query: Missä Quentin Tarantino on syntynyt?

title: Quentin Tarantino

text: Quentin Jerome Tarantino (s. 27. maaliskuuta 1963 Knoxville, Tennessee) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja näyttelijä. Hänen elokuviaan yhdistää aikatasoilla leikkiminen, viittaukset vanhoihin elokuviin, pitkät otokset, pitkät dialogit ja tyylitelty väkivalta.

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino sai joulukuussa 2015 tähden Hollywood Walk of Famelle.[34]

title: Grindhouse: Death Proof

text: Grindhouse: Death Proof on vuonna 2007 tehty humoristinen toiminta/kauhuelokuva. Yhdysvalloissa Quentin Tarantinon "Death Proof" ja Robert Rodriguezin "" julkaistaan yhtenä pitkänä kahden elokuvan yhdistelmänä nimellä "Grindhouse", mutta Suomessa ja muualla Euroopassa nämä elokuvat nähdään erikseen. "Death Proofin" ohjasi Quentin Tarantino, ja pääosissa nähdään mm. Kurt Russell ja Rosario Dawson.

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino sai viimein Roger Avaryn kanssa tekemänsä True Romancen käsikirjoituksen myytyä aluksi 30000 dollarilla, lopulta 50000 dollarilla. Rahat hän sijoitti tulevaan elokuvaansa Reservoir Dogs. Tarantinolla oli tarkoitus kuvata elokuva 12 päivässä ja käyttää näyttelijöinä ystäviään ja työpaikkansa videovuokraamon väkeä.[8] Huippunäyttelijä Harvey Keitel tuli kuitenkin mukaan hankkeeseen luettuaan käsikirjoituksen, ja hänen vetovoimansa ansiosta elokuva sai rahoitusta ja budjetti kasvoi 1,5 miljoonaan dollariin. Keitel myös auttoi Tarantinoa valitsemaan näyttelijöitä elokuvaan ja näytteli siinä itsekin, kuten myös Tarantino.[9]

title: Quentin Tarantino

text: Reservoir Dogsin menestyksen myötä Tarantinolle ehdotettiin myös käsikirjoituksensa True Romance ohjaamista, mutta Tarantino halusi mieluummin keskittyä seuraavaan hankkeeseensa Pulp Fictioniin. Tarantino ei osallistunutkaan juuri mitenkään Tony Scottin ohjaaman True Romancen (1993) tekemiseen. Hän oli kuitenkin näkyvästi mukana sen mainoskampanjassa ja oli tyytyväinen Tony Scottin työhön, vaikka elokuva ei menestynytkään lippuluukuilla.[11] Ennen Pulp Fictionia julkaistiin Tarantinon käsikirjoitukseen pohjautunut elokuva Syntyneet tappajiksi (1994). Ohjaaja Oliver Stone teki Tarantinon vanhaan käsikirjoitukseen kuitenkin paljon muutoksia, mikä johti riitoihin Tarantinon ja Stonen välillä.[12]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantinon toinen elokuva Pulp Fiction (1994) sai 8,5 miljoonan dollarin budjetin.[13] Elokuva koostui kolmesta tarinasta, jotka loppua kohden kietoutuivat yhteen. Kohtaukset olivat epälineaarisessa järjestyksessä. Käsikirjoituksen Tarantino oli kirjoittanut yhdessä Roger Avaryn kanssa.[14] Tarantino pyrki ennen elokuvan julkaisua saamaan käsikirjoituksen kokonaan omiin nimiinsä, minkä seurauksena Tarantinon ja Avaryn pitkä ystävyys loppui.[15] Pulp Fiction tuotti maailmanlaajuisesti 214 miljoonaa dollaria.[16] Se voitti Kultaisen palmun vuoden 1994 Cannesin elokuvajuhlilla ja toi Tarantinolle parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnon. Elokuva nosti John Travoltan uran uuteen nousuun ja Samuel L. Jacksonin lopullisesti Hollywoodin tähtien joukkoon.

title: Quentin Tarantino

text: Vuonna 1995 Tarantino ohjasi yhden osion elokuvaan Neljä huonetta. Tarantinon episodi oli 21 minuutin mittainen ja perustui Roald Dahlin novelliin.[17] Tarantinon kolmas elokuvaohjaus oli Jackie Brown (1997). Elokuva perustuu Elmore Leonardin romaaniin Rommipunssi. Elokuvaan Tarantino otti paljon vaikutteita 1970-luvun blaxploitaatioelokuvista, ja pääosaa esittikin lajityypin veteraani Pam Grier.[18] Elokuva etenee perinteisen lineaarisesti, toisin kuin Tarantinon ensimmäiset kaksi elokuvaa, eikä siinä ole yhtä paljon väkivaltaakaan. Elokuva jakoi kriitikot siksi kahteen leiriin, eikä se ole menestynyt yhtä hyvin kuin Tarantinon useimmat muut elokuvat. Tarantino itse sanoi, ettei haluakaan tulla tunnetuksi vain yhdentyyppisistä elokuvista.[19] Ohjaaja Spike Lee arvosteli filmiä siitä, että siinä käytettiin liikaa sanaa nigger (’nekru’). Tarantino ja Lee ovat olleet huonoissa väleissä siitä lähtien.[20]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino kuvaa elokuvansa filmille ja vihaa digitaalista elokuvausta.[40] Hän ei koskaan käytä tietokoneella luotuja visuaalisia erikoistehosteita.[41]

title: Quentin Tarantino

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Bernard, Jami| title = Tarantino on Tarantino| location = Helsinki| publisher = Like| year = 1996| version = (Quentin Tarantino, 1995.) Suomentanut Matti Apunen| isbn = 951-578-418-2}}

title: Quentin Tarantino

text: Tarantinon elokuvissa on visuaalisia tunnusmerkkejä, joita hän käyttää usein. Hänen hahmonsa käyttävät usein Tarantinon 1960- ja 1970-lukujen elokuvissa näkemiä vaatteita. Hänen jokaisessa elokuvassaan on ollut kohtaus, jossa matalalla oleva kamera on kuvannut ylöspäin. Kuvakulmalla Tarantino korostaa kuvattujen hahmojen tärkeyttä ja valtaa. Tämän kuvakulman muunnelma on Tarantinon usein kuvaama ”takakonttikohtaus”, jossa kamera kuvaa auton sisäpuolelta hahmoja, jotka avaavat auton takakontin.[39]

title: Kunniattomat paskiaiset

text: Elokuvan nimi on johdettu ohjaaja Enzo G. Castellarin sotaelokuvasta "The Inglorious Bastards" ("Panssarijunalla helvettiin", 1978). Nimen kirjoitusvirheet ovat tietoisia, mutta Tarantino on kommentoinut niitä vaihtelevin tavoin. Cannesin elokuvajuhlilla Tarantino sanoi: "En aio selittää sitä koskaan". Painostettuna Tarantino ei selittänyt ensimmäistä "u"-irjainta sanassa "Inglourious" mutta sanoi: ""Basterds"? Niinhän se lausutaan: "Basterds"." Tarantino sanoi myöhemmin eräässä haastattelussa, että otsikon kirjoitusvirheet tuovat siihen "Basquiat-maisen sävyn". Myöhemmin hän kommentoi ohjelmassa "Late Show with David Letterman", että "Inglourious Basterds" on "Quentin Tarantinon kirjoitustapa".

title: Hell Ride

text: Elokuva esitettiin Sundancen elokuvajuhlilla, ja se kuuluu tuottajan Quentin Tarantinon nimeä kantavaan sarjaan ”Quentin Tarantino Presents”.

title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Vuonna 1992 kolmekymmentävuotias Quentin Tarantino matkusti Amsterdamiin tarkoituksenaan kirjoittaa uuden elokuvansa käsikirjoitus. "Pulp Fictionin" käsikirjoituksen ensimmäinen versio syntyi tuolla matkalla. Vierailtuaan Cannesin elokuvajuhlilla, jossa "Reservoir Dogsia" esitettiin, Tarantino, Roger Avary ja Stacey Sher ajoivat takaisin Amsterdamiin viimeistelemään käsikirjoitusta. Ensimmäinen episodi oli tuolloin jo valmis, ja Tarantino ja Avary alkoivat yhdessä kirjoittaa toista osaa. Avaryn lähdettyä Tarantino alkoi lisätä dialogia hänen kirjoittamiinsa osioihin.

title: Robert Rodriguez

text: Rodriguez on ohjaaja Quentin Tarantinon ystävä. He tutustuivat 1992 elokuvafestivaaleilla, joilla esitettiin Tarantinon esikoiselokuvaa "Reservoir Dogs" ja Rodriguezin esikoiselokuvaa "El Mariachi". Myöhemmin he ovat tehneet yhteistyötä keskenään joissakin elokuvissa. Tarantino on esiintynyt pienissä rooleissa kahdessa Rodriguezin elokuvassa: "Pick-Up-Guyn" roolissa Rodriguezin elokuvassa "Desperado" ja elokuvassa "" hän esitti sotilasta, joka aikoo raiskata elokuvan sankarittaren. Tarantino on myös ohjannut yhden kohtauksen Rodriguezin "Sin City" -elokuvasta. Vastavuoroisesti Rodriguez on säveltänyt teemamusiikin Tarantinon "" -elokuvaan.

title: Quentin Tarantino

text: Lopetettuaan työt pornoteatterissa Tarantino teki jonkin aikaa sekalaisia hanttihommia. Lopulta hän aloitti työt Manhattan Beachissä sijaitsevassa videovuokraamossa. Liikkeessä hän sai katsella elokuvia ilmaiseksi, ja hänen laajasta elokuvatuntemuksestaan oli asiakkaille paljon hyötyä. Tarantino työskenteli siellä viiden vuoden ajan.[5] Videovuokraamossa työskentelynsä ohessa Tarantino teki vuosina 1984–1987 viikonloppuisin lainakameralla mustavalkoista lyhytelokuvaansa My Best Friend’s Birthday. Elokuvan tekoon meni häneltä kolme ja puoli vuotta sekä 5000 dollaria. Se jäi silti keskeneräiseksi ja Tarantinon mukaan osittain tuhoutui tulipalossa. Tarantino itse piti elokuvaansa huonona, mutta siinä oli jo nähtävillä myöhemmin Tarantinon tavaramerkeiksi nousseita elementtejä, kuten elämänmakuista dialogia.[6]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino ei ole koskaan ollut naimisissa, eikä hänellä ole lapsia. Hänen naisystäviinsä ovat lukeutuneet esimerkiksi näyttelijä Mira Sorvino ja ohjaaja Sofia Coppola.[44] Tarantino ei nähnyt isäänsä vuosien 1965–1995 aikana ja on sen jälkeen torjunut tämän yhteydenotot.[45]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino asuu Los Angelesin Hollywood Hillsissä talossa, jonka hän osti vuonna 1996.[46]

title: Quentin Tarantinon filmografia

text: Quentin Tarantino on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja näyttelijä.

title: Quentin Tarantino

text: Quentin Jerome Tarantino syntyi 27. maaliskuuta 1963 Knoxvillessä, Tennesseessä. Äiti Connie nimesi hänet Quentiniksi ihailemansa Gunsmoke-lännensarjan sankarin, Burt Reynoldsin esittämän Quint Asperin mukaan, ja kertoi myöhemmin: ”Halusin pojalleni nimen, joka täyttäisi kokonaisen valkokankaan”. Connie (o. s. McHugh) oli sukutaustaltaan amerikanirlantilainen ja cherokee. Quentinin isä, amerikanitalialainen Tony Tarantino oli opiskellut teatterikoulussa ja työskenteli muusikkona. Connie oli 15-vuotias sairaanhoidon opiskelija, kun hän alkoi odottaa Quentinia. Tony Tarantino oli 21-vuotias. He erosivat kaksi vuotta Quentinin syntymän jälkeen.[1]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantinon yhdeksäs elokuva Once Upon a Time in Hollywood saa ensi-iltansa heinäkuussa 2019. Elokuva kertoo kahdesta televisionäyttelijästä Hollywoodissa sen kulta-ajan viimeisinä vuosina.[32] Elokuvassa käsitellään myös näyttelijä Sharon Taten murhaa. Tarantinon mukaan elokuva on tyylillisesti ja juoneltaan Tarantinon aiemmista elokuvista lähimpänä Pulp Fictionia.[33]

title: Quentin Tarantino

text: Django Unchained (2012) on Tarantinon kunnianosoitus spagettiwesternien ohjaaja Sergio Leonelle. Hän sijoitti elokuvansa Yhdysvaltain sisällissotaa edeltäneeseen aikaan ja otti siinä kantaa orjien riistoon.[28] Elokuva on kostotarina ja jälleen hyvin väkivaltainen. Se tuotti koko maailmassa yhteensä 425 miljoonaa dollaria, ja se on Tarantinon uran suurin myyntimenestys. Django Unchained toi Tarantinolle Oscarin parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta.[29] Tarantinon ohjaustyö The Hateful Eight (2015), jota hän sanoo kahdeksanneksi ohjaustyökseen, kertoo 1800-luvulle sijoittuvan tarinan kahdeksasta erilaisesta ihmisestä, jotka lumimyrsky on vanginnut postivaunuasemalle. Tarantino kuvasi elokuvan harvinaisella erikoisleveällä Ultra Panavision 70 formaatilla.[30]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantinon elokuvissa on joskus epälineaarinen rakenne, eli kohtauksia ei näytetä aikajärjestyksessä vaan sekajärjestyksessä ja takaumin. Hahmot käyvät usein pitkiä ja nokkelia vuoropuheluja aiheista, jotka eivät näytä liittyvän elokuvan juoneen mutta saattavat paljastaa asioita hahmojen luonteesta. Tarantinon elokuvissa on paljon veristä väkivaltaa, joka on usein tyyliteltyä ja epärealistista.[37]

title: Quentin Tarantino

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Scholten, Michael| title = Quentin Tarantino. Elämä ja elokuvat| location = Helsinki| publisher = Minerva| year = 2016| version = (Quentin Tarantino Unchained. Die blutige Wahrheit, 2015.) Suomentanut Maikki Soro| isbn = 978-952-312-340-3}}

title: Hämärästä aamunkoittoon

text: Hämärästä aamunkoittoon () on Robert Rodriguezin ohjaama ja Quentin Tarantinon käsikirjoittama splatter-/kauhuelokuva vuodelta 1996. Elokuvan pääosissa esiintyvät Harvey Keitel, Quentin Tarantino ja George Clooney.

title: My Best Friend’s Birthday

text: My Best Friend’s Birthday on Quentin Tarantinon ohjaama ja tuottama lyhytelokuva, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut. Tarantino myös näyttelee elokuvassa. Elokuvaa tehtiin vuosina 1984–1987, mutta projekti jäi kesken kun iso osa elokuvasta tuhoutui leikkausvaiheessa. Tästä syystä "My Best Friend’s Birthdayta" ei yleensä lasketa Quentin Tarantinon filmografiaan.

title: Quentin Tarantino

text: Tarantinon läpimurtoelokuva on Pulp Fiction (1994), josta hän sai ensimmäisen kahdesta parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnostaan. Tarantino on ohjannut oman määritelmänsä mukaan kahdeksan elokuvaa. Hän on myös näytellyt useassa elokuvassa ja televisiosarjassa.

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino on usein kirjoittanut itselleen pienehkön roolin omiin elokuviinsa. Niiden lisäksi hän on näytellyt muiden ohjaamissa elokuvissa ja joissain televisiosarjojen jaksoissa.[35] Tarantino on kertonut haluavansa olla vakavasti otettava näyttelijä eikä vain ohjaaja, joka näyttelee huvikseen omissa elokuvissaan. Vuonna 1998 Tarantino vieraili Broadwaylla, jossa hän näytteli pääosaa näytelmässä Wait Until Dark. Teatterikriitikot lyttäsivät Tarantinon suorituksen.[36]

title: Pulp Fiction – Tarinoita väkivallasta

text: Quentin Tarantino ja Roger Avary ovat kiistelleet pitkään "Pulp Fictionin" kirjoittajasta. Avaryn mukaan hän oli sopinut Tarantinon kanssa, että he jakaisivat kunnian käsikirjoituksesta, mutta elokuvan tuotannon alettua Tarantinon lakimies otti yhteyttä Avaryyn ja ehdotti, että hänen nimensä mainittaisiin lopputeksteissä vain tarinan keksijänä. Tarantinon mukaan Avary ainoastaan kehitti konseptin nyrkkeilijä-osioon, eikä muuten osallistunut käsikirjoituksen tekoon. Tarantino uhkasi jopa kirjoittaa Avaryn osuuden pois elokuvasta, jos ei saisi tahtoaan läpi. Käsikirjoittajiksi on lopullisessa elokuvassa merkitty molemmat.

title: Quentin Tarantino

text: Äiti ja Quentin muuttivat Los Angelesin lähiseudulle. Quentin sai käydä äidin ja isäpuolensa Curtisin mukana paljon elokuvissa, vaikka perhe oli köyhä. Siihen aikaan pikkulapsetkin pääsivät katsomaan aikuisten elokuvia, joissa oli seksiä ja väkivaltaa. Quentin ahmi elokuvia ja televisio-ohjelmia ja yritti painaa mieleensä kaiken niihin liittyvän. Koulusta hän ei pitänyt ja menestyi siellä huonosti. Äiti erosi myös toisesta miehestään, ja kymmenvuotias Quentin asui väliaikaisesti isovanhempiensa luona Tennesseessä.[2]

title: Quentin Tarantino

text: Tarantino oli ystävystynyt nuoren ohjaajan Robert Rodriguezin kanssa Toronton elokuvajuhlilla 1992. Sen jälkeen he työskentelivät useasti yhdessä.[24] Kaksikon ensimmäisiä yhteistöitä olivat Neljä huonetta (1995, molemmat kirjoittivat ja ohjasivat omat jaksonsa elokuvasta) ja Hämärästä aamunkoittoon (1996, Tarantino kirjoitti, Rodriguez ohjasi). Rodriguez sävelsi Tarantinon elokuvaan Kill Bill: Volume 2 musiikin nimellisellä dollarin palkkiolla, ja vastapalveluksena Tarantino ohjasi samalla palkalla yhden kohtauksen Rodriguezin Sin Cityyn (2005).[25] Elokuvaan Grindhouse miehet ohjasivat ja käsikirjoittavat oman osansa, Tarantino osan Grindhouse: Death Proof (2007). Yli kolmituntinen kokonaisuus ei menestynyt hyvin Yhdysvalloissa. Tarantino arveli syyksi elokuvien pituutta sekä sitä, ettei yleisö tuntenut grindhouse-kulttuuria niin hyvin kuin hän oli olettanut. Euroopassa elokuva esitettiin kahtena erillisenä puolitoistatuntisena elokuvana, mutta sen katsojaluvut jäivät sielläkin vaatimattomiksi. Tarantino on kutsunut Grindhousea vähäpätöisimmäksi elokuvakseen.[26]


query: Mikä on Ostravan väkiluku?

title: Ostrava

text: Ostrava () on Tšekin kolmanneksi suurin kaupunki ja Määrin-Sleesian läänin keskus. Vuonna 2009 Ostravassa oli 307767 asukasta.[1] Kaupunki kuului Itävaltaan vuoteen 1918 ja Saksaan vuosina 1939–1945, mihin asti kaupunki tunnettiin nimellä Mährisch Ostrau (Moravská Ostrava).

title: Aleksandr Kurlovitš

text: Kurlovitš voitti urallaan olympiakultaa Soulissa 1988 ja Barcelonassa 1992. Atlantassa 1996, joka jäi hänen viimeisiksi arvokilpailuikseen, hänen sijoituksensa oli viides. Maailmanmestaruuden Kurlovitš voitti yhteistuloksella neljästi. Ostravassa 1987 hän sijoittui sekä tempauksessa että työnnössä hopealle mutta voitti kultaa parhaalla yhteistuloksella 472,5 kilogrammaa, joka oli silloinen maailmanennätys. Ostravassa 1987, Ateenassa 1989 ja Istanbulissa 1994 hän voitti maailmanmestaruuden molemmissa nostomuodoissa sekä yhteistuloksessa. Moskovassa 1983 hän saavutti molemmista nostomuodoista ja yhteistuloksesta hopeaa.

title: Ostrava

text: Kaupunki toimii maan raskaan metalliteollisuuden keskuksena, siellä on muun muassa öljynjalostusta ja kivihiiliesiintymiä. Ostravassa pidetään yleisurheilun GP-kilpailut vuosittain.

title: HC Vítkovice

text: HC Vítkovice Steel on tšekkiläinen jääkiekkojoukkue Ostravasta. Joukkue pelaa kotiottelunsa Ostrava Arénalla. Seura on perustettu vuonna 1928. Vítkovicella on Tšekkoslovakian mestaruus vuosilta 1952 ja 1981.

title: Kateřina Baďurová

text: Kateřina Baďurová (s. 18. joulukuuta 1982 Ostrava) on entinen tšekkiläinen seiväshyppääjä.

title: Martin Tenk

text: Martin Tenk (s. 8. helmikuuta 1972 Ostrava) on tšekkiläinen pistooliampuja ja olympiamitalisti.

title: Viljo Heino

text: Heino juoksi 25. elokuuta 1944 Helsingissä 10 000 metrin uuden maailmanennätyksen 29.35,4. Taisto Mäen vuonna 1939 juoksema entinen ennätys parani peräti 17,2 sekunnilla. Ennätyksen rikkoi vasta Emil Zátopek kesäkuussa 1949 juoksemalla Ostravassa 29.28,2. 35-vuotias Heino otti ennätyksen kuitenkin vielä haltuunsa juoksemalla 1. syyskuuta 1949 29.27,2. Tähän Zátopek vastasi jälleen 1,5 kuukautta myöhemmin Ostravassa alittamalla Heinon tuloksen kuudella sekunnilla. Heinon tulos säilyi Suomen ennätyksenä yli 10 vuotta. Kummassakin Heinon juoksussa syntyi väliaikana myös kuuden mailin maailmanennätys (28.38,6 1944 ja 28.30,8 1949). Ensimmäisessä juoksussa hän jatkoi juoksemista vielä niin kauan, että sai uuden puolen tunnin juoksun epävirallisen maailmanennätyksen 10 131 metriä.

title: Pavel Srníček

text: Pavel Srníček (10. maaliskuuta 1968 Ostrava, Tšekkoslovakia – 29. joulukuuta 2015 Ostrava, Tšekki) oli tšekkiläinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli maalivahti.

title: Jaromír Nohavica

text: Jaromír Nohavica (s. 7.6.1953 Ostravassa) on tšekkiläinen laulaja ja lauluntekijä.

title: René Bolf

text: René Bolf (s. 25. helmikuuta 1974 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija. Nuorena Bolf on pelannut TJ Rožnov pod Radhoštěmin, FC Vítkovicen, VTJ Hranicen, LeRK Brnon ja FC Karvinán joukkueissa. Vuonna 1995 hän siirtyi Baník Ostravaan. Siellä hänen pelinsä alkoi kulkea odotetulla tavalla vasta kolmantena vuotena. Vuonna 1999 Bolf siirtyi Sparta Prahaan, mistä palasi puolentoista vuoden kuluttua Ostravaan. Hän myös nousi Tšekin maajoukkueen vakiomiehistöön. Hän oli mukana joukkueessa, joka edusti Tšekkiä vuoden 2004 Euroopan-mestaruuskisoissa. Tässä vaiheessa hän siirtyi AJ Auxerreen, Ranskaan. Vahvana pääpelaajana tunnettu Bolf, jonka heikkoudet ovat lähinnä teknisessä osaamisessa, pelasi toistaiseksi viimeisen maaottelunsa 3. syyskuuta 2005, kun Tšekki hävisi Romanialle maalein 0–2. Auxerressa hän nousi heti ensikaudellaan vakiokokoonpanoon, ja teki 28 ottelussa neljä maalia. Kesällä 2005 saamansa selkävamman takia hän kykeni pelaamaan kaudella 2005–06 vain kymmenessä ottelussa.

title: Ostrava

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: FC Baník Ostrava

text: Football Club Baník Ostrava on jalkapalloseura Ostravan kaupungista. Seura on perustettu syyskuussa 1922. Baník Ostrava pelaa kaudella 2018–2019 Tšekin pääsarjassa Synot ligassa. Tšekin mestaruuden seura on voittanut kertaalleen. Tämä tapahtui vuonna 2004.

title: Mikaela Löfbacka

text: Junioreiden arvokisoissa Löfbacka on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Novi Sadissa 2009 ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Ostravassa 2011. Novi Sadissa hän keskeytti 10 000 metrin kävelyssä ja Ostravassa 20 kilometrin kävelyssä.

title: Anita Márton

text: Vuoden 2011 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuista Ostravasta Márton saavutti pronssia kiekonheitosta.

title: Määrin-Sleesian lääni

text:
Määrin-Sleesian lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä.
Sen pääkaupunki on Ostrava.

title: Ostrava

text: Vuonna 1958 kaupungissa avattiin suuri terästehdas, joka on nykyisin Arcelor Mittalin omistuksessa.

title: Petr Kalus

text: Petr Kalus (s. 29. kesäkuuta 1987 Ostrava, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.

title: Yleisurheilun GP-kausi 2009

text: Ostrava Golden Spike 2009 järjestettiin 17. kesäkuuta.

title: Tšekin Sleesia

text:
Tšekin Sleesia rajautuu Määriin etelässä, Puolaan pohjoisessa, ja Slovakiaan kaakossa. Se käsittää suuren osan modernista Määrin-Sleesian läänistä mukaan lukien Ostravan kaupungin. Ostravan jälkeen tärkeimpiä kaupunkeja ovat Opava ja Český Těšín. Historiallisesti
Český Těšín on Puolaan kuuluvan Cieszyn kaupungin läntinen osa.

title: Richard Šmehlík

text: Richard Šmehlík (s. 23. tammikuuta 1970 Ostrava, Tšekkoslovakia) on uransa lopettanut tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.

title: Pavel Vrba

text: Vrba aloitti pelaajauransa FC Přerovin juniorina 1970-luvulla. Hän edusti juniorina myös FK Baník Ostravaa. Ammattilaisuran Vrba aloitti 1. SK Prostějovissa vuonna 1981. Hän edusti myös RH Chebiä ja Baník Ostravaa, kunnes siirtyi vuonna 1985 Banik Havířoviin. Vrba edusti seuraa kahdeksan vuotta palaten vielä uransa viimeiseksi kaudeksi 1993/94 kasvattajaseuraansa FC Přeroviin.

title: René Bolf

text: Kärsittyään vammautumisista myös kaudella 2006–07 René Bolf putosi vaihtopelaajaksi. Marraskuussa 2006 hän sopi seuran johdon kanssa sopimuksensa ennenaikaisesta purkamisesta. Tällöin hänelle tarjosivat sopimusta hänen entinen seuransa Baník Ostrava ja Sigma Olomouc. Joulukuun lopussa 2006 Bolf vammautui pahasti, ja piti pelaamisesta puolen vuoden tauon ennen kuin palasi Ostravaan.

title: Leoš Janáček

text: Vuonna 1928 Janáček vilustui vakavasti ja sairastui keuhkokuumeeseen, johon hän kuoli sairaalassa Ostravassa.

title: FBC Remedicum Ostrava

text: FBC Remedicum Ostrava on tšekkiläinen salibandyseura joka pelaa Fortuna Extraligassa. FBC Remedicum Ostrava on perustettu 1993, mutta kolme ensimmäistä vuotta se toimi nimellä Dream team Ostrava.

title: Karel Loprais

text: Karel Loprais (4. maaliskuuta 1949 Ostrava, Tšekkoslovakia) on entinen ralliautoilija ja Dakar-rallin moninkertainen voittaja.

title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2004

text: Vuoden 2004 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 68 mestaruuskilpailut ja ne pelattiin 24. huhtikuuta – 9. toukokuuta 2004 Tšekissä, Prahassa ja Ostravassa. Kisat pelattiin kahdessa hallissa, juuri ennen kisoja valmistuneessa Sazka-areenassa (yleisökapasiteetti 17 900) Prahassa ja ČEZ Aréna (yleisökapasiteetti 9 821) Ostravassa.

title: Tomáš Galásek

text: Galásek aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseurassaan Baník Ostravassa vuonna 1991. Vuonna 1997 hän siirtyi tilburgilaiseen Willem II:een ja vuonna 2000 amsterdamilaiseen Ajaxiin. Kesällä 2006 Galásek siirtyi Saksan Bundesliigassa pelaavaan 1. FC Nürnbergin joukkueeseen. Vuonna 2008 hän palasi Baník Ostravaan, muttei lopettanut uraansa kotimaassaan, vaan siirtyi vielä vuonna 2009 takaisin Saksaan, Mönchengladbachiin, jossa hän päätti uransa kauden 2008–09 päätyttyä.

title: Ostrava

text: Ostrava perustettiin vuonna 1267. Se säilyi pienenä käsityöläiskaupunkina 1700-luvulle saakka. Vuonna 1763 alueelta löytyi suuri kivihiiliesiintymä, joka johti kaupungin teollistumiseen ja nopeaan laajentumiseen. Toisen maailmansodan aikana kaupunki toimi sotateollisuuden keskuksena ja joutui jatkuvien pommitusten kohteeksi.

title: Martin Raška

text: Raška on pelannut urallaan ennen FC Midtjyllandia Fotbal Frýde-Místekissä, FC Baník Ostravassa sekä lainalla FC Spartak Trnavassa. Suurimman osan urastaan hän on ollut FC Baník Ostravassa, jossa hän pelasi vuosina 1997-2006.

title: Aikateríni Stefanídi

text: Stefanídi voitti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden Marrakechissa 2005 oltuaan vain 15-vuotias. Hän sai saman ikäluokan MM-hopeaa Ostravassa 2007 ja alle 20-vuotiaiden MM-pronssia Bydgoszczissa 2008. Vuonna 2011 hän sai hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Ostravassa ja pronssia Shenzhenin universiadeissa. Hän voitti NCAA:n mestaruuden 2012.


query: Miten tislatut alkoholijuomat valmistetaan?

title: Tislaus

text: Tislaus on energiaa runsaasti kuluttava prosessi, mutta siitä huolimatta tislausta käytetään paljon teollisuudessa. Öljyteollisuudessa raakaöljy tislataan jakeiksi, joilla on kullakin omat ominaisuutensa ja käyttötarkoituksensa. Nesteytettyä ilmaa tislataan hapen, typen, argonin ja muiden kaasujen erottamiseksi. Kemianteollisuudessa aineita puhdistetaan käyttöön raaka-aineista sekä fermentointi- tai reaktioseoksista. Tislattuja alkoholijuomia valmistetaan tislaamalla fermentointiseoksesta.

title: Viini

text: Viini on tuoreista viinirypäleistä tai rypälemehusta käyttämällä valmistettu mieto alkoholijuoma. Viineissä on alkoholia yleensä 10–15 prosenttia, ja niiden alkoholi on yksinomaan käymisteitse muodostunut. Viinejä ovat punaviini, valkoviini ja roseeviini sekä hiilidioksidia sisältävät kuohuviinit. Väkevät viinit, kuten sherry, portviini ja vermutti, valmistetaan viinistä lisäämällä siihen tislattua väkiviinaa ja usein myös rypälemehua.[1]

title: Slivovits

text: Slivovits on vahva, väritön alkoholijuoma, jota valmistetaan luumuista tai kriikunoista tislaamalla.

title: Konjakki

text: Konjakki () on Ranskassa määräalueella viinistä tislattu rypäleviina. Konjakki on brandyn alalaji. Sitä valmistetaan valkoisista viinirypäleistä tehtyä mehua käyttämällä ja tislaamalla, minkä jälkeen se kypsyy tammitynnyreissä useita vuosia.

title: Keskiajan keittiö

text: Viini ja olut olivat keskiajalla tärkeimmät ruokajuomat, sillä vettä ei juurikaan juotu sellaisenaan eikä kahvia, teetä ja kaakaota vielä tunnettu. Välimeren maiden asukas joi tavallisesti viiniä työn raskaudesta riippuen litrasta kahteen litraan päivässä. Viiniä jatkettiin yleensä vedellä. Suosittuja olivat makeat ja maustetut viinit. Keski-Euroopassa ja Pohjolassa ruokajuomana suosittiin olutta, ja Suomen rahvas joi myös piimää. Pitojuomaksi valmistettiin hunajaviiniä eli simaa. Tislatut alkoholijuomat olivat harvinaisia. Suosittuja juopottelupaikkoja keskiajalla olivat tavernat, joita Euroopan suurimmissa kaupungeissa saattoi olla tuhansia.

title: Viina

text: Viina on yleisnimitys väkeville alkoholijuomille. Erityisesti viina-nimityksellä on viitattu tislattuihin, värittömiin ja maustamattomiin alkoholijuomiin.

title: Bulgaria

text: Bulgarialainen ruokavalio perustuu paikallisiin, vuodenajalle tyypillisiin ruoka-aineisiin. Leipä ja maitotuotteet, etenkin jogurtti ja tuorejuusto, ovat sen tärkeitä osia. Kotiruoka on usein keittoja, salaatteja ja pataruokia tai grillattua lihaa ja täytettyjä kasviksia. Banitsa on suosittu piirakkaruoka. Alkoholittomia perinnejuomia ovat viljapohjainen boza ja jogurtista ja vedestä tehty ayran. Suosittuja alkoholijuomia ovat hedelmistä tislattu rakija sekä viinit.[50]

title: Shōchū

text: Shōchū () on japanilainen tislausmenetelmällä valmistettu viina. Se valmistetaan yleisimmin ohrasta, bataatista tai riisistä, mutta joskus harvemmin se voidaan tislata myös muista aineksista. Tyypillisesti shōchū on vahvuudeltaan 25 %, mutta useamman kerran tislattu variantti voi olla 35 %.

title: Altia

text: Altia Oyj on suomalainen pörssiyhtiö, joka valmistaa, markkinoi, maahantuo ja vie omia ja päämiestensä alkoholijuomia Pohjoismaissa ja Baltiassa sekä valmistaa teollisuudelle etanolia, ohratärkkelystä ja rehua. Altian liiketoimintaidea perustuu omien tuotemerkkien valmistukseen, markkinointiin ja myyntiin, palveluiden tarjoamiseen päämiehille heidän liiketoimintansa kehittämiseksi sekä teollisiin palveluihin.[1][2]

title: Italialainen keittiö

text: Italiassa väkeviä alkoholijuomia juodaan etenkin digestiiveinä jälkiruuan yhteydessä. Tunnettuja juomia ovat ainakin viinin puristusjäämistä tislattu grappa, Amaretto-mantelilikööri, Limoncello-sitruunalikööri ja Galliano-yrttilikööri. Aperitiiveista tunnetuimpia ovat Campari sekä hieman miedompi Aperol.

title: Ouzo

text: Ouzon alkoholiprosentti on yleensä 40 %. Ouzo on nimisuojattu tuote, ja sitä saa valmistaa vain Kreikassa. Tämän lisäksi Euroopan yhteisöjen neuvosto on määritellyt asetuksella ouzon seuraavasti; jotta kreikkalaisesta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä ”ouzo”, sen on oltava:

title: Mäski

text: Mäski on oluen ja erilaisten tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa saatava sivutuote, joka jää jäljelle, kun osa mallasrouheen tärkkelyksestä on mäskäyksessä amyloitu mallassokeriksi ja dekstriiniksi.

title: Alkoholijuoma

text: Perinteisiä käymisteitse valmistettuja alkoholijuomia ovat sahti, olut, viini ja sima. Niistä on kirjallisia merkintöjä tuhansien vuosien takaa, esimerkiksi Raamatussa. Väkevistä alkoholijuomista tunnetuimpia ovat kirkkaat viinat, tequilat, rommit, konjakit, brandyt, viskit ja liköörit. Niiden valmistus edellyttää tislausta, joka kehitettiin 1100-luvulla.[2] Perinteisiä suomalaisia kotitekoisia alkoholijuomia ovat pontikka, kotiviini ja kilju. Pontikan valmistus on Suomen laissa kielletty, mutta kiljua saa valmistaa.[3]

title: DeKuyper

text: DeKuyper Royal Distillers on yksityinen hollantilainen yhtiö, joka valmistaa ja markkinoi tislattuja viinoja ja likööreitä. Yhtiön omistaa nykyään yhdysvaltalainen Fortune Brands.

title: Vedenväri

text: Standardin mukainen referenssinäyte sisältää platinaa ja kobolttia 500 g/m = 0,5g/l = 500 mg/l. Se voidaan valmistaa litran vetoiseen pulloon ja laimentaa siitä tislatulla vedellä erilaisia referenssinäytteitä. Astiaan kaadetaan 200 ml ionivaihdettua tai tislattua vettä ja 100 ml väkevää suolahappoa. Liuokseen liuotetaan 1,246 g kaliumheksakloroplatinaattia (KPtCl) ja 1,000 g kobolttikloridia (CoCl • 6 HO). Lopuksi pullo täytetään tislatulla vedellä litran merkkiin asti. Tämä väri on arvoltaan 500 mg/l.

title: Bulgarian kulttuuri

text: Bulgarialainen ruokavalio perustuu paikallisiin vuodenajalle tyypillisiin ruoka-aineisiin. Leipä ja maitotuotteet, etenkin jogurtti ja tuorejuusto, ovat sen tärkeitä osia. Kotiruoka on usein keittoja, salaatteja ja pataruokia tai grillattua lihaa ja täytettyjä kasviksia. Banitsa on suosittu piirakkaruoka. Alkoholittomia perinnejuomia ovat viljapohjainen gaza ja jogurtista ja vedestä tehty ayran. Suosittuja alkoholijuomia ovat hedelmistä tislattu rakija sekä viinit.

title: Paul Ricard

text: Nuorena Ricard tutustui vanhan lammaspaimenen opastamana alkoholijuoma pastiksen valmistukseen. Pastis, aniksella maustettu likööri ja aperitiivi, oli kielletty muiden anispohjaisten väkiviinojen tavoin Ensimmäisen maailmansodan aikana, koska kyseisiä alkoholijuomia pidettiin selityksenä Ranskan sotavoimien menestyksen heikkenemiseen. Ricard kokeili valmistaa juomasta hienostuneemman tuotteen makuhuoneeseen perustamassaan tislaamossa. Ricard käytti muun muassatähtianista, fenkolin siemeniä, lakritsia ja Provencen yrttejä. Ricardin tarkkaa alkuperäisreseptiä ei ole koskaan julkistettu ja on edelleen salaisuus.

title: Pirtu

text: Väkiviina on myös lain mukaan alkoholipitoinen valmiste, joka sisältää alkoholia yli 80 tilavuusprosenttia. Tällaista tuotetta ei katsota Suomen alkoholilain mukaan alkoholijuomaksi. Väkiviinaa saa pitää hallussaan tai kuljettaa ainoastaan se, jolla on alkoholilain mukainen lupa tai oikeus valmistaa, maahantuoda, myydä tai käyttää väkiviinaa. Väkiviinaa valmistaa Suomessa Altia tehtaillaan Nurmijärven Rajamäellä ja Ilmajoen Koskenkorvalla.

title: Pisco (juoma)

text: Pisco (ketšuan sanasta "pisqu", "pieni lintu") on Perun ja Chilen viinialueilla rypäleistä tislattu alkoholijuoma (brandy). Se on Chilen, Bolivian ja Perun suosituin alkoholijuoma. Piscon alkuperästä käydään kiistaa Chilen ja Perun välillä. Solmiessaan kauppasopimukset 1999–2005 Euroopan unionin, USA:n ja Meksikon kanssa Chile on käyttänyt nimitystä "chileläinen pisco", mikä ei kiellä mahdollisen perulaisen piscon olemassaoloa.

title: Long drink

text: Nykyään long drink valmistetaan jokseenkin samoin kuin virvoitusjuoma. Prosessiin kuuluu ylimääräisenä vaiheena alkoholin lisääminen. Tilavuusprosentiltaan enintään 4,7- mutta yli 2,8 lonkeroiden alkoholi oli vuoteen 2018 saakka lainsäädännöllisistä syistä tehtävä käymisteitse. Täysin erilaisen valmistusprosessin takia kyseisillä juomilla ei nimestään huolimatta ole juurikaan yhteistä alkuperäisen ginipohjaisen lonkeron kanssa. Vahvemmat long drinkit yleensä sekoitetaan 1950-luvun alkuperäisen reseptin tapaan tislatusta alkoholista, mutta 2000-luvulla myös Alkoon ja ravintoloihin on tullut myyntiin kokonaan ja osittain käymisteitse valmistettuja lonkeroita. Myös miedot long drinkit (noin 2,6%) oli ennen lainmuutosta tehty ginisekoituksesta, koska lainsäädännössä niitä ei luokiteltu alkoholijuomiksi eivätkä valmistustaparajoitteet koskeneet niitä. Lonkeroita on nykyään useita eri makuja (muun muassa karpalo), mutta greippi on pysynyt suosituimpana.

title: Compagnie sucrière sénégalaise

text: Yhtiön päätuote on kidesokeri, jonka pakkauskoot vaihtelevat viidestäkymmenestä kilosta viiteen grammaan. Tislattu etanoli viedään pääosin ulkomaille, jossa sitä käytetään alkoholijuomien, kosmetiikan ja lääkeaineiden valmistukseen sekä polttoaineena. Melassista valmistetaan rehua ja orgaaninen jäte käytetään lannoitteena.

title: Cachaça

text: Cachaça (port. [kaˈʃasɐ]) on sokeriruokomehusta valmistettu tislattu alkoholijuoma, jota valmistetaan lähinnä Brasiliassa. Sen alkoholiprosentti on 38–54.

title: Päihde

text:
Päihteitä on käytetty ihmiskunnan koko tunnetun historian ajan. Arkeologisia todisteita psykoaktiivisten päihteiden käytöstä on löydetty ainakin viimeiseltä 10 000 vuodelta, ja historiallisia todisteita eri kulttuurien käyttämistä päihteistä viimeiseltä 5 000 vuodelta. Käymismenetelmällä tuotettavat olut ja viini ovat tuhansia vuosia vanhoja keksintöjä. Hamppu ja oopiumiunikko on tunnettu tuhansia vuosia, ja niistä on saatu kannabista ja oopiumia. Tislattuja alkoholijuomia ja lääketeollisuuden valmistamia lääkkeitä ei kuitenkaan ollut olemassa ennen niiden keksimistä. Tislaus on verrattain uusi keksintö. Oopiumista alettiin valmistaa morfiinia 1800-luvulla ja sitä seurasi tehokkaamman heroiinin sekä muiden opidoidien valmistus.
Suomen kirjakieleen sana päihtyä on tullut 1800-luvulla. Sana mainitaan ainakin kielitieteilijä Daniel Europaeuksen vuonna 1853 ilmestyneessä sanakirjassa.

title: Brasilia

text: Brasilialla on oma valikoimansa erilaisia makeisia kuten brigadeiroja ja beijinhoja. Kansallisjuoma on kahvi. Cachaça on brasilialainen tislattu alkoholijuoma, jota tehdään sokeriruo’osta ja käytetään trooppisiin drinkkeihin kuten caipirinhaan.[1]

title: Pitkärannan sellutehdas

text:
Tehdas tuottaa sulfaattiselluloosaa noin 70 000 tonnia vuodessa. Tuotantoa käytetään esimerkiksi nestepakkauskartonkiin, mutta myös muihin lajeihin. Sivutuotteina tehdas valmistaa esimerkiksi rasvahappoja ja tislattua mäntyöljyä, joita käytetään maaliteollisuudessa.
Puhdistettua mäntysulfaattitärpättiä on suunniteltu käytettäväksi raaka-aineena maali- ja hajuvesiteollisuudessa sekä lääketieteellisessä käytössä.

title: Alkoholijuomien käyttö

text: Vielä keskiajalla väkijuomat olivat huonosti tislattuja ja muistuttivat enimmäkseen nykyisiä pontikoita tai paloviinoja. Käyttötarkoitus oli varmasti pitkään lääkinnällinen ainakin virallisesti. Viinan pahaa makua pyrittiin peittämään voimakkailla yrteillä. Thomas Sydenham kehitti 1660-luvulla vielä 1800-luvulla yleisesti myös lapsille tarjotun laudanumi-nimisen lääkkeen, joka oli alkoholin ja oopiumin sekoitus. Pian huomattiin, että kyseinen lääke aiheutti riippuvuutta ja muita sivuvaikutuksia, ja kun keksittiin uusia lääkeaineita, joiden sivuvaikutukset olivat vähäisempiä, kyseinen lääke kiellettiin.

title: Alkoholijuomien käyttö

text: Alkoholin myyntiä ja käyttöä rajoitetaan lukuisin säädöksin. Alkoholin vähittäis- ja ravintolamyynti on luvanvaraista. Vuonna 1932 perustetulla Alkolla on Suomessa monopoli yli 5,5-prosenttisten alkoholijuomien vähittäismyyntiin, poikkeuksena ovat tilaviinit sekä pienpanimoiden oluet. Ennen vuotta 2018 vastaava raja oli 4,7 prosenttia, ja lisäksi miedompiakin tislattua alkoholia sisältäviä alkoholijuomia sai myydä vain Alkossa sekä pienpanimo-oluita ei saanut myydä suoramyyntinä. Alkoholimonopoleja on myös eräissä muissa maissa, kuten Ruotsissa (Systembolaget), Norjassa (Vinmonopolet) ja Islannissa (Vínbúð).

title: Kieltolaki (Suomi)

text: Suomessa oli voimassa alkoholijuomia koskeva kieltolaki vuosina 1919–1932. Tänä aikana Suomessa ei saanut myydä eikä itse valmistaa alkoholijuomia. Viinan kotipoltto-oikeus oli viety kansalaisilta jo vuonna 1866. Kieltolain suorana seuraksena oli, että alkoholia alettiin salakuljettaa ulkomailta ennennäkemättömiä määriä. Kieltolain voimaantulo liittyi yleiseen äänioikeuteen, sillä naisäänestäjät kannattivat kieltolakia suuremmissa määrin. Kieltolaki on usein nähty ”naisten lakina”[1].

title: Chymos

text: Chymos valmisti lastenruokia, mehuja ja marmeladeja. Yritys valmisti myös alkoholijuomia, kuten Polar-likööriä, Minttu-likööriä, Kavaljeeri-kuohuviiniä ja Lakka-likööriä, jonka valmistus siirtyi V & S Finlandille. Vuonna 2008 sen emoyhtiö, ruotsalainen V&S Group myytiin Pernod Ricardille. Nykyisiä Chymos-alkoholijuomia markkinoi Pernod Ricard Finland Oy.

title: Suopa

text: Mäntysuopa eli mäntysaippua ei oikeastaan ole suopa, vaan saippua eli rasvahappojen natriumsuola. Sitä valmistetaan tislatusta mäntyöljystä ja natronlipeästä ja tuotteeseen lisätään soodaa eli natriumkarbonaattia ja fosfaatteja.


query: Onko valkohäntäpeura Suomessa riistaeläin?

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura (valkohäntäkauris, Odocoileus virginianus) on Amerikasta kotoisin oleva, peurojen alaheimoon kuuluva hirvieläinlaji. Se elää ihmisen siirtämänä vieraslajina ainakin Karibialla, Suomessa, Tšekissä ja Uudessa-Seelannissa. Laji tuotiin Suomeen 1930- ja 1940-luvuilla, ja nykyisin se on alueellisesti tärkeä riistaeläin. Luontaisella esiintymisalueellaan valkohäntäpeurasta tunnetaan kymmeniä alalajeja, jotka poikkeavat toisistaan ulkonäöltään ja kooltaan.

title: Hirvi

text: Hirvi on Suomen merkittävin riistaeläin. 1800-luvun jälkipuoliskolla hirvikanta pieneni Suomessa liiallisen metsästyksen takia nopeasti sukupuuton partaalle. 1920-luvulla kannan arvellaan olleen koko maassa vain parisataa yksilöä, jonka suurimpana uhkana oli salametsästys. Suojelutoimien seurauksena hirvikanta lähti nopeaan kasvuun 1930-luvulla.[15]

title: Valkohäntäpeura

text: Suomalaiset valkohäntäpeurat ovat vähitellen levittäytymässä Ruotsiin ja Venäjälle. Ruotsissa tehtiin ensimmäinen havainto lajista vuonna 2008, jolloin Tornionlaakson Juoksengissa ammuttiin yksi urospuolinen yksilö.[22] Ruotsin ja Norjan viranomaiset eivät haluaisi lajin leviävän maidensa alueille.[21] Suomesta peräisin olevien valkohäntäpeurojen on havaittu vierailleen myös Venäjän puolella.[21]

title: Valkohäntäpeura

text: Niillä Amerikan seuduilla, joilla elää sekä valkohäntä- että muulipeuroja, valkohäntäpeurat suosivat alavien maiden kosteita puronvarsia ja muulipeurat vastaavasti kuivia ylänkömaita.[13]

title: Valkohäntäpeura

text: Istutettuja valkohäntäpeurakantoja elää myös lajin luontaisen levinneisyysalueen ulkopuolella ainakin Karibialla, Uudessa-Seelannissa, Suomessa ja Tšekissä,[2] joidenkin lähteiden mukaan myös Slovakiassa.[11] Metsästykautena 2010–2011 Tšekissä arvioitiin elävän 411 valkohäntäpeuraa, joista saaliiksi saatiin 45 yksilöä.[16] Suomesta Ähtärin eläinpuistosta on sen jälkeen siirretty 14 valkohäntäpeuraa Tšekkiin, jotta sikäläisen populaation geeniperimä monipuolistuisi.[17] Lajin siirtoistutuksia on toteutettu myös Kuubassa sekä Karibianmeren Curaçaolla ja Yhdysvaltain Neitsytsaarilla, mutta niiden onnistumisista ei ole tietoa.[2]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeurassa on todettu esiintyvän Filarioidea-sukkulamatoloisiin kuuluvaa Rumenfilaria andersoni -imusuonimatoa. Se voi kasvaa jopa 20 senttiä pitkäksi ja tuottaa alle neljännesmillin pituisia toukkia isäntänsä verenkiertoon. Toukkia voi olla jopa tuhansia millilitrassa verta. Suomessa havaittiin 2000-luvulla, että valkohäntäpeuralla hyvin yleistä loista tavataan jonkin verran myös hirvissä, poroissa pohjoisinta Lappia myöten sekä hyvin runsaasti metsäpeuroissa. Lajia ei aiemmin ole tavattu Euroopassa. Loinen leviää kantajasta toiseen hyönteisten imemän veren mukana. Tiettävästi R. andersoni ei ole levinnyt ihmiseen. Paistetun lihan välityksellä loinen ei voi levitä.[25]

title: Ohio

text: Osavaltion nimikkopuu on ohionhevoskastanja, tunnuseläin valkohäntäpeura, kansallislintu punakardinaali, vihannes tomaatti, juoma tomaattimehu, kukka punainen neilikka ja villikukka isokolmilehti.[67] Hevoskastanja oli aluksi Ohion osavaltionyliopiston urheilujoukkueiden symboli, mutta siitä on tullut koko osavaltion tunnuskuva. Kiiltävien hevoskastanjan hedelmien on ajateltu tuottavan onnea.[68]

title: Haulikko

text: Haulikkoa käytetään metsästyksessä lintujen ja pienriistan ampumiseen sekä isompien riistaeläinten metsästykseen luotiammusta käyttäen. Haulikon käyttöä isoimpien riistaeläimien metsästyksessä on kuitenkin rajoitettu. Suomen metsästyslaki kieltää haulipatruunalla ladatun haulikon käytön mm. valkohäntäpeuran metsästyksessä. Valkohäntäpeuraa saa kuitenkin metsästää haulikkoa varten tehdyllä täyteisluodilla, joita on eri mallisia. Haulikkoa varten valmistetun luodin käyttäminen on kiellettyä hirven ja karhun metsästyksessä.

title: Metsäkauris

text: Metsäkauris ("Capreolus capreolus") on Euroopassa yleisenä elävä pienikokoinen, lyhythäntäinen ja monenlaisiin elinympäristöihin sopeutunut hirvieläin. Laji on levittäytynyt Suomeen 1900-luvulla sekä luontaisesti että siirtoistutusten avulla, ja nykyisin se on tärkeä riistaeläin. Paikannimitutkimuksen perusteella on arveltu, että metsäkauriita olisi elänyt Ahvenanmaan lisäksi manner-Suomessa aiemminkin, mutta asiasta ei ole varmaa tietoa.

title: Norppa

text: Itämerennorppaa on aikaisemmin metsästetty monissa Itämeren valtioissa ja sen on ollut tärkeä riistaeläin. Nykyisin se on Itämerellä rauhoitettu, lukuun ottamatta Suomea, joka salli metsästyksen aloittamisen vuonna 2010.

title: Valkohäntäpeura

text: Kesällä valkohäntäpeura elelee yksin, mutta talvireviireillä ne oleskelevat pienissä 4–8 yksilön laumoissa. Niillä on ympäristön laadusta riippuen 40–500 hehtaarin laajuinen reviiri, jota ei kuitenkaan puolusteta aktiivisesti.[11] Valkohäntäpeura on yöeläin, mutta liikkuu myös päivisin.

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeuran eri alalajit elävät hyvin monenlaisissa olosuhteissa ja ympäristöissä subtrooppisista metsistä hyvin kuiville alueille ja sademetsistä Keski-Amerikan savanneille.[11] Lajia tavataan myös ihmisen läheisyydessä maaseudulla ja asutuksen läheisyydessä.[11] Suomessa laji asustaa mieluimmin viljelyksiin rajoittuvissa lehti- ja sekametsissä ja purojen ja peltojen laidoilla. Se suosii aukkoisia ja pensastoisia lehto- ja kangasmaita. Jos se voi valita, se karttelee suuria havumetsäalueita. Kesäisin se suosii ruokailualueinaan luonnonympäristöjä ja keväisin ja syksyisin vastaavasti peltoja ja puutarhoja.[12] Talvisin valkohäntäpeura muuttaa erillisille talvilaitumille, usein suurten kuusikoiden lähistölle[12] ja asumattomien järvien rannoille, joissa lunta on vähemmän kuin muualla[12].

title: Valkohäntäpeura

text: Luontaisella elinalueellaan Pohjois- ja Etelä-Amerikassa valkohäntäpeura jaetaan yhteensä 38 eri alalajiin.[2] Kolmea venezuelalaista alalajia on toisinaan pidetty erillisinä lajeina.[2] Valkohäntäpeuran lähin sukulaislaji on muulipeura eli mustahäntäpeura (Odocoileus hemionus), jonka kanssa se muodostaa Odocoileus-suvun.[2][3]

title: Valkohäntäpeura

text: Nykyisin valkohäntäpeuraa tavataan yleisimmin Vaasa–Jyväskylä–Kotka-linjan lounaispuolella[19], ja satunnaisemmin pohjoisempanakin. Oulun seudulla on jo pitkään ollut erillinen esiintymä[3][14]. Ahvenanmaalle laji ei ole tiettävästi levinnyt.[3] Metsästäjien arvion mukaan valkohäntäpeurakanta oli vuoden 2017 metsätyskauden jälkeen noin 67 000 yksilöä, mutta Luonnonvarakeskusen arvion mukaan Suomessa voisi olla jopa 98 000 valkohäntäpeuraa.[20] Vaikka koko Suomen nykyinen valkohäntäpeurakanta polveutuu vain muutamasta yksilöstä[10] se on säilynyt terveenä ja välttynyt sisäsiittoisuuden ongelmilta.

title: Valkohäntäpeura

text: R. andersoni ei ilmeisesti juurikaan haittaa alkuperäistä isäntälajiaan valkohäntäpeuraa. Loinen aiheuttaa kuitenkin ainakin silmin nähtäviä muutoksia imusuonten ympärillä. Poroilla sen on havaittu aiheuttavan ihomuutoksia.[25]

title: Valkohäntäpeura

text: Lajista on aiemmin käytetty suomenkielistä nimeä laukonpeura ensimmäisten maahan tuotujen yksilöiden sijoituspaikkana olleen Laukon kartanon mukaan.[4] Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti vuonna 2008, että valkohäntäpeuran nimeksi vaihdettaisiin valkohäntäkauris, ja peura-nimen käyttö rajoitettaisiin peuran suvun (Rangifer) jäseniin.[5][6] Ehdotettu nimenmuutos ei ole saavuttanut suurta kannatusta, koska valkohäntäpeura on nimenä vakiintunut Suomeen, ja sitä käytetään myös lainsäädännössä.[7] On myös pelätty, että ehdotettu nimi aiheuttaisi sekaannusta metsäkauriiseen,[8] jonka kanta Suomessa on viime vuosina kasvanut voimakkaasti. Suomen Metsästäjäliitto on suositellut, että lajista käytettäisiin edelleen metsästyslain mukaista nimeä valkohäntäpeura.[8] Suomen kielen asiantuntijat, kuten suomen kielen lautakunta, ovat yleisellä tasolla suhtautuneet kielteisesti vakiintuneiden nimien muuttamiseen.[9] Toisaalta vuonna 2010 Pirkanmaan liiton maakuntahallitus muutti maakuntaeläimensä nimen teksteissä valkohäntäpeurasta valkohäntäkauriiksi nimistötoimikunnan ehdotuksen mukaisesti.[10]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeuran siirtämiseen mantereelta toiselle sisältyi huomaamaton riski, joka olisi voinut olla kohtalokas Suomen hirvikannalle. Pohjois-Amerikassa valkohäntäpeura on hirvieläimillä loisivan Pneumostrongylus tenuis -sukkulamadon pääisäntä.[3] Loinen ei ole peuroille haitallinen, sen sijaan hirvellä jo muutama yksilö riittää aiheuttamaan keskushermostoon vakavia kudosvaurioita.[3] Amerikassa tämä paikoitellen hyvin yleinen loinen oletettavasti vähentää hirvien määriä niillä alueilla, joilla elää paljon valkohäntäpeuroja.[3] Sukkulamatoja ei ole löydetty Suomesta, mahdollisesti syynä on niiden väli-isänniksi soveltuvien kotilolajien puuttuminen.[3] Valkohäntäpeuran on arveltu voivan kilpailla uuden elialueensa alkuperäisten hirvieläinten, hirven ja metsäkauriin, kanssa ravinnosta, sillä näiden lajien ravintostrategiat ovat keskenään samankaltaiset.[21]

title: Valkohäntäpeura

text: Kooltaan valkohäntäpeura on hirveä paljon pienempi, mutta metsäkaurista suurempi. Täysikasvuisen yksilön ruumiinpituus on 150–180 cm, säkäkorkeus 90–105 cm ja paino 70–140 kg.[3] Koska koko kuitenkin vaihtelee alalajin mukaan, mainitut mitat ovat tyypillisiä vain suurimmille alalajeille, kuten Suomessakin esiintyvälle O. v. borealis-muodolle. Amerikassa elävien pienimpien alalajien yksilöt painavat vain noin 20 kg.[3] Urokset kasvavat huomattavasti suuremmiksi kuin naaraat. Suomessa täysikasvuisen naaraan teuraspaino on noin 35–40 kg, kun uroksella se vaihtelee yleensä 45–75 kilon välillä, mutta vanhat yksilöt voivat olla painavampiakin.

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura saavuttaa luonnossa vain harvoin yli 10 vuoden elinikää.[24] Vanhin tunnettu lajin yksilö eli vankeudessa lähes 22-vuotiaaksi.[24]

title: Valkohäntäpeura

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Vikberg, Pentti & Moilanen, Pekka| title = Valkohäntäpeura: elintavat, metsästys, riistanhoito| location = Keuruu| publisher = Otava| year = 1986| id = ISBN 951-1-08928-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kairikko, Juha K. & Ruola, Jaakko| title = Valkohäntäpeura| location = Jyväskylä| publisher = Suomen metsästäjäliitto (Gummerus)| year = 2004| id = ISBN 951-96244-5-7}}

title: Metsäkauris

text: Itävaltalaisen Felix Saltenin kuuluisan "" -lastenkirjan Bambi on metsäkauris, joka on yleinen riistaeläin Keski-Euroopassa. Kirjaan perustuva Disney-yhtiön yhdysvaltalainen piirroselokuva "Bambi" kuvaa kuitenkin valkohäntäpeuraa, koska metsäkaurista ei esiinny Amerikassa.

title: Valkohäntäpeura

text: Eri alalajit ja niiden levinneisyysalueet ovat Amerikassa osittain sekoittuneet lukuisten siirtoistutusten takia.[3] Eniten on siirrelty Minnesotan seudulta kotoisin olevan O. v. borealis-alalajin yksilöitä, jotka ovat lajinsa suurimpia edustajia.[3] Suomeenkin tuodut valkohäntäpeurat olivat peräisin Minnesotasta, ja edustivat siten todennäköisesti tätä samaa suurikokoista ja pohjoisiin oloihin sopeutunutta alalajia.[3]

title: Valkohäntäpeura

text: Luontaisella levinneisyysalueellaan Amerikassa valkohäntäpeuroista on paikoitellen paljon haittaa maanviljelylle ja metsänkasvatukselle, koska ne syövät pelloilta viljelyskasveja ja taimikoista puiden taimia.[3] Suomessa vastaavat ongelmia ei ole ollut merkittävissä määrin. Esimerkiksi mäntytaimikoille valkohäntäpeura on vähemmän haitallinen kuin hirvi, koska se ei mielellään ruokaile taimikoissa eikä myöskään katko taimien latvoja.[3] Vahinkoja on uudella elinalueella syntynyt lähinnä puutarhoissa ja erikoisviljelmillä, kun peurat ovat syöneet muun muassa mansikoita ja sokerijuurikkaita.[3][12] Runsastunut kanta on kuitenkin lisännyt liikenteessä sattuvien hirvieläinkolarien määrää, ja paikoitellen valkohäntäpeura on merkittävin hirvieläinonnettomuuksien aiheuttaja.[21]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura aterioi herättyään ensi kerran aamunsarastuksen aikoihin ja toistamiseen illalla, ja jatkaa ruokailua usein yöhön asti. Sen ravinto koostuu monenlaisista kasveista ja kasvinosista, kuten heinistä, ruohoista, varvuista, pensaiden ja puiden lehdistä, viljanjyvistä, tammenterhoista, marjoista ja omenoista sekä sienistä[13][12]. Erityisesti se pitää maitohorsmasta.[23] Amerikan ankarilla aavikkoilmaston alueilla valkohäntäpeura elää erilaisilla kaktuksilla ja jukilla. Sokerintuotantoalueilla sokerijuurikas on paikoin merkittävä osa syksyn ja alkutalven ravintoa. Talvisin männyn ja varsinkin katajan neulasilla ja vuosikasvaimilla sekä pihlajan, haavan ja pajujen oksilla on ravinnossa suuri osuus.[14][12] Se myös kaivaa lumen alta ruohoja, mustikan ja puolukan varpuja ja jäkälää.[23][14]

title: Metsästys Suomessa

text: Hylje on aiemmin ollut merkittävä riistaeläin, jota on pyydetty Itämeren rannikkolla jo kivikaudella. Pyynti tapahtui ilmeisesti kevätjäillä käyttäen aseena luukärkisiä harppuunoita, ja kivinuijia. Pohjanmaan rannikolta löytyvien kivikautisten jätinkirkkojen uskotaan liittyvän muinaiseen hylkeenpyyntikulttuuriin. Hylkeentraanin ja nahkojen kauppaa arvellaan käydyn Suomen alueella jo 5 500 eaa. Kivikautisten asuinpaikkojen, kuten Yli-Iin Kierikki, asuinkentiltä onkin löydetty muualta tuotua meripihkaa ja kuparia. Hylkeennahka on Roomassa ollut kalliimpi kuin leijonan talja. Sen hinta on tuolloin vastannut käsityöläisen kuukauden palkkaa. Vielä 1500-luvulla traaniöljyä vietiin yli 300 000 litraa. Katolinen kirkko katsoi keskiajalla hylkeen kalaksi. Se avasi hylkeenlihan viennin, koska paaston aikana sai syödä vain kalaa.

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeurat ovat hieman eri värisiä alalajista ja elinympäristöstä riippuen.[11] Tummimmat peurat elävät kosteilla ja metsäisillä seuduilla, vaaleimmat kuivilla ja aukeilla alueilla ja punertavimmat trooppisissa ympäristöissä.[11] Suomessa elävä Pohjois-Amerikan itärannikon alalaji on väritykseltään kesällä punertavanruskea. Syksyllä sen punertavuus vähenee[3] ja talvisin kylkien ja selän normaalisti ruskea karvapeite saa harmahtavia sävyjä. Maha ja jalkojen sisäsivut ovat valkeat, samoin kuin noin 30cm pitkän hännän alapuoli ja peräpeili, nenän ja silmien ympärykset sekä kurkku ja alaleuka.[11][12] Tummien kylkien ja vaalean vatsan väriero on selvärajainen.[12] Vasat ovat nuorena valkopilkullisia, mutta pilkut häviävät 3–4 kuukauden iässä.[11] Amerikassa valkohäntäpeura saatetaan sekoittaa hyvin samannäköiseen muulipeuraan. Muulipeuralla on kuitenkin suuremmat korvat ja eri värinen häntä, minkä lisäksi lajien urosten sarvet ovat muodoltaan erilaiset.[13] Lajit voidaan tunnistaa myös juoksutyyliensä perusteella: muulipeuran loikkiessa sen kaikki jalat kohoavat ja laskeutuvat yhtäaikaisesti, kun taas valkohäntäpeura ponnistaa hyppyyn takajaloillaan ja laskeutuu maahan etujaloillaan.[13]

title: Valkohäntäpeura

text: Suomessa valkohäntäpeura on Pirkanmaan maakunnan nimikkoeläin.[10] Luontaisella esiintymisalueellaan Kanadassa se on puolestaan Saskatchewanin provinssin tunnuseläin[29] ja on kuvattu provinssin vaakunaan.[30]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura on Suomessa riistaeläin,[26] ja sen metsästysaika kestää syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään.[27] Naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen jälkeläinen, on kuitenkin aina rauhoitettu.[27] Metsästäjien saama vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 21 900–25 700 yksilöä.[28]

title: Valkohäntäpeura

text: Amerikassa valkohäntäpeuroilla on monia luontaisia vihollisia puumasta suteen ja harmaakarhuun. Paikallisille ilveslajeille, punailvekselle ja kanadanilvekselle, ne ovat kuitenkin luonnonoloissa liian suuria saaliseläimiksi[3]. Sen sijaan Suomen oloissa valkohäntäpeurat kerääntyvät talvisin joukoittain ruokintapaikkojen äärelle ja ovat siksi helpohkoa saalista euraasialaiselle ilvekselle, josta on tullut niiden merkittävin saalistaja uudella elinalueella.[3]

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura on varsin hiljainen eläin, mutta vaaratilanteissa se voi päästää voimakkaita suhahduksia muita varottaakseen. Kiima-aikana uros päästää korahtelevia ääniä. Myös naaraat ja vasat ääntelevät pitääkseen tuntuman toisiinsa. Niiden ääntely on samanlaista kuin urosten, mutta ääni on pehmeämpi.


query: Missä Friedrich Nietzsche syntyi?

title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Wilhelm Nietzsche (15. lokakuuta 1844 Röcken, Saksi, Preussi – 25. elokuuta 1900 Weimar, Thüringen) oli saksalainen filosofi, oppitaustaltaan klassillinen filologi, joka tyylillisesti kirjavassa tuotannossaan pohti erityisesti elämänfilosofian perimmäisiä kysymyksiä. Nietzschellä oli voimakas vaikutus moraalifilosofiaan, jossa hän nosti pinnalle kysymyksen siitä, miksi ihmisen tulisi ylipäänsä olla moraalinen. Nietzschen tuotannossa keskeistä on myös aikalaisdiagnostinen filosofia, jossa keskitytään suuriin kulttuuris-historiallisiin kehityskaariin. Hän hyökkäsi uskontoa vastaan syyttäen sitä ”orjamoraalista”. Ihmisyyttä ja kulttuuria koskeviin teemoihin hän yhdisteli myös näkemyksiään estetiikasta. Nietzscheen on liitetty usein nihilismi, mutta hän kirjoitti yli-ihmisestä, joka pyrkii ylittämään nihilismin asettamalla uusia arvoja.

title: Arthur de Gobineau

text: Gobineuaun ajattelusta saivat vaikutteita muiden muassa Richard Wagner, Friedrich Nietzsche ja Adolf Hitler. Myös Wagnerin ihailija, brittiläinen Houston Stewart Chamberlain etsi innoitusta ajatuksilleen Gobineaulta. Kannattajien parissa syntyi gobinismina tunnettu suuntaus.

title: Elämän tarkoitus

text: Friedrich Nietzsche määritteli nihilismin maailman ja erityisesti ihmisen olemassaolon tarkoituksen, merkityksen, lopullisen totuuden tai oleellisen arvon tyhjentämisenä. Nietzsche määritteli kristinuskon nihilistisenä uskontona, koska se poistaa merkityksen maalliselta elämältä ja keskittyy oletettuun kuoleman jälkeiseen elämään. Hän näki nihilismin myös luonnollisena lopputuloksena päätelmästään "Jumala on kuollut", ja esitti, että ihmiskunta voi toipua siitä palauttamalla merkityksen takaisin maan päälle.

title: Friedrich Nietzsche

text: Friedrich Nietzsche syntyi pappissukuun 15. lokakuuta 1844 Röckenin kaupungissa, silloisessa Preussissa. Häntä kasvattivat naiset, sillä hänen isänsä, protestanttinen pappi, kuoli pojan ollessa viisivuotias. Perhe muutti Naumburgiin, jonka lähellä sijaitsevassa Pfortan oppikoulussa Nietzsche oppi kreikkaa ja latinaa. Hän menestyi koulussa niin, että hän pääsi Bonnin yliopistoon vuonna 1864 opiskelemaan klassista kielitiedettä ja teologiaa. Myöhemmin hän kuitenkin jätti teologian ja keskittyi kielitieteeseen. Vuoden päästä hän vaihtoi, opettajaansa ja tukijaansa Friedrich Ritschliä seuraten, Leipzigin yliopistoon. Siellä hän kiinnostui Arthur Schopenhauerin filosofiasta ja metafysiikasta. Vuonna 1868 hän tapasi säveltäjä Richard Wagnerin. Nietzsche saavutti opinnoissaan jo varhaisella iällä sellaisen tason, että pääsi professoriksi Baselin yliopistoon 24-vuotiaana. Hän hoiti virkaansa vuodesta 1869 vuoteen 1879, jolloin hän luopui yliopistonopettajan urasta psykofyysisten vaivojen pakottamana. Sen jälkeen hän omistautui lopullisesti filosofialle. Viimeiset luovat vuotensa Nietzsche vietti Sveitsissä, Italiassa ja Etelä-Ranskassa. Kiihkeä luomiskausi edelsi Nietzschen lopullista henkistä sortumista, mikä tapahtui Torinossa vuodenvaihteessa 1888–1889.[1]

title: Friedrich Nietzsche

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Colli, Giorgio| title = Nietzschen jälkeen: Miten tullaan filosofiksi| location = Tampere| publisher = Eurooppalaisen filosofian seura| year = 2008| version = (Dopo Nietzsche, 1996.) Suom. Antti Kajas| isbn = 978-952-5503-33-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Deleuze, Gilles| title = Nietzsche ja filosofia| location = Helsinki| publisher = Summa| year = 2005| version = (Nietzsche et la philosophie, 1962.) Suom. Tapani Kilpeläinen| isbn = 952-5418-06-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hayman, Ronald| title = Nietzsche: Nietzschen äänet| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2000| version = (Nietzsche: Nietzsche's voices, 1997.) Suomennos: Hannu Sivenius. Suuret filosofit 14| isbn = 951-1-161-75-X}} Myös teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Monk, Ray & Raphael, Frederick (toim.)| title = Suuret filosofit| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2004| isbn = 951-1-18685-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Aappo| title = Friedrich Nietzsche: hänen persoonallisuutensa, ajatusmaailmansa kehityshistoria, elämänkäsityksensä sekä sen arvostelu| location = Turku| publisher = Turun yliopiston julkaisuja Sarja B, Humaniora 18| year = 1933| version = Väitöskirja}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kinnunen, Aarne| title = F. Nietzsche| location = Helsinki| publisher = Kirjayhtymä| year = 1960}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kunnas, Tarmo| title = Nietzsche – Zarathustran varjo| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 1981| isbn = 951-1-06129-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Laari, Jukka (toim.)| title = Nietzschen hämärä: Pieni kirja Nietzschestä ja filosofiasta| location = Jyväskylä| publisher = Jyväskylän yliopisto| year = 2001| isbn = 951-39-0923-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Macintyre, Ben| title = Herrakansa viidakossa: Elisabeth Nietzschen elämäkerta| location = Helsinki| publisher = Nemo| year = 2002| version = (Forgotten fatherland: The search for Elisabeth Nietzsche, 1992.) Suom. Jelena Vallenius ja Pirkko Talvio-Jaatinen| isbn = 952-5180-44-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rahkola, Juuso| title = Tiedon alkuperästä: Friedrich Nietzschen naturalistinen epistemologia| location = Jyväskylä| publisher = Kampus kustannus| year = 2004| isbn = 951-9113-72-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Riihimäki, Aapo| title = Nietzschen arvoitus: Mitä Nietzsche todella tarkoitti?| location = Helsinki Jyväskylä| publisher = Minerva| year = 2009| isbn = 978-952-492-228-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salomaa, J. E.| title = Friedrich Nietzsche| location = Jyväskylä| publisher = Kampus kustannus| year = 2000 (1. painos 1998)| version = Alkuteksti julkaistu teoksessa Nykyajan filosofeja, 1924| isbn = 951-9113-61-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Šestov, Lev| title = Dostojevski ja Nietzsche: Tragedian filosofia| location = Joensuu| publisher = Ilias| year = 2009| version = (Dostojevskij i Nitše (Filosofiâ tragedii), 1903.) Suom. Mari Miettinen| isbn = 978-952-5679-39-7}}

title: Friedrich Nietzsche

text: Toisessa vaiheessa (Inhimillistä, aivan liian inhimillistä 1878, Aamurusko 1881, Iloinen tiede 1882) Nietzsche kiinnostui tieteestä taiteen sijaan, mutta kirjoitti yhä useammin aforismein. Ranskalaiset vaikutteet tulivat etualalle. Etenkin Iloinen tiede edustaa järkeä ja elämänmyönteisyyttä korostavaa vaihetta, minkä jälkeen ajattelu käy pessimistisemmäksi[1].

title: Kreikkalainen tragedia

text: Friedrich Nietzsche käsitteli kreikkalaisen tragedian alkuperää varhaisessa teoksessaan Tragedian synty (1872). Nietzsche näki tragedian kreikkalaisten tapana ylistää elämää sellaisena kuin se todellisuudessa oli, tapahtumana johon kuuluu niin iloja kuin murheita.

title: Friedrich Nietzsche

text: Kolmannessa vaiheessa (Näin puhui Zarathustra 1883–1885, Moraalin alkuperästä 1887) Nietzschen tuotannossa korostui moraalin ongelma, omien oppien julistus ja laumaihmisten arvostelu. Nietzsche arvosteli jyrkästi aikakauden moraalia ja kristinuskoa vallantahdon tukahduttamisesta. Kaikki arvot on Nietzschen mukaan arvioitava uudelleen. Terve elämänasenne ilmenee herramoraalissa ja yli-ihmisessä. Vuoden 1881 jälkeen Nietzschen ajattelu käy pessimistisemmäksi. Terveyden heikkenemisestä huolimatta Nietzsche kirjoitti runsaasti ja hänen tunnetuimmat teoksensa ovat myöhäiskaudelta[1].

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajatuksia on usein pidetty keskenään ristiriitaisina, mutta tunnetun Nietzsche-kääntäjän Walter Kaufmanin mukaan se saattaa vain ilmentää Nietzschen ”vapaan ajattelijan” luonnetta ja pyrkimystä esittää asiat useista näkökulmista.[3] Nietzsche ei kuitenkaan pitänyt kaikkia ajatuksia samanarvoisina, mikä ilmenee arvostelusta monia muita filosofeja kohtaan.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzscheä kiehtoi Schopenhauerin ajatus, jonka mukaan henkilö, joka varauksetta hyväksyy elämän, hyväksyisi sen, että hänen elämänsä toistuisi sellaisenaan loputtomasti. Nietzsche itse piti ikuisen paluun ajatusta kosmologisena totuutena ymmärrettynä ”kauhistuttavana ja halvaannuttavana” ja raskaimpana taakkana, jonka voi kuvitella. Mutta Nietzsche ei yleensä käsitellyt ikuisen paluun ajatusta totuutena kaikkeudesta, vaan ajatusleikkinä joka lopullisesti paljastaa elämän hyväksymisen. Nietzschen mukaan ”Amor Fatin” (kohtalonrakkauden) omaksunut ei ainoastaan hyväksy, vaan toivoo kaiken kokemansa tuskan, ilon, häpeän ja kunnian uusiutuvan loputtomiin.

title: Friedrich Nietzsche

text: Varhaiskaudellaan Nietzsche ajatteli, että elämä voidaan oikeuttaa vain esteettisenä ilmiönä, ja vastaavanlaisia ajatuksia hän pohti myöhemminkin. Innoitusta hän sai klassisten filologien mieliaiheesta eli vanhoista kreikkalaisista ja heidän kulttuuristaan.

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki 1800-luvun lopulta on hyvin tunnettua. Nietzsche vastusti kirjoituksissaan ankarasti kristinuskoa.[1] Hänen kirjansa heijastivat runsaasti esillä ollutta, luonnontieteiden edistämää uskontokritiikkiä, jossa jumalalle ei enää ollut tilaa. Deistit olivat ehdottaneet, että jumalan käsite säilytettäisiin kaiken arvostelun jälkeen vielä ”ensimmäisenä liikuttajana”, joka laittaa kaiken alulle. Nietzsche hyökkäsi tätäkin vastaan.[2] Raamattua tai kristinuskoa ei tarvitse hänen mielestään edes enää perustella järkiperustein.[3] ”Nyt ratkaisee makumme kannanoton kristinuskoa vastaan, eivät enää meidän perusteemme.”[4])

title: Länsimaisen filosofian historia

text: Friedrich Nietzsche kyseenalaisti moraalin perusteita, ja katsoi, ettei mitään yhtä kaikille ihmisille yhteistä moraalia ole olemassa. Nietzsche yhdistetään usein nihilismiin, vaikka hän ei kannattanutkaan sitä. Nietzscheä, Arthur Schopenhaueria ja Søren Kierkegaardia on usein pidetty eksistentialismin edelläkävijöinä.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche piti nihilismiä seurauksena kristillisen uskonnon valtapyrkimyksistä: tällä, ainoalla olemassa olevalla maailmalla olisi arvoa enää vain suhteessa kuvitteelliseen tuonpuoleiseen. Kun tuonpuoleisen arvo nousi merkittävimmäksi, tulos oli nihilismi: ei-minkään arvostaminen korkeimpana arvona. Tärkein haaste nihilismille oli juuri kristinuskon heikentyminen. Nietzsche piti tilannetta uutena haasteena eurooppalaiselle kulttuurille, jonka oli ylitettävä itsensä ja päästävä eräänlaiseen pisteeseen, josta ei ole paluuta. Nietzsche kiteytti asian kuuluisaan lauseeseen ”Jumala on kuollut”. Lause kuvasi kriisiä, jonka läntinen kulttuuri kohtaisi sen perusteiden muretessa; samalla tämä kriisi kuitenkin avasi tien johonkin uuteen. Nietzsche tuomitsi darwinismin, hegeliläisyyden, kantilaisuuden sekä utilitarismin epäonnistuneina yrityksinä paikata jumalan jättämä aukko.

title: Friedrich Nietzsche

text: Ajattelullaan Nietzsche pyrki ylittämään nihilismin. Uusien arvojen asettamisessa hän piti keskeisenä yli-ihmisen käsitettään ja oppiaan ikuisesta paluusta. Nietzsche kirjoitti, että aikaisemmin kansat asettivat arvojaan yksilön yli, mutta nyt yksilö voi asettaa arvot ja kulttuurin. Ihmismassoista ei ole arvojen asettajaksi, vaan ”lauma” tarvitsee opastajan päästäkseen nihilismistä. Tähän tehtävään viitaten Nietzschen kirjoituksissa esiintyi käsite ”suuri politiikka”.

title: Friedrich Nietzsche

text: Vapaasti ladattavia Friedrich Wilhelm Nietzschen e-kirjoja . entry in the Stanford Encyclopedia of Philosophy . Ylen Elävä arkisto. Niemi-Pynttäri, Risto: . niin & näin 3/1994, 56–57.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche halveksui saksalaista kulttuuria, vaikka hänet myöhemmin yritettiinkin monesti esittää sen puolestapuhujana. Nykyaikainen Saksa ilmensi Nietzschen mukaan laumasieluisuutta täydellisimmillään. Nietzsche kirjoitti Ecce Homo -teoksessaan: ”Minne Saksa sitten ulottuukaan, siellä se pilaa kulttuurin.”

title: Analyyttinen ja mannermainen filosofia

text: Saksalaisen idealismin ja yleensä koko saksalaisen filosofian vaikutusvaltaisimpia kriitikoita olivat Arthur Schopenhauer, Søren Kierkegaard ja Friedrich Nietzsche. Schopenhauer torjui Hegelin ajattelun ja esitti teoksessaan "Die Welt als Wille und Vorstellung" ("Maailma tahtona ja mielteenä"), että Kantin transsendentaali idealismi on ainoa mahdollinen vastaus filosofiseen argumenttiin. Kierkegaard vastusti suurten filosofisten järjestelmien, kuten Hegelin järjestelmän, rakentamisyrityksiä, ja katsoi, että ihmisyksilön olemassaolo on ainoa oikeutettu pohja ajattelulle. Näin hän loi perustaa eksistentialismille. Nietzsche haastoi nihilismillään moraalin perustan kaikissa filosofisissa järjestelmissä. Karl Marx ja Friedrich Engels "käänsivät Hegelin päälaelleen" ja käyttivät hänen dialektiikkaansa historian analysoimiseen materialistisesta näkökulmasta. Kaikki nämä henkilöt voidaan nähdä mannermaisen filosofian edelläkävijöinä.

title: Friedrich Nietzsche

text: Loppuelämänsä Nietzsche vietti Saksassa parantumattomasti sairaana aivohalvauksen lamauttaessa tyystin hänen henkiset toimintonsa. Nietzschen sisar Elisabeth Förster-Nietzsche (1846–1935) hoiti häntä sairauden ajan. Hän keräsi veljensä kirjallisen jäämistön ja perusti Weimarin Nietzsche-arkiston 1894.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen esitystapa on aforistinen, metaforinen, usein provosoiva ja hyökkäävä. Hänen esitystapansa on antanut virikkeitä hyvin ristiriitaisiin tulkintoihin. Tätä esitystapaa on nimitetty moniääniseksi, sillä Nietzsche antaa tuotannossaan erilaisten näkemysten riidellä ja käydä keskustelua.

title: Ecce homo (kirja)

text: Ecce homo on saksalaisen filosofin Friedrich Nietzschen omaelämäkerta. Kirjassa Nietzsche erittelee sitä, miten hänestä oli tullut ”traaginen filosofi”. Nietzsche kirjoitti teoksen vuonna 1888, mutta se ilmestyi vasta 1908. Suomeksi kirjan on kääntänyt Tuikku Ljungberg.

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Eskola, Timo| title = Ateismin sietämätön keveys: Jumalankieltämisen heikoista perusteista| location = Helsinki| publisher = Uusi Tie| year = 2009| id = ISBN 978-951-619-522-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Antikristus| location = Helsinki| publisher = Esoterica Publishing| year = 2001| version = (Der Antichrist: Fluch auf das Christenthum, kirjoitettu 1888, julkaistu 1895.) Suomentanut Aarni Kouta. Täydennetty näköispainos (Antikristus: Arvostelukoe kristinopista. Helsinki: Vihtori Kosonen, 1908). 3. painos| id = ISBN 952-9586-01-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Hyvän ja pahan tuolla puolen: Erään tulevaisuuden filosofian alkunäytös| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2007| version = (Jenseits von Gut und Böse, 1886.) Suomentanut J. A. Hollo. 3. painos (1. painos 1966)| id = ISBN 978-951-1-22231-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Iloinen tiede| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2004| version = (Die fröhliche Wissenschaft, 1882.) Suomentanut J. A. Hollo. Säkeiden suomennokset: Aarno Peromies ja Toivo Lyy. Uusi painos (1. painos 1963)| id = ISBN 951-1-15129-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nietzsche, Friedrich| title = Näin puhui Zarathustra: Kirja kaikille eikä kenellekään| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2001| version = (Also sprach Zarathustra: Ein Buch für alle und keinen, 1883–1885.) Suomentanut J. A. Hollo (1. painos 1961).| id = ISBN 951-1-17871-7}}

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzschen ajattelun kehityskausien suuresta vivahteikkuudesta huolimatta hänen ajattelunsa voi nähdä ehjänä kokonaisuutena. Nietzsche jatkoi ennen kaikkea Immanuel Kantin ja Arthur Schopenhauerin subjektiivista idealismia. Nietzsche uskoi, että ihminen saa ympäröivästä todellisuudesta tietoa vain omien aistiensa välityksellä. Sen mukaan todellisuuskäsityksemme on äärimmäisen subjektiivinen. Subjektiivinen idealismi johtaa Nietzschen relativismiin ja skeptisyyteen.

title: Foucault/Nietzsche

text: Foucault/Nietzsche on vuonna 1998 julkaistu kirja, joka sisältää Michel Foucault'n kaksi Friedrich Nietzschen ajattelua käsittelevää esseetä. Tutkijaliiton julkaiseman teoksen ovat suomentaneet Turo-Kimmo Lehtonen ja Jussi Vähämäki. Esipuheen on kirjoittanut Mika Ojakangas.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche hyökkäsi voimakkaasti kristinuskoa vastaan väittäen sen ”uudelleenarvioineen” luonnolliset, terveet arvot ja vääristäneen Jeesuksen elämän. Hän meni arvostelussaan pitemmälle kuin valistusajan agnostikko- ja ateistiajattelijat, jotka pitivät kristinuskoa vain virheellisenä. Nietzsche näki kristinuskon varhaisvaiheen historiassa yhä pahemmin vääristyvän kuvan Jeesuksesta. Hän syytti varhaiskristittyjä Jeesuksen martyroimisesta, ja piti apostoleita pelkurimaisina, rahvaanomaisina ja katkerina. Nietzschen kirjoittama lause ”Viimeinen kristitty kuoli ristillä” viittaa siihen, että hänen mielestään kristinusko oli oleellisesti Paavalin luomus. Nietzschen lähtökohtana oli, että kristinusko liittyy dionyysisen elämänvoiman vastaiseen kehityslinjaan, jota edustavat alkuvaiheessaan Sokrates ja Platon[1].

title: Dialoginen filosofia

text: Dialogisen filosofian tunnetuimpana kriitikkona on pidetty Friedrich Nietzscheä, jonka asennoituminen negaatiota ja ristiriitaa hyödyntävään dialektiikkaan oli jyrkkää. Nietzsche halveksui avoimesti Sokratesta ja kysymiseen sekä vastaamiseen perustuvaa menetelmää siitä, että ryhtyessään kommentoimaan muiden näkemyksiä ihminen ei anna itselleen lupaa puhua omalla äänellään, kuten Nietzschen Zarathustra.

title: Friedrich Nietzsche

text: Suuri merkitys Nietzschellä oli moraalifilosofina. Nietzsche tutki moraalin alkuperää ja pyrki osoittamaan, että idealistisella moraalilla ei ole yliluonnollista perustaa, vaan että nykyisin vallalla olevat moraalijärjestelmät ovat syntyneet monimutkaisen sosiaalihistoriallisen ja psykologisen prosessin tuloksena. Nietzsche väitti, että moraali on väline, jonka avulla ihmisyksilöt, ihmisryhmät tai kansat tavoittelevat miltei vaistonvaraisesti arvonantoa, henkistä tai poliittista ylemmyyttä ja vaikutusvaltaa, joskus jopa aineellista etua.

title: Also sprach Zarathustra (sävellys)

text: Also sprach Zarathustra: Tondichtung für großes Orchester (frei nach Friedrich Nietzsche) op. 30 ("Näin puhui Zarathustra: sävelruno suurelle orkesterille (vapaasti Friedrich Nietzschen mukaan)") on Richard Straussin sävellys, joka on tarkoitettu kuvaamaan Friedrich Nietzschen filosofis-runollista teosta "Näin puhui Zarathustra". Sävellys syntyi vuosina 1895–1896. Teoksen taitteet on nimetty Nietzschen teoksen mukaan."Also sprach Zarathustran" alku (auringonnousumusiikki) on tullut erityisen tunnetuksi Stanley Kubrickin tieteiselokuvan "" johdantomusiikkina ja Elvis Presleyn 1970-luvun konserttien aloituskappaleena.

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että moraalia on kahdenlaista, herramoraalia, joka nousee aktiivisesti ”jalosta ihmisestä” ja orjamoraalia, joka liittyy vasteenomaisena ”heikkoon ihmiseen”. Eri moraalit eivät ole toistensa vastakohtia, vaan kokonaan toisia arvotusjärjestelmiä: herramoraali arvottaa teot asteikolla hyvä–huono, kun taas orjamoraali arvottaa ne asteikolla hyvä–paha[4].

title: Friedrich Nietzsche

text: Nietzsche väitti, että länsimainen kristillis-idealistinen moraali saattaa ihmisen ristiriitaan hänen biologisen perusolemuksensa kanssa. Nietzschen mukaan vallassa olevat moraalijärjestelmät tukahduttavat epäyksilöllisyydessään ja tiukassa näennäisrationaalisuudessaan ihmisen luovuuden.


query: Missä Erkki Huttunen syntyi?

title: Erkki Huttunen

text: Erkki Juhani Huttunen (18. toukokuuta 1901 Alavus – 17. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Huttunen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1921 ja aloitti saman vuoden syksyllä opinnot arkkitehtiosastolla Teknillisessä korkeakoulussa. Arkkitehdiksi Huttunen valmistui 17. joulukuuta 1927.

title: Oskar Huttunen

text: Huttunen aloitti siirtomaatavarakaupan harjoittamisen Kuopiossa vuonna 1907 ja vuodesta 1908 alkaen Helsingissä. Huttunen oli aktiivinen järjestövaikuttaja ja oli mukana perustamassa Liikesivistysrahastoa. Huttunen kuoli perheettömänä vuonna 1955. Kuopion taidemuseossa on hänen nimeään kantava kokoelma, jonka 91 taideteosta Huttunen lahjoitti Kuopion kaupungille testamentissaan. Kuvanveistäjä Kauko Räsänen suunnitteli Oskar Huttunen -mitalin, joka julkaistiin vuonna 1991.

title: Ainanlinna

text: Ainanlinna on vuonna 1952 valmistunut asuin- ja liikerakennus, joka sijaitsee Tampereen keskustassa Kauppakadun ja Näsilinnankadun kulmassa. Talon on suunnitellut rakennushallituksen pääjohtaja Erkki Huttunen vuonna 1950. Se on nimetty tontin pitkäaikaisen omistajan Aina Langin mukaan.

title: Ivan (Juho) Huttunen

text: Huttunen syntyi talonpoikaisperheeseen. Perheen isä menehtyi Stalinin vainoissa, kun Ivan oli yhdeksänvuotias. Sota-aikana perhe siirtyi Suomeen, mutta perhe palautettiin Neuvostoliittoon joulukuussa vuonna 1944 ja asutettiin sisä-Venäjälle. Vuonna 1949 perhe muutti Karjalaan, jossa Ivan työskenteli Petroskoin talorakennuskombinaatissa autonkuljettajana. Myöhemmin Huttunen työskenteli 22 vuotta puristuskoneen käyttäjänä. Tunnollisesta työstä hänet nimitettiin Neuvostoliiton sosialistisen työn sankariksi ja palkittiin Leninin kunniamerkillä. Huttunen on ollut myös Neuvostoliiton korkeimman neuvoston kansanedustajana vuosina 1967-1971. Hän muutti Suomeen 1990-luvun loppupuolella.

title: Jalkapallon Suomen Cup 1956

text:
Cup-mestarit: Heikki Rauhanen, Aarne Hautala, Aulis Huttunen, Viktor Gratschew, Erkki Tienaho, Sakari Vuoristo, Raimo Nieminen, Olavi Hirvonen, Pentti Jokela, Juhani Metsä ja Jouko Manner sekä Matti Ukkola, joka ei voinut osallistua loppuotteluun. Joukkueen valmentaja
oli Pauli Marttala.

title: Pallo-Pojat

text: Seuran junioritoiminta oli vireää 1980-luvulla Punavuoren, Ullanlinnan ja Eiran alueella. Juniorijoukkueet harjoittelivat aktiivisesti Seppärissä ja Joharilla. Seuran aktiiveja olivat tuolloin ainakin Erkki Aurejärvi, Hannu Haukanhovi ja Antero Huttunen, joista viimeksi mainittu valmensi juniorijoukkueita ja toimitti PP-Uutiset -nimistä seurajulkaisua.

title: Jari Huttunen (kitaristi)

text: Huttunen on esiintynyt myös akustisesti kahdestaan Timo Rautiaisen kanssa ja soittanut kitaraa Private Line -yhtyeessä. Huttunen käyttää ESP ja Tokai-merkkisiä kitaroita. Vuodesta 2005 eteenpäin Huttunen on vaikuttanut Dark Days Ahead -yhtyeen kitaristina.

title: J. E. Huttunen

text: Ensimmäiset akrobaattinumeronsa Huttunen antoi 15-vuotiaana Rovaniemen markkinoilla. Hän kiersi ensin pohjois-suomalaisilla metsätyömailla ja kansanjuhlissa esittämässä akrobatiaa ja laulamassa kupletteja. Varsinaisen sirkusuransa Huttunen aloitti vuonna 1925 kuuluen eri sirkuksiin. Huttunen oli kuuluisa varsinkin hammastempuistaan: hän saattoi vetää autoa hampaillaan tai tanssia musiikin tahdissa pitäen samalla suussaan parimetriä pitkää tankoa, jonka päässä lapsi istui polkupyörän istumatelineessä. Huttunen esitti myös itse sanoittamiaan lauluja ja kirjoitti runoja. Erityisen mielellään Huttunen esiintyi Kanadassa ja Yhdysvalloissa, jonne hänen perheenjäseniään, muun muassa kaksi hänen sisartaan, oli muuttanut. Huttunen itse oli poikamies.

title: Erkki Huttunen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jokinen, Teppo| title = Erkki Huttunen 1901–1956 – Arkkitehti| publisher = Suomen rakennustaiteen museo| year = 1993| id = ISBN 951-9229-82-5}}

title: Hotelli Vaakuna

text: Vaakunan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Erkki Huttunen käyttäen kalustesuunnittelussa apunaan oman toimistonsa väkeä. Hotellin sisustuskin tuli pääosin Huttusen toimiston tiimin tehtäväksi. Tuolit kuitenkin tulivat muualta. Valaisimet olivat Paavo Tynellin, tekstiilit Greta Skogster-Lehtisen.

title: Erkki Huttunen

text: Huttunen kuoli Helsingissä 1956.

title: Heikki Huttunen (ampuja)

text: Vapaakiväärin Suomen-mestaruuden Huttunen voitti 1909, 1910 ja 1913. Vuonna 1909 SM-kilpailuissa ammuttiin 30 laukauksen kilpailu, jonka Huttunen voitti. Seuraavana vuonna kilpailtiin 3 × 20 laukauksen kilpailumuodossa, jonka Huttunen voitti 427 pisteellä. Vuonna 1913 hänen voittopisteensä olivat 484. Hän voitti Suomen-mestaruuden vielä vapaakiväärin pystyasennosta 1924. Hän ampui 150 metrin radalla tuloksen 236. Vapaapistoolissa Huttunen voitti SM:n 1919, kun hän keräsi 20 laukauksella 163 pistettä. Ammatiltaan Huttunen oli insinööri.

title: Kotkansaari

text: Funktionalismia edustavat Kotkan kaupungin rahatoimisto (entinen Suomalainen Säästöpankki, Pauli E. Blomstedt 1934) ja Kotkan kaupungintalo (Erkki Huttunen 1934).

title: Seppo Hilakari

text: Hilakarin Anderson & Lembken Helsingin-toimistoon rekrytoimia mainonnan suunnittelijoita olivat muiden muassa art directorit Asko Kekkonen, Erkki Ruuhinen, Kari Torkler ja Jorma Hinkka sekä copywriterit Hannu Konttinen, Martti Kirsitie, Mauno Saari, Kimmo Pietiläinen, Alpo Holopainen ja Kari Huttunen.

title: Erkki Huttunen

text: Valmistumisensa jälkeen tammikuussa 1928 Huttunen palkattiin SOK:n rakennusosastolle tuntipiirtäjäksi. Osaston johtajan toimi tuolloin arkkitehti Valde Aulanko. Huttusen ensimmäisiä töitä rakennusosastolla leimaa vielä klassistinen tyyli, josta esimerkkinä mainittakoon Oulun Toppilan mylly vuodelta 1928. Vuonna 1930 suunnitellut Rauman konttorirakennus ja Viipurin mylly ovat jo selvästi funktionalistista tyylisuuntausta edustavia. Huttunen nimitettiin rakennusosaston johtajaksi 1939 ja hän toimi tuossa virassa vuoteen 1941 asti.

title: Satu Huttunen

text: Huttunen syntyi kirvesmies Sulo Pulkkisen ja toimistosihteeri Sirkka Achrénin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1965 on Jouko Huttunen (s. 1944). Huttunen tuli ylioppilaaksi Kajaanin tyttölyseosta 1965 ja opiskeli Oulun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1972 ja lisensiaatiksi 1974 ja väitteli tohtoriksi 1975. Suomen Akatemian tutkimusassistentti sekä nuorempi ja vanhempi tutkija hän oli useaan otteeseen 1975–1983, sitten Oulun yliopiston kasvitieteen dosentti 1980–1989, va. apulaisprofessori 1983–1983 sekä professori 1989–2012. Yliopiston hallituksen jäsen Huttunen oli 1988–1990 ja Metsäntutkimuslaitoksen johtokunnan jäsen 1991–1997. Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtajana Huttunen toimi 1991–1994. Hänet valittiin Vuoden naiseksi 1986.

title: Erkki Huttunen

text: Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet

title: August Huttunen

text: August Huttusen vanhemmat olivat maanviljelijä Petter Huttunen ja Maria Henrika Huuskonen. Hänen toinen puolisonsa vuodesta 1932 oli proviisori Lempi Amalia Nurminen. Huttunen kävi Helsingin kirkkomusiikkiopiston 1910 ja Helsingin musiikkiopiston 1911, laulunopettajan tutkinnon hän suoritti 1928. Huttunen toimi urkurina Nilsiässä 1913–1919, Hämeen rakuunarykmentin kapellimestari hän oli 1919–1922, Ratsuväkiprikaatin 1921–1938 ja Karjalan kaartin rykmentin 1938–1944. Puolustusvoimien ylikapellimestari hänestä tuli 1944. Huttunen johti myös useita kuoroja ja orkesteita ja toimi laulunopettajana Lappeenrannan yhteislyseossa 1921–1938. "Etelä-Savon" musiikkiarvostelija hän oli 1921–1938, "Karjalan Suunnan" 1938–1939 ja "Kalevan" 1940–1944. Huttunen sävelsi sotilassoittokunnalle, orkesterille ja sekakuorolle sekä sovitti useita satoja sävellyksiä sotilasorkesterille. Reservin vänrikki Huttunen (1918) ylennettiin musiikkiluutnantiksi 1921, musiikkikapteeniksi 1938 ja musiikkimajuriksi 1942.

title: J. E. Huttunen

text: Huttunen oli lähtöisin Rovaniemeltä taloudellisesti vaatimattomista olosuhteista. Hänen vanhempansa olivat Nurmeksesta muuttanut metsätyömies Olli Huttunen ja hänen rovaniemeläissyntyinen vaimonsa Ida Margareta Oikarainen. Vaikka Huttunen oli nuoruudessaan mukana paikallisen työväenyhdistyksen urheiluseurassa, osallistui hän Suomen sisällissotaan valkoisten puolella kuuluen muun muassa Petsamon valloitusta yrittäneeseen Thorsten Renvallin johtamaan retkikuntaan.

title: Rajamäen kirkko

text: Rajamäen kirkko on Nurmijärven kunnassa Rajamäen taajamassa sijaitseva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkorakennus, joka edustaa omaleimaista funktionalismin leimaamaa uusklassista tyyliä. Kirkon rakennutti Alkoholiliike Oy omaa henkilökuntaansa varten vuonna 1938. Kirkon suunnitteli arkkitehti Erkki Huttunen.

title: Nisse Huttunen

text: Nisse Huttunen (s. 27. tammikuuta 1974) on suomalainen lentopalloagentti ja entinen huippulentopalloilija. Huttunen pelasi menestyksekkään uran sekä kotimaan että ulkomaan lentopallokentillä voittaen muun muassa kaksi kertaa Saksan Bundesliigan. Kaikkiaan Huttunen pelasi Bundesliigassa kahdeksan kautta. Hän päätti ammattilaisuransa vuonna 2006.

title: Funktionalismi

text: Keskusosuusliike SOK levitti 1930-luvulla funktionalistista tyyliä monien kaupunkien ja kirkonkylien keskustoihin uusien osuuskaupparakennusten myötä, joista monien suunnittelija oli arkkitehti Erkki Huttunen.[6]

title: Nisse Huttunen

text: Nisse Huttunen lähti Saksaan vuoden 1998 syksyllä toisen Loimu-kautensa päätteeksi. Kun Huttunen oli pelannut vuoden MSC Moersissa ja kaksi Bayer Wuppertalissa, SCC Berliini värväsi Huttusen vuoden 2001 kesällä. Huttusen kautta Berliinissä haittasi kuitenkin joulukuussa sattunut loukkaantuminen. Ennen loukkaantumiata Huttunen oli ollut Saksan liigan pistepörssissä viidentenä. Ennen Berliiniin tuloaan Huttunen sai tarjouksia Italian A1-liigaasta. Huttunen kuitenkin torjui sopimukset Italiasta ja kirjoitti Berliinin joukkueen kanssa sopimuksen.

title: Raumanlinna

text: Raumanlinna on vuonna 1933 valmistunut Rauman keskustassa sijaitseva hotelli-ravintola ja entinen suojeluskuntatalo. Funkistyylisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Erkki Huttunen. Raumanlinnassa on toiminut hotelli ja ravintola sen valmistumisesta lähtien. Aikaisemmin Sokos Hotelsiin kuulunut Raumanlinna on nykyään osa kansainvälistä Best Western -ketjua.

title: Erkki Huttunen

text: Vuonna 1943 Huttunen nimitettiin Rakennushallituksen pääjohtajaksi. Pääjohtajan hallinnolliset tehtävät veivät suuren osan Huttusen työajasta ja suunnittelutehtävät jäivät vähemmälle, vaikka hänen oma arkkitehtitoimistonsa, jonka hän oli perustanut jo työskennellessään vielä SOK:n palveluksessa, jatkoi vielä toimintaansa. Hallinnollisten tehtävien lisäksi Huttunen osallistui valtion edustajana arkkitehtikilpailujen tuomaristoon. Pääjohtajakausi päättyi vuonna 1953, jolloin pääjohtajaksi valittiin arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä.

title: Nakkilan kirkko

text: Rakennustöistä vastasi porilainen Uuno Helminen, jonka 1,9 miljoonan markan urakkahinta sisälsi kirkon varsinaiset rakennustyöt. Loppusummalla seurakunta hankki sisustuksen, sähkölämmityksen ja valaistuksen. Kirkon peruskivi muurattiin juhannuspäivänä 1936, ja kirkko otettiin käyttöön J. W. Suomisen syntymän 60-vuotispäivänä 26. kesäkuuta 1937. Arkkipiispa Erkki Kailan toimittaman vihkimisen jälkeen pidetyssä juhlajumalanpalveluksessa saarnasi Nakkilassa syntynyt Lappajärven kirkkoherra F. O. Lampola liturgeinaan lääninrovasti Kustaa Kylänpää, kirkkoherra Antti Perheentupa ja Porin kappalainen Samuli Huttunen. Seuratalo Karhulassa järjestettiin vielä juhlapäivällinen, johon osallistuivat muun muassa maaherra Wilho Kyttä sekä kirkon suunnitellut arkkitehti Erkki Huttunen. Seuraavana päivänä pidetyssä ensimmäisessä varsinaisessa jumalanpalveluksessa saarnasi Nakkilasta kotoisin ollut rovasti K. R. Kares.

title: Bittium

text: Bittiumin hallituksen puheenjohtaja on Erkki Veikkolainen ja toimitusjohtajana toimii Hannu Huttunen. Yhtiön liikevaihto vuonna 2015 oli 56,8 miljoonaa euroa.[1] Yhtiön osake on noteerattu Helsingin pörssin päälistalla vuodesta 1998.

title: Sommelo

text: Konserttitarjonnan lisäksi Sommelossa oli vuonna 2006 kansanmusiikkikurssit lapsille, nuorille ja aikuisille. Kursseilla oli mahdollisuus opiskella kanteleen soittoa, laulua, paimensoittimia, yhtyesoittoa, soitinrakennusta. Opettajina kursseilla olivat Arja Kastinen, Leena Joutsenlahti, Maari Kallberg, Riitta Huttunen, Jarmo Romppanen, Henrik Sandås, Mikko Perkoila ja Erkki Okkonen.

title: Edvard Huttunen

text: Huttunen kuului SDP:n puoluetoimikuntaan. Toukokuun 1936 puoluekokouksessa Huttunen valittiin SDP:n varapuheenjohtajaksi. Hän voitti äänestyksessä Väinö Salovaaran. Huttunen oli myös Osuusliike Elannon hallintoneuvoston ja edustajiston jäsen.

title: Nisse Huttunen

text: 2003 kaudella Huttunen joukkueineen voitti Saksan mestaruuden. Edellisillä kausilla joukkue oli voittanut yhden pronssin ja kaksi hopeaa SCC Berliinin joukkueessa. Sarjan puolivälissä yleispelaajasta liberoksi vaihdettu Huttunen oli joukkueen avainpelaajia, kun SCC Berlin voitti finaalisarjassa ja viimeisessä pelissä Wuppertalin luvuin 3–2. Seuraavalla kaudella SCC Berliini ja Huttunen voittivat toisen mestaruutensa Saksan Bundesliigassa. Huttuselle saavutettu mestaruus toi jo viidennen peräkkäisen mitalin Saksassa. Toisen mestaruuden Saksassa saavuttanut Huttunen kirjoitti SCC Berliinin kanssa samalla kaudella kahden vuoden jatkosopimuksen.


query: Milloin HMS Renown valmistui?

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown oli Britannian kuninkaallisen laivaston Renown-luokan taisteluristeilijä. Alus rakennettiin Fairfieldin telakalla ja se otettiin palveluskäyttöön 20. syyskuuta 1916, jolloin se liitettiin Suuren laivaston 1. Taisteluristeilijäviirikköön.[1][2]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown poistettiin huollon vuoksi palveluksesta 2. syyskuuta 1936 ja se palasi palvelukseen vasta 28. elokuuta 1939. Syynä huoltoon oli nopean tukialusosaston perustaminen. HMS Renownista oli tarkoitus tehdä suojasaattueen lippulaiva.[6][2]

title: HMS Renown (1895)

text: Alus tilattiin Pembroken telakalta osana vuosien 1892–1893 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin helmikuussa 1893. Alus laskettiin vesille 8. toukokuuta 1895 ja se valmistui tammikuussa 1897.

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown palasi helmikuussa 1943 takaisin Englantiin huoltoon. Huolto alkoi 22. helmikuuta. Huollossa aluksen ilmatorjuntaa vahvennettiin lisäämällä 13 kaksiputkista ja kolme yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Samalla lentokoneen tarvitsemat rakenteet poistettiin.[8] Huollon valmistuttua 9. kesäkuuta alus liitettiin Kotilaivastoon.[10]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown siirrettiin joulukuussa 1943 Itäiseen laivastoon. Alus siirrettiin huoltoon Rosythiin, jossa siihen asennettiin neliputkinen 2-paunainen B-tornin katolle sekä seitsemän kaksiputkista ja viisi yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.[8] Huollon valmistuttua alus aloitti 23. tammikuuta 1944 purjehduksensa Colomboon, jonne se saapui 27. tammikuuta. Alus suojasi tukialus HMS Illustriousia ja yhdysvaltalaista tukialusta USS Saratogaa 19. huhtikuuta hyökkäyksessä Sabangiin. Seuraavaksi HMS Renown osallistui 30. tammikuuta ja 1. helmikuuta Andamaanien pommitukseen ja hyökkäykseen Surabajaan 17. toukokuuta sekä sitä seuranneeseen hyökkäykseen Port Blairiin 21. kesäkuuta.[10]

title: HMS Renown (1916)

text: Atlantin operaatioiden jälkeen HMS Renown saattoi heinäkuussa jälleen saattueen Maltalle, minkä jälkeen alus palasi Englantiin huollettavaksi. Alus oli huollossa elokuusta marraskuuhun.[10]

title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Luokan aluksista ainoastaan "HMS Repulse" osallistui ensimmäisen maailmansodan aikana taistelutoimiin, kun se otti osaa toiseen Helgolandinlahden taisteluun 1917. Kumpikin valmistuneista luokan aluksista modernisoitiin kahdesti sotien välillä. 1920-luvulla lisättiin alusten suojaa ja 1930-luvulla modernisointi kattoi suuren osan alusten järjestelmistä. "HMS Repulse" kiersi "HMS Hoodin" kanssa maapallon 1923-1924 sekä otti osaa Espanjan sisällissodan aseiden vientikiellon valvontaan. "HMS Renown" palveli kuninkaallisen perheen kuljetuksissa sekä taisteluristeilijäviirikön lippulaivana "HMS Hoodin" huoltojen aikana.

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown siirrettiin tammikuussa 1936 Välimeren laivastoon, mistä alus palasi Englantiin jo syyskuussa.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: Norjan retkellä HMS Renown kohtasi 9. huhtikuuta Vestvuonon edustalla Saksan laivaston taisteluristeilijät Scharnhorstin ja Gneisenaun, jotka suojasivat Narvikiin matkaavia hyökkäysosastoja. Kohtaamisen aikana saksalaiset osuivat HMS Renowniin kahdesti, mutta kranaatit eivät räjähtäneet. Gneisenauhun osui kolme HMS Renownin ampumaa kranaattia, mutta vahingot jäivät saksalaisaluksella vähäisiksi – ainoastaan tulenjohtojärjestelmä ja yksi tykki vaurioituivat.[6]

title: HMS Victoria (1887)

text: Alus tilattiin Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta nimellä "HMS Renown" ja sen köli laskettiin 13. kesäkuuta 1885 telakkanumerolla 490. Alus nimettiin 18. maaliskuuta 1887 "HMS Victoriaksi" ja se laskettiin vesille 9. huhtikuuta. Alus valmistui maaliskuussa 1890.

title: HMS Renown

text: HMS Renown on ollut kahdeksan Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä:

title: HMS Renown (S26)

text: HMS Renown (viirinumero S26) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Resolution-luokan sukellusvene.

title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Vuoden 1914 laivasto-ohjelma käsitti kolme parannellun Revenge-luokan taistelulaivaa sekä yhden Queen Elizabeth -luokan taistelulaivan "HMS Agincourtin". "HMS Resistance" ja "HMS Agincourt" piti valmistaa laivaston telakoilla, Fairfieldin piti valmistaa "HMS Renown" ja Palmersin "HMS Repulse". Alusten piirustukset hyväksyttiin 13. toukokuuta 1914 ja parannuksina Revenge-luokan vanhempiin aluksiin olisivat olleet:

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown siirrettiin lokakuussa 1946 C-luokan reserviin eli alimpaan mahdolliseen valmiustilaan, jossa se oli 1. kesäkuuta 1948 poistolistalle siirtämiseen saakka. HMS Renown myytiin Metal Industriesille romutettavaksi 1948. Alus hinattiin 3. elokuuta Devonportista Faslaneen romutettavaksi.[2][10]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown tuki ranskalaisaluksia helmikuussa 1940 ja huhtikuussa alus otti osaa Norjan operaatioihin.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown liitettiin 2. lokakuuta Force K:hon Etelä-Atlantille kotisatamana Freetown. Alus oli runkona muodostettaessa ryhmää etsimään saksalaisia kaappareita eteläisiltä merialueilta. Kun Admiral Graf Spee havaittiin Intian valtamerellä, HMS Renown lähetettiin osaksi Force H:ta Kapkaupunkiin tuhoamaan saksalaisalus sen pyrkiessä takaisin Etelä-Atlantille.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown palasi palvelukseen 3. syyskuuta 1926 Atlantin laivastoon, mutta määrättiin kuljettamaan Yorkin herttua Albert (kuninkaana Yrjö VI) ja herttuatar Australiaan ja Uuteen-Seelantiin 1927. Alus palveli paluunsa jälkeen Atlantin laivastossa.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: Laivasto-osasto ei havainnut Admiral Graf Speetä, mutta yhdessä risteilijä HMS Sussexin kanssa HMS Renown pysäytti 2. joulukuuta saksalaisen kauppa-aluksen Watussin (9552 t), jonka miehistö upotti ennen tarkastusta. HMS Renown määrättiin tämän jälkeen takaisin Etelä-Atlantille ja seurattuaan Admiral Graf Speen upottamista se liittyi takaisin Kotilaivastoon.[6]

title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Renown-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa palvellut taisteluristeilijäluokka, johon kuului alun perin kolme alusta. Niistä ainoastaan kaksi valmistui ja kolmannen "HMS Resistancen" tilaus peruttiin 26. elokuuta 1914.

title: HMS Renown (1916)

text: Toisen maailmansodan syttyessä HMS Renown liitettiin Kotilaivastoon tehtävänään Islannin ja Färsaarten välisen merialueen valvonta.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown palasi palvelukseen 22. marraskuuta ja liitettiin osaksi Kotilaivastoa Scapa Flow’ssa, mutta jo 14. huhtikuuta 1942 alus purjehti yhdessä Force W:n kanssa suojaamaan englantilais-amerikkalaista laivasto-osastoa, joka toimitti Maltalle lisää lentokoneita yhdysvaltalaiselta lentotukialukselta USS Waspilta. HMS Renown palasi 27. huhtikuuta Scapa Flow’hun. Samanlainen operaatio toteutettiin vielä 9.–15. toukokuuta.[10]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown pommitti 9. helmikuuta 1941 Genovaa, minkä jälkeen alus toimi taas Maltan saattueiden suojana, kunnes sai toukokuussa määräyksen osallistua Bismarckin metsästykseen. Bismarckin upottua alus sai tehtäväkseen etsiä saksalaisen tukilaivan Gonzenheimin, jonka risteilijä HMS Neptune upotti 4. kesäkuuta.[9]

title: HMS Renown (1916)

text: Skagerrakin taistelussa kärsittyjen taisteluristeilijätappioiden vuoksi laivaston komentaja Sir John Jellicoe ehdotti lokakuussa 1916 Renown-luokan taisteluristeilijöiden panssaroinnin lisäämistä, mikä hyväksyttiin ja HMS Renown palasi telakalle Rosythiin helmikuussa 1917. Alukseen lisättiin kaksi tuumaa panssariterästä konehuoneiden yläpuolelle ja kylkipanssareita kasvatettiin viisi jalkaa kummallakin kyljellä, lisäksi kyljen panssarin vahvuutta lisättiin tuumalla peräsimen kohdalla, kahdella tuumalla ammusvarastojen kohdalla ja kahdella tuumalla tulenjohtotornin alaosassa. Näiden lisäksi alakantta paksunnettiin A- ja B-tornien välistä 2,5 tuumaa ja tornien asennusrenkaita vahvennettiin. Panssaroinnin lisäys kasvatti aluksen uppoumaa 550 tonnia, mikä tasattiin pienentämällä öljytankin kokoa. Koeajojen jälkeen etummaista savupiippua pidennettiin neljä jalkaa vähentämään savujen aiheuttamaa haittaa.[3][2]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown siirrettiin elokuussa Gibraltarille Force H:n lippulaivaksi. Läntisellä Välimerellä alus osallistui Maltan saattueiden sekä lentokonetäydennysten rynnäköiden suojaamiseen. Välimerellä ollessaan HMS Renown otti osaa myös Spartiventon taisteluun 27. marraskuuta, missä alus kohtasi Italian laivaston risteilijät.[6]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown oli 25. heinäkuuta osana laivastoa, joka pommitti Sabangia ja myöhemmin samana vuonna suojasi tukialusten suorittamaa rynnäkköä ja pommitti Nikobaareja 17.–19. lokakuuta. Brittiläistä Tyynenmeren laivastoa muodostettaessa HMS Renown pysyi uudelleen nimetyssä Itäisessä laivastossa osana 3. Taistelulaivaviirikköä. Alus oli huollossa Durbanissa joulukuusta 1944 helmikuuhun 1945, minkä jälkeen maaliskuussa alus kutsuttiin kotiin. Huollon aikana aluksesta poistettiin torpedoputket ja kummaltakin puolelta keulaa kolme etummaista kaksiputkista 4,5 tuuman tykkiä.[8] HMS Renown saapui 14. huhtikuuta Scapa Flow’hun ja liitettiin Kotilaivastoon. 15. toukokuuta alus siirrettiin kuitenkin reserviin ja osa sen aseistuksesta poistettiin heinäkuussa, jolloin kuusi etummaista 4,5 tuuman tykkitornia sekä kaikki kevyet ilmatorjunta-aseet siirrettiin maihin.[10]

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown kotisatamaksi määrättiin Islanti ja tehtäväksi Atlantin saattueiden suojaaminen, mutta se jäi lyhyeksi, koska alus palasi jo lokakuussa Force H:hon Gibraltarille. Osaston mukana alus osallistui Pohjois-Afrikan maihinnousujen tukemiseen.[10]

title: HMS Renown (S26)

text: Alus tilattiin Cammell Lairdin telakalta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 25. kesäkuuta 1964 ja alus laskettiin vesille 25. helmikuuta 1967. Alus valmistui 15. marraskuuta 1968.

title: Resolution-luokka

text: Vuonna 1980 hallitus ilmoitti aikeista korvata Polaris-ohjukset yhdysvaltalaisella Trident-ohjuksella. Tällä välin Polaris-ohjusten ydinkärjet korvattiin uudella Chevaline-mallilla. "HMS Repulse" ja "HMS Renown" peruskorjattiin 1982, "HMS Resolution" 1984 ja "HMS Revenge" 1988. Ensimmäinen Trident-vene, Vanguard-luokan "HMS Vanguard" valmistui 1992, jonka jälkeen "HMS Revenge" poistettiin käytöstä toukokuussa ja "HMS Resolution" lokakuussa. "HMS Renown" palveli 1995 asti ja "HMS Repulse" poistettiin käytöstä 28. elokuuta 1996. Tämän jälkeen alukset on sijoitettu Rosythin telakalle ja niistä on poistettu reaktorit.

title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown kuljetti Walesin prinssin Edvardin (kuninkaana Edvard VIII) Kanadan ja Yhdysvaltojen kierrokselle elokuusta joulukuuhun 1919. Alus teki toisen kiertomatkan Australaasiassa maaliskuusta lokakuuhun 1920. Palattuaan matkalta alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin huoltoon 5. marraskuuta. Alus pysyi reservissä odottamassa huollon alkamista vuoden 1921 alussa. HMS Renown palasi palvelukseen 15. syyskuuta 1921 ja aloitti kolmannen matkansa Walesin prinssin kuljettajana. Matka suuntautui tällä kertaa Intiaan, Singaporeen, Hongkongiin ja Japaniin. Alus palasi matkalta kotiin 20. kesäkuuta 1922. Alus poistettiin käytöstä 28. heinäkuuta ja sijoitettiin reserviin. Alus siirtyi huoltoon heinäkuussa 1923.[2][4]

title: HMS Empress of India

text: Alus tilattiin Pembroken telakalta osana vuoden 1889 laivastolakia ja sen köli laskettiin 9. heinäkuuta 1889 nimellä "HMS Renown". Aluksen nimi vaihdettiin hieman ennen vesillelaskua "HMS Empress of Indiaksi", millä nimellä alus laskettiin vesille 7. toukokuuta 1891 kumminaan Louise Margaret Connaughtin ja Strathearnin herttuatar. Alus siirrettiin Pembrokesta Chathamiin, missä se valmistui elokuussa 1893. Aluksen valmistuskustannukset olivat 846 321 puntaa ilman tykkejä, jotka maksoivat 65 841 puntaa.