query: Mikä on suurin kilpikonna laji?

title: Galápagoksenjättiläiskilpikonna

text: Galápagoksenjättiläiskilpikonna (Geochelone nigra) on nimensä mukaisesti Galápagossaarilla tavattava maailman suurin maakilpikonna. Se on yksi maailman pitkäikäisimmistä eläinlajeista.

title: Pikkubassi

text: Pikkubassin luontaisia saalistajia ovat: viuhkaeväisten ("Actinopterygii") luokkaan kuuluvat kalat, kilpikonnat ("Testudines"), sääksi ("Pandion haliaetus") ja kuningaskalastajien alaheimojen (Alcedininae) lajit.

title: Etelänbastardikilpikonna

text: Etelänbastardikilpikonnat ovat uhanalaisia munienkeruun ja pyynnin takia. Munista tehdään juomia ja eliksiirejä, kun taas itse kilpikonnia käytetään ruuaksi ja matkamuistoiksi. Niistä saadaan myös öljyä. Costa Rican Ostionalissa munia saa kerätä valvotusti ensimmäisten 36 tunnin aikana siitä kun ensimmäiset kilpikonnat nousevat rantaan. Keruu tyydyttää koko maan kysynnän ja muilta heikommilta rannoilta laittomasti kerätyt munat eivät mene kaupaksi. Etelänbastardikilpikonnien rantoja on suojeltu ja niitä valvotaan lisääntymisaikoina. Laji kuuluu CITES-sopimus liitteeseen 1 eli sitä ei saa kaupata sopimuksen allekirjoittaneissa maissa.

title: Turtles – mutanttikilpikonnat

text: Elettyään pitkään viemäreissä hän sai ystäviä rotista, joita vilisi viemäristössä. Kerran Yoshi löysi neljä pientä kilpikonnaa, jotka oli vahingossa pudotettu viemäriin. Eräänä päivänä Yoshi huomasi kaduilta palatessaan kilpikonnien olevan violetin liejun peitossa. Siistittyään kilpikonnat Yoshi altistui itsekin oudolle aineelle ja kilpikonnien tavoin koki muodonmuutoksen. Yoshista tuli ihmisrotta, koska oli viimeksi ollut rottien kanssa. Samalla hän nimesi itsensä Tikuksi (tunnettu myös nimellä Särö). Mestari Tikku adoptoi neljä kilpikonnaa ja nimesi heidät lempirenessanssitaiteilijoidensa mukaan: Leonardo, Donatello, Rafael ja Michelangelo. Kilpikonnat muuttuivat ihmiskilpikonniksi, koska olivat viimeksi olleet tekemisissä Hamato Yoshin kanssa. Tikku alkoi opettaa pojilleen ninjutsua.

title: Zenonin paradoksit

text: Zenonin paradokseista tunnetuin lienee nimellä "Akhilleus ja kilpikonna" -tunnettu tarina. Paradoksin mukaan kerkeäjalkainen Akhilleus ei kilpajuoksussa kykene koskaan ohittamaan kilpikonnaa, sillä ohittaakseen Akhilleuksen on ensin juostava siihen missä kilpikonna on. Kun Akhilleus saapuu tähän paikkaan, on kilpikonna liikkunut siitä eteenpäin. Sama toistuu kilpikonnan uuden sijainnin suhteen. Näin Akhilleus ei koskaan saavuta kilpikonnaa. Tämän paradoksin ratkaisu liittyy siihen, että vaikka äärellinen matka jaettaisiin äärettömän moneen osaan, matka on silti äärellinen.

title: Kilpikonnat

text: Kooltaan kilpikonnat ovat sademetsien parisenttisistä jopa kaksimetrisiin jättiläisiin jotka painavat lähes tonnin.[4] Kilpikonnat ovat pitkäikäisiä, kauimmin elävät lajit voivat elää yli 150 vuotta; ennätystä (188 vuotta) pitää tällä hetkellä hallussa kilpikonna nimeltä Tu'i Malila.[5]

title: Zenon Elealainen

text: Zenonin paradokseista tunnetuin lienee nimellä "Akhilleus ja kilpikonna" -tunnettu tarina. Paradoksin mukaan nopeajalkainen Akhilleus ei kilpajuoksussa kykene koskaan ohittamaan kilpikonnaa, sillä ohittaakseen Akhilleuksen on ensin juostava siihen missä kilpikonna on. Kun Akhilleus saapuu tähän paikkaan, on kilpikonna liikkunut siitä eteenpäin. Sama toistuu kilpikonnan uuden sijainnin suhteen. Näin Akhilleus ei koskaan saavuta kilpikonnaa. Toinen tunnettu paradoksi on lentävän nuolen paradoksi, jonka mukaan lentävä nuoli ei voi olla liikkeessä, koska sen on aina oltava jossain paikassa.

title: Galápagoksenjättiläiskilpikonna

text: Galápagoksenjättiläiskilpikonnia on 13 alalajia (vaikka jotkut erottavat niitä 16), joista 11 on yhä elossa. Viisi näistä asustaa Isabelan saarella ja loput kuusi asustavat Santiagossa, Santa Cruzissa, Pinzónissa, Españolassa ja San Cristóbalissa, kukin eri saarella. Jokainen alalaji on erilainen, jotta se pystyisi vastaamaan saaren luonnon asettamiin vaatimuksiin. Joillain alalajeilla on esimerkiksi kilven etureuna ylempänä, jotta kilpikonna voisi kurkottaa korkeammalle. Kaikki alalajit ovat kehittyneet yhteisestä kantaisänä toimineesta lajista, jonka yksilöitä saattoi ehkä ajelehtia saarille. Koska sieltä puuttuivat kilpikonnien luonnolliset viholliset, kilpikonnat saattoivat kasvaa niin suuriksi ja vanhoiksi. Lähin sukulainen galápagosinjättiläiskilpikonnille on Geochelone chilensis, pieni kilpikonna, jota tavataan Chilessä. DNA-analyyseillä on todettu, että galápagosinjättiläiskilpikonnat eriytyivät Geochelone chilensiksestä noin 6–12 miljoonaa vuotta sitten.

title: Egyptinkilpikonna

text:
Egyptinkilpikonna elää aavikolla tai puoliaavikolla. Sen vaaleanruskea väritys on hyvä naamioväri hiekkaisessa ympäristössä, ja pitää eläimen myös viileänä, kun se heijastaa auringon valoa pois. Se on pienikokoinen laji: kuoren pituus on alle viisitoista senttimetriä.
Pariutumisaikana egyptinkilpikonnakoiras kujertaa kuin kyyhkynen, äänellä, joka on hämmästyttävän voimakas kilpikonnan ääneksi.

title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnia tavataan kaikilla mantereilla ja valtamerillä napa-alueita kuten Etelämannerta lukuun ottamatta. Ne puuttuvat myös aavikkoalueilta kuten Arabiasta ja Australian sisäosista, Kaspianmereltä, Mustaltamereltä ja Pohjois-Amerikan suurilta järviltä sekä joistakin vuoristoista kuten Andeilta ja Pyreneiden pohjoisosasta.[6]

title: Euroopansuokilpikonna

text: Euroopansuokilpikonna on nykyään äärimmäisen harvinainen, joten vain harva ihminen on nähnyt tämän lajin luonnossa. Viime aikoina kantaa on pyritty palauttamaan takaisin siirtoistutuksin. Kun euroopansuokilpikonna oli Keski-Euroopassa vielä yleinen, sitä syötiin paastonaikaan, jolloin tuli pidättäytyä liharuoasta. Kala kun oli sallittua, joten pieni sääntöjen kiertäminen ei kaikkia haitannut. Tämä ei kuitenkaan ole ollut kilpikonnan voimakkaan vähenemisen taustalla. Suurin syypää on sopivien elinympäristöjen tuhoutuminen. Laji on ollut Saksassa ja sen naapurimaissa erityisen suojelun kohteena jo vuosia.

title: Kilpikonnat

text: Kilpikonnien hoito on vaativaa, sillä ne tarvitsevat paljon liikkumatilaa ja tarkkaan laaditun ruokavalion. Väärin hoidettuna kilpikonnat sairastuvat helposti. Terveen kilpikonnan silmät ovat kirkkaat eivätkä vuoda, iho on kimmoisa ja siinä ei ole loisia, kilpi on kova ja ehjä, peräpää on siisti, nenän ja suun seutu ovat kuivia, kilven muoto on tasaisesti kaareutuva, käytös aktiivinen ja vastustelee nostaessa ja uloste on kiinteää tahmaista ja lähes hajutonta.[9] Kilpikonnat tarvitsevat terraarioonsa uv-lampun sekä lämpölampun.

title: Tikku

text: Jäätyään ilman kotia Tikku joutui elämään New Yorkin kaduilla etsien ruokaa roskiksista. Erään liikenneonnettomuuden seurauksena neljä pientä kilpikonnaa ja putkilo vihreää mönjää valuivat alas samaan viemäristöön, jossa kilpikonnat muuttuivat ihmisenkaltaisiksi mutanteiksi. Paikalle saapunut Tikku huomasi tapahtuneen. Myös Tikku muuttui ja päätti suojella neljää kilpikonnaa. Muutaman vuoden kuluttua kilpikonnat osasivat puhua ja kutsuivat häntä nimellä Tikku. Kilpikonnien kasvatessa isommiksi Tikku nimesi heidät sadeveden huuhtoman taidekirjan mukaan, jossa mainittiin renessanssitaiteilijoita. Kilpikonnat saivat nimekseen Leonardo, Donatello, Rafaello ja Michelangelo. Samalla hän opetti pojille ninjutsua kasvattaen heitä kuin omia poikiaan. Tikun alkuperäinen tarkoitus oli kuitenkin opettaa heille ninjutsua jotta Turtlesit kykenisivät kostamaan Tikun puolesta Yoshin kuoleman ja tappamaan Silppurin, Oroku Sakin.

title: Galápagoksenjättiläiskilpikonna

text: 1700-luvulla merirosvot olivat alkaneet käyttää kilpikonnia ravintona. Ne tuotiin laivalle, jossa ne elivät kunnes ei ollut muuta ruokaa. Kilpikonnat katosivatkin enimmäkseen siksi, että niitä metsästettiin ruoaksi. 1800-luvulla kilpikonnia tapettiin enemmän niistä saatavan korkealaatuisen öljyn vuoksi. Väheneminen nopeutui entisestään, kun saarille tuotiin tulokaslajeja. Tulokassiat, koirat, kissat ja rotat söivät tehokkaasti kilpikonnien munia ja pieniä poikasia. Vuohet, aasit ja naudat kalusivat kaiken aluskasvillisuuden, ja kilpikonnien ravinnonsaanti väheni. 1900-luvun alussa kilpikonnia tapettiin vietäväksi museoihin.

title: Amazonin sademetsä

text: Matelijoista Amazoniassa elää lukuisia käärme-, kilpikonna-, ja liskolajeja. Kilpikonnista mainittakoon suokilpikonniin lukeutuvat punakorvakilpikonnat, arraukilpikonna ja matamata. Liskoista suurin lienee kasveja syövä iguaani, joka elää puustossa. Puustossa elää myös monia saalistavia käärmelajeja kuten smaragdiboa. Monet näistä puuston käärmeistä ovat väritykseltään vihreitä. Suurin käärmelaji on kuitenkin viheranakonda, joka voi olla aikuisena jopa lähes yhdeksän metriä pitkä.

title: Arraukilpikonna

text: Arraukilpikonna on harvinaistunut ihmisen toiminnan takia. Erityisesti kilpikonnan munia arvostetaan ja paikalliset keräävät niitä omiin tarpeihinsa, koska ne ovat hyvää ruokaa ja niistä saa erinomaista polttoöljyä. Munia kerätäänkin vuosittain suuria määriä. Paikallisten keräily ei ole uhannut kantaa, mutta kaupallinen keräily on huventanut niiden määrää. Nykyään kilpikonnien monet lisääntymisrannat on suojeltu. Kilpikonnia on myös tarhattu, jonka jälkeen niitä on vapautettu luontoon. Laji on IUCN:n punaisessa kirjassa luokiteltu uhanalaiseksi.

title: Aitokoit

text: Eräs koiperhosten heimon erikoisimmista suvuista on "Ceratophaga", johon kuuluvat lajit käyttävät ravinnokseen yksinomaan puhdasta keratiinia eli sarveisainetta, jota ne jyrsivät kuolleiden nisäkkäiden sarvista ja kilpikonnien kilvistä.

title: Luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä

text: Tämä on luettelo Kreikan matelijoista ja sammakkoeläimistä. Se käsittää Kreikassa luonnonvaraisena tavatut matelijalajit (kilpikonnat, käärmeet, liskot yms.) sekä sammakkoeläinlajit (sammakot, vesiliskot yms.). Endeemiset eli kotoperäiset lajit on merkitty asteriskilla (*) ensimmäiseen sarakkeeseen.

title: Galápagoksenjättiläiskilpikonna

text: Galápagoksenjättiläiskilpikonna on nyt ehdottomasti suojeltu. Laji on listattu CITES-sopimuksen liitteeseen I. Vuonna 1970 Ecuador julisti, että on laitonta pyydystää kilpikonnia tai kerätä niiden munia. Kaupan lopettamiseksi kokonaan Ecuador kielsi myös kilpikonnien viennin pois saarilta. Vuonna 1971 säädettiin asetus, jonka mukaan on laitonta vahingoittaa, poistaa, häiritä tai muuttaa Galápagossaarien organismia millään tapaa. Saarilla on myös alettu hävittää villiintyneitä tulokaslajeja, kuten koiria, kissoja, nautoja, vuohia ja aaseja, jotka kilpailevat kilpikonnien kanssa ravinnosta tai syövät kilpikonnia ja niiden munia. Esimerkkinä tästä on vuohien täydellinen hävittäminen Pinta-saarella, josta ne kalusivat suurimman osan saaren aluskasvillisuudesta.

title: Kilpikonnat

text: Vaikka osa kilpikonnista viettää suuren osan elämästään veden alla, ovat ne kuitenkin ilmaa hengittäviä matelijoita. Niiden täytyy siis tulla pinnalle hengittämään tietyin väliajoin. Kilpikonnat myös viettävät aikaa maalla, useat lajit munivat rantahiekkaan. Maalla elävät kilpikonnat ovat kasvinsyöjiä. Maakilpikonnat ovat rauhallisia eläimiä, jotka eivät tee mitään pahaa ihmisille, mutta jotkin vesikilpikonnat voivat olla aggressiivisia ihmistä kohtaan.

title: Aldabranjättiläiskilpikonna

text: Tärkeimmät aldabranjättiläiskilpikonnan populaatiot ovat Aldabran atollilla Seychelleillä. Atolli on suojattu ihmisen vaikutuksilta. Siellä asuu noin 152 000 kilpikonnaa, joka on lajin suurin populaatio. Toinen yksittäinen populaatio elää Sansibarin saarella Tansaniassa. Lisäksi kilpikonnia on tuotu Mauritiukselle ja Réunioniin. Kilpikonnat hyödyntävät useita eri elinympäristöjä, kuten niittyjä, mangrovesoita, pensasmaita ja rannikkodyynejä.

title: Titanoboa

text: Titanoboa cerrejonensis oli noin 60 miljoonaa vuotta sitten elänyt jättiläiskäärme ja samalla Titanoboa-suvun ainut tunnettu laji. Se painoi noin 1 100 kg ja sen pituus oli todennäköisesti ainakin 13 metriä. Käärmeen uskotaan syöneen krokotiileja, suuria kaloja ja makeanveden kilpikonnia.

title: Etelänbastardikilpikonna

text:
Etelänbastardikilpikonnan elintavat tunnetaan huonosti. Laji viihtyy pienissä, noin kymmenen yksilön parvissa. Kilpikonnat vaeltavat joka vuosi lisääntymisrannalleen pitkienkin matkojen päästä. Koiraat eivät palaa maalle koskaan kuoriutumisen jälkeen. Yleensä ne ruokailevat aamutunnit ja iltapäivän ne surffaavat aaltojen mukana lepäillen. Kun lämpötila laskee illalla viileillä alueilla, kilpikonnat pitävät lämpöä yllä vain ruumiin sisäosissa ja antavat itsensä lämmetä auringossa aamulla. Lämpimillä alueilla ne eivät lekottele yleensä auringossa. Etelänbastardikilpikonnat pakenevat yleensä petoja uimalla pois tai sukeltamalla syvälle.
Etelänbastardikilpikonnat syövät lähinnä kasveja, mutta ne syövät myös nilviäisiä, rapuja ja merisiilejä.

title: Remorat

text: Remoroja tavataan kaikista valtameristä ja ne elävät tyypillisesti lähellä rannikkoa lämpimissä vesissä. Toisinaan niitä tavataan myös lauhkeissa vesissä, jonne ne kulkeutuvat isäntäeläimiinsä kiinnittyneenä. Remoralajit kiinnittyvät imulevynsä avulla haihin, valaisiin, merinisäkkäisiin, kilpikonniin ja toisinaan myös sukeltajiin. Osa lajeista on hyvin spesifisiä isäntälajiensa suhteen esimerkiksi valkoremora kiinnittyy lähinnä paholaisrauskuihin, valasremora valaisiin ja marliiniremora purjekalojen heimon lajeihin. "Echeneis"-suvun lajit, kuten isoremora, uivat usein myös vapaana, eivätkä kiinnittyneenä isäntiinsä haihin, mutta pienemmät lajit viettävät suurimman osan elämästään kiinni isännässään.

title: Matamata (kilpikonna)

text: Matamata ("Chelus fimbriata") on Etelä-Amerikan Amazoniassa elävä kilpikonnalaji. Se on sukunsa Chelus ainoa laji.

title: Slash (hahmo)

text: Slash palasi myöhemmin takaisin maaplaneetalle, jolloin hänellä oli useita uudenlaisia aseita ja suunnitteli muuttavansa planeetan kaikki asukkaat kilpikonniksi, jotta hän voisi olla suurin johtaja. Slash onnistui muuttamaan Channel 6 uutiskanavan työntekijät Vernonin ja Burnen kilpikonniksi, sekä yritti samalla käyttää hyväkseen kanavan satelliitti lautasta muuttaakseen kaikki asukkaat kilpikonniksi. Donatello onnistui huijaamaan Slashia kertomalla että mikäli Slash muuttaisi Turtlesit ihmisiksi hän olisi jo silloin kilpikonnien valtias. Kun Slash yritti muuttaa Donatellon ampumalla säteen häntä kohti, hän onnistui heittämään Vernonin ja Burnen säteen eteen, jonka avulla he muuttuivat takaisin ihmisiksi. Slash suuttuneen ryhtyi tappelemaan Turtleseja vastaan, mutta tappelun aikana putosi Channel 6 rakennuksen katolta pää edellä maahan, jonka seurauksena hän menetti saamansa älykkyyden ulkoavaruudessa vietetyn tapauksen aikana. Tyhmyyden vuoksi Turtlesit onnistuivat houkuttelemaan Slashin takaisin roskia kuljettavaan rakettiin, joka lähetettiin avaruuteen.

title: Pareiasaurit

text: Jotkut paleontologit, kuten Michael Lee, väittävät, että pareiasaurit sisältävät nykyisten kilpikonnien suoran esi-isän. Pareiasaurien kalloilla on useita ominaisuuksia, jotka muistuttavat kilpikonnia, ja joidenkin lajien suojat muuntuivat osaksi luisiksi levyiksi, jotka olivat mahdollisesti esiasteita kilpikonnien selkäkilville. Jalil ja Janvier, totesivat myös laajassa pareiasaurien suhteiden tutkimuksessa että kilpikonnat ovat lähisukulaisia "kääpiö" pareiasaureille, kuten "Pumiliopareialle". Kilpikonnien tarkat suhteet ovat kuitenkin vielä kiistanalaiset, ja pareiasaurien kilvet voivat olla homologisia kilpikonnien kuorien kanssa.

title: Merikilpikonnat

text: Merikilpikonnien koko vaihtelee lajeittain. Heimon suurin laji on liemikilpikonna, jonka kilpi on 150 cm pitkä ja jonka paino on 35–200 kiloa. Heimon pienin laji on puolestaan bastardikilpikonna, jonka kilpi on 70-senttinen ja jonka paino on 5–40 kiloa. Merikilpikonnat ovat muutoin hyvin samanlaisia. Kaikki merikilpikonnalajit ovat sopeutuneet hyvin merielämään. Niiden selkä- ja vatsakilven välissä on vanhaa perua olevat sisäreunuslevyt. Lajien verraten suuri kallo on täysin luutunutta ja sen takaosassa on matala painauma. Yläleuassa on sarveisaineen muodostama kärki, joka on koukkumainen, alaspäin kaartuva. Selkäkilpi on matala, jotta vedenvastus olisi mahdollisimman pieni. Vatsakilpi ei ole kovin laaja ja se on vain osittain luutunut, eivätkä kylkiluiden päät kiinnity siihen. Kilpi on rakenteeltaan muutoin samantapainen kuin muillakin kilpikonnilla. Merikilpikonnien raajat ovat muuntuneet melamaisiksi, ja niissä on yksi tai kaksi kynttä kussakin. Merikilpikonnat uivat pitkillä eturaajoillaan melomalla ja takaraajat toimivat peräsimenä. Maalla merikilpikonnat liikkuvat vaivalloisesti. Ne käyttävät kaikkia raajojaan ja tekevät äkillisiä ponnahduksia, mutta eteneminen on hidasta. Merikilpikonnat eivät pysty kunnolla vetämään päätään kuoren sisään.

title: Zenonin paradoksit

text: Kuvitellaan, että Akhilleus juoksee kilpaa kilpikonnan kanssa. Hän juoksee kymmenkertaista nopeutta kilpikonnaan nähden, mutta lähtee pisteestä A, 100 jalkaa pisteestä T1 lähtevää kilpikonnaa myöhemmin. Saadakseen kilpikonnan kiinni, Akhilleuksen tulee ensin saavuttaa piste T1. Kuitenkin kun hän on saavuttanut pisteen T1, kilpikonna on edennyt 10 jalkaa pisteeseen T2. Akhilleus juoksee edelleen pisteeseen T2. Kun hän on saavuttanut tämän pisteen, kilpikonna on edelleen yhden jalan hänen edellään pisteessä T3, ja niin edelleen. Näin Akhilleus ei voi koskaan saavuttaa kilpikonnaa.

title: Tunisiankilpikonna

text: Laji vaattii riittävästi lämpöä ja oikeanlaisen elinympäristön. Tunisiankilpikonna asustaa luontaisesti trooppisella aavikkomaastolla, eikä talvehdi. Tunisiankilpikonnan horrostaminen vankeudessa on todettu johtamaan kilpikonnan kuolemaan. Kilpikonna tarvitsee lämpimän ja hyvinvalaistun terraarion talvellakin. Ulkona kilpikonnaa voi pitää kesäisin, kun on riittävän lämmintä. Kilpikonnaa ei saa altistaa kylmälle, vedolle tai jatkuvalle kosteudelle.

title: Karettikilpikonna

text: Karettikilpikonna ("Eretmochelys imbricata") kilpikonnien lahkoon kuuluva merikilpikonnien heimon laji. Uhanalaisuudestaan huolimatta rauhoitettua lajia pyydystetään sen kilven takia. Ravinnokseen se käyttää pienempiä merieläimiä ja levää. Pesiviä karettikilpikonnanaaraita on arviolta 8 000.


query: Milloin Taavetti Laatikainen kirjoitti ylioppilaaksi?

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1906 ja liittyi Hämäläis-Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1906–1911 ja suoritti filosofian kandidaatti-tutkinnon vuonna 1911. Laatikainen auskultoi syyslukukauden vuonna 1911 ja 1913 Helsingin Suomalaisessa Normaalilyseossa ja toimi nuorempana lehtorina Porin klassillisessa lyseossa 1. tammikuuta 1912 – 31. toukokuuta 1913 välisen ajan. Laatikainen kävi Sotakorkeakoulun komentajakurssin vuonna 1927 ja teki opintomatkan Ruotsin sotakouluihin vuonna 1928 sekä suoritti Taistelukoulun orientoivan kurssin vuonna 1928. Sotakorkeakoulun yleisen osaston hän suoritti vuosina 1931–1932.[1][2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen siirrettiin 28. huhtikuuta 1927 Kadettikoulun johtajaksi, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 Karjalan kaartin rykmentin komentajaksi. Laatikainen toimi Hyökkäysvaunukokeiluosaston johtajana vuonna 1934. Hänet siirrettiin 26. helmikuuta 1937 Turunmaan sotilasläänin komentajaksi. Laatikainen nimitettiin 11. helmikuuta 1938 alkaen 1. divisioonan komentajaksi.[1][2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 ensin vannottuaan lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen. Samassa tilaisuudessa hänet ylennettiin Suomen armeijan luutnantiksi. Laatikainen palasi takaisin Suomeen (Vaasa) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Vaasasta hänet komennettiin adjutantiksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan adjutanttina. Hän otti adjutanttina osaa sisällissodassa Kelhon ja Sotavallan taisteluissa Lempäälässä ja Kämärän asemalla käytyihin taisteluihin sekä itse Viipurin valloitukseen.[1][2]

title: Eino Polón

text: Kenraalimajuri Taavetti Laatikainen esitti Polónin nimittämistä ritariksi jo elokuussa 1941, ilman että Mannerheim olisi kuitenkaan puoltanut esitystä. Uusintaesityksen teki 2. Divisioonan komentajan, kenraalimajuri Aarne Blick 25.lokakuuta 1941. Tätä lausuntoa puolsi VI Armeijakunnan komentaja kenraalimajuri Paavo Talvela, mutta vastusti Osasto Laguksen komentaja kenraalimajuri Ruben Lagus. Perusteluina oli esimerkiksi:

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikaisen poika Esko kaatui rintamalla joulukuun lopulla 1942.

title: Kuuterselän taistelu

text: Suomen IV armeijakunnan komentaja kenraaliluutnantti Taavetti Laatikainen päätti noin kello 15.00 käyttää vastahyökkäykseen ainoastaan vahvennettua Jääkäriprikaatia, jolle annettiin käsky vallata takaisin VT-linja noin kello 16.00.

title: Erkki Laatikainen (sotilas)

text: Erkki Antero Laatikainen (28. huhtikuuta 1928 Helsinki – 20. toukokuuta 2016 Kerava) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Hän oli jalkaväenkenraali Taavetti Laatikaisen poika.

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen komensi Maaselän Ryhmää aina 1. maaliskuuta 1944 saakka. Tuolloin hänet siirrettiin Karjalankannakselle, ja hän sai komentoonsa Päämajan alaisen IV armeijakunnan, joka oli muodostettu Kannaksen Ryhmän esikunnasta ja sen alaisuudessa olleista Länsi-Kannaksen joukoista. Armeijakunta joutui peräytymään Leningradin Rintaman joukkojen alettua suurhyökkäyksen kesäkuussa 1944. Laatikaisen alaiset joukot eivät kyenneet pysäyttämään hyökkäävää vihollista vielä VT-asemassa, vaan perääntyivät VKT-asemaan. Uusissa asemissa Laatikainen sai järjestettyä joukkonsa puolustukseen ja kykeni pysäyttämään hyökkäävän vihollisen.

title: Pertti Kolari

text: Kolari kirjoitti ylioppilaaksi Taavetin lukiosta vuonna 1974. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1978 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1999 Kuopion yliopistosta. Hän työskenteli Työterveyslaitoksen ja HYKSin tutkijana sekä tutkimus- ja yritysjohtotehtävissä teollisuudessa. Sittemmin hän toimi Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa useissa eri tehtävissä. Uransa aikana Pertti Kolari kirjoitti satakunta tieteellistä julkaisua. Hän toimi voimakkaasti presidentti P. E. Svinhufvudin kodin Kotkaniemen museohankkeen hyväksi.

title: Taavetti Laatikainen

text: Jatkosodan puhjettua Laatikainen komennettiin 29. kesäkuuta 1941 kenraalimajuri Paavo Talvelan tilalle II armeijakunnan komentajaksi ja hän otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella. Karjalankannakselta Laatikainen siirtyi 9. lokakuuta 1941 esikuntineen Maaselän suunnalle, missä hän sai komentoonsa sinne muodostetun Karjalan Armeijan alaisen II armeijakunnan. Maaselällä Laatikainen otti osaa taisteluihin muun muassa Karhumäessä, jonka hän valtasi miestensä kera ja tämän johdosta Laatikainen ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Asemasota vaiheessa Laatikaisen komentamasta II armeijakunnasta muodostettiin 1. maaliskuuta 1942 Päämajan alainen Maaselän Ryhmä ja samassa yhteydessä lakkautettiin Karjalan Armeija.[2]

title: 15. divisioona (jatkosota)

text: II Armeijakunta oli heinäkuun loppuun mennessä ryhmittynyt puolustukseen Pyhäjärvi-Saimaa(Vuoksi) väliselle kaistalle, jonka leveys oli n. 105 km, ryhmityksenä; oikealla eversti Aaro Pajarin 18.D, keskellä eversti Niilo Hersalon 15.D ja vasemmalla eversti Aarne Blickin 2.D. Armeijakunnan komentajaksi oli kesäkuun 30. päivä tullut kenraalimarjuri Taavetti Laatikainen.

title: Taavetti Laatikainen

text: Talvisodan syttyessä Laatikainen sai komentoonsa Kannaksen suojajoukoista perustetun vahvennetun 1. divisioonan. Myöhemmin hän sai johdettavakseen 19. helmikuuta 1940 perustetun I armeijakunnan. Talvisodassa Laatikainen otti osaa joukkoineen taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä, mutta joutui kesällä 1941 ennen jatkosodan syttymistä perustamaan sodan aikaisen V armeijakunnan toimien samalla armeijakunnan komentajana 29. kesäkuuta 1941 saakka.[2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Sotien jälkeen Laatikainen siirrettiin 3. divisioonan komentajaksi, mistä hänet siirrettiin edelleen vuoden 1944 joulukuussa Puolustusvoimain Pääesikunnan tarkastajaksi. Pääesikunnan tarkastajan toimen ohella hän toimi ainoan rauhanajan Armeijakunnan väliaikaisena komentajana vuoden 1947 maaliskuulle saakka. Samana vuonna Laatikainen nimitettiin jalkaväen tarkastajaksi, mistä virasta hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 27. heinäkuuta 1948 säädetyn eroamisiän perusteella. Laatikainen kuoli 15. huhtikuuta 1954 ja hänet haudattiin Mikkeliin.[1][2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Antila, Olavi: Voittojen tiellä 1941, Veteraanikirjat Oy: Raision Painopojat 1993 ISBN 951-96209-4-X. Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9. Citation error, replace with{{cite book| author = Raunio, Ari; Kilin, Juri| title = Itsenäisyyden puolustajat, Sodan taisteluja 2, Jatkosota| publisher = Weilin+Göös| year = 2005| id = ISBN 951-593-927-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Raunio, Ari; Kilin, Juri| title = Itsenäisyyden puolustajat, Sodan taisteluja 1, Talvisota| publisher = Weilin+Göös| year = 2005| id = ISBN 951-593-911-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sinerma, Martti| title = Taavetti Laatikainen. Legenda jo eläessään| publisher = WSOY| year = 1978}}

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen toimi ohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1919–1920 ja Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920 sekä 2. divisioonan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1934–1936. Haminan kaupungin verotuslautakunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1925–1926 ja Huopalahden kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1928–1930 sekä Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1926–1927 ja varapuheenjohtajana vuosina 1928–1930 sekä nimitettiin Helsingin reserviupseerikerhon ensimmäiseksi kunniajäseneksi vuonna 1926.[1][2]

title: Kannaksen armeija

text: II armeijakunta jaettiin 25. helmikuuta 1940, jolloin muodostettiin uusi I armeijakunta. Sille alistettiin 1. divisioona ja 2. divisioona (aikaisemmin 11. divisioona) ja 4. prikaati. Komentajaksi nimitettiin 1. divisioonan komentaja kenraalimajuri Taavetti Laatikainen.

title: Taavetti Laatikainen

text: Taavetti Laatikaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Taneli Laatikainen ja Ulla Tarkiainen. Taavetti vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Julia Grönroosin kanssa.[1][2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Luokka:Jääkärikenraalit Luokka:Mannerheim-ristin ritarit Luokka:Vuonna 1886 syntyneet Luokka:Vuonna 1954 kuolleet

title: 2. jääkäripataljoona

text: Esikuntavääpelinä jääkärivääpeli Vilho Hurme, pataljoonan lähettiupseeri jääkäriluutnantti Heikki Kekoni (siirrettiin maaliskuussa Päämajaan Ylipäällikön adjutantiksi), pataljoonan esikunnassa aseupseerina jääkärivääpeli Iisak Kuusisto (siirretiin 8. huhtikuuta vääpeliksi 2. komppaniaan), pataljoonan esikunnassa adjutanttina Taavetti Laatikainen, pataljoonan muonitusaliupseerina jääkäriluutnantti Julius Lehtonen, pataljoonan talouspäällikkönä jääkärivänrikki Artturi Nikula.

title: Harald Öhquist

text: Jatkosodan alussa Öhquist toimi yhteysupseerina Saksan päämajassa. Maaliskuusta 1942 hän komensi Kannaksen ryhmää helmikuulle 1944. Silloin hänet siirrettiin päämajan määräyksestä sotilaskoulutuksen ylitarkastajaksi kenraali Östermanin jälkeen. Hänen tilalleen IV AK:n komentajaksi määrättiin kenraaliluutnantti Taavetti Laatikainen. Tässä tehtävässä Öhquist pysyi marraskuulle 1944, jolloin hän siirtyi reserviin.

title: Ilkka Remes

text: Ilkka Remes kirjoitti ylioppilaaksi Luumäen Taavetin lukiosta. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi Turun kauppakorkeakoulusta ja opiskeli kuvallista viestintää Lontoossa. Hän on työskennellyt viestintäalalla Suomessa ja ulkomailla. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo ja kaksi lasta.

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen siirrettiin 16. helmikuuta 1921 Viipurin rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin aluksi ase- ja konekivääriupseeriksi ja 14. kesäkuuta 1921 alkaen II pataljoonan komentajaksi. Pataljoonan komentajan tehtävistä hän oli useasti vuosina 1921–1923 komennettuna Reserviupseerikoulun johtajaksi, kunnes 7. maaliskuuta 1923 hänet nimitettiin kyseiseen virkaan. Laatikainen toimi sotilaspedagogisten kurssien johtajana 10. marraskuuta 1924 – 16. toukokuuta 1925 välisenä aikana. Hän toimi myös kesällä vuonna 1925 sisällissodan aikaisten reserviupseerien reserviharjoitusten johtajana ja kesällä 1926 aliupseerien reserviharjoitusten järjestäjänä ja tarkastajana.

title: Suomen II armeijakunta (jatkosota)

text: Suomen joukkojen ylipäällikkö Mannerheim tahtoi perustaa syyskuussa 1941 uuden armeijakunnan Itä-Karjalaan. 7. lokakuuta annetun perustamiskäskyn mukaan armeijakunnan joukoiksi asetettiin 4. divisioona, 8. divisioona, ryhmä Oinonen ja prikaati Kuussaari. Komentajaksi määrättiin kenraalimajuri Taavetti Laatikainen ja esikuntapäälliköksi eversti Yrjö Takkula. Armeijakunta saavutti toimintavalmiuden 14. lokakuuta.

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen toimi Suomen Tasavallan täysivaltaisena edustajana rajaneuvotteluissa vuosina 1940–1941 ja oli Puolustuslaitoksen koulutus- ja kasvatusmenetelmiä sodan perusteella käsittelevän komitean puheenjohtajana vuonna 1947 sekä toimi Suur-Savon asevelipiirin piiritoimikunnan puheenjohtajana vuosina 1940–1945. Hänet nimitettiin kunniapuheenjohtajaksi sodanaikaisen 1. divisioonan ja I armeijakunnan aseveliyhdistyksiin.[1][2]

title: Taavetti Laatikainen

text: Taavetti ”Pappa” Laatikainen (27. heinäkuuta 1886 Haukivuori – 15. huhtikuuta 1954 Mikkeli) oli suomalainen jääkäriupseeri, jalkaväenkenraali ja Mannerheim-ristin ritari numero 17.[1][2]

title: Jääkäriliike

text: Yhteensä 49 jääkäriupseeria sai kenraalin sotilasarvon, heidän joukossaan jalkaväenkenraalit Erik Heinrichs, Kaarlo Heiskanen, Taavetti Laatikainen, Armas-Eino Martola, Aarne Sihvo, Alonzo Sundman, Paavo Talvela ja Väinö Valve. Jääkäreiden vaikutus Suomen puolustusvoimien kehittämisessä oli hyvin suuri 1950-luvulle asti. Viimeinen jääkäri, jääkärikenraali Väinö Valve kuoli 1995.

title: Valkeasaaren läpimurto

text: Valkeasaaren läpimurron myötä venäläiset olivat saaneet 20 kilometriä syvän ja 15 kilometriä leveän läpimurron pääasemaan. Mannerheim nimittääkin kesäkuun 10. päivää 1944 ”Suomen sotahistorian mustaksi päiväksi”. Suurhyökkäys tajuttiin todelliseksi ja armeijakunnan komentaja Taavetti Laatikainen anoi lupaa vetäytyä VT-asemaan. Pyyntö oli enää muodollinen, koska perääntyminen oli jo täydessä käynnissä paikoin jopa pakokauhunomaisesti.

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen palveli sisällissodan jälkeen Kaartin jääkäripataljoonan adjutanttina, mutta oli komennettuna 22. kesäkuuta – 28. heinäkuuta 1918 väliseksi ajaksi adjutantiksi Vuoristoprikaatiin. Komppanianpäälliköksi hän sai nimityksen 23. lokakuuta 1918 Kaartinjääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Komppanianpäällikön tehtävistä hän oli komennettuna Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi 1. kesäkuuta – 10. lokakuuta 1919 väliseksi ajaksi. Seuraavaksi hänet komennettiin Jääkäriprikaatin esikuntaan sotatoimien upseeriksi 10. toukokuuta – 14. heinäkuuta 1920 väliseksi ajaksi. Omien töidensä ohella hän hoiti vuosina 1919–1920 Kaartin Jääkäripataljoonan komentajan viransijaisuuksia.[1][2]

title: Luettelo jääkäreistä L

text: Taavetti Laatikainen

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen joutui Porissa suomenkielen lehtorina ollessaan tappeluun santarmien kanssa puolustaessaan oppilaitaan,[3] jonka jälkeen hän lähti Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena siellä sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 7. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Laatikainen osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Laatikainen oli siis useimpia muita jääkäreitä vanhempi, mistä hän sai lisänimen ”Pappa”.[1][2]


query: Mikä on Uruguayn pääkaupunki?

title: Uruguay

text: Uruguayta on kutsuttu yhden kaupungin ja sitä ympäröivän karjatilan maaksi. Lähes puolet väestöstä asuu pääkaupungissa Montevideossa. Karja- ja lammasfarmit käsittävät 80 % pinta-alasta, ja karjatalous on perinteisesti ollut tärkein elinkeino.[4]

title: Canelones (departementti)

text:
Canelones on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Canelones ja suurin kaupunki Ciudad de la Costa.
Departementin pinta-ala on 4 536 km² ja vuonna 2009 arvioitu väkiluku oli 520 240 henkeä, joten se on väkiluvultaan Montevideon jälkeen Uruguayn toiseksi suurin departementti.

title: Maldonado

text: Maldonado on Maldonadon departementin pääkaupunki Kaakkois-Uruguayssa. Kaupungin asukasluku on 62 590 (2011).

title: Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1930

text: Historiallinen avausottelu pelattiin 13. heinäkuuta 1930 Ranskan ja Meksikon välillä. Ranska voitti ottelun maalein 4–1. MM-kisahistorian ensimmäisen maalin viimeisteli ranskalainen Lucien Laurent. Yhdysvaltain ja Paraguayn välisessä ottelussa nähtiin MM-historian ensimmäinen hattutemppu, kun Yhdysvaltain Bert Patenaude teki joukkueensa kaikki maalit. Turnauksen välierissä pelasivat Argentiina, Jugoslavia, Uruguay ja Yhdysvallat. Kumpikin välieräkamppailu päättyi lukemiin 6–1, kun Argentiina voitti Yhdysvallat ja Uruguay Jugoslavian. Loppuottelu pelattiin 30. heinäkuuta pääkaupunki Montevideossa, Estadio Centenariolla. Johtoasema vaihteli ottelussa ja tauolle mentiin Argentiinan 1–2-johdossa, mutta koko ottelu päättyi lopulta isäntäjoukkue Uruguayn 4–2-voittoon. FIFAn puheenjohtaja ja MM-kilpailujen tärkeä taustahahmo Jules Rimet luovutti turnauksen voittajalle maailmanmestaruuspokaalin, joka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa Jules Rimet -pokaaliksi.

title: Montevideo

text: Montevideo on Uruguayn suurin kaupunki ja pääkaupunki. Se sijaitsee maan etelärannikolla Río de la Platan rannalla. Vuonna 2006 amerikkalainen konsulttiyhtiö Mercer Human Resource Consulting luokitteli Montevideon elämänlaadun parhaaksi Latinalaisen Amerikan kaupunkien kesken. Montevideossa asuu lähes puolet Uruguayn väestöstä.

title: Mercedes (Uruguay)

text: Kaupungin perusti isä Manuel Antonio de Castro y Careaga vuonna 1788 nimellä "Capilla Nueva de las Mercedes". Siitä tuli departementin pääkaupunki 1857.

title: Buenos Aires

text: Buenos Aires sijaitsee Atlanttiin laskevan Río de la Platan etelärannalla. Río de la Plata on Uruguay- ja Paranájoen yhteinen suistoalue. Estuaari muodostaa kaupungin kohdalla leveän lahden, jonka toisella rannalla on Uruguay ja sen pääkaupunki Montevideo.

title: Cerro Largo (departementti)

text: Cerro Largo on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Melo. Departementin pinta-ala on 13 648 km² ja vuonna 2011 sen väkiluku oli 84 698 henkeä.

title: Mercedes (Uruguay)

text: Mercedes on Sorianon departementin pääkaupunki Uruguayssa Río Negron varrella. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli noin 42 000.

title: Tacuarembó (departementti)

text:
Tacuarembó on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Tacuarembó.
Departementin pinta-ala on 15 438 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 90 053 henkeä.

title: Tacuarembó

text: Tacuarembó on Tacuarembón departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungin asukasluku vuoden 2004 väestönlaskennassa oli 51 224. Arvio vuodelle 2012 on 54 994.

title: Río Negro (departementti)

text:
Río Negro on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Fray Bentos.
Departementin pinta-ala on 9 282 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 54 765 henkeä.

title: Salto (Uruguay)

text: Salto Oriental on Salton departementin pääkaupunki Uruguayn länsirajalla. Se sijaitsee Montevideosta 430 kilometriä luoteeseen Uruguayjoen itärannalla vastapäätä Argentiinan Concordiaa. Kaupungissa oli vuonna 2017 noin 132 00 asukasta.

title: Fray Bentos

text: Fray Bentos on kaupunki läntisessä Uruguayssa lähellä Argentiinan rajaa. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli noin 24 400. Se on Río Negron departementin pääkaupunki.

title: Flores (departementti)

text: Flores on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 5 144 km² ja väkiluku on 25 050 asukasta. Departementin pääkaupunki on Trinidad.

title: Treinta y Tres

text: Treinta y Tres on samannimisen departementin pääkaupunki Itä-Uruguayssa. Kaupungin asukasluku on 25 476 (2011).

title: Soriano (departementti)

text:
Soriano on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Mercedes.
Departementin pinta-ala on 9 008 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 82 595 henkeä.

title: Paysandú (departementti)

text:
Paysandú on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Paysandú.
Departementin pinta-ala on 13 922 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 113 124 henkeä.

title: Canelones

text: Canelones on Canelonesin departementin pääkaupunki Uruguayssa. Vuonna 2010 kaupungin arvioitu asukasluku oli 20 559.

title: Florida (Uruguay)

text: Florida on Floridan departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungin asukasluku vuonna 2011 oli 33 639.

title: Montevideo (departementti)

text: Montevideo on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Montevideo. Departementin väkiluku on 1 292 347 ja pinta-ala 530 km².

title: Rocha (departementti)

text:
Rocha on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Rocha.
Departementin pinta-ala on 10 551 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 68 088 henkeä.

title: Montevideo

text: Montevideo perustettiin Espanjan siirtokunnan asutuspaikaksi vuonna 1726, Buenos Airesin kuvernöörin Bruno Mauricio de Zabalan johdolla. Kaupungin perustamisen tarkoitus oli estää portugalilaisten asuttaminen alueella. Montevideon lahti tarjosi Zabalalle strategisen luonnonsatama-alueen, josta myöhemmin kehittyi Rio de la Plata -alueen tärkein satama. Kaupungin viralliseksi nimeksi tuli silloin ”San Felipe y Santiago de Montevideo” ja sen ensimmäiset asukkaat olivat noin kolmetoista siirtolaisperhettä Kanarian saarilta. Siitä tuli pääkaupunki vuonna 1828. Sen jälkeen Montevideon asukasluku alkoi kasvaa nopeasti ja nykyisin siellä on yli 1 500 000 asukasta. Montevideosta tuli Uruguayn pääkaupunki vuonna 1828 itsenäistymisen yhteydessä. Niistä ajoista kaupunki on jatkanut kehittymistään maan tärkeimpänä finanssi-, koulutus- ja kulttuurikeskuksena. Montevideon muistissa elävät mm. jalkapallon ensimmäiset MM-kisat vuonna 1930, joissa Uruguayn maajoukkue voitti ensimmäisen mestaruuden, sekä saksalaisen taistelulaivan Admiral Graf Speen uppoaminen Rio de la Plata -joen vesillä toisen maailmansodan aikana.

title: Artigas (departementti)

text: Artigas on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 928 neliökilometriä ja väkiluku 73 378 asukasta. Departementin pääkaupunki on Artigas.

title: Florida (departementti)

text:
Florida on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Florida.
Departementin pinta-ala on 10 417 km² ja vuonna 2011 väkiluku oli 67 048 henkeä.

title: Colonia del Sacramento

text: Colonia del Sacramento on Colonian departementin pääkaupunki Uruguayssa Río de la Platan rannalla vastapäätä Argentiinan Buenos Airesia. Kaupungin asukasluku on 21 714 (2004). Se sijaitsee 177 kilometriä pääkaupunki Montevideosta.

title: San José de Mayo

text: San José de Mayo on San Josén departementin pääkaupunki Uruguayssa. Kaupungissa oli vuonna 2011 noin 36 700 asukasta.

title: Maldonado (departementti)

text:
Maldonado on yksi Uruguayn departementeista. Sen pääkaupunki on Maldonado.
Departementin pinta-ala on 4 793 km² ja vuonna 2009 arvioitu väkiluku oli 150 780 henkeä.

title: Durazno (departementti)

text: Durazno on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 643 km² ja väkiluku on 57 088 asukasta. Departementin pääkaupunki on Durazno.

title: Lavalleja (departementti)

text: Lavalleja on Uruguayn departementti. Sen pinta-ala on 10 016 km² ja väkiluku on 58 815 asukasta. Departementin pääkaupunki on Minas.

title: Uruguayn Primera División

text: Uruguayn Primera División on Uruguayn jalkapallon pääsarja. Uruguayn mestaruudesta on pelattu vuodesta 1900 lähtien. Vuonna 1932 pääsarja muuttui ammattilaisliigaksi. Sarjaa ovat hallinneet montevideolaiset suurseurat Nacional ja Peñarol. Lähes kaikkien maan pääsarjassa pelaavien seurojen kotikaupunki on pääkaupunki Montevideo. Sarjan historian aikana mestaruutta ei ole kertaakaan voittanut pääkaupungin ulkopuolelta tuleva seura.


query: Kuka oli IBM:n perustaja?

title: IBM

text: IBM:n edeltäjä oli Tabulating Machine Company, jonka Herman Hollerith perusti vuonna 1896 Endocittissa New Yorkin osavaltiossa.[2] Vuonna 1911 sen nimeksi tuli Computing Tabulating Recording Corporation (CTR), ja nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1924.

title: Felix Björklund

text: Felix Björklund (s. 1943) on suomalainen yritysjohtaja ja hallitusammattilainen, koulutukseltaan ekonomi. Björklund toimi Suomen IBM:n toimitusjohtajana 1970-luvun lopulta alkaen ja 1990-luvun alkuvuosina IBM:n Pariisin pääkonttorissa. Vuosina 1992–1998 hän toimi Fazerin toimitusjohtajana.

title: IBM 7030

text: IBM 7030 lempinimeltä "STRETCH" oli IBM:n kehittämä transistoripohjainen supertietokone. Tietokone oli noin 25 kertaa nopeampi kuin muut ajan tyypilliset tietokoneet, mutta jäi silti jälkeen IBM:n tavoittelemasta 100-kertaisesta nopeusparannuksesta verrattuna IBM 704 -malliin.

title: Larry Ellison

text: Ellison oli kuullut IBM:n R-tietokannasta (Codd työskenteli IBM:lle) ja halusi omansa yhteensopivaksi sen kanssa, mutta IBM esti tämän salaamalla tietokantaohjelmistonsa lähdekielisen koodin. Ensimmäinen markkinoille tuotu Oracle oli Oracle2, vaikka Oracle ykköstä ei ollut koskaan ollut olemassa. Numeroinnin tarkoitus oli vakuuttaa, että kaikki ykkösversion virheet on korjattu.

title: Bill Gates

text: Marraskuussa 1980 IBM hankki Microsoftilta käyttöjärjestelmän tietokoneisiinsa. Gates osti sen toiselta yritykseltä, joka oli valmistanut sen IBM:n kaltaiselle PC:lle. Hän ei ollut kertonut yritykselle IBM:stä, minkä seurauksena yritys haastoi Microsoftin ja Gatesin myöhemmin oikeuteen. Juttu sovittiin oikeussalin ulkopuolella. Gates myi MS-DOS-käyttöjärjestelmänsä IBM:lle samalla hinnalla kuin oli sen itse ostanut, 50 000 dollarilla. Hän ei myynyt IBM:lle ohjelman lähdekoodia vaan teki käyttöjärjestelmästään lisenssisopimuksen. Siten hän pystyi lisensoimaan ohjelmistonsa muillekin tietokonevalmistajille.

title: Tietokanta

text: Relaatiotietokantamallin ja käsittelyteorian kehitti Edgar F. Codd vuonna 1970. Codd työskenteli IBM:n tutkimuslaboratoriossa ja hän johti ensimmäisten relaatiotietokantojen testiversioiden kehitystyötä. Vuosina 1973-1976 IBM laboratoriossa kehitettiin relaatiotietokannan prototyyppiä nimeltä System R. IBM:n kaupallinen tietokantatuote DB2 julkaistiin 1982.

title: IBM PC

text: Koodinimellä "Project Chess" käynnistetty kehitystyö sai suurimman prioriteetin IBM:n muihin kehitysprojekteihin nähden. Projektin vetäjä Don Estridge (1937–1985) halusi tuotteen markkinoille mahdollisimman nopeasti. Tämän vuoksi valittiin sopivia komponentteja IBM:n ja muiden valmistajien olemassa olevista laitteista. Merkittävimmät päätökset oli valita Intelin 8088 -mikroprosessori ja Microsoftin DOS 1.0 -käyttöjärjestelmä sen sijaan, että ne olisi kehitetty itse. Laite julkistettiin elokuussa 1981 ja sen hinta silloin oli 1565 yhdysvaltojen dollaria. IBM PC:n menestys teki Bill Gatesin (s. 1955) MS-DOS -käyttöjärjestelmästä johtavan järjestelmän maailmassa. Vuonna 1984 IBM teki PC-liiketoiminnalla 4 miljardin dollarin liikevaihdon, kaksi kertaa enemmän kuin Apple ja enemmän kuin Apple, Commodore, HP ja Sperry yhteensä ja koko IBM:n liikevaihdosta 6%.

title: Watson (tekoäly)

text: Watson on IBM:n kehittämä tekoäly. Se on nimetty IBM:n perustajan Thomas J. Watsonin mukaan. Sitä on kehitetty David Ferruccin johdolla vuodesta 2007. Vuoteen 2014 mennessä IBM oli sijoittanut Watsonin kehittämiseen ja kaupallistamiseen miljardi dollaria.

title: Liu Qing (yritysjohtaja)

text: Liu on naimisissa, kolme lasta. Liun isä on pankkiiri ja suurliikemies Liu Chuanzhi, joka tunnetaan muun muassa tietokonevalmistaja Lenovon perustajana sekä IBM:n kannettavien tietokoneiden liiketoiminnan ja Pizza Expressin ostajana kiinalaisomistukseen.

title: John Opel

text: John Roberts Opel (5. tammikuuta 1925 Kansas City, Missouri, Yhdysvallat – 3. marraskuuta 2011 Fort Myers, Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen yritysjohtaja. Hän toimi IBM:n johtotehtävissä 1974–1986. Hänen ja Mary Maxwell Gatesin keskustelujen ansiosta tämän pojan Bill Gatesin yritys Microsoft suunnitteli käyttöjärjestelmän IBM:n ensimmäiseen henkilökohtaiseen tietokoneeseen.

title: Harvard Mark I

text: IBM:n Automatic Sequence Controlled Calculator (ASCC), josta Harvardin yliopiston henkilöstö käytti nimeä Mark I, oli yleiskäyttöinen sähkömekaaninen laskukone, jota toisen maailmansodan loppuvaiheessa käytettiin sotaponnistuksiin. Koneen alkuperäisen ajatuksen esitti IBM:lle Howard Aiken marraskuussa 1937. IBM:n insinöörien toteutettavuusselvitysten jälkeen IBM:n pääjohtaja Thomas J. Watson henkilökohtaisesti hyväksyi projektin rahoituksen vuonna 1939.

title: Jean E. Sammet

text: Kirjaprojektin jälkeen Sammet jatkoi IBM:n liittovaltion järjestelmien osastolla. Hän tuki ja opasti IBM:n henkilökuntaa, jotka työskentelivät erilaisissa hallituksen projekteissa, kuten Nasan Apollo-ohjelmassa. Sammet jatkoi IBM:llä vuoteen 1988 asti, jolloin hän jäi virallisesti eläkkeelle.

title: Windows NT

text: Microsoft aloitti NT:n kehityksen marraskuussa 1989. Tuolloin Microsoft oli IBM:n alihankkijana OS/2-käyttöjärjestelmän kehitystyössä. Microsoft oli toimittanut IBM:lle graafiset käyttöliittymät kahteen ensimmäiseen versioon OS/2-käyttöjärjestelmästä. Windows 3.0:n menestyksen seurauksena Microsoft erosi OS/2-yhteistyöstä, ja julkaisi IBM:n kanssa kehitetyn käyttöjärjestelmän Windows NT:nä. Koska IBM julkaisi OS/2:sta seuraavaksi version 3, päätti Microsoft aloittaa NT:n versionumeroinnin suoraan 3.1:sta.

title: MCA (tietotekniikka)

text: MCA (Micro Channel architecture) on IBM:n kehittämä väylätyyppi, jota julkaistiin vuonna 1987 IBM PS/2-tyyppisissä työasemissa. Väylä oli suljettu, kaupallinen ja IBM:n hallitsema, jonka käytöstä IBM vaati lisenssimaksuja. Väylän kehitys alkoi vuonna 1983.

title: Microsoft Windows

text: Windows kehitettiin alun perin MS-DOSin käyttöliittymäksi, ohjelmaksi, jolla pyrittiin helpottamaan IBM:n valmistamien IBM PC -koneiden ja yhteensopivien henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöä. Ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1985. Tarkoituksena oli parantaa niiden kilpailumahdollisuuksia Applen Macintosh-koneita vastaan. Yhteistyötä tehtiin paljon IBM:n kanssa, ja Microsoft oli kehittämässä IBM:n OS/2-käyttöjärjestelmää.

title: VGA

text: VGA oli jo ensimmäisissä PS/2-malleissa, mitä tuki myös vuonna 1987 ilmestynyt Windows 2.0-käyttöjärjestelmä. VGA:n halvempi versio oli MCGA. VGA:ta seuraava IBM:n näytönohjain oli 1024×768-tarkkuuteen pystynyt XGA vuonna 1990. Tässä vaiheessa useat muut valmistajat olivat jo kehittäneet omat samaan pystyvät, mutta epäyhteensopivat laajennuksensa VGA:han. IBM:n omat näytönohjaimet jäivät harvinaisiksi, koska ne voi asentaa vain MCA-väylällä varustettuihin IBM:n PS/2-koneisiin, ei lainkaan muiden valmistajien ns. PC-klooneihin.

title: IBM

text: Alkuvaiheessaan yhtiö valmisti etenkin mekaanisia reikäkorttikoneita mutta myös vaakoja sekä kirjoitus- ja laskukoneita. 1950-luvulla IBM:n tuoteryhmä laajeni tietokoneisiin, mistä lähtien IBM on ollut suurimpia tietotekniikka-alan yrityksiä maailmassa. Suomessa IBM on toiminut vuodesta 1936 lähtien. IBM:n Suomen pääkonttori sijaitsee Helsingin Munkkiniemessä.

title: Isai Scheinberg

text: Isai Scheinberg (syntynyt 1946 tai 1947) on israelilais-kanadalainen PokerStars nettipokerihuoneen perustaja ja entinen omistaja. Kesäkuussa vuonna 2014 Amaya Gaming Group osti PokerStarsin sekä PokerStarsin omistaman sisarsivuston Full Tilt Pokerin 4,9 miljardilla dollarilla. Scheinberg on toiminut ennen IBM:n ohjelmoijana.

title: Versionhallintajärjestelmät

text: "ClearCase" on "IBM Rationalin" kaupallinen versiohallintajärjestelmä, jonka alkuperäinen kehittäjä Rational Software on nykyisin IBM:n omistuksessa. ClearCase on osa IBM:n tarjoamaa kokonaista tuoteperhettä ohjelmistotuotteen hallinnan eri osa-alueisiin. Varsinaisen versiohallinnan lisäksi ClearCase tarjoaa toimintoja myös työtilan, ohjelmistokoontien ja muutosten hallintaan. Järjestelmä on integroitavissa moniin ohjelmistonkehitysympäristöihin kuten Eclipseen, Visual Studioon, ja WebSphereen.

title: IBM PC

text: Ensimmäinen IBM PC:n ajama käyttöjärjestelmä oli Microsoftin IBM:lle myymä ja IBM:n suureksi osaksi uudelleenkirjoittama PC-DOS. Microsoft jatkoi oman käyttöjärjestelmänsä myyntiä kloonivalmistajille MS-DOS-nimellä. DOS-järjestelmät säilyttivät suosionsa sitkeästi 2000-luvulle saakka yhdessä Windows-käyttöliittymän kanssa.

title: ThinkPad

text: ThinkPadin nimi tuli nahkaisista taskumuistikirjoista, joita jaetaan kaikille IBM:n työntekijöille. Niiden kannessa oli yhtiön motto, eli "Think" (ajattele). IBM:n nimitiimi oli alusta lähtien vastustamassa nimeä, sillä siihen asti kaikki IBM-tietokoneet oli tunnettu mallinumeroilla nimien sijaan, mutta vaihtoi mielipidettä kun huomattiin miten tunnetuksi ThinkPad tuli mediassa. Suunnittelutyön ensimmäisille ThinkPadeille teki IBM:n japanilainen Yamato-suunnittelukeskus. ThinkPadien puhtaat mustat linjat on ilmeisesti otettu perinteisestä japanilaisesta "shoukadou bentou" -lounaslaatikosta.

title: Lenovo

text: Lenovo on perustettu vuonna 1984[4], ja sen toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana toimii Yang Yuanqing[5]. Vuonna 2005 Lenovo osti IBM:n PC-liiketoiminnan, ja vuonna 2014 Lenovo sopi ostavansa IBM:n Intel-suoritinpohjaisen palvelinliiketoiminnan.[6] Vuonna 2014 Lenovo sopi ostavansa Motorola Mobility -älypuhelinliiketoiminnan Googlelta.[7]

title: FLOPS

text: NEC:n SX-9 on ensimmäinen supertietokone, joka kykenee yli 100 gigaflopsin nopeuteen per ydin. IBM:n supertietokone Blue Gene on suunniteltu toimimaan kolmen petaflopsin nopeudella. IBM:n Roadrunner on ensimmäinen supertietokone, joka kykenee jatkuvaan yli petaflopsin nopeuteen. Fujitsun K computer rikkoi suorituskykyennätyksen kesäkuussa 2011 10,51 petaflopsilla ja oli ensimmäinen 10 petaflopsia ylittänyt tietokone.

title: VGA

text: VGA () on IBM:n vuonna 1987 IBM PS/2-koneissa esittelemä näytönohjainpiiri, jonka suurin dokumentoitu grafiikkaresoluutio oli 640×480 pikseliä. VGA on kehitetty versio aikaisemmista IBM:n piireistä, kuten EGA (Enhanced Graphics Adapter). VGA jäi IBM PC -alustan viimeiseksi yhteiseksi näyttöstandardiksi. Erilaisista muiden valmistajien VGA:ta kehittyneemmistä grafiikkajärjestelmistä käytettiin nimeä SuperVGA.

title: RUP

text: Nimeä "Unified Process" käytetään usein korvaamaan nimeä "Rational Unified Process", kun puhutaan yleisesti prosessista ja siihen tavallisimmin tehdyistä muokkauksista. Nimeä "Unified Process" käytetään usein myös siksi, että halutaan välttää mahdolliset tekijänoikeusloukkaukset, sillä "Rational Unified Process" ja "RUP" ovat IBM:n ja Intel:n tavaramerkkejä. Ensimmäinen prosessia kuvaileva kirja "The Unified Software Development Process" (ISBN 0-201-57169-2) julkaistiin vuonna 1999 (tekijöinä Ivar Jacobson, Grady Booch ja James Rumbaugh). Tämän jälkeen useat eri tekijät ovat julkaisseet kirjoja ja artikkeleita aiheesta käyttäen joko termiä "Rational Unified Process" (mikäli ovat liitoksissa IBM:n kanssa) tai "Unified Process" (mikäli eivät ole yhteydessä IBM:ään).

title: Verkkotopologia

text: Rengastopologiassa verkosta on muodostettu fyysinen rengas, jonka jokaisessa solmussa on verkkolaite. Verkkolaitteet on yhdistetty verkkoon MAU-yksiköllä (Multistation Access Unit). Tunnetuin esimerkki rengasverkosta on IBM:n Token Ring -verkko, joka on toteutettu fyysisenä tähtenä IBM:n kaapelointijärjestelmällä, joka kytkeytyy renkaaksi. Token Ring -verkkoja ei enää kehitetä, sillä ne eivät olleet kilpailukykyisiä Ethernet-teknologian kanssa.

title: APL (ohjelmointikieli)

text: APL-kieltä kehitettiin IBM:ssä 1960-luvulla, Iversonin lisäksi mukana olivat Adin Falkoff ja Donald Sussenguth. APL julkistettiin 1970-luvulla, ja sen käyttö levisi IBM:n keskustietokoneissa laajalle. IBM:n lisäksi muut keskeiset tietokonevalmistajat tarjosivat APL:n omiin tuotteisiinsa, ja APL-käyttäjät alkoivat järjestää käyttäjätapaamisia (vuonna 1984 pidettiin APL-konferenssi Helsingissä). Muutamat tehokkaat APL-tuotteet edesauttoivat tuotteen leviämistä: mm. kuvien ja kaavioiden tekoon tarkoitettu Graphpak, tehokas tietokantajärjestelmä ADI ja APE-sovelluskehitin.

title: PowerPC G5

text: PowerPC G5 (tunnetaan myös nimillä PowerPC 970 ja PowerPC 970FX) on IBM:n kehittämä 64-bittinen PowerPC-suoritin, joka esiteltiin vuonna 2002. Suoritinversioiden erona on valmistusmenetelmä: PowerPC 970 valmistetaan 130 nanometrin viivanleveydellä ja PowerPC 970FX 90 nanometrin viivanleveydellä. Molemmissa on yli 58 miljoonaa transistoria. Suoritin pohjautuu järeään IBM:n POWER4-suorittimen ytimeen, ollen siitä halvennettu malli.

title: Microsoft

text: Microsoftin ja IBM:n käyttöjärjestelmäsopimuksessa DOS:n oikeudet eivät siirtyneet yksinoikeudella IBM:lle, joten myöhemmin IBM PC -kloonien tullessa markkinoille Microsoft pystyi lisensoimaan käyttöjärjestelmänsä myös muille valmistajille. PC-kloonien suuren suosion siivittämänä DOS:sta tuli eräs kotitietokoneiden merkittävimmistä käyttöjärjestelmistä ja Microsoftista puolestaan yksi kotitietokonemarkkinoiden merkittävimmistä ohjelmistoyrityksistä.

title: Joulukuusivirus

text: Muutamassa tunnissa virus oli levinnyt IBM:n toimistoihin Saksaan, Japaniin ja Italiaan. Virus jumitti IBM:n työt muutamaksi tunniksi, mutta ei saanut aikaan sen suurempaa vahinkoa.

title: QDOS

text: Kesäkuussa 1981 Microsoft osti kaikki oikeudet 86-DOS:iin SCP:ltä 50 000 dollarilla. Microsoft lisensoi QDOS:in IBM:lle, jonka koneissa se korvasi CP/M-86-käyttöjärjestelmän. Lisenssi ei antanut yksinoikeutta IBM:lle ja Microsoft lisensoikin 86-DOS:in useille muille yrityksille. 27. heinäkuuta 1981 86-DOS nimettiin uudelleen MS-DOS:ksi.


query: Kuinka elämän voi määritellä?

title: Elämä

text: Elämä on biologinen tila, joka on jollain syntyneellä, mutta ei vielä kuolleella asialla. Käsitteellä ei ole yksinkertaista määritelmää. Elämän määrittely olisi suhteellisen helppoa, jos pitäydyttäisiin vain siinä, millaista elämää maapallolla on nyt. Kun otetaan huomioon kysymykset elämän synnystä maapallolla, Maan ulkopuolisesta elämästä ja keinotekoisesta elämästä, aihe osoittautuu huomattavasti monimutkaisemmaksi.

title: Laji

text: Käytännössä lajia ei voi määritellä yksiselitteisellä tavalla, vaan eri tilanteissa käytetään erilaisia lajikäsitteitä. Mikään tunnettu määritelmä ei sovi kaikkiin elämän muotoihin.

title: Document Object Model

text:
Document Object Model (, yleisesti DOM) on tapa kuvata rakenteisen dokumentin, kuten HTML:n, XML:n tai XHTML:n, rakenne puuna, jonka eri olioita voi hakea, tutkia ja manipuloida esimerkiksi JavaScriptin avulla.
DOMin avulla voi toteuttaa vuorovaikutteisia www-sivuja, jotka eivät vaadi jatkuvaa palvelinyhteyttä. DOM:in tarkoitus on määrittää kuinka dokumentissa olevat elementit välittävät tietoa toisillensa ja kuinka näihin elementteihin voidaan viitata.

title: WWE ’12

text: Näytöstilassa voi pelata yksittäisiä otteluita ja määrittää omat säännöt, kuten missä kehässä otella ja kuinka ottelun voittaja määritellään. Edellisen pelin vahva/heikko-painisysteemi on poistettu. "WWE ’12:ssa" hahmot tekevät liikkeet perustuen vastustajan fyysiseen tilaan. Pelaajalla on mahdollisuus tehdä vastahyökkäys rajoitetun ajan, kun vastustaja on tekemässä omia painiliikkeitä. Selätyksessä esimerkiksi on mittari, jota on tehty hieman hankalammaksi edelliseen peliin nähden, kun painija on ottanut enemmän osumaa. Tekoälyä on myös muutettu niin, ettei pelaaja voi käyttää samaa liikettä kovin monta kertaa peräkkäin onnistuneesti. Peliin lisättiin myös uusi ”Dynamic Comeback” -ominaisuus, joka antaa tappiolla olevalle pelaajalle mahdollisuuden tehdä sarjan liikkeitä ja saada kaksi lopetusliikettä. Pelaajalla on myös mahdollista kohdistaa kiinniotteen jälkeen hyökkäyksensä, joko pään- käsien- tai jalkojen alueelle. Jotta pelaaja voittaa luovuttamalla, saatuaan vastustajansa esimerkiksi kuristukseen tulee ruudulle ”Breaking Point” -minipeli, jossa pelaajan täytyy painaa vähintään kahta nappia nopeasti niin kauan kunnes mittari tulee täyteen. Liikkeen voi halutessaan myös keskeyttää.

title: Tuomas Kilvoittelijan kirja

text: ""Voi teitä, jotka panette toivonne lihaan, tuhoutuvaan vankilaan. Kuinka kauan olette unohduksen vallassa ja kuinka kauan luulette, että katoamattomatkin tuhoutuvat. Teidän toivonne perustuu tähän maailmaan, ja tämä elämä on teidän jumalanne. Te turmelette sielunne!"" (s. 143, suomennos Ismo Dunderberg, Antti Marjanen ja Risto Uro)

title: Epikurolaisuus

text: Tetrafarmakos, ”neliosainen lääke”, on Epikurokselta peräisin oleva ohje siihen, kuinka ihminen voi elää onnellisinta mahdollista elämää. Se tiivistää koko epikurolaisuuden neljään lyhyeen lauseeseen:

title: Jäätikön massatase

text: Jäätikön massatase kuvaa sitä, kuinka paljon jäätikölle kertyy tai sieltä poistuu jäätä. Se määritellään jäätikön akkumulaation (kuinka paljon jäätä kaikkiaan kertyy) ja ablaation (kuinka paljon sitä poistuu) erotuksena. Massatase voidaan laskea mille tahansa jäätikön pisteelle minä ajanhetkenä hyvänsä, mutta yleensä sillä tarkoitetaan koko jäätikön massan muutosta vuodessa.

title: Aurelia ja Sininen kuu

text: Vuorovesivoiman aiheuttama vulkaaninen toiminta, voi olla elämän kannalta hyödyllistä tai haitallista riippuen siitä kuinka voimakas ilmiö on. Parhaimmillaan se voi pitää yllä elämää lämmittämällä muuten liian kylmää planeettaa tai kuuta ja ylläpitäen magneettikenttää. Huonoimmillaan taas tekee planeetasta tai kuusta elinkelvottoman, kuten on Ion tapauksessa.

title: Onnellisesta elämästä

text: Onnellisesta elämästä () on Seneca nuoremman kirjoittama filosofinen teos, joka käsittelee nimensä mukaisesti sitä kysymystä, kuinka ihminen voi elää onnellista elämää.

title: Mielenfilosofia

text: Vierassieluisuuden ongelma on mielenfilosofinen ja tietoteoreettinen ongelma, joka voidaan esittää seuraavasti: koska voin havainnoida muista ihmisistä vain heidän käyttäytymistään, kuinka tiedän, että heillä on mieli (tai ”sielu”)? Kysymyksen taustalla on se ajatus, että vaikka jonkun käyttäytyminen olisi kuinka hienostunutta, se ei itsessään takaa mielen mukanaoloa. Olisi silti mahdollista, että toiset ihmiset olisivat pelkkiä automaatteja. Se, että emme voi olla varmoja muiden kuin oman mielemme olemassaolosta, voi johtaa filosofiseen näkökantaan jota kutsutaan solipsismiksi. Eräitä lähestymistapoja ongelmaan ovat behaviorismi, joka samaistaa henkisen toiminnan ulkoiseen käyttäytymiseen, ja analogia-argumentti, joka perustuu siihen, että toiset ihmisolennot vaikuttavat lukemattomilla tavoilla hyvin samanlaisilta kuin minä itse. Tästä voidaan päätellä, että myös muilla ihmisillä on oma sisäinen elämänsä.

title: Tractatus logico-philosophicus

text: Filosofisia ongelmia syntyy Wittgensteinin mukaan silloin, kun kieltä käytetään väärin esimerkiksi yrittämällä kuvata sellaista, mitä ei voi kuvata. Esimerkkinä tästä on maalauksen ja maailman vastaavuussuhde: maalaus voi esittää latoa, mutta maalaus ei voi esittää maalauksen ja ladon välistä esittämissuhdetta. "Missä esittämissuhde on?" kuuluisi wittgensteinilainen kysymys. Puhe sen puhumisesta, mistä ei voi puhua, herättää kysymyksiä monien omituiselta tai filosofiselta kuulostavien väitteiden luonteesta: ”Mikä on elämän tarkoitus?", ”Kuinka paha ihminen voi olla?", "Onko enemmän identtinen kuin epätosi vai maksalaatikko?".

title: Leo Tolstoi

text: Tolstoi itse piti romaaneistaan parhaimpana Anna Kareninaa (1873–1877), jonka aihe on suppeampi mutta henkilöiden luonnekuvaus syvällisempi kuin Sodassa ja rauhassa. Anna Kareninan ja Vronskin tarina on yksi maailmankirjallisuuden kuuluisimpia rakkaustarinoita. Sen moraalinen sävy on suvaitsevainen osoittaessaan, kuinka laillisten aviollisten siteiden kuristusote voi tuhota itse elämän lahjoittaman todellisen rakkauden. Romaanin rinnakkaisessa juonessa esiintyy Levin, filosofinen maanomistaja, joka Tolstoin tavoin työskentelee pellolla yhdessä palkollistensa kanssa pyrkien muuttamaan näiden elämää, ja erään talonpojan johdattamana vapautuu elämän tarkoituksettomuudesta ja löytää tien omaperäiseen uskoon.[1]

title: Buddhalaisuus

text: Karma ei buddhalaisessa katsannossa välttämättä toteudu yhden elämän aikana, vaan se vaikuttaa myös eri elämien, nk. jälleensyntymien, välillä. Jälleensyntymän avulla voidaan selittää, miksi toiset esimerkiksi syntyvät hyviin oloihin ja toiset köyhyyteen, ja miksi toisten kohtalona näyttää olevan kärsimys ja toisten (rajallinen) onni. Tällaiset asiat määrittää menneiden elämien karma. Toisin kuin hindulaisuudessa, buddhalaisuudessa karmaa ei käsitetä vääjäämättömänä ”kohtalona,” vaan siihen voi itse vaikuttaa jokaisella päätöksellään. Vaikka syntyisikin huonoihin oloihin, hyvää karmaa tekemällä on mahdollista saavuttaa onnea tässä ja seuraavissa elämissä.

title: Roblox

text: Peleissä on omat maailmat. Peliin astuessa pelaaja luo uuden maailman, jonne muut pelaajat ohjataan automaattisesti. Pelin rakennusvaiheessa tekijä voi itse määrittää, kuinka monta pelaajaa hänen maailmaansa voi samaan aikaan tulla käymään. Pelaajat koostuvat palikoista ja muodoista kuten tukasta, housuista ja paidoista.

title: Epävakaa persoonallisuus

text: Koska persoonallisuushäiriössä ilmeisesti tietyt, sinänsä tavanomaiset persoonallisuuden piirteet ovat vain poikkeuksellisen voimakkaita, on vaikea määritellä rajaa terveen ja häiriintyneen persoonallisuuden välille. Häiriöstä saattaa ikään kuin jäädä joitain jälkiä persoonaan pitemmäksi ajaksi, mutta niiden kanssa voi oppia elämään. Oleellisinta on, että häiriöön liittyvää masennusta, ahdistusta ja pelkoja hoidetaan, jolloin koko häiriön vaikutus pienenee ja henkilö voi kyetä normaaliin elämään. On tärkeää oppia taistelemaan neuroosejaan vastaan, mikä on aluksi vaikeaa: joutuu jatkuvasti vastustamaan omia ajatuksiaan, joita on totellut koko elämän. Ajan myötä ja oikeanlaisessa hoidossa tämä käy kuitenkin helpommaksi.

title: Seksuaalinen joustavuus

text: Seksuaalinen joustavuus (engl. "sexual fluidity") tai joustava seksuaalisuus on selitysmalli, jonka mukaan ihmisen seksuaalisuus ei ole muuttumaton, vaan voi muuttua ihmisen elämän aikana. Joustava seksuaalisuus tarkoittaa, että henkilö voi elämänsä aikana osoittaa seksuaalista kiinnostuneisuutta molempia sukupuolia kohtaan. Tiede ei ole päässyt yksimielisyyteen siitä kuinka joustavaa seksuaalisuus on. Yleensä ihmisen seksuaalinen suuntautuminen on käsitetty pysyväksi ja muuttumattomaksi.

title: Saarnaajan kirja

text: Saarnaajan päämääränä on selvittää, kuinka voi varmistaa itselle hyödyllisen elämän. Saarnaajan mielestä kaikki saavutukset elämässä tuhoutuvat kuoleman välttämättömyyden edessä. Siksi Saarnaaja päättelee, että elämä (ja kaikki) on mieletöntä. Tämän johtopäätöksen seurauksensa Saarnaaja neuvoo lukijoitaan ottamaan elämästä kaiken irti, tarttumaan hetkeen, sillä ihminen ei voi olla varma huomispäivästä. Johtopäätöstä on usein verrattu epikurolaisuuteen. Saarnaajalle se on vain ilmiselvä lopputulos, koska hän epäonnistuu löytämään mielekkyyttä olemassaololle.

title: Markkinatalous

text: Useimmissa markkinatalouden tulkinnoissa valtio voi olla toimijana markkinataloudessa. Valtion sopivantasoisen roolin määrittäminen on kiistanalaista. Valtaosa markkinatalouden kannattajista uskoo, että valtion pitäisi määritellä markkinoille sääntöjä ja valvoa sääntöjen noudattamista. Erilaisia näkemyksiä esiintyy siitä, kuinka paljon valtaa valtiolla pitäisi olla talouden ohjaamisessa, markkinavääristymien korjaamisessa ja markkinoiden luomien eriarvoisuuksien tasoittamisessa. Ei ole esimerkiksi olemassa yksimielisyyttä tariffeista, keskuspankeista tai sosiaaliturvasta.

title: Sopimuspohjainen ohjelmointi

text:
Keskeinen idea sopimuspohjaisessa ohjelmoinnissa on se, kuinka ohjelmistojärjestelmän osaset työskentelevät yhdessä yhteisten ”velvoitteiden” ja ”hyötyjen” pohjalta. Metafora tulee liike-elämästä, jossa asiakas ja toimittaja sopivat sopimuksesta joka esimerkiksi määrittää, että:Vastaavasti, jos olio-ohjelmoinnin luokassa oleva rutiini tarjoaa tiettyä toiminnallisuutta, se voi:
Sopimus on näiden velvoitteiden ja hyötyjen muodollistamista (formalisointia). Sopimuspohjaisen ohjelmoinnin voi tiivistää seuraaviin ”kolmeen kysymykseen”,joita suunnittelijan tulee jatkuvasti kysyä:

title: Prokura

text: Prokuraa sääntelee Prokuralaki. Lain mukaan prokuristi (lyhenne prok.) voi edustaa kaikissa asioissa prokuran antajatahoa (yritys). Tietyissä erityisen merkittävissä oikeustoimissa tulee kuitenkin saada antajataholta erillinen lupa. Paitsi yksittäiselle henkilölle, prokura voidaan myöntää myös useammalle henkilölle yhdessä. Tällöin voidaan määritellä, kuinka monta prokuristia tarvitaan allekirjoittamaan pätevä oikeustoimi.

title: Alkuräjähdys

text: Horisonttiongelma seuraa premissistä, jonka mukaan informaatio ei voi liikkua nopeammin kuin valo. Iältään äärellisessä kaikkeudessa tämä asettaa hiukkashorisontin, joka määrittää suurimman etäisyyden, mistä hiukkanen on voinut matkata havaitsijan luo kaikkeuden iässä. Kuinka kaikkeus sitten on voinut muodostua niin homogeeniseksi?

title: Modernismi

text: Keskustelu modernismista osoittaa, kuinka vaikeaa on määritellä tarkasti aate- ja kulttuurihistoriallisia kausia. Amerikkalainen taidekriitikko Robert Hughes toteaa kirjassaan The Shock of the New, että tällaiset määritelmät eivät ole kuin lasinen tikku, joka katkeaa puhtaasti raksahtaen. Hän toteaa esimerkiksi, että ei voi mainita erityistä vuotta jolloin renessanssi loppui. Se loppui kyllä, mutta yhtä kaikki nykyään kulttuurimme on renessanssin rippeiden läpitunkemaa.

title: Hilavirhe

text: Pistemäiset virheet ovat kidevirheitä, jotka esiintyvät vain yhdessä hilapisteessä tai sen lähiympäristössä, josta ne eivät ulotu kauemmaksi mihinkään suuntaan. Ei voida tarkoin määritellä, kuinka suurelle alueelle se enintään voi ulottua, jotta kyseessä olisi pistemäinen virhe, mutta yleensä se käsittää vain muutamaa atomia vastaavan alueen. Laajemmat poikkeamat katsotaan dislokaatioiksi. Historiallisista syistä monia pistemäisiä virheitä, varsinkin ionikiteissä, sanotaan keskuksiksi; esimerkiksi tyhjää paikka monissa ioniyhdisteissä sanotaan luminesenssikeskuksiksi, värikeskuksiksi tai F-keskuksiksi. Tällaiset dislokaatiot tekevät mahdolliseksi ionien kulkeutumisen kiteen läpi, mikä voi saada aikaan sähkökemiallisia reaktioita. Näitä osoittamaan käytetään Krögerin-Vinkin notaatiota.

title: Todennäköisyysjakauma

text: Todennäköisyysjakauma kuvaa todennäköisyyslaskennassa kuinka yleisiä satunnaismuuttujan eri arvot ovat. Satunnaismuuttujiksi kutsutaan sellaisia satunnaisilmiöitä, joiden tuloksiin voidaan liittää numeerinen arvo. Arvon esiintymisen yleisyys määrätään todennäköisyysmittaa käyttämällä ja esitetään todennäköisyysfunktion avulla. Diskreettin satunnaismuuttujan eri arvojen yleisyyttä määrittävät niiden pistetodennäköisyyksien suuruudet. Satunnaismuuttujan perusjoukko ja niihin liittyvät todennäköisyysarvojen joukko muodostavat yhdessä todennäköisyysjakauman. Jatkuvan satunnaismuuttujan eri arvot muodostavat reaalilukujatkumon, jossa eri arvojen todennäköisyyksiä ei voida käsitellä yksittäin. Todennäköisyydet ilmaistaankin epäsuorasti käyttämällä tiheysfunktion käsitettä. Tiheysfunktiolla esitetään, kuinka todennäköisyydet painottuvat eri perusjoukon reaaliluvuille, mutta siitä ei voi suoraan lukea todennäköisyyksiä. Todennäköisyydet tulee laskea käyttämällä määrättyä integrointia yli valitun lukuvälin. Vaihtoehtoinen tapa määrittää jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma on käyttää kertymäfunktiota, joka myös määrittää todennäköisyysjakauman täysin yksikäsitteisesti.

title: Formula One 06

text: Pelissä on ajoa helpottavia apuja, kuten automaattinen jarrutus, jossa auto hiljentää vauhtia mutkiin, visuaalinen ajolinja, jota seuraamalla voi parantaa kierrosaikoja, spinnauspalautin, jossa auto automaattisesti palautuu ajosuuntaan, jos pelaaja pyörähtää radalla, luistonesto, joka parantaa auton pysymistä radalla, lukkiutumattomat jarrut, joiden avulla jarrut eivät lukkiudu ajon aikana, ohjausapu, joka helpottaa mutkiin ajamista sekä ajovakaudenhallinta, joka määrittää, kuinka helposti auto pyörähtää ympäri.

title: Snapchat

text: Käyttäjä voi määrittää ajan, kuinka kauan snäpit näkyvät vastaanottajan laitteessa yhdestä kymmeneen sekuntiin . Päivityksen ansiosta voi määrittää kuvan pysyvän ”ikuisesti” ruudulla, eli katsojan pitää klikata kuvasta pois. Määritetyn ajan jälkeen snäpit poistetaan vastaanottajan Snapchat-sovelluksesta ja Snapchatin palvelimilta. Lähettäjä voi halutessaan tallentaa ottamansa kuvat ja videot omassa laitteessa olevaan galleriaan. Myös vastaanottajat voivat halutessaan tallentaa saamansa snäpit ottamalla niistä ruutukaappauksen tai käyttämällä tarkoitukseen sopivaa ruudunkaappaussovellusta.

title: Määränpäänä tähdet (kirja)

text: "Määränpäänä tähdet" ennakoi myöhempää kyberpunkkia. Sen universumissa megakorporaatiot ovat yhtä voimakkaita kuin valtiot, joskus voimakkaampiakin. Aurinkokunta on jakautunut kahteen sotivaan leiriin, sisä- ja ulkoplaneettoihin. Teleportaatio kuuluu ihmisten jokapäiväiseen elämään, ja kirjan alussa kerrotaankin kuinka tiedemies nimeltä Jaunte keksii sen ja kuinka teleportaatio nimetään hänen mukaansa "jauntaukseksi". Ainoa hankaluus on että ihminen voi jauntata vain paikkoihin joissa on jo käynyt, eikä avaruudessa voi jauntata - huolimatta lukuisista (epäonnistuneista) yrittäjistä. Telepaatit ovat harvinaisia, mutta olemassaolevia ihmisiä, heitä on vain puoli tusinaa koko aurinkokunnassa. Yksi päähenkilö voi lähettää ajatuksiaan, muttei vastaanottaa.

title: Civilization IV

text: Peli perustuu uudisasukas-yksiköllä perustettaviin kaupunkeihin. Kaupungin asukkaat tuottavat sivisaatiolle rahaa ja vain omalle kaupungilleen tuotantoresurssia ja ruokaa. Lisäksi kaupungeista ja sen rakennuksista kertyy kulttuuria. Ruoka määrittää sen, kuinka nopeasti kaupungin väkiluku kasvaa ja tuotantoresurssi, kuinka nopeasti kaupunki voi valmistaa tuotetta kuten liikuteltavaa yksikköä tai kaupungia parantavaa rakennusta.

text: Sogyal Rinpochen vuonna 1992 kirjoittama Tiibetiläinen kirja elämästä ja kuolemasta on Tibetiläiseen buddhismiin opetuksia avartava kirja, joka perustuu "Tiibetiläiseen kuoleman kirjaan" tai "Bardo Thodoliin". Kirjoittaja sanoo: "Olen kirjoittanut "Tiibetiläisen kirjan elämästä ja kuolemasta" kaiken oppi-isiltäni oppimani tiedon mukaan uudeksi "Tiibetiläiseksi kuoleman kirjaksi" ja "Tibetiläiseksi elämän kirjaksi"." Kirja käsittelee pysymättömyyttä; evoluutiota, karmaa ja uudelleen syntymistä; mielen luonnetta ja kuinka harjoittaa mieltä meditaation avulla; kuinka seurata spiritualistista polkua; myötätunnon harjoittamista; kuinka huolehtia ja osoittaa rakkautta kuolevalle ja opastaa spiritualistiselle polulle juuri ennen kuolemaa.

title: Live-roolipelaaminen

text: Live-roolipeli perustuu aina johonkin ympäristöön joka määrittää pelin tyyliä ja hahmoja. Pelimaailma voi olla historiaan perustuva, se voi rakentua jonkin kirjan ympärille tai maailmankuva voi olla kokonaan pelin kirjoittajien luoma. Liveroolipeli voi esimerkiksi rakentua J. R. R. Tolkienin Keski-Maan tarustoon, Harry Potter -sarjan maailmaan tai olla mukaelma tai oikeaperäinen kuvaus keskiaikaisesta elämästä. Larpit voivat samoin olla myös nykyaikaan tai tulevaisuuteen (usein scifi-kirjallisuuteen) perustuvia. Muita pelityyppejä ovat esimerkiksi vaihtoehtoiseen todellisuuteen sijoittuvat larpit ja vampyyrilarpit.

title: Eksistentialismi

text: Eksistentialismin keskeinen väite on, että olemassaolo edeltää olemusta, eli ihmisyksilön olemassaolo on ensin ja perustavanlaatuisempaa kuin mikään merkitys, joka ihmisen elämälle voidaan osoittaa: ihminen määrittää oman todellisuutensa ja elämänsä tarkoituksen. Tämä kääntää toisin päin perinteisemmän näkemyksen, jonka mukaan filosofian keskeisin tehtävä oli vastata kysymykseen "mikä on ihmisolento?" — eli "mikä on ihmisen olemus?" — ja jonka tavoitteena oli johtaa tästä, kuinka ihmisten tulisi elää.


query: Kuinka pitkä valtatie 2 on?

title: Valtatie 2

text: Valtatie 2 on Vihdin Palojärveltä Forssan kautta Porin Mäntyluotoon johtava valtatie. Tien pituus on 227 kilometriä. Tie on lyhyitä nelikaistaisia osuuksia lukuun ottamatta kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden kapea. Tietä parannettiin useasta kohdasta vuosien 2006–2009 välisenä aikana. Tien eteläisin kilometri Palojärvellä on moottoritietä (aikaisemmin moottoriliikennetietä), joka liittyy valtatie 1:een.

title: Ahmaskosken silta

text: Silta on noin 100 metriä pitkä ja ylittää joen viistosti koillinen-kaakko -suunnassa valtatie 22:n sillasta nelisensataa metriä ylävirtaan ja joen halkaisevasta Tekosaaresta muutama kymmenen metriä alavirtaan.

title: Metsälammi (Lohja)

text: Järven rantaviiva on 0,48 kilometriä pitkä ja sen ranta on suota, jonka reunoihin päättyy moreenipohjainen metsämaasto.Järven rannat ovat rakentamattomia eikä järvelle johda teitä. Valtatie 2 ohittaa järven 500 metrin etäisyydeltä.

title: Valtatie 17

text: Vuonna 2010 valtatie 17 liitettiin osaksi valtatietä 9. Syynä oli liikenne- ja viestintäministeriön tavoite tehdä valtateistä pitkiä maakuntia yhdistäviä liikenneväyliä. Valtatie 9 saatiin näin ulottumaan Turusta Niiralaan.

title: Forssa

text: Valtatie 2:n heikkoa kuntoa on pidetty Forssan kehitystä hidastavana tekijänä. Helsingistä alkunsa saavat valtatiet on muutettu moottoriteiksi, mutta liikennemääriltään pienempi valtatie 2[26] on edelleen tavanomainen kaksikaistainen valtatie. Kakkostietä parannettiin Forssan lähistöllä vuosina 2006–2009 rakentamalla Paavolaan uusi silta ja Jokioisille ohituskaista, joka toimii myös Ilmavoimien varalaskupaikkana.[27]

title: Valtatie 29

text: Valtatie 29 on vain 16 kilometriä pitkä, ja se onkin Suomen lyhyin valtatie. Valtaosa tiestä on Perämerentie-nimistä moottoritietä, joka on maailman pohjoisin moottoritie. Valtatie 29 oli myös Suomen ensimmäinen kokonaan nelikaistainen valtatie. Valtatie 29 kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän esittämään runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Keminmaan ja valtatien 21 liittymän välinen osuus on osa eurooppatietä E8 ja valtatien 21 ja valtakunnanrajan välinen osuus osa eurooppatietä E4.

title: M12 (Valko-Venäjä)

text: Valtatie M12 () on 52 kilometriä pitkä valtatieosuus Valko-Venäjän Brestin alueella. Se muodostaa yhteyden M1-valtatieltä Ukrainan luoteisrajalle saakka. Valtatie M12 muodostaa osan eurooppatietä .

title: Moottoritie

text: Lähes kaikki Suomen moottoritiet ovat 2+2-kaistaisia: Helsingin ja Tampereen seuduilla sekä Turussa, Lahdessa, Hyvinkäällä ja Akaassa on useampikaistaisia osuuksia. Lisäksi Kotkassa on rinnakkaisrampillinen osuus. Vain lain määrittelemät moottoritiet laskien levein osuus on kantatiellä 51 Espoossa, jossa rinnakkaisramppeineen tie yltää yhteensä 12 kaistaan. Rinnakkaisrampillisia osuuksia on vain Kantatiellä 51 Espoon Westendissä, Valtatiellä 3 Tampereen Lakalaivalla ja Valtatiellä 7 Kotkan Karhulassa. Rinnakkaisramppeja huomioon ottamatta leveimmät osuudet ovat valtatiellä 1 Espoon Leppävaarassa, valtatiellä 4 Helsingin Viikissä, kantatiellä 45 Helsingin Pakilassa ja Vantaan Tikkurilassa sekä kantatiellä 51 Espoosta Haukilahden ja Westendin välillä, jotka ovat kaikki 4+4-kaistaisia osuuksia. Rinnakkaisrampit on yleensä tarkoitettu erottamaan paikallisen ja pitkän matkan liikenteen sekoittumisalueet vilkkailla tieosuuksilla.

title: Valtatie 2 (Viro)

text: Valtatie 2 (Eurooppatie E263) on Viron pohjois–etelä-suuntaisia pääväyliä. Se kulkee Tallinnasta Paiden, Põltsamaan, Tarton ja Võrun kaupunkien kautta maan kaakkoisrajalle Venäjän Pihkovan ja Latvian Riian kaupunkien väliselle E77-tielle (valtatie 7). Valtatie 2 on 287,8 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 3 (Viro)

text: Valtatie 3 on Virossa pohjois–etelä-suuntainen valtaväylä. Se alkaa Koillis-Virossa sijaitsevasta Jõhvista valtatie 1:ltä. Tie kulkee etelään Peipsijärven länsirantaa seuraten, kiertää Mustveen kaupungin, jatkuu Tarton kaupungin läpi ja päättyy Valgaan Latvian rajalle. Valtatie on 219,7 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 6 (Viro)

text: Valtatie 6 kulkee Valgan keskustasta Hummulin, Tõrvan, Karksi-Nuian, Abja-Paluojan, Tihemetsan ja Kilingi-Nõmmen kautta Pärnun eteläpuolelle Häädemeesten kunnan Reiun kylään valtatielle 4. Tie kulkee Valgan pohjoispuolella noin 10 kilometrin matkan aivan Latvian rajan tuntumassa. Valtatie on 124,8 kilometriä pitkä.

title: M10 (Valko-Venäjä)

text: Valtatie M10 () on noin 526 kilometriä pitkä, Valko-Venäjän eteläosien läpi itä-länsisuuntaisesti kulkeva valtatie. Valtatie alkaa lännessä Brestin alueen Kobrynin kaupungista ja jatkuu Homelin alueen itäosissa sijaitsevan Dobrušin kautta Venäjän rajalle asti. Rajan jälkeen tieyhteys jatkuu venäläisenä valtatienä M13.

title: Valtatie 8 (Viro)

text: Valtatie 8 kulkee Tallinnasta Keilan kautta Paldiskiin. Valtatie on 47,2 kilometriä pitkä.

title: Satakunnan maakunta

text: Porin ja Rauman kautta kulkee Turun ja Oulun välinen valtatie 8. Porista lähtevät valtatie 2 Helsinkiin, valtatie 11 Tampereelle ja valtatie 23 Jyväskylään. Rauma on Tampereelta tulevan valtatie 12:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Tampereen välinen kantatie 41. Muita tärkeitä teitä ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpään kautta Kauhajoelle sekä kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin.

title: Pori

text: Porin Mäntyluoto toimii valtatie 2:n päätepisteenä. Valtatie päättyi alun perin Porin keskustaan, mutta vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa seututie 265 Porista Mäntyluodon satamaan numeroitiin valtatieksi 2. Pori toimii myös alkupisteenä valtateille 23 ja 11, ja valtatie 8 kulkee kaupungin halki. Pori on Suomen suurin kaupunki, jonka alueella ei kulje yhtään moottoritietä.

title: Eurooppatie E30

text: Puolassa E30:n reitti seuraa lännestä saavuttaessa ensin valtatietä 2, sitten moottoritietä A2 ja myöhemmin jälleen valtatietä 2. Świebodzinin ja Łódźin välinen moottoritie A2 on osaksi maksullinen, eli matkan varrella on suoritettava tienkäyttömaksu. Puolan rajan jälkeen eurooppatie E30 jatkuu valkovenäläisenä moottori- ja valtatienä M1. Valtatie on nelikaistainen ja reitillä on muutamia tietullipisteitä, jossa ulkomaalaisessa rekisterissä olevilta ajoneuvoilta peritään tietulli. Valtatien varrelle osuvat: Eurooppatie E30 saapuu lännestä, ohittaa Smolenskin pohjoispuolitse ja jatkaa Moskovaan saakka valtatienä/moottoritienä M1. Moskovasta reitti jatkuu kaakkoon M5-valtatietä Kolomnan ja Rjazanin suuntaan, ja sitten itään kohti Samaraa. Moskovasta lähtevä valtatie M5 tunnetaan myös nimellä Uralin valtatie. Samarasta tämä eurooppatie 30 jatkaa itäkoilliseen Ufan eteläpuolitse ja edelleen Tšeljabinskiin. Tšeljabinskin itäpuolella eurooppatie seuraa M51 valtatietä itään Kurganiin, Kazakstanin rajan yli Petropavliin ja edelleen takaisin Venäjän puolelle kohti Omskia. Tärkeimmät kaupungit reitin varrella ovat:

title: Valtatie 28

text: Valtatie 28 on itä–länsisuuntainen valtatie, joka johtaa Suomen poikki Kokkolan Kälviältä Nivalan ja Pyhännän kautta Kajaanin Mainualle. Tie on 216 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 11 (Viro)

text: Valtatie 11 eli Tallinnan kehätie () alkaa valtatieltä 1 Tallinnan itäpuolelta Väosta ja kulkee Jürin, Sakun ja Sauen kautta Keilaan valtatielle 8. Tie yhdistää Tallinnasta lähtevät valtatiet numeroiltaan 1, 2, 4 ja 8. Valtatie on 38,2 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 5 (Viro)

text: Valtatie 5 kulkee Viron poikki Pärnusta Rakvereen. Se alkaa valtatieltä 4 ja kulkee Vändran, Türin, Paiden, Tapan, Kadrinan ja Rakveren kaupungin kautta Rakveren kunnan Sõmeruun valtatielle 1. Valtatie on 184,6 kilometriä pitkä.

title: Tapolanjärvi

text: Järven rantaviiva on 12 kilometriä pitkä ja se on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järvessä on 29 saarta, joista 24 ovat pieniä luotoja ja loput suurempia saaria, kuten esimerkiksi Isosaari, Tarkinsaari, Pajusaari ja Kaurionsaari. Valtatie 2 ohittaa järven Etu-Kyynärän Hirvilahdella. Rannoille on rakennettu yli 30 loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 2.

title: Valtatie 2 (tanssilava)

text: Valtatie 2 ("Kakkonen") on Harjavallassa sijaitseva tanssilava. Lava on noin kilometrin etäisyydellä kaupungin keskustasta Valtatie 2:n ja Kantatie 43:n risteyskohdassa Hiittenharjun ulkoilu- ja virkistysalueen tuntumassa.

title: Paskolammi (Tammelan Pikonkorpi)

text: Järven rantaviiva on 640 metriä pitkä ja se on harjun reunustamaa suota. Rannoille on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille pääsee esimerkiksi valtatieltä 2. Kunnan raja kulkee puolen kilomterin päässä.

title: Valtatie 10 (Viro)

text: Valtatie 10 kulkee Länsi-Virossa Lääne-Nigulan Rististä valtatieltä 9 Lihulan kautta Virtsun satamaan ja lauttayhteyden jälkeen Muhun saaren poikki Saarenmaalle Kuressaareen. Valtatie on 143,7 kilometriä pitkä.

title: Uudenkylänlammi

text: Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat lähes rakentamattomia eikä rantaan johda teitä. Valtatie 2 ohittaa lammen 150 metrin etäisyydeltä.

title: Valtatie 22

text: Valtatie 22 on Oulusta Muhoksen, Utajärven, Vaalan ja Paltamon kautta Kajaaniin johtava valtatie. Tien pituus on noin 185 kilometriä.

title: Salkolanjärvi

text: Järven rantaviiva on 11 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven laskuojan puoleinen pääty rajautuu vasten poikittaista harjua, jota valtatie 2 hyödyntää alustanaan. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa tiet valtatieltä 2. Länsirannalla on Somerniemeen kuulunut Salkolan kylä. Someron ja Lohjan välinen raja kulkee järven itäpuolella järven pituussuunnassa ja ylittää hien järveä valtatien lähellä. Näin järvestä 2% ja valuma-alueesta 46% kuuluu Lohjalle.

title: Valtatie 9 (Viro)

text: Valtatie 9 kulkee Länsi-Virossa Sauen kunnan Ääsmäestä valtatieltä 4 Haapsalun kautta Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle. Valtatie on 81,0 kilometriä pitkä.

title: Valtatie 92 (Viro)

text: Valtatie 92 kulkee eteläisen Viron poikki Tartosta lähelle Pärnua. Tie alkaa Tarton kaupungin länsipuolelta valtatieltä 2, kulkee Võrtsjärven pohjoispuolitse ja Viljandin läpi ja päättyy valtatielle 6 Kilingi-Nõmmen itäpuolella. Valtatie on 122,8 kilometriä pitkä.

title: Stuartin valtatie

text: Stuartin valtatie on noin 2 700 kilometriä pitkä ja se yhdistää Adelaiden ja Port Augustan Australian mantereen halki Darwiniin pohjois-Australiassa. Tien varrella sijaitsee Alice Springs. Kaupunkien ulkopuolella tiellä ei yleensä ole nopeusrajoituksia, vaan tien käyttäjien odotetaan sovittavan ajonopeutensa sääolosuhteiden mukaan. Tiellä on ajettu muun muassa Australian kanuunankuularalli. Toinen Australian keskiosissa kulkeva reitti on niin sanottu Outback Highway.

title: Half-Life 2

text: Kaupunki 17 ei ole pelin ainoa peliympäristö. Black Mesa Eastista pelaaja joutuu Ravenholmin pikkukaupunkiin, joka oli entinen Kaupunki 17:stä paenneiden kansalaisten piilopaikka. Combine sai kuitenkin tietää tästä ja pommitti Ravenholmia päärapuammuksin, minkä seurauksena asukkaat kuolivat tai muuttuivat zombeiksi. Ravenholmin jälkeen pelaaja pääsee Combinen valvomalle valtatie 17:lle, jossa voi huomata, kuinka Combine on alkanut kuluttaa Maan luonnonvaroja — merenpinta on laskenut huomattavasti ja eroosio on syövyttänyt maaperää. Valtatie 17:n jälkeen pelaaja lopulta saapuu Nova Prospektiin, entiseen vankilaan, jonka Combine muutti vangittujen vastarintataistelijoiden säilytyspaikaksi.

title: Valtatie 3

text: Ylöjärven ja Vaasan välisellä osuudella valtatie 3 on nykyisin pääosin kaksikaistaista tietä. Pitkällä aikavälillä Liikenneviraston tarkoitus on parantaa merkittävästi tätä osuutta. Parannushanke koostuu useista hankkeista, joista ensimmäiset on toteutettu 2008. Yhteysvälihankkeena hanke rakennetaan 2. vaiheessa, joista ensimmäinen on tarkoitus aloittaa viimeistään keväällä 2015.