query: Milloin Jämsänkosken paperitehdas perustettiin?

title: Jämsä

text: Jämsänkoski Oy perustettiin vuonna 1887 harjoittamaan metsäteollisuutta. Jämsänkoski Oy koostui sulfiittiselluloosa- ja paperitehtaasta sekä sahalaitoksesta. Vuonna 1920 tehdas liittyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita, johon siis Jämsänkoski Oy fuusioitiin. Samalla Jämsänkoski oli kehittynyt omaksi yhdyskunnakseen ja se sai kauppalan aseman vuonna 1926. Jämsänkoski toimi myös vähän aikaa Yhtyneiden Paperitehtaiden keskuspaikkana 1940-luvulla kenraali Juuso Waldenin johtoaikana kunnes keskuskonttorin toiminta siirrettiin yhtiön suurimmalle paperitehtaalle, Valkeakosken Tervasaareen. Jämsänkosken tehdas on Kaipolan tehdasta suurempi, jossa on neljä toiminnassa olevaa paperikonetta. Tehtaan vuosittainen kapasiteetti on 880000 tonnia. Jämsänkosken tehdas valmistaa päällystämätöntä aikakauslehtipaperia sekä tarra- ja pakkauspaperia. Vuonna 2002 Jämsänkoskelle perustettiin biovoimalaitos.

title: Koskenpää

text:
Teollistuminen alkoi 1900-luvun alussa Koskenpään Tervatehdas Oy:n myötä, joka perustettiin vuonna 1909. Tehtaan toiminta loppui 1950-luvun lopulla. Koskenpään Huopatehdas Oy aloitti toimintansa vuonna 1923. Sahloisten Kalliokoskeen rakennettiin voimalaitos 1940-luvulla.
J. A. Alleniuksen suunnittelema Koskenpään kirkko vihittiin käyttöön 1902. Koskenpään seurakunnasta tuli itsenäinen kirkkoherrakunta 1925. Koskenpää aloitti toimintansa itsenäisenä kuntana 1.1.1926 ja 1969 se liitettiin Jämsänkosken kuntaan (kaup. 1986). Jämsänkoski liitettiin edelleen Jämsään 2009.

title: Paperitehdas

text: Ensimmäinen Alppien pohjoispuolella toiminut pysyvä paperitehdas perustettiin 1390 Nürnbergiin. 1300-luvun puolivälin jälkeen paperinvalmistus Euroopassa kehittyi nopeasti.

title: Patalankosken paperitehdas

text: Patalankosken paperitehdas oli toinen nykyisen Jämsänkosken paperitehtaan edeltäjistä (toinen oli Hovilanhaaran paperitehdas) Jämsänkoskella. Tehtaan rakennustyöt alkoivat vuonna 1898. Tehtaan omisti Jämsänkoski Oy vuoteen 1920 asti ja loppuajan vuoteen 1925 asti Yhtyneet Paperitehtaat Oy.

title: Jämsänkosken paperitehdas

text: Tarra- ja pakkauspaperit:

title: Pitkänkosken paperitehdas

text: Pitkänkosken puuhiomo ja paperitehdas perustettiin Sippolan Ruotilan kylään vuonna 1916, ja siellä oli työssä noin 30 työntekijää. Aluksi valmistettiin vain massaa, jota kuljetettiin Metsäkylän rautatieasemalle edelleen toimitettavaksi. Vuonna 1918 päätettiin aloittaa myös paperinvalmistus, ja tätä varten tehdasta laajennettiin ja sinne hankittiin paperikone. Yhtiössä työskenteli enimmillään 80 henkeä.

title: Paperitehdas

text: Paperitehtaiden historian tutkimista vaikeuttaa tutkijoiden käyttämän terminologian ja määritelmien hajanaisuus. Useat käyttävät termiä tehdas erottelematta sitä, onko tehtaan käyttövoimana ihminen, eläin vai vesi. Tämän seurauksena on ollut vaikeata määrittää milloin vesivoimaa ryhdyttiin käyttämään hyödyksi paperinvalmistuksessa. Tämä on ollut merkittävä muutos paperin valmistuksessa käytettävissä menetelmissä.

title: Läskelä

text: Ennen talvi- ja jatkosotaa Läskelä kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Harlun kuntaan. Siellä toimineiden sahalaitosten viereen perustettiin vuonna 1899 puuhiomo ja vuonna 1905 käärepaperia valmistanut Läskelän paperitehdas. Toisen maailmansodan jälkeen tehdas tuotti myös sanomalehtipaperia. Läskelän paperitehdas sekä Harlun selluloosa- ja paperitehdas yhdistettiin samaksi yritykseksi vuonna 1958. Vuodesta 1973 aina 1990-luvulle saakka Läskelän tehdas valmisti neljäsosan Neuvostoliiton tapettipaperista sekä lisäksi myös kirjoituspaperia. Se lopetti toimintansa vanhentuneena maaliskuussa 2004. Tehtaan täydellistä uusimista on suunniteltu.

title: Kankaan paperitehdas

text: Kankaan paperitehdas (aiemmalta nimeltään Lohikosken paperitehdas) oli Jyväskylän keskustan välittömässä läheisyydessä Tourujoen rannalla sijainnut paperitehdas, joka kuului viimeisessä vaiheessa Sappi Limited -konserniin. Tehdas oli kuulunut aiemmin G. A. Serlachius, Metsä-Serla ja M-real -konserneihin. Tehdas perustettiin vuonna 1872. Liikevaihto vuonna 2003 oli noin 160 miljoonaa euroa. Tehtaalla työskenteli viimeisessä vaiheessa noin 150 henkilöä. Paperiliiton puheenjohtaja Jouko Ahonen työskenteli aiemmin Kankaan tehtaalla. Tehdasrakennusten vanhimpia osia on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist.

title: Jämsänkosken paperitehdas

text: Paperikoneet PK I (ex PK III) ja PK II sijaitsivat lakkautetulla Hovilanhaaran paperitehtaalla. Myös Patalankoskella oli yksi paperikone (PK I).

title: Jämsänkosken paperitehdas

text: Jämsänkosken paperitehdas on UPM-konserniin kuuluva paperitehdas Jämsässä. Tehtaalla on kolme paperikonetta. Tehtaan tuotantokapasiteetti on 610 000 t vuodessa. Henkilöstöä on noin 500.

title: Jämsä

text: Patalankosken kuohuja Jämsänkoskella Paperityöväelle valmistunut Oinaala 1950-luvulla Jämsänkosken paperitehdas ja Koskikeskinen Rekolankoski vuonna 1927

title: Kankaan paperitehdas

text: Vuonna 1901 tehdas meni jälleen konkurssiin epäonnistuneiden venäjänkauppojen takia. Vuonna 1902 perustettiin Kankaan Paperitehdas Osakeyhtiö, jonka merkittävimmät osakkeenomistajat olivat Nordbanken, Suomen Pankki, Osakeyhtiö Kankaan Tehdas sekä Jämsänkoski Osakeyhtiö. Vuosina 1902–1903 tehdas oli täystyöllistetty ja saavutettu voitto oli kirjanpidollista.

title: Niemiskosken paperitehdas

text: Niemiskosken paperitehdas ja puuhiomo sijaitsi Sortavalan maalaiskunnassa Kiteenjoen Niemiskosken varrella. Paikalle perustettiin puuhiomo vuonna 1897 ja paperitehdas vuonna 1906. Molemmat laitokset omisti "Niemiskosken Oy", jonka osake-enemmistö oli "Suomalainen Puuliike Oy":llä.

title: Hovilanhaaran paperitehdas

text: Hovilanhaaran paperitehdas oli Jämsänkoskella sijainnut Jämsänkoski Oy:n toinen paperitehdas (toinen oli Patalankosken paperitehdas), joka aloitti toimintansa vuonna 1902. Tehdas kuului vuodesta 1920 aina lakkauttamiseensa saakka Yhtyneet Paperitehtaat -konserniin. Tehdas suljettiin 1970-luvulla, ja tehtaan kaksi paperikonetta myytiin Intiaan.

title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Osuus Orivedeltä Jämsään määrättiin rakennettavaksi vuonna 1938. Hyväksymiseen vaikutti Rudolf Walden, joka lupasi, että tehtaat osallistuvat kustannuksiin. Rakennustyöt aloitettiin 1939 ja niitä jatkettiin sotavuosinakin, osittain sotavankityövoimalla. 56 kilometriä pitkä rata Jämsään valmistui 1950 ja valtion ja Yhtyneiden Paperitehtaiden puoliksi maksama jatko Jämsänkosken tehtaille seuraavana vuonna. Pistorata Jämsästä Päijänteen rantaan Olkkolaan valmistui vuonna 1953. Keskimäärin rataa oli vuosittain rakentamassa 300 henkeä, parhaimpina vuosina yli 700. Rata oli erittäin vaikea rakentaa jopa Suomen oloissa – siltoja, pengerryksiä ja mutkia tuli valtavasti. Rataa ja sen sivuratoja tarvittiin Päijänteen ympäristön puuraaka-aineen ja Jämsänjoki-laakson kasvavan puunjalostusteollisuuden tuotteiden kuljetuksiin. Osittain radan ansiosta Jämsänkosken paperitehdas sai rinnalleen Kaipolan paperitehtaan ja Olkkolan sahan. Radat palvelivat myös henkilöliikennettä. 1960-luvun puolivälissä melko vilkkaana käynyt liikenne romahti vuosikymmenen lopussa ja matkustajaliikenne lopetettiin vuonna 1969. Radan liikenne kuihtui 1970-luvulla muutamaan tavarajunaan päivässä.

title: Tuokslahden paperitehdas

text: Tuokslahden paperitehdas ja puuhiomo sijaitsi Sortavalan maalaiskunnassa Kiteenjoen Haapakosken varrella. Paikalle perustettiin puuhiomo vuonna 1898 ja siellä oli käytössä 2 hioma- ja 4 pahvikonetta. Viipurin konepaja toimitti paperikoneen Tuokslahteen.

title: Jämsä

text: Jämsänkoski on samannimisen entisen kaupungin keskus, joka on kasvanut yhteen Seppolan kanssa muodostaen Jämsän keskustaajaman. Jämsänkosken teollinen kehitys alkoi jo 1800-luvulla ja se kehittyi omaksi taajamakseen. Jämsänkoski oli pitkään rakenteellisesti tehdasyhdyskunta. Jämsänkoski sijaitsee Jämsän pohjoispuolella, niin ikään Jämsänjoen varrella. Jämsänjoen kosket ovat antaneet osaltaan mahdollisuuden vesivoiman valjastamiselle teollisuuskäyttöön. Jyväskylän rata kulkee Jämsänkosken kautta, mutta varsinainen asema on Seppolassa. Myös Jämsänkoskella on linja-autoasema.

title: Myllykoski (yritys)

text: Yhtiö perustettiin alun perin vuonna 1892, jolloin veljekset Claës ja Fredrik Geronimo Björnberg perustivat puuhiomon Myllykoski Träsliperi Aktiebolag. Vuonna 1920 yhtiöstä tuli osa Yhtyneet Paperitehtaat Oy:tä, kun Myllykoski Träsliperi Ab, Ab Simpele ja Jämsänkoski Oy sulautuivat. Myllykosken Paperitehdas Oy irtautui Yhtyneistä Paperitehtaista vuonna 1952 yhtiön omistajasukujen Björnbergien ja Waldenien riitannuttua. Björnbergien haltuun jäänyt yhtiön osa muutti nimensä 1971 Myllykoski Oy:ksi.

title: Jämsänkosken teollisuusympäristö

text: Teollisuusympäristö alkoi rakentua 1888, jolloin Jämsänkoskelle perustettiin sulfiittiselluloosatehdas. Tehtaan vanhimmat, tiiliset osat ovat vuodelta 1897, suunnittelijana arkkitehti Bernhard Blom. W. G. Palmqvistin suunnitelmien mukaan tehtiin 1920- ja 1930-luvuilla merkittäviä laajennuksia. Tiilinen korjauspaja on vuodelta 1898 ja Blomin suunnittelema paperitehdas on vuodelta 1902. Klassistista tyyliä edustava Palmqvistin suunnittelema seuratalo Ilveslinna on valmistunut 1937. Rekolankosken voimalaitos on vuodelta 1922 ja Patalankosken voimalaitos 1936, molemmat Palmqvistin suunnittelemia. Vanhimmat asuinrakennuksista ovat peräisin 1800-luvulta. Selluloosan valmistus tehtaassa lopetettiin 1981, paperinvalmistus jatkuu.

title: Hovinmaan paperitehdas

text: Hovinmaan paperitehdas perustettiin vuonna 1873 ja sen omisti Ab Hovinmaa Pappersbruk, joka perustettiin vuonna 1888. Tehtaan vuosituotanto oli noin 3 000 tonnia paperia ja vuonna 1932 siellä oli 110 työntekijää. 1930-luvun lopussa työntekijöitä oli 125.

title: Kuusankoski

text: 1800-luvun lopulla teollistumiskehitys Suomessa lähti käyntiin ja rautateiden rakentaminen alkoi. Vuonna 1870 avattiin Riihimäki–Pietari-rautatie ja vuonna 1889 Kouvola–Kuopio-rautatie, jotka kummatkin sivusivat Kuusankosken aluetta. Tällöin havaittiin alueen koskien teollisuudelle tarjoamat mahdollisuudet. Vuonna 1872 Kymijoen Kuusankoskeen perustettiin selluloosa- ja paperitehdas ja vuonna 1897 rakennettiin saman alan tehdas ylemmäs Voikkaankoskeen. Vuonna 1904 Kuusaansaaren paperitehdas, Kymintehdas ja Voikkaan paperitehdas yhdistyivät Kymin Osakeyhtiöksi. Tehdas on nykyiseltä nimeltään UPM/ Kymin paperitehdas ja sen on omistanut vuodesta 1996 alkaen UPM-Kymmene Oy.

title: Kymin paperitehdas

text: Kymin paperitehdas on Kouvolan Kuusankoskella Pohjois-Kymenlaaksossa sijaitseva paperitehdas, joka perustettiin alun perin jo vuonna 1872. Kuusanniemessä sijaitseva tehdas jatkaa Kymintehtaan ja Kuusaansaaren paperitehtaan perinteitä.

title: Jämsänkosken paperitehdas

text: Päällystämätön aikakauslehtipaperi (SC):

title: Loimijoen paperitehdas

text: Loimijoen paperitehdas oli Loimaan Vesikoskella Loimijoen Vesikoskessa vuosina 1907-1909 toiminut paperitehdas. Tehdas perustettiin samalla paikalla aiemmin toimineen naulatehtaan tuhouduttua tulipalossa vuonna 1903.

title: Jämsä

text: Toisen maailmansodan jälkeen Jämsän teollistuminen kiihtyi. Kaipolan paperitehdas perustettiin 1952, lisäksi Partalaan syntyi huopateollisuutta. Erityisesti Jämsänkosken keskustaajamasta muodostui vireä alue, jonka kunnallistekniikka ja asuinolot olivat edistyksellisiä. Radiolupia jämsänkoskelaisilla oli 1950-luvulle tultaessa erityisen paljon.[47][48]

title: Jämsänkosken paperitehdas

text: Koneella PK4 on lisäksi käytöstä poistettu Walmsley/Valmet Sym Matt-On-line soft-kalanteri vuodelta 1986 (Leveys 5 350 mm).

title: Valkeakoski

text: Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee nykyistäkin kaupunkikuvaa. Sen yli rakennetut riippusillat yhdistävät kaupunginosat toisiinsa ja siitä valjastetusta voimasta syntyivät aikoinaan paperitehtaat. Valkeakoski on paperikaupunki, sillä eräs Suomen ensimmäisistä paperitehtaista, Myllysaaren paperitehdas, perustettiin Valkeakoskelle. Myllysaaren paperitehtaan perinteitä jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas, joka valmistaa tarra- ja kirjekuoripapereita kolmella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata.

title: Kangaskosken paperitehdas

text: Kangaskosken paperitehdas oli nykyisen Rautjärven Simpeleellä Hiitolanjoen varrella sijainnut paperitehdas. Kangaskoski sijaitsee noin kilometrin päässä nykyisestä Venäjän rajasta. Kangaskoski Oy perustettiin vuonna 1901. Kangaskosken tehtaan toiminta oli tappiollista ja yritys ajautui konkurssiin vuonna 1903. Tuotanto jatkui uusien yrittäjien voimin 1920-luvulle asti. Tehtaan tuotanto oli 2500 tonnia ruskeaa käärepaperia vuodessa.

title: Jämsänkoski

text: Jämsänkoski erosi Jämsästä vuonna 1926, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1986. Jämsänkoskella on paperi- ja paperinjalostusteollisuutta, ja alueen suurin työnantaja onkin UPM-Kymmene Oyj:n Jämsänkosken paperitehdas. Rautatieyhteys on Orivedelle ja Jyväskylään. Jämsänkoskella on vuonna 1937 rakennettu tiilikirkko sekä vuonna 1901 rakennettu Koskenpään kirkko.


query: Mikä on Kauko Röyhkän oikea nimi?

title: Kauko Röyhkä

text: Kauko Röyhkä (oikealta nimeltään Jukka-Pekka Välimaa, s. 12. helmikuuta 1959 Valkeakoski)[1] on suomalainen rockmuusikko ja kirjailija. Röyhkän ura levyttävänä muusikkona ja romaanikirjailijana alkoi vuonna 1980. Kauko Röyhkän tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Lauralle”, ”Talo meren rannalla”, ”Paska kaupunki” ja ”Paha maa”. Röyhkän romaani Kaksi aurinkoa oli Finlandia-palkintoehdokkaana 1996. Vuonna 1995 Röyhkä sai Suomi-palkinnon ja vuonna 2009 Taiteen valtionpalkinnon.[2]

title: Kauko Röyhkä

text: Vuonna 2012 julkaistiin Röyhkän tuotannosta kuuden CD:n kokoelma Olen Messias. Uudelleen koottu Kauko Röyhkä & Narttu teki keikkoja kesällä ja syksyllä.[34] Marraskuussa 2012 Röyhkän kokoama Uhrijuhla-yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä.[35] Vuoden 2012 Narttu-keikoista julkaistiin 2013 konserttilevy Pois valoista – live 2012. Vuonna 2014 Röyhkä julkaisi The Boots -yhtyeen kanssa tekemänsä levyn Etelän peto ja teki yhtyeen kanssa myös keikkoja.[36] Maaliskuussa 2015 Uhrijuhla julkaisi toisen albuminsa Jokainen on vapaa lintu.[37] Tammikuussa 2016 Röyhkä/Inginmaa/Hypnomen-kokoonpano julkaisi ensimmäisen albuminsa Huominen on uni.[38] Joulukuussa 2016 ilmestyi Aamyöiseen sateeseen -albumi, joka sisältää kolme uutta kappaletta ja seitsemän uutta versiota Röyhkän kappaleista trion esittämänä.[39] Maaliskuussa 2017 julkaistiin Röyhkän ja Severi Pyysalon yhteityölevy Turmion suurherttua. Keväällä 2017 julkaisi ensimmäisen kappaleensa englanniksi laulava Valhe-yhtye, jonka Röyhkä perusti Crystal Clears -yhtyeen kanssa. Mukana on myös Röyhkän vaimo Olga Välimaa.[40] Huhtikuussa 2018 Röyhkä ilmoitti eronneensa Valheesta ja keskittyvänsä suomenkieliseen tuotantoon.[41] Syyskuussa 2018 Kauko Röyhkä & The Boots julkaisi toisen albuminsa Maantien.[42]

title: Pohjoinen taivas 1991–1993

text:
Säv. ja san. Kauko Röyhkä, paitsi (1) säv. Timo Vikkula - Kauko Röyhkä, (17) säv. ja san. Maritta Kuula - Kauko Röyhkä.
Sovitukset (1–7) Gröhn - Hakanen - Röyhkä - Salminen - Vikkula, (8–18) Kling - Röyhkä - Vaahtera - Vikkula.

title: Kauko Röyhkä & Riku Mattila

text: Kauko Röyhkä & Riku Mattila on suomalaisen Kauko Röyhkä & Riku Mattila -duon esikoisalbumi, joka julkaistiin 6. helmikuuta 2008. Kauko Röyhkälle se on järjestyksessään 23. albumi.

title: Extra (Kauko Röyhkän albumi)

text: Extra on suomalaisen muusikon Kauko Röyhkän kolmas kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1988.

title: Bossanova 80–82

text: Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A2-säv. Ilkka Laru ja Kauko Röyhkä.

title: Luettelo Kauko Röyhkän kappaleista

text: Tämä on luettelo Kauko Röyhkän levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.

title: Mikki Hiiren myöhemmät vaiheet

text: Albumin julkaisun jälkeen Oululainen Kauko Röyhkä & Narttu hajosi. Riku Mattila muutti Helsinkiin ja liittyi hetkeksi Tumppi Varosen Problems?-yhtyeeseen. Kauko Röyhkä muutti myöhemmin itse perässä. Mattila ja Röyhkä tutustuivat Helsingissä Wigwam-yhtyeen alkuperäiseen basistiin, Mats Huldéniin, joka Röyhkän sanojen mukaan oli "liian hippi vuoden -82 tiukasti tyylitietoisille uusromanttiikkabändeille, eikä aivan istunut yhteen meidänkään rockabilly-tyyppisen imagomme kanssa, mutta siitä huolimatta minusta tuntui, että meidän pitäisi saada basistiksi juuri Mats." Myös Heikki Tikka houkuteltiin muuttamaan Helsinkiin. Johanna-yhtiön pomo Atte Blom tarjosi helsinkiläistyneelle Kauko Röyhkä & Nartulle levytyssopimuksen ja yhtye teki EP-levyn Herra presidentti.

title: Joko-tai

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A3-säv. Tommi Viksten.
Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Kauko Röyhkä

text: Citation error, replace with{{cite book| author = (toim.)| title = Get on. 101 rocklyriikan parasta| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2000| id = ISBN 951-31-1642-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vikkula, Timo| title = Nuottikirja| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2004| id = ISBN 952-471-059-5}} Citation error, replace with{{cite book| title = The Velvet Underground ja Lou Reed| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2007| id = ISBN 978-952-471-820-2}} Citation error, replace with{{cite book| title = Suursaari| location = Helsinki| publisher = Johnny Kniga| year = 2009| version = Teksti: Kauko Röyhkä. Kuvat:Juha Metso| id = ISBN 978-951-0-35355-4}} Citation error, replace with{{cite book| title = Rajantakainen Karjala| location = Helsinki| publisher = Johnny Kniga| year = 2011| version = Kuvat Juha Metso| id = ISBN 978-951-0-37488-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Röyhkä, Kauko & Juha Metso & Haapasalo, Ville| title = Et kuitenkaan usko... Ville Haapasalon varhaisvuodet Venäjällä| publisher = Docendo| year = 2013| version = Kuvat: Juha Metso| id = ISBN 978-952-291-012-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Röyhkä, Kauko & Juha Metso & Haapasalo, Ville| title = Et muuten tätäkään usko.... Ville Haapasalon 2000-luku Venäjällä| publisher = Docendo| year = 2014| version = Kuvat: Juha Metso| id = ISBN 978-952-291-071-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Välimaa, Olga (toim.)| title = Kauko Röyhkä. Virallinen| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2014| id = ISBN 978-952-01-1095-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Röyhkä, Kauko & Alizad, Arman| title = Armanin maailma| publisher = Docendo| year = 2014| version = Kuvat: Juha Metso| id = ISBN 978-952-291-072-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Haapasalo, Ville (haastateltava) & Röyhkä, Kauko (kirjoittaja) & Juha Metso(valokuvaaja)| title = Makujen matka - Georgia| publisher = Docendo| year = 2015| id = ISBN 9789522911810}} Citation error, replace with{{cite book| author = Röyhkä, Kauko & Vuorinen, Katariina & Välimaa, Olga| title = Piru irti Islannissa| publisher = Like| year = 2017| id = ISBN 9789520115869.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ville Haapasalo, Kauko Röyhkä, Juha Metso| title = Junamatka Moskovaan| location = Helsinki| publisher = Docendo | year = 2017| id = ISBN 9789522913906}}

title: Samae Koskinen

text: Koskinen teki ensimmäisen sooloalbuminsa "Vol. 1" sanoitukset yhteistyössä nykyrunoilijoiden ja -kirjailijoiden kanssa. Tekijöinä olivat muun muassa Inka Nousiainen, Sanna Karlström, Tomi Kontio ja Kauko Röyhkä. "Elossa"-levylle Koskinen halusi kirjoittaa tekstejä myös itse, ja ne syntyivät hänen ja Röyhkän yhteistyönä. Samae Koskinen muodostaa Jussi Lehtisalon kanssa death metal/hard rock yhtyeen Arkhamin Kirjasto. Hän on myös soittanut Kauko Röyhkän livekokoonpanossa ja Kauko Röyhkän ja Riku Mattilan yhteislevyllä "Kaksi lensi tuulen mukaan". Koskisen laulu ”Hyvä päivä” valittiin Radio Helsingin kesähitiksi 2013.

title: Kauko Röyhkä & Narttu

text:
Levyn ilmestymisen jälkeen Röyhkä lopetti basson soittamisen ja keskittyi pelkästään laulamiseen. Kesällä 1980 kokoonpano esiintyi muun muassa Kuusrockissa nimellä Kauko Röyhkä Combo. Röyhkän, Mattilan ja Tikan lisäksi kokoonpanossa soitti Harri Sarkkinen ja lisävahvistuksena Ramblers-kitaristi Jarmo Heikkinen sekä Lare Heikkinen.
Loppuvuonna 1980 turkulainen Narttu oli lopettanut toimintansa, joten kokoonpano vaihtoi nimekseen Kauko Röyhkä & Narttu. Kaj Backman korvasi Sarkkisen bassossa. Lare Heikkinen ei jatkanut kokoonpanossa. Uudistunut viisikko esiintyi muun muassa Ylen Härmärock ohjelmassa ja äänitti Helmikuussa 1981 uuden LP:n Uusia tansseja.

title: Kauko Röyhkä (yhtye)

text: Kauko Röyhkä on Kauko Röyhkän vuosina 1990–2007 toiminut yhtye. Yhtye muodostui Kaksi koiraa -albumin kiertueelle lokakuussa 1990 ja toimi aluksi nimellä Kauko Röyhkä Combo.

title: Lauluja rakastamisen vaikeudesta (Kauko Röyhkä)

text: Lauluja rakastamisen vaikeudesta on suomalaisen muusikon Kauko Röyhkän neljäs kokoelmalevy. Se julkaistiin vuonna 1989. Kokoelma sisältää Röyhkän kappaleita vuosilta 1980–1988. Levy kuuluu Megamania-yhtiön julkaisemaan teemalliseen sarjaan kokoelmia eri artisteilta, joilla kaikilla on sama nimi.

title: Paha maa (albumi)

text: Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A1 ”Paha maa” säv. Kauko Röyhkä ja Tommi Viksten / A2 ”Pois valoista” säv. Kauko Röyhkä ja Heikki Tikka / B2 ”Väärässä filmissä” säv. Kauko Röyhkä ja Heikki Tikka. Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Uusia tansseja

text: Kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Kauko Röyhkä, ellei toisin mainittu. Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Pikku enkeli

text: Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A2 "Laulujen nainen" säv. ja san. Kauko Röyhkä ja Maritta Kuula. Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Onnenpäivä

text: Onnenpäivä on Kauko Röyhkä & Nartun neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1983. Kannessa esittäjänä on Kauko Röyhkä, Narttu mainitaan vain takakannessa. Koska Kauko Röyhkän & Nartun ensimmäiset kolme levyä eivät olleet olleet myynti- saati arvostelumenestyksiä ja lähes kaikki Röyhkän kolmen edellisen vuoden aikana tekemä oli haukuttu - mikä oli ollut tälle henkisesti raskasta aikaa - bändi päätti ottaa uudelle levylle "vain rakkaus- ja lapsuusaiheisia lauluja, jotka eivät ärsyttäisi ketään." Jos Onnenpäivä olisi haukuttu, olisi Röyhkän musiikillinen ura päättynyt siihen.

title: Tyttöjen ystävä

text: Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A1 -säv. Timo Vikkula ja Kauko Röyhkä. Sovitukset Kauko Röyhkä Combo.

title: Mielummin vanha kuin aikuinen

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A1 "Matkustaa" säv. Maritta Kuula ja Kauko Röyhkä sekä B4 "Kolme asetelmaa" säv. Heikki Tikka, Kauko Röyhkä ja Jarmo Heikkinen. Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi 1 "Paha maa" säv. Kauko Röyhkä ja Tommi Viksten / 2 "Pois valoista" säv. Kauko Röyhkä ja Heikki Tikka / 5 "Väärässä filmissä" säv. Kauko Röyhkä ja Heikki Tikka.
Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Kauko Röyhkä

text: Kauko Röyhkä & Mikkelin kaupunginorkesteri: Röyhkä ja Rättö ja Lehtisalo: Kauko Röyhkä & Riku Mattila: Hypnomen, Anna Inginmaa ja Hypnomen: Kauko Röyhkä ja Severi Pyysalo:

title: Kaksi koiraa

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A5- sekä B4-san. Uuno Kailas, säv. Pupu Lihavisto ja Kauko Röyhkä.
Sovitukset Kauko Röyhkä, Pekka Gröhn ja Timo Vikkula.

title: Kauko Röyhkä & Narttu

text: Kauko Röyhkä & Narttu on suomalaismuusikko Kauko Röyhkän yhtye, joka oli toiminnassa vuodesta 1980 vuoden 1990 ensimmäiseen päivään. Aktiivisen kauden aikana yhtye ehti julkaista kymmenen albumia, kaksi minialbumia ja kaksi kokoelmaa. Kesällä 2012 yhtye palasi ensin keikoille kesäfestareille ja teki syksyllä klubikiertueen, joilla äänitettiin live-levy Pois valoista. Levyn julkaisun yhteydessä yhtye teki toisen klubikiertueen syksyllä 2013. Yhtye oli soittanut joitain paluukeikkoja jo vuonna 1998 Riku Mattila kitaristinaan.

title: Mats Huldén

text: Lars Mats Olof Huldén (s. 17. lokakuuta 1949 Kokkola) on suomalainen basisti, tuottaja, sanoittaja ja kääntäjä. Hänet tunnetaan Wigwam-yhtyeen alkuperäisenä basistina, mutta pisimmän päivätyönsä hän on tehnyt Kauko Röyhkän yhtyeissä Kauko Röyhkä & Narttu ja Kauko Röyhkä, ja on tuottanutkin useita näiden levyjä. Muita hänen tuottamiaan artisteja ovat mm. Don Huonot, Liisa Akimof, Neljä Ruusua ja YUP.

title: Pohjoinen taivas Osa 2

text: Säv. ja san. Kauko Röyhkä, paitsi 12-säv. Kauko Röyhkä / Petri Saarela, san. Kauko Röyhkä, 15-säv. ja san. Kevin Coyne, suom. san. Kauko Röyhkä, 16-säv. ja san. Kari Peitsamo. Kaikki sovitukset Kling / Röyhkä / Vaahtera / Vikkula.

title: Kauko Röyhkä

text: Jukka-Pekka Välimaa syntyi Valkeakoskella 12. helmikuuta 1959 ja kasvoi Oulussa äitinsä ja tätinsä kanssa. Hänen äitinsä kertoi isän näyttävän laulaja Kauko Käyhköltä, mistä on peräisin myös taiteilijanimi Kauko Röyhkä.[5][6]

title: Paska kaupunki

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A1-säv. Röyhkä ja Jari Paulamäki.
Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Maa on voimaa

text: Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Extra (Kauko Röyhkän albumi)

text:
Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi B2 - säv. Heikki Tikka, Kauko Röyhkä ja Jarmo Heikkinen, sekä B4 - säv. ja san. Kauko Röyhkä ja Maritta Kuula.
Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.

title: Kauko Röyhkä

text: Röyhkä perusti Kauko Röyhkä ja Combo -yhtyeen Gabi Hakasen, Mara Salmisen, Pekka Gröhnin ja Timo Vikkulan kanssa.[24] Vuonna 1991 julkaistiin Tyttöjen ystävä, jonka avausraita ”Kevät” on Soundi-lehden arvion mukaan yksi Röyhkän hienoimmista kappaleista. Levyn kokoonpanosta ainoastaan Kaksi koiraa -albumilla mukaan tullut kitaristi Timo Vikkula jatkoi yhtyeessä.[25] Basistiksi vaihtui Ari Vaahtera ja rumpaliksi Tero Kling.[24]


query: Onko pullokuonodelfiinien väritys yleensä harmaa?

title: Pullokuonodelfiini

text: Pullokuonodelfiineiden väritys on harmaa. Se vaihtelee selkäevän tummanharmaasta hyvin vaaleanharmaaseen ja vatsanalusen melkein valkoiseen. Tämä väritys tekee delfiinistä hyvin vaikean erottaa niin ala- kuin yläpuoleltakin. Ylä- ja alaleukojen pituus antaa delfiinille sen pullokuono-nimen. Eläimen oikea kuono eli nokka eli nenä on kuitenkin pään päällä oleva puhallusaukko, missä näkyy nenän rakenne sen ollessa avoinna. Pullokuonodelfiinin kasvoilla on tunnusomainen ”hymy”.

title: Harjasgekko

text: Harjasgekolla on tukeva ruumis ja kolmion muotoinen pää. Nimensä se on saanut ohimolta olkapäille jatkuvasta "harjastaan", joka joillain yksilöillä ulottuu takajalkoihin asti. Harjasgekon väritys on yleensä kirkkaampi yöllä kuin päivällä. Harjasgekon väritys vaihtelee paljon. Yleisimpiä värejä ovat keltaisen, ruskean, oranssin, puna ruskean, vihertävän, beigen ja harmaan eri sävyt. Kuvioitakin on monia erilaisia esim. tiikeri: tummempia raitoja selässä, buckskin=Kaikkein yleisin muoto harmahtava tai ruskehtava, dalmatialainen: tummia pilkkuja joka puolella, liekit/tuli: liekkikuvio kyljissä ja harlekiini: tumman ja vaalean värin yhdistelmä.

title: Maitohai

text: Maitohailla on tyypillinen harmaa väritys ja valkoinen väritys alla. Uros voi kasvaa noin 63-71 senttimetrin pituiseksi ja naaraat voivat kasvaa noin 62-74 senttimetrin pituiseksi. Sen paino on noin 5 kilogrammaa. Maitohain raportoitu ikä on noin kahdeksan vuotta. Niillä on pyöristäytynyt kuono ja suuret silmät. Se on suosittu kaupallisessa kalastuksessa. Huolimatta siitä, että se elää matalikoilla, sitä pidetään ihmisille vaarattomana sen koon ja hampaiden vuoksi.

title: Iguaani

text: Iguaanin poikaset ovat silmiinpistävän kirkkaan vihreitä, mutta eläimen värit haalistuvat ajan kanssa ja aikuisena iguaanin väritys on rusehtavan harmaa ja kellertävä, päästä jopa turkoosi ja sen hännässä on poikittaisia tummia raitoja. Kynnet ovat pitkät ja terävät. Iguaanilla on voimakasrakenteinen pää, alaleuan suomut ovat suuria ja sillä on alaleuassaan selvästi erottuva suuri pyöreä suomu, selässä on harja ja leuassa kaulalappu. Täysikasvuinen naaras on yleensä noin 90–110 cm:n ja koiras 130–150 cm:n pituinen. Iguaanin pituudesta suurin osa on häntää, eikä ruumiin pituudeksi tällöin jää kuin 30–40 cm.

title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukanpituus on keskimäärin 20 senttiä, ja paino 54–76 grammaa. Siipiväli on noin 37 senttiä. Koiraat ovat hieman naaraita pienempiä. Siivet ovat teräväkärkiset, ja pyrstö pyöreähkö. Naaman, rinnan ja vatsan väritys on valkoinen. Naaraiden väritys on koiraita tummempi. Niiden selkä on kastanjanruskea, koiraiden harmaa. Molempien niskassa ja pyrstösulissa on valkoisia läiskiä. Afrikankääpiöhaukan silmät ovat ruskeat ja jalat oranssit. Nokan kärki on oranssi, muu osa nokasta harmaa. Nuorten lintujen jalat ovat vaaleammat kuin aikuisilla. Niiden selkä ja kaula ovat punertavanruskeat. Vatsa, rinta ja naama ovat aikuisten tapaan valkoiset.

title: Afganistaninpiiskujänis

text: Afganistaninpiiskujäniksen kesäturkissa selkä ja kyljet ovat harmaanruskeita. Kupeiden ja vatsapuolen väritys vaihtelee harmaasta harmaanvalkoiseen, ja siinä on usein myös kellertävä häivähdys. Kesäturkissa on myös selkeä, kermanvärinen kaulus, jonka etu- ja takaosassa on punaruskea rajaus. Kaulus erottuu talviturkista vain heikosti. Talviturkki on tiheä, ja tasaisen ruskea. Nisiä on neljä paria. Kallo on suuri, ja yleensä hieman kaareva. Korvat ovat pyöreät ja pienet. Afganistaninpiiskujäniksen lyhyiden jalkojen tassunpohjia peittää tiheä, eristävä karvoitus.

title: Hierronsusikoira

text: Karvapeite on lyhyt ja suora ja pohjavilla erittäin tiheää. Talviturkki on hieman kesäturkkia pidempi ja tuuheampi. Väritys on yleensä tummanharmaa, kellanharmaa tai hopeanharmaa. Vaikka harmaa onkin ensisijainen väri, myös punaruskeita, fawneja, kermanvärisiä ja valkoisia yksilöitä esiintyy. Harmaalla, punaisella ja fawnilla tulee olla kuonon, leuan ja poskien alueen kattava vaalea "maski", joka ei saa kuitenkaan ulottua kuononselän alueelle. Silmien yläpuolella tulee yhtä lailla olla samansävyiset vaaleat merkit. Kermanväriset ja valkoiset yksilöt ovat jo itsessään niin vaaleita, ettei maskia eikä silmämerkkejä esiinny niillä. Keskimääräinen säkäkorkeus on uroksilla 54 cm ja nartuilla 52 cm. Urokset painavat suunnilleen 22 kg ja nartut 18 kg. Urosten tulee olla selkeästi narttuja kookkaampia.

title: Pullokuonodelfiini

text: Pullokuonodelfiinit syövät pieniä kaloja ja joskus kalmareita, rapuja, mustekaloja ja muita pieniä eläimiä. Niiden pyöreäpäiset hampaat sopivat pitelyyn mutteivät pureskeluun. Pullokuonodelfiinit saalistavat muiden delfiinien tavoin yleensä laumoissa. Kun kalaparvi on löytynyt, delfiinit toimivat ryhmänä ja pitävät kalat lähellä toisiaan. Ne paimentavat saaliskaloja tiheäksi parveksi, josta ne vuorotellen aterioivat. Delfiinit voivat myös ajaa kalaparven esimerkiksi matalikolle, jossa saalis on helpompi sumputtaa ja saada kiinni. Saalistuksessa saattaa olla mukana myös muita delfiinilajeja.[5] Delfiini voi kalastaa myös yksinään, mutta silloin ruokana on pohjakaloja. Joskus eläimet iskevät kalan tajuttomaksi (tai tuovat pois vedestä) helpottaakseen kiinnisaamista ja syömistä.

title: Sarvinokat

text: Sarvinokkien höyhenpeite on tavallisesti musta, harmaa, valkoinen tai ruskea, mutta värikkyyttä linnuille antaa yleensä kirkkaampi väritys nokassa ja kasvojen tai kaulan paljaalla iholla. Sarvinokkien näkö on binokulaarinen, vaikkakin suuri nokka rajoittaa niiden näkökenttää. Silmien suojana ovat kookkaat silmäripset, joita lintu hyödyntää myös aurinkosuojana.

title: Galapagosinkyyhky

text: Galapagosinkyyhkyn ruumiinpituus on 18–23 senttimetriä ja paino noin 90 grammaa. Yläruumis on punertavan ruskea, kaula ja rinta vaaleanpunertavat. Siivet ovat pääosin ruskeat, mutta pääsiipisulat ovat mustat ja niissä on valkoiset reunat. Siipien alahöyhenet ovat tumman sinertävänharmaat. Pyrstön sulat ovat tummanruskeat ja niiden reunat harmaat, pyrstön kärjen läheltä mustat ja kärjestä harmaat. Jalat ovat kirkkaanpunaiset. Pään väritys on huomiota herättävä. Tummia silmiä ympäröi kirkkaansininen rengas ja silmien alla ja takana kulkee kermanvalkoinen juova, jota reunustavat mustat juovat. Kummallakin puolella kaulaa on pinkin- tai pronssinhohtava läikkä. Nuoret galapagosinkyyhkyt ovat laimeavärisempiä kuin aikuiset linnut. Naaraan väritys on hieman koirasta laimeampi ja sen kaula on hohtavampi. Nokka on musta ja alaspäin käyrä. Galapagosinkyyhkyn nokka on käyrempi ja suurempi kuin useimmilla muilla kyyhkyillä.

title: Venäjänkääpiöhamsteri

text: Luonnossa venäjänkääpiöhamsteri elää mm. Kazakstanin ja Siperian ruohikkoaroilla. Laji löydettiin ensimmäisen kerran vuonna 1773, ja löytäjänä oli eläintieteilijä Peter Simon Pallas. Lajin yksilöt kasvavat 6–10 cm kokoisiksi, ja niiden väritys on yleensä sekoitus ruskean ja harmaan sävyjä. Lisäksi selässä useimmiten on tummempi selkärangan suuntainen juova. Tämän "normaalin" värityksen lisäksi venäjänkääpiöhamstereita on olemassa ainakin helmiäisnormaalin, safiirin ja helmiäissafiirin väreissä. Nimitys "talvikko" tulee turkista, joka luonnossa muuttuu normaalista valkeaksi talvisin.

title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetanan väritys vaihtelee laajalla skaalalla, useimmiten oranssista ruskean sävyihin, mutta värejä voivat olla myös harmaat sävyt ja jopa musta. Punasiruetanaan verrattuna oranssien yksilöiden sävy on likaisemman oranssi. Nuorilla etanoilla saattaa olla kyljissään pitkittäisjuovia, mutta vanhemmiten ne yleensä häviävät. Etanan antura on väriltään vaalea ja erittyvä lima haalean kellanoranssia. Hengitysaukko on kilven etuosassa lähellä eläimen päätä ja oikella kyljellä. Laji on huomattavan kookas ja täysikasvuinen yksilö on täyteen mittaansa venyneenä ja 7–14 cm pitkä.

title: Karvakehrääjämäiset

text: Karvakehrääjämäiset perhoset vaihtelevat melko pienistä hyvin suurikokoisiin. Aikuisilla perhosilla on roteva, tuuheakarvainen ruumis ja leveät siivet. Väritys vaihtelee tyypillisesti kellanruskeasta harmaaseen ja siipikuviot ovat yksinkertaisia. Sukupuolidimorfia on hyvin yleistä ja naaraat voivat olla huomattavasti koiraita suurikokoisempia. Naaraan tuottamien feromonien haistamiseksi koirailla on pitkät, leveästi kaksoiskampahampaiset tuntosarvet. Useimmat lajit lentävät yöllä tai hämärässä.

title: Kangaskäärme

text: Kangaskäärmeen pituus on 60–70 senttimetriä. Laji on yleisväriltään ruskea tai harmaa. Naaras on yleensä tummanharmaa, mutta koiraiden selkäpuolen väritys vaihtelee. Sen selkää pitkin kulkee kaksi riviä tummia täpliä. Usein kangaskäärme sekoitetaan tumman selkäkuviointinsa vuoksi kyykäärmeeseen, joka on kuitenkin paljon kömpelömpi, voimakkaampi ja lyhythäntäisempi. Kangaskäärmeen selkäkuvio muodostuu tummanruskeiden täplien muodostamasta parijonosta selän sivuilla, ei sahalaitakuviosta kuten kyyllä. Kangaskäärmeellä on myös lieriömäinen ruumiis sekä pyöreä silmäterä, joiden perusteella se erottuu kyystä. Kangaskäärmeen pään sivuilla on kuonosta kaulaan asti kulkevat tummat ohjasjuovat.

title: Röyhelöpyy

text: Röyhelöpyy on keskimäärin 45 senttimetriä pitkä ja 500–700 grammaa painava metsäkanalintu. Koiras on yleensä naarasta hieman suurempi, tosin täysikasvuiset naaraat voivat olla kookkaampia kuin nuoret koiraat. Koiraalla ja naaraalla on hyvin samannäköinen ruskeansävyinen höyhenpuku: se on selkäpuolelta pilkullinen ja harmaan tai punaruskean värinen ja vatsapuolelta tummajuovainen ja kellertävä. Punaruskea höyhenpuku on vallitseva leudossa ilmanalassa, kun taas kylmässä ilmanalassa harmaa väritys on yleisempi.

title: Keeshond

text: Keeshond on terhakka keskikokoinen pystykorva, jolla on pitkä kaksinkertainen turkki, pienet pystyt korvat ja kippurahäntä. Turkin väritys on harmaa eri sävyissään (musta, valkoinen, harmaa / hopea). Pää ja selkä ovat tummemmat kuin raajat, kaulus ja häntä, joiden väri on vaaleamman harmaa. Keeshondin silmiä reunustavat rodulle tyypilliset "silmälasit". Jalat ovat vankkaluustoiset ja kulmaukset kohtuulliset. Säkäkorkeus vaihtelee yleisimmin 40–50 cm:n välillä.

title: Australiankehrääjät

text: Höyhenys on tummasävyinen. Sen väri vaihtelee harmaasta punertavanruskeaan. Vatsapuoli on yleensä vaaleampi. Useilla lajeilla on sekä harmaita, että punertavia värimuotoja. Saman lajin eri värimuodot elävät kumpikin sillä alueella, johon niiden väritys sopii paremmin. Usein niiden höyhenyksessä on myös sekavia juovia tai täpliä.

title: Pullokuonodelfiini

text: Pullokuonodelfiini eli pullonokkadelfiini (Tursiops truncatus) on yleisin ja tunnetuin delfiinilaji. Lajia tavataan miltei kaikissa merissä paitsi napa-alueiden merialueilla. Yleensä delfinaarioissa olevat delfiinit ovat pullokuonodelfiinejä.

title: GoAir

text: Kun GoAir aloitti toimintansa, sen lentokoneet oli maalattu erivärisiksi. Koneiden värejä olivat laivastonsininen, vaaleanpunainen, taivaansininen, oranssi, sahraminkeltainen, vihreä ja ruskea. Vuodesta 2011 lähtien yhtiön väritys on ollut harmaa. Teemaltaan väritys on kuitenkin ollut sama yhtiön perustamisesta lähtien. Väritys on seuraava:Heinäkuussa 2013 GoAir ilmoitti palkkaavansa seuraavan seitsemän vuoden ajan vain kevyitä lentoemäntiä polttoainekulujen vähentämiseksi. Yhtiön 130 stuerttia saavat kuitenkin pitää työpaikkansa.

title: Valkokuonodelfiini

text: Valkokuonodelfiinien väritys vaihtelee suuresti. Niiden kuono on yleensä valkoinen ja harmaiden tai mustien täplien peitossa – se voi kuitenkin olla myös täysin harmaa. Selkäevän etupuoli ja otsakumpu ovat tummat. Joskus niitä erottaa toisistaan poikittainen vaaleanharmaa juova, harmaanruskea läiskä tai valkoinen alue, joka ympäröi puhallusreikää ja joillakin yksilöillä myös silmiä. Sivuilla on tummanharmaat alueet, joiden etupuolella rinnassa on vaaleampi, epämääräisenmuotoinen laikku. Laikun yläpuolella ja takana delfiinin iho on kirjavanharmaa tai lähes valkoinen selkäevän taakse asti. Vatsapuolella on keskellä kapea valkoinen nauha ja reunoilla vaaleanharmaat läiskät. Pyrstö ja rintaevät ovat yleensä tummat, ja pyrstönhaarojen alapuolella ja evien tyvessä on valkoisia täpliä. Yläleuan molemmissa puoliskoissa on 4–6 karvatuppea, mutta karvoja niissä on vain poikasilla.

title: Mangustit

text: Mangusteja on Aasiassa, Afrikassa, Karibialla ja Etelä-Euroopassa yli 30 lajia. Mangustit painavat yleensä yhdestä viiteen kilogrammaa ja niitä on kooltaan 30 senttisistä liki metrin mittaisiin. Mangustit ovat pitkiä, hoikkia eläimiä, joilla on lyhyet jalat. Pää on pieni ja pyöreä ja siinä on teräväkärkinen kuono. Korvat ovat leveät, pyöreät ja suhteellisen alhaalla pään sivulla. Silmän pupillit ovat yleensä vaakasuorassa ja soikeat, ja hampaita on alle 32–40 lajista riippuen. Väritys on tyypillisesti ruskea tai harmaa ja yleensä yksivärinen, vaikka joitakin raidallisia lajeja on olemassa. Mangustien kynnet eivät pysty vetäytymään ja kämmenpuolet ovat paljaat, etukäpälien muistuttaessa enemmän pesukarhun käpäliä.

title: Castro laboreironkoira

text: Rotu on melko suurikokoinen ja muistuttaa ulkonäöltään hieman sutta, tosin korvat ovat riippuvat ja pyöreäkärkiset. Myös värit ovat sutta muistuttavia harmaan sävyjä, joita kuvaillaan sanoin "vaalea sudenväri" ja "tumma sudenväri". Tavoitelluin väritys "cor do monte" ("vuoristoväri") eli brindle koostuu harmaan eri sävyistä, joiden joukossa on ruskeita tai punertavia karvoja.

title: Viisipiikki

text:
Viisipiikin väritys vaihtelee harmaasta oliivinvihreään. Kutuasuinen koiras on miltei musta.
Naaraan kutuasu on tummien ja vaaleiden värien vastakohtien kirjo. Iho on suomuton. Selässä on nauhamaista tai verkkomaista kuviointia. Piikkejä kalalla on nimensä mukaisesti yleensä viisi, mutta niiden määrä vaihtelee neljästä piikistä seitsemään piikkiin. Piikit ovat lyhyitä, selvästi erossa toisistaan ja hieman taaksepäin taipuneita. Viisipiikit ovat yleensä 3–6 sentin pituisia ja se muistuttaa huomattavasti kymmenpiikkiä.

title: Poro

text: Poro on sarvellinen hirvieläin, jolla on lämpöä hyvin eristävä turkki. Sen ansiosta poro kestää pohjoisen kylmät talvet. Turkissa on peitinkarvat, joissa on eristeenä ilmalokeroita. Peitinkarvoja on neliösenttimetrillä yli 1700 kappaletta.[3] Turkki on väriltään yleensä harmaan, vaaleanruskean ja valkoisen kirjava, mutta väritys vaihtelee eri yksilöiden kesken.

title: Venäjän talous

text: Harmaan talouden merkitys on ollut Venäjällä perinteisesti suuri. Nykyisin se kattaa eri arvioiden mukaan noin 30–35 prosenttia bruttokansantuotteesta.[39] Harmaaseen talouteen lasketaan kuuluvaksi muun muassa veronkierto ja epävirallinen vaihtokauppa. Venäläisten suuryritysten keskuudessa on yleistä hoitaa yrityksen omistusjärjestelyitä veroparatiisien kautta.[40] Myös pimeä palkanmaksu on yleistä. Yritykset saattavat myös maksaa osan palkasta laillisesti ja osan pimeästi. Nämä harmaat palkat muodostivat vuonna 2006 jopa kolmasosan kaikista maksetuista palkoista.[41] Epävirallinen vaihtokauppa yleistyi Neuvostoliiton aikana kun ihmiset ja tuotantolaitokset pyrkivät täyttämään suunnitelmatalouden aiheuttamaa resurssipulaa. Se oli yleisimmillään vuoden 1998 aikaan, jonka jälkeen vaihtokaupan merkitys alkoi laskea. Vuoden 2008 taantuma sai epävirallisen vaihtokaupan suosion jälleen nousuun. Epävirallista ja vastavuoroista vaihtoa kuvaava kulttuuri, blat, onkin vaikuttanut merkittävästi venäläisen yrityskulttuurin syntyyn.[42]

title: Australiannakkeli

text: Kooltaan australiannakkeli on 10–14 cm. Lajin väritys vaihtelee alalajeittain. Selästään laji on väritykseltään harmaa. Päälaki on musta tai vaaleampi ja niskassa voi olla juovia. Linnun silmien ympärillä on keltainen rengas. Nokka on pitkähkö ja hivenen ylöspäin kaartunut ja koiraiden nokka on hieman naaraiden nokkaa pidempi. Harmaissa siivissä on joko valkoinen tai oranssinpunainen juova. Vatsastaan kaikki australiannakkelin alalajit ovat harmaita ja juovikkaita, mutta juovien määrä vaihtelee.

title: Puertoriconkehrääjä

text: Kooltaan puertoriconkehrääjä on noin 22 cm. Linnun vatsa on mustan ja valkoisen kirjava. Selän väritys on harmaan keltaisen ja mustan kirjava. Päälaki puertoriconkehrääjällä on harmaa ja silmänympärys on väriltään ruosteenruskea. Ulkonäöltään puertoriconkehrääjä muistuttaa männikkökehrääjää ("Antrostomus carolinensis") ja antillienhaukkakehrääjää ("Chordeiles gundlachii") .

title: Peltolude

text: Pituus 4,7 mm - 5,7 mm Peltolude kuuluu vaikeasti niittyluteiden suvun vaikeasti määritettäviin lajeihin. Se on suvun luteista selvästi karvaisin. Sen peitinsiipien tiheä karvapeite onkin lajin paras tuntomerkki. Väritys vaihtelee harmaankellertävästä punertavaan, mutta useimmin lajin yleisväri on vaalean kellanrusehtava. Pikkukilvellä ei yleensä ole selkeää vaaleaa V-kuviota, vaan vaalea alue on jakautunut pienempiin kuvioihin.

title: Kainuunharmas

text: Kainuunharmas on lampaan suomalainen alkuperäisrotu. Sitä pidettiin alun perin suomenlampaan harmaana muotona. Kainuunharmas on harvinainen lammasrotu, jonka väritys on karitsana usein musta, mutta muuttuu harmaaksi eläimen kasvaessa. Lampaalla on useimmiten mustat jalat ja pää.

title: Kultakuoriainen

text: Kuoriainen on väriltään yleensä kiiltävän metallinvihreä, vaikka yksilökohtaisesti väritys saattaakin joskus vaihdella myös pronssin, kuparin, violetin, sinimustan ja harmaan välillä. Se on leveäselkäinen ja sen peitinsiivissä on ohutta vaaleaa kirjailua. Kultakuoriainen muistuttaa suuresti lähisukulaistaan kuparikuoriaista ("Protaetia cuprea" tai "Potosia cuprea").


query: Kuinka pitkä Helmijoki on?

title: Helmijoki

text: Helmijoki () on 177 kilometrin pituinen, usean joen alajuoksuna toimiva joki Guangdongissa, eteläisessä Kiinassa. Helmijoki laskee useana haarana Etelä-Kiinan mereen Hongkongin ja Macaon välillä.[1] Joen suistoalue on yksi Kiinan saastuneimpia alueita.[2]

title: Harry Potter ja viisasten kivi

text: Professori Dumbledore, pitkä, hoikka mies, joka käyttää puolikuun muotoisia silmälaseja ja jolla on vyötäisille ylettyvät pitkät hopeiset hiukset ja parta; on Tylypahkan rehtori ja ainoa velho jota Voldemort on ikinä pelännyt. Dumbledorella, joka tunnetaan saavutuksistaan taikuuden parissa, kamarimusiikin kuuntelusta ja keilailusta, on vaikeuksia kieltäytyä karamelleista ja hänellä on erinomainen huumorintaju. Vaikkei hän otakaan kehuja vastaan, hän tietää kuinka viisas hän todella on. Rowling kuvaili häntä "hyvyyden perikuvaksi".

title: Helmijoki

text: Helmijokea Kantonissa, eräs joen laskuhaaroista. Helmijoen deltaa vanhalla kartalla Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead..

title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Raketti liikkuu 90% valonnopeudesta, Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*1010 metrin matkan. Kuinka pitkä välimatka on raketista mitattuna?

title: Tsunami

text: Mallintamisen avulla pyritään määrittelemään tsunamin etenemissuunta, nopeus ja energia. Rantojen maastomallien avulla pyritään ennustamaan puolestaan se, että kuinka pitkälle aallot iskevät sisämaahan.[8]

title: Päässälasku

text: Tähän on erilaisia menetelmiä. Menetelmän valinta riippuu siitä, kuinka paljon yhteenlaskettavia lukuja on ja kuinka pitkiä ne ovat. Voidaan joko laskea oikealta alkaen (koulussa opetettu menetelmä laskea paperilla lukuja yhteen), vasemmalta alkaen (ks. yllä, mutta vaatii harjoitusta ylivuodon käsittelyyn, koska siltä ei voi välttyä) tai lisäämällä luvut yksi kerrallaan välisummaan. Peruskoulutason tehtävissä jotkut yhteenlaskettavista muodostavat tasalukuja, kuten 76 943 + 23 057 = 100 000. Jos tällaisesta on vaaraa, kannattaa tarkistaa ensin, ennen kuin ratkaisee tehtävän numeerisesti.

title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Hud on eräänlainen tietotaulu, jossa kerrotaan muun muassa kuinka kauan olet ajanut, mutta Big Rigsin hudissa aika ja pisteet menevät taulun ulkopuolelle ja epäselvästi toteutettu "Ultranaviksi" nimetty checkpoint-mittari on liitetty hudiin. Lisäksi Ultranavin yläpuolella on mittari, jonka tarkoitus on kuvastaa kuinka pitkälle olet edennyt radalla.

title: Underdogs

text: Artisti on kuvaillut kappaleen olevan tunnelmaltaan positiivinen ja energinen. Hänen mukaansa sanoitus kertoo siitä, että ”vaikka tuntuisi siltä että ei kuulu joukkoon, niin voi päästä vaikka kuinka pitkälle”.

title: Helmijoki

text: Luokka:Kiinan joet Luokka:Etelä-Kiinan mereen laskevat vesistöt Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kahdentoista taulun lait

text: Se, että lait olivat syntyneet yhteiskunnallisen kamppailun tilanteessa, heijastuu monien mielestä niiden sisällöllisissä painotuksissa. Etualalla olivat oikeusturvaan ja oikeudelliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset, esimerkiksi oikeudenkäyntejä koskevat säännöt ja rangaistusten suuruudet. Myös säädökset, jotka rajoittivat ylenpalttista luksusta esimerkiksi hautajaisjärjestelyissä, sopivat ajan ilmapiiriin. Toisaalta ei ole varmaa, kuinka pitkälle säädökset olivat vain jo aiemmin vakiintuneen käytännön kirjallinen vahvistus, kuinka pitkälle todellisia uudistuksia. Kahdentoista taulun laeissa on myös selviä vaikutteita samanaikaisesta kreikkalaisesta lainsäädännöstä, minkä osoittavat lukuisat muistumat esimerkiksi Gortynin laeista, jotka ovat säilyneet alkuperäisinä. Kuten useimmat muut alkukantaiset lait, kahdentoista taulun lait yhdistävät tarkat ja ankarat rangaistukset yhtä tarkkoihin ja ankariin oikeustoimia koskeviin muotovaatimuksiin.

title: Kiinan tulvat 1931

text: Pahimmin tulvivia jokia olivat Jangtse, Huaijoki, Keltainenjoki ja Keisarinkanava. Ongelmia oli myös niin etelässä kuin Helmijoki ja niin pohjoisessa kuin Songhua ja Jalu, jotka virtaavat Koreaan päin.

title: Helmijoki

text: Jos Helmijoen alkuvirtana toimivia vesistön yläjuoksun jokia luetaan kokonaisuudeksi, kuten jotkut lähteet tekevät, Helmijoen vesistön pituudeksi saadaan noin 2400 kilometriä.[5] Tämä olisi Kiinan kolmanneksi pisin jokialue.

title: Korko

text: Korkojakso tarkoittaa ajanjaksoa, jolta korko lasketaan. Korkojakso on tavallisesti yksi vuosi riippumatta siitä, kuinka pitkä on tarkasteltava ajanjakso kuten laina-aika tai talletusaika.

title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.

title: Puutavara

text: Metsän puiden lukumäärää voidaan arvioida puiden keskimääräisen leveyden ja taustarajan avulla. Taustarajalla tarkoitetaan sitä, kuinka pitkälle keskimäärin metsässä voi nähdä.

title: Viikinkilaiva

text: Valtaosa viikinkien retkistä tehtiin rannikkoa seuraillen, maamerkkejä tarkkailemalla saattoi selvittää kuinka pitkälle oltiin edetty. Rannikkoa pitkin tehdyillä retkillä tilaa vievää ruokaa ei tarvinnut lastata, sillä tarvittava ravinto saatiin rannikon pysähdyspaikoista. Matkat Atlantin yli Islantiin ja Grönlantiin olivat huomattavasti haasteellisempia, koska merellä oltiin useita päiviä sekä öitä. Ruoaksi viikingit söivät pitkillä retkillä kuivattua kalaa tai lihaa ja hapattamatonta leipää. Nahkaleileistä he joivat vettä, maitoa tai olutta.

title: Hekla

text: Uskomus Heklasta Helvetin porttina säilyi pitkälle 1800-luvulle. Yhä edelleen tunnetaan tarina siitä, kuinka noidat kokoontuvat Heklalle pääsiäisenä.

title: Helmijoki

text: Helmijoen kautta mereen laskee esimerkiksi Länsijoki (Xī Jiāng), lännestä itään laskeva 1960 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alue on 329000 neliökilometriä.[3][4] Länsijoen ohella keskeisimmät Helmijokeen laskevat joet ovat Beijoki (Běi Jiāng, ’pohjoisjoki’) ja Dongjoki (Dōngjiāng, ’itäjoki’).

title: Susanne Lindholmin murha

text: Tapahtunutta alettiin heti tutkia asiantuntijavoimin ja esimerkiksi Helsingin rikospoliisin tutkimusauto lähti liikkeelle poliisilaitoksen 150-vuotisjuhlien kalustonäyttelystä.[6] Lindholmin tuntomerkit, ja myöhemmin valokuva, levitettiin pian julkisuuteen. Poliisia askarrutti, kuinka ja mihin aikaan uhri oli joutunut kotitalonsa kellariin.[12] Kysymyksiä herätti erityisesti se, että kuinka Lindholm oli rahattomana päässyt kotitalolleen, sillä kävellen matka oli melko pitkä. Poliisia kiinnosti, saiko Lindholm autokyydin surmaajaltaan, vai liittyikö tämä seuraan vasta kotiovella. Poliisi uskoo, että uhri surmattiin tunnin sisällä siitä, kun hän lähti hotellista.[9] Kuolinajaksi määriteltiin tutkimusten perusteella kello 3–4.[1]

title: Taloustiede

text: Varsinaisia uusklassisia taloustieteilijöitä voidaan katsoa olevan sellaisten taloustieteilijöiden, jotka uskovat hyödyn maksimoinnin ohjaavan myös hyvin pitkän aikavälin sekä ei-taloudellisia päätöksiä. Useat taloustieteilijät pitäisivät esimerkiksi kysymystä ”Kuinka kauan aikaa minun pitäisi viettää lapsieni kanssa?” liian pitkälle menevänä rationaalisuutena ja hyödyn maksimointina. Nykyään valtavirran taloustiedettä kutsutaan usein uusklassiseksi taloustieteeksi.

title: Hauki

text: Vaikka hauki ei varsinaisesti valitse saaliskalojaan, sen oma koko vaikuttaa jossain määrin siihen, kuinka suuria kaloja se pyydystää. 35 senttimetriä pitkät hauet pyydystävät keskimäärin 8 senttimetrin ja 65 senttimetriä pitkät hauet 15 senttimetrin pituisia kaloja. Hauet voivat kuitenkin saalistaa jopa itsensä kokoisia kaloja tai syödä satoja pieniä poikasia. Pitkä ruumiinmuoto ja venyvä vatsalaukku mahdollistavat suurtenkin saaliiden nielemisen. Saaliin korkeutta tosin rajoittaa suu, joka aukeaa vain rajallisesti.

title: Georg Philipp Telemann

text: Maria-äiti ryhtyi voimatoimiin varmistaakseen poikansa hyvän koulutuksen. Hän takavarikoi tältä kaikki soittimet ja lähetti hämmentyneen kaksitoistavuotiaan Georg-pojan kouluun pitkän matkan päähän Zellerfeldiin. Hän antoi koulun rehtorin tehtäväksi varmistaa, ettei Georg tuhlaisi aikaansa joutaviin sävellyksiin. Ironista onkin, kuinka rehtori itse ymmärsi, kuinka lahjakas nuori Georg oli ja rohkaisi tätä musiikin opinnoissa. Georg lahjoittikin kiitokseksi varhaisimmat sinfoniansa kaupunginorkesterille.

title: Morean kronikka

text: Morean kronikka () on pitkä 1300-luvun kirjoitus, josta on neljä versiota, ranskan-, kreikan- (runomuodossa), italian- ja aragoniankielinen. Kronikka on yli 9 000 riviä pitkä, ja se kertoo siitä, kuinka ristiretkeläiset perustivat feodalismin manner-Kreikkaan, erityisesti tapahtumista Peloponnesoksen niemimaalla (jota kutsuttiin tuohon aikaan Moreaksi) neljännen ristiretken jälkeen, ajanjaksolla 1204–1292 (tai myöhemmin riippuen versiosta). Se antaa merkittäviä tietoja Akhaian ruhtinaskunnan organisaatiosta.

title: Etelä-Kiinan meri

text: Suurimmat Etelä-Kiinan mereen laskevat joet ovat Helmijoki, Punainen joki, Mekong ja Chao Phraya.

title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja [3].[4].

title: Helmijoki

text: Joki on antanut nimensä muun muassa Zhujiangin panimolle ja sen olutmerkille.

title: Pulloposti

text: Pullopostia käytetään merivirtojen tutkimuksessa. Pulloposteja lähetetään myös huvin vuoksi. Lähettäjät haluavat tietää kuinka pitkälle heidän viestinsä kulkeutuu ja saada viestin vastaanottajalta.

title: Julkinen liikenne

text: Joukkoliikenteen nopeus matkustajalle riippuu linjanopeuden lisäksi kuitenkin myös siitä kuinka hyvin linjasto palvelee matkustustarpeita, sekä miten vaihdot toimivat ja kuinka paljon kävelyä matkat edellyttävät. Raskas raideliikenne eli juna ja metro, lentoliikenne sekä bussit (nopeat moottoritielinjat) ovat kulkuvälineitä, joilla on korkea keskinopeus. Korkean linjanopeuden hyödyt voivat jäädä esimerkiksi pitkän pysäkkivälin vuoksi saavuttamatta, koska halutussa paikassa ei ole pysähdystä ja sinne joudutaan matkustamaan vaihdon avulla. Toisaalta tiheillä pysäkkiväleillä keskinopeus jää alhaiseksi. Esimerkiksi Helsingin raitioliikenteen keskinopeus vuonna 2004 oli 14,9 km/h.

title: Golfmaila

text: Golfmaila on golfissa käytettävä maila. Golfmailoja on erilaisia sen mukaan, kuinka korkean ja pitkän lyönnin pelaaja haluaa tehdä.

title: Ystävyydestä

text: Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.


query: Missä Pyreneiden niemimaa sijaitsee?

title: Pyreneiden niemimaa

text: Pyreneiden niemimaa eli Iberian niemimaa (espanjaksi ja portugaliksi Península Ibérica) sijaitsee Lounais-Euroopassa. Sitä rajoittaa etelässä ja idässä Välimeri, pohjoisessa ja lännessä Atlantin valtameri. Pyreneiden vuoristo yhdistää niemimaan muuhun Eurooppaan (Ranskan kautta) ja 14 kilometriä leveä Gibraltarinsalmi erottaa sen Afrikasta.

title: Lusitaanit

text: Linnavuorten määrä Pyreneiden niemimaalla kasvoi huomattavasti rautakauden loppupuolella, mikä kertoo kasvaneesta väkivallan määrästä ja väestönkasvusta. Strabon kuvaili oloja esimerkiksi nykyisen Estremaduranin alueella, jossa luusitaanien ja callaecien ryöstöretket aiheuttivat suuria tuhoja, jotka jättivät usein esimerkiksi pellot viljelemättä. Karthago oli aikanaan suurvalta, jolla oli omistuksia myös Pyreneiden niemimaalla. Yksi heidän tärkeistä keskuksistaan alueella oli Carthago Nova eli nykyinen Cartagena. Vuonna 218 eaa. Hannibal hyökkäsi Roomaan Pyreneiden niemimaalta käsin ylittäen Alpit ja hänen mukanaan oli Pyreneiden niemimaalta värvättyjä lusitaanisotilaita. Sotaonnen kääntyessä roomalaiset valtasivat Carthago Novan vuonna 209 ja kolme vuotta myöhemmin heidän käsissään olivat kaikki Karthagon entiset omistukset alueella.

title: Tarifa

text: Kaupunki sijaitsee Manner-Espanjan eteläisimmässä osassa Gibraltarinsalmen rannikolla paikassa jossa Välimeri ja Atlantin valtameri kohtaavat. Tarifan alueelta löytyykin Pyreneiden niemimaan eteläisin kohta, Punta de Tarifa. Marokon läheisyys on tehnyt Tarifasta kauttakulkukohteen, josta lähtee useita lauttoja Marokkoon. Myös laiton maahanmuutto on usein kohdistunut alueelle.

title: Metsäetana

text: Metsäetanaa tavataan laajalti Euroopan keski- ja pohjoisosissa Britteinsaarilta Uralille saakka. Se puuttuu Pyreneiden niemimaalta sekä luultavasti myös Iberian niemimaalta. Vieraslajina se on kulkeutunut Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on yleisin etana esiintyen koko maassa Ahvenanmaalta ja etelärannikolta aina pohjoisimmille tuntureille.

title: Iberian kuningaskunta

text: Iberian/Pyreneiden niemimaan asukkaiden ja Kaukasuksen iberialaisten samanlainen nimi on johtanut ideaan jonkinlaisesta sukulaisuudesta näiden alueiden asukkaiden välillä. Ajatuksen on esittänyt moni antiikin ja keskiajan kirjailija, vaikka nämä olivatkin erimielisiä kyseisten kansojen alkuperästä. Teoria näyttää olleen suosittu keskiajan Georgiassa, jossa tunnettu uskonnollinen kirjailija Giorgi Mtatsmindeli (1009–1065) kirjoitti joidenkin georgialaisten aatelisten halusta käydä Pyreneiden niemimaalla tutustumassa "lännen georgialaisiin".

title: Asturian kuningaskunta

text: Asturian kuningaskunta oli Pyreneiden niemimaan pohjoisosassa vuosina 718–925 sijainnut valtakunta. Se oli ensimmäinen kristitty kuningaskunta, joka perustettiin niemimaalle arabien valloituksen jälkeen.

title: Pyreneet

text: Pyreneiden alue on toiminut myös kulttuurisena vedenjakajana vuosisatojen ajan. Kun suuret valtiot ovat kiistelleet aluejaosta niiden juurilla, vuoriston taskuissa olot ovat saattaneet säilyä muuttumattomina. Nykyiset valtionrajat alueelle määritettiin vuonna 1659. Pyreneiden mukaan on saanut nimensä myös Pyreneiden niemimaa, jonka rajalla vuoristo sijaitsee.Korkeammalla varjoissa lumi säilyy yli kesän. Pyreneiden kolmanneksi korkein huippu, Monte Perdido, on kansallispuisto.

title: Portugali

text: Portugali sijaitsee Lounais-Euroopassa Pyreneiden niemimaalla.[2] Sen ainoa naapurimaa on Espanja, jonka kanssa maalla on yhteistä maarajaa 1214 kilometriä. Portugalilla on rantaviivaa Atlanttiin 1793 kilometriä. Portugalin pinta-ala on 92090km², johon luetaan mukaan Portugalille kuuluvat Azorit ja Madeira. Pinta-alasta 620km² on vettä.[3]

title: Pyreneiden niemimaa

text: Luokka:Portugalin maantiede Luokka:Espanjan maantiede Luokka:Euroopan niemimaat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Pyreneiden niemimaa

text: Niemimaa käsittää Espanjan, Portugalin ja Andorran valtiot sekä Britannialle kuuluvan Gibraltarin. Niemimaasta valtaosa kuuluu Espanjalle; Portugali on sen länsiosassa, Andorran kääpiövaltio Pyreneillä ja Gibraltar eteläkärjen tuntumassa.

title: Pyreneet

text: Pyreneet (, ) on poimuvuoristo Lounais-Euroopassa Espanjan ja Ranskan rajaseudulla. Biskajanlahdelta Cabo Creusiin Välimeren Lioninlahdelle ulottuvan vuorijonon pituus on 435 kilometriä, leveys 80–140 kilometriä ja korkein kohta Aneto, 3 404 metriä. Pohjoisessa Pyreneet erottaa Massif Centralista kapeahko laakso, jossa kulkee Canal du Midi. Etelässä Ebron laakso erottaa Pyreneet Espanjan keskiosan vuorista. Koko Andorran ruhtinaskunta sijaitsee Pyreneillä.

title: Espanja

text: Espanja sijaitsee Pyreneiden niemimaalla. Pohjoisessa maata rajoittaa Pyreneiden vuorijono, ja etelässä Välimeren rannikon erottaa sisämaasta Sierra Nevadan vuoristo. Pääkaupunki Madrid sijaitsee keskusylängöllä 650 metrin korkeudessa. Yli 2000 metrin korkuisia vuoria on useita, korkeimmat huiput kohoavat yli 3000 metriin.[2]

title: Kauppakeskus Colombo

text: Colombon kerrospinta-ala on yli 119 000 neliömetriä ja kauppakeskuksessa sijaitsee noin 420 liikettä. Se on yksi Pyreneiden niemimaan suurimmista kauppakeskuksista. Kauppakeskuksessa on muun muassa yli 60 ravintolaa ja Continente-hypermarketketju.

title: Pyreneiden niemimaan sota

text: Pyreneiden niemimaan sota (, Espanjan itsenäisyyssota) oli sotilaallinen selkkaus Napoleonin Ranskan sekä Espanjan, Britannian ja Portugalin liiton välillä Pyreneiden niemimaan hallinnasta. Sitä pidetään yhtenä ensimmäisistä itsenäisyyssodista, ja se on merkityksellinen laajamittaisen sissisodan käytänteiden muodostumiselle.

title: Jean-de-Dieu Soult

text: Nyt Soult komensi Grande Arméen toista armeijakuntaa, jonka Napoleon halusi valloittavan Pyreneiden niemimaan. Napoleon aloitti Pyreneiden niemimaan sodan (joka oli alkanut jo 1807 Napoleonin miehittäessä Portugalia, mutta Espanjassa sota syttyi vasta 1808). Voitettuaan Gamonalin taistelun hän taisteli Corunnan taistelussa (16. tammikuuta 1809) sir John Moorea vastaan. Moore sai taistelussa surmansa, ja hän hävisi taistelun, mutta Soultin joukot palasivat kiivaimman taistelun jälkeen vanhoille paikoilleen, jolloin brittiarmeija pääsi pakenemaan Espanjasta.

title: Pelayo

text: Pelayo (, , ) (k. 737) oli kristityn Asturian kuningaskunnan perustaja. Hänen voittonsa muun Pyreneiden niemimaan valloittaneista muslimeista Covadongan taistelussa jäi elämään sittemmässä kristityssä kirjallisuudessa ja historiassa niemimaan reconquistan eli takaisinvaltauksen alkuna.

title: Portugalin historia

text: Roomalaiset valloittivat Pyreneiden niemimaan 200-luvun lopulla eaa. Niemimaan länsiosassa nykyisen Portugalin keskiosassa lusitaanit vastustivat roomalaisten hyökkäystä voimakkaasti parin sadan vuoden ajan.[6] Lusitaanien vastarintaa johtaneista sotapäälliköistä kuuluisin oli Viriatus, joka taisteli roomalaisjoukkoja vastaan vuosikymmenten ajan, kunnes hän joutui omien, roomalaisten lahjomien sotilaidensa murhaamaksi.[3] Viriatuksen kuoleman jälkeen roomalaiset pystyivät nopeasti Portugalin sisämaan ja loputkin Pyreneiden niemimaasta.[4] Valloittaja oli roomalaisten sotapäällikkö Decius Junius Brutus.[7]

title: Veiksel-jääkausi

text: Maapallon ilmavirtausten muuttuminen ja ilmaston kylmeneminen aiheuttivat kuivuutta laajoille alueille. Välimeren seuduilla oli laajoja aroja ja puoliaavikoita. Ikirouta ulottui Pyreneiden niemimaalta pohjoiseen. Puita kasvoi vain Etelä-Euroopassa[98] ja itäisessä Keski-Euroopassa lähinnä monien alueiden kuivumisen takia. Metsää kasvoi Euroopassa jääkauden kylmimpänä kautena vain joillain alueille, pohjoisimpina Korsikassa, Etelä- ja Keski-Italiassa, Länsi-Kreikassa, Pohjois-Turkissa, Krimin niemimaan eteläkärjessä ja hieman Kaukasuksen pohjoispuolella[99]. Harvan puistotundran pohjoisraja kulki aivan Pyreneiden pohjoispuolella, Alppien eteläpuolella ja Bulgarian Karpaateilla[99].

title: Gibraltar

text: Gibraltar on Britannian merentakainen alue. Se sijaitsee Pyreneiden niemimaan eteläosassa Espanjan rannikolla Gibraltarinsalmessa. Sijainti on strategisesti tärkeä, koska Gibraltarinsalmi on Atlantin ja Välimeren välissä, ja se erottaa toisistaan Euroopan ja Afrikan.

title: Sammakko

text: Ruskosammakko on yleisin Suomen sammakkoeläimistä. Sitä tavataan koko maassa pohjoisin Lappi mukaan luettuna. Sammakko on yleinen myös Euroopassa, lukuun ottamatta Pyreneiden niemimaata, Italiaa ja Balkanin niemimaan eteläosia.

title: Islamilainen maailma

text: Muslimien historiaan kuuluu islamilaisen uskon historia uskontona ja sosiaalisena instituutiona. Islamin historia alkoi länsimaisen näkemyksen mukaan Arabiassa profeetta Muhammadin ensimmäisistä Koraanin resitoinneista 600-luvulla. Kalifien ja umaijadien aikana kalifaatti kasvoi nopeasti, jolloin muslimien valta levisi Arabian niemimaan ulkopuolelle. Muslimivaltakunnan vaikutusalue ulottui Luoteis-Intiasta Keski-Aasiaan, Lähi-itään, Pohjois-Afrikkaan, Italian eteläosiin, Pyreneiden niemimaalle ja Pyreneille.

title: Ketoneilikka

text: Euroopassa ketoneilikka on levinnyt lähes koko maanosaan Pyreneiltä Keski-Venäjälle. Se puuttuu kuitenkin mantereen pohjoisimmista ja eteläisimmistä osista, Irlannista, Skotlannista, Färsaarilta, Islannista ja Huippuvuorilta, sekä suurimmasta osasta Pyreneiden niemimaata, Romaniaa, Bulgariaa ja Kreikkaa. Aasian puolella lajia tavataan paikoitellen Etelä-Siperiassa. Ihmisen mukana laji on levinnyt Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä tavataan harvinaisena tulokkaana.

title: Mäkileinikki

text: Euroopassa mäkileinikkiä kasvaa Pyreneiden niemimaalta ja Britteinsaarilta Venäjän ja Ukrainan länsiosiin. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Etelä-Norjaan, -Ruotsiin ja -Suomeen sekä Baltian maihin, etelässä Etelä-Italiaan ja Pohjois-Kreikkaan. Lisäksi Kaukasuksen alueella lajilla on laajempi erillinen esiintymä. Euroopan ulkopuolella mäkileinikkiä esiintyy paikoin Turkissa ja Pohjois-Afrikassa. Ihmisen mukana laji on levinnyt myös Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä tavataan lähinnä itärannikolla. Alalajeista nimirotu ssp. "bulbosus" on vallitseva, alalaji ssp. "aleae" tavataan Etelä-Euroopassa Pyreneiden niemimaalta Italiaan, sekä Pohjois-Afrikassa.

title: Sveebien kuningaskunta

text: Rooman valtakunnan aikainen Pyreneiden niemimaa säilyi vuosisatojen ajan ilman ulkopuolisia uhkia. Tämä muuttui sveebien, vandaalien ja alaanien muodostaman löyhän heimojen liittouman ylittäessä Pyreneet Galliasta vuonna 409 jaa. Ei ole täysin selvää, mitä välittömästi seurasi. Tapahtumia vuosien 409 ja 411 välillä käsitteleviä yksityiskohtaisia historiallisia lähteitä ei ole säilynyt nykypäiviin. Sveebit ja vandaalit olivat germaaniheimoja, kun taas alaanit olivat taustaltaan iranilaisia. Kaikkiaan maahantunkeutujia on arvioitu olleen noin 200 000 ja heistä noin 30 000 sveebejä. Rooman valtakunnan vallan romahtaessa nopeasti lähes ilman vastarintaa valloittajat päättivät jakaa alueet Pyreneiden niemimaalla keskenään. Alaanit saivat Lusitanian ja Carthaginensisin provinssit hasdingi-vandaalien ja sveebien jakaessa Gallaecian provinssin. Baetica päätyi silingi-vandaaleille ja Roomalaisvalta säilyi vain Tarraconensisissa.

title: Tarraco

text: Tarraco oli roomalaisvallan aikana Pyreneiden niemimaan merkittävimpiä kaupunkeja. Nykyinen Tarragonan kaupunki sijaitsee muinaisen Tarraconan paikalla. Scipio Africanuksen johtamat joukot valtasivat Tarracon 218 eaa. Sen merkitys kasvoi hiljalleen, ja Julius Caesar nimesi sen "coloniaksi" kansalaissodan aikaisesta uskollisuudesta. 200-luvulla tapahtuneiden frankkien hyökkäysten jälkeen Tarraco menetti poliittista merkitystään, ja sen paikalle kehittyi myöhemmin Tarragonan kaupunki. Tarraco oli rakennettu kukkulalle, jonka huipulla olivat hallinnolliset alueet ja rakennukset. Tarraco liitettiin vuonna 2000 Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: Portugalin historia

text: Kansainvaellusaikana 400-luvulla Pyreneiden niemimaalle saapui useita germaanisia heimoja.[6] Vandaalit, sveebit ja alaanit tunkeutuivat alueella vuonna 406. Hyökkääjät levittäytyivät länsirannikolle asti muutamassa vuodessa. Vandaalit pitivät alkuun nykyistä Portugalia hallinnassaan, mutta heidän jälkeensä sveebit levittäytyivät sinne Galiciasta. Sveebien kuningaskunnan keskuksena oli nykyinen Braga. Roomalaistuneet visigootit pyrkivät pian palauttamaan roomalaiskauden Pyreneiden niemimaalle.[10] He perustivat sinne Visigoottien valtakunnan, joka kesti muslimihyökkäyksiin asti. Germaanikaudella kristinusko vakiintui Portugaliin.[11]

title: Islamin historia

text: Damaskoksesta paennut umaijadisukuinen prinssi saapui Córdobaan vuonna 756. Hänet julistettiin emiiriksi ja Pyreneiden niemimaahan perustettiin umaijadivaltio, joka ei tunnustanut Bagdadin abbasidien dynastiaa. Kristitty ja juutalainen väestö arabialaistui ja osa heistä kääntyi islamiin. Pyreneille muodostui kristittyjä kuningaskuntia. Sen sijaan nykyinen Ranska jäi islamilaisilta valloittamatta, koska sotapäällikkö Kaarle Martel torjui heidät Keski-Ranskassa Poitiers’n taistelussa 732.

title: Hietaheinäperhonen

text: Hietaheinäperhosesta on nimialalajin lisäksi kuvattu alalaji "Hipparchia semele cadmus", joka esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopassa etenkin vuoristoissa Alpeilla, Pyreneillä, Pyreneiden niemimaalla ja Balkanilla. Nimialalaji esiintyy Keski-Euroopan pohjoisosissa, Britteinsaarilla ja Fennoskandiassa.

title: Guadaleten taistelu

text: Vaikka itse taistelusta tiedetään vain vähän, oli sillä kauaskantoiset seuraukset. Sisällissodan ja sen seurausten jo vakavasti heikentämä länsigoottien valtakunta romahti täydellisesti lyhyen ajan kuluessa, ja maahan hyökkäävät muslimit saattoivat seuranneina vuosina valloittaa lähes koko Pyreneiden niemimaan sekä tunkeutua edelleen aina Ranskan eteläosiin; pohjoisessa muslimijoukot pysäytti vihdoin Kaarle Martel lähellä Poitiersia Toursin taistelussa 732. Ainoastaan Pyreneiden niemimaan kaukaisimmassa pohjoisosassa pysyivät goottien joukot vallassa; siellä myös goottilaiset perinteet säilyivät vielä pitkään. Näiltä alueilta käsin alkoi Reconquista, takaisinvaltaus, joka päättyi vasta Granadan sulttaani Mohammad XII:n antautumiseen 1492.

title: Sveebien kuningaskunta

text: Sveebien kuningaskunta oli sveebien germaaniheimon Pyreneiden niemimaalle perustama kuningaskunta. Sveebit saapuivat Rooman valtakuntaan kuuluneelle niemimaalle vuonna 409 osana sveebit, vandaalit ja alaanit käsittänyttä heimojen liittoa ja Rooman luhistuessa heimot jakoivat suuren osan niemimaata keskenään Sveebien saadessa alueita nykyisestä Portugalista ja Espanjan luoteisosista. Sveebien pääkaupunki sijaitsi Bragassa. Sveebien onnistui sittemmin levittämään valtaansa suureen osaan niemimaata, mutta he kärsivät lopulta tappion visigooteille. Visigoottien kuningas Leovigild syrjäytti viimeisen sveebikuningas Audekan vuonna 585 ja sveebien kuningaskunta liitettiin visigoottien kuningaskuntaan.


query: Milloin Jürgen Klopp aloitti LFC:n valmentajana?

title: Jürgen Klopp

text: Jürgen Norbert Klopp (s. 16. kesäkuuta 1967 Stuttgart, Baden-Württembergin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Lokakuusta 2015 lähtien hän on valmentanut Liverpoolia.

title: Jürgen Klopp

text: Kaudella 2012/13 Klopp jatkoi loistavaa työtään Dortmundin peräsimessä. Bundesliigan mestaruus karkasi jo varhain huikean kauden pelanneelle FC Bayern Münchenille, mutta menestystä tuli Mestarien liigassa. Dortmund voitti alkulohkonsa jättäen taakseen Real Madridin, AFC Ajaxin ja jatkopeleistä pudonneen Manchester Cityn. Pudotuspeleissä Kloppin suojatit raivasivat tieltään FK Šah’tar Donetskin, Málagan ja välierissä Real Madridin, joka kaatui yhteismaalein 4–3. Loppuottelussa Dortmund kohtasi Bayernin, taisteli hyvin, mutta joutui lopulta taipumaan Arjen Robbenin viime hetken maalilla 2–1. Mestarien liigan finaali oli Kloppin valmennusuran ensimmäinen. Dortmund oli ollut finaalissa edellisen kerran 16 vuotta aikaisemmin. [6]

title: Thomas Tuchel

text: Huhtikuussa 2015 Borussia Dortmund ilmoitti, että Tuchel on kolmivuotisella sopimuksella seuran uusi päävalmentaja. Hän aloitti tehtävässä kesällä 2015. Tuchelin debyyttikausi Dortmundissa toi Bundesliigan kakkossijan. Vaikka joukkue hävisi Tuchelin alaisuudessa vain neljä liigaottelua, eroa mestaruuden vieneeseen FC Bayern Müncheniin kertyi peräti 10 pistettä. Eurooppa-liigassa Dortmund eteni lohkostaan jatkoon ja taisteli tiensä aina puolivälieriin saakka. Lopulta seuran pudotti Jürgen Kloppin valmentama Liverpool, joka vei puolivälierät yhteismaalein 5–4. Saksan cupissa Tuchelin oli joukkueineen tyydyttävä myös hopeaan, kun Bayern voitti tiukan finaalin rangaistuspotkukilpailun jälkeen.

title: Jürgen Klopp

text: Klopp on naimisissa toista kertaa ja hänellä on kaksi lasta, joista poika Marc pelaa jalkapalloa Borussia Dortmundin kakkosjoukkueessa. [11] Klopp asuu perheineen Herdeckessä.

title: Jürgen Klopp

text: Klopp aloitti valmennusuransa heti pelaajauransa jälkeen 1. FSV Mainz 05:ssä. Kloppin johdolla seura haki aktiivisesti nousupaikkaa 1. Bundesliigaan ollen neljäs kahdesti perättäin. Lopulta kaudella 2003–04 onnisti ja Mainz nappasi 2. Bundesliigassa kolmannen sijan ja nousi pääsarjatasolle.

title: Rudi Völler

text: Alun perin Völlerin piti valmentaa Saksaa vain kesäkuuhun 2001, jolloin silloisen Leverkusen-luotsin Christoph Daumin piti aloittaa tehtävässä. Daum kuitenkin jäi syksyllä 2000 kiinni kokaiinin käytöstä ja jalkapallomaailmaa kuohuttaneen skandaalin seurauksena sopimus maajoukkueen valmentamisesta purettiin. Völler jatkoi lopulta Saksan valmentajana aina 24. kesäkuuta 2004 saakka jolloin hän vuorostaan itse erosi Saksan jäätyä alkulohkoonsa EM-turnauksessa. Joukkueen peräsimessä häntä seurasi Jürgen Klinsmann, jonka kärkiparina maajoukkueessa Völler pelasi useita vuosia. Völlerin paras saavutus valmentajana on vuoden 2002 MM-hopea. 31. elokuuta 2004 hän otti yllättäen vastaan pestin AS Roman valmentajana, mutta erosi jo 25. syyskuuta syynä joukkueen huonot esitykset ja erimielisyydet joidenkin pelaajien kanssa. Tammikuusta 2005 alkaen Völler on jälleen toiminut Bayer 04 Leverkusenin urheilutoimenjohtajana.

title: Jürgen Klopp

text: Kauden 2011/12 hallitseva mestari Dortmund aloitti hyvin voittamalla Liga-Pokalin loppuottelussa Hamburger SV:n 2-0. [3] Dortmund pelasi vahvasti myös Bundesliigassa ja uusi lopulta mestaruutensa kaksi kierrosta ennen liigan päättymistä. [4] Klopp ja Dortmund kruunsivat kautensa tuplamestaruuteen, kun joukkue voitti Saksan cupin finaalissa FC Bayern Münchenin.

title: Jürgen Klopp

text: Joulukuussa 2012 saksalaislehti Kicker valitsi Kloppin "Vuoden mieheksi 2012" (Mann des Jahres). Palkinto on jaettu vuodesta 1990 saakka. [5]

title: Jürgen Klopp

text: Saksan mestaruus (2): 2011, 2012 Hopeaa (2): 2013, 2014 Saksan cup: 2012 Hopeaa (2): 2014, 2015 Saksan Liga-Pokal: 2011 Saksan supercup (3): 2008, 2013, 2014 Nousu 1.Bundesliigaan 2003–04 Mestarien liiga Hopeaa: 2013, 2018 Saksan vuoden valmentaja (2): 2011, 2012 Kicker Mann des Jahres: 2012

title: Jürgen Kohler

text: Pelaajauran jälkeen Jürgen Kohler on toiminut muun muassa Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen valmentajana ja Bayer Leverkusenin urheilujohtajana. Kaudella 2005–06 hän valmensi neljä kuukautta MSV Duisburgia Bundesligassa.

title: Jürgen Klopp

text: Klopp on protestanttinen kristitty.[12][13][14]

title: Loris Karius

text: Vakuuttavien peliesityksiensä ansiosta Liverpoolin päävalmentaja Jürgen Klopp hankki Kariuksen vuonna 2016. Siirtosumma oli 4,7 miljoonan punnan arvoinen, ja sopimuksen pituudeksi määritettiin viisi vuotta. Kauden 2017–2018 Mestarien liigan loppuottelussa Karius päästi kolme maalia Real Madridin voittaessa lukemin 3-1. Hän teki ottelussa kaksi henkilökohtaista virhettä, joiden katsottiin suorasti johtaneen Karim Benzeman ja Gareth Balen tekemiin maaleihin. Hetki ennen ensimmäistä maalia Karius sai kovan iskun päähänsä törmäyksessä Madridin Sergio Ramosin kanssa aiheuttaen lääkärinlausunnon mukaan aivotärähdyksen ja sen myötä visuospatiaalisen hahmotushäiriön.

title: Jürgen Klopp

text: Kloppin johdolla Mainz pyrki säilyttämään asemansa pääsarjatasolla ja kaksi yhdettätoista sijaa antoivat lupauksia paremmasta. Kaudella 2006–07 peliotteet kuitenkin herpaantuivat ja Mainz jäi sijalle 16 pudoten kauden jälkeen takaisin 2. Bundesliigaan. Hyvää työtä seurassa tehnyt Klopp sai kuitenkin jatkaa ja kaudella 2007–08 seura oli lähellä paluuta, mutta jäi lopulta neljänneksi kahden pisteen päähän nousijapaikasta.

title: Neven Subotić

text: Kesällä 2008 joukkueen päävalmentaja Jürgen Klopp siirtyi Borussia Dortmundin peräsimeen, ja halusi tuoda Subotićin mukanaan. Lopulta 4. kesäkuuta 2008 Subotić solmi viisivuotisen sopimuksen dortmundilaisseuran kanssa. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa epävirallisessa supercupin ottelussa Bayern Münchenia vastaan. Hän jatkoi hyviä otteitaan myös uudessa seurassaan, ja hänet nimettiinkin joulukuussa 2008 alkukauden ideaaliseen ykstoitsikkoon.

title: Jürgen Kramny

text: Valmennusuransa Kramny aloitti FSV Mainzissa U19-juniorien valmentajana kesällä 2006. Hän toimi myös Jørn Andersenin apuvalmentajana vuosina 2008–2009. Kesällä 2010 hän siirtyi VfB Stuttgartin organisaatioon juniorivalmentajaksi. Loka–joulukuussa 2010 hän toimi lyhyen aikaa Jens Kellerin apuvalmentajana Stuttgartin edustusmiehistössä.

title: Jürgen Klopp

text: Kaudella 2013/14 Dortmund taisteli edelleen kärkisijoista Bundesliigassa, mutta Bayern Münchenin ylivoimaa Kloppin miehistö ei kyennyt horjuttamaan. Seura jäi lopulta liigassa toiseksi 19 pistettä Bayernia perässä. Saksan cupin loppuottelussa Dortmund nöyrtyi Bayernille maalein 2–0. Kaudesta jäi lopulta käteen seuran historian viides Saksan supercupin voitto. Kaudella 2014/15 Dortmund putosi liigan kärkitaistelusta. Pahimmillaan syksyllä joukkue vajosi putoamisviivan tuntumaan, mutta ryhdistäytyi taistelemaan keskikastin sijoituksista. Kaukana europelipaikoista ollut Dortmund ilmoitti huhtikuun puolivälissä 2015, että Klopp jättää seuran kauden jälkeen. Hänellä oli seuran kanssa sopimus vuoteen 2018 saakka. [7] Kloppin menestyksekäs urakka Dortmundin peräsimessä päättyi lopulta pettymykseen, kun VfL Wolfsburg voitti Saksan cupin finaalissa joukkueen maalein 1–3. [8] Kauden päätyttyä Klopp ilmoitti pitävänsä sapattivuoden jalkapallon parista. [9]

title: Liverpool FC

text: Rodgersin tilalle palkattiin Borussia Dortmundista lähtenyt Jurgen Klopp. Klopp pääsi jo ensimmäisellä kaudellaan Liverpoolin kanssa liigacupin finaalin, mutta hävisi Manchester citylle rangaistuspotkukilpailussa. Jurgen Kloppin joukkue pääsi myös Eurooppa-liigan finaaliin, mutta hävisi siellä Sevillalle 1-3.

title: Hans-Jürgen Dörner

text: Hans-Jürgen Dörner (s. 25. tammikuuta 1951 Görlitz) on saksalainen entinen jalkapalloilija ja valmentaja.

title: Jürgen Klopp

text: Kloppin sapattivuosi jäi odotettua lyhemmäksi, kun Brendan Rodgersin erottanut Liverpool FC teki hänen kanssaan kolmivuotisen sopimuksen lokakuussa 2015. [10]

title: Liverpool FC

text: Klopp sanoi lehdistölle, että hänellä on nyt aikaa kesällä luoda oman näköinen joukue. Kloppin pelityyli on pelaajille hyvin raskas. Klopp tykkää käyttää korkeaa prässiä omassa pelityylissään. Kloppin yleinen peli-formaatio on 4-3-3.

title: Jürgen Klopp

text: Luokka:Saksalaiset jalkapalloilijat Luokka:Saksalaiset jalkapallovalmentajat Luokka:Vuonna 1967 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Mohamed Zidan

text: Vuonna 2008 hän siirtyi entisen managerinsa, Mainzissa vaikuttaneen Jürgen Kloppin alaisuuteen Borussia Dortmundiin.

title: 1. FSV Mainz 05

text:
Kaudelle 2011–2012 seura sai käyttöönsä uuden 34 034-paikkaisen stadionin Coface Arenan."Päivitetty 1. syyskuuta 2017"
2001–2008 Jürgen Klopp
2008–2009 Jørn Andersen
2009–2014 Thomas Tuchel
2014–2015 Kasper Hjulmand

title: Josef Zinnbauer

text: Zinnbauer pelasi Mainzissa yhtä aikaa Borussia Dortmundin nykyisen päävalmentajan Jürgen Kloppin ja Eintracht Braunschweigin nykyisen päävalmentajan Torsten Lieberknechtin kanssa.

title: Herdecke

text: Ruotsin arkkipiispa Antje Jackelén ja jalkapalloilija Lukas Klostermann ovat syntyneet Herdeckessä. Tennispelaaja Michael Kohlmann sekä jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja Jürgen Klopp asuvat paikkakunnalla.

title: David Wagner

text: Kesällä 2011 Wagner aloitti Borussia Dortmundin organisaatiossa reservijoukkueen päävalmentajana. Wagner luotsasi joukkueensa debyyttikaudellaan 2011/12 Regionalliga Westn mestariksi ja BVB nousi 3. Ligaan. Wagner luotsasi joukkuettaan kolmannella sarjatasolla kolme kautta, kunnes kauden 2014/15 päätteeksi BVB putosi takaisin Regionalligaan. Marraskuun alussa 2015 hän erosi tehtävistään ja mediassa huhuttiin, että hän olisi siirtymässä Jürgen Kloppin apuvalmentajaksi Liverpooliin. Muutama päivä eroilmoituksen jälkeen Wagnerista tuli Huddersfield Townin päävalmentaja. Wagner hilasi Huddersfieldin kauden 2015/16 päätteeksi Englannin Mestaruussarjan sijalle 19 ja joukkue säilytti sarjapaikkansa.

title: Jürgen Klopp

text: Toukokuussa 2008 Klopp jätti FSV Mainzin seitsemän kauden jälkeen ja siirtyi Thomas Dollin seuraajaksi 1.Bundesliigan alisuorittajan Borussia Dortmundin päävalmentajaksi. [1] Kloppin pesti sai hyvän alun, kun Dortmund kaatoi syksyllä 2008 Saksan supercupin loppuottelussa FC Bayern Münchenin 2–1. Hyvät otteet säilyivät läpi kauden ja Dortmund sijoittui keväällä 2009 Bundesliigassa kuudenneksi, mikä oli paras saavutus sitten kauden 2003/04. Seuraavalla kaudella Klopp jatkoi hienoa työtään ja sijoitus parani pykälällä, mikä tiesi Dortmundin selviytymistä myös Eurooppa-liigaan. Kaudella 2010/11 Kloppin luotsaama Dortmund pelasi vahvan Bundesliiga-kauden pohjustaen syyskaudella tiensä mestariksi. Lopulta Dortmundin seurahistorian seitsemäs mestaruus varmistui kaksi kierrosta ennen liigan päätöstä. [2]

title: Jürgen Zopp

text: Jürgen Zopp (s. 29. maaliskuuta 1988 Tallinna) on virolainen tennispelaaja. Hän on voittanut yhdeksän ITF Futures -turnausta ja yhden ATP Challenger -turnauksen. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla sijalle 71 syyskuussa 2012. Hän on edustanut Viroa Davis Cupissa 22 maaottelussa vuosina 2006–2012. Hänen valmentajansa on suomalainen Kim Tiilikainen.

title: Jürgen Klopp

text: Valmennustyönsä ohella Klopp on kuulunut vakioasiantuntijoihin Saksan television jalkapallolähetyksissä. MM-kisojen 2006 ja EM-kisojen 2008 aikaan hän toimi ZDF:n asiantuntijana. MM-kisojen 2010 aikaan Klopp toimi RTL Televisionin asiantuntijana. MM-kisojen kommentaattoritehtävät ovat tuoneet Kloppille kaksi Saksan vuoden televisiopalkintoa parhaasta urheilulähetyksestä.

title: Jürgen Klopp

text: Klopp aloitti peliuransa TuS Ergenzingenin joukkueessa 1986. Hän kokeili siipiään 1. FC Pforzheimissä, Eintracht Frankfurtissa, Viktoria Sindlingenissä ja Rot-Weiss Frankfurtissa, kunnes 1990 siirtyi 1. FSV Mainz 05:een. Klopp edusti Mainzia kaikkiaan 11 kauden ajan pelaten seuran paidassa 325 2.Bundesliigaottelua. Hän lopetti peliuransa Mainzin paidassa 34-vuotiaana 2001.


query: Kuinka monta henkilöä kuoli Lahden pommituksissa talvisodassa?

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Talvisodan pommitukset Lahdessa tapahtuivat 36 pommituskertana, joihin sisältyi 373 konesuoritusta. Pudotettujen pommien määrä oli noin 2600. Pommituspäivät olivat 1. joulukuuta, 2. joulukuuta, 21. joulukuuta [1] ja 27. joulukuuta 1939 sekä 6. tammikuuta, 13. tammikuuta, 20. tammikuuta, 13. helmikuuta, 26. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 3. maaliskuuta 1940. Pommituksissa kuoli 26 ihmistä sekä haavoittui vakavasti 23 ja lievästi 33. Rakennuksia tuhoutui täysin neljäkymmentä. Viisikymmentä rakennusta paloi ja 414 vaurioitui muin tavoin. Hävittäjäpuolustuksesta vastasi pääasiassa Lentorykmentti 2:n Lentolaivue 24. [2]

title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Pommituslentojen kokonaismääräksi lasketaan noin 150 konetta eli varsin paljon, mikä kertoo siitä kuinka tärkeänä venäläiset Viipuria pitivät.

title: Talvisodan pommitukset Sortavalassa

text: Talvisodan pommitukset Sortavalassa tapahtuivat 19. joulukuuta ja 20. joulukuuta 1939 sekä 2. helmikuuta 1940. Pommituksissa kuoli 31 ihmistä ja rakennusten tuhot olivat mittavia. Pommituskertoja oli 23 ja konesuorituksia 200. Suurin pommituksista oli 2. helmikuuta 1940 tapahtunut, jossa 92 lentokonetta hyökkäsi viitenä aaltona.

title: Talvisodan pommitukset Mikkelissä

text: Talvisodan pommitukset Mikkelissä tapahtuivat 5. tammikuuta, 20. helmikuuta, 2. maaliskuuta ja 5. maaliskuuta kymmenenä pommituskertana, joihin liittyi 110 konesuoritusta. Pommituksissa kuoli 63 ihmistä. Tuhoutuneita tai vaurioituneita rakennuksia oli 194. Ensimmäinen, 5. tammikuuta 1940 tapahtunut pommitus johti Päämajan hajasijoittamiseen.

title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat, asiasta laaditun tilaston mukaan, kaiken kaikkiaan 690:ä paikkakuntaa Suomen alueella talvisodan aikana. Hieman yli 2 700:n pommituksen aikana pudotettiin yhteensä noin 55 000 räjähdys- ja yli 41 000 palopommia. Pommitusten seurauksena kuoli hieman vajaa tuhat henkeä, vaikeasti haavoittui n. 540 ja lievemmin yli 1 300 henkilöä.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden kaupunkia auttoi talvisodan pommitusten aikana ilmavalvonnan onnistuminen, koska suomalaiset torjuntahävittäjät kyettiin lähettämään ajoissa neuvostoliittolaisia pommituslentokoneita vastaan ennen kuin ne ennättivät monissa tapauksissa kohteisiinsa. Lahden seudulla alkukeväällä 1940 sijoitettiin torjuntahävittäjiä nykyiseen Teivaan satamaan Vesijärven jäälle moottorirannan kohdalle. Sen jälkeen avattiin Hollolan Pyhäniemeen Pyhäniemen jäälentokenttä helmi-maaliskuun vaihteeksi 1940. Välirauhan aikana rakennettiin maalentokenttä Hollolan Hälvälään. Hälvälän sorapäällysteistä lentopaikkaa kutsutaan nykyäänkin Hollolan lentokentäksi.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden kaupunki laski talvisodan alkamisen 70-vuotismuistoksi seppeleen 1. joulukuuta 2009 ja muistotilaisuus järjestetään talvisodan päättymisen päivän muistoksi 13. maaliskuuta 2010. [9]

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden kaupungintaloon osui pommi 27. tammikuuta 1940. Seurannut tulipalo aiheutti merkittäviä vahinkoja kaupungintalolle.

title: Myrskylän ilmavalvonta-asema

text: Talvisodan aikana Lahtea pommitettiin 36 kertaa. Pommituksissa kuoli 26 henkeä, haavoittui vaikeasti 24 henkeä ja haavoittui lievästi 33 henkilöä. Kaupungissa 40 rakennusta tuhoutui täysin, 50 paloi ja 414 vaurioitui jollain tavoin. Lahtea vastaan hyökkäsi 373 lentokonetta, jotka pudottivat noin 2 600 pommia.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Ilmahälytyksistä vastasi ilmapuolustusaluekeskus 14.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: IPAK 14:n sotapäiväkirjat on sota-arkistossa kansallisarkistossa.

title: Talvisodan pommitukset Mikkelissä

text: Ilmapuolustuspäivystäjiin ei puhelinyhteys toiminut eikä ilmatorjuntaa saatu ampumakuntoon 20 minuutissa siksi, kunnes Neuvostoliiton pommikoneet jo olivat Mikkelin kaupungin yläpuolella. Suomen ilmapuolustuksen johdon neuvotteluhuoneen katon läpi meni palopommi tyttökoulun tiloissa Mikkelin torin laidalla. 42 neuvostoliittolaista lentokonetta osallistui suoritukseen noin kello 11:sta kello 15:een. Kaikkiaan pommituksissa kuoli 30 henkilöä, joista kymmenen oli naisia ja neljä lapsia.

title: Talvisodan pommitukset Helsingissä

text: Seuraavat pommitukset ajoittuvat klo 15.00-16.20 välille. Tällöin pommit putosivat kantakaupunkiin, pääasiassa Hietalahden ja Kampin linja-autoaseman väliselle alueelle. Niitä osui muun muassa Teknillisen korkeakoulun silloiseen päärakennukseen Hietalahdentorin varrella, Neuvostoliiton silloiseen suurlähetystötaloon Bulevardin varrella sekä linja-autoaseman vieressä sijainneeseen Maanviljelijäin maitokeskuksen taloon. Nämä pommitukst jäivätkin koko talvisodan tuhoisimmiksi, ja niissä sai surmansa 91 ihmistä ja loukkaantui vaikeasti 36 henkilöä.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahti Luokka:Lahden historia

title: Turun historia

text: Turku kärsi pahoja vaurioita toisen maailmansodan pommituksissa. Talvisodassa Turku oli satamansa johdosta Suomen toiseksi pommitetuin kaupunki Viipurin jälkeen. Pommituksissa kuoli 52 ja haavoittui 151 henkeä.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahdessa oli strategisena kohteena pidettävä Lahden rautatieasema, jota pommitettiin useita kertoja. Se sai osuman 13. tammikuuta 1940 koillisnurkkaansa. [8] Lahden seudulle oli alettu rakentaa Lahden seudun puolustukseksi Hollolan lentokenttää ja talvisodan viimeisinä päivinä torjuntahävittäjät toimivat Pyhäniemen jääkentältä.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Luokka:Ilmapuolustusaluekeskus 14 Luokka:Lahti

title: Talvisodan pommitukset Keuruulla

text: Talvisodassa Keuruuta pommitettiin 29. joulukuuta 1939 kello 13:05, kun kolme puna-armeijan pommikonetta pudotti noin 30 pommia Pihlajaveden rautatieaseman ratapihalle. Pommituksessa kolme henkilöä haavoittui kuolettavasti: asemamiehen vaimo Katri Eteläaho kuoli matkalla sairaalaan, kirjuri Lasse Raitakari seuraavana päivänä ilmeisesti leikkauksessa ja harjoittelija Aalto Harju vuoden 1940 puolella.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Anttilanmäellä Huovilan kartanon rakennukset tuhoutuivat. [15] Herralan saha [16]

title: Talvisodan pommitukset Sortavalassa

text: Neuvostoliittolaisten tietojen mukaan 2. helmikuuta 1940 tapahtuneen pommituksen olisi suorittanut everstiluutnantti I. Pjatjuhinin komentama "15. pikapommittajaprikaati" 150 lentokoneen voimalla. Leningradin sotilaspiirin tilannekatsauksen (2. helmikuuta 1940) mukaan "Ilmavoimamme ovat pommittaneet menestyksellisesti vihollisen sotilaallisia kohteita." Päivän pommituksissa kuoli 15 ihmistä ja 44 haavoittui. Sortavalan luterilainen kirkko tuhoutui.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Ilmapuolustusaluekeskus 14 talvisodan aikana Lahden kaupungissa sijainnut ilmapuolustusaluekeskus, jolla oli vartioaseminaan Kalkkisten 1410, Heinolan 1411, Lahden 1402, Orimattilan 1405, Pukkilan 1414, Vääksyn 1408, Kosken (Hämeenkosken) 1407, Mäntsälän 1415, Uudenkylän 1404, Vierumäen 1409 ja Myrskylän ilmavartio 1413.

title: Tampereen historia

text: Toisen maailmansodan aikana Tampere oli sotateollisuuden merkittävä keskus. Erityisen tärkeätä osaa näytteli Tampellan tehdas, joka valmisti ja huolsi sodan aikana kranaatinheittimiä ja tykkejä. Tekstiilitehtaat valmistivat pääasiassa univormuja kulutustarvikkeiden jäädessä vähemmälle. Korvikemateriaalien käyttö oli yleistä; Sarvis Oy perustettiin tuottamaan nappeja puolisynteettisestä muovista. Talvisodan aikana vihollinen pommitti Tamperetta melko voimakkaasti, mutta tuhot jäivät vähäisiksi. Pommituksia tapahtui kaikkiaan yhdeksänä päivänä, ensimmäisen kerran 21. joulukuuta 1939 ja viimeisen kerran 4. maaliskuuta 1940. Viimeisen pommituksen aiheuttamat vahingot olivat vakavimmat. Talvisodassa tamperelaisia kuoli pommitusten uhreina 14, jatkosodassa pommituksia ei sattunut. Osaltaan tähän vaikutti se, että sisämaassa sijaitseva Tampere oli suurimman osan jatkosodan ajasta varsin kaukana neuvostoilmavoimien tukikohdista. Tampereen miehet taistelivat talvisodan aikana pääasiassa Jalkaväkirykmentti 16:ssa (JR 16) ja jatkosodassa Jalkaväkirykmentti 60:ssä (JR 60) ja Viestipataljoona 24:ssä (VP 24).

title: Talvisodan pommitukset Jyväskylässä

text: Jyväskylää pommitettiin talvisodassa kaksi kertaa, 29. ja 31. joulukuuta 1939. Jyväskylässä pommituksia osattiin odottaa, sillä kaupungissa valmistettiin tykkejä (Valtion Tykkitehdas) ja jalkaväen aseita (Valtion Kivääritehdas). Lisäksi kaupungin lävitse kulki tärkeä poikkirata. Pommituksissa kuoli yhteensä 22 henkilöä ja vaurioitui 149 rakennusta.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden ilmavartioasema 1402 toimi aluksi Lahden kaupungintalon kellotornissa, mutta kun kaupungintaloa pommitettiin ja sen kattorakenteet paloivat, siirtyivät ilmavalvontalotat Radiomäen urheilukentän selostamon katolle saaden osakseen matalalla lentävän neuvostoliittolaisen lentokoneen konekivääritulta. Kumpikaan ilmavalvontalotista ei haavoittunut. Pysyvästi ilmavalvonta-asema siirrettiin Lahden suurmäen huipulle talvisodan loppuun.

title: Talvisodan pommitukset Tampereella

text: Pommituksissa kuoli seitsemäntoista ihmistä. 245 rakennusta tuhoutui tai vaurioitui. Taloista tuhoutui täysin 73. Tampereen väestönsuojelukeskus antoi 60 ilmahälytystä.

title: Talvisodan pommitukset Kuopiossa

text: Talvisodan pommitukset Kuopiossa tapahtuivat 6. tammikuuta, 2. helmikuuta, 3. helmikuuta ja 5. maaliskuuta 1940. Pommihyökkäyksistä tuhoisin tapahtui 3. helmikuuta 1940. Silloin kuoli 34 ihmistä. Yhteensä viidessä pommituksessa kuoli laskentatavasta riippuen 41 tai 43 ihmistä, lisäksi sosiaaliministeriön mukaan rakennuksista vaurioitui tai tuhoutui 116. Täysin tuhoutuneita rakennuksia oli vain kymmenen. Kuopiossa annettiin yhteensä 24 ilmahälytystä.

title: Talvisodan pommitukset Helsingissä

text: Helsinkiä pommitettiin uudelleen 1. joulukuuta 1939. Kahden ensimmäisen päivän pommituksissa kuoli Helsingissä 91 ihmistä, kaikki ensimmäisenä sotapäivänä.

title: Talvisodan pommitukset

text: Talvisodan pommitukset ulottuivat monille paikkakunnille. Suomessa oli valmistauduttu 1930-luvun lopulla siihen, että Neuvostoliitto käyttäisi pääasiassa TB-3-pommikoneita, mutta Neuvostoliitto oli pääasiassa Espanjan sisällissodan kokemusten perusteella laajentanut SB-2- ja DB-3-pommikoneiden määrää, jotka olivat nopeita, Suomen päähävittäjätyypiksi hankittuja Fokker D.XXI:ia nopeampia. Kaikkiaan talvisodan aikana pommitettuja paikkakuntia oli peräti 690 kappaletta ja pommituslentoja 2 726 kertaa. Carl Geustin kokoamisen tietojen mukaan pommituksissa olisi kuollut 956 ihmistä, haavoittunut vakavasti 540 ja lievästi 1300 (1316).

title: Talvisodan pommitukset Oulussa

text: Yhteensä pommituksessa kuoli neljä ihmistä ja haavoittui noin 30. Pommituksessa tuhoutui kokonaan kaksi puurakennusta ja vaurioitui viisi kivirakennusta ja yhdeksän puurakennusta.

title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Talvisodan pommitukset Hollolan Pyhäniemen lentokenttä Luettelo Lentolaivue 24:n ilmavoitoista ja sotatoimitappioista Myrskylän ilmavalvonta-asema