poliittinen puolue. Suoritettiin mielipidekysely, jonka mukaan vain kuusi prosenttia uskoi kehityksen heikentävän sosialismia ja vain 1,9 prosenttia halusi suurempaa riippumattomuutta Neuvostoliitosta. Henkilökohtaisesti Dubček piti tärkeänä parantaa tšekkien ja slovakkien suhteita ja luoda Tšekkoslovakiasta aidosti toimiva liittovaltio. Lakiesitys asiasta oli määrä hyväksyttää parlamentissa 20. elokuuta 1968. Uudessa ohjelmassa tähdennettiin myös vapautta: kaikki ulkojuridiset rajoitukset tuli poistaa, kokoontumis- ja yhdistymisvapauden tuli olla myös todellisuutta, sekä irtisanouduttiin diktatorisista toimenpiteistä. Kansalaisille taattiin matkustusvapaus myös ulkomaille. Taloudessa pyrittiin yritysten itsehallintoon, keskusjohtoisuuden purkuun ja palvelualojen yksityisyritysten laillistamiseen. Neuvostoliittolaiset tulkitsivat viimeisen kohdan tarkoittavan kapitalismiin palaamista.

title: Alexander Dubček

text: Kolmen kuukauden kuluttua puoluetyön alkamisesta Dubček osallistui puoluetyön kursseille Harmonian kylpyläkaupungissa, ja kurssin päätyttyä maaliskuussa 1950 hän suoritti asepalveluksensa. Perhepiirissä sattui tuohon aikaan surullinen tapahtuma: Alexander Dubčekin setä Michal teki itsemurhan. Michal Dubček oli joutunut aiheettomien kavallussyytteiden uhriksi. Hänen väitettiin kavaltaneen rahaa räätälien osuuskunnasta, jonka johtaja ja perustaja hän oli. Myöhemmin syytteet kumottiin aiheettomina.

title: Alexander Dubček

text: Leonid Brežnev, János Kádár, Walter Ulbricht, Władyslaw Gomułka ja Todor Živkov kokoontuivat Varsovassa 14. heinäkuuta 1968. Seuraavana päivänä he julkaisivat kommunikean, jossa totesivat viiden Varsovan liiton maan johtajan tavanneen ja lähettäneen kirjeen Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen keskuskomitealle. Kirjeessä, joka nykyään tunnetaan ”Varsovan kirjeenä”, todettiin uudistusten olevan "vastavallankumouksellisten voimien" aikaansaannosta, "antisosialistiset järjestöt" piti lakkauttaa ja lehdistön vapaus tuli lakkauttaa. Dubček otti kirjeen puolueensa keskuskomitean käsittelyyn, missä se tuomittiin yksimielisesti. Dubček ei vielä tässäkään vaiheessa uskonut, että Neuvostoliitto ja muut Varsovan liiton maat hyökkäisivät asevoimin Tšekkoslovakian uudistuksia vastaan.


query: Kuinka pitkä on valtatie 9?

title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 on Turusta Loimaan, Tampereen, Jämsän, Jyväskylän, Kuopion ja Joensuun kautta Tohmajärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 663 kilometriä.

title: Valtatie 23

text: Valtatielle 4 Jyväskylän seudulle sekä valtatielle 6 sekä Valtatie 9 Joensuuhun tehdyt suunnitelmat koskevat myös valtatietä 23.

title: Valtatie 9

text: Nelostie erkanee Kanavuoressa, valtatie 13 Laukaan kunnan Lievestuoreella ja 23 vähän Hankasalmen aseman jälkeen. Valtatie 9 jatkuu edelleen Suonenjoen kautta Kuopion eteläosiin, jossa se yhtyy valtatiehen 5 ja ohittaa Kuopion moottoritietä pitkin.

title: Valtatie 23

text: Jyväskylän alueella tie kulkee ensin yhdessä valtatien 9 kanssa Rantaväylää ja sitten yhdessä valtateiden 4, 9 ja 13 kanssa Vaajakosken moottoritietä. Moottoritieosuuden jälkeen valtatiet kulkevat yhdessä Vaajakosken taajaman halki, mikä muodostaa liikenteen pullonkaulan. Jyväskylän seudulla valtatiellä 23 on peräti neljä epäjatkuvuuskohtia, joissa tie kääntyy.

title: Valtatie 17

text: Vuonna 2010 valtatie 17 liitettiin osaksi valtatietä 9. Syynä oli liikenne- ja viestintäministeriön tavoite tehdä valtateistä pitkiä maakuntia yhdistäviä liikenneväyliä. Valtatie 9 saatiin näin ulottumaan Turusta Niiralaan.

title: Valtatie 16

text: Valtatie 16 on osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä 490 kilometrin pituista itä-länsisuuntaista reittiä, joka valtatien 16 lisäksi seuraa pääosin kantatietä 77 ja valtatietä 9. Tie on myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle Karjalan tasavaltaan.

title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 eroaa valtatiestä 5 yli Siilinjärven Vuorelassa, ja sieltä Riistaveden, Tuusniemen ja Outokummun kautta Liperin Viinijärvelle, missä se yhtyy taas valtatiehen 23. Siilinjärven ja Liperin Ylämyllyn välinen tie on kaksikaistainen ja monin paikoin mutkainen ja mäkinen. Ylämyllyn ja Joensuun Niittylahden väli on moottoritietä, jonka molemmissa päissä lyhyt moottoriliikennetieosuus. Joensuussa valtatie 9 liittyy valtatiehen 6 jatkuen Tohmajärven Onkamoon, jossa valtatie 9 eroaa valtatiestä 6. Onkamon jälkeen tie jatkuu Niiralan rajanylityspaikalle, josta on yhteys Venäjän Sortavalaan.

title: Siilinjärvi

text: Seuraavat tiet Valtatie 9:ää lukuun ottamatta kulkevat aivan Siilinjärven keskustan ohi. Valtatie 9 erkanee valtatie 5:stä Vuorelassa.

title: Kangasala

text: Kangasalan läpi ja keskustan kyljestä kulkee valtatie 12 Tampereelta Lahteen. Kangasalan pohjoisosan läpi kulkee valtatie 9 (Tampere-Jyväskylä). Valtatie 9:n entinen reitti Huutijärveltä Orivedelle on nykyisin kantatie 58:n osa. Kangasalta lähtevät lisäksi seututie 310 Valkeakoskelle ja seututie 325 Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin.

title: Suomen tienumerointijärjestelmä

text: Muutoksessa syntyneitä pitkiä uusia kantateitä olivatViimeisimmät valtatienumerointiin liittyvät muutokset ovat osuuden Keminmaa – Tornio – Ruotsin raja muuttaminen tieksi 29 ja tien 21 muuttaminen siten kulkemaan välille Tornio–Kilpisjärvi. Vuonna 2010 Turun ja Kuopion välistä valtatietä 9 jatkettiin Joensuun kautta Tohmajärven Niiralaan, jolloin valtatie 17 ja kantatie 70 lakkautettiin.

title: Valtatie 17

text: Valtatie 17 on entinen suomalainen valtatie, joka johti Kuopiosta Joensuuhun. Vuonna 2010 tie liitettiin osaksi valtatietä 9, ja tienumero 17 poistui käytöstä.

title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 alkaa Turun keskustasta. Turun kehätien eli kantatien 40 ja Liedon asemanseudun välinen tieosuus on moottoritietä, minkä jälkeen tie jatkuu leveäkaistatienä Auraan saakka. Tämän jälkeen tie jatkuu tavanomaisena kaksikaistaisena valtatienä Pöytyän, Loimaan, Humppilan, ja Urjalan kautta Akaaseen ja Valkeakoskelle, jossa se yhtyy valtatiehen 3 ja jatkuu moottoritienä Lempäälän kautta Tampereelle.

title: Kantatie 41

text: Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Auran ja Huittisten välinen tie oli osa valtatietä 9. Tuolloin tien linjaus tosin poikkesi jonkin verran nykyisestä. Nykyinen tie on rakennettu 1960-luvulla. Valtatie 9:n nykyisen, Loimaan kautta kulkevan linjauksen valmistuttua Auran ja Nokian välinen entinen valtatie 9 nimettiin kantatieksi 41. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatietä 12 jatkettiin Tampereelta Huittisten kautta Raumalle, ja kantatie 41 typistyi Auran ja Huittisten väliseksi tieksi.

title: Tampereen kehätie

text: Tampereen kehätie alkaa lännessä Ylöjärveltä valtatie 3:n ja kantatie 65:n eritasoliittymästä, josta valtatie 3 menee Vaasaan ja kantatie 65 Tampereelta Virroille. Ylöjärveltä kehätie kulkee Tampereen ja Nokian rajaa seuraillen Kalkun eritasoliittymään, josta eroaa valtatie 11 Poriin, ja edelleen Pitkäniemen eritasoliittymään, jossa se risteää valtatietä 12 Raumalta Tampereen kautta Lahteen ja Kouvolaan. Tämän jälkeen kehätie ylittää Rajasalmen sillan ja saapuu Pirkkalan kuntaan, kiertää Pirkkalan kuntakeskuksen ja Tampere-Pirkkalan lentoaseman välistä ja saapuu taas Tampereen alueelle. Lakalaivan eritasoliittymässä risteävät valtatiet 3 ja 9 Helsingin ja Turun suuntiin. Lakalaivan liittymän itäpuolella on Karkunvuoren moottoritietunneli. Kehätie päättyy idässä Tampereen Alasjärvelle valtateiden 9 ja 12 liittymään, jossa valtatie 9 jatkuu Jyväskylän kautta Kuopioon ja jo mainittu valtatie 12 Kouvolaan.

title: Valtatie 11 (Viro)

text: Valtatie 11 eli Tallinnan kehätie () alkaa valtatieltä 1 Tallinnan itäpuolelta Väosta ja kulkee Jürin, Sakun ja Sauen kautta Keilaan valtatielle 8. Tie yhdistää Tallinnasta lähtevät valtatiet numeroiltaan 1, 2, 4 ja 8. Valtatie on 38,2 kilometriä pitkä.

title: Karttiminjärvi

text: Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Karttimin peltoaukealla valtatien 9 eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata muualla paitsi pohjoisessa, jossa rantoja seuraa vanha 1950-luvulla valmistunut valtatie 9 . Tämän tien pohjoispuolelle valmistui vuosina 2001–2003 lopulla oikaisulinja . Järvellä on haja-asutuksena muutama talo ja kaksi maatilaa.

title: Liperi (kunta)

text: Valtatie 9 (Turku-Niirala) Joensuusta Kuopioon ja valtatie 23 (Pori-Joensuu) Varkaudesta Joensuuhun kulkevat Liperin kautta. Seututie 482 johtaa Kiteen Tolosenmäestä Rääkkylän ja Liperin kirkonkylän kautta Käsämään, jossa se yhtyy valtatie 9:ään sekä valtatie 23:n. Seututie 476 (Heinävesi–Ylämylly) risteää Liperin kirkonkylässä.

title: Valtatie 9

text: Juice Leskinen on levyttänyt Valtatie 9 -nimisen kappaleen vuonna 1974.

title: Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

text: Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas.

title: Karkunvuoren tunneli

text: Karkunvuoren tunneli on 180 metriä pitkä, graniittikallion läpi louhittu moottoritietunneli valtatie 9:llä Tampereella. Tunneli rakennettiin vuonna 1993 Tampereen itäisen ohikulkutien rakennustöiden yhteydessä ja se sijaitsee pari kilometriä Lakalaivan eritasoliittymästä itään.

title: Valtatie 9

text: Tampereen itäinen ohikulkutie valmistui vasta vuonna 1994. Sitä ennen valtatie 9 kulki Tampereen läpi.

title: Jänenjärvi

text: Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja se sijaitsee Jänenvuoren lounaispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rantaviivan lähelle ulottuu kolme peltopalstaa, joita viljelee yksi maatila. Järvelle tulee tiet Vilkkilän kylästä valtatieltä 9 poikkeavilta teiltä. Valtatie ohittaa järven eteläpuolelta 150 metrin etäisyydeltä.

title: Alastaro

text: Historiallinen Huovintie kulki Alastaron länsiosassa Virttaankangasta pitkin. Suomen päätieverkon numeroinnin yhteydessä 1930-luvun lopulla Loimaalta Alastaron kirkonkylän kautta Vampulaan kulkevasta maantiestä tuli valtatie 2 sekä Oripäästä Virttaan kautta Vampulaan kulkevasta maantiestä valtatie 9. Valtatie 2 ei kulkenut uudelleen rakennettuna enää Alastaron alueella, ja 1960-luvun alkuvuosina uudelleen rakennettu valtatie 9 numeroitiin myöhemmin kantatie 41:ksi. Vuonna 1965 valmistui kirkonkylään uusi kunnan virastotalo, jossa toimii myös kirjasto.

title: Valtatie 9

text: Valtatie 9 ohittaa Jyväskylän osittain moottoritienä ja osittain nelikaistaisena valtatienä. Jyväskylän keskustan ja Kanavuoren välillä tie kulkee yhdessä valtateiden 4, 13 ja 23 kanssa. Lisäksi tie kulkee Vaajakosken taajaman läpi heikentäen liikenteen sujuvuutta. Myös Vaajakosken ja Kanavuoren välinen tieosuus on kaksikaistaisena neljän valtatien yhteisenä osuutena ongelmallinen.

title: Valtatie 9

text: Moottoritietä valtatiellä 9 on noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella.

title: Valtatie 10 (Viro)

text: Valtatie 10 kulkee Länsi-Virossa Lääne-Nigulan Rististä valtatieltä 9 Lihulan kautta Virtsun satamaan ja lauttayhteyden jälkeen Muhun saaren poikki Saarenmaalle Kuressaareen. Valtatie on 143,7 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 9

text: Vuonna 2010 valtatietä 9 jatkettiin Kuopiosta Niiralan raja-asemalle liittämällä valtatie 17 ja kantatie 70 osaksi sitä.[3] Valtatie 9:n merkintä, tiennumerot ja tienviitat Sortavalaan ovat ala-arvoiset Joensuun Niittylahden ja Tohmajärven Onkamon välillä. Tilanne paranee Joensuun kohdalla moottoritien valmistuttua, mutta muulla osalla numero 9 näkyy vain siellä täällä (v 2013), opasteet ovat vain tielle 6 ja tienviitat Lappeenrantaan. Syksyllä 2013 opasteita on uusittu Niittylahden ja Onkamon välillä, mutta jostain syystä uusijalla on unohtunut n:o 9 sekä Sortavala.

title: Valtatie 9 (Viro)

text: Valtatie 9 kulkee Länsi-Virossa Sauen kunnan Ääsmäestä valtatieltä 4 Haapsalun kautta Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle. Valtatie on 81,0 kilometriä pitkä.

title: Tampere

text: Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 ja 9. Paasikiventie (Valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja Valtatien 3 jatke (yhdystie 3495).[74] Valtatie 3:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.[75]

title: Valtatie 9 (Viro)

text: Valtatie 9 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:


query: Onko Vaasassa yliopistoa?

title: Vaasan yliopisto

text: Vaasan yliopisto on liiketoimintaorientoitunut monialainen tiedeyliopisto Vaasassa. Yliopiston strategiset painoalat ovat johtaminen ja muutos, energia ja kestävä kehitys sekä rahoitus ja taloudellinen päätöksenteko[1]. Opiskelijoita on noin 5000, ulkomaalaisia tutkinto-opiskelijoita yli 300. Tammikuusta 2017 lähtien rehtorina on ollut Jari Kuusisto[2].

title: Teija Laitinen

text: Teija Laitinen (s. 27. tammikuuta 1961 Kuopio) on ollut Vaasan yliopiston liiketaloustieteen, erityisesti laskentatoimen professori vuodesta 2001. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1986 ja lisensiaatiksi Vaasan korkeakoulusta vuonna 1990. Hän väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Vaasan yliopistosta vuonna 1993.

title: Vaasan lyseon lukio

text: Vaasan lyseon lukion opiskelijat voivat halutessaan ottaa opinto-ohjelmaansa myös kursseja muista oppilaitoksista: Vaasan yliopistosta, kesäyliopistosta, Vaasan ammattikorkeakoulusta, Vaasan työväenopistosta ja muista toisen asteen oppilaitoksista. Vaasan lyseon lukio, Vaasan ammattikorkeakoulu ja Vaasan yliopisto ovat solmineet yhteistyösopimuksen, joka takaa lyseon opiskelijoille entistä paremmat mahdollisuudet suorittaa yliopiston kursseja jo lukioaikana. Yliopisto tarjoaa lukiolaisille kursseja, jotka tukevat matemaattis-luonnontieteellistä ja kieli-reaalipainotusta.

text: Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat hallintotieteiden sekä kielten ja viestinnän hallintoalueet. Tiedekunnan alaisuuteen kuuluu myös Vaasan yliopisto kielipalvelut-yksikkö. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 1 661, jatko-opiskelijoita 139 ja henkilökuntaa 95 (2016).

title: Martti Ulkuniemi

text: Sodan jälkeen Ulkuniemi tuli opettajaksi Vaasan kauppaoppilaitokseen. Hän toimi oppilaitoksen rehtorina 1949–1976 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka. Ulkuniemi sai kouluneuvoksen arvon vuonna 1971. Hän oli mukana käynnistämässä 1960-luvun alussa Vaasan kesäyliopistoa ja vuonna 1968 perustamassa Vaasan kauppakorkeakoulua josta tuli myöhemmin Vaasan yliopisto. Ulkuniemi sai 1988 Vaasan yliopiston kauppatieteiden kunniatohtorin arvon.

title: Pirjo Laaksonen

text:
Pirjo Laaksonen (s. 25. lokakuuta 1957 Kokkola) on ollut Vaasan yliopiston liiketaloustieteen, erityisesti markkinoinnin professori vuodesta 2002. Vuodesta 2018 lähtien hän on toiminut Vaasan yliopiston Markkinoinnin ja viestinnän akateemisen yksikön dekaanina. Hänestä tuli kauppatieteiden kandidaatti vuonna 1983 ja lisensiaatti vuonna 1989. Hän väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Vaasan kauppakorkeakoulusta vuonna 1992..
Laaksonen on toiminut Vaasan korkeakoulussa/yliopistossa assistenttina, yliassistenttina, tutkijana, apulaisprofessorina ja professorina 1980–97. Hän on hoitanut markkinoinnin professorin virkaa Vaasan yliopistossa vuodesta 1997 lähtien. Laaksonen on tutkimuksessaan erikoistunut esimerkiksi kuluttajakäyttäytymiseen ja kuluttajamarkkinointiin.

title: Jari Kuusisto

text: Kuusiston rehtorikaudella Vaasan yliopiston toiminta muuttuu merkittävästi. Esimerkiksi kielten (englannin, saksan, pohjoismaisten kielten sekä nykysuomen) tutkintokoulutus Vaasan yliopistossa päättyy. Vuonna 2016 solmitun aiesopimuksen mukaisesti kielten tutkintokoulutus ja kielten tutkimus siirtyy Vaasasta Jyväskylän yliopistoon elokuussa 2017. Uudistuksen valmistelu aloitettiin syksyllä 2016. Hanke on osa laajempaa uudistusta. Sen tavoitteena on Vaasan yliopiston toiminnan keskittäminen yliopiston omiin vahvoihin aloihin, joita ovat energia, johtaminen ja rahoitus. Kuusistolla on rehtorina keskeinen rooli uudistusten suunnittelussa ja toteuttamisessa.

title: Vaasan yliopisto

text: Täydennyskoulutus- ja tutkimuspalveluja tarjoaa Levón-instituutti[4], joka myös vastaa Vaasan yliopiston avoimen yliopiston tarjonnasta. Vuonna 2018 toimintansa aloittanut Kielikeskus on erikoistunut monipuoliseen kielten ja viestinnän opetukseen. Tiedekirjasto Tritonia on yliopiston, Vaasan ammattikorkeakoulun, Yrkeshögskolan Novian, Åbo Akademin Vaasan ja Pietarsaaren yksiköiden sekä Hankenin Vaasan yksikön yhteinen kirjasto. Siellä toimii myös opetusmenetelmiä kehittävä ja niihin kouluttava oppimiskeskus.[5]

text: Vaasan yliopiston kauppatieteellinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat Johtamisen, Laskentatoimen ja rahoituksen, Markkinoinnin sekä Taloustieteen ja talousoikeuden yksiköt. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 374, jatko-opiskelijoita 138 ja henkilökuntaa 135 (2014).

title: Tiedottaja

text: Tiedottajat ovat yleensä opiskelleet viestintää, yhteisöviestintää tai tiedotusoppia. Viestintätieteitä voi opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto, Vaasan yliopisto ja Åbo Akademi. Myös ammattikorkeakouluissa voi opiskella viestintää ja suorittaa kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon medianomi (AMK). Markkinointi-instituutissa voi suorittaa Tiedottajan tutkinnon. Vaikka useimmilla onkin takanaan viestinnän opintoja, voi tiedottajan tehtävissä toimia hyvin monenlaisella koulutustaustalla.

title: Pirkko Vartiainen

text:
Pirkko Vartiainen (s. 13. toukokuuta 1953 Vähäkyrö) on ollut Vaasan yliopiston sosiaali- ja terveyshallintotieteen professori vuodesta 2002. Hän valmistui hallintotieteiden maisteriksi vuonna 1987, lisensiaatiksi vuonna 1992 ja tohtoriksi vuonna 1994 Vaasan yliopistosta.
Ennen nimittämistään sosiaali- ja terveyshallintotieteen professoriksi Vartiainen toimi määräaikaisena julkishallinnon apulaisprofessorina ja professorina Vaasan yliopistossa. Hän on työskennellyt Vaasan yliopistossa aiemmin myös assistenttina, tutkijana, suunnittelijana ja yliassistenttina. Hän on hallintotieteen dosentti Tampereen yliopistossa.

title: Vaasan yliopiston ylioppilaskunta

text: Laman iskiessä ja korkeakoulun muuttuessa yliopistoksi VYY:n toiminta oli vahvasti tappiollista ja sitä oli pakko supistaa. Esimerkiksi omasta kesäravintolasta Segelföreningenistä oli luovuttava. Ajan mittaan ylioppilaskunnassa onkin keskitytty tarkemmin ydintoimintaan eli jäsenistön palveluun.

title: Vaasa

text: Korkeakoulut Vaasan yliopisto Helsingin yliopiston oikeustieteellinen koulutus Svenska handelshögskolan Åbo Akademi, Kasvatustieteiden ja hyvinvointialojen tiedekunta Yrkeshögskolan Novia Vaasan ammattikorkeakoulu Länsi-Suomen muotoilukeskus Muova, nykyään Vaasan ammattikorkeakoulun hallinnoima aikaisemmin osa Aalto-yliopistoa. Ammattikoulut Vaasan ammattiopisto Vaasan aikuiskoulutuskeskus Yrkesakademin i Österbotten Lukiot Vaasan lyseon lukio Vaasan Rudolf Steiner-koulu Vasa Gymnasium Vasa Övningsskolas gymnasium ml. International Baccalaureate-linja JAKK Aikuiskouluttaja ja kehittäjä

title: Vaasan yliopisto

text: Vaasan yliopiston korkein valvoja on yliopistokollegio. Vaasan yliopiston yliopistokollegio on 15-jäseninen toimielin, jotka edustavat professoreita, muita opettajia, tutkijoita, muuta henkilökuntaa sekä opiskelijoita.[10]

title: Mauri Palomäki

text: Mauri Palomäki (30. marraskuuta 1931 – 21. syyskuuta 2009) oli suomalainen maantieteilijä, joka tunnetaanei aikamuodon muutosta muotoon "tunnettiin", sillä tunnetaan kuoleman jälkeenkin sekä Suomessa että kansainvälisesti parhaiten keskus- ja vaikutusaluetutkijana. Palomäki toimi pitkään talousmaantieteen professorina Vaasan kauppakorkeakoulussa, sittemmin Vaasan yliopistossa. Hänen rehtorikautensa oppilaitoksessa kesti 1970–1987. Tuona aikana kauppakorkeakoulu laajeni kattavaksi yliopistoksi sekä muunsi nimensä Vaasan korkeakouluksi vuonna 1980 ja sittemmin Vaasan yliopistoksi vuonna 1991. Vaasan yliopisto on nimennyt Palomäen kauppatieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1988.

title: Matti Jakobsson

text: Jakobsson toimi Vaasan yliopiston rehtorina elokuusta 1998 joulukuuhun 2014. Hän oli kyseisen yliopiston historian viides rehtori. Jakobsson on työskennellyt Vaasassa vuodesta 1979, jolloin hänestä tuli silloisen Vaasan kauppakorkeakoulun tietojenkäsittelyopin lehtori. Vuonna 1983 hän aloitti tietojenkäsittelyopin apulaisprofessorina ja vuonna 1990 tietotekniikan professorina. Rehtorikautensa päätyttyä Jakobsson jatkoi vielä Vaasan yliopiston palveluksessa tittelillä johdon neuvonantaja. Akateemisen uransa alussa hän työskenteli vuosina 1975–1979 tietojenkäsittelyopin assistenttina ja matemaatikkona Turun yliopistossa. Sittemmin hänet on nimitetty Turun yliopiston tietojenkäsittelyopin dosentiksi.

text: Vaasan yliopiston teknillinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat matemaattisten tieteiden, sähkö- ja energiatekniikan, tieto- ja tietoliikennetekniikan ja tuotantotalouden yksiköt. Tiedekunnan alaisuudessa toimii myös Technobotnia-tutkimuslaitos. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 1 114, jatko-opiskelijoita 98 ja henkilökuntaa 100 (2015). Teknillinen tiedekunta vastaa myös yliopiston kaikkien alojen menetelmätieteiden ja tietotekniikan opetuksesta.

title: Vaasan yliopisto

text: Katajamäki, Hannu (1998): Oman alueensa yliopisto. Vaasan yliopiston kolme vuosikymmentä. Vaasa: Vaasan yliopisto. Leinamo, Kari & Ronkainen, Suvi (2018). Yhteinen tahto. Vaasan yliopisto 50 vuotta. Vaasa: Vaasan yliopisto. ISBN 978-952-476-792-7

title: Teknillinen yliopisto

text: Vaasan yliopisto aloitti DI-koulutuksen yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa vuonna 1990. Noin puolet opinnoista suoritettiin Vaasan yliopistossa, jonka jälkeen tutkinto viimeisteltiin Teknillisessä korkeakoulussa. Turun yliopistossa DI-koulutus aloitettiin vuonna 1999 yhteistyössä Åbo Akademin kanssa. Turun yliopisto vastasi opinnoista kandidaattitasolle asti ja Åbo Akademi siitä eteenpäin DI-tutkintoon. Vuodesta 2004 lähtien Vaasan ja Turun yliopistoilla on ollut oikeus myöntää itsenäisesti teknis-tieteellisiä tutkintoja.

title: Vaasan yliopisto

text: 1961 – Vaasan Kauppakorkeakoulun Säätiö perustetaan 1966 – Valtioneuvosto hyväksyy Vaasan kauppakorkeakoulun valtionavun saajaksi 1968 – Ensimmäiset 150 opiskelijaa aloittavat Vaasan kauppakorkeakoulussa 1980 – Humanistisen alan koulutus alkaa, nimi muuttuu Vaasan korkeakouluksi 1983 – Yhteiskuntatieteellisen alan koulutus alkaa 1988 – Teollisuusekonomikoulutus alkaa 1988 – Järjestetään yliopiston ensimmäinen promootio 1990 – DI-koulutus alkaa yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa 1991 – Vaasan korkeakoulusta tulee Vaasan yliopisto 1994 – Uusi kampus Palosaarelle 1996 – Tekniikan tutkimuskeskus Technobothnia valmistuu ylläpitäjinään yliopisto, Vaasan ammattikorkeakoulu ja Svenska yrkeshögskolan (nyk. Novia) 1998 – Toinen promootio 2001 – Tiedekirjasto Tritonia valmistuu Vaasan yliopiston sekä Hankenin ja Åbo Akademin Vaasan yksiköiden yhteiseksi kirjastoksi ja oppimiskeskukseksi 2004 – Yliopisto saa oikeuden antaa DI-tutkintoja 2006 – Kolmas promootio järjestetään tohtoripromootiona, maistereille on ensimmäisen kerran oma valmistujaisjuhla 2006 – Yhteistyösopimus TAIKin kanssa Länsi-Suomen muotoilukeskus Muovasta 2010 – Humanistinen ja Hallintotieteellinen tiedekunta yhdistetään Filosofiseksi tiedekunnaksi 2011 – Neljäs promootio 2018 - Yliopiston rakenne uudistui. Aiempien tiedekuntien sijaan Vaasan yliopistossa on 1.1.2018 lähtien neljä akateemista yksikköä: Johtamisen yksikkö, Laskentatoimen ja rahoituksen yksikkö, Markkinoinnin ja viestinnän yksikkö sekä Tekniikan ja innovaatiojohtamisen yksikkö. Yliopistoon perustettiin kolme uutta tutkimusalustaa: Digitaalinen talous, InnoLab ja VEBIC. 2018 - Viides promootio

title: Suvi Ronkainen

text: Rehtoraatin asiantuntijana Ronkaisen tehtävänä oli vuosina 2016–2017 valmistella Vaasan yliopiston uuden toimintastrategian mukaisia uudistuksia. Esimerkiksi Jyväskylän ja Vaasan yliopistojen vuonna 2016 solmiman aiesopimuksen mukaisesti tutkintoon johtava kielten koulutus ja kielten tutkimus siirtyi lukuvuonna 2017 Vaasasta Jyväskylän yliopistoon. Ronkainen oli asiantuntijana valmistelemassa hanketta.

title: Vaasa

text: Vaasan yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa on noin 12000 opiskelijaa. Vaasassa on oma yliopisto sekä laitoksia muista yliopistoista.

title: Vaasan yliopiston ylioppilaskunta

text: Vaasan kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta (VKY) nimellä aiemmin kulkenut VYY on perustettu vuonna 1968. Vuonna 1980 ylioppilaskunta nimettiin Vaasan korkeakoulun ylioppilaskunnaksi.Vaasan yliopiston ylioppilaskunta -nimi otettiin käyttöön Vaasan yliopiston nimimuutoksen ja uusien tiedekuntien myötä vuonna 1991.

title: Vaasan yliopisto

text: Eero Kasanen, emeritusprofessori, Aalto-yliopisto Anne Korkiakoski, hallitusammattilainen Juha Kytölä, ympäristöliiketoiminnan johtaja, Wärtsilä Marine Solutions Kaisa-Leena Lintilä, aluekehitysjohtaja, työ- ja elinkeinoministeriö (2018–2019) Johnny Åkerholm, talouspolitiikan asiantuntija Merja Koskela, professori, Vaasan yliopisto Jussi Kantola, professori, Vaasan yliopisto Janne Koljonen, laboratorioinsinööri, Vaasan yliopisto Kim Kujala, hallituksen opiskelijajäsen (2018–2019)

title: Suvi Ronkainen

text: Ronkaisen viisivuotinen rehtorikausi Vaasan yliopistossa alkoi vuoden 2015 alusta. Hän on järjestyksessään kuudes Vaasan yliopiston rehtori. Ronkaisen edeltäjä rehtorina oli Matti Jakobsson. Ronkainen joutui jättämään rehtorin paikkansa terveydellisistä syistä tammikuussa 2017. Hänen paikkansa yliopiston rehtorina otti viransijaisena kesästä 2015 lähtien toiminut Jari Kuusisto. Ronkainen jatkoi Vaasan yliopiston hallinnon osa-aikaisena neuvonantajana heinäkuun 2018 loppuun saakka.

title: Vaasan yliopisto

text: Vaasan yliopisto on perustettu vuonna 1966 nimellä Vaasan kauppakorkeakoulu. Vuonna 1980 nimi muutettiin Vaasan korkeakouluksi. Toiminnan edelleen laajetessa otettiin vuonna 1992 käyttöön nykyinen nimi Vaasan yliopisto.

title: Jorma Larimo

text:
Laaksonen on toiminut Vaasan kauppakorkeakoulussa/korkeakoulussa/yliopistossa assistenttina, yliassistenttina,apulaisprofessorina ja professorina. Hän on vuodesta 1984 lukien hoitanut apulaisprofessorin ja professorin virkoja kansainvälisen markkinoinnin alalla Vaasan yliopistossa / korkeakoulussa.
Larimo on kansainvälisen liiketoiminnan ja markkinoinnin strategioiden tutkimusryhmän johtaja Vaasan yliopistossa. Hän on toiminut vuodesta 2012 vuoteen 2016 Vaasan yliopiston kauppatieteellisen tiedekunnan varadekaanina sekä vuonna 2017 kauppatieteellisen tiedekunnan dekaanina. Larimo on vuosina 2010 ja 2015 hoitanut osa-aikaista professuuria Tarton yliopistossa Virossa.

title: Jenniina Halkoaho

text: Halkoaho valmistui ylioppilaaksi Lavian lukiosta vuonna 2001 ja kauppatieteiden maisteriksi Vaasan yliopistosta 2006. Hänen väitöskirjansa "Identiteettiä rakentava median kuluttaminen – tarkastelussa kuluttajien suhteet suosikkitelevisio-ohjelmiinsa" tarkastettiin Vaasan yliopistossa 15. kesäkuuta 2012. Syksyllä 2012 hän aloitti markkinoinnin yliopisto-opettajana Vaasan yliopistossa.

title: Vaasan yliopiston ylioppilaskunta

text: Vaasan Yliopiston Ylioppilaskunta (VYY) on Vaasan yliopiston opiskelijoiden edunvalvontajärjestö. Vaasan yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluu yli 4100 opiskelijaa.

title: Eija Mäkinen

text:
Eija Mäkinen (s. 25. elokuuta 1952 Tampere) on Vaasan yliopiston emeritaprofessori. Hän toimi Vaasan yliopiston julkisoikeuden, erityisesti vertailevan hallinto-oikeuden professorina 2006-2017. Hänestä tuli oikeustieteen kandidaatti vuonna 1977 ja lisensiaatti vuonna 1996. Hän väitteli hallintotieteiden tohtoriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1992. Hän on aiemmin toiminut Tampereen yliopistossa julkis- ja talousoikeuden, julkisoikeuden, kunnallisoikeuden lehtorina. Hän on Tampereen yliopiston dosentti..
Mäkinen johti Vaasan yliopistossa Hyvä hallinto ja perusoikeudet -tutkijaryhmää. Ryhmä tutkii hyvään hallintoon, hallinnon muutokseen ja perus- ja ihmisoikeuksiin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä.