query: Kuinka korkeaksi suohirvi voi kasvaa?

title: Suohirvi

text: Suohirven ruumiin pituus on 180–195cm.[2] Säkäkorkeus on 110–120cm ja paino 100–150kg. Suohirven sarvet haarovat sekä etuhaarakkeen että päähaaran latvasta. Sarvirunko on noin 60cm pitkä, ja piikkejä on yhteensä kahdeksan.[9] Sarvirungosta erkanevat piikit ovat samanpituiset.[3] Sarvet painavat keskimäärin noin 2 kiloa. Ne putoavat epäsäännöllisesti ja voivat säilyä hirvellä jopa kaksi vuotta.[10]

title: Suohirvi

text: Suohirven elinympäristöä ovat nimensä mukaisesti vesiperäiset alueet, kuten alavat tulvatasangot, suistot,[3] savannit, ja kosteat metsät. Ne elävät pääasiassa pysyvän veden läheisyydessä ja suosivat paikkoja, joissa on puolisen metriä vettä, mutta voivat kahlata yli metrinkin syvyisillä alueilla. Mikäli veden korkeus nousee liian korkealle hirvet siirtyvät pois. Ne suosivat alueita, joista ne löytävät paljon suojapaikkoja, kuten pitkää heinikkoa ja kaislikkoa.[10] Laji voi elää myös vuoristoalueilla, mutta se voi johtua ihmisten pyynnistä, joka on ajanut hirvet turvallisemmille alueille.[1]

title: Saitanpuut

text: Puut voivat kasvaa hyvin kookkaiksi; esimerkiksi malesiansaitanpuun ("A. pneumatophora") on raportoitu tulleen 60 metrin korkeaksi ja rungon halkaisijaltaan yli kaksimetriseksi. "Alstonia longifolia", joka on Keski-Amerikan ainoa saitanpuulaji, on pääasiassa pensas, mutta voi kasvaa 20 m korkeaksi puuksi.

title: Meritähtipäivikki

text: Meritähtipäivikki on ruohovartinen, ja se voi kasvaa lähes pystynä, suikertavasti tai köynnöstävästi. Kasvi voi kasvaa 30 senttimetriä korkeaksi.

title: Voipuu

text: Voipuu on pienehkö puu, joka kasvaa tavallisesti noin 10–15 metriä korkeaksi. Se voi kasvaa suurimmillaan noin 25 metriä korkeaksi ja rungon läpimitaltaan noin metrin levyiseksi. Latvus on yleensä pyöreähkö. Kaarna on paksua ja pitkittäin syvän uurteista. Puu tuottaa paksua valkoista maitiaisnestettä.

title: Nummipiippo

text: Nummipiippo on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka voi kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Varret kasvavat yksittäin tai pienissä ryhmissä. Lehdet ovat tasaisia. Kukat sijaitsevat tiiviinä, yleensä perättömänä rykelmänä varren päässä. Joskus kukinto voi kuitenkin koostua yhdestä perällisestä kukkaryppäästä. Nummipiippo kukkii touko–kesäkuussa.

title: Dyynielämänlanka

text: Dyynielämänlanka on köynnöstävä ruohovartinen kasvi, joka kasvaa yleensä 10-15 senttimetriä korkeaksi mutta jonka varsi voi köynnöstää 30 metriä maata pitkin. Se kasvattaa ison pääjuuren, joka voi olla kolme metriä pitkä ja viisi senttimetriä halkaisijaltaan.

title: Suohirvi

text: Suohirven pääravinto ovat pehmeät, proteiinipitoiset ja hyvin sulavat vesi- ja rantakasvit. Ravinto koostuu lähinnä ulpukoista, lehdistä, ruohoista[1][10] ja kaisloista. Ne saattavat pitkien tulvien aikaan syödä myös pensaita ja köynnöksiä.[4] Eräässä tutkimuksessa huomattiin, että suohirven ravinnosta 50 % on heiniä ja 31 % hernekasveja.[1]

title: Suohirvi

text: Suohirvi kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I ja on rauhoitettu kaikkialla levinneisyysalueellaan. Laji elää myös useilla suojelualueilla.[4] Sitä tavataan myös yksityismailla, joihin on perustettu uusia suojelualueita.[10]

title: Jättipökkövehka

text:
Jättipökkövehkalla on yksi ainoa lehti ja valtava kukinto, joka kasvaa kolme metriä korkeaksi. Kasvi kukkii epäsäännöllisin välein.
Muiden vehkakasvien tapaan kukinto koostuu pylväsmäisestä tähkästä ja sitä reunustavasta suojuslehdestä. Suojuslehti on kellomainen ja sillä on aaltoileva reuna. Ulkopuoli on kalpean vihreä, sisäpuoli punainen. Emikukat sijaitsevat tähkän alaosassa, hedekukat niiden yläpuolella keltaisena raitana. Emikukat aukeavat ennen hedekukkia, mikä estää kasvin itsepölyttymisen. Tähkän yläosa levittää mätänevää raatoa muistuttavaa hajua, joka houkuttelee pölyttäviä hyönteisiä. Kukinnan jälkeen tähkään kehittyy oliivin kokoisia punaisia marjoja. Suojuslehti kiertyy tähkän ympärille suojaamaan kypsyviä marjoja, mutta kun ne ovat kypsiä, suojuslehti kuihtuu ja linnut pääsevät levittämään kasvin siemeniä.
Jättipöhkövehkan ainoa lehti kasvaa viisi metriä korkeaksi. Sen lehdykät levittäytyvät puumaiseksi latvukseksi, jonka leveys voi olla seitsemän metriä.

title: Idänplataani

text: Idänplataani on nopeakasvuinen puu, joka voi kasvaa 30 metriä korkeaksi. Puun muoto vaihtelee. Joskus se voi kasvaa yhdestä korkeasta rungosta, mutta yleensä runko haarautuu melko matalalta, jolloin siinä ei ole selvää huippuoksaa.

title: Vaarinkaktus

text: Vaarinkaktus kasvaa luonnonvaraisena Meksikossa. Se voi kasvaa 11 metriä korkeaksi ja halkaisijasta voi tulla 45 cm. Kasvu käy kuitenkin hitaasti; 20 vuodessa siitä tulee vasta 60 cm pitkä. Luonnossa kasvi kukkii viisisenttisin, vaaleanpunaisin kukin.

title: Suohirvi

text: Suohirven elintavoista on vain niukasti tietoa. Ne pysyttelevät päiväsaikaan tiheiden pensaiden tai korkeiden ruovikoiden suojassa ja lähtevät avoimemmille paikoille laiduntamaan tavallisesti vasta hämärän tultua. Myös päivisin liikkumista esiintyy joissain suohirvipopulaatioissa, riippuen vuodenajoista ja metsästyspaineesta.[1][3] Ne elävät yksin tai 2-5 yksilön perheryhminä, joka käsittää tavallisesti aikuisen uroksen, muutaman naaraan ja niiden poikaset[1][2]. Niitä tavataan joskus suurempinakin joukkoina. Sadekautena eläimet ovat levittäytyneet laajalle, mutta pakkaantuvat kuivalla kaudella veden vähennyttyä tiheämpään. Urosten elinpiirit ovat suurempia kuin naaraiden. Paraná-joen valuma-alueella suohirvien tiheys oli vuosina 1995 ja 1996 0,50–0,54 hirveä neliökilometriä kohden.[1] Koska suohirvet valitsevat elinpiirinsä vedenkorkeuden vaihtelun mukaan, ne eivät ole pysyviä. Upottavat suoalueet antavat turvaa suohirveä saalistavilta puumilta ja jaguaareilta. Sarvien putoaminen ei ole sidottuna vuodenaikoihin, vaan samanikäisillä uroksilla sarvien kasvu voi olla aivan eri vaiheessa.[3][9] Niiden vihollisia ovat myös koirat ja anakondat.[2]

title: Maksimaalinen hapenottokyky

text: Harjoittelulla maksimaalista hapenottokykyä voidaan parantaa yleensä 5–15 prosenttia, joissakin tapauksissa jopa 60%. Perimä asettaa rajoituksia sille, kuinka korkeaksi VOmax voi kasvaa. Harjoittelun aiheuttama vaste hapenottokyvyssä vaihtelee huomattavasti eri yksilöiden välillä. Koska hapenkulutus on tapana suhteuttaa painoon, voivat ylipainoiset ihmiset parantaa tulostaan merkittävästi pelkästään painoa pudottamalla.

title: Suohirvi

text: Suohirven esivanhemmat levisivät Etelä-Amerikkaan noin kolme miljoonaa vuotta sitten Panamankannaksen muodostuttua Amerikkojen välille. Lajin pleistoseenikautisia fossiileja on löydetty Brasiliasta ja Argentiinasta[5]. Perintötekijöihin pohjautuvan tutkimuksen mukaan sen esi-isät erkanivat muista hirvieläimistä ehkä jo ennen kannaksen muodostumista.[7] Puuttuvista fossiililöydöistä huolimatta on esitetty myös teoria, jonka mukaan suohirvi ja muut Etelä-Amerikan hirvieläimet polveutuvat valkohäntäpeurojen Odocoileus-suvusta. Suohirven lähimpiin sukulaisiin kuuluvat joka tapauksessa piikkohirvet (Mazama), pudut (Pudus), chilenhirvi ja pampahirvi. Vain pampahirvellä ja suohirvellä on sieraimissa hajurauhaset[5]. Suohirven ja pampahirven sukulaisuudesta voi myös kertoa läheinen kromosomimäärä, pampahirvellä niitä on 68 ja suohirvellä vain kaksi vähemmän.[7][8]

title: Virginiantuomi

text: Virginiantuomi on juurivesallinen, oraton pensas tai pieni puu, joka kasvaa 2–9 metriä korkeaksi ja muodostaa usein tiheikköjä. Great Basinin alueella se voi kasvaa jopa 12 metriä korkeaksi ja rungoltaan 20 senttimetriä paksuksi. Sillä on monihaarainen runko, pystyt tai siirottavat haarat, harmaan- tai punertavanruskea kuori, juurakkomainen maavarsi ja laaja juuristo.

title: Orjanruusu

text: Orjanruusu voi kasvaa kolme metriä korkeaksi. Varsissa ja oksissa kasvaa koukkupäisiä piikkejä. Lehdet ovat parilehdykkäiset, siniharmaan sävyiset. Kukat ovat noin viisisenttiset, vaaleanpunaiset tai valkoiset, ruusunmarjat soikeat ja melko pehmeät. Orjanruusu muistuttaa paljon koiranruusua. Kurtturuususta sen voi erottaa kiulukan muodon ja kasvutapansa perusteella.

title: Suohirvi

text: Suohirven turkki on hieman takkuinen.[2] Se on kesäisin kirkkaan punaruskea ja muuttuu talvella himmeämmäksi. Vatsapuoli ja kaulan alaosa ovat vaaleampia.[2] Jalkojen alaosan musta karvoitus tuo mieleen mustat polvisukat. Myös turvan ympärys ja hännän alapinta ovat mustat. Suurten korvalehtien sisäpinnat ovat tiheään valkokarvaiset.[3] Silmiä ympäröi heikosti valkea karvoitus.[10] Häntä on punertavan oranssi, tuuhea ja 10–15 senttiä pitkä.[1] Sorkankynnet ovat 7–8cm:n pituiset, ja sorkkien varpaanvälejä yhdistää ihopoimu. Varpaita levittämällä suohirvi pystyy lisäämään sorkkien kantavaa pintaa.[3] Kehittyneen takaosansa ansiosta suohirvi on hyvä hyppäämään, mikä on nopein tapa liikkua vedessä.[10] Hampaita on yhteensä 32. Lajilla on hajurauhaset tapajalkojen sorkkien välissä, nilkassa ja sieraimissa.[5]

title: Isotöyhtöangervo

text: Isotöyhtöangervo kasvaa noin puolitoista metriä korkeaksi. Töyhtömäiset, valkoiset kukat aukeavat heinäkuussa. Kasvilla on erikseen hede- ja emikukkia. Isotöyhtöangervo on perenna, mutta sitä voi käyttää pensaiden tapaan istutuksissa, aikanaan siitä kasvaa tuuhea ja peittävä kasvusto.

title: Suohirvi

text: Suohirveä tavataan nykyään Amazon-joen eteläpuolella Argentiinan itäisistä keskiosista ja maan koillisosista, Brasilian läntisistä keskiosista ja eteläosista, Bolivian itäosista ja Perun kaakkoisosista. Lajia tavattiin aiemmin myös Uruguayssa, mutta viimeisin havainto on vuodelta 1958, ja sen uskotaan nyt hävinneen maasta.[4] Eniten suohirviä on Brasiliassa, jossa on arvioitu olevan 41 000 suohirveä, runsaimmin Pantanalissa[9]. Argentiinassa elää arviolta 2000 eläintä lähinnä Iberán suoalueilla, Formosan maakunnassa ja Paranán suistossa. Bolivian suohirvet elävät useina populaatioina Benin alueella ja Noel Kempff Mercadon kansallispuistossa sekä Pampas Heathissä. Paraguayssa sitä tavataan harvakseltaan pääasiassa Yacyretán alueella, ja pieni kanta elää Perun Pampas del Heathissä.[4]

title: Amerikanpersimoni

text: Amerikanpersimoni on hidaskasvuinen pensas tai puu, joka kasvaa keskimäärin 9–18 metriä korkeaksi. Huonoilla paikoilla se jää alle 6 metriä korkeaksi, kun taas suotuisissa olosuhteissa se voi kasvaa yli 20 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 50–60 senttimetriä paksuksi. Eri puuyksilöt kasvavat usein hyvin lähellä toisiaan ja muodostavat sankkoja tiheiköitä.

title: Peikonkämmen

text: Peikonkämmen voi kasvaa luonnossa 4,6 metriä korkeaksi ja leveäksi pensaaksi, jolla on yksi oksaton varsi. Kasvutavaltaan se on puumainen, eikä kiipeile. Suurilla yksilöillä varsi pyrkii usein kallistumaan ja suikertamaan. Varren halkaisija voi olla 17 cm. Varteen kasvaa voimakkaita ilmajuuria. Lehdet voivat kasvaa 50–100 cm mittaisiksi ja ne ovat pitkäruotisia ja syvään liuskaisia. Kukat ovat hyvin pieniä ja muodostavat tähkän eli puikelon, joka voi olla jopa 30 cm pitkä ja 5 cm paksu. Tähkää ympäröi suuri suojuslehti.

title: Suohirvi

text: Suohirvien määrä on nykyään laskussa, ja laji on vaarantunut. Vähenemisen syynä ovat valvomaton metsästys ja elinympäristön tuhoutuminen. Suohirvien elinalueita ovat sirpaloittaneet maatalous, puuplantaasit, karjatilat ja suurten jokien äärelle rakennetut padot, jotka ovat tuhonneet rantojen tulvatasankoja.[4] Suohirvet joutuvat sadekautena vetäytymään kuivemmille alueille eli karjan laidunalueille. Niitä kuolee nälkään tulvien pitkittyessä tai niiden jäädessä liian pienelle kuivan maan saarekkeelle, koska ne eivät pysty kilpailemaan karjan kanssa. Sadekautena ne joutuvat helpommin myös asutuksen läheisyyteen, missä ne ovat alttiina metsästäjille. Lisäksi suohirviin tarttuvat karjataudit, kuten suu- ja sorkkatauti sekä punatauti. Kuivalla kaudella tehtävät laidunmaiden kulotukset puolestaan hävittävät suojaavaa kasvillisuutta. Kosteikkoja myös kuivataan maanviljelystä varten. Elinympäristön tuhoutuminen onkin suurin syy lajin vähenemiseen.[9] Myös salametsästys, vesireittien muokkaus, saastuminen ja kullankaivu ovat uhkatekijöitä.[4][10] Suohirvi on arvokas riistaeläin. Sitä metsästetään urheiluna ja lihan takia[1], joskin lihaa on sanottu epämiellyttäväksi.[2]

title: Himalajankoivu

text: Himalajankoivu on 20 metriä korkeaksi kasvava puu, joka kukkii huhtikuussa ja tekee siemeniä lokakuussa. Sitä kasvaa aivan puurajan yläosassa 4500 metrissä. Himalajankoivua kasvaa hiekkaisissa ja savisissa maastoissa maan happamuudesta piittaamatta. Kasvi tarvitsee kuitenkin kostean kasvupaikan ja se voi kasvaa varjottomassa tai puolivarjoisessa paikassa.

title: Amerikanlehmus

text: Amerikanlehmus on nopeakasvuinen puu, joka alkaa tuottaa siementä 15 vuoden iässä ja voi elää yli 200 vuoden ikäiseksi. Yleensä se kasvaa 23–40 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 90–120 senttimetriä paksuksi. Suotuisissa olosuhteissa se voi kuitenkin kasvaa jopa 43 metriä korkeaksi ja 140 senttimetriä paksuksi.

title: Sävel

text: Sävelkorkeus määrittelee, kuinka "korkeana" ääni aistitaan. Esimerkiksi laulajista sopraanon ääniala on korkea, ja basson ääniala on matala. Sävel on sitä korkeampi, mitä suurempi on ääniaallon taajuus. Kun taajuus kasvaa kaksinkertaiseksi, sävelkorkeus nousee oktaavilla.

title: Suohirvi

text: Suohirvi (Blastocerus dichotomus) on Etelä-Amerikassa elävä sorkkaeläin. Se on Etelä-Amerikan kookkain hirvieläin. Laji elää Amazon-joen eteläpuolisilla kosteikkoalueilla vesi- ja rantakasveja syöden yksin tai pieninä laumoina. Sen elintavoista on toistaiseksi vain vähän tietoa. Suohirvet ovat vähentyneet etenkin elinympäristön häviämisen takia.

title: Meksikonsuosypressi

text: Meksikonsuosypressi on suurikokoinen puu. Se kasvaa enimmillään noin 50 metriä korkeaksi. Puu kasvaa yleensä korkeaksi metsissä ja jää huomattavasti matalammaksi avoimella kasvupaikalla. Runko levenee yleensä huomattavasti tyveä kohti. Sen rinnankorkeusläpimitta voi usein olla noin neljä metriä, joillakin erityisen suurilla yksilöillä jopa yli 9 metriä. Latvus on leveän kartiomainen, ja suuret oksat haarautuvat rungosta vaakasuuntaisesti. Kaarna hilseilee pitkittäisinä säikeinä.

title: Kalvassara

text: Kalvassara kasvaa löyhinä mättäinä ja se voi kasvaa noin 20–80 cm korkeaksi. Kalvassara kasvaa monenlaisilla, kohtuullisen viljavilla kasvupaikoilla, kuten niityillä, pientareilla sekä metsissä. Kalvassaran lehdet ovat lehtiruodittomat, vihreät ja muutaman millimetrin levyiset.

title: Suohirvi

text: Suohirvet voivat lisääntyä mihin aikaan vuodesta tahansa. Parittelujen huippu on kuitenkin syksyllä, koska suurin osa uroksista tulee kiimaan loka-marraskuussa.[9] Urosten ei ole havaittu olevan erityisen aggressiivisia toisiaan kohtaan. Vastasyntyneitä vasoja on havaittu touko-marraskuussa. Naaraan kanto-aika on keskimäärin 270 päivää. Vasat ovat aikuisten värisiä eikä niillä siten ole täpliä. Ne painavat syntyessään noin 4,2kg.[1] Poikasia syntyy tavallisesti yksi. Emo imettää vasaa puoli vuotta, mutta vasa pysyy emonsa luona noin vuoden. Naaras voi kuitenkin paritella jo poikasen syntymän jälkeen ja olla kantavana mihin aikaan vuodesta tahansa.[10]


query: Missä Söörmarkku sijaitsee?

title: Noormarkku

text: Nykyisessä Porin kaupungin tilastollisessa aluejaossa entisen Noormarkun alueet kylät Finby, Harhala, Harjakangas, Kairila, Karkunkylä, Lassila, Noormarkku, Palus, Rudanmaa ja Söörmarkku kuuluvat Pohjois-Poriin. Vuonna 2013 Finbyssä oli 2 168 asukasta, Harhalassa 39, Harjakankaalla 84, Karilassa 47, Karkunkylässä 8, Lassilassa 200, Noormarkussa 2 510, Paluksessa 32, Rudanmaalla 77 ja Söörmarkussa 1 004.[14] Näiden tietojen perusteella entisen Noormarkun kunnan alueella olisi 6 169 asukasta.

title: Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931

text: Noormarkussa on 8 kylää: Finpyy (Finby), Harjakangas, Kahaluoto, Kairila, Lassila, Noormarkku (Norrmark), Rudanmaa ja Söörmarkku (Södermark).

title: Noormarkku

text: Normarkun eteläosa Söörmarkussa kuuluu Söörmarkunjoen eli Kellahdenjoen valuma-alueeseen.

title: Söörmarkku

text: Söörmarkku mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1473. Ruotsalainen luonnontieteilijä Carl von Linné vieraili kylässä 1723 ja mainitsee matkakertomuksessaan löytäneensä Söörmarkusta maailman pohjoisimman tammen. Kyseinen puu kaatui myrskyssä vuonna 1979.

title: Pomarkku

text: Pomarkun alueelta on tehty muutamia kivikaudenaikaisia esinelöytöjä. Suuri osa kunnan alueesta kuului varhaiskeskiajalla Sastamalan pitäjän, lähinnä Ylä-Sastamalan eli myöhempien Karkun, Suoniemen ja Mouhijärven talojen erämaihin. Pomarkun alue liitettiin kuitenkin jo hyvin varhain Suur-Ulvilan pitäjään ja samalla se joutui myös ruotsalaisen uudisasutuksen piiriin. Tästä kertovat muiden muassa ruotsalaisperäiset viiden suuren uudiskylän nimet Pomarkku, Noormarkku, Söörmarkku, Kaasmarkku ja Klåsmark (Lassila). Pomarkku-nimen on arveltu syntyneen kahdella vaihtoehtoisella tavalla: siellä asuvien katsottiin olevan "ylhäällä rajaseudulla" (uppå marken), mutta nimen alkuosassa on nähty myös miehennimi Paavali, Påval eli Pål (siitä Pålsmark ja myöhemmin Påmark). Vuoden 1540 maakirjan mukaan Pomarkussa oli neljä taloa.[10]

title: Söörmarkku

text: Söörmarkun kylä on tunnustettu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Tästä löytyy lisätietoa Museoviraston sivuilta. Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö koostuu edustavasta talonpoikaisesta rakennuskannasta, joka sijoittuu tiiviisti vanhan kylätien varrelle. Kylässä näkyy erinomaisesti kerroksellisuus. Kantatilat myötäilevät joen viljavia viljelyalueita ja pienasutus sijaitsee mäkisellä rinteellä. Kylässä on edelleen nähtävissä vahvaa talonpoikaikaiskulttuurin vaalimista ja maatalous eri muodoissaan on voimissaan. Kylällä toimii useita aktiivitiloja ja mm. Pyntösjärven metsästysseura, jolla on omat kotisivut. Kulttuuriympäristön luokitteluja on kolme: alueellisesti merkittävä, maakunnallisesti merkittävä ja valtakunnallisesti merkittävä. Söörmarkku sijoittuu näistä korkeimmalle tasolle ja tämä on huomioitu kattavilla suojelumerkinnöillä esim. osayleiskaavassa.

title: Pyntösjärvi

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1856 järvi on nimetty yhdessä karttalehdessä "Pyyndöjärvi" [3][4] ja toisessa karttalehdessä "Kjulböleträsk" [5]. G.J. Elghin katselmuskartassa vuodelta 1814 käytetään järvestä nimeä "Pyndöjärfvi träsk".[4] Nimi Kjulböleträsk on johdettu järven lounaispuolella sijaitsevan Hyvelän () kylän nimestä.[6] I. Tillbergin pitäjänkartassa vuodelta 1806 nimi kirjoitettiin "Hjulböhle träsk". Ruotsalaisen nimen takana ovat suomalaiset nimet Hyvelän kylä ja Hyvelänjärvi [7]. Myös kirjoitusasuja "Pyndäsjärwi", "Pyndesjärvi träsk" ja "Hiuhböle träsk" on käytetty eräissä muissa yhteyksissä.[8][9] Harvoin käytetty nimi on "Södermarko träsk", mikä viittaa järven koillispuolen Söörmarkun kylään.[10]

title: Söörmarkku

text: Söörmarkku sijaitsee kymmenen kilometriä Porin keskustan pohjoispuolella valtateiden 8 ja 23 risteyksen tuntumassa. Kyläraitin muodostaa sen lävitse kulkeva "Söörmarkuntie". Maanteiden lisäksi Söörmarkun yhdistää Porin keskustaan kevyen liikenteen väylä. Kunnallisia palveluja ovat vuosiluokkien 1–6 opetusta tarjoava Söörmarkun koulu, sivukirjasto sekä toimintansa vuonna 2009 aloittanut päiväkoti. Yritystoiminta Söörmarkun alueella on vilkasta. Kylässä ja sen läheisyydessä sijaitsevilla teollisuusalueilla toimii yli 40 yritystä. Söörmarkussa sijaitsee myös vuonna 1925 rakennettu nuorisoseurantalo, jossa Suomalainen Markku-liitto kokoontuu vuosittain Markun päivänä 25. huhtikuuta.

title: Zweibrücken

text: Zweibrücken sijaitsee eteläisen Rheinland-Pfalzin länsiosassa Saarlandin rajalla, noin 36 kilometriä luoteiseen Kaiserslauternista. Zweibrückenin ydinkeskusta sijaitsee 25 kilometrin päässä Pirmasensista, joka sijaitsee Pfalzinlaakson länsilaidalla. Zweibrückenin ympäristössä sijaitsee useita metsiä.

title: Pohjoinen satamatie

text: Tie rakennettiin alun perin Pohjanmaalta sekä Keski-Suomesta Porin satamiin suuntautuvaa raskasta liikennettä varten. Tarkoituksena oli vähentää ruuhkaisten valtateiden 2 ja 8 liikennemääriä Porin keskustan ja Mäntyluodon sekä Söörmarkun ja Hyvelän välillä.

title: Suomalainen Markku-liitto

text: Suomalainen Markku-liitto on Markku-nimisten ihmisten etunimiyhdistys. Se aloitti toimintansa vuonna 1996 ja on nykyisin Suomen suurin etunimiyhdistys. Markku-liitto on perustettu Noormarkussa, joka myös oli yhdistyksen kotipaikka, kunnes Noormarkku vuonna 2010 liitettiin Poriin. Yhdistys juhlii vuosittain Markun päivää (25. huhtikuuta) Noormarkun Söörmarkussa, missä julkistetaan "Vuoden Markku" -tittelin saaja.

title: Koskutjoki

text: Koskutjoen molemmin puolin on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Seppälän asuinpaikka sijaitsee jokeen viettävällä rinteellä noin 400 metrin päässä itään paikasta, jossa Koskutjoki ja Ilvesjoki yhtyvät. Kohtasen asuinpaikka sijaitsee joen itärannalla, Kohtasen talon eteläpuolisella pellolla, piha-alueella sekä puutarhassa. Kohtasen asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuonna 1947. Hautakangas 1:n ja Hautakangas 2:n asuinpaikat sijaitsevat niin ikään Koskutjoen itäpuolella, muutaman sadan metrin päässä joesta. Rinta-Erkkilän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolella, vanhan törmän päällä. Kohtakankaan asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 240 metrin päässä joesta, sen itäpuolella metsä- ja peltotasanteella tien varrella. Asuinpaikan lähellä on kaksi hiekanottoon tarkoitettua aluetta. Hiekanoton vuoksi Kohtakankaan asuinpaikalla suoritettiin vuonna 2007 koekaivaus, jossa löydettiin palanutta luuta ja kvartsia. Asuinpaikan lähistöltä on löydetty aikaisemmin myös muun muassa reikäkiviä. Hakakangas 1:n asuinpaikka sijaitsee noin 400 metrin päässä joesta, sen itäpuolella. Hakakangas 2:n asuinpaikka sijaitsee lähempänä jokea, niin ikään sen itäpuolella Hakakankaan talon lounaispuolella metsätien varressa. Männikkö 1:n asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen itäpuolella. Männikkö 2:n asuinpaikka sijaitsee myös joen itäpuolella, metsätien varressa, Männikön talosta pohjoiseen sijaitsevalla jokeen viettävällä törmällä. Laulajan asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen länsirannalla. Viitaniemen asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 60 metrin päässä joesta, sen itärannalla metsätien varressa. Yhdessä Laulajan asuinpaikan kanssa Viitaniemi muodostaa yhtenäisen 400 × 70 m suuruisen asuinpaikka-alueen. Mäntylän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolisella jokeen viettävällä peltorinteellä. Alasen asuinpaikka puolestaan sijaitsee pellolla Koskutjoen länsipuolella, joen yli vievän tien eteläpuolella. Alanen s:n asuinpaikka sijaitsee Alasen asuinpaikan eteläpuolella, joen länsipuolella. Mäkiviidan asuinpaikka sijaitsee samannimisen talon länsipuolella sijaitsevalla rinnepellolla, joen itäpuolella. Ojalan asuinpaikka sijaitsee kankaalla ja pellolla, Ojalan talosta länteen ja itään päin, joen itäpuolella, jokeen laskevan puron kummallakin puolella.

title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven pinta-ala on 218 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, jota viljellään järven tuntumassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka sen keskellä sijaitsee Isosaari. Järvi on selväpiirteinen, mutta sillä on kuitenkin kaksi terävää niemeä. Pitkäniemi sijaitsee itärannassa ja sen taakse jää Talaslahti. Tämän vastarannalla on Hirviniemi, jonka taakse jää Hirvilahti. Järven pohjoispäässä sijaitsee kallioinen Vuorikallio, jossa veteen putoaa pitkä jyrkänne. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on autio. Muita saaria ovat Pitkäniemen edustalla sijaitseva Pienisaari ja järven pohjoispäässä sijaitsee nimetön saari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Vuorilahdeksi ja eteläpäätä Joronlahdeksi. Eteläpään itärannalla sijaitsee Konttikallio, jossa on kaksi jyrkännettä.

title: Emäsalon suot

text: Lähimpänä etelärannikkoa sijaitsee Piparviksmossen, joka on soistuva merenlahti. Suotyypit ovat neva ja räme. Piparviksmossenissa esiintyy järviruokoa, valkopiirtoheinää ja pitkälehtikihokkia. Bjurmossaträsketin suo sijaitsee Piparviksmossenista luoteeseen. Se on pallesuo, jonka reunoilla on rämettä. Se on muodostunut lammen ympärille. Lammesta laskee puro. merenlahteen. Bjurmossaträsketistä itään sijaitsee Stubbmossen, joka sijaitsee kahden lammen välissä. Lammista Kvarnträsket kuuluu Natura-alueeseen. Stubbmossen on alueen soista pisimmälle kehittynyt keidassuo. Emäsalon pohjoisosassa sijaitsee Stornäsin tervaleppäluhta, joka on vedenviipymäallas. Sen reunoilla on tihkupintaa. Tervaleppäluhtana Stornäs on Suomessa harvinainen suotyyppi.

title: Áthos (vuori)

text: Áthoksen niemen pohjoisin osa Ierissóksen kaupungista Ouranoúpolin kylälle saakka sijaitsee itsehallintoalueen ulkopuolella ja kuuluu Aristotéliin kuntaan. Niemen länsipuolella sijaitsee Singitikóslahti, joka tunnetaan myös Pyhänvuorenlahtena. Lahdessa niemen länsirannikolla sijaitsee Ammoulianín saari. Niemen itäpuolella sijaitsee Traakianmeri. Niemen kärjestä koilliseen sijaitsee Thásoksen saari noin 48 kilometrin päässä ja itäkaakkoon Límnoksen saari noin 60 kilometrin päässä.

title: Noormarkku

text: Finpyy ([7]) Harhala Harjakangas Kairila Karkku (myös Karkunkylä, alkujaan Karkun Karkunkylän Kollasen talon ulkopalsta Kairilan eli Painon kruununmaalla[8]) Lassila ([9]) Noormarkku ([10]) Rudanmaa Söörmarkku ([11]) Torajärvi (muodostettu Torajärven vesijätöistä yksinäistaloksi vuonna 1954[12])

title: Nintendo

text: Nintendo Company, Limited:n (NCL) päämaja sijaitsee perustamiskaupungissaan Kiotossa, Japanissa.[71] Nintendo of American (NOA, Amerikan Nintendo) päämaja sijaitsee Redmondissa, Washingtonissa.[72] Sen jakelukeskukset sijaitsevat Atlantassa, Georgiassa, ja North Bendissa. Nintendo of Canada, Limited:n (NOCL, Kanadan Nintendo) päämaja sijaitsee Richmondissa, Brittiläisessä Kolumbiassa, ja sen jakelukeskus sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Nintendo of Australian (Australian Nintendo) päämaja sijaitsee Melbournessa, Victoriassa.[73] Nintendo of Europen (Euroopan Nintendo) päämaja sijaitsee Großostheimissa, Saksassa.[72] Lisäksi Nintendolla on Euroopassa jaostot Nintendo France ja Nintendo Benelux.[74] Suomen Nintendon toimijana toimii Bergsala.[75] iQue, Ltd.:n päämaja sijaitsee Kiinassa, ja se markkinoi Nintendon tuotteita iQue-brändin nimellä Kiinan markkinoilla.[44] Heinäkuussa 2006 Nintendo perusti Etelä-Korean pääkaupunkiin Souliin alajaoston nimeltä Nintendo of Korea.[76]

title: Valtatie 23

text: Porin Söörmarkkuun rakennetaan eritasoliittymä valtateiden 8 ja 23 risteykseen vuosien 2018 ja 2019 aikana.

title: Sintaštan kulttuuri

text: Muut linnoitukset sijaitsevat Uraljoen ja sen sivujokien varrella. Uralin latvahaaroihin kuuluu Gumbeika, jonka varrella sijaitsee Bahta () samannimisellä sivujoella. Gumbeikan pienessä sivuhaarassa on vielä Šikurtay () ja näitä kahta idempänä Pariž Astafjevskoje (), joka sijaitsee Timirkunan sivujoen varrella. Gumbeikasta etelään yhtyy Uraljokeen idästä Zingeikan sivujoki. Sillä on sivujoki Kuisak, jonka varressa on Kuisakin asuinpaikka (). Kuisakin läheltä tunnetaan myös muinainen kuparikaivos. Sarym-Saklyn asuinpaikka () sijaitsee tästä vielä yläjuoksulle päin sijaitsevassa Sukhajan yhtymäkohdassa. Uralin alajuoksulla päin siihen yhtyy idästä vielä sivujoki Bolšoi Karaganka, jonka keskijuoksulla Utjagankan sivujoen haarassa sijaitsee kuuluisa Arkaimin linnoitus () ja sen kalmistoalue. Uraljoen länsipuolelta tunnetaan Kizilskojen asuinpaikka (), joka sijaitsee melkein Uraljoen varressa lähellä Kizilskojen taajamaa ja Bolšoi Kizilin yhtymäkohtaa. Bolšoi Kizilin varrelta tunnetaan myös muinainen kaivos Bakr-Uzjak. Kizilistä alaspäin yhtyy idästä Bolšoi Urtazymka, jonka yläjuoksulla on Ivanovka Dergamyshin kaivos. Toinen kaivos Ishkino sijaitsee Uraljoen ja suuren Novoeršovskijin tekojärven itäpuolella. Suundukin valuma-alueella sijaitsee Alandskojen asuinpaikka () ja sen kalmisto.

title: Söörmarkku

text: Söörmarkku () on kylä ja taajama nykyään Porin kaupunkiin kuuluvassa entisessä Noormarkun kunnassa. Asukkaita siellä on 1 004 (2013).

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Itäosassa sijaitsee noin 135 muinaisjäännöstä. Ojan varrella sijaitsee noin kahdenkymmenen myllyn jäännökset. Lisäksi on yksi kumpuhauta, joka sijaitsee itäosan keskellä. Se on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja vain alle metrin korkea. Kummun keskellä sijaitsee paljaana oleva kivilatomus.[18]

title: Noormarkku

text: Yhdistystoiminta Noormarkun alueella on aktiivista. Siellä toimii myös Suomen suurin etunimiyhdistys, Suomalainen Markku-liitto. Markku-liitto juhlii vuosittain Söörmarkussa, jossa sen jäsenet lyödään oravanhännällä Söör Markuiksi.

title: Lehtisaaret

text: Pieni Lehtisaari sijaitsee Ison Lehtisaaren itäpuolella, saaria yhdistää kapea silta. Sumparen puolestaan sijaitsee Ison Lehtisaaren kaakkoispuolella. Muutaman kymmenen metrin päässä Ison Lehtisaaren lounaisrannalta sijaitsee kaksi pikkusaarta: Lilla Grötholmen ja Stora Grötholmen. Joitakin satoja metrejä Isosta Lehtisaaresta lounaaseen sijaitsee Gåsgrund, jonne kulkee kesäisin yhteysalus. Kilometrin verran Pienestä Lehtisaaresta itäkoilliseen sijaitsee Torra Lövö, joka on Gåsgrundin lailla Espoon kaupungin ulkoilusaari.

title: Markku

text: Markku-nimen kantajilla on oma yhdistys, Suomalainen Markku-liitto, joka on perustettu heinäkuussa 1996 Noormarkussa. Markku-liitto on Suomen suurin etunimiyhdistys noin 1 700 jäsenellään. Vuotuisessa juhlatilaisuudessa 25. huhtikuuta Markku-liiton henkisessä kotipaikassa Porin kaupungin Noormarkun kaupunginosan Söörmarkun kylässä valitaan uusi Vuoden Markku sekä lyödään uudet ”Söör Markut”. 30. elokuuta 2008 Markku-liiton järjestämässä kokoontumisessa Helsingin Senaatintorilla saavutettiin uusi maailmanennätys samannimisten henkilöiden kokoontumisessa yhteen paikkaan. Senaatintorille kokoontui 1 281 henkilöpaperien avulla nimensä todistanutta Markkua. Markut löivät aiemman vastaavan ennätyksen, joka oli Mohammed-nimisten ihmisten kokoontuminen Dubaissa, noin 200:lla. Voidaan ajatella, että tämän ennätyksen lyönnin arvoa lisäsi se, että Mohammed on maailman yleisin etunimi (kymmeniä miljoonia) ja Markku käytössä melkein pelkästään Suomessa (noin 30 000).

title: Noormarkku

text: Finpyyn kylässä sijaitsee suurin koulu, Noormarkun yhtenäiskoulu. Koulun hyvän tukioppilastoiminnan johdosta se valittiin Suomen vuoden tukioppilaskouluksi vuonna 2009. Noormarkun alueella toimivat myös Kankaan ja Söörmarkun koulut.

title: Rottajärvi (Pori)

text: Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 150 metriä. Järvi sijaitsee kaeskellä Rottasuota, joka on kokonaan ojitettu. Järven vedet suotuvat suon läpi ja poistuvat suolta sen pohjoissivulla olevasta laskuojasta. Oja yhtyy Viikerinojaan, joka muuttuu ennen Söörmarkkua Söörmarkunojaksi ja sittemmin Söörmarkunjoeksi. Järven rantaviiva on 400 metriä pitkä ja ranta on metsäistä ojitettua suota. Keskellä järveä on suurehko saaria ja pohjoisrannalla on yksi tietön asunto.

title: Pyntösjärvi

text: Järven luusua sijaitsi sen eteläkärkessä, mistä oja virtasi mutkan kautta länteen ja laski vuoden 1856 kartan mukaan Hyvelän ja Ruosnioemen kylien välistä Kokemäenjoen suistossa oleelle suolle. Hyvelän kylän mylly sijaitsi tuossa ojassa.[3] Laskuoja likimain samassa paikassa myllyineen näkyy myös jo maanmittari Jean Åhmanin mittaamassa Ruosniemen kylän isonjaon kartassa vuodelta 1765.[11][12] Samalla järvestä näkyy pohjoisessa, Söörmarkun suunnassa yhteys myös Kellahdenjoen vesistöön kuuluvaan Röörmaarinojaan sekä vuoden 1856 Sotilastopografisessa kartassa[5][3] että Söörmarkun Ylikylän Isonjaon kartassa vuosilta 1780-1793[13][14]. Vuonna 1907 mitatussa venäläisessä topografikartassa 1:21 000, jossa järvi on jo kuivattu, laskuoja muodostuu ainoastaan etelän suuntaan ja kuivauksessa perattu lasku-uoman alkuosa on merkitty karttaan jyrkkäreunaisena.[15]

title: Valtatie 23

text: Valtatie 23 alkaa Porin keskustan tuntumasta. Porista tie kulkee noin 9 kilometrin matkan yhdessä valtatien 8 kanssa Söörmarkkuun, jossa valtatie 23 kääntyy ja jatkuu Kankaanpään kautta Parkanoon. Söörmarkun ja Parkanon välillä tie on hyvätasoinen ja hyvin suora, Kankaanpään ja Parkanon välinen tieosuus on lähes viivasuora.

title: Suomen puolustusvoimat

text: Uudenmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Uudenmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Helsingissä. Lounais-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Turussa. Pirkanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Pirkanmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Tampereella. Hämeen aluetoimisto, jonka toimialue on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Lahdessa. Keski-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Keski-Suomen maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Jyväskylässä. Kaakkois-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Karjalan ja Kymenlaaksonmaakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Kouvolassa. Etelä-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Mikkelissä. Pohjois-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Kuopiossa. Pohjois-Karjalan aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Karjalan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Vaasassa. Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Oulussa. Lapin aluetoimisto, jonka toimialue on Lapin maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Rovaniemellä.

title: Valtatie 8

text: Porin kantakaupungin yleiskaavassa 2025 on varauduttu valtatie 8:n rakentamiseen nelikaistaiseksi Porin kaupungin alueella sekä uuteen linjaukseen Hyvelän ja Söörmarkun välillä.


query: Missä Studio Ghibli perustettiin?

title: Studio Ghibli

text: Studio Ghiblin historia juontaa vuoteen 1983, jolloin julkaistiin Tuulen laakson Nausicaä mangana Tokuma shotenin Animage-lehdessä. Tokuma on Ghiblin emoyhtiö, joka on muun muassa välittänyt Disneylle video-oikeudet kahdeksaan Ghiblin elokuvaan sekä oikeudet Prinsessa Mononoken ja Henkien kätkemän maailmanlaajuiseen levittämiseen.

title: Ponyo rantakalliolla

text: Ohjaaja Miyazakin työstettyä elokuvan ideoita parin vuoden ajan "Liikkuvan linnan" valmistumisen jälkeen Studio Ghiblin henkilöstö aloitti "Ponyo rantakalliolla" -elokuvan parissa työskentelyn lokakuussa 2006. Alun perin Miyazaki aikoi käyttää elokuvassa samaa tyyliä kuin sitä edeltävissäkin Ghibli-elokuvissa, mutta nähtyään John Everett Millais'n maalauksen "Ofelia" hän päätyi vaihtamaan työskentelytapaa. Miyazaki päätti, että uusi elokuva piirrettäisiin kokonaan käsin tietokoneita käyttämättä. Tarkoitus oli saada lopputulos näyttämään kuin lapsen värikynillä piirtämältä. Tuottaja Toshio Suzukin mukaan erityistä vaivaa nähtiin meren aaltojen piirtämiseen. Nimihenkilö Ponyon nimi pohjautuu Miyazakin mietteisiin hahmon olemuksesta luomisprosessin aikana, kun taas Sōsuken nimi on peräisin Sōseki Natsumen romaanista.

title: Joan G. Robinson

text: Studio Ghiblin elokuva "Marnie – tyttö ikkunassa" perustuu hänen romaaniinsa "When Marnie Was There" (1967), joka on suomennettu vuonna 1970.

title: Studio Ghibli

text: Ghibli toimintaperiaate oli pitkään se, että filmejä tehtiin yksi kerrallaan, katsottiin, menestyykö se teattereissa, ja jos menestyi, niin tehtiin toinenkin elokuva. Aluksi Ghibli oli vaakalaudalla, koska elokuvien tuotto kattoi juuri ja juuri niiden kustannukset. Nykyisin Ghibli on menestyvä yritys, joka on tuottanut monia huippusuosittuja elokuvia, kuten Miyazakin Prinsessa Mononoken, Naapurini Totoron (tunnetaan myös nimellä Näkymätön ystävä), Henkien kätkemän ja Liikkuvan linnan, Takahatan Tulikärpästen haudan sekä Yoshifumi Kondōn Sydämen kuiskauksen. Eräs Ghiblin perussäännöistä on se, että menestyneillekään elokuville ei tehdä jatko-osia.

title: Eilisen kuiskaus

text: Eilisen kuiskaus () on japanilainen animaatioelokuva. Se on Studio Ghiblin tuottama ja Isao Takahatan ohjaama.

title: Kissojen valtakunta

text: Kissojen valtakunta () on japanilainen Studio Ghiblin vuonna 2002 tuottama ja Hiroyuki Moritan ohjaama anime-elokuva. "Neko no ongaeshi" on suomeksi käännettynä ”Kissojen vastapalvelus”.

title: Studio Ghibli

text: Studio Ghibli () on japanilainen animaatiostudio. Sen anime-elokuvat ovat mielikuvituksellisia, tunteellisia ja laajasti kehuttuja ympäri maailmaa.

title: Prinsessa Kaguyan taru

text: Prinsessa Kaguyan taru () on japanilainen animaatioelokuva, jonka on tuottanut Studio Ghibli ja ohjannut sekä käsikirjoittanut Isao Takahata. Elokuva sai ensi-iltansa Japanissa 23. marraskuuta 2013.

title: Tokuma Shoten

text: Yhtiö on ollut emoyhtiönä Daiei Motion Pictures, Tokuma Japan Communications ja Studio Ghibli -yhtiöille.

title: Prinsessa Mononoke

text: Prinsessa Mononoke () on japanilainen Studio Ghiblin piirroselokuva vuodelta 1997. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Hayao Miyazaki.

title: Ni no Kuni: Wrath of the White Witch

text: Peli on kehitetty yhteistyössä Studio Ghiblin kanssa.

title: Marnie – tyttö ikkunassa

text: Elokuvan julkaisun jälkeen Studio Ghibli ilmoitti elokuvan jäävän todennäköisesti studion viimeiseksi pitkäksi elokuvaksi.

title: Aaltojen kuohu

text: Aaltojen kuohu () on Tomomi Mochizukin ohjaama ja Studio Ghiblin tuottama anime-elokuva vuodelta 1993. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 3. lokakuuta 2008.

title: Magic Pengel: The Quest for Color

text: Magic Pengel: The Quest for Colour tai yksinkertaisesti Magic Pengel (, "graffitin kuningaskunta") on Garakuda-Studion ja Taiton kehittämä ja alun perin vuonna 2002 PlayStation 2:lle julkaisema roolipeli. Myös Studio Ghibli osallistui pelin tuotantoon. Vuonna 2004 pelille julkaistiin jatko-osa "Graffiti Kingdom".

title: Laputa – linna taivaalla

text: Laputa – linna taivaalla () on Studio Ghiblin vuonna 1986 julkaisema anime-elokuva. Elokuva oli studio Ghiblin ensimmäinen, ja sen ohjasi ja käsikirjoitti Hayao Miyazaki. Alkuperäisversiossa pääosissa ovat Keiko Yokozawa, Mayumi Tanaka ja Minori Terada. Nimi Laputa tulee Jonathan Swiftin romaanissa "Gulliverin retket" esiintyvästä leijuvasta saaresta.

title: Mitaka

text: Nykyisen muotoinen Mitakan kaupunki perustettiin vuonna 1950. Kaupungin läpi kulkee 1600-luvulla rakennettu Tamagawan akvedukti, jonka tarkoitus oli toimittaa juomavetta Edoon. Osamu Dazai teki täällä itsemurhan heittäytyessään kanavaan. Mitakassa on suuri Inokashiran puisto, jonka reunalla sijaitsee animestudio Ghiblin toimintaa esittelevä Ghibli-museo. Kaupungissa sijaitsee lisäksi International Christian University, yksi Japanin johtavista yksityisistä yliopistoista.

title: Studio Ghibli

text: (in Japanese) , Ghibli-aiheinen fanisivusto Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Tama (Tokio)

text: Nykyisen muotoinen Taman kaupunki perustettiin 1. marraskuuta 1971. Kaupunki sijaitsee Taman kukkuloiden pohjoisosassa. Kaupungin eteläosa sijaitsee valtavan 1970-luvun Tama New Town -rakennusprojektin alueella. Tunnettu Sanrio-yhtiön teemapuisto, Sanrio Puroland, sijaitsee Tamassa. Kaksi Studio Ghiblin animea, "Sydämen kuiskaus" ja "Pom Poko", sijoittuu kaupunkiin. Jälkimmäinen niistä on fiktiivinen kuvaus Tama New Town -projektin rakennustöistä.

title: Yūji Nomi

text: Yūji Nomi (, 19. heinäkuuta 1958, Tokio, Japani) on japanilainen säveltäjä. Hän on muun muassa säveltänyt musiikin Studio Ghiblin animaatioelokuviin Sydämen kuiskaus ja Kissojen valtakunta.

title: Tōhō

text: Tōhō tunnetaan myös Akira Kurosawan elokuvista, Chōseishin-tuotemerkin alle kuuluvista televisio-ohjelmista ja Studio Ghiblin anime-elokuvista.

title: Maserati Ghibli

text:
Tehokkaampi Ghibli SS (340 hv) julkaistiin vuonna 1970. Ghiblin tuotanto päättyi vuonna 1973 ja sen seuraajaksi tuli seuraavana vuonna Bertonen Khamsin.
Ghibli herätettiin uudelleen henkiin vuonna 1992, jolloin julkaistiin Ghibli II (Tipo 336). Ghibli II:ssa oli päivitetyt Maserati Biturbo moottorit: 2,0-litrainen V6, ja a 2,8-litrainen V6.

title: Naapurini Totoro

text: Naapurini Totoro () on japanilainen Hayao Miyazakin käsikirjoittama ja ohjaama fantasia-aiheinen anime-elokuva vuodelta 1988. Elokuvan tuotti Studio Ghibli. Naapurini Totoro on nykyään yksi Ghiblin tunnetuimmista ja suosituimmista animeista, ja elokuvassa esiintyvästä Totoro-kuninkaasta on sittemmin tullut studion tunnuksessa esiintyvä maskotti. Elokuvaa pidetään joskus omaelämäkerrallisena, sillä ohjaaja Miyazakin oma äiti sairasti elokuvan päähenkilöiden äidin tapaan tuberkuloosia[1].

title: Maserati Ghibli

text: Maserati Ghibli on 2-ovinen ja 2-paikkainen coupe, jonka Maserati esitteli vuonna 1966 Torinon autonäyttelyssä. V8-moottorinen Ghibli oli suosituin Maserati sen jälkeen kun yritys vetäytyi kilvanajosta 1950-luvulla. Ghibliä myytiin enemmän kuin kahta sen suurimpaa kilpailijaa Ferrari Daytonaa ja Lamborghini Miuraa. Ghiblin teräskorin muotoili Giorgetto Giugiaro. Giugiaro, joka nykyään johtaa omaa ItalDesign yritystään, oli tuolloin Ghian palveluksessa.

title: Kukkulan tyttö, sataman poika

text: Kukkulan tyttö, sataman poika () on Gorō Miyazakin ohjaama ja Studio Ghiblin tuottama anime-elokuva vuodelta 2011. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 28. syyskuuta 2012.

title: Studio Ghibli

text: Luokka:Animeyhtiöt Luokka:Animaatiostudiot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Henkien kätkemä

text: Henkien kätkemä () on Hayao Miyazakin ohjaama ja Studio Ghiblin tuottama anime-elokuva vuodelta 2001. Elokuva voitti parhaan animaatioelokuvan Oscarin vuonna 2003 ja on Japanin katsotuin elokuva. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa marraskuussa 2002.

title: Koganei

text: Nykyisen muotoinen Koganein kaupunki perustettiin vuonna 1958. Kaupungin läpi kulkee JR Higashi-Nihonin Chūō-päälinja, jonka Musashi-Koganein rautatieasema sijaitsee lähes keskellä kaupunkia. Lisäksi Koganeita palvelee Seibu-rautateiden Tamagawa-linja. Kaupungissa sijaitsevat kirsikkapuistaan tunnettu Koganein puisto, Edo-Tokion ulkomuseo ja Tokion Gakugei-yliopisto. Koganeissa toimii myös tunnettu animestudio Studio Ghibli.

title: Studio Ghibli

text: Fanisivustolla kerrotaan studion nimen juontavan juurensa Miyazakin innostukseen Italiasta ja italialaisista lentokoneista.[1] "Ghibli" on alun perin arabiankielinen, Libyassa käytetty sana, jolla tarkoitetaan Pohjois-Afrikan aavikolta puhaltavaa kuumaa ja pölyistä ilmavirtausta. Italialaiset nimesivät toisen maailmansodan aikana erään Saharalla tiedustelulentoja lentäneen lentokoneensa (Caproni Ca.309) ”Ghibli”-lisänimellä.

title: Studio Ghibli

text: Vuonna 1985 perustettua studiota johtaa arvostettu ohjaaja Hayao Miyazaki kollegansa ja opastajansa Isao Takahatan kanssa. Miyazakin Ghibli-ajan elokuvien ääniraidat ovat säveltäjä Joe Hisaishin käsialaa. Ghiblin pääkonttori, jossa animaatiot valmistetaan, sijaitsee Tokiossa.

title: Pom poko

text: Pom poko (, "Heisei tanuki gassen ponpoko") on Studio Ghiblin tuottama japanilainen animaatioelokuva vuodelta 1994.


query: Oliko Romania Saksan liittolainen toisessa maailmansodassa?

title: Toinen maailmansota

text: Saksan itärintaman sota tunnettiin Neuvostoliitossa ja nykyään Venäjällä nimellä suuri isänmaallinen sota. Saksa aloitti hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941. Saksan liittolaisina sotaa kävivät Romania, Unkari ja Italia. Myös Suomi kävi jatkosotaa Neuvostoliittoa vastaan, antoi Saksalle luvan hyökätä Pohjois-Suomesta ja sai sotamateriaaleja Saksalta. Virallisen linjauksensa mukaan Suomi kuitenkin kävi erillistä sotaa eikä ollut Saksan liittolainen.[27] Saksan tarkoituksena oli vallata Neuvostoliiton Euroopan puoleinen osa Astrahanin-Arkangelin linjalle asti.[28] Hyökkäyksen alkuvaihe sujui hyvin ja paljon puna-armeijan joukkoja joutui vangeiksi. Saksan joukot saartoivat Leningradin ja etenivät lähelle Moskovaa, mutta eivät pystyneet valloittamaan kaupunkia ja talven 1941–1942 aikana puna-armeija pystyi lukuisiin vastahyökkäyksiin.

title: Romanit

text: Eri maiden romanit viettävät paikallisia juhlapäiviä, ja Bulgarian muslimiromanit viettävät myös omia juhliaan. Etelä-Balkanin romanit, niin kristityt kuin muslimitkin, juhlivat toukokuussa Pyhän Yrjön päivää ("Erdelez", "Djurdjevdan"), ja jotkut heistä pitävät Pyhää Yrjöä suojelupyhimyksenään. Pyhän Yrjön kerrotaan legendan mukaan pelastaneen romanit lohikäärmeeltä. Romanit viettävät kansallispäivää 8. huhtikuuta, toisen maailmansodan romaniuhrien kansainvälistä muistopäivää 2. elokuuta sekä kansainvälistä romanikielen päivää 5. marraskuuta.

title: Albert Einstein

text: Einsteinin sanotaan olleen pasifisti, mitä hän olikin julkisesti nuorena muun muassa ensimmäisen maailmansodan aikaan. Hän yllytti miehiä kieltäytymään asevelvollisuuden suorittamisesta.[52] Einstein kuitenkin osallistui sota-aikana lentokonesiipien suunnitteluprojektiin, jossa hänen ideansa epäonnistuivat.[53] Sodan jälkeen Einstein osallistui hyrräkompassin kehittämiseen eikä potenut omantunnonvaivoja, vaikka keksinnöstä olivat kiinnostuneita lähinnä sotalaivastot. Hän sai jonkin verran tuloja kompassista, mutta toisen maailmansodan alettua patenttimaksut lakkasivat, vaikka Einstein kyseli niiden perään Saksasta. Saksan ja Japanin merivoimat käyttivät hyviksi osoittautuneita kompasseja toisessa maailmansodassa.[54][55]

title: Romania toisessa maailmansodassa

text: Toisessa maailmansodassa Romania kuului 1941–1944 akselivaltoihin ja elokuusta 1944 alkaen liittoutuneisiin.

title: Amin al-Husseini

text: Amin al-Husseini oli toisen maailmansodan aikana natsi-Saksan liittolainen ja tapasi vuonna 1941 Adolf Hitlerin. Hän auttoi rekrytoimaan Bosnian muslimeja näiden omaan SS-divisioonansa. Sodan päätyttyä hän pääsi Ranskan suojeluksessa Kairoon ja säästyi oikeudenkäynneiltä. Hänen tiedetään olleen mukana kehittämässä radikaalia islamia, jonka pohjana on ollut muslimiveljeskunta aate.

title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Balkanilla taisteltiin toisessa maailmansodassa vuodesta 1940 huhtikuuhun 1944. Vuonna 1940 akselivallat eli Saksa ja Italia sekä Unkari, Romania ja Bulgaria hyökkäsivät Jugoslaviaan ja Kreikkaan. Alueen miehittäminen sitoi paljon saksalaisia joukkoja, mitä on pidetty osasyynä Saksan tappioon. Marraskuussa 1944 Neuvostoliiton puna-armeija pakotti akselivaltojen joukot perääntymään alueelta.

title: Jatkosota

text: Keskustelu siitä, oliko Suomi liittoutunut Saksan kanssa vai sotiko se omaa erillistä sotaansa, erillissotateesi, on jatkunut Suomessa 2000-luvulle asti. Virallisen poliittisen näkemyksen mukaan Suomi ja Saksa eivät olleet liitossa (muun muassa presidentti Tarja Halosen lausunnot 60. voitonpäivän edellä[45]). Ulkomaisessa historiantutkimuksessa on pitkään ollut vallitsevana käsitys, että Suomi oli Saksan liittolainen.[46] Myös huomattava osa suomalaisia tutkijoita on sitä mieltä, että Suomi oli käytännössä Saksan liittolainen. Jatkosotatutkimuksen perusteoksen, Markku Jokisipilän väitöskirjan ”Aseveljiä vai liittolaisia?” mukaan erillissodasta alettiin Suomessa puhua vasta silloin, kun sotaonni alkoi kääntyä ja Saksan häviö näyttää yhä selvemmältä. Vuonna 2008 myös historian professori Henrik Meinander otti kantaa erillissodan käsityksestä luopumisen puolesta[47] Lokakuussa 2008 Helsingin Sanomat teki kyselyn suomalaisten historian professoreiden keskuudessa. Vastanneista 28 professorista 16 (57%) mukaan Suomi ei käynyt jatkosodassa erillissotaa vaan oli natsi-Saksan liittolainen. Kuusi (21%) professoreista oli erillissodan kannalla, ja kuusi ei antanut suoraa vastausta.[48]

title: Romanit

text: Kun romanit aikoinaan saapuivat Eurooppaan, heihin suhtauduttiin aluksi yleensä myönteisesti, sillä he olivat taitavia muusikkoja, hevosenhoitajia, käsityöläisiä, ennustajia ja sotilaita. Kun Länsi-Euroopan ylimysten kiistat loppuivat ja sitä myöten sodat, moni romaniammattisotilas ryhtyi ryöväriksi. Se leimasi lopulta kaikki romanit, ja katolisen kirkon ja monen kuninkaan asenne romaneita kohtaan kääntyi kielteiseksi. Varsin pian romaneita alettiinkin vainota, vangita ja karkottaa. Syrjintä kirjattiin eri maiden lakiin ja sitä on jatkunut meidän päiviimme saakka. Monessa maassa romanien läsnäolo kiellettiin hirttotuomioiden uhalla. Ranskassa romanimiehet pakotettiin usein kaleeriorjiksi, ja naiset ja lapset lähetettiin luostareiden kehruuhuoneisiin orjiksi. Romaniassa romanit olivat satojen vuosien ajan maaorjina. Pohjoismaissakin romanimiehet lähetettiin helposti vankilaan tai linnoitustyöhön ja naiset kehruuhuoneisiin. Suomessa romaneja syytettiin usein irtolaisuudesta erityisesti 1700- ja 1800-luvuilla. Romanien vaino huipentui natsi-Saksassa, joka tuhosi heitä toisen maailmansodan aikana tuhansittain. Romanien joukkotuhossa eli "porajmosissa" surmattujen romanien lukumäärää on vaikea arvioida, mutta arviot ovat liikkuneet puolen miljoonan molemmin puolin. Yhdysvalloissa ei koskaan ole esiintynyt romanien syrjintää.

title: Slovakian juutalaiset

text: Slovakian juutalaisten asema huononi Münchenin sopimuksen jälkeen vuonna 1938 ja 2. marraskuuta Tšekkoslovakia luovutti suuria alueita Unkarille. Näillä alueilla asui noin 45 000 juutalaista. 14. maaliskuuta 1939 Slovakia julistautui itsenäiseksi. Maa oli natsi-Saksan läheinen liittolainen ja ensimmäiset juutalaisten vastaiset lait tulivat voimaan 18. huhtikuuta 1939. Saman vuoden loppuun mennessä juutalaiset työntekijät olivat kiellettyjä hallinnon ja armeijan viroissa ja he eivät voineet käyttää julkisia rakennuksia tai perustaa yrityksiä. Slovakian juutalaisia alettiin pakkosiirtää natsi-Saksan keskitysleireille vuonna 1942 ja toisen maailmansodan holokaustin aikana surmansa sai arviolta 100 000 Slovakian juutalaista. Monet juutalaiset ottivat osaa Slovakian kansannousuun vuonna 1944 ja toisen maailmansodan päätyttyä sionistinen liike elpyi. Vuosien 1948 ja 1949 välillä yli 11 000 Slovakian juutalaista muutti ulkomaille ja heistä suuri osa Israeliin.

title: Ion Gigurtu

text: Gigurtulla oli Saksassa koulutuksensa saaneena 1930-luvulla läheiset suhteet valtaannousseeseen natsi-Saksan johtoon, erityisesti Hermann Göringiin. Romanian kuningaskunta joutui syyskuussa 1939 käynnistyneessä Toisessa maailmansodassa hankalaan tilanteeseen. Elokuussa 1939 Saksan ja Neuvostoliiton tekemän Molotov–Ribbentrop-sopimuksen perusteella Romania joutui luovuttamaan kesäkuussa 1940 ensin Bessarabian ja Pohjois-Bukovinan Neuvostoliitolle., Aluemenetysten seurauksensa pääministeri Gheorghe Tătărescu joutui eroamaan ja uudeksi pääministeriksi nousi Gigurtu, joka oli ollut Tătărescun hallituksen loppuvaiheessa kesäkuun 1940 ulkoministerinä ja hyväksymässä kuninkaan johtamassa kruununneuvostossa Neuvostoliitolle tehdyt alueluovutukset. Gigurtun nimittäminen ulkoministeriksi kesäkuun alussa 1940 nähtiin ulkopolittisen suuntauksen kääntymisenä lähemmäksi natsi-Saksaa, josta oli osoituksena kauppasopimus, joka suuntasi Romanian öljynviennin enenevässä määrin Saksaan., Gigurtun hallitus oli leimallisesti äärioikeistolainen, sillä ministereiksi nostettiin äärioikeistolaisen Rautakaarti-liikkeen johtaja Horatio Sima ja kaksi muuta liikkeen jäsentä. Romanian saksalaisvähemmistö sai myös edustajansa hallitukseen. Valtaannousseen Gigurtun hallituksen ulkopoliittiset vaikeudet kuitenkin jatkuivat edelleen, sillä Romania joutui luovuttamaan vielä 30. elokuuta 1940 Saksan ja Italian johtaman Wienin toisen välitystuomion päätösten perusteella Pohjois-Transilvanian Unkarille. Romaniassa oli näiden aluemenetysten johdosta mellakoita, jotka pakottivat syyskuun alussa 1940 kuningas Kaarlen ja pääministeri Gigurtun luopumaan vallasta. Pääministeriksi nousi marsalkka Ion Antonescu kuningas Kaarlen nuoren pojan Mikaelin noustessa symboliseksi maan johtajaksi todellisen vallan ollessa marsalkka Antonesculla.

text:
7. SS-vapaaehtoisvuoristodivisioona Prinz Eugen () oli toisen maailmansodan aikana Saksan Waffen-SS:ään kuulunut sotilasyksikkö.
Divisioonaan värvättiin etnisiä saksalaisia (Volksdeutsche) Baanaatista (Kroatia, Serbia) ja Transilvaniasta (Unkari, Romania).
Vuonna 1942 muodostettu divisioona toimi poliisiyksikkönä Jugoslavian alueella.

title: Romania toisessa maailmansodassa

text: Romania hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941 operaatio Münchenissä. Se toimitti Saksalle öljyä ja lähetti itärintamalle enemmän joukkoja kuin kaikki muut Saksan liittolaiset yhteensä. Romanian joukot osallistuivat taisteluihin Ukrainassa, Bessarabiassa, Stalingradissa ja muualla. Myös 260 000 juutalaista joutui erilaisten vainojen uhreiksi Bukovinassa, Bessarabiassa, Transylvaniassa ja Moldovassa. Suurin osa Romanian juutalaisista selvisi hengissä vainoista, mutta Iașin pogromissa surmattiin yhden yön aikana tuhansia ihmisiä ja useita lähetettiin keskitysleireille. Romania suoritti vastaavia joukkomurhia Odessassa, Bogdanovkassa, Domanovkassa ja Peciorassa.

title: Wienin toinen välitystuomio

text: Aluejärjestely oli voimassa Toisen maailmansodan loppuvaiheeseen asti eli aina siihen vaiheeseen asti, kun Romania teki välirauhan Moskovassa liittoutuneiden kanssa 12. syyskuuta 1944. Välirauhan mukaan Romania vaihtoi osapuolta ja taisteli Saksaa ja Unkaria vastaan. Samalla sovittiin, että Transilvania siirtyisi takaisin Romanialle. Lopullisesti asia vahvistettiin Pariisin vuoden 1947 rauhansopimuksessa. Sen mukaan Unkarin ja Romanian raja noudatti Trianon rauhan mukaista rajaa.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksan liittolainen Italia soti Balkanilla. Saksa hyökkäsi Balkanille keväällä 1941, minkä jälkeen Balkan oli Saksan ja Italian hallussa. Afrikassa saksalaiset joukot ottivat haltuunsa käytännössä koko maanosan pohjoisen osan kenraali Erwin Rommelin johdolla. Britit torjuivat saksalaisten hyökkäyksen Egyptiin ja sai pidettyä itsellään Suezin kanavan.

title: Balkan toisessa maailmansodassa

text: Bulgarian hallitus pysyi Balkanin taisteluiden alettua 6. huhtikuuta passiivisena, vaikka se virallisesti olikin akselivaltojen liittolainen. Saksan, Italian ja Unkarin joukkojen hyökättyä Jugoslaviaan ja Kreikkaan Bulgarian joukot pidättäytyivät sotatoimista, kunnes 20. huhtikuuta aloitti joukkojen siirrot Kreikkaan pyrkien palauttamaan ensimmäisessä maailmansodassa menettämänsä Traakian hallintaansa ja samalla saamaan yhteyden Egeanmerelle. Bulgarian joukot myös miehittivät Makedonian itäosat sekä suuren osan Serbian itäosista. Niin sanottu Vardar Banovinan alue jaettiin lopulta Italian ja Bulgarian kesken.

title: Romania toisessa maailmansodassa

text: Kesällä 1940 Romania menetti aluekiistoissa sille ensimmäisen maailmansodan jälkeen luovutettuja alueita. Se joutui luovuttamaan heinäkuussa uhkavaatimuksen jälkeen Bessarabian ja Pohjois-Bukovinan Neuvostoliitolle sekä elokuun lopussa Saksan painostuksesta Pohjois-Transylvanian Unkarille. Tämä laski Romanian hallituksen suosion pohjalukemiin. Samalla fasististen ja sotilaallisten ryhmittymien suosio puolestaan kasvoi, kunnes ryhmittymät kaappasivat vallan marsalkka Ion Antonescun johdolla syyskuun 1940 alussa. Kuningas Kaarle II pakotettiin luopumaan kruunusta 19-vuotiaan poikansa Mikael I:n hyväksi. Romanian uusi johto alkoi ajamaan maata kohti akselivaltoja, joihin se liittyi virallisesti 23. marraskuuta 1940. Marsalkka Antonescun ja Rautakaartin yhteistyö päättyi tammikuussa 1941, jolloin Antonescu murskasi kaappausta yrittäneen Rautakaartin kolme päivää kestäneessä sisällissodassa, ja hallitsi sen jälkeen käytännössä sotilasdiktaattorina. Saksa ei tukenut tappiolle joutuneita Romanian fasisteja, sillä se luotti yhteistyöhön Antonescun kanssa. Kymmenen päivää ennen operaatio Barbarossaa Antonescu lupasi Saksalle, että ”Romaniaan voi luottaa aina, kun on kyse slaavien vastaisesta toiminnasta”.

title: Romanian kommunistinen puolue

text: Toisessa maailmansodassa Romania soti Saksan puolella, mutta vaihtoi puolta neuvostojoukkojen lähestyessä maata. Vuonna 1945 Romaniaan asetettiin Neuvostoliiton tukema hallitus. Kommunistinen puolue ja sen liittolaiset voittivat vuoden 1946 parlamenttivaalit, minkä jälkeen maa alkoi siirtyä pois monipuoluejärjestelmästä.

title: Neuvostoliiton historia

text: Sodan jälkeen joutuivat karkotetuiksi muun muassa Volgan saksalaiset, tšetšeenit ja useat muut kansallisuudet, joita syytettiin yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Maailmansodan ja erityisesti ydinaseen kehittämisen jälkeen (1949) Neuvostoliitto oli kohonnut toiseksi maailman supervalloista. Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton aluettakin oli laajennettu huomattavasti liittämällä siihen Baltian maat, Puolan entisen alueen itäosa Curzonin jo vuonna 1919 ehdottamalle rajalinjalle saakka, puolet Saksalle kuuluneesta Itä-Preussista sekä eräitä Suomelle, Tšekkoslovakialle, Romanialle ja Japanille kuuluneita alueita. Sitä paitsi Itä-Euroopan maat olivat nyt Neuvostoliiton valtapiirissä, ja niihin luotiin sosialistinen järjestelmä. Myös Kiina oli Neuvostoliiton läheinen liittolainen ennen maiden välirikkoa.[17]

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Kansallissosialistit olivat vuodesta 1934 vieneet halveksimiaan ja alemmiksi roduiksi kokemiaan ihmisryhmiä, kuten juutalaisia, homoseksuaaleja, maanpettureita, slaaveja, kommunisteja, romaneja ja jehovan todistajia, keskitysleireille pakkotyöhön. Sodan alettua myös natsien vainot Saksassa muuttuivat entistä suuremmiksi ja ihmisiä vietiin kodeistaan keskitysleireille. Saksan johtaja Adolf Hitler halusi salata kansalta vainot, joten Saksan valloitettua Puolan, tehtiin Puolasta keskitysleirien keskuspesäke. Myös paljon puolalaisia suljettiin keskitysleireille.

title: Balkanin taistelut (ensimmäinen maailmansota)

text: Romania oli ennen sotaa Itävalta-Unkarin liittolainen, mutta se liittyi ympärysvaltoihin elokuussa 1916. Syynä tähän oli halu vallata Transilvania. Aluksi Romanian joukot etenivät nopeasti Transilvanian puolelle. Saksa ja Itävalta iskivät takaisin syyskuun alussa. August von Mackensenin johdolla ne etenivät lokakuussa Mustanmeren rannalle ja valtasivat marraskuussa Bukarestin.

title: Romania toisessa maailmansodassa

text: Toinen maailmansota syttyi, kun Saksa hyökkäsi Puolaan 1. syyskuuta 1939. Tällöin Kaarle II:n hallitsema Romanian kuningaskunta omaksui puolueettomuuden. Euroopan nopeasti muuttuva poliittinen tilanne ja maan sisäpoliittiset mullistukset hankaloittivat tilannetta. Saksan kanssa liittoutumista ajaneet fasistiset liikkeet kuten Rautakaarti keräsivät suosiota ja vaikutusvaltaa. Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat taanneet Romanialle koskemattomuuden, mutta Saksa oli voittanut taistelun Ranskasta ja tuhonnut liittoutuneiden sotilaallisen voiman manner-Euroopassa. Romania kääntyi Saksan puoleen vastaavien takuiden toivossa, tietämättä, että allekirjoittaessaan Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan 1939 Saksa oli jo luvannut Romanian alueita Neuvostoliitolle.

title: Porajmos

text: Heti toisen maailmansodan alettua, 2. syyskuuta 1939 ”mustalaisten ja mustalaisten tapaan vaeltelevien henkilöiden kuljeskelu” Saksan valtakunnan raja-alueilla kiellettiin. Lokakuussa 1939 ”mustalaiset ja mustalaissekarotuiset” eivät enää saaneet poistua asuma- tai oleskelupaikkakunnaltaan. Tämän määräyksen myötä alkoi romanivainojen viimeinen vaihe. Saksan maaperällä olleet noin 30 000 romania päätettiin pakkokuljettaa Puolaan pakkotyöleireille. Kuljetukset alkoivat 16. toukokuuta 1940. Heinrich Himmler antoi 16. joulukuuta 1942 määräyksen, jonka pohjalta romaneja alettiin seuraavana vuonna siirtää keskitysleireihin kuten Auschwitziin. Sen jälkeen saksalaiset ryhtyivät tuhoamaan romaneja Puolan tuhoamisleireillä sekä joukkoteloituksissa valloittamillaan alueilla. Murhiin osallistuivat saksalaisten lisäksi myös paikalliset miliisit ja muut saksalaisten apurijoukot.

title: Romanien syrjintä

text: 2.−3. elokuuta 1944 natsit murhasivat 2 897 romania Auschwitz-Birkenaun keskitysleirillä, minkä muistoksi 2. elokuuta on ehdotettu romanien toisen maailmansodan aikaisen kansanmurhan muistopäiväksi.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Joulukuussa 1941 Japani hyökkäsi Pearl Harboriin, jolloin Yhdysvallat liittyi avoimesti maailmansotaan liittoutuneiden puolelle. Japani oli Saksan liittolainen, joten Hitler julisti sodan Yhdysvalloille.

title: Miranda Vuolasranta

text: Miranda on myös luennoinut sekä romanikultturista että romanien kokemasta holkaustista korkean tason tapaamisissa kuten konferensissa johon osallistui Saksan entinen liittokansleri Rauss sekä toiminut asiantuntijana kahdessa lyhytdokumentti elokuvassa, jotka käsittelivät Baltian romanien holokaustia toisen maailmansodan aikana. Nämä dokumentit Ihmiset unohtavat Jumala ei 20 min. ja Oikeus muistaa 5 min. on tuottanut Yleisradio. Dokumentteja pidetään harvinaisuuksina edelleen tänä päivänä. Dokumentit myötävaikuttivat romaneita koskevan holokaustin muistomerkin pystyttämiseen Tallinnan lähellä sijaitsevan Kalev-Liivan keskitysleirin alueelle.

title: Liittoutuneet

text: Toisessa maailmansodassa merkittävimmät liittoutuneiden jäsenet olivat Ranska, Iso-Britannia, Kiina (tuolloin Manner-Kiinaa edustanut Kiinan tasavalta), Neuvostoliitto ja Yhdysvallat. Liittoutuneita olivat vastassa akselivallat, joihin kuuluivat Saksa, Italia, Japani, Unkari, Bulgaria ja Romania. Suomi ajautui liittolaiseksi Saksan rinnalle ja Pohjois-Suomen rintamasta vastasivat saksalaiset.

title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Toisen maailmansodan aikana Saksa miehitti pääosaa Euroopasta kukistettuaan Puolan, Tanskan ja Norjan sekä vallattuaan Ranskan, Balkanin ja suuren osan Neuvostoliittoa. Saksan liittolaisia olivat Italia, Unkari, Romania, Bulgaria ja Suomi. Saksan voimavarat käydä sotaa saman aikaisesti sekä länsiliittoutuneita Yhdysvaltoja ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa että idässä Neuvostoliittoa vastaan hiipuivat ja tappiot alkoivat idässä. Akselivallat menettivät Pohjois-Afrikan, minkä jälkeen länsiliittoutuneet hyökkäsivät Italiaan ja edelleen Ranskaan. Sota Euroopassa päättyi lopulta Saksan ehdottomaan antautumiseen, huhtikuussa 1945, yli kuuden vuoden sodan jälkeen.

title: Ion Antonescu

text: Romanian armeija murhasi arviolta noin 280 000 - 380 000 juutalaista kesien 1941-1942 välisenä aikana. Raul Hilbergin mukaan "mikään muu maa, paitsi Saksa, ei osallistunut yhtä laajamittaisesti juutalaisten tuhoamiseen kuin Romania." Kun Antonescu havaitsi Saksan olevan häviämässä toisen maailmansodan, hän alkoikin suojella juutalaisia, vaikka oli aiemmin henkilökohtaisesti määrännyt armeijan murhaamaan heidät. Antonescun aikainen Romania on suoraan vastuussa noin 400 000 juutalaisen tuhoamisesta.

title: Holokausti

text: Holokausti (< ’polttouhri’) oli Saksan suorittama järjestelmällinen juutalaisten kansanmurha toisen maailmansodan aikana. Kuuden miljoonan juutalaisen lisäksi samassa yhteydessä surmattiin miljoonittain muitakin natsien halveksumia ihmisiä kuten slaaveja, romaneja ja kehitysvammaisia.

title: Kanssasotija

text: Suomi oli toisen maailmansodan aikana jatkosodassa (1941-1944) "de jure" Saksan kanssasotija, mutta "de facto" liittolainen. Lapin sodassa (1944-1945) Suomi oli puolestaan liittoutuneiden kanssasotija.


query: Mikä on korpin keskimääräinen paino?

title: Korppi

text: Korppi on Suomen suurin varisten heimoon kuuluva laji ja samalla kookkain Suomessa elävä varpuslintu, noin hiirihaukan kokoinen. Sen pituus pyrstöstä nokankärkeen voi olla jopa yli 70cm. Korppi painaa 700 grammasta 1600 grammaan,[1] keskimäärin 1 200 grammaa. Sukupuolet ovat suunnilleen samankokoiset ja -näköiset, tosin koiras on keskimäärin hieman naarasta suurempi. Korpin höyhenpeite on täysin musta. Lennossa korpin erottaa muista variksista pitkästä kiilamaisesta pyrstöstä.[1] Äänivalikoima on laaja. Tavallisesti kuulee lentoäänen ”korp-korp” tai hauskan kulauksen ”klong”. Pesällään korppi varoittaa kiihkeällä, karhealla rääkynällä.

title: Heikki Korpi

text: Heikki Korven isä oli vuonna 2001 kuollut hevosmies Allan Korpi. Hänen veljiään puolestaan ovat menestyneet raviohjastajat Pekka ja Ilkka Korpi. Vuodesta 2012 lähtien Heikki Korpi on valmentanut Ypäjän Hevosopiston tiloissa yhdessä veljensä Ilkan kanssa. Korpi valmentaa nykyisin Italiassa.

title: Ankka

text: Tavallinen sinisorsasta jalostettu ankka on sinisorsaa suurempi ja yleensä lentokyvytön. Ankan keskimääräinen paino on noin 1,8–2,7 kg, kun sinisorsan paino jää selvästi tämän alle.

title: Mustasukeltaja-antilooppi

text: Mustasukeltaja-antilooppi on sukeltaja-antiloopiksi keskikokoinen. Koiraat ja naaraat ovat sarvien kokoa lukuun ottamatta samannäköisiä. Ruumiinpituus on 80–100 senttiä ja säkäkorkeus 45–51 senttiä. Paino vaihtelee yhdeksästä kilosta 24 kiloon. Keskimääräinen paino on 15–20 kiloa. Häntä on lyhyt ja pituudeltaan 7–14 senttiä, keskimäärin 12 senttiä. Mustasukeltaja-antilooppi on vankkarakenteinen eläin, jolla on lyhyet, tukevat jalat sekä pitkä ruumis ja pitkä kaula. Myös pää on suhteellisen pitkä. Sekä koiraalla että naaralla on suipot, pitkät sarvet, mutta ne ovat usein otsakiharoiden peitossa. Naaraiden sarvet ovat 2,5–3 sentin pituiset, koiraan 7,5–17,5-senttiset. Sorkat ovat teräväkärkiset.

title: Manilankoira

text: Manilankoira muistutti paljon maltankoiraa sillä erotuksella, että oli tätä huomattavasti kookkaampi. Kirsu oli musta ja silmät suuret, kirkkaat ja mustat. Karvapeite oli pitkä, aaltoileva ja väriltään valkoinen. Keskimääräinen paino oli 7 kilogrammaa.

title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Korppi (es. Hannele Lauri, 2011) oli Kuulan perhettä vainonneen Heiskasen äiti. Korppi mainittiin sarjassa ensimmäisen kerran jo syksyllä 2010, kun Sebastian Vuorela yritti irrottautua Esa Leivon ja Kimmo Kylmälän rikollisista toimista, mutta selvisikin heidän työskentelevän Korpille. Sebastian sai Korpin peräänsä ja joutui lavastamaan kuolemansa. Sergei Kuulan palattua Pihlajakadulle ja kuultuaan Korpin uhanneen veljensä henkeä, Sergei lähti kostamaan Korpille. Korppi onnistui yllättämään Sergein, mutta Sergein toimista vihiä saanut Helena Kuula saapui paikalle. Korpin ja Helenan välisen tappelun seurauksena Korppi tippui katolta maahan ja kuoli.

title: Korppi

text: Korpit viihtyvät parhaiten metsäalueilla tai rannikoilla ja vuoristoissa. Korppi on erämaalintu, ja Suomessa niitä on eniten Lapissa. Vainon loputtua ja pesimäkannan kasvaessa korpit ovat muuttaneet yhä lähemmäksi asutusta, ja pesiä on jo esikaupunkialueiden laajoissa puistomaisissa metsissä. Muun muassa Virossa ja Venäjällä korpit pesivät usein kaupungeissa ja kylissä.

title: Alfred J. Kwak

text:
Myöhemmin Alfred tapaa nuoren kauniin mustan ankan Iiris Wanan, ja he rakastuvat. Kuningas Leijonamieli luopuu kokonaan vallastaan ja Vesimaahan äänestetään presidentti. Alfredin hyvä ystävä Olli asettuu ehdokkaaksi, sekä liikemies Taalavaara ja myös Korpista tulee ehdokas. Korppi on edelleen monien kansalaisten suosiossa kärsimyksen ajasta huolimatta. Korppi parantaa asemiaan, kun hän ensin tuhoaa salaa padon aiheuttaen tulvan ja sen jälkeen haluaa auttaa padon rakentamisessa. Korppi ampuu Lieroa, joka kertoo kaiken näkemänsä Alfredille ja Maurille näiden palatessa kotiin. Alfred yrittää löytää Korpin apurin Harrin. Harri saapuu yllättäen Alfredin talolle ja tunnustaa Korpin olleen tulvan takana. Korppi ehtii karata, kun poliisit teon paljastuessa lähtevät hänen asunnolleen. Vesimaan presidentiksi nousee Olli. Korppi pidätetään sarjan edetessä, ja hän saa 26 vuoden vankeustuomion. Korppi karkaa vankilasta apunaan vartija, joka oli myös Kansallisen Korppipuolueen ministeri, varastaa professori Von Pallaksen piirustukset ja kidnappaa Iiriksen panttivangikseen. Lopulta Alfred saa Korpin kiinni ja pelastaa Iiriksen. Korppi yritti karata, mutta poliisit saivat tämän kiinni. Alfredin syntymäpäivää vietetään ja tarina päättyy onnellisesti.
Listassa on vain osa sarjassa esiintyvistä henkilöistä:Osa jakson nimistä on uusittu DVD:lle
"Listassa on vain jaksojen tärkeimmät henkilöt".

title: Korppi

text: Altailaisten heimojen uskomuksissa ensimmäinen shamaani on ollut linnun siittämä, ja yksi näistä kantaisistä on ollut korppi. Niinpä korpilla onkin ollut joissakin heimoissa kunnia-asema suvun kantaisänä, toteemieläimenä. Korppi on toiminut shamaanin avustajahenkenä vaativissa tehtävissä; se on hakenut shamaanille avuksi suvun vainajien henkiä tai shamaani on itse lentänyt korpin hahmossa aliseen tai yliseen asioitaan toimittamaan (ylisessä asuivat jumalat ja alisessa vainajat). Shamaani saattoi joutua esim. hakemaan ylisestä neuvoja jumalilta tai alisesta sairastuneen ihmisen sielun pois parantaakseen tämän, ja näissä toimissa tarvittiin usein korpin apua. Shamanistissa kulttuureissa korppi on siis toiminut henkilintuna, jolla on ollut yliluonnollisia kykyjä ja jota on siksi myös suuresti arvostettu.[7][8]

title: Abruzzinmastiffi

text: L'aquilalaisella ("Aquilano") muunnoksella on huomiota herättävä rakenne ja kookas pää, joka on marsicalaisen muunnoksen päätä pidempi. Sillä on yleensä tasapurenta. Keskimääräinen säkäkorkeus on 75–83 cm, mutta jotkin yksilöt kasvavat vieläkin kookkaammiksi. Paino on 60–80 kg. Nuoret koirat näyttävät pitkiltä ja laihoilta, mutta noin kolmen vuoden iässä korkeuskasvu loppuu ja paino alkaa saavuttaa lopullisen lukemansa. Muunnosta tapaa L'Aquilan maakunnassa eniten Gran Sasso d'Italia-vuoriston ja Peligna-laakson liepeillä sijaitsevissa kylissä.

title: Kääpiövirtahepo

text: Kääpiövirtahepo on samannäköinen kuin sukulaisensa virtahepo, mutta on sitä huomattavasti pienempi. Ruumiin pituus on vain 1,7–1,9 metriä ja hännän pituus 15–21 cm. Korkeus on noin 75 cm ja paino 180–250 kg, puolet virtahevon korkeudesta ja alle 1/10 painosta. Keskimääräinen elinikä on vankeudessa 35 vuotta. Kääpiövirtahevon iho on musta tai ruskea, niiden iho kuivuu nopeasti mistä syystä ne viettävät paljon aikaa vedessä.

title: Sampi

text: Sampi kasvaa tyypillisesti 50–150 senttimetriä pitkäksi (enimmillään jopa 6-metriseksi), ja sen keskimääräinen paino on noin 150 kg, tosin se voi kasvaa jopa 400-kiloiseksi. Kala on selkäpuolelta tummanharmaa, vatsapuolelta kellanvalkea. Sen kuono on pitkä ja leuasta törröttää viiksisäikeitä. Selkä on ryhmyinen.

title: Ivan Drago

text: Ivan Drago on massiivinen, olympiakultaa voittanut amatöörinyrkkeilijä 196 cm pituudellaan ja 116 kg painollaan. Hän on treenannut itsensä huippukuntoon moderneilla elektronisilla harjoitteluvälineillä ja myös anabolisilla steroideilla. Hänen keskimääräinen iskuvoimansa on huimat 2000 Psi:tä, kun tavallisella raskassarjalaisella keskiarvo on noin 700.

title: Korppi

text: Korpit oppivat jäljittelemään lähes mitä tahansa ääniä. Ne osaavat käyttää erilaisia esineitä työkaluina.[5] Korpeilla teetetyissä kokeissa on osoitettu, että ihmisen kanssa käydyssä vaihtokaupassa korpit osoittautuivat selvästi apinoita taitavammiksi.[5] Kokeessa korpit opetettiin antamaan ihmiselle esine, ja ne saivat vastineeksi herkkupalan.[5]

title: Bulgae

text: Jopa silmiä kutsutaan usein "punaisiksi", vaikka ne ovat pikemminkin meripihkan väriset eli vaaleankeltaiset. Joka tapauksessa ne yhdistettynä karvapeitteen lähes tulenpunaiseen sävyyn ja punaruskeaan kirsuun luovat silmiinpistävän kokonaisvaikutelman. Keskimääräinen säkäkorkeus on 50-55 cm ja paino 15-25 kg.

title: Madagaskarinkanahaukka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat alavat ja vuoristometsät, kuivat savannit ja viljelmät. Sen keskimääräinen paino on 1 050 grammaa.

title: Lyhytpyrstökorppi

text: Linnun pituus on noin 47 cm, siipien kärkiväli 102-121 cm ja paino 330-705 g. Täysin musta pieni korppi, jolla on lyhyt tasapäinen pyrstön töpö ja korppiin verrattuna lyhyet siivet. Kooltaan se on variksen kokoinen. Maassa se liikkuu kävellen, ottaen aina välillä hyppyaskeleita siipiä räpytellen. Lennossa se kaartelee mielellään ja esittelee parvessa taitolentoa. Äänet ovat korkeampia kuin yleensä "Corvus"ten, muistuttaen lokkien ääniä. Sukupuolet ovat samanvärisiä ja nuori lintu muistuttaa aikuista höyhenpuvultaan.

title: Amerikanvaris

text: Linnun pituus on noin 50 cm ja paino 450 g, eli se on variksen kokoinen. Sen puku on kokonaan musta. Korpista sen erottaa muun muassa pienempi koko ja erilaiset äänet. Myös äänet ja käyttäytyminen ovat saman tapaisia kuin variksella. Nuoren amerikanvariksen silmät ova siniset ja kita vaaleanpunainen. Amerikanvaris on vankeudessa elänyt 30-vuotiaaksi, vanhin luonnossa elänyt 14 vuotta 7 kuukautta vanhaksi.

title: Täpläpussimäyrä

text: Aikuinen yksilö on noin 40 senttimetrin pituinen, jonka lisäksi hännän pituus on noin 15 senttimetriä. Keskimääräinen paino on 1 200 grammaa, mutta paino voi vaihdella 260 - 1 500 gramman välillä.

title: Mallorcandoggi

text: Mallorcandoggi on tyypillinen keskikokoinen molossikoira, jolla on voimakas ja jonkin verran pitkänomainen rakenne. Kallon koko riippuu sukupuolesta: sen ympärysmitta on selkeästi suurempi uroksilla kuin nartuilla. Karvapeite voi olla hiekanruskea (fawn), punainen, juovikas (brindle) tai musta. Musta maski sallitaan, ja myös valkoiset merkit rinnassa, naamassa ja raajoissa hyväksytään niin kauan kuin ne eivät kata yli 30 % karvapeitteestä. Lisäksi fawneilla ja punaisilla koirilla on usein perusväriä vaaleampi "kasvonaamio". Tumma brindle on kaikkein toivotuin väri ja toiseksi toivotuin punainen, minkä jälkeen tulee fawn. Tästä huolimatta fawnit ja punaiset koirat ovat brindlejä yleisempiä. Keskimääräinen säkäkorkeus on 56 cm, urosten sallittu vaihtelu on 55–58 cm ja narttujen 52–55 cm. Keskimääräinen paino on 36 kg, urokset voivat olla 35–38-kiloisia ja nartut 30–34-kiloisia.

title: Jejunkoira

text: Jejunkoira on tyypillinen dingoa muistuttava puolivilli paariatyyppinen pystykorva ja samalla myös yksi suurimmista korealaisista koiraroduista. Sen koko vaihtelee pienestä keskikokoiseen, ja se on kahta sukulaisrotuaan (koreanjindonkoira ja sapsali) pienempi. Kallo on leveä ja korvat pystyt. Häntä on tuuhea, kärjestään pyöreä ja selän ylle kiertynyt. Karvapeite on lyhyt, sileä ja tiiviisti ihonmyötäinen. Väri vaihtelee suuresti yksivärisestä moniväriseen. Urosten keskimääräinen säkäkorkeus on 48 cm ja narttujen 47 cm. Uroksilla keskimääräinen paino on 15 kg ja nartuilla 13 kg, mutta jotkin korealaiset lähteet ilmoittavat painoksi peräti 20-25 kg. Rakenteeltaan nartut ovat kettumaisia ja urokset lähes identtisiä susien kanssa. Rotu muistuttaa suuresti koreanjindonkoiraa aina kokoa ja väritystä myöten, sillä erotuksella että ensiksi mainitun häntä osoittaa harjamaisesti ylöspäin.

title: Vesipuhveli

text: Vesipuhvelilla on suuret sarvet, jotka kaartuvat tyvestä taakse- ja ulospäin sekä kärjestään vähitellen sisäänpäin. Vesipuhveli on isokokoinen ja voimakas eläin, jota ihmiset ovat pitäneet kotieläimenä tuhansia vuosia, ja siitä on haarautunut erillinen kesy vesipuhveli, joka on villinä luonnossa elävää pienikokoisempi. Kesystä vesipuhvelista on jalostettu päärodut jokipuhveli ja suopuhveli. Kesy ja villi vesipuhveli voivat lisääntyä keskenään. Aikuisen kotieläimenä pidetyn vesipuhvelin paino voi vaihdella 300–600 kg:n välillä. Villinä luonnossa elävän puhvelilehmän paino voi olla jopa 800 kg ja sonnin 1 200 kg. Villinä luonnossa elävän vesipuhvelisonnin keskimääräinen paino on 900 kg, pituus 2,4–3 metriä ja korkeus hartioiden kohdalta 1,7 metriä.

title: Arokorppi

text: Linnun pituus on noin 50 cm ja paino 500-830 g. Korppia 10 % pienempi arokorppi on musta kuten korppi mutta ruumiinrakenteeltaan enemmän varismainen. Nokka ei ole niin jykevä kuin korpilla, pyrstö on lyhyempi sekä siivet ja keltaiset koivet ovat pidemmät kuin korpilla. Niskassa näkyy oikeassa valaistuksessa pronssinruskea värisävy. Sukupuolet ovat samanvärisiä, koiras on hiukan kookkaampi. Nuori lintu muistuttaa vanhaa höyhenpuvultaan. Äänet ovat varismaisia.

title: Sfinx

text: Sfinx on keskikokoinen kissarotu, jonka keskimääräinen paino on uroksilla 4-5 kiloa ja naarailla 3-3,5 kiloa. Rotusäädösten mukaan uros saa olla 25 % naarasta kookkaampi, kunhan vartalon mittasuhteet ovat kohdallaan.

title: Nenäapina

text: Nenäapinoiden urokset ja naaraat poikkeavat kokonsa puolesta toisistaan huomattavasti urosten ollessa naaraita isompia. Urosten keskimääräinen pituus on 73-76 cm ja paino 20 kg. Naaraat ovat puolestaan keskimäärin 61-64 cm ja painavat puolet uroksen painosta. Lajin naarailla on muihin kädellisiin verrattuna huomattavan suuri nenä, mutta vain uroksilla on lajille tyypillinen erittäin suuri nenä. Uroksen nenällä voi olla pituutta jopa yli 10 cm.

title: Korppi

text: Monissa kulttuureissa korppi on liitetty myönteisessä merkityksessä nimenomaan viisauteen, luomiseen ja hedelmällisyyteen. Esimerkiksi Pohjois-Amerikan intiaanien keskuudessa sekä korppia että varista on aina kunnioitettu. Intiaanien vanhojen uskomusten mukaan korppi on valon ja ymmärryksen tuoja, ja ilman korppia ihmiskunta eläisi ikuisessa pimeydessä.[9] Myös antiikin Kreikassa ja Roomassa arvostettiin korppia, ja se esiintyy monissa antiikin myyteissä ja taruissa. Korpin älykkyydestä ja viisaudesta on nykyisin myös tieteellistä näyttöä.[9]

title: Korppi

text: Korppi esiintyy myös suomalaisessa sananparressa Ei korppi korpin silmää noki.

title: Etiopiankorppi

text:
Etiopiankorppi ("Corvus crassirostris") on suurikokoinen Afrikan sarvessa elävä varpuslintulaji.
__notoc__
Linnun pituus on 60–64 cm ja paino jopa 1,5 kg. Se on maailman suurin varpuslintu yhdessä korpin ("Corvus corax") kanssa. Lajin höyhenpuku on musta lukuun ottamatta takaraivosta niskaan ulottuvaa valkoista laikkua. Nokka on hyvin paksu ja voimakas. Sukupuolet ovat samanvärisiä.

title: Afrikansivettikissa

text: Naaraat ovat uroksia suurempia, mutta huomattavia kokoeroja ei ole. Paino vaihtelee 7–20 kg välillä, mutta keskimääräinen paino on 12,5 kg. Ruumiin pituus 67–84 cm ja hännän pituus 34–47 cm. Säkäkorkeus on keskimäärin 40 cm.

title: Antti Korpi

text: Antti Korpi asuu Brysselissä. Hänellä on murrosikäinen poika Aaro Korpi, joka on Remeksen nuortenkirjojen päähenkilö. Antin puoliso Soile Korpi työskentelee fyysikkona CERN:n tutkimuslaitoksessa. Antti Korven äiti asuu Porvoossa, jossa Korpi käy usein häntä tapaamassa. Korven isä on entinen SUPO:n agentti.


query: Mitä tarkoittaa määritelmä paleoliittinen?

title: Kivikausi

text: Kivikausi jaotellaan Euraasiassa kolmeen ajallisesti toisiaan seuraavaan aikakauteen: paleoliittiseen, mesoliittiseen ja neoliittiseen kauteen [4]. Kausien ajalliset siirtymäkohdat vaihtelevat alueittain. Yleisesti paleoliittinen kausi käsittää ajan ennen jääkauden loppua noin 12000 vuotta sitten. Mesoliittinen kausi on jääkauden jälkeisen kivikauden alkuvaihe, jolloin elettiin vielä metsästäjä-keräilijä-kulttuurissa. Neoliittinen kausi alkaa maanviljelyn omaksumisesta jatkuen pronssikauteen. Pohjois-Euroopassa myös metsästäjä-keräilijä-kulttuuri voidaan lukea neoliittiseksi tai subneoliittiseksi, jos se on ottanut käyttöönsä keramiikan.

title: Antikommutatiivisuus

text: Binäärioperaatio on antikommutatiivinen tai antikommutoiva, jos alkioiden operointijärjestyksen vaihtaminen muuttaa operaation tuloksen käänteisalkiokseen. Tämä määritelmä on kuitenkin hieman epätarkka, sillä käänteisalkiolla voidaan tarkoittaa joko "additiivista käänteisalkiota" tai "multiplikatiivista käänteisalkiota" riippuen joukosta, jossa kyseinen operaation on määritelty. Tarkempi määritelmä käyttäen additiivista käänteisalkiota (ks. vastaluku) seuraa.

title: Sofisti (dialogi)

text: Mallikäsitteen suullisen esityksen (määritelmän) jälkeen vieras pyrkii löytämään ne tekijät, jotka yhdistävät mallikäsitettä, ”onkimiestä”, ja tavoitteena olevaa käsitettä, ”sofistia”, sekä ne tekijät, jotka erottavat niitä. Sofistin huomataan monella tavalla muistuttavan onkimiestä, ja sofistin väliaikaiseksi määritelmäksi saadaan selvästi humoristiseksi tarkoitettu kuvaus; sofistiikalla tarkoitetaan:

title: Toteutuvuus

text: Joskus konsistenssilla tarkoitetaan toteutuvuutta ("semanttinen määritelmä"), useimmiten ristiriidattomuutta ("syntaktinen määritelmä").

title: Suora

text:
Antiikissa suora määriteltiin kahden pisteen ja viivaimen avulla. Valitaan tasolta kaksi pistettä. Eukleideen Alkeissa esitetyn määritelmän mukaan kahden pisteen välille voidaan aina vetää jana tai viiva. Määritelmästä on jäänyt viivain pois, joten sitä ei voi pitää täysin matemaattisena. Määritelmä on pääpiirteissään seuraava:
Puolisuora eli säde piirretään silloin janan AB avulla niin, että janan toista päätä jatketaan samaan suuntaan pisteen C kautta äärettömän pitkälle. Kun sama toistetaan puolisuoran toiseen päähän, saadaan suora. Suora määräytyykin niiden kahden pisteen avulla, joiden kautta se kulkee. Antiikin määritelmässä korostetaan myös abstraktia käsitettä ääretön, joka tarkoitti geometriassa ”jatkamista loputtoman pitkälle”.

title: Karkaussekunti

text: Määritelmä kuitenkin muutettiin jo kuuden vuoden kuluttua. Uusi efemeridisekunniksi kutsuttu aikamitta oli sata kertaa tarkempi kuin edeltäjänsä. Määritelmä kuului: ”Sekunti on :s osa trooppisesta vuodesta sellaisena kuin se laskennallisesti oli vuonna 1900, tammikuun 0. päivänä kello 12”. (Tammikuun 0. päivä tarkoittaa itse asiassa joulukuun 31. päivää edellisenä vuonna.)

title: Ulkoisvaikutus

text:
Ulkoiskustannusten täsmällisiä määritelmiä on erilaisia taloustieteen kirjallisuudessa. Buchanan ja Stubblebine esittävät että käytännössä useimmissa tapauksissa ulkoiskustannuksiksi kutsutaan pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia, ts. kun sanaa ulkoiskustannukset käytetään ilman lisämääreitä, useimmiten tarkoitetaan juuri pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia. Pareto-relevantteja ulkoiskustannuksia esiintyy kun kilpaillussa markkinatasapainossa optimaalinen resurssiallokaatio ei toteudu. Baumol ja Oates laajentavat tämän määritelmän epäoptimaalisuuden syihin kahdella ehdolla, jotka määrittävät pareto-relevantin ulkoiskustannuksen:
Toinen ehto voi toteutua tai olla toteutumatta, riippuen siitä kuinka tiukkaa määritelmää halutaan käyttää.

title: Valtiomuoto

text: Valtiomuoto tarkoittaa poliittisten instituutioiden muodostamaa valtiojärjestystä, jonka tarkoitus on hallita valtiota ja sen kansaa. Valtiomuoto on yleensä valtion hallinnon päättämä ja määrittelemä. Yhteiskuntatieteellinen määritelmä voi poiketa valtiomuodon yleisestä määritelmästä, esimerkiksi monarkia voi joskus ollakin sotilaiden tukema totalitaristinen diktatuuri tai kansantasavallaksi kutsuttava muistuttaa enemmän yksipuoluejärjestelmän alaista poliisivaltiota.

title: Kiinteistö

text: Lakiteknisistä syistä johtuen verolainsäädännössä on hieman toisistaan poikkeavia kiinteistön määritelmiä. Arvonlisäverolaissa on määritelmä kiinteistöstä. Siinä kiinteistöllä tarkoitetaan maa-aluetta, rakennusta ja pysyvää rakennelmaa tai niiden osaa. Kiinteistöverolaissa kiinteistöllä tarkoitetaan tonttia, tilaa ja muuta Suomessa olevaa itsenäistä maanomistuksen yksikköä, joka on merkitty tai olisi merkittävä kiinteistönä kiinteistörekisterilaissa tarkoitettuun kiinteistörekisteriin. Kiinteistöverolain säännöksiä kiinteistöstä sovelletaan kuitenkin myös eräisiin rekisteriyksikköihin tai esineisiin, jotka eivät ole siviilioikeudellisessa mielessä kiinteistöjä.

title: Populaatio

text: Populaatiolla tarkoitetaan tavallisesti samalla alueella vuorovaikutuksessa eläviä saman lajin yksilöitä. Elinalueeseen perustuvan määritelmän lisäksi populaatio voidaan määritellä myös biologisesti. Tällöin populaatiolla tarkoitetaan niiden yksilöiden joukkoa, jotka lisääntyvät säännöllisesti keskenään. Populaation määritelmä on melko venyvä, sillä populaatio rajataan usein tutkimuksellisesta tarpeista, esimerkiksi jos verrataan eri kaupunkien varpuspopulaatioita.

title: Akvedukti

text: Modernissa englanninkielessä aqueduct-termillä tarkoitetaan vedenjakelujärjestelmää, johon kuuluu putkia, kanaaleja, tunneleita ja muita rakenteita. Suppeamman määritelmän mukaan aqueduct tarkoittaa siltaa/viaduktia, jonka tarkoitus on veden kuljettaminen maastoesteen yli.

title: Tutkimusetiikka

text: Tutkimusetiikan sisällöstä on esitetty erilaisia määritelmiä. Laajan ja kaiken tutkimustoiminnan kattavan määritelmän mukaan (Tranøy 1983) ”tutkimusetiikalla tarkoitetaan joko vapaaehtoista tai järjestelmällistä tieteellisessä tutkimuksessa ja sen seuraamuksissa johtuvien moraalisten ongelmien tarkastelua”. Tutkimustoiminnan alueelle rajatun määritelmän mukaan (Petterson 1994) ”tutkimusetiikka on niiden kysymysten pohtimista, jotka koskevat eettisten normien integroimista tutkimustyöhön yhdessä tutkimuspoliittisten, juridisten tai tutkimusideaalisten sääntöjen (normien) kanssa”. Tutkimuseettinen ongelma syntyy, jos yleinen moraalinen normi on ristiriidassa tutkimuksen käytännön tai tutkimuseettisen normin kanssa.

title: Stressi

text: Stressille on olemassa monta määritelmää. Stressillä tarkoitetaan yhden määritelmän mukaan fyysisinä, psyykkisinä ja sosiaalisina oireina sekä toimintahäiriöinä ilmenevää häiriötilaa, joka johtuu yksilön kokemuksesta, jossa hän ei kykene selviytymään häneen kohdistuvista vaatimuksista (Selyé 1963). Toisen määritelmän mukaan on olemassa sekä myönteistä että kielteistä stressiä, jotka vaativat kumpikin vastapainokseen lepoa ja vapaa-aikaa.

title: Laatu

text:
Laatujohtamisessa ja laatutyössä voidaan tunnistaa kaksi päälinjaa:Asiayhteydestä käy yleensä ilmi, kumpaa laadulla tarkoitetaan tai tarkoitetaanko molempia. Tuotannon tehtävänä on yhdistellä tuotannon välineistä kulutuksen välineitä eli hyödykkeitä, joilla ihmiset voivat tarpeitaan tyydyttää. Tarpeiden tyydyttäminen saa aikaan hyvinvointia ja hyvinvointi voidaan ymmärtää tarpeiden tyydytyksen riittäväksi asteeksi.
Laatuajattelun uranuurtajat olivat erimielisiä laatua määritellessään. Laadun määritelmissä voidaan tunnista laaja laadun määritelmä, joka tarkoittaa ominaisuuksia ja laatuvaihtelujen hallintaa. Suppeassa määrittelyssä laatu tarkoittaa laatuvaihtelujen hallintaa.

title: Mobiilioppiminen

text: Nykyisin mobiilioppimisella tarkoitetaan usein laajempaa käsitettä. Esimerkiksi London Mobile Groupin määritelmän mukaan termillä tarkoitetaan prosesseja, joilla oppija tiedostaa ja kykenee operoimaan uusissa, jatkuvasti vaihtuvissa konteksteissa ja oppimistiloissa.

title: Käänteinen totalitarismi

text: Edellä esitetyn määritelmän mukaan käänteinen totalitarismi tarkoittaa vuonna 2003 nousemassa olevaa Yhdysvaltojen hallinnon muotoa. Insertin määritelmä ei näin huomioi muissa maissa ja maanosissa käynnissä olevaa vastaavaa prosessia. Määritelmän ongelmana on myös suppea historiallinen näkemys käänteisen totalitarismin kehityksestä.

title: Konsistenssi

text: Teoriaa sanotaan toteutuvaksi (), jos sillä on malli. Joskus konsistenssilla tarkoitetaan toteutuvuutta ("semanttinen määritelmä"), useimmiten ylempänä määriteltyä ristiriidattomuutta ("syntaktinen määritelmä").

title: Saalistus

text: Kasvikunnassa muun muassa lihansyöjäkasvit edustavat joko sekundaarisia tai tertiaarisia saalistajia. Eläinkunnassa sanalla petoeläin tarkoitetaan usein suppeasti vain lihansyöjänisäkkäitä ("carnivora"), vaikka saalistajia on runsaasti myös lintujen, matelijoiden ja kalojen joukossa. Saalistajan yleisen ja laajan määritelmän tarkennuksena voidaan lisäksi "varsinaisilla saalistajilla" tarkoittaa eliöitä, jotka aiheuttavat saaliseliön kuoleman käyttäessään niitä ravinnokseen. Esimerkiksi laiduntavat eläimet tai loiseläimet eivät kuulu tämän kapeamman määritelmän piiriin, mutta toisaalta esimerkiksi siemeniä syövät linnut kuuluvat siihen, sillä ne aiheuttavat kasvukelpoisen alkion menehtymisen.

title: Alalaji

text: Alalajilla ei ole yksiselitteistä biologista määritelmää, vaan sen rajaamistapa riippuu eliöryhmästä samaan tapaan kuin lajilla. Yleisesti alalajilla tarkoitetaan "keskenään lisääntyvää perinnöllisesti yhtenäistä ryhmää saman lajin yksilöitä, jotka eroavat muista vastaavista ryhmistä ominaisuuksiltaan ja perintötekijöiltään". Alalajit pystyvät risteytymään keskenään, mutta risteymien hedelmällisyys on yleensä merkittävästi heikentynyt. Tämä määritelmä soveltuu vain suvullisesti lisääntyviin eliöihin.

title: Baramiini

text: ReMine myös täsmensi, että holobaramin tarkoittaa "kaikkia eliöitä jotka jakavat yhteisen esi-isän". Tässä määrittelyssä "ensin luotu eliö" on huono määritelmä, koska ei voida tietää, onko holobaramiinit luotu samanaikaisesti vai ei. ReMinen määritelmän mukaan myös samaan aikaan luodut identtiset organismit luokitellaan samaan holobaramiiniin, jolloin ensimmäinen naaras ja koiras kuuluvat samaan holobaramiiniin, vaikka olisivat samanaikaisesti luodut.

title: Paleoliittinen Franko-Kantabria

text:
Paleoliittinen Franko-Kantabria pohjoisessa Espanjassa ja Etelä-Ranskassa on parhaiten tunnettu myöhäispaleoliittisista luolamaalauksistaan.
Luolamaalausten tekijöiksi on väitetty nykyisten baskien esi-isiä, mutta varmaa tämä ei ole. Franko-Kantabrian alue oli jääkauden kylmimmän kauden aikaan yksi Euroopan ikiroutarajan eteläpuolisista pakoalueista refugeista, joissa asui ihmisiä.

title: Populaarimusiikki

text: Populaarimusiikilla tarkoitetaan yleisimmän määritelmän mukaan suosittua, suuren yleisön kuuntelemaa ja levylistoilla näkyvää musiikkia, kuten popmusiikkia, rockia tai iskelmämusiikkia. Tässä määritelmässä ei taidemusiikkia, jazzia ja etnistä musiikkia lasketa populaarimusiikkiin kuuluvaksi. Hieman marginaalisetkin rock- ja popmusiikista erkaantuneet tyylit, kuten metallimusiikki äärimmäisine muotoineen, lasketaan kuitenkin populaarimusiikiksi. Laajemman määritelmän mukaan populaarimusiikki tarkoittaa kaikkea sellaista musiikkia, joka omana aikanaan on ollut suuren yleisön suosiossa.

title: Monikulmio

text: Monikulmio eli polygoni on geometriassa tasokuvio, jonka reuna on suljettu murtoviiva. Tämä tarkoittaa sitä, että seuraamalla murtoviivaa jana kerrallaan kärjestä toiseen päätyy lopulta takaisin lähtöpisteeseen. Monikulmion määritelmä vaihtelee hieman kirjallisuudessa. Eräät määritelmät rajaavat itseään leikkaavat murtoviivat pois, jolloin monikulmion sisäosat ovat yhtenäiset. Toiset määritelmät hyväksyvät itsensä leikkaamisen, jolloin monikulmio voisi olla myös tähti. Tällöin sisäosan määritelmä on mutkikkaampi. Eräät määritelmät tuntevat täytetyn monikulmion, jolloin sisäosan pisteet ovat osa monikulmiota.

title: Japanin paleoliittinen kausi

text: Japanin paleoliittinen kausi () käsittää ajanjakson noin vuodesta 100 000 eaa. alkaen vuoteen 12 000 eaa., jolloin jääkausi loppui ja Japanissa alkoi mesoliittinen Jōmon-kausi. Todisteita ihmisten olemisesta saarella ennen vuotta 30 000 eaa., jolloin ensimmäiset työkalut löydettiin, ovat kiistanalaisia ja useimmiten aikakauden katsotaankin alkaneen vuodesta 35 000 eaa.

title: Japanin paleoliittinen kausi

text: Johtuen tästä erilaisuudesta, Japanin paleoliittinen kausi ei yleisesti sovi perinteiseen käsitykseen kivityökaluihin perustuvasta paleoliittisesta kaudesta. Japanilaiset työkalut osoittavat näin merkkejä mesoliittisestä kaudesta ja neoliittisesta kaudesta jo niin varhain kuin 30 000 eaa.

title: Kyborgi

text: Kyborgi () tarkoittaa biologista eliötä, johon on yhdistetty tekniikkaa. Sana on yhdistelmä kyberneettisestä ja organismista tarkoittaen siis kyberneettistä eliötä. Määritelmällä tarkoitetaan yleensä tieteiskirjallisuudessa esiintyneitä, osittain robottien näköisiä ihmishahmoja, mutta vaatimusta jonkinlaisen robotiikan näkyvyydelle ei ole; kyborgi voi olla täysin samannäköinen kuin normaali ihminen. Periaatteessa kyborgin määritelmä kattaa nykyään esimerkiksi sydämentahdistinta käyttävän ihmisen. Manfred Clynesiä (1960) pidetään kyborgi-sanan keksijänä. Hän käytti sitä artikkelissaan ulkoavaruudesta. D. S. Halacy käytti sanaa "ei ainoastaan avaruudesta, vaan yhteydestä sisäisen ja ulkoisen tilan välillä - cyborg on silta mielen ja aineen välillä."

title: Oikeuskäytäntö

text: Oikeuskäytäntö eli oikeuspraksis on tuomioistuinten, erityisesti ylimpien tuomioistuinten, ja niihin rinnastettavien muiden lakeja soveltavien toimielinten ratkaisuista muodostuva lakien soveltamistapa. Varsinkin ennakkopäätöksillä luodaan oikeuskäytäntöä. Tällainen suppea määritelmä on oikeustieteessä vakiintunut, mutta oikeuskäytäntö voidaan määritellä myös laajemmin, jolloin se tarkoittaa oikeusnormien säätämistä, soveltamista ja noudattamista. Seuraavassa pitäydytään suppeassa määritelmässä.

title: Paleoliittinen Kreikka

text: Paleoliittinen Kreikka viittaa nykyisen Kreikan alueeseen paleoliittisella kaudella eli vanhemmalla kivikaudella. Tässä siihen luetaan myös mesoliittinen kausi eli keskinen kivikausi. Aikakausia luonnehtii varhaisten ihmisten toiminta ja metsästäjä-keräilijä-kulttuuri, ja ne kattavat yhdessä ajan ensimmäisten ihmisten saapumisesta viimeistään noin 400000–300000 eaa. aina noin vuoteen 7000–6800 eaa. saakka.

title: Multimedia

text: Multimedia-termille ei ole tarkoin rajattua määritelmää. Sana itsessään tarkoittaa mediaa, joka yhdistelee muita mediamuotoja kuten tekstiä, ääntä, kuvaa, videokuvaa, animaatiota tai interaktiivisuutta. Tämän määritelmän mukaan audiovisuaalisuutta sisältävä teatteriesitys, tai kirja jossa on kuvia, olisi multimediaa. Arkikielessä multimedia yhdistetään nykyään tietokoneisiin ja digitaalisuuteen.

title: Paleoliittinen kausi

text: Paleoliittinen kausi (vanha kivikausi) oli ihmisen kehityksessä kausi, jolla käytettiin ensimmäisiä alkeellisia työkaluja. Paleoliittinen kulttuuri perustui metsästykseen ja keräilyyn. Kausi alkoi ensimmäisten kivityökalujen käyttöönotolla ihmislajeilla, kuten käteväihminen "Homo habilis". Tekniikka oli aluksi hyvin alkeellista. Kauden lopulla tapahtui huomattavaa kulttuurikehitystä aikaisempia ihmislajeja älykkäämmän nykyihmisen ansiosta. Kausi päättyi maanviljelyn kehittymiseen.

title: Paleoliittinen Kreikka

text: Paleoliittinen kausi voidaan jakaa osakausiin seuraavasti. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä, ja vaihtelevat eri lähteissä.