query: Onko anioni negatiivisesti varautunut ioni?

title: Ioni

text: Ioni on sähköisesti varautunut atomi tai molekyyli.[1] Ionin sähkövarauksellisuus aiheutuu joko sen ylimäärästä elektroneja verrattuna atomin järjestysluvun mukaiseen elektronimäärään, jolloin kyseessä on negatiivisesti varautunut anioni tai elektronivajauksesta, jolloin kyseessä on positiivisesti varautunut kationi.[2] Varauksettomalla atomilla protonien ja elektronien lukumäärä on siis yhtä suuri. Koska anionit ja kationit ovat vastakkaisesti varautuneita, ne voivat vetää toisiaan puoleensa sähköstaattisten vetovoimien vuoksi ja muodostaa siten ioniyhdisteitä.[3] Erimerkkisten ionien välisten voimakkaiden sähköisten vetovoimien seurauksena ioniyhdisteiden sulamis- ja kiehumispisteet ovat korkeita.

title: Konjugaattihappo

text: Konjugaattihappo BH on Brønsted–Lowry-happoemästeorian mukaisesti molekyylilajike, joka muodostuu emäksen vastaanottaessa protonin hapolta. Vastaavasti konjugaattiemäs A on lajike, joka muodostuu hapon HA luovuttaessa protonin emäkselle. Happo ja sen konjugaattiemäs tai emäs ja sen konjugaattihappo muodostavat konjugaattihappo-emäsparin. esimerkiksi ammoniakki kykenee vastaanottamaan protonin, jolloin siitä muodostuu sen konjugaattihappo eli ammoniumioni ja vetykloridin protolysoituessa muodostuu siitä kloridi-ioni, joka on vetykloridin konjugaattiemäs. Konjugaattihappo on yhden alkeisvarauksen verran positiivisemmin varautunut kuin emäs, josta se on muodostunut ja konjugaattiemäs on yhden alkeisvarauksen verran negatiivisemmin varautunut kuin happo, josta se on muodostunut.

title: Vetysulfidi

text: Vetysulfidi, bisulfidi eli sulfanidi on epäorgaaninen anioni, jonka kemiallinen kaava on HS (tai SH). Se muodostaa useiden kationien kanssa suoloja, joita myös sanotaan vetysulfideiksi tai bisulfideiksi. Vetysulfidi-ioni ei aiheuta suoloille väriä, mutta tällaisilla suoloilla on usein pistävä haju. Vetysulfidi-ioni on vahva emäs, ja vetysulfidisuolojen väkevät liuokset ovat syövyttäviä.

title: Staattinen sähkö

text: Tribosähköinen ilmiö syntyy kahden eri materiaalin hankautuessa toisiaan vasten. Tämä on tunnetuin sähkövarauksen muodostumistapa ja helposti demonstroitavissa hankaamalla muovimateriaaleja puuvillakankaalla. Tällöin toinen materiaali varautuu positiivisesti ja toinen negatiivisesti. Ihmisen ollessa yleensä positiivisesti varautunut ja sähköäjohtava, niin negatiivisesti varautunut muovi synnyttää kosketuksessa kipua aiheuttavan sähköpurkauksen, joka voi näkyä kipinänä.

title: Kemiallinen sidos

text: Ionisidos voi muodostua elektropositiivisen metallin ja elektronegatiivisen epämetallin tai moniatomisen ionin välille. Moniatominen ioni on muodostunut kovalenttisin sidoksin toisiinsa liittyneistä atomeista. Elektronegatiivisempi osapuoli vetää sidoselektroneja niin voimakkaasti puoleensa, että ne käytännössä siirtyvät sille kokonaan. Tällöin elektropositiivinen ioni (kationi) saa positiivisen varauksen ja elektronegatiivinen ioni (anioni) puolestaan negatiivisen varauksen. Toisin kuin kovalenttinen sidos, jossa elektronit ovat yhteisiä, ionisidos perustuu elektronien siirtämiseen atomilta toiselle. Tosin kuitenkaan täysin ionista sidosta ei ole olemassa, vaan ionisidoksissa on aina hieman kovalenttista luonnetta (kuten kovalenttisissa sidoksissa voi olla ioniluonnetta). Kuitenkin ioniluonteeltaan yli 50 % olevia sidoksia pidetään ionisidoksina. Metalliatomit luovuttavat elektroneja ja epämetalliatomit tai -molekyylit ottavat niitä vastaan. Tällöin varautuneiden atomien tai atomiryhmien välinen sähköinen vetovoima sitoo ne yhteen. Varautuneita atomeja tai atomiryhmiä kutsutaan ioneiksi. Ionisidos on siten kationin ja anionin välinen sähkömagneettinen vuorovaikutus.

title: Tiosulfaatti

text: Tiosulfaatti tai trioksotiosulfaatti on negatiivisesti varautunut moniatominen anioni, jonka molekyylikaava on muotoa SO. Tunnetuin tiosulfaatin muodostama yhdiste on natriumtiosulfaatti. Tiosulfaatti muodostaa kestäviä sidoksia varsinkin alkaanien kanssa.

title: Kanavasäteet

text: Prosessi, jossa kanavasäteet syntyvät kaasussa tapahtuvassa sähköpurkauksessa anodisädeputkessa, voidaan kuvata seuraavasti. Kun putkeen kytketään korkea jännite, siellä oleva sähkökenttä kiihdyttää niitä ioneja eli sähköisesti varautuneita atomeja, joita kaasussa eräiden luonnonilmiöiden kuten radioaktiivisuuden vaikutuksesta aina on jonkin verran. Ionit törmäävät kaasuatomeihin ja irrottavat niistä elektroneja, jolloin syntyy lisää positiviisia ioneja. Nämä ionit ja elektronit vuorostaan törmäävät muihin atomeihin synnyttäen lisää positiivisia ioneja ketjureaktion omaisesti. Negatiivisesti varautunut katodi vetää puoleensa kaikkia positiivisia ioneja, ja jotkin niistä pääsevät läpi katodin rei'istä. Läpi päässeet ionit ovat kanavasäteitä.

title: Ionisidos

text: Ionisidos muodostuu elektropositiivisen metallin ja elektronegatiivisen epämetallin tai moniatomisen ionin välille. Moniatominen ioni on muodostunut kovalenttisin sidoksin toisiinsa liittyneistä atomeista. Elektronegatiivisempi osapuoli vetää sidoselektroneja niin voimakkaasti puoleensa, että ne käytännössä siirtyvät sille kokonaan. Tällöin elektropositiivinen ioni (kationi) saa positiivisen varauksen ja elektronegatiivinen ioni (anioni) puolestaan negatiivisen varauksen.

title: Glykosidaasit

text: Glykosidaasit voidaan luokitella myös niiden katalysoiman reaktion mekanismin perusteella stereokemian säilyttäviin tai invertoiviin glykosidaaseihin. Stereokemian eli anomeerin säilyttävät glykosidaasit pitävät glykosidisen hiilen stereokemian samana, mikä se oli alkuperäisessä polysakkaridissa, ja invertoivat entsyymit kääntävät sen. Invertoivien glykosidaasien aktiivisen kohdan aminohapot toimivat happo-emäs-katalyytteinä. Negatiivisesti varautunut karboksyyliryhmä vastaanottaa vedeltä protonin, mikä tekee siitä nukleofiilisemman hydroksidi-ionin. Tämä ioni reagoi glykosidisen sidoksen hiilen kanssa nukleofiilisella substituutiolla, jolloin stereokemia kääntyy. Stereokemian säilyttävillä glykosidaaseilla tämä inversio tapahtuu kahdesti, jolloin lopputuloksena on alkuperäisen stereokemian säilyminen.

title: Ioni-dipolisidos

text: Ioni-dipolisidos on kemiallinen sidos. Ioniyhdisteen liuetessa veteen muodostuu sekä positiivisia että negatiivisia ioneja. Kuhunkin ioniin kiinnittyy useita vesimolekyylejä sähköisin voimin. Vesi on poolinen molekyyli eli sen happiatomi on varautunut osittain negatiivisesti ja sen vetyatomit ovat varautuneet osittain positiivisesti, jolloin vesimolekyylin happiatomi vuorovaikuttaa positiivisen ionin kanssa ja vetyatomit negatiivisen. Syntynyttä sidosta kutsutaan ioni-dipolisidokseksi. Kidevedellisissä yhdisteissä, kuten kuparisulfaatissa, kideveden vesimolekyylien ja ionihilan ionien välillä on ioni-dipoli-vuorovaikutuksia. Kohtalaisen vahvoista vuorovaikutuksista johtuen kideveden poistaminen voi vaatia paljonkin yli 100 °C lämpötiloja.

title: Hydroksidi

text: Hydroksidi-ioni on vedyn ja hapen muodostama anioni, OH, jonka varaus on -1. Hydroksideiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, joissa tämä ioni on anionina.

title: Tetratsoli

text: Tetratsolin heterosyklinen ja aromaattinen rengas koostuu yhdestä hiiliatomista ja neljästä typpiatomista. Tetratsoli esiintyy kahtena eri tautomerisena muotona 1H-tetratsolina ja 2H-tetratsolina ja nämä eroavat siten onko vetyatomi sitoutunut 1- vai 2-asemassa sijaitsevaan typpiatomiin. Tautomeereista 1H-tetratsoli on vallitseva liuoksissa ja 2H-tetratsoli on susitumpi muoto kaasufaasissa. Huoneenlämpötilassa tetratsoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on suhteellisen stabiili, mutta voi räjähtää kuumennettaessa yli 180 °C:n lämpötilaan. Se liukenee hyvin veteen ja polaarisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja asetoniin, mutta huonommin poolittomiin liuottimiin kuten bentseeniin tai dietyylieetteriin. Tetratsolin pK-arvo on noin 5, mikä tekee siitä yhtä happaman kuin useat karboksyylihapot. se kykeneekin muodostamaan eräiden metallien kanssa suoloja, joissa esiintyy negatiivisesti varautunut tetratsolidi-ioni. Tetratsoli reagoi elektrofiilien kanssa joko 1- tai 2-asemassa sijaitsevalla typpiatomilla.

title: Nitriilit

text: Syanidi-ioni on negatiivisesti varautunut ioni, jonka kaava on CN. Se on vesiliukoinen ja myrkyllinen. Syanidit ovat syaanivetyhapon (HCN) epäorgaanisia suoloja. Syanidi voi toimia myös lähtevänä ryhmänä, kuten syanohydriineissä, jolloin hydrolyysituotteet ovat myrkyllisiä, esimerkkinä amygdaliini. Sen sijaan nitriileissä syaaniryhmän hiili on kiinnittynyt toiseen hiileen, ja jos se ei irtoa, yhdiste ei ole myrkyllinen.

title: Kromaatti

text: Kromaatti-ioni (CrO) on anioni, joka syntyy kromihapon protolysoituessa dikromaatti-ionien lisäksi. Kromaatti-ioneita sisältäviä ioniyhdisteitä kutsutaan kromaateiksi. Useiden kromaattien väri on keltainen. Usein käytettyjä kromaattiyhdisteitä ovat muun muassa kaliumkromaatti (KCrO) ja keltaisena väriaineena käytetty lyijykromaatti (PbCrO). Dikromaateissa on CrO-ioni, ja ne ovat väriltään voimakkaan oransseja.

title: Fosfaatti

text: Fosfaatti (ortofosfaatti), PO43− on negatiivinen ioni eli anioni, jossa fosfori esiintyy viidenarvoisena. Fosfaateiksi sanotaan myös fosforihapon suoloja, joissa fosfaatti-ioni on anionina.

title: Elektrolyysi metallien valmistuksessa, puhdistuksessa ja pinnoituksessa

text: Elektrolyyttisen puhdistuksen prosessissa epäpuhdas metalli kytketään positiiviseen napaan ja puhdas negatiiviseen. Elektrolyyttisessa puhdistuksessa voidaan käyttää kestokatodeja. Siinä epäpuhtaan metallin atomit alkavat hapettua ja liueta nesteeseen positiivisiksi ioneiksi. Nämä positiiviset ionit liikkuvat kohti negatiiviseen napaan kiinnitettyä puhdasta metallilevyä. Ionit pelkistyvät sen pinnalle muodostaen lisää puhdasta metallia. Anodilta irronneet elektronit pelkistävät katodille saapuneet ionit. Pelkistys tapahtuu aina toisen aineen hapetuksen aikana.,

title: Solvolyysi

text: Solvolyysi on kemiallinen reaktio, jossa liuotin tai siitä muodostuva positiivinen lyoniumioni tai negatiivisesti varautunut lyaatti-ioni reagoi yhdisteen kanssa siten, että yhdisteessä ainakin yksi sidos katkeaa. Solvolyysireaktioihin voi myös liittyä lähtevän ryhmän korvautuminen liuotinmolekyylillä. Solvolyyseissä liuottimen ainemäärä on huomattavisti suurempi kuin solvolysoituvan yhdisteen.

title: Lähtevä ryhmä

text: Lähtevä ryhmä eli poistuva ryhmä on kemiallisessa reaktiossa joko sähköisesti neutraali tai negatiivisesti varautunut atomi tai molekyyli, joka irtoaa reaktion lähtöaineesta. Lähtevä ryhmä voi ottaa mukaansa sidoselektronit jolloin sitä kutsutaan nukleofuugiksi. Tyypillisiä neutraaleja lähteviä ryhmiä ovat esimerkiksi vesi ja ammoniakki ja lähtevinä ryhminä yleisiä anioneja ovat esimerkiksi halogenidi- ja karboksylaatti-ionit.

title: Tiosyanaatti

text: Tiosyanaatti eli rodanidi on negatiivisesti varautunut epäorgaaninen ioni eli anioni. Tiosyanaatit on tiosyaanihapon (HSCN) eli vetyrodanidin suoloja. Tiosyanaatin kemiallinen kaava on SCN. Kemiallisesti se on sukua syanaatti-ionille (–O–C≡N), jossa rikkiatomin tilalla on happiatomi. Nimi rodanidi juontuu kreikan kielestä ja perustuu rautatiosyanaatin punaväriin.

title: Ioni

text: Negatiivinen ioni on anioni, eli atomi tai molekyyli, joka vastaanottaa elektroneja. Positiivinen ioni on kationi, eli atomi tai molekyyli, joka luovuttaa elektroneja.[10]

title: Anioni

text: Anioni on negatiivinen ioni eli atomi tai molekyyli, joka on vastaanottanut elektroneja. Nimi tulee siitä, että johdettaessa sähköä sulaan suolaan, suolan anionit liikkuvat anodille, jossa ne luovuttavat elektroninsa ja hapettuvat.

title: Jodidi

text: Jodidi (I) on anioni, jossa jodiatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa jodidi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat vetyjodidin suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni.

title: Ksylanaasi

text: Ksylanaaseja tuottavat monet sienet ja bakteerit, joista bakteerit tuottavat niitä enemmän kuin sienet. Niissä ksylanaasien tehtävä on hajottaa kasvien soluseinämiä, jolloin patogeenit pääsevät helpommin tunkeutumaan solujen sisään. Ksylanaasit voidaan jakaa useisiin ryhmiin riippuen siitä onko niitä tuottava eliö sieni vai bakteeri, niiden molekyylimassa mukaan ja optimaalisen toiminta-pH:n mukaan. Rakenteeltaan ksylanaasit ovat tyypillisesti monomeereja tai dimeerejä. Ksylanaasit hajottavat ksylaanissa ksyloosisokereiden välisiä 1,4-β-glykosidisia sidoksia. Ksylanaasin katalysoimassa reaktiossa tärkeitä aminohappoja ovat kaksi tyrosiiniaminohappoa, jotka pitävät ksylanaasiketjun oikeassa asemassa ja katalyyttisesti tärkeitä ovat kaksi glutamiinihappoa, joita toinen toimii happo-emäskatalyyttinä ja toinen nukleofiilisena katalyyttinä. Nukleofiilinen negatiivisesti varautunut glutamiinihappo reagoi ksylaanin 1-asemassa sijaitsevan hiiliatomin kanssa nukleofiilisella substituutiolla muodostaen esterin ksylaaniketjun ja entsyymin välille. Samalla ksylaanin glykosidinen sidos ksyloosimolekyylien välillä katkeaa. Seuraavassa vaiheessa negatiivisesti varautunut toinen glutamiinihappo ottaa vastaa protonin vesimolekyyliltä ja vesimolekyylistä muodostuu nukleofiilinen hydroksidi-ioni. Hydroksidi-ioni hydrolysoi entsyymin ja ksylaaniketjun välisen esterisidoksen.

title: Ioninvaihtokromatografia

text: Ioninvaihtokromatografiassa tutkittavat yhdisteet ovat ioneita tai helposti ionisoitavissa olevia yhdisteitä. Tutkittava analyytti liuotetaan joko veteen tai orgaaniseen liuottimeen ja liuotin toimii myös liikkuvana faasina eli eluenttina. Ioninvaihtokromatografiassa eri yhdisteiden erottuminen toisistaan perustuu siihen, että stationäärifaasi on joko positiivisesti tai negatiivisesti varautunut. Analyytissä olevat ionit vuorovaikuttavat stationäärifaasin kanssa eri tavoin. Stationäärin kanssa samanmerkkisen varauksen omaavat ionit hylkivät stationäärifaasia ja liikkuvat kromatografiakolonnin läpi nopeammin kuin erimerkkiset varaukset ja niiden retentioaika on lyhyempi.

title: Sulfaatti

text: Sulfaatti-ioni on moniatominen anioni, jonka empiirinen kaava on SO ja moolimassa 96,07 g/mol. Ioni koostuu yhdestä rikkiatomista, jota ympäröi neljä tetraedrin muotoon asettunutta happiatomia. Sulfaatti-ioni on vetysulfaatti-ionin HSO konjugaattiemäs.

title: Fosfiitti

text: Fosfiitti-ioni eli fosfonaatti-ioni (HPO) on fosforihapokkeesta muodostuva anioni. Epäorgaanisia suoloja, jotka sisältävät fosfiitti-ionin, kutsutaan fosfiiteiksi.

title: Nitridi

text: Nitridi-ioni N on typpiatomi jolla on kolmen elektronin ylimäärä, ja on siten negatiivisesti varautunut ioni eli anioni.

title: Sähkövaraus

text: Ioni on atomi tai atomiryhmä, joka on luovuttanut elektroneja, jolloin se on positiivisesti varautunut kationi taikka vastaanottanut lisää elektroneja, jolloin se on negatiivisesti varautunut anioni. Yksiatomiset ionit ovat muodostuneet vain yhdestä atomista, moniatomiset eli kompleksi-ionit sen sijaan useammasta atomista, kuitenkin siten, että ionissa on yhteensä eri määrä elektroneja kuin sinä olevien atomien ytimissä on protoneja.

title: Kloridi

text: Kloridi (Cl) on anioni, jossa klooriatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa kloridi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat kloorivetyhapon (suolahapon, HCl) suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni. Tunnetuin kloridi on tavallinen ruokasuola eli natriumkloridi (NaCl). Klorideja käytetään teollisuudessa kloorin ja muiden klooriyhdisteiden sekä lipeän valmistukseen.

title: Fosforihappo

text:
Tämän protolyysin ensimmäisessä vaiheessa syntyvä anioni HPO, on "divetyfosfaatti"-ioni. Toisessa vaiheessa syntyvä HPO on "monovetyfosfaatti"-ioni ja kolmannessa vaiheessa syntyvä PO "fosfaatti"-ioni. Kuhunkin näistä protolyysireaktioista liittyy sille ominainen happovakio, joille käytetään merkintöjä "K", "K" ja "K". Edellä on ilmoitettu niiden arvot 25 °C:n lämpötilassa. Näihin happovakion arvoihin liittyvät vastaavat logaritmiset p"K" -arvot: p"K"=2,12, p"K"=7,21 ja p"K"=12,67 lämpötilassa 25 °C. Vaikka kaikki kolme vetyatomia (H) ovat ortofosforihappomolekyylissä yhtä vahvasti sitoutuneet,
peräkkäiset "K" -arvot poikkeavat toisiinsa, sillä on energeettisesti vähemmän edullista
luovuttaa toinen vetyioni H, jos yksi tai useampi on jo luovutettu ja molekyylistä on tullut
negatiivisesti varautunut ioni.


query: Milloin Filippos II kuoli?

title: Filippos II

text: Filippos II (, 382–336 eaa.[1]) oli Makedonian kuningas vuosina 359–336 eaa. Filippos yhdisti hajanaisen Makedonian voimakkaaksi kuningaskunnaksi ja uudisti sen armeijan. Hän sai valtansa alle ympäröivät alueet, kuten Traakian, Thessalian ja myös Kreikan kaupunkivaltiot. Ennen kuolemaansa hän oli suunnitellut hyökkäystä Persian valtakuntaa vastaan.[2] Hänen poikansa Aleksanteri Suuri toteutti isänsä suunnitelman ja valtasi koko Persian valtakunnan ja enemmänkin.

title: Granikosjoen taistelu

text: Aleksanteri Suuren isä Filippos II oli suunnitellut hyökkäystä Persian valtakuntaa vastaan. Filippos oli vuonna 338 eaa. koonnut kaikki Kreikan kaupunkivaltiot Spartaa lukuun ottamatta niin sanottuun Korintin liittoon, jonka avulla hän aikoi kukistaa Persian valtakunnan. Vuonna 336 eaa. Filippos lähetti Hellespontoksen yli Parmenionin johtaman armeijan. Parmenion valtasi Vähän-Aasian luoteisrannikon, mutta kärsi tappioita persialaisten etevää sotapäällikköä Memnonia vastaan. Kun Filippos murhattiin vuoden 336 eaa. lokakuussa, tuli vain 20-vuotiaasta Aleksanterista uusi kuningas. Saatuaan kreikkalaiset ja Makedonian lähialueiden kansat valtansa alle Aleksanteri päätti toteuttaa isänsä suunnitteleman hyökkäyksen Persiaan.

title: Filippos II

text: Ateenalaiset eivät kuitenkaan auttaneet Amfipolista. Filippos lähetti ateenalaisille kirjeen, jossa hän lupasi luovuttaa kaupungin Ateenalle vallattuaan sen. Theopompoksen historiassa on myös säilynyt katkelma, jonka mukaan ateenalaiset yrittivät taivutella Filipposta luovuttamaan heille Amfipoliin sitä vastaan, että Filippos saisi Pydnan kaupungin. Lopulta ateenalaiset kuitenkin ymmärsivät, ettei Filippoksella ollut aikomustakaan luovuttaa Amfipolista heille. Ateena ja Makedonia ajautuivat näin keskenään sotaan.[18]

title: Illyria

text: 300-luvulla eaa. Illyrian valtaa kasvatti kuningas Bardhyllus. Vuonna 359 eaa. Makedonian kuningas Perdikkas III kuoli taistelussa illyrialaisia vastaan. Vuonna 358 eaa. Makedonian Filippos II kukisti illyrialaiset. Aleksanteri Suuri löi illyrialaiset toistamiseen vuonna 335 eaa. Aleksanterin Persian sotaretkellä oli mukana illyrialaisia joukkoja. Aleksanterin kuoleman jälkeen Illyria riistäytyi Makedonian vallasta.

title: Filippos II

text: Panttivankina Filippos asui sotapäällikkö Epameinondaan ystävän, thebalaisen poliitikon Pammeneen luona. Nuori prinssi sai varmasti paljon vaikutteita ollessaan thebalaisten vieraana. Luultavasti Filippos sai siellä oppia kreikkalaisesta sodankäynnistä[1] ja kreikkalaisten kaupunkivaltioiden poliittisesta elämästä.[4] Näistä hänellä oli myöhemmin paljon hyötyä. Aleksanteri II salamurhattiin vuonna 368 eaa., ja Filippoksen toinen veli Perdikkas III nostettiin valtaistuimelle. Koska Perdikkas oli vielä alaikäinen, hänen holhoojakseen valittiin Aloroksen Ptolemaios, jonka käsissä todellinen valta tuli olemaan.[1] Tultuaan täysi-ikäiseksi Perdikkas surmasi Ptolemaioksen ja otti vallan omiin käsiinsä. Hän sai Filippoksen palautetuksi pian takaisin Makedoniaan.[4]

title: Filippos II

text: Vuonna 338 eaa. ateenalainen Demosthenes oli saanut aikaan Makedonian vastaisen liiton. Filippos hyökkäsi Kreikkaan ja löi Ateenan ja Theban yhdistetyt joukot Khaironeian taistelussa. Samana vuonna perustettiin Korintin liitto, johon kuuluivat kaikki kreikkalaiset kaupunkivaltiot paitsi Sparta. Liiton johtajaksi (hegemon) tuli Filippos.[23][24][25]

title: Thessalonike

text: Vuonna 316/315 eaa. Thessalonike joutui menemään naimisiin Kassandroksen kanssa. Tämä nimesi samoihin aikoihin perustamansa Thessaloniken (nyk. Thessaloniki) kaupungin vaimonsa mukaan. Pari sai kolme poikaa, Makedonian kuninkaat Filippos IV, Antipatros II ja Aleksanteri V. Filippos IV hallitsi lyhyen ajan isänsä kuoleman jälkeen. Thessaloniken poika Antipatros II tappoi äitinsä noin vuonna 296 eaa., koska tämä suosi nuorempaa poikaansa Aleksanteri V:ä.

title: Filippos II

text: Vuonna 337 eaa. Filippos löysi itselleen uuden vaimon, makedonialaisen Kleopatran, joka oli makedonialaisen Attaloksen veljentytär. Erään tulkinnan mukaan Filippos meni naimisiin Kleopatran kanssa, koska vaikutusvaltaiset makedonialaiset, kuten Attalos ja hänen appensa Parmenion, vaativat sitä. Toisaalta Attaloksesta ei tiedetä mitään ennen vuotta 337 eaa., ja ilmeisesti hänen arvovaltansa kasvoi vasta sen jälkeen, kun Filippos meni naimisiin Kleopatran kanssa.[27]

title: Eumenes Kardialainen

text: Eumenes oli alkujaan kreikkalainen ja kotoisin Traakian Khersonesokselta, nykyiseltä Gallipolin niemimaalta. Plutarkhos kirjoittaa Eumeneen elämäkerrassaan, että tämä oli alkujaan köyhästä perheestä, mutta oli kuitenkin saanut hyvän koulutuksen kirjallisuudessa ja urheilussa. Kardiassa vieraillessaan Makedonian kuningas Filippos II näki Eumeneen muiden nuorukaisten kanssa harrastamassa pankrationia ja painia. Filippos ihastui Eumeneen niin, että otti tämän mukaan seurueeseensa ja palkkasi hänet yksityiskirjurikseen. Plutarkhos kertoo Eumeneen ja Filippoksen tapaamisesta myös toisen version, jota hän pitää luotettavampana. Filippos olisi version mukaan ollut Eumeneen isän kestiystävä, ja Filippos avusti ystävänsä poikaa etenemään urallaan. Filippoksen tultua murhatuksi Aleksanteri Suuri otti Eumeneen omaan palvelukseensa. Eumenes seurasi Aleksanteria tämän sotaretkellä Persiaa vastaan.

title: Filippos II

text: Filippoksen toimista seuraavien vuosien ajalta ei ole tarkkaa tietoa. Luultavasti hän soti valtakuntansa pohjoisosissa. Vuonna 345 eaa. hän oli nykyisessä Albaniassa ja vuonna 342 eaa. armeijoineen Traakiassa. Vuonna 341 eaa. hän perusti Traakiaan Filippopoliin kaupungin (nykyinen Plovdiv). Seuraavana talvena Filippos alkoi piirittää Marmaranmeren rannalla olevaa Byzantionia ja Perinthosta. Yllätyksekseen Filippos sai vastaansa Persian kuninkaan Artakserkses III:n lähettämän armeijan. Ensimmäisen kerran sitten Kserkses I:n sotaretken persialainen armeija hyökkäsi Eurooppaan. Samalla Filippos uhkasi Ateenan viljantuontia Mustaltamereltä. Kun Filippos vielä kaappasi 200 viljalastissa ollutta laivaa, ateenalaiset julistivat sodan. Filippoksella ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lopettaa kaupunkien piiritys. Lopulta Persia sai vielä painostettua Theban julistamaan sodan Makedonialle.[23]

title: Issoksen taistelu

title: Makedonian armeija

text: Kun Filippos II nousi Makedonian hallitsijaksi vuonna 360 eaa. oli tilanne melkein toivoton. Makedonia oli heikko valtio jota uhkasi monta vaaraa. Filippoksen veli Perdikkas III oli kaatunut 4000 miehen kanssa illyrialaisia vastaan käydyssä taistelussa. Illyrialaisten lisäksi Filippoksen valtaa uhkasivat myös ateenalaiset ja traakkialaiset, jotka kummatkin tukivat omia ehdokkaitaan Makedonian kuninkaaksi. Filippos Seuraavan vuoden aikana Filippos koulutti armeijaansa

title: Filippos Agathokleen poika

text: Filippos kuului ilmeisesti makedonialaisen jalkaväen valiojoukon hypaspistien kuninkaalliseen osastoon eli "agemaan". Quintus Curtius Rufus kertoo Kun Aleksanteri oli sotaretkellä Sogdianassa seurasi Filippos Aleksanterin mukana juosten, vaikka kuningas ratsasti. Lysimakhos tarjosi veljelleen hevosta, mutta tämä kieltäytyi. Seuranneessa taistelussa Filippos taisteli Aleksanterin rinnalla, mutta pyörtyi taistelun aikana ja kuoli Aleksanterin käsiin.

title: Filippos II

text: Kukistettuaan kaikki vihollisensa Filippos sai helposti pidetyksi vallassaan koko Makedonian. Perinteisesti kuningas hallitsi varsinaista Makedoniaa Pellan kaupungista. Illyrian rajalla lännessä olevat pienemmät makedonialaiset maakunnat (Lynkestis, Orestis, Elimiotis ja Tymfaia) olivat tähän asti olleet enemmän tai vähemmän itsenäisiä. Maakuntien aatelisetvietiin Pellaan kuninkaan hoviin, ja tärkeiden aatelisten lapset kasvatettiin kuninkaan lasten kanssa (osittain panttivankeina). Filippos sai myös maakunnat tiukemmin valtansa alle solmimalla tärkeitä avioliittoja. Filippos solmi vuonna 357 eaa. avioliiton Epeiroksen kuninkaan tyttären Olympiaan kanssa.[1] Filippos oli saanut valtaansa myös Illyrian rajalla ja Traakiassa sijaitsevia tärkeitä kaivoksia, joiden tuottamilla arvometalleilla hänestä tuli yksi koko kreikkalaisen maailman varakkaimmista ja vaikutusvaltaisimmista hallitsijoista.[10]

title: Perdikkas III

text: Perdikkas kuoli taistelussa Illyrian Bardylistä vastaan. Uudeksi kuninkaaksi tuli Perdikkaan alaikäinen poika Amyntas IV. Vallan otti kuitenkin käsiinsä Perdikkaan veli Filippos II joka julistautui samana vuonna itse kuninkaaksi.

title: Demetrios II

text: Demetrios joutui myös puolustamaan Makedoniaa dardanialaisia vastaan. Hän kuoli pian kärsittyään raskaan tappion heitä vastaan. Hänen ja Khryseisin poika Filippos oli vielä vasta lapsi ja hallitsijaksi tuli Antigonos III.

title: Salmanassar V

text:
Salmanassar V oli Assyrian kuningas vuosina 727–722 eaa. Ensimmäinen maininta hänestä on foinikialaisen Zimirran kaupungin kuvernöörinä Tiglatpileser III:n aikaan. Hän oli luultavasti tämän poika.
Syyriassa nousi levottomuuksia Salmanassar V:n aikana.
Assyrian vasalli, Israelin kuningaskunta, nousi kapinaan. On arviotu, että Salmanassar kuoli piirittäessään Israelin pääkaupunkia Samariaa, mutta tarkempaa tietoa siitä, miten ja milloin hän kuoli, ei ole saatu selville. Salmanassaria seurasi kuninkaana hänen veljensä Sargon II.

title: Filippos II

text: Filippos nousi valtaan 359 eaa. kaapattuaan vallan veljensä Perdikkaan alaikäiseltä pojalta Amyntaalta, jonka sijaishallitsijana Filippos oli hetken toiminut. Hän nousi sotaretkiensä ansiosta Thessalian arkontiksi ja vuonna 338 eaa. Khaironeian taistelun jälkeen Kreikan kaupunkivaltioiden Korintin liiton johtoon. Filippos salamurhattiin 336 eaa. Murhan taustalla epäillään olleen laaja salaliitto.

title: Filippos II

text: Filippos oli vuonna 383 eaa. syntynyt kuningas Amyntas III:n ja Eurydiken poika. Eurydike kuului todennäköisesti Makedonian alaisen Lynkestisin maakunnan entiseen kuningassukuun.[3] Isän kuoltua Filippoksen vanhimmasta veljestä Aleksanteri II:sta tuli kuningas. Koska Makedonian tilanne oli erittäin tukala, Aleksanteri II:n oli lähetettävä Filippos panttivangiksi ensin Illyriaan ja myöhemmin Thebaan, joka oli Kreikan mahtavimpia kaupunkeja.[1]

title: Filippos II

text: Valtaistuinta havitteli myös eräs Pausanias, jota traakialalaiset tukivat. Filippoksen onnistui kuitenkin lahjoa traakialaiset. Myös Makedonian pohjoispuolella olevan Paionian heimot olivat hyökkäysaikeissa, mutta heidätkin Filippos lahjoi saadakseen vapaat kädet Argaiosta vastaan.[6] Vuonna 358 eaa. Filippos sai kuulla, että paionialaisten kuningas Agis oli kuollut. Nyt Filippos hyökkäsi vuorostaan Paioniaan ja kukisti paionialaiset niin perusteellisesti, ettei heistä enää koskaan ollut vaaraa Makedonialle.[7] Jäljellä oli enää Illyrian kuningas Bardylis, jonka joukot olivat voittaneet ja tappaneet Filippoksen veljen Perdikkaan pari vuotta aikaisemmin. Filippos kokosi Bardylistä vastaan 10000 jalkamiestä ja 600 ratsumiestä käsittäneen armeijan. Tämä yritti neuvotella Filippoksen kanssa,joka ei ollut halukas rauhanneuvotteluihin, elleivät illyrialaiset luovuttaisi takaisin aikaisemmin valtaamiaan kaupunkeja. Kesällä 358 eaa. Filippoksen joukot kukistivat illyrialaiset Herakleia Lynkestiksen taistelussa. Taistelussa kuoli yli 7000 illyrialaista.[8] Taistelun jälkeen illyrialaiset suostuivat Filippoksen rauhanehtoihin, joiden mukaan he luovuttaisivat hallussaan olevat Länsi-Makedonian kaupungit.[9]

title: Lysimakhos

text: Lysimakhoksen tiedetään synytyneen joskus vuosien 361 eaa. ja 351 eaa. välisenä aikana. Hän oli lähes saman ikäinen Aleksanteri Suuren kanssa. Lysimakhoksen veli Alkimakhos toimi jo eri diplomaattisissa ja hallinnollisissa tehtävissä Aleksanterin noustessa kuninkaaksi. Lysimakhoksella oli ainakin kaksi muuta veljeä. Autodikos valittiin kuninkaan henkivartijaksi ("somatofylax") Triparadisoksessa vuonna 321 eaa. Toinen veljistä oli nimeltään Filippos, josta tiedetään vain kuinka hän kuoli. Kun Aleksanteri oli ajamassa takaa sogdianalaisia kapinallisia seurasi Filippos perässä juosten 500 stadionin matkan. Lopulta Filippos kaatui taistelussa ja kuoli Aleksanterin käsissä.

title: Isokrates

text: Isokrates syntyi, eli ja kuoli Ateenassa. Hän oli voimakkaan isänmaallinen. Kun Makedonian Filippos II voitti Ateenan ja Theban yhdistetyt joukot Khaironeian taistelussa ja toivo itsenäisyyden säilyttämisestä oli menetetty, 98-vuotias Isokrates riisti itseltään hengen.

title: Filippos II

text: Fila Elimiotiksen maakunnasta. Hänen isänsä oli Elimiotiksen hallitsija Derdas. Audata Illyriasta. Audatan kanssa Filippos sai tyttären Kynanen, joka meni naimisiin syrjäytetyn Amyntas IV:n kanssa. Filinna Larissan kaupungista Thessaliasta. Filinnan kanssa Filippos sai tyttären Thessaloniken ja pojan Filippos Arridaioksen, josta Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen tuli Makedonian kuningas. Nikesipolis (Νικησίπολις) Thessalian Ferain kaupungista. Meda (Μήδα) Makedonian pohjoispuolella asuvien getien kuninkaan Kothelaan tytär. Kleopatra Eyrydike (Κλεοπάτρα Ευρυδικη), Attaloksen veljentytär, jonka kanssa Filippos meni naimisiin vähän ennen kuolemaansa.

title: Filippos II

text: Krookuskentän taistelun jälkeen 352 eaa. Filippos marssi etelään, mutta fokislaiset ja aferailaiset palkkasotilaat puolustivat Thermopylain solaa, jonka läpi Filippoksen olisi hyökättävä. Myös fokislaisten liittolaiset Ateena ja Sparta lähettivät apujoukkoja, joista pääsi ennen Filipposta meriteitse perille ateenalaisten 5000 sotilasta. Nähdessään vastassa olevat joukot Filippos päätti olla hyökkäämättä ja palasi Makedoniaan.[16]

title: Filippos V

text: Filippos kuoli vuonna 179 eaa. ja hänen seuraajakseen tuli hänen vanhin poikansa Perseus, josta tuli Makedonian viimeinen kuningas.

title: Filippos II

text: Filippoksella oli suuri määrä vaimoja, eikä kaikkien henkilöllisyydestä ole edes varmuutta. Tärkein vaimo oli kuitenkin Olympias, jonka kanssa Filippos sai yhden pojan, Aleksanteri Suuren. Olympias ei ollut makedonialainen vaan Epeiroksen kuninkaan Aleksanterin sisar. Filippos ja Olympias menivät naimisiin ainakin ennen vuotta 357 eaa. He saivat myös tyttären Kleopatran.[35]

title: Filippos II

text: Vuonna 347 eaa. ateenalaiset ja Filippos olivat jo valmiita rauhaan. Niin sanottu Filokrateen rauha solmittiin vuonna 346 eaa. Filippoksen vaatimuksesta rauhansopimus sisälsi myös liiton Ateenan ja Makedonian välillä. Osapuolet saivat myös pitää alueet, joita ne hallitsivat rauhansopimuksen kirjoitushetkellä. Vain Fokista ja Alosta kohtaan Filippos vaati saada toimia parhaaksi näkemällään tavalla. Ateenalaiset luopuivat vaatimuksistaan myös Amfipolia kohtaan. Filippos marssikin vuonna 346 eaa. Thermopylain läpi Fokikseen. Sotaväsymystä potevat fokislaiset antautuivat Filippokselle, joka sai näin kunnian päättää jo kymmenen vuotta jatkuneen pyhän sodan. Heti alkuun Filippos luovutti boiotialaisille fokislaisten valtaamat kaupungit. Filippos päätti myös, että Delfoin pyhäkköä suojeleva amfiktyoniliitto sai päättää fokislaisten kohtalosta. Yleensä temppelien ryöstöstä oli tuomittu kuolemanrangaistuksia, eivätkä fokislaiset voineet odottaa liitolta kovin hellää kohtelua. Myös ateenalaiset ja spartalaiset olivat fokislaisten liittolaisina vaarassa joutua liiton julistaman pyhän sodan kohteeksi. Amfiktyoniliitto päätti, että Filippos saisi Fokikselle aikaisemmin kuuluneet kaksi ääntä liiton kokouksissa. Filippos pystyi Thessalian arkonttina vaikuttamaan myös thessalialaisten ääniin. Liitto päätti lopulta, että Fokiksen kaupungit hajotettaisiin ja asukkaat asutettaisiin pieniin kyliin. Fokislaisten piti myös maksaa takaisin varastamansa aarteet.[22]

title: Amyntas II

text: Kun kuningas Aeropos II kuoli sairauteen vuonna 395/394 eaa., Amyntas II valittiin hänen seuraajakseen. Kuninkuus siirtyi näin pois Arkhelaoksen sukuhaaralta Perdikkas II:n toisen pojan Menelaoksen pojalle. Amyntas kuoli kuitenkin pian erään Derdaan murhaamana. Derdas oli yleinen nimi Ylä-Makedonian Elimeian maakunnan kuningassuvun jäsenillä. Ehkä Amyntaan murhan takana oli elimeialainen vallankaappausyritys. Amyntaan kuoleman jälkeen kuninkuus palasi kuitenkin Arkhelaoksen sukuhaaralle. Kuninkaaksi tuli Aeropoksen poika Pausanias. Ehdolla kuninkaaksi olisi myös ollut Amyntaan poika Filippos. Pausanias kuoli kuitenkin pian tämän jälkeen, ehkä salamurhan uhrina. Salamurhan takana oli luultavasti Amyntas III.

title: Filippos II Filoromaios

text: Filippos II Filoromaios (, "roomalaisten ystävä") oli seleukidien hallitsijasuvun viimeinen kuningas vuosina 65 eaa. - 64 eaa. Hänen isänsä oli Filippos I. Vuonna 83 eaa. Armenian Tigranes II valtasi Seleukidien valtakunnan rippeet. Kolmannen Mithridateen sodan aikana roomalaiset kukistivat Tigraneen ja nimittivät Antiokhos XIII:n Syyrian hallitsijaksi. Vuonna 67 eaa. Filippos II valtasi suurimman osan tämän valtakunnasta. Pompeius teki kuitenkin koko Syyriasta Rooman provinssin vuonna 64 eaa. Filippos II hallitsi tämän jälkeen vain osaa Kilikiasta. Vuonna 56 eaa. hän oli ehdolla Egypin Kleopatra VII:n sulhaseksi, mutta Rooman Syyrian maaherra Aulius Gabinius esti tämän ja antoi luultavasti teloittaa Filippoksen.

title: Filippos II

text: Filippos nousi valtaistuimelle sen jälkeen, kun Perdikkas ja neljätuhatta sotilasta olivat kuolleet vuonna 360 eaa sotaretkellä illyrialaisia vastaan. Julianus Justinuksen mukaan Filippos sai toimia Perdikkaan alaikäisen pojan Amyntaan sijaishallitsijana, mutta kaappasi vallan myöhemmin itselleen. Muiden lähteiden mukaan Filippos julistettiin heti Perdikkaan kuoleman jälkeen kuninkaaksi. Justinus taas väittää , että Perdikkas murhattiin, mitä kuitenkin pidetään epätodennäköisenä.[5] Makedonian kuninkuutta havitteli moni muukin. Vaarallisin valtaistuimen tavoittelijoista oli Argaios, joka sai tukea Ateenalta. Hän nousi maihin Methonen satamakaupungissa ja sai avukseen kolmetuhatta ateenalaista palkkasoturia, joiden kanssa hän marssi kohti Makedonian vanhaa pääkaupunkia Aigaita (nykyinen Vergina). Filippos kokosi saatavilla olevat joukot ja yllätettyään ateenalaiset löi heidät.[1][6]


query: Kuinka kauan Hämeen linnan rakentaminen kesti?

title: Hämeen linna

text: Hämeen linnan tarkka perustamisajankohta on epäselvä, ja kirjallisuudessa sen rakentamisen aloitusajankohta on vaihdellut vuosien 1229–1372 välillä. Varhaisimmassa tutkimuskirjallisuudessa linnan rakentaminen yhdistettiin Birger-jaarliin.[1] Museoviraston mukaan päätös linnan rakentamisesta tapahtuikin Birgerin Hämeeseen tekemän ”ristiretken” jälkeen, ja rakennustyöt alkoivat viimeistään 1200-luvun lopulla.[2] Linna mainitaan joka tapauksessa ensimmäisen kerran vuoden 1308 asiakirjoissa.[3]

title: Linna

text: Ennen linnoja Suomessa oli yleisesti käytössä linnavuoria. Linnojen kukoistuskausi Suomessa sijoittuu 1300-luvulle. Vanhin säilynyt ja suurin linna on Turun linna, jota alettiin rakentaa 1280-luvulla. Muita vanhimpia suomalaisia linnoja ovat Hämeen linna ja Viipurin linna. Suomen linnat pystytettiin kruunun (mm. Turun, Hämeen, Viipurin ja Olavinlinnat), kirkon (mm. Kuusiston linna), yksityisten henkilöiden (suurin osa) tai mahdollisesti alueellisena puolustuksellisena yhteistyönä vanhojen linnavuorten tapaan (mm. Vanhalinna) hallinto- ja puolustustukikohdiksi tärkeille paikoille.

title: Hattulan Pyhän Ristin kirkko

text: Kirkon liittää läheiseen Hämeen linnaan rakennusajankohta ja rakennusmateriaali ja todennäköiset rakentajat. Molemmat sijaitsevat Vanajaveden kapeikossa Hämeen Härkätien läheisyydessä. 1400-luvun loppupuoli ja 1500-luvun alku oli Hämeen linnan loiston aikaa, jolloin linnaa hallitsi Tott-suku. Linnaa laajennettiin, ja seudulle rakennettiin Hattulan kirkon lisäksi useita muita kirkkoja, mutta Hattula on niistä vanhin ja tuolloin Hämeen keskuskirkko.

title: Hakoisten linnavuori

text: Nykyisen Hämeen linnan rakentaminen keskeisemmälle paikalle vähensi sittemmin Hakoisten linnan merkitystä. Linna saattoi kuitenkin olla käytössä vielä vuonna 1311, koska on arveltu että Hakoinen olisi ollut juuri se "Vanain linna", johon novgorodilaiset novgorodilaisen kronikan mukaan tuolloin hyökkäsivät.[6] Teoriaa tukee se, että Hakoisten linnavuori vastaa topografialtaan hyvin kronikassa kuvattua linnoitusta.[6] Kronikka puhuu myös linnan puolustajista saksalaisina (nyemets) eikä hämäläisinä (jem).[6] Kysymys Hakoisten linnavuoresta novgorodilaisten sotaretken kohteena kuitenkin jakaa tutkijoiden mielipiteitä voimakkaasti. Vanain kaupunki onkin yhdistetty myös Hämeen linnan läheisyydessä, Varikonniemessä tutkittuun muinaisjäännökseen. Hakoisten linnavuoren merkitystä korostaa kuitenkin se, että sen juurelle rakennettu Hakoisten kartano on myöhemmin ollut Hämeen linnan linnanvoutien asuinkartanona.

title: Hämeenlinnan kirkko

text: Hämeenlinnan nykyistä kirkkoa on edeltänyt kaksi yksinkertaista puurakenteista kirkkoa Hämeenlinnan vanhassakaupungissa, nykyisellä Linnan kasarmien alueella. Vuonna 1639 tapahtuneen kaupungin perustamisen jälkeen jumalanpalveluksia vietettiin aluksi Hämeen linnan Kukkotornin kirkkosalissa. Linnan tuhouduttua pahoin tulipalossa 1659 ryhdyttiin Linnanniemen pohjoiskärkeen rakentamaan kaupungin ensimmäistä omaa kirkkoa, joka valmistui todennäköisesti 1666. Kirkolle valittu paikka osoittautui kuitenkin erittäin huonoksi vetisen maaperän vuoksi. Isonvihan jälkeen kirkko oli jo osin maan sisään vajonnut ja muutenkin niin rappiolla, että uuden rakentaminen oli välttämätöntä. Uusi, hieman edellistä suurempi kirkko valmistui 1739 vanhan lähelle, vähän edellistä korkeammalle ja kuivemmalle paikalle. Tämä ristikirkko säilyi käytössä vielä kaupungin siirron (1778) jälkeenkin aina nykyisen kirkon valmistumiseen asti. Vanhojen kirkkojen paikan lähellä on muistomerkki.

title: PERT

text: Kun yo. taulukosta saatavat eri tehtävien ennustekestot sijoitetaan PERT-kaavioon (ks Kuva 2), voimme sen jälkeen laskea, kuinka kauan projektivaiheeseen pääseminen voi pisimmillään kestää. Kaaviossa on merkitty kunkin tehtävän tunnistekirjaimen alle ko. tehtävän ennustettu kesto, "t".

title: Hakoisten linnavuori

text: Koska kiinteitä rakenteita löytyy ja ne pystytään ajoittamaan kohtuullisella tarkkuudella, tutkijat ovat pohtineet mahdollisuutta, että etelästä Hämeeseen saapuneiden ruotsalaisten retkien seurauksena perustettu Hämeen linna tai paremminkin vanha Hämeen linna olisi itse asiassa Hakoinen. Eräiden tutkijoiden mukaan tätä mahdollisuutta perustelee muun muassa oikeuden päätös vuodelta 1625, jossa vahvistetaan Hakoisten kartanon oikeus vanhoihin niittyihinsä joiden Kustaa Vaasan ja Erik XIV kirjeiden mukaan tuli kuulua vanhalle Hämeen linnalle.

title: Churchill (Kanada)

text: Turkiskaupan hiipumisen ja maanviljelyn lisääntymisen välisenä aikana kaukainen ja maantieteellisesti eristäytynyt Churchillin kaupunki oli useaan otteeseen kadota kartalta. Vuosikymmenien turhautuminen Canadian Pacific Railwayn monopoliin ja myöhemmin Canadian National Railwayn turhiin lupauksiin, Kanadan läntiset aluehallinnot muodostivat koalition rautatien rakentamiseksi Winnipegistä Churchilliin. Hudson Bay Railway -rautatien rakentaminen kesti kuitenkin erittäin kauan aikaa, ja rautatie Churchilliin valmistui vasta 1929. Kun rautatie valmistui, kesti vielä useita vuosia ennen kuin liikennemäärät alkoivat kasvaa. Ensimmäinen Churchillin tullin läpi matkustanut henkilö oli Grant MacEwan, joka saapui laivalla Isosta-Britanniasta matkallaan kotiin vuonna 1932. Muut matkustajat matkalla Kanadan keskilänteen saapuivat St. Lawrencen kautta.

title: Yijing-ennustaminen

text:
Toistettu kirkkaus muodostaa Lin. Suuri mies tämän mukaisesti jalostaa kirkkauttaan ja levittää sitä neljään ilmansuuntaan.
"9 kolmantena:" Laskevaa aurinkoa muistuttava sijainti - miten sitä voisi kestää kauan."6 viidentenä:" Viidennen kutosen hyvä onni johtuu siitä, että se on kuninkaan tai prinssin paikalla.

title: Hämäläiset

text: Hämeestä levisi asutusta Savon suuntaan. Luultavasti tästä syystä nimitys Hämäläinen on säilynyt yleisesti sukunimenä. Myöhemmin ristiretkiajalla asutus- tai ainakin kulttuurivirtaus kääntyi päinvastaiseksi ja karjalainen vaikutus ulottui Lahden tienoille saakka. 1200-luvun kuluessa sinetöitiin monenlaisten levottomuuksien jälkeen hämäläisten kääntyminen kristinuskoon ja liittyminen Ruotsin valtaan. Kanta-Häme muodostui Hämeen keskusalueeksi. Alueen historiallisesta merkityksestä todistavat muun muassa kaksi keskiaikaista linnaa (Hämeen linna ja Hakoisten linna).

title: Vasteaika

text: Vasteaikaa käytetään myös kuvaamaan aikaa, joka kestää ennen kuin komentoon reagoidaan. "Johdatus sovellussuunnitteluun" -oppaan mukaan alle 0,1 s aika on välitön, alle 1 s nopea ja yli 10 s estää työntekoa. WWW-palveluiden yhteydessä vasteajalla tarkoitetaan aikaa, kauanko käyttäjän toimenpiteestä (linkin klikkaus) kuluu aikaa siihen, ennen kuin palvelu on ladannut uuden sivun.

title: Eddystone

text: Nämä eriskummalliset pagodit olivat kaikkine ulokkeineen malliesimerkki siitä kuinka majakkaa ei olisi saanut rakentaa; korotettu pagodi kesti monta kovaakin myrskyä valon sammumatta - mutta lopulta kävikin kuten kauan oli ennusteltu: syksyllä 1703 majakassa piti suorittaa peruskorjaus ja Winstanley itse tuli valvomaan; hän ei antanut tulossa olevan myrskyn sotkea suunnitelmiaan vaan selitti halunneensa aina nähdä oikein kunnon myrskyn aitiopaikalta.

title: Uxmal

text: Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä kuinka kauan Uxmalin valtakausi kesti, mutta vuoteen 1200 mennessä se ja muut Puucin alueen kaupungit oli hylätty. Eräs mahdollinen syy oli Chichén Itzán vallan kasvu.

title: Atthides

text: Tällaisia "Atthis"-nimisiä paikallishistorioita kirjoittivat useat kirjailijat 400–200-luvuilla eaa. Heihin viitataan tutkimuskirjallisuudessa usein nimellä "atthidografit". Atthidografit käsittelivät muun muassa Ateenan valtiomuodon historiaa ja esittivät sen kehityksestä samalla omia teorioitaan, kysyen esimerkiksi, kuka perusti Ateenan demokratian ja kuinka kauan kukin valtiomuoto kesti.

title: Kivestä ja puusta

text: Keskiajalta teoksessa esitellään linnoista Turun linnan varhaiset vaiheet, Hämeen linna, Viipurin linna, Kuusiston piispanlinna, Raasepori, Kastelholma, Olavinlinna ja Kajaanin linna. Kartanoista on sen sijaan vain yksi sivu, kuvituksena Vuorentaan kartano. Kirkoista esitellään Turun tuomiokirkko rakennusvaiheineen, samoin kuin Turun ympäristön pitäjänkirkkoja sekä Uudenmaan, Hämeen, Satakunnan, Pohjanmaan ja Ahvenanmaan kirkkoja. Johdantona käsitellään ristiretkiä ja keskiaikaisia kaupunkeja. Kirkkojen yhteydessä tarkastellaan pyhimyskulttia ja luostarilaitosta ja koko jakson lopuksi varhaisia teitä, kuten Hämeen härkätie.

title: Azuchin linna

text: Linnan kolme ja puoli vuotta kestäneet rakennustyöt aloitettiin helmikuussa 1576. Linnan rakentaminen oli mittakaavaltaan valtava hanke, jollaista Japani ei ollut nähnyt vuosisatoihin. Rakennustöihin osallistui työntekijöitä laajalta alueelta Kansaista ja sen ympäristöstä. Töitä valvoi läheisen Sawayaman linnan herra Tanba Nagahide. Linnan ja kaupungin välille kaivettiin sata metriä leveä vallihauta. Kiviperustusten- ja muurien sekä puurakenteisen linnan rakentaminen tapahtui lähes samanaikaisesti, sillä rakenteet esivalmistettiin puuseppien verstaissa ennen niiden kokoamista paikan päällä. Rakennusmateriaaleja otettiin myös shōgun Ashikaga Yoshiakin palatsista, jonka Nobunaga oli aiemmin rakennuttanut.

title: Masyaf

text: Todisteet viittaavat siihen, että linnan alimmat osat ja perusteet olisivat bysanttilaista alkuperää. Myöhemmin linnaa parantelivat nizari-ismailiitit, mamelukit ja ottomaanit. Ismailiitit valloittivat linnan vuonna 1141 Sanqurilta, joka oli pitänyt sitä hallussaan Saijarin Banu Mundiqhin puolesta, ja linnan muureja vahvisti myöhemmin Rashid ad-Din Sinan. Masyafista ja sitä ympäröidystä kaupungista muodostui nizarien emiraatti, joka kesti 1100-luvulta 1200-luvulle. Saladin piiritti kaupungin toukokuussa 1176, mutta piiritys ei kestänyt kauan vaan se päättyi pian rauhansopimukseen. Nykyiset tutkimukset osoittavat, että aluetta hallitsivat tällöin assassiinit.

title: Eppu Normaali

text: Yhtyeen kahdeksas albumi, "Kahdeksas ihme" on monen mielestä yhtyeen kaikkien aikojen paras levy. Levyn tunnetuimmat kappaleet ovat "Voi kuinka me sinua kaivataan", "Kitara, taivas ja tähdet", "Vuonna ’85" ja "Vihreän joen rannalla (kauan sitten)". Albumin levytysprosessi kesti kauan. Levy oli myös Poko Rekordsin ensimmäinen CD-äänite, ja vuosi 1985 oli sekä Eppu Normaalille että suomalaiselle musiikkibisnekselle muutenkin hyvin tärkeä. Suuren suosion saaneen albumin ja suosittujen keikkojen myötä yhtye julkaisi "Video, taivas ja tähdet" -videon, joka sisältää yhtyeen konsertin. Samainen livetallenne julkaistiin DVD:llä Kahdeksannen ihmeen 20-vuotisjuhlapainoksen mukana.

title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Raketti liikkuu 90 % valonnopeudesta Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*1010 metrin matkan. Kuinka kauan matka kestää maasta mitattuna ja raketista mitattuna?

title: Hämeen linna

text: Linna nousi Hämeenlinnassa puheenaiheeksi jälleen syksyllä 2007, kun Hämeen Sanomissa julkaistiin artikkeli linnan heikosta nykykunnosta. Huonoimmassa kunnossa ovat linnan vallit, jotka ovat romahdusvaarassa. Lisäksi tykkitornin alaosa on käyttökiellossa, koska sadevesi pääsee tornin rakenteisiin ja seinistä putoilevat kivet tekevät paikasta vaarallisen. Syynä heikentyneeseen kuntoon on korjauksiin ja ylläpitoon käytettävissä olevien rahojen puute.[16] Joulukuussa 2007 Museovirasto sai valtiolta 1,5 miljoonaa euroa korjaustöihin. Valtaosa rahoista käytetään Tamminiemen ja Olavinlinnan korjauksiin, mutta rahaa on tulossa myös Hämeen linnalle.[17]

title: Meridiaaniympyrä

text: Pystysuoria lankoja käytettiin havainnoitaessa tähtien kulkua meridiaanin poikki, jolloin jokainen lanka antoi eri tuloksen. Tuloksia analysoitaessa hetki, jolloin se kulki keskimmäisen langan taitse, voitiin arvioida, koska jonkin sellaisen tähden avulla, jonka deklinaatio tunnettiin, voitiin todeta, kuinka kauan sen kulku vastaavan alueen läpi kesti. Tähän tarkoitukseen Pohjantähti soveltui hitaan liikkeensä vuoksi erityisen hyvin.

title: Hämeen linna

text: Hämeen linna sai olla melko rauhassa 1300- ja 1400-luvuilla, vaikka esimerkiksi Turun ja Viipurin linnat joutuivat piiritetyiksi, kun valta vaihtui maassa. Vuoden 1311 novgorodilaisten hyökkäyksen jälkeen seuraava varteenotettava uhka oli 1400-luvun lopulla Iivana III:n Moskovan ruhtinaskunta, joka varustautui sotaan. Linna joutui konkreettiseen vaaraan, kun vuonna 1495 tehdyn epäonnistuneen Viipurin pamauksen jälkeen venäläiset tunkeutuivat Hämeeseen asti.[8]

title: Salustios Emesalainen

text: Havaittuaan, etteivät Eunoioksen opit enää palvelleet häntä, Salustios matkusti Ateenaan ja edelleen Aleksandriaan Isidoros Aleksandrialaisen seurassa, ja näissä kaupungeissa hän opiskeli retoriikkaa. Hän tutustui myös filosofiaan. Opiskeltuaan jonkun aikaa uusplatonilaisten oppilaana hän liittyi kyynikoihin. Simplikios kertoo, että Salustios muun muassa laittoi punaisena hehkuvia hiiliä reisilleen ja katsoi, kuinka kauan kesti kipua.

title: Maasait

text: Rituaalit vaihtelevat alueelta toiselle jonkun verran. Luettelossa annetut ikävuodet ovat suuntaa antavia ja koettavat kertoa kuinka kauan kukin vaihe kestää tai minkä ikäisenä seremoniaan osallistutaan.

title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja [3].[4].

title: Hämeen linna

text: Hämeen linna oli 1500-luvun alussa samanlaisen hovinpidon paikka kuin Turun ja Viipurin linnat. Åke Yrjänänpoika Tottista tuli Hämeen linnan käskynhaltija vuonna 1508, ja hänestä tuli tuona aikana Suomen vaikutusvaltaisin käskynhaltija. Hän otti linnassa vastaan Ruotsin valtionhoitajan Svante Niilonpojan. Åke Yrjänänpoika asui vuonna 1520 Hämeen linnassa vielä, kun Sten Sture nuoremman leski Kristina Gyllenstierna antautui Tanskan kuningas Kristian II:n piiritysjoukoilla sillä ehdolla, että saisi leskenasunnoikseen Hämeen linnan ja Kokemäenkartanon. Kristianin joukot saapuivat tämän jälkeen linnaan ja teloittivat Åke Göraninpojan. Hämeen linna siirtyi kuitenkin jo vuonna 1522 osana suurta läänitystä amiraali Søren Norbylle. Linna palautui kuitenkin taisteluitta takaisin Ruotsille, kun tanskalaiset joutuivat antautumaan ruotsalaisten piiritettyä vuonna 1523 sekä Turun linnan että Kuusiston piispanlinnan.[8]

title: Hämeen linna

text: Hämeen linna antautui Suomen sodan aikana, 6. maaliskuuta 1808, taisteluitta. Linna alistettiin tämän jälkeen Venäjän sotilashallinnon alaisuuteen. Hämeen linnaa oli käytetty pitkään myös vankilana, mutta Venäjän vallan alkuaikoina siitä tehtiin kruununvankila, jossa oli lähes 300 vankia päälinnaan sijoitettuna. Samalla linnaa käytettiin edelleen myös viljamakasiinina. Linna muokattiin kokonaisuudessa vankilaksi vuonna 1837 Carl Ludvig Engelin piirustusten mukaan. Linnan lähiympäristöön tehtiin myös suuria muutoksia: länsipuolelle rakennettiin 1839 ojennuslaitos Anders Fredrik Granstedtin suunnitelmien perusteella ja vuonna 1871 lääninvankila Ludvig Isak Lindqvist suunnitelmien mukaan.[12] Hämeen linnaan sijoitettiin vuonna 1881 Suomen ainoa naisten kuritushuone.[13] Naisvankilana linna toimi aina vuosiin 1953 (päälinna) ja 1972 (kehämuurirakennukset) asti. Linnalla oli varsin ikävä maine naisvankien keskuudessa: vielä vuonna 1944 jokainen siihen asti vaiti pysynyt naisvanki alkoikin puhua kuulustelussa kaiken tietämänsä – jos vaitiolon hinnaksi tulisi lähtö Hämeen linnaan.[14] Samoin Hämeen linnassa poliittisista syistä vuosina 1919–1922 ollut Ida Aalle-Teljo kertoo muistelmissaan varsin karmivia asioita vankilasta. Hämeen linnan entisöintiä ehdotettiin useasti, mutta vasta 1953 vangit siirrettiin pois päälinnasta tutkimusten aloittamiseksi. Päälinnan entisöinti oli vaikeaa, koska sitä oli muutettu useaan kertaan ja käytetty pitkään.[12] Entistämissuunnitelman laati professori Nils Erik Wickberg.[4] Päälinnan entisöinti valmistui 1979, ja sen aikana osa tiloista rekonstruoitiin. Esilinna ja sen ympäristö entisöitiin päälinnan jälkeen ja ne pyrittiin saattamaan 1870-lukua edeltävään tilaan. Niiden entisöinti saatiin valmiiksi vuonna 1988.[12] Päälinna avattiin yleisölle 4. huhtikuuta 1979 ja kehämuurit vuonna 1988.[13]

title: Surtsey

text:
Saari on rauhoitettu tieteellistä tutkimusta varten, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä. Siellä tutkitaan, kuinka kauan kestää, ennen kuin muualta tullut kasvillisuus ja eläimistö leviää äskettäin merestä nousseelle saarelle. Tutkimustuloksista arvellaan saatavan tietoa, jolla on merkitystä myös sen selvittämisessä, kuinka kauan Pohjois-Euroopassa kesti jääkauden jälkeen, ennen kuin eri lajit levisivät jään alta vapautuneille alueille.
Tämän vuoksi Surtseyn saari onkin valittu vuonna 2008 Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: M/S Stena Spirit

text: Laivan rakentaminen kesti kauan Puolan poliittisen tilanteen vuoksi ja 1987 se siirrettiin viimeisteltäväksi Göteborgiin Cityvarvet-telakalle. Kastamisen suoritti Ruotsin kuningatar Silvia Kielissa 10. helmikuuta 1988. Vuonna 1999 laiva oli korjattavana Landskronassa Öresundsvarvet-telakalla. Siitä muun muassa poistettiin 80 hyttiä, jotta saatiin lisää tilaa trailereille. Laivassa on ravintola, baari, kauppa, konferenssitilat, peliautomaatteja, rahanvaihtotoimisto, leikkihuone ja elokuvateatteri. Aluksen polttoaineenkulutus on 75 tonnia/24 h.

title: Hämeenlinnan linnalääni

text: Hämeenlinnan linnalääni vastasi Hämeen maakuntaa, jossa Ruotsi vakiinnutti valtansa vuoden 1250 tienoilla. Omistuksen puolustamiseksi aloitettiin Hämeen linnan rakentaminen Vanajan vanhan kauppapaikan tuntumaan.


query: Minä vuonna, legendan mukaan, Jesaja kärsi marttyyrikuoleman?

title: Jesajan kirja

text: Jesaja eli 700- ja 600-lukujen vaihteessa eaa. Jesaja oli osa yläluokkaa, ja se voidaan päätellä myös siitä, että hänellä oli aina pääsy kuninkaiden puheille. Hän profetoi neljän kuninkaan, Ussian, Jotamin, Ahasin ja Hiskian, aikana. Hän oli lojaali kuningas Hiskialle, mutta oli eri mieltä tämän kanssa tämän pyrkimyksistä tehdä liitto Egyptin ja Babylonian kanssa Assyrian uhkaa vastaan. Legendan mukaan Jesaja kärsi marttyyrikuoleman vuonna 687 eaa. valtaan nousseen Manassen kaudella.

title: Sant’Agnese in Agone

text: Sant’Agnese in Agone on katolinen kirkko Rooman Piazza Navonalla. Se on rakennettu Domitianuksen stadionin katsomon perustuksille, joiden jäännökset ovat näkyvissä kirkon kryptassa - paikalle, jossa Pyhä Agnes kärsi marttyyrikuoleman.

title: Vinoristi

text: Vinorististä käytetään myös nimitystä Andreaan tai Andreaksen risti, mutta joissakin maissa se on tällöin tarkasti määritelty sinisellä kilvellä olevaksi hopeiseksi vinoristiksi. Legendan mukaan apostoli Andreas kuoli marttyyrikuoleman tämän muotoisella ristillä. Samantyyppinen tarkka kuvaus on olemassa myös Pyhän Patrikin ristille, joka eräissä maissa on määritelty hopeisella kilvellä olevaksi punaiseksi vinoristiksi.

title: Pyhä Viktor I

text: Pyhä Viktor I (k. 198 tai 199) oli Rooman paavi vuosina 189–198. Hän oli syntyperältään pohjoisafrikkalainen ja siten ensimmäinen afrikkalaissyntyinen paavi. Viktor I siirtyi nuorena kirkollisten opintojen mukana Roomaan ja tuli valituksi paaviksi vuonna 189. Hän kärsi marttyyrikuoleman vuonna 198 noin 10 vuoden paaviuden jälkeen. Hänen muistopäivänsä on 28. heinäkuuta.

title: Sixten

text: Sixtenin nimipäivä on suomenruotsalaisessa kalenterissa ja aikaisemmin myös Ruotsissa 6. elokuuta. Se on sijoitettu tälle päivälle, koska se muistuttaa samalla päivällä aikaisemmin ollutta latinalaisperäistä nimeä Sixtus, vaikka onkin aivan eri alkuperää. Nimi Sixtus on aikoinaan sijoitettu tälle päivälle katolisen pyhimyskalenterin mukaisesti, koska paavi Sixtus II kärsi marttyyrikuoleman Roomassa sanottuna päivänä vuonna 258.

title: Jesajan kirja

text: Yksi merkittävä teema on se, että Jumala on koko maailman jumala. Tuohon aikaan useiden jumalien uskottiin olevan paikallisia tai heimojumalia, jotka saattoivat osallistua sotiin ja jopa hävitä niitä. Näiden jumalien huolena oli ainoastaan tiettyjen valtakuntien suojelu. Jesajan Jumala oli ainoa oikea jumala ja koko ihmiskunnan jumala, ei ainoastaan juutalaisten jumala. Jumalaa ei kukaan voinut myöskään voittaa. Jos Jumalan kansa kärsi tappion taistelussa, se johtui ainoastaan siitä, että Jumala salli sen tapahtua. Jumala huolehtii myös muista kuin juutalaisten asioista. Hän on kutsunut Juudan ja Israelin kansat liittoon kanssaan ja antanut näille tehtävän opettaa hänestä maailmalle.

title: Hagiografiset saagat

text: Hagiografiset saagat eli ns. ”pyhimyssaagat” (isl. "helgisögur") kuvaa terminä niitä keskiajan Islannissa laadittuja saagoja, jotka pohjautuivat kristilliselle pyhimyselämäkertaperinteelle. Ne pitävät sisällään esimerkiksi marttyyrikuoleman kokeneiden pyhimysten kärsimyshistorioita (isl. "píslarsögur", lat. "passio") ja pyhien ihmisten elämäkertoja (isl. "lífssögur", lat. "vita"), sekä näihin pyhiin liitettyjä ihmekertomuksia (isl. "jarteinir", lat. "miracula"). Valtaosa säilyneistä yhteensä yli sadasta pyhimyssaagasta on nimenomaan käännöksiä latinankielisistä pyhimyselämäkerroista. Ne eivät kuitenkaan välttämättä ole suoria käännöksiä alkuperäisteksteistä vaan mukaelmia, ja yksittäinen saaga on voinut perustua useammallekin teokselle, joiden pohjalta se on laadittu. Suosittuja lähteitä olivat esimerkiksi "Vitae patrum", apokryfiset kirjat, Gregorius Suuren "Dialogit", Jacobus de Voraginen "Kultainen legenda" ("Legenda aurea") ja Vincent Beauvais'laisen "Speculum historiale". Pyhimyssaagoja ei ole suomennettu.

title: Jaakob vanhempi

text: Apostolien tekojen mukaan Herodes Agrippa mestautti Jaakobin, joka täten ensimmäisenä apostoleista kärsi marttyyrikuoleman.

title: Justinos Marttyyri

text: Justinos kärsi marttyyrikuoleman Roomassa Marcus Aureliuksen aikana, kun Junius Rusticus oli kaupunginprefektinä eli vuosien 162 ja 168 välillä. Todennäköisesti hänet mestattiin yhdessä kuuden muun kristityn kanssa vuonna 165.Justinuksen teokset on julkaistu Patrologia Graecan osassa 6.

title: Quo vadis, Domine?

text: Quo vadis, Domine? () on latinankielinen lentävä lause. "Pietarin teoissa", eräässä Uuden testamentin apokryfikirjoista, olevan legendan mukaan keisari Neron vainoja paennut apostoli Pietari esitti tämän kysymyksen Jeesukselle kohdattuaan tämän Via Appian varrella. Jeesus vastasi: ""Romam vado iterum crucifigi."" ("Roomaan uudelleen ristiinnaulittavaksi"). Pietari rohkaistui Jeesuksen sanoista, palasi Roomaan ja kärsi siellä marttyyrikuoleman. Tämän legendan pohjalta puolalainen kirjailija Henryk Sienkiewicz kirjoitti historiallisen romaaninsa "Quo vadis" (1896).

title: Katariina Aleksandrialainen

text: Pyhä Katariina Aleksandrialainen on legendan mukaan 200-luvun lopulla elänyt kristitty, joka kärsi marttyyrikuoleman noin vuonna 305. Hänen olemassaolostaan ei ole saatu varmoja todisteita, ja häntä onkin epäilty täysin keksityksi henkilöksi. Tämän vuoksi katolinen kirkko poisti hänet pyhimyskalenteristaan vuonna 1969, mutta palautti hänet kalenteriin vuonna 2002. Hänen muistopäivänsä on 25. marraskuuta, joka on Suomessakin Katariinan nimipäivä. Osa historioitsijoista arvelee hänen historialliseksi esikuvakseen Hypatia Aleksandrialaista.

title: Margareeta (pyhimys)

text: Margareeta Antiokialainen, ortodoksisessa kirkossa Pyhä suurmarttyyri Marina syntyi 300-luvulla Vähässä-Aasiassa Pisidiassa pakanalliseen perheeseen. Hän kärsi keisari Diocletianuksen (284−305) aikana ankaraa vainoa, kidutusta ja lopulta marttyyrikuoleman.

title: Pyhä Priska

text: Pyhä Priska (myös Prisca, Priscilla, Prisque tai Rooman Prisca; kuollut 275 Rooma, Italia) oli roomalainen aatelinen, neitsyt, marttyyri ja pyhimys. On ehdotettu, että hän kärsi marttyyrikuoleman miekanpistosta Claudius II:n aikana, haudattiin Via Ostiensella tai Via Salarialla ja siirrettiin myöhemmin läheiseen kirkkoon Aventinukselle. Pyhimys kuvataan nuorena naisena yhden tai useamman leijonan kanssa tai kotkan tai miekan kanssa. Vuodesta 1969 lähtien hänen kulttinsa on rajattu hänen roomalaiseen basilikaansa. Naisen juhlaa vietetään 18. tammikuuta. Pyhästä Priskasta on yhteensopimatonta tietoa eivätkä tutkijat ole onnistuneet dokumentoimaan hänen elämäänsä ja marttyyrikuolemaansa.

title: Jesaja

text: Jesaja (יְשַׁעְיָהוּ) oli juutalainen profeetta. Hän vaikutti Jerusalemissa n. 740–700 eaa.. Jesaja palveli Juudaa ja Jerusalemia Juudan kuninkaiden Ussian, Jotamin, Ahasin ja Hiskian päivinä. Kuninkaat Pekah ja Hosea hallitsivat Israelin pohjoista valtakuntaa, joka lakkasi olemasta 740 eaa., sinä aikana jona Jesaja palveli profeettana. Muita samaan aikaan toimineita profeettoja olivat Miika, Hoosea ja Oded. Ilmeisesti Jesaja aloitti profetoimisensa myöhemmin kuin Hoosea ja ennen Miikaa.

title: Simeon (Luukkaan evankeliumi)

text: Raamatussa annetaan ymmärtää, että Simeon oli hyvin vanha tavatessaan Jeesuksen. Erään perimätiedon mukaan hän olisi ollut tuolloin 112-vuotias. Ortodoksisen kirkon piirissä tunnetaan kuitenkin myös legenda, jonka mukaan hän olisi ollut yksi niistä 72 juutalaisesta oppineesta, jotka Egyptin kuningas Ptolemaios II:n toimeksiannosta laativat Vanhan testamentin kreikankielisen käännöksen, Septuagintan. Kääntäessään Jesajan kirjan 7. luvun 14. jaetta ("Katso, neitsyt tulee raskaaksi") hän epäili lukemaansa tekstiä virheelliseksi ja aikoi korjata sanan "neitsyt" sanalla "nainen" (, mutta tällöin enkeli ilmoitti hänelle, että hän itse tulisi vielä näkemään neitsyestä syntyneen Messiaan. Tämä kuitenkin edellyttäisi, että hän olisi, ilmeisesti jumalallisen ihmeen vaikutuksesta, elänyt poikkeuksellisen pitkään, yli 200 vuotiaaksi tai legendan erään version mukaan jopa 360-vuotiaaksi.

title: Jesajan luterilainen seurakunta

text: Jesajan luterilainen seurakunta on Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan seurakunta Jyväskylässa. Jyväskylässä alettiin viettää jumalanpalveluksia vuonna 2008 ja seurakunta järjestäytyi vuonna 2011.

title: Irenaeus

text: Iranaeus tunnetaan Lyonin toisena piispana, vaikkakaan ei ole todisteita siitä, että hän olisi koskaan hoitanut varsinaisia piispan tehtäviä. Hän muutti tuntemattomasta syystä Lyoniin, jossa hänestä tuli seurakunnan presbyteeri. Ensimmäinen piispa Pothinus kärsi marttyyrikuoleman noin vuonna 177 Marcus Aureliuksen toimeenpanemien vainojen aikana. Samaan aikaan Irenaeus oli vierailemassa Roomassa.

title: Jesajan kirja

text: Uuden testamentin kirjoittajat lainaavat Jesajan kirjaa usein. Tunnetuin lainauksista on Jesajan jakeen 7:14 lainaus Matteuksen evankeliumin jakeessa 1:23. Kohta ennustaa, että neitsyt tulee synnyttämään lapsen. Matteus selittää, että tämä kohta ennusti Jeesuksen syntymän. Kriittiset tutkijat ovat esittäneet, että kohta olisi viitannut johonkin Jesajan omana aikana eläneeseen nuoreen naiseen, joka ei välttämättä ole ollut neitsyt nykyaikaisen mittapuun mukaan. Kontekstista eräät tutkijat ovat päätelleet, että tämän lapsen oli tarkoitus syntyä vielä samana vuonna.

title: Adalbert

text: Pyhä Adalbert (puolaksi Wojciech, tšekiksi Vojtěch) (956 – 23. huhtikuuta 997) oli Prahassa elänyt piispa, joka kanonisoitiin Böömin, Puolan, Unkarin ja Preussin suojeluspyhimykseksi vuonna 999. Hän kärsi marttyyrikuoleman yrittäessään käännyttää Itämeren ranta-alueiden pakanallisia preussilaisia kristinuskoon.

title: Jesaja

text: Jesajan kirjan kirjoittajuutta on alettu epäillä ainakin 1100-luvulta saakka. Kiistan käynnisti juutalainen raamatunselittäjä Abraham Ibn Ezra. Erään hakuteoksen mukaan hän sanoo Jesaja-kommentaarissaan, että ”40. luvusta alkavan jälkimmäisen puoliskon kirjoitti profeetta, joka eli Babylonin pakkosiirtolaisuuden aikana ja alkuvuosina Siioniin paluun jälkeen”. Monet oppineet omaksuivat Ibn Ezran näkemyksiä 1700- ja 1800-luvuilla. Heihin kuului saksalainen teologi J. C. Döderlein. Hän julkaisi Jesajan selitysteoksensa vuonna 1775, ja siitä valmistui toinen painos vuonna 1789. Eräs Raamatun selitysteos sanoo: ”Kaikki muut paitsi konservatiivisimmat oppineet hyväksyvät nykyään Döderleinin olettamuksen – – jonka mukaan Jesajan kirjan luvuissa 40–66 olevat profetiat eivät ole 700-luvulla eläneen profeetta Jesajan sanoja vaan ne ovat peräisin myöhemmältä ajalta”.

title: Pyhä Laurentius

text: Pyhä Laurentius (suomeksi myös Pyhä Lauri) toimi Rooman kirkon diakonina kolmannella vuosisadalla ja kärsi marttyyrikuoleman keisari Valerianuksen vainoissa 10. elokuuta 258.

title: Hutteriitit

text: Hutterismin voi katsoa syntyneen vuonna 1528, kun joukko anabaptisteja siirtyi yhteisomistukseen paetessaan Nikolsburgista Määrin Austerlitziin. Liikkeen johtoon nousi Jacob Wiederman. Kaksi muuta tärkeää hahmoa liikkeen synnyssä olivat Jacob Hutter, joka kärsi marttyyrikuoleman roviolla Innsbruckissa 1536, ja Peter Riedeman, joka vietti yhdeksän vuotta elämästään vankiloissa, mutta kuoli kuitenkin luonnollisesti työskenneltyään sitä ennen liikkeen johtajana noin 27 vuotta.

title: Katolinen kirkko

text: Katolisen uskon mukaan piispoilla on Kristuksen pappeuden täyteys ja he ovat apostolien seuraajia, koska itse piispuus palautuu piispanvihkimysten katkeamattoman ketjun kautta suoraan apostoleihin. Kirkon opetuksen mukaan sitä johtaa apostoli Pietarin seuraaja, Rooman piispa eli paavi, sekä hänen yhteydessään olevat piispat.[10] Legendan mukaan Pietari kärsi marttyyrikuoleman Roomassa ja hänen erityistehtävänsä on siitä lähtien välittynyt aina seuraavalle Rooman piispalle, jota kutsutaan paaviksi. Paavi ja hänen hallintonsa, Pyhä istuin sijaitsevat Roomassa Vatikaanivaltiossa.

title: Pyhä Tatiana

text: Pyhä Tatiana Roomalainen (myös Tatjana, Tatienne, Martina tai Rooman Tatiana) oli 200-luvulla elänyt roomalainen kristitty diakonissa, joka kärsi marttyyrikuoleman Aleksanteri Severuksen hallitessa.

title: Piispa Henrik

text: Legendan mukaan Henrik koki marttyyrikuoleman yrittäessään langettaa kanonisen tuomion murhamiehelle, joka raivospäissään surmasi piispan.

title: Gerard Sagredo

text:
Gerard Sagredo (Pyhä Gellért, n. 980 Italia – 1046 nyk. Budapest, Unkari), oli italialaissyntyinen pappi, jolla oli tärkeä rooli Unkarin kääntymisessä kristinuskoon. Hän oli Csanádin piispa ja toimi Unkarin ensimmäisen kristityn kuninkaan Tapanin pojan, prinssi Imren opettajana. Gellért oli myös Unkarin ensimmäinen tunnettu kirkollisten tekstien kirjoittaja.
Gellért kärsi marttyyrikuoleman vuonna 1046 nykyisessä Budapestissa, myöhemmin hänen mukaansa nimetyllä kukkulalla. Hän sai surmansa pakanallisessa kapinaliikkeessä, kun Unkarissa käytiin Tapani I:n kuoleman (1038) jälkeistä valtataistelua. Kapinalliset tappoivat monia piispoja ja pappeja, kunnes Andreas I (vallassa 1046–1060) kukisti heidät. Legendan mukaan Gellért työnnettiin piikkitynnyriin ja vieritettiin jyrkältä vuorenrinteeltä alas Tonavaan, ja kesti seitsemän vuotta pestä kivet puhtaaksi hänen verestään. Vuori nimettiin myöhemmin Gellértinvuoreksi, ja nykyään se on yksi Budapestin tunnetuimpia näköalapaikkoja. Kukkulan rinteessä näkyvällä paikalla on myös Gellértin muistomerkki.

title: Kurion

text: Kurion kukoisti vielä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Se kärsi tuhoja maanjäristyksissä vuosina 332 ja 342 jaa., mutta rakennettiin uudelleen. Varhaiskristillisellä kaudella Kurion toimi piispanistuimena. Sen piispa Filoneides kärsi marttyyrikuoleman Diocletianuksen aikana 284–305 jaa. Myöhempi piispa Zenon oli keskeisenä vaikuttajana saamassa Kyproksen kirkolle itsenäisen aseman Efesoksen kirkolliskokouksessa vuonna 431. Kaupunki hylättiin arabien hyökkäyksen vuonna 647 eaa. jälkeen.

title: Jesaja

text: Jesajan julistuksen ytimenä oli Jahven pyhä majesteettisuus. Hän on kirjoittanut Vanhaan testamenttiin kuuluvan Jesajan kirjan. Jesajan kirjan luvut 40–66 eivät kuitenkaan kaikkien tutkijoiden mukaan ole hänen kirjoittamiaan; näiden mukaan luvut 40–55 on kirjoittanut tuntematon Deuterojesaja, luvut 56–66 puolestaan Tritojesaja.

title: Jesajan taivaaseenastuminen

text: Jesajan taivaaseenastuminen on pseudepigrafinen apokryfikirja. Se koostuu kolmesta osasta: Jesajan marttyyriudesta (1:1–3:12, 5:1-16), Jesajan näystä (6–11) ja Hiskian testamentista (3:13–4:22). Jesajan marttyyrius on juutalainen teos noin 100-luvulta eaa. Kaksi muuta osaa ovat myöhempiä kristillisiä kirjoituksia. Joidenkin tutkijoiden mukaan kaikki kolme osaa olivat jo olemassa ajanlaskun ensimmäisellä vuosisadalla. Jesajan marttyyriuden todennäköinen alkukieli on seemiläinen, ehkä heprea; muut osat kirjoitettiin kreikaksi.

title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Legendan mukaan englantilaissyntyinen Uppsalan piispa Henrik sekä Ruotsin kuningas Eerik Pyhä tekivät noin vuonna 1155 ristiretken Suomeen. Koska varhaisin tätä retkeä kuvaava lähde, "Pyhän Eerikin legenda", on kirjoitettu vasta 1200-luvun lopuilla, ovat monet historioitsijat kyseenalaistaneet koko ristiretken todenperäisyyden. Ristiretkeä kuvaa myös suomalainen kansanruno, "Piispa Henrikin surmavirsi", joka kertoo piispa Henrikin kokemasta marttyyrikuolemasta Köyliönjärven jäällä. Tämän kertomuksen vanhin säilynyt käsikirjoitus on peräisin 1600-luvulta.


query: Kuinka monta suomalaista kuoli Nuijasodan taistelujen aikana?

title: Nuijasota

text: Aikalaisarviot nuijasodan uhrien määrästä vaihtelivat 1 500:stä 11 000:een. Viime aikojen tutkimuksissa on päädytty 2 500−3 000:een. Uhrit olivat lähinnä nuijamiehiä.[8][9][10]

title: Padasjoki

text: Paikkakunnalla on taisteltu eräät nuijasodan verisimmistä taisteluista ja se oli vuoden 1918 sodan punaisten ja valkoisten rintamalinjojen rajapitäjä, jonka asukkaat kärsivät paljon. Nyystölän kylässä käytiin yksi nuijasodan ratkaisevista taisteluista, ja romantisoidun perimätiedon mukaan taistelutantereena olleen pellon ojat täyttyivät verestä. Juhana III antoi lahjoituskirjalla 21. marraskuuta 1569 Nyystölän rälssin lahjoitukseksi Iivari Maununpoika Särkilahdelle. Nyystölän tilukset olivat jo Olavi Niilonpoika Tavastin läänityksenä.

title: Naisvuori

text: Tarinan mukaan Naisvuori ja sen pohjoispuolella oleva Akkavuori olisivat saaneet nimensä naisista, jotka näiltä korkeilta paikoilta seurasivat Porrassalmen taistelun kulkua vuonna 1789. Tarinan mukaan silloisen Mikkelin kirkonkylän vanhimmat naiset kiipesivät Akkavuorelle ja nuoremmat Naisvuorelle nähdäkseen edes jotain kuuden kilometrin päässä riehuvasta taistelusta. Ainakin Naisvuori-nimi esiintyy kuitenkin jo vuonna 1775 piirretyssä kartassa. Toisen tarinan mukaan nimet liittyisivät siihen, kuinka naiset olisivat seuranneet Nuijasodan loppuvaiheiheen 1597 joukkosurmaa Suur-Savon Kenkäveron pappilan pihalla.

title: Santavuoren taistelu

text:
Nuijamiehet olivat asettuneet Isonkyrön ja Ilmajoen väliseen Kyrönmetsään. Nuijamiehet arvioivat Flemingin joukkojen asemapaikan väärin ja lähtivät yllätyshyökkäykseen. Oletettua pidemmän matkan vuoksi mahdollisuudet yllätyshyökkäykseen raukesivat miesten rasitukseen ja aamun valkenemiseen. Fleming yritti varoitella nuijamiehiä, mutta nämä aloittivat tykkitulen huoveja kohti. Ruotsinkieliset talonpojat pettivät toverinsa siirtymällä taistelun alettua marskin joukkoihin.
Toisin kuin nuijasodan monessa aiemmassa yhteenotossa, aseensa laskeneet kapinalliset otettiin vangiksi. Heidät kuljetettiin ensin Ilmajoelle, jossa asukkaita surmattiin ja ryöstettiin. Ilmajoen kirkkoherra, joka oli pitänyt talonpoikien puolta, surmattiin ja hänen vaimonsa pahoinpideltiin rammaksi. Ilmajoelta vangit vietiin Isoonkyröön, jossa heiltä otettiin väkipakolla uskollisuudenvala. Vielä hengissä säilyneet johtajat vangittiin ja vietiin Turun linnaan.
Kapinallisten tappio Santavuoressa päätti lopullisesti nuijasodan.

title: Kustaa III:n sota

text: Sodassa kuoli yli kaksikymmentä tuhatta ruotsalaista ja suomalaista meri- ja maavoimien sotilasta. Vain 1 500 kaatui taisteluissa, loput sortuivat tauteihin.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Jatkosodan hyökkäysvaihe

text: Tiettävästi ensimmäinen puhtaasti suomalaisiin siviileihin kohdistunut partisaani-isku tapahtui 3. syyskuuta Savukoskella. Iskussa kuoli kahdeksan suomalaista. Vähitellen tämän jälkeen suomalaiset joukot ryhtyivät varmistamaan laajoja korpimaita. Vielä hyökkäysvaiheen aikana iskujen määrä jäi vähäiseksi.

title: Aleksanteri Suuren armeija

text: Jo Filippoksen aikana makedonian armeija kunnostautui monissa taisteluissa. Herakleia Lynkestiksen taistelussa (358 eaa.) makedonialaiset kukistivat illyrialaiset ja niin sanotussa Krookuskentän taistelussa (353 eaa.) makedonialaiset kukistivat vuorostaan Fokiksen ja Ferain joukot. Lopullinen voitto kreikkalaisista kaupunkivaltioista saavutettiin vuonna 338 eaa. käydyssä Khaironeian taistelussa. Filippos kuoli kuitenkin jo vuonna 336 eaa. ja Aleksanteri nousi tämän jälkeen valtaistuimelle.

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota on Suomen historian ristiriitaisin tapahtuma, jonka vaikutukset suomalaisiin ja suomalaiseen yhteiskuntaan ovat olleet poikkeuksellisen pitkäkestoiset. Kuten usein käy kansojen sisäisissä valtataisteluissa, sodan aikana ja sen jälkeen esiintyi laajamittaista terroria. Sotatoimien ollessa käynnissä molemmat osapuolet syyllistyivät poliittiseen terroriin ja raakuuksiin. Sodan kuluessa punaisten käsissä kuoli 1424 valkoista teloitettuna, 4 kuoli vankileirillä. Valkoisten käsissä kuoli 7370 punaista teloitettuna, 11652 kuoli vankileirillä, suurin osa sotatoimien jo päätyttyä, sillä punaisten tai punaisiksi epäiltyjen vangitseminen ja teloittaminen jatkui laajamittaisesti vielä viimeisten taistelijoiden antauduttua.[5] Kaikkiaan sisällissota vaati noin 38000 uhria.[6] Heistä noin 75 prosenttia oli punaisia, joita kuoli eniten teloituksissa sodan aikana ja sodan päätyttyä vankileireillä nälkään ja tauteihin. Varsinaisissa taistelutoimissa kuoli lähes yhtä paljon sekä punaisia että valkoisia. Terrorin uhreista vähemmistö oli valkoisia, ja myös Venäjän kansalaisia teloitettiin. Sodan muut uhrit olivat lähinnä taisteluissa kaatuneita saksalaisia ja venäläisiä sotilaita.[7]

title: Tie Tampereelle

text: Teoksessaan Ylikangas myös romutti lopullisesti sodan voittaneen osapuolen ylläpitämän vapaussotamyytin, jonka mukaan pohjalaiset vapauttivat Suomen venäläisistä bolševikeista. Hänen näkemyksensä mukaan venäläisiä vastaan taistelemaan lähteneille Pohjanmaan talonpojille selvisi vasta rintamalla, että myös toisella puolella oli suomalaisia. Lisäksi Ylikangas nosti esille heti taistelujen jälkeen tehdyt antautuneiden punaisten joukkoteloitukset, joita suorittivat innokkaimmin juuri pohjalaiset. Hänen mukaansa kyseessä oli primitiivireaktio, Pohjanmaan valkoiset eivät ymmärtäneet vastassa olleiden punakaartilaisten motiiveja, koska vauraasta itsenäisten talonpoikien maakunnasta puuttui Etelä-Suomen teollisuuskeskusten ja torppariseutujen kaltainen rikkaiden ja köyhien vastakkainasettelu. Ylikangas teki myös huomion, kuinka nuijasodan aikana aatelistoa vastaan kapinoineiden talonpoikien jälkeläiset sotivat nyt saman ylimystön rinnalla kapinoivaa köyhälistöä vastaan. Sisällisodan taisteluja käytiin jopa samoilla paikoilla kuin nuijasodan taisteluja yli 300 vuotta aikaisemmin.

title: Kenkäveronniemi

text: Kenkäveronniemi on Mikkelin 16. kaupunginosa. Siellä sijaitsee muun muassa Kenkäveron pappila. Nuijasodan  Suur-Savon taistelu käytiin täällä vuonna 1597.

title: William Beatty

text: "Victorylla" oli taistelun aikaan 815 hengen suuruinen miehistö, joista 57 kuoli ja 109 haavoittui. Beatty joutui itse amputoimaan 9 käsivartta ja 2 jalkaa, ja niillä toimilla säästyi monta ihmishenkeä. Kun Nelson itse haavoittui, Beatty ei hoitanut häntä. Hän on sanonut, ettei amiraali ollut enää hoidettavissa.

title: Sommen taistelu

text: Sommen taistelulla ei ollut voittajia vaan enemmänkin vain häviäjiä. Taistelun aikana niin ympärysvallat kuin Saksakin tekivät monia hyökkäyksiä, joista useimmat olivat täysin hyödyttömiä, ja kärsivät suuria tappioita. Kun taistelussa kuoli tai haavoittui yli miljoona ihmistä, britit etenivät yhteensä vajaat kolme kilometriä. Saksalaisten kannalta taistelun tulos oli hyvä siinä mielessä, että he pysäyttivät suurhyökkäyksen, tosin kovin tappioin. Ympärysvaltojen kannalta Sommen taistelu oli hyvä siinä mielessä, että se kulutti merkittävästi Saksan asevoimaa ja demoralisoi armeijaa. Lisäksi sen tuloksena paine Verdunissa heikkeni, mikä oli taistelun tarkoituskin.

title: Talvisodan merisotatoimet

text: "Oktjabrskaja revoljutsija" tulitti Saarenpään patteria seuraavan kerran 18. joulukuuta. Alus avasi tulen keskipäivällä ja suomalainen patteri vastasi siihen hieman hyökkäyksen jälkeen. Taistelun aikana "Oktjabrskaja revoljutsija" lähestyi patteria jatkaen tulitusta. Taistelu kesti kaksi tuntia, joiden aikana neuvostoliittolainen taistelulaiva ehti ampua 209 laukausta. 72 lentokonetta teki pommi- ja rynnäkköiskuja taistelun aikana Koivistoon, joista yksi ammuttiin alas. Taistelussa haavoittui viisi suomalaista.

title: Devlet I Giray

text: Devlet I kuoli huhti-toukokuussa 1577. Hänellä oli monta vaimoa, joiden kanssa hän sai kahdeksantoista poikaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli adygei-ylimys Tarzatiqin tytär. Myös hänen neljäs vaimonsa oli kansallisuudeltaan tšerkessi. Devlet sijoitti poikansa usein johtotehtäviin, kuten kaanin lähintä apulaiskomentajaa merkitsevän qalgan asemaan. Esimerkiksi voittoon päättyneessä Sudbištšin taistelussa 24-25. kesäkuuta 1555 Devletin poika Ahmed Giray johti toista tataariosastoa, mutta hän kuoli taistelun aikana. Hänen seuraajakseen Devlet nimitti toisen poikansa, Mehmedin, josta tuli seuraava Krimin kaani. Mehmedin lisäksi viidestä Devletin pojasta tuli aikanaan myös Krimin kaaneja.

title: Nokia (kaupunki)

text: Nuijasodan aikana vuodenvaihteessa 1596–1597 Nokialla ottivat yhteen Klaus Flemingin johtamat huovit ja nihdit sekä Jaakko Ilkan johtamat talonpojat (Nokian taistelu). Taistelupaikalle pystytettiin Gabriel Engbergin suunnittelema muistomerkki vuonna 1933.

title: Lysimakhos

text: Lysimakhoksen tiedetään synytyneen joskus vuosien 361 eaa. ja 351 eaa. välisenä aikana. Hän oli lähes saman ikäinen Aleksanteri Suuren kanssa. Lysimakhoksen veli Alkimakhos toimi jo eri diplomaattisissa ja hallinnollisissa tehtävissä Aleksanterin noustessa kuninkaaksi. Lysimakhoksella oli ainakin kaksi muuta veljeä. Autodikos valittiin kuninkaan henkivartijaksi ("somatofylax") Triparadisoksessa vuonna 321 eaa. Toinen veljistä oli nimeltään Filippos, josta tiedetään vain kuinka hän kuoli. Kun Aleksanteri oli ajamassa takaa sogdianalaisia kapinallisia seurasi Filippos perässä juosten 500 stadionin matkan. Lopulta Filippos kaatui taistelussa ja kuoli Aleksanterin käsissä.

title: Anolan kartano

text: Tunnetuin Anolassa vaikuttaneista Kurki-suvun jäsenistä oli kuningas Sigismundin kannattajiin kuulunut sotapäällikkö Axel Kurck, joka käytti virallisena nimenään Kurck till Anolaa. Vuosina 1577–1630 Anolan omistaneen Kurckin kerrottiin tarinan mukaan hirttäneen nuijasodan aikana kapinallisten puolelle siirtyneitä sotilaita Kokemäenjoen rannassa kasvaneeseen puuhun. Vuonna 1596 Axel Kurck kukisti Ulvilan taistelussa Anolaan saapuneen Pentti Poutun johtaman nuijamiesten osaston, jonka tarkoituksena oli saada taivuteltua hänet liittymään puolelleen.

title: Veneslinna

text: Vääräjoki toimi aikoinaan tärkeänä reittinä Etelä-Suomen ja Pohjanmaan välillä. Paikalla on sijainnut kihniöläisten ja parkanolaisten venevalkama, josta paikka on saanut nimensä. Esimerkiksi nuijasodan aikana käyttivät Jaakko Ilkan ja Klaus Flemingin joukot tätä reittiä siirtyessään paikasta toiseen. Perimätiedon mukaan alueella olisi käyty taisteluja isonvihan aikana.

title: Ulvilan taistelu

text: Ulvilan taistelu oli nuijasodan aikana noin 20. joulukuuta 1596 Ulvilassa käyty lyhyt kahakka, jossa olivat vastakkain Pentti Poutun johtamat nuijamiehet sekä Axel Kurckin komentama ratsuväki. Taistelusta ei tiedetä paljoakaan ja myös sen paikka on epäselvä. Ilmeisesti yhteenotto kuitenkin tapahtui Kurckin omistaman Anolan kartanon lähistöllä nykyisen Nakkilan kunnan alueella.

title: Santavuoren taistelu

text: Santavuoren taistelu oli nuijasodan viimeinen taistelu, joka käytiin 24. helmikuuta 1597 Etelä-Pohjanmaalla. Santavuoren taistelu alkoi Flemingin joukkojen kohdatessa Israel Laurinpojan johtamat nuijamiehet Kurikassa Paavolan talon jokipellolla. Paavolan pellolta nuijamiehet sitten vetäytyivät Kurikan ja Ilmajoen Santavuoren suuntaan ja Marski Klaus Flemingin johtamat joukot voittivat pohjalaiskapinalliset. Nuijamiesten ja Flemingin huovien valtavat hautakummut ovat edelleen havaittavissa Paavolan pellolla Kurikassa.

title: Santavuori

text: Alueella käytiin nuijasodan Santavuoren taistelu 1597, joka päättyi kapinallisten nuijamiesten tappioon.

title: Marttila

text: Vuonna 1599 Mäntsälän kirkon paikkeilla käytiin Marttilan taistelu, jota on pidetty nuijasodan loppuhuipentumana. Se ratkaisi katolisuuden poistumisen Suomesta. Taistelupaikan maaperästä on löydettykin taistelusta peräisin olevia esineitä, jotka ovat nähtävillä Suomen Kansallismuseossa. Edellä mainittu "Kellolampi" sijaitsee taistelupaikalle pystytetyn muistomerkin luota kohti joen rantaa.

title: Illinoisin 21. vapaaehtoisjalkaväkirykmentti

text: Yksikön riveissä kuoli sodan aikana yhteensä 272 miestä, joista 238 kuoli Chickamaugan taistelussa.[2] Taisteluissa tai taistelussa tulleisiin vammoihin kuoli 6 upseeria ja 124 miestä. Erilaisiin tauteihin kuoli kaksi upseeria ja 140 miestä.[4]

title: Ilkka (runo)

text: Ilkka on Kaarlo Kramsun kirjoittama runo, joka kertoo nuijasodan kapinapäälliköstä Jaakko Ilkasta. Runon tunnetuimmat säkeet ovat sananparreksi muodostuneet ”"Ken vaivojansa vaikertaa, / On vaivojensa vanki. / Ei oikeutta maassa saa, / Ken itse sit' ei hanki."” Runossa Kramsu esittää nuijasodan kansallisena sekä yhteiskunnallisena vapaustaisteluna ja Ilkan Suomen kansan aatteellisena herättäjänä. Tekstin on katsottu muovanneen suomalaista identiteettiä.

title: Konginkangas

text: Ensimmäiset vakituiset asukkaat tulivat Konginkankaan alueelle 1500-luvun puolivälin tienoilla Hämeestä, ja tämän jälkeen saapuneet uudisasukkaat olivat pääosin savolaisia. Konginkankaalla käytiin taisteluja nuijasodan aikana vuonna 1596, jolloin talonpojat voittivat huovit. Sama seutu joutui taistelunäyttämöksi myös isonvihan aikana vuonna 1714. Vuonna 1683 Konginkankaalla mainittiin olleen yhdeksän kantatilaa.

title: Hämeenkyrö

text: Keskiajan levottomina kausina kyröläiset joutuivat mukaan Davidin kapinana tunnettuun kansannousuun ja heidän edustajansa olivat mukana allekirjoittamassa alistumiskirjaa vuonna 1439. Nuijasodassa kyröläisten väitettiin yllyttäneen pohjalaisia kapinaan ja joulun aikaan 1596 nuijamiehet kulkivat pitäjän kautta ja ryöstivät ainakin Hämeenkyrön pappilan. Nuijamiesten paetessa Nokian taistelun jälkeen Klaus Flemingin johtamat huovit ajoivat heitä takaa Parkanon tienoille saakka.[5]

title: Cameronin klaani

text: Cameronit ovat yksi Skotlannin muinaisajoista asti peräisin olevista klaaneista. Klaani on käynyt monia taisteluita, yleensä MacKintoshin klaania vastaan. Skotlannin itsenäisyyssodassa Cameronit taistelivat Robert Brucen johtamina englantilaisia vastaan Bannockburnin taistelussa. Cameronit olivat pitkään Saarten valtakunnan alamaisia ja taistelivat valtakunnan johtajan Donald MacDonaldin joukoissa Harlawin taistelussa vuonna 1411 Marin jaarlia vastaan. Jakobiittikapinoiden aikana Cameronit olivat aluksi brittien puolella päällikkönsä Sir Ewen Cameronin tahdosta. Hän jopa lähetti klaanin taistelemaan poikansa johdolla brittien rinnalle ensimmäisen kapinan aikana. Sir Ewenin pojanpoika ja klaanin uusi päällikkö Donald Cameron liittyi kuitenkin vuonna 1745 Charles Edward Stuartin uuteen jakobiittikapinaan ja osallistui klaaninsa komentajana Cullodenin taisteluun vuonna 1746. Taistelussa kärsityn tappion jälkeen Donald Cameron pakeni Ranskaan, missä hän kuoli lokakuussa 1748.

title: Ilmajoki

text: Vuosina 1596–1597 käydyn nuijasodan talonpoikien johtaja Jaakko Ilkka oli Ilmajoelta ja paikkakunnalla käytiin sotaan liittyvä Santavuoren taistelu helmikuussa 1597.

title: Pohjanmaan historiallinen maakunta

text: "Millään maakunnalla ei ole niin verisiä muistoja, niin hirvittäviä autioitumisia kirjattavana aikakirjoihinsa; millään ei ole niin runsasta kulttuurihistoriallisten muistojen ja kuuluisien nimien aarretta; kukaan ei ole löytänyt niin monta uutteraa puhujaa ja kirjoittajaa alkaen Martin Wargiuksen vuonna 1643 julkaisemasta Commendatio Bothniae orientalis ja sen jälkeen jatkuvan pitkän jonon kirjoittajia aina E.Grönbladin Nuijasodan asiakirjoihin ja Saara Wacklinin "sataseen muistelmia". Johtukoon sitten maantieteellisestä asemasta, kansanluonteesta tai molempien kansallisuuksien yhteisvaikutuksesta, ei voi olla sattuma, että Suomi on taistellut ratkaisevimmat taistelunsa Pohjanmaalla ja saanut niin monta suurmiehistään sieltä." (Sakari Topelius - Finland framstäldt i teckningar 1845).

title: Nuijamiesten muistomerkki

text: Nuijamiesten muistomerkki on Ilmajoella, Koskenkorvan Kapalankankaalla sijaitseva vuonna 1925 paljastettu muistomerkki. Se on tehty nuijasodan aikana vuonna 1597 käydyn Santavuoren taistelun muistoksi.


query: Kuka lensi ensimmäisenä Atlantin yli?

title: Charles Lindbergh

text: Charles Augustus Lindbergh II (4. helmikuuta 1902 Detroit, Michigan – 26. elokuuta 1974 Maui, Havaiji) oli yhdysvaltalainen ilmailun alkuaikojen lentäjä, joka on kuuluisa ensimmäisestä välilaskuttomasta Atlantin ylittävästä yksinlennosta.

title: Alex Len

text: Len pelasi Ukrainan pääsarjatasolla kaudella 2010–2011. Sen jälkeen hän siirtyi Yhdysvaltoihin Marylandin yliopistoon, jossa hän pelasi yliopistokoripalloa. Kauden alussa hän joutui istumaan kymmenen ottelun ajan, koska oli pelannut ennen yliopistouraansa ammattilaiskoripalloa. Ensimmäisellä kaudellaan Len teki keskimäärin 6,0 pistettä ja otti 5,4 levypalloa ottelua kohden. Toisella yliopistokaudellaan hän paransi tilastojaan tekemällä 11,9 pistettä sekä ottamalla 7,8 levypalloa ottelua kohden. Huhtikuussa 2013 Len ilmoitti osallistuvansa NBA:n vuoden varaustilaisuuteen. Varaustilaisuudessa Phoenix Suns varasi hänet koko tilaisuuden viidentenä pelaajana.

title: RKK Energijan museo

text: Näytteillä on lukuisia maahan palanneita miehitettyjä avaruuskapseleita, muun muassa Vostok 1, jolla Juri Gagarin lensi ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa ja Vostok 6, jolla Valentina Tereškova lensi ensimmäisenä naisena.

title: 1900-luku

text: Länsimaissa 1900-luku oli edistyksen vuosisata, eikä sen alku tehnyt poikkeusta. Tätä symboloivat vuonna 1901 ensimmäisen kerran jaetut Nobel-tiedepalkinnot. Samana vuonna tiedonsiirron mullisti Guglielmo Marconi, joka lähetti ensimmäistä kertaa langattomalla lennättimellä viestin Atlantin yli. Kymmenessä vuodessa tiedonsiirron mullistivat Marconin kehittelemät langaton lennätin ja radio. Puhelin yleistyi vähän myöhemmin 1910-luvulla.[12] Wrightin veljesten lentokone lensi ensimmäisen kerran 1903, minkä jälkeen lentokoneet ja ilmailu kehittyivät nopeasti.[13] Ford taas saattoi kuuluisan T-mallin sarjatuotantoon valmistaen ensimmäistä kertaa maailmassa halpoja ja aiempaa paljon useampien saatavilla olevia autoja. Tämä mullisti lopulta liikenteen, ja Ford puolestaan mullisti tuotantomenetelmät liukuhihnatuotannollaan.[14] 1907 kehitetty muovi tulisi mullistamaan synteettiset materiaalit ja Albert Einsteinin vuonna 1905 kehittämä suhteellisuusteoria fysiikan.[15] Kolauksen teknologiausko sai RMS Titanicin upottua 1912 mukanaan yli tuhat matkustajaa.

title: Lenni-Kalle Taipale

text: Lenni-Kalle Taipale Trio julkaisi ensimmäisen albuminsa "Nothing to Hide" 27. marraskuuta 1998. Levyä myytiin ensimmäisenä suomalaisena jazzalbumina kultalevyyn vaadittavat 20 000 kappaletta. Se käväisi myös Suomen virallisen albumilistan sijalla 20. Nyttemmin albumia on myyty yli 30 000 kappaletta.

title: Lenin-museo

text: Useimmista Lenin-museoista poiketen Tampereen museo ei ollut kommunistisen puolueen ylläpitämä, vaan sen omisti Suomi-Neuvostoliitto-Seura. Sen pitkäaikainen tukija oli Moskovan Lenin-keskusmuseo, jolta se sai sekä taloudellista apua että esineistöä. Ensimmäiset neuvostoturistit vierailivat museossa 1955, ja se kuului vuosikymmenten ajan Suomessa vierailleiden neuvostoliittolaisten pakolliseen ohjelmistoon. Vuonna 1986 museo teki kävijäennätyksensä: yli 27 000 vierasta, joista noin 20 000 neuvostoliittolaisia. Vuodesta 1976 museo ylläpiti myös Lenin-muistohuonetta Helsingin Hakaniemessä. Muistohuone sijaitsi miliisipäällikkö Kustaa Rovion entisessä asunnossa, jossa Lenin piileskeli kesällä 1917 matkalla Pietariin.

title: Orvokki Kuortti

text: Kuorttia pidetään suomalaisen naislentotoiminnan keskeisenä edelläkävijänä. Hän lensi yksimoottorisilla koneilla viiteen maanosaan ja takaisin sekä ylitti yksimoottorisilla koneilla Atlantin ilma-aluksen päällikkönä 17 kertaa, joista yksin yhdeksän kertaa.

title: Christopher Reeve

text: Reevellä oli monia vauhdikkaita harrastuksia. Hän oli nuorena aikuisena hankkinut lentolupakirjan ja yksinlentänyt kahdesti Atlantin yli. Hän lensi myös liitokoneilla ja harrasti sukellusta sekä hiihtoa. Hänen intohimonsa olivat kuitenkin hevoset. Hän omisti useita hevosia ja osallistui hevoskilpailuihin.

title: Neuvostoliiton kulttuuri

text: Vladimir Iljitš Leninin ympärille muodostui Neuvostoliiton ensimmäinen henkilökultti. Osittain Leninin tahdon vastaisesti häntä alettiin pian pitää "hyvänä tsaarina", joka oli vaatimaton ja kansanläheinen, mutta samalla uuden oikeudenmukaisen järjestelmän luoja. Kuolemaansa asti Lenin pystyi estämään tämän kansan keskuudessa syntyneen kultin päätymisen osaksi virallista puolueen propagandaa. Kuitenkin välittömästi hänen kuoltuaan otettiin tämä kristuksenkaltainen pelastaja-Lenin osaksi virallista puolueen Lenin-kulttia, vaikka monet puolueen johtajat, mukaan lukien Leninin leski Nadežda Krupskaja vastustivatkin sitä. Ensimmäinen askel tässä Leninin kanonisoimisessa oli päätös balsamoida hänen ruumiinsa ja sijoittaa se mausoleumiin Punaiselle torille. Jo vuonna 1924 Pietari uudelleennimettiin Leningradiksi, ja ensimmäiset valtavat Lenin-patsaat pystytettiin Stalingradiin vuonna 1925 ja Leningradiin Suomen juna-aseman eteen vuonna 1926.

title: Hindenburg (zeppeliini)

text: "Hindenburg" lensi vuonna 1936 Atlantin yli 17 kertaa: kymmenen kertaa Yhdysvaltoihin (Lakehurst, New Jersey) ja seitsemän kertaa Brasiliaan (Rio de Janeiro). Vuonna 1937 "Hindenburg" ylitti Atlantin kaksi kertaa: kerran Brasiliaan ja viimeisen kohtalokkaan lentonsa Yhdysvaltoihin. Euroopan lähtö- ja laskeutumispaikkana toimi Frankfurt.

title: Vladimir Lenin

text: Lenin matkusti Nadežda Krupskajan kanssa Genevestä Saksan kautta Tukholmaan, josta he matkustivat höyrylaivalla Helsinkiin, saapuen junalla Pietariin 8. marraskuuta 1905. Pietarissa ollessaan Lenin kirjoitti lehtiartikkeleita ja piti yhteyksiä puoluetovereihinsa, kävi puhumassa puolueen tilaisuuksissa ja kansankokouksissa. Lenin muun muassa kehotti bolševikkiosastoja aktiiviseen toimintaan.[33] Joulukuussa 1905 sosialidemokraattinen työväenpuolue järjesti Tampereella puoluekonferenssin, jossa Lenin ja Stalin tapasivat toisensa ensimmäisen kerran.

title: Richard Branson

text: Vapaa-aikanaan Branson on harrastanut erilaista ilmailua. Hän teki vuonna 1986 ennätyksen Atlantin ylityksessä pikaveneellä. Vuonna 1987 hän oli ensimmäinen, joka ylitti kuumailmapallolla Atlantin, ja vuonna 1991 hän ylitti ensimmäisenä kuumailmapallolla Tyynenmeren. Vuonna 1990 hän oli mukana yrittämässä kuumailmapallolla maailman ympäri, mutta kaikki kolme yritystä epäonnistuivat. Vuonna 2005 Branson oli rahoittajana, kun Steve Fossett lensi ensimmäisenä miehenä yksin välilaskutta maailman ympäri.

title: Lenin-museo

text: Tampereen Lenin-museo avattiin 20. tammikuuta 1946, päivää ennen V. I. Leninin kuoleman 22. muistopäivää. Museo sijaitsee Tampereen työväentalossa samassa salissa, jossa vuosina 1905 ja 1906 pidettiin Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen salaiset kokoukset. Ensimmäisessä näistä kokouksista Lenin tapasi ensimmäisen kerran Josif Stalinin, ja toisessa hän lupasi tamperelaisille isännilleen tukevansa Suomen itsenäistymishankkeita. Salin ottamista museokäyttöön oli ehdotettu jo 1920-luvulla, mutta vasta toisen maailmansodan jälkeen poliittinen ilmapiiri oli hankkeelle suotuisa. Vuonna 1965 museon ulkoseinässä paljastettiin Tapio Tapiovaaran veistämä Leninin reliefi ja muistolaatta, jonka teksti kuului: "V.I. Lenin on ilmaissut tässä talossa v. 1905 ja 1906 pidetyissä historiallisissa kokouksissa myötämielisyytensä kansamme itsenäisyystahtoa kohtaan."

title: Vladimir Lenin

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Lenin omaksui kannan, jonka mukaan sosialistien tulisi vastustaa kaikkia sotaa käyviä hallituksia ja jokaisen maan työläisten tuli vastustaa oman maansa sotaponnistuksia. Lenin korosti Marxin oppia, ettei proletaareilla ole kotimaata: niinpä Venäjän työläisten ensisijaisen myötätunnon ja avunannon olisi pitänyt kohdistua muita työläisiä – myös vihollismaiden työläisiä – kohtaan, eikä oman maan porvaristoon. Leninin kansainvälisyyttä korosti myös Neuvostoliiton kansallislauluksi valittu Kansainvälinen. Lenin uskoi Venäjän vallankumouksen laajenevan hyvinkin nopeasti maailmanlaajuiseksi sosialistiseksi vallankumoukseksi.[100]

title: Airbus A380

text: Ensimmäinen matkustajaversio toimitettiin Singapore Airlinesille 15. lokakuuta 2007, ja se lensi sillä ensimmäisen reittilennon torstaina 25. lokakuuta 2007 Singaporesta Sydneyyn. Toisen koneen luovutuslento tapahtui 11. tammikuuta 2008. Kolmas, myös Singapore Airlinesille toimitettu A380 lensi ensimmäisen kaupallisen lentonsa Lontooseen, ja samalla Eurooppaan 18. maaliskuuta 2008.

title: Christopher Ferguson

text: Ferguson liittyi Yhdysvaltain laivastoon. Hän sai laivaston lentäjän kelpoisuuden 1986. Hän lensi F-14 Tomcatlla ja palveli lentotukialuksella USS Forrestal (CVA-59) Pohjois-Atlantilla, Välimerellä ja Intian valtamerellä. Hän kävi myös laivaston hävittäjälentäjien asekoulua (ns. TOPGUN). Hänet valittiin laivaston koelentokouluun 1989, mistä hän valmistui 1992.

title: Britten-Norman BN-2 Islander

text: Islanderin suunnittelu alkoi 1964. Koneen ensimmäinen prototyyppi lensi ensimmäisen kerran 13. kesäkuuta 1965. Ensimmäinen sarjatuotantokone lensi 24. huhtikuuta 1967.

title: Lenni Lokinpoikanen

text: Lenni Lokinpoikanen on Ella ja Aleksi -lapsiduon ensimmäinen albumi, joka julkaistiin syksyllä 2004. Albumi myi platinaa ja pysyi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla vuodenvaihteessa 2004–2005.

title: Ilmailun historia

text: Toisen maailmansodan jälkeen pommikoneiden tekniikkaa siirrettiin matkustajakoneisiin, mistä esimerkkinä Lockheed Constellation. Sodan aikana oli kehitetty myös suihkumoottori, jolla saavutettiin mäntämoottoria parempi tehopainosuhde. 1950-luvun alussa tulivat suihkumatkustajakoneet, joista ensimmäinen oli De Havilland Comet[27]. Ensimmäiset välilaskuttomat reittilennot Lontoosta New Yorkiin käynnistettiin nelimoottorisilla potkurikoneilla 1950-luvulla, mutta vasta vuosikymmenen lopussa riittävän korkealla lentävät suihkukoneet, kuten Boeing 707 ja Douglas DC-8, pystyivät luotettavaan säännölliseen reittiliikenteeseen Atlantin yli. 1960-luvulle siirryttäessä pääasialliseksi voimanlähteeksi suuremmissa liikennelentokoneissa tuli suihkumoottori.[28] Todella jättimäinen suihkukone, jumbojetti Boeing 747 lensi 1960-luvun lopussa.

title: Ilmalaiva

text: Saksassa Versailles’n rauhansopimus poisti pelistä Zeppelinin yhtiön kilpailijan Schütte-Lanzin, joka oli erikoistunut sotilasilmalaivoihin. Zeppelinin yhtiö sai valmiiksi elokuuhun 1919 mennessä LZ120 Bodensee-nimisen ilmalaivan ja myös LZ 121:n. Vuonna 1921 ensimmäisessä maailmansodassa taistelleet ympärysvallat vaativat näitä sotakorvauksiksi, ja Yhdysvaltojen oman ilmalaivaohjelman ajauduttua vaikeuksiin Zeppelin rakensi LZ 126:n, joka lensi Atlantin yli Lakehurstiin 12. lokakuuta. LZ 126 nimettiin uudella nimellä ZR-3 USS Los Angeles.

title: Bristol Brabazon

text: Bristol Type 167 Brabazon oli brittiläisen Bristol Aeroplane Companyn suunnittelema suuri matkustajalentokone. Se suunniteltiin Atlantin ylittäviä lentoja varten niin sanotun Brabazon-komitean laatiman suunnitelman mukaisesti. Koneessa oli kahdeksan mäntämoottoria, jotka pyörittivät neljää paripotkuria. Brabazon lensi ensilentonsa vuonna 1949.

title: Jalkapallon historia

text: Barcelonan olympialaisissa 1992 isäntämaa Espanja otti voiton ennen Puolaa. Ghana otti ensimmäisenä afrikkalaisena maana arvokisamitalin, joka oli pronssi. 1996 Atlantassa Nigeria vei ensimmäisen kultamitalin Afrikkaan ennen Argentiinaa ja Brasiliaa. Atlantassa jalkapallo oli ensimmäisen kerran myös naisten olympialajina. Isäntämaa Yhdysvallat voitti kultaa, Kiina hopeaa ja Norja pronssia.

title: Vladimir Lenin

text: Toukokuussa 1922 Lenin sai ensimmäisen sydänkohtauksensa, joulukuun kohtauksen jälkeen hän jätti aktiivipolitiikan. Toukokuussa 1923 Lenin siirtyi lääkärin neuvojen mukaan huvilalle Gorkiin lähellä Moskovaa. Kremlissä hän kävi vain muutaman kerran ennen kuolemaansa tammikuussa 1924. Kuolinsyynä oli ilmeisesti aivoverisuonten kovettuma, ateroskleroosi, ja osasyynä siihen oli hänen niskassaan säilynyt Kaplanin luoti.[60]

title: Adria Airways

text: Adria Airways perustettiin maaliskuussa 1961 Adria Aviopromet -nimisenä. Elokuussa yhtiö osti kaksi käytettyä Douglas DC-6B -konetta ja lensi ensimmäisen kaupallisen lennon KLM:n miehistöllä. Samaan aikaan JAT ja ilmavoimat kouluttivat ensimmäisiä lentäjiä ja tekniikkoja Adria Avioprometille. Yhtiö lensi ensimmäisen lentonsa omalla miehistöllään joulukuussa 1961.

title: Najeeb Halaby

text: Vuosina 1961-1965 hän oli töissä Yhdysvaltain siviili-ilmailulaitoksessa ja vuosina 1969-1972 Pan Amin pääjohtajana. Hän oli mukana vuonna 1970, kun ensimmäinen Boeing 747 lensi Atlantin yli.

title: Boeing 314 Clipper

text: "Yankee Clipper" lensi Atlantin yli New Yorkista Southamptoniin pysähtyen Foynesissa Irlannissa, Botwoodissa Newfoundlandissa ja Shediacissa New Brunswickissa.

title: 1920-luku

text: Lentokoneiden suorituskyky parani. Käyttöön tulivat kokonaan metalliset koneet, joiden esikuva oli alumiinirunkoinen, Junkersin jo ensimmäisen maailmansodan aikana valmistama kone. Moottorit kehittyivät pyörivistä tähtimoottoreista tähtimoottoreiksi. Rakennettiin suuria vesitasoja eli lentoveneitä. Vuonna 1924 yhdysvaltalaiset Douglas-vesitasot lensivät ensimmäisinä maailman ympäri, ja 1929 yhdysvaltalainen Richard Byrd lensi ensimmäisenä lentokoneella etelänavan yli. Charles Lindbergh ylitti Atlantin lentokoneella ilman välilaskuja vuonna 1927.[22] Myös ilmalaivat kehittyivät, vain vuotta aiemmin Roald Amundsen oli lentänyt ilmalaivalla pohjoisnavan yli. Vuonna 1928 valmistunut Graf Zeppelin oli valmistuessaan maailman suurin ilmalaiva, sen rungon pituus oli 236,6 metriä.

title: Italo Balbo

text: Balbo lensi kaksi kertaa Atlantin yli ja sai suuria kunnianosoituksia Yhdysvalloissa.

title: Saint Louis

text: Nykyään Boeingiin kuuluva McDonnellin lentokonetehdas sijaitsee St. Louisissa. Tehdas on tuottanut vain sotilaslentokoneita. Charles Lindberghin Atlantin ylilennon sponsoreista merkittävimmät olivat St.Louisin liikemiehiä, ja siksi hänen koneensa nimi oli Spirit of St. Louis. Detroitissa syntynyt Lindbergh lensi ensimmäisenä maailmassa yksin välilaskuitta Atlantin yli vuonna 1927. Fentonin esikaupunkialueella on DaimlerChrysler-yhtiön autotehdas, joka valmistaa pakettiautoja. General Motorsilla on tehdas Wentzvillessä ja Fordilla Hazelwoodissa. Kaupungissa valmistetaan myös junanvaunuja.

title: Atlantin valtameri

text: 1900-luvulla Atlantti oli taistelutanner ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, joista jälkimmäisen taistelu Atlantista oli merkittävässä roolissa sodan lopputuloksen kannalta.

title: Hubert Julian

text: Vuonna 1931 Julian lensi ensimmäisenä mustana lentäjänä Yhdysvaltojen halki rannikolta rannikolle. Hänellä oli hallussaan myös kestävyyslennon ennätyksiä, muun muassa vuonna 1931 hän lensi yhtäjaksoisesti 84 tuntia 33 minuuttia ilman välilaskua ja tankkausta. Julian lensi 1930-luvulla Amerikassa, Euroopassa ja Afrikassa ja selvityi ehjin nahoin useista pakkolaskuista. Hän johti myös pientä mustien lentäjien muodostamaa The Five Blackbirds -nimistä lentosirkusta.