query: Milloin Bysanti hajosi?

title: Bysantin valtakunta

text: Bysantin valtakunnan loppu koitti vuonna 1453. 2. huhtikuuta osmanien sulttaani Mehmed II aloitti Konstantinopolin piirityksen, jota kesti melkein kaksi kuukautta. Keisari lähetti avunpyyntöjä länteen, mutta apua ei tullut. Bysantin valtakunta kukistui lopullisesti 29. toukokuuta, kun osmanit valtasivat kaupungin rynnäköllä. Viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos kaatui taistelussa turkkilaisia vastaan. Bysantin viimeinen eurooppalainen osa Morean despotaatti kukistui vuonna 1460 Mistran valtauksen myötä. Osmanit valtasivat valtakunnan viimeisetkin rippeet, kun Trebizondin keisarikunta kukistui vuonna 1461.[18]

title: Georgian kuningaskunta

text: Bysantin heikentyminen neljännen ristiretken seurauksena 1204 mahdollisti Georgian nousun paikalliseksi suurvallaksi. Tätä kutsutaan Georgian kulta-ajaksi, joka päättyi jo 1220-luvulla mongolien hyökätessä Georgiaan. Georgiasta tuli Il-kaanien vasalli 1300-luvulle saakka, ja pian Georgia vallattiin uudelleen Timur Lenkin hyökätessä. Georgia itsenäistyi jälleen 1400-luvulla, mutta kuningaskunta hajosi kolmeen osaan perimysriitojen vuoksi vuosisadan lopulla.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Bysantin tekstilaitos

text: Bysantin tekstilaitoksen pohjana ovat Uuden testamentin bysanttilaista tekstimuotoa edustavat käsikirjoitukset, ja se perustuu vaihtoehtoiseen tekstikriittiseen teoriaan, jonka mukaan bysanttilainen tekstimuoto edustaa kaikista Uuden testamentin tekstimuodoista lähimmin alkuperäistä. Tekstiltään Bysantin tekstilaitos muistuttaa huomattavan paljon Textus Receptusta, joka myös pääosin perustuu bysanttilaiseen tekstimuotoon vaikka ei johdonmukaisesti edusta sitä. Textus Receptus poikkeaa Bysantin tekstilaitoksesta vajaassa 2 000 kohdassa. Suhteellisesti suurin osa eroavaisuuksista (noin kolmannes) on Ilmestyskirjassa. Niissä kohdissa, joissa Bysantin tekstilaitos poikkeaa Textus Receptuksesta, Bysantin tekstilaitos usein seuraa samaa lukutapaa kuin nykyään eniten käytetyt ns. ekleettiseen tekstikriittiseen metodiin perustuvat tekstilaitokset "Novum Testamentum Graece" ja "The Greek New Testament". Kuitenkin Bysantin tekstilaitos poikkeaa tekstiltään kahdesta edellä mainitusta tekstilaitoksesta noin 6 500 eri kohdassa.

title: Kreeta

text: Rooman valtakunta hajosi vuonna 395 Länsi-Roomaksi ja Itä-Roomaksi eli Bysantiksi. Kreetasta tuli tällöin osa Bysanttia. Bysanttilaisella kaudella saarelle rakennettiin noin 70 kirkkoa.[26]

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Zoe

text: Paavo Haavikko on esseessään ”Sampo, Bysantin rahamylly” Mitä-Missä-Milloin 1975 -kirjassa esittänyt, että keisarinna Zoe olisi ollut Kalevalan Pohjan akan esikuva.

title: Luettelo historiallisista valtioista

text: Vuonna 1204 tapahtuneen neljännen ristiretken jälkeen Bysantin valtakunta hajosi pienempiin osiin:

title: Bysantin keisari

text: Bysantin keisarit eli Itä-Rooman keisarit hallitsivat myöhäisantiikin ja keskiajan Bysantin valtakuntaa. Myös eräät Bysantin keisarinnat, kuten Irene, Zoe ja Theodora, hallitsivat valtakuntaa yksinään. Tarkkaa rajaa Itä-Rooman valtakunnan ja Bysantin valtakunnalle ei voida asettaa. Ensimmäiseksi Bysantin keisariksi voidaan laskea vaikkapa Konstantinus Suuri (ensimmäinen kristitty keisari), Valens (Adrianopolin taistelua pidetään joskus keskiajan alkuna), Arcadius (Theodosius I oli viimeinen koko valtakuntaa hallinnut keisari), Zenon (oli keisarina kun Länsi-Rooman Romulus Augustus syrjäytettiin) tai Herakleios (joka uudisti hallintoa merkittävästi).

title: Busta Rhymes

text: Smithin ensimmäinen kosketus hip hopiin oli vuonna 1986, kun hän meni Turtlehook Junior High Schooliin, Long Islandille. Hän perusti yhtyeen nimeltä Leaders of The New School, ystäviensä Charlie Brownin, Dinco D:n ja serkkunsa Milon kanssa. Vuonna 1989 yhtye sai levytyssopimuksen Elektra Recordsin kanssa. Kahden vuoden päästä yhtye levytti albumin "Future Without a Past". Toisen albumin ("T.I.M.E.") jälkeen yhtye hajosi ja Busta Rhymes aloitti uransa menestyvänä sooloartistina.

title: Bulgarian–Bysantin sodat

text: Bulgarian–Bysantin sodat käytiin Bulgarian ja Bysantin välillä viidensadan vuoden aikana. Ensimmäinen sota alkoi vuonna 755 ja viimeinen päättyi vuonna 1265. Vuonna 1018 Bulgaria liitettiin Bysantin valtakuntaan, mutta vuonna 1185 Bysantti joutui tunnustamaan Bulgarian itsenäisyyden uudelleen. Bulgaarit kapinoivat kahdesti Bysantin ylivaltaa vastaan.

title: Bysantin–sassanidien sota (603–628)

text: Persian kuningas Kavadh II kuoli vain muutama kuukausi sodan päättymisen jälkeen ja sassanidien valtakunta ajautui pitkälliseen sekasorron kauteen. Valtakunta ei saanut aikaa toipua, vaan vuonna 633 muslimit hyökkäsivät Persiaan. Sassanidien valtakunta ei kestänyt painetta, vaan hajosi, ja muslimien perustama arabien maailmanvalta otti sen entiset alueet valtaansa.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Bulgarian–Bysantin sota (981–1018)

text: Bulgarian–Bysantin sota (981–1018) käytiin keisari Basileios II:n ollessa Bysantin valtaistuimella. Sodan aloitti Bysantti tarkoituksenaan alistaa itsenäisenä pysynyt Länsi-Bulgaria, jonka pääalue oli Albanian seudulla ja jota johti tsaari Samuil. Bysantti kukisti vastustajansa vähä vähältä vuosien kuluessa, ja ratkaisevana kamppailuna oli Bysantin murskavoittoon päättynyt Kleidionin taistelu 1014. Samuilin veljenpoika Vladislav jatkoi taistelua, mutta kärsi lopullisen tappion vuonna 1018 Dyrrhachiumissa eli nykyisessä Durrësissa, Albaniassa. Sodan seuraus oli, että Bulgaria liitettiin provinssina Bysantin osaksi. Tähän päättyi Ensimmäinen Bulgarian valtakunta.

title: Luettelo historiallisista valtioista

text: Rooman valtakunta hajosi 400-luvulla itäiseen ja läntiseen osaan. Länsi-Rooman viimeinen keisari syrjäytettiin vuonna 476 ja tämän jälkeen Rooman perintöä jatkoi Itä-Rooma josta käytetään myös nimitystä Bysantti.

title: Italia

text: Antiikin aikana Apenniinien niemimaa oli muinaisen Rooman valtakunnan sydänalueita. Ennen roomalaisia Italiaa asuttivat muun muassa etruskit. Vuonna 476 jakautuneen Rooman imperiumin länsiosa hajosi, ja yli tuhat vuotta alue oli jakautunut pieniin ruhtinaskuntiin. Osaa alueesta hallitsivat aika ajoin myös muun muassa Bysantti ja Espanja. Myös ranskalaisilla normanneilla oli keskiajalla Etelä-Italiassa ja Sisiliassa kuningaskunta.[6]

title: Kolmas ristiretki

text: Keisari Fredrik Barbarossa vastasi myös paavin kutsuun, ja oli ensimmäisenä lähtövalmis 1189. Bysantin keisari Isaak II Angelos oli tehnyt salaisen sopimuksen Saladinin kanssa ja vastusti retkeä. Fredrik ylitti nopeasti Bysantin maat, ja valtasi seldžukkien pääkaupungin Iconiumin 18. toukokuuta 1189. Keisari kuitenkin hukkui retkellä Salefjokeen 10. kesäkuuta 1190. Hänen Saladinia suurempi armeijansa alkoi pian hajota ja mukaan jääneet lyötiin pian taistelussa heidän ehdittyään Syyriaan.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Italian historia

text: Kaarle Suuri sai paavin vallanlaajentamispyrkimykset tyrehdytettyä, ja hänen aikansa merkitsi tasapainoisuutta Italiassa, vaikka olikin ei-italialaisten intressien leimaama. Kuilu itäiseen ja läntisen kristikuntaan jatkoi kasvamistaan. Pyhä Leo III oli ensimmäinen paavi joka päiväsi bullansa Kaarle Suuren valtakauden eikä Bysantin keisarien mukaisesti. 800-luvun alkuun mennessä kolme vuosisataa aiemmin alkanut prosessi, jossa Italia erosi Bysantista ja kytkeytyi Länsi-Eurooppaan, oli tullut suurin piirtein valmiiksi. Sisilia, Calabria, Apulia ja eräät merenkulkukaupungit olivat tärkeimpiä poikkeuksia. Kaarle Suuren kuoleman (814) jälkeen keisarikunta hajosi heikkojen seuraajien aikana nopeasti. Keisarin karisman luoma tasapainotila särkyi. Kriisiä pahensivat ulkoiset tekijät, kuten saraseenien hyökkäykset ja merenkulkutasavaltojen voimistuminen.

title: Kubrat

text: Kubratin muusta toiminnasta tiedetään vain hyvin vähän. Suhteillaan Bysantin valtakuntaan Kubrat ilmeisesti sai arvon "patrikios" (patriisi), joka käytännössä tarkoitti arvovaltaa ja mahdollisesti myös Bysantista saatua rahaa. Tätä tukee Dneprjoen varren alueelta tehdyt rahalöydökset, joissa on 500- ja 600-luvuilla hallinneiden keisarien lyöttämiä kolikoita. Löydöistä on myös päätelty, että rahan lähettäminen loppui ennen vuotta 630 Konstans II:n valtakaudella. Tuolloin muslimit olivat vallanneet monet Bysantin vauraimmista alueista ja valtakunta ei enää ehkä kyennyt tukemaan liittolaisiaan. Toisaalta samoihin aikoihin löydöksiä on tehty kasaarien hallitsemilta alueilta ja tarkoituksena on ehkä ollut muodostaa liitto vaikutusvaltaansa kasvattaneiden kasaarien kanssa bulgaarien kustannuksella. Nikeforoksen ja pyhittäjä Theofaneksen teosten mukaan Suur-Bulgarian valtio hajosi Kubratin kuollessa hänen viiden poikansa johtamiin joukkoihin. Batbaian pysytteli Suur-Bulgarian vanhalla alueella ja Κotrag muutti lähistölle Dneprjoen toiselle puolelle. Neljäs poika muutti Pannoniaan ja liittoutui avaarien kanssa viidennen muuttaessa vastaavasti Pentapolikseen Ravennaan liittoutuen Bysantin valtakunnan kanssa. Asparuh, kolmas Kubratin pojista, muutti johtamansa joukot puolestaan Tonavan suulle ja perusti ensimmäisen Bulgarian valtakunnan hänen voitettuaan Bysantin valtakunnan joukot vuonna 680 tai 681.

title: Puutarhahistoria

text: Antiikin ajan Babylonin riippuvat puutarhat olivat aikoinaan yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Kun Rooman valtakunta hajosi, sen itäisessä osassa Bysantissa ja islamilaisessa puutarhataiteessa oli tapana tehdä siitä mahdollisimman loistokasta. Kyseisellä ajalla alkunsa saaneet kukkapuutarhat olivat inspiraation lähteinä kukka-aiheisille persialaisille matoille.

title: Epeiros

text: Epeiros oli osa Bysantin valtakuntaa aina vuoteen 1204, jolloin neljännen ristiretken sotajoukot valtasivat Konstantinopolin. Bysantin valtakunta hajosi pienempiin valtioihin ja Mikael I Dukas perusti Epeiroksen despotaatin, joka säilyi vuoteen 1359. Silloin se liitettiin takaisin keisarikuntaan (ks. Nikaian keisarikunta). Serbialaiset ja albaanit käytännössä valloittivat alueen kuitenkin jo vuonna 1318.[6]

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Paikkamerkintä

text: Rooman valtakunnan aikana olivat käytössä roomalaiset numerot ja sen additiivinen merintätapa. Kun Rooman valtakunta hajosi kansainvaellusajalla, jäi Eurooppa kulttuurillisesti pysähtyneisyyden tilaan. Vasta arabien kulttuurin omaksuminen mahdollisti hitaan kehityksen alkamisen. Vaikka tiedetään joitakin yrityksiä omaksua intialalais-arabialaisia numerouita noin 1000-luvulla, pitivät roomalaiset numerot pintansa Bysantissa 1400-luvulle asti. Mutta vasta 1600-luku oli arabialaisten numeroiden lopullinen läpilyönti sekä taloudellisissa että hallinnollisissa piireissä eri puolilla Eurooppaa.

title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantin valtakunta oli jatkoa antiikin Rooman valtakunnalle, ja Andronikos III:n valtakausi oli Bysantin viimeinen aito ja lupaava yritys palauttaa "kirkkaus, joka oli kerran Rooman". Vuonna 1329 Bysantin joukot lähetettiin tuhoamaan ottomaanien joukot[9], jotka olivat piirittäneet Nikeaa vuodesta 1301.[10] Bysantti yhdessä Nikean puolustuksen kanssa oli turhautunut ottomaanien valtausyritykseen. Nikean kohtalo oli sinetöity, kun Bysantin armeija lyötiin Pelekánoksen taistelussa 10. kesäkuuta 1329. Vuonna 1331 Nikea antautui[10] valtavassa osmanihyökkäyksessä.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Bysantin keisarin asemaa ihannoitiin läntisessä Euroopassa maallisten hallitsijoiden keskuudessa. Itä-Rooman jäljittelijänä kunnostautui Kaarle Suuri, joka loi suurvallan Länsi-Eurooppaan. Kaarle toivoi pääsevänsä kiistattomaan valta-asemaan, muttei onnistunut pyrkimyksissään täysin. Länsi-Eurooppaan syntyi samalla keisarien ja paavin välinen valtataistelu. Kiistaa käytiin myös lännen ja idän välillä, kun Kaarle Suuri oli kruunattu ”roomalaisten keisariksi”, mutta Bysantissa keisarin arvonimeä ei hyväksytty muille kuin omalle keisarille. Bysantin keisari Mikael I lopulta suostui kutsumaan lännen hallitsijaa keisariksi, muttei kuitenkaan roomalaisten keisariksi. 800-luvun lopulla läntinen keisarikunta hajosi, mutta se elvytettiin vuonna 962, kun paavi Johannes XII kruunasi Saksan kuninkaan Otto I:n Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijaksi. Läntinen Eurooppa poikkesi siinäkin suhteessa Bysantista, että aiemmassa oli monitahoinen hallintahierarkia, kun taas jälkimmäisessä valta oli keskittynyt keisarille.[3]

title: Kroatian historia

text: Rooman valtakunta hajosi vuonna 395, ja Kroatia jäi Länsi-Rooman alueelle. Länsi-Rooma kaatui kuitenkin vuonna 476 useiden barbaariheimojen hyökkäysten jälkeen. Gootit halltisivat Dalmatiaa vuoteen 535, jolloin Bysantin Justinianus I valtasi alueen.[3]

title: Kiinan kansantasavallan historia

text: Kommunistien valta vakiinnutti rauhan tilan Kiinassa, joka oli ollut lähes jatkuvassa sotatilassa vuodesta 1916 lähtien, milloin Sun Jat-senin 1912 perustama tasavalta käytännössä hajosi keskenään taistelevien sotapäälliköiden maakunniksi ulkovaltojen, erityisesti laajenemishaluisen Japanin, tukiessa hajanaisuutta lisäetujen toivossa.

title: Bysantin arkkitehtuuri

text: Bysantin arkkitehtuuri on vuoden 330 jälkeen syntyneessä Bysantin valtakunnassa kehittynyt arkkitehtuurityyli. Kuuluisin Bysantin taiteen arkkitehtoninen luomus on Hagia Sofia. Entisen Bysantin ydinalueelta löytyy jonkin verran saman tyylisiä rakennuksia, lähinnä kirkkoja ja luostareita. Tyyli levisi myös Bysantin läntisiin siirtokuntiin, kuten Sisiliaan ja Venetsiaan. Pyhän Markuksen tuomiokirkko Venetsiassa edustaa bysanttilaista arkkitehtuuria sekoitettuna länsieurooppalaiseen gotiikkaan. Bysanttilaiseen tyyliin kuuluvat värikkäät ja runsaat mosaiikit.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.

title: Antiikin Epeiros

text: Rooman vallan aikana ja seuranneella bysanttilaisella kaudella pitkälti aution Epeiroksen alueen asuttivat illyrialaiset sekä albaanit, joita on usein pidetty illyrialaisten jälkeläisinä. Epeiros oli osa Bysantin valtakuntaa aina vuoteen 1204, jolloin neljännen ristiretken sotajoukot valtasivat Konstantinopolin. Bysantin valtakunta hajosi pienempiin valtioihin ja Mikael I Dukas perusti Epeiroksen despotaatin, joka säilyi vuoteen 1359. Silloin se liitettiin takaisin keisarikuntaan (ks. Nikaian keisarikunta).


query: Kuka oli ensimmäinen merkittävä matemaatikko?

title: Matematiikan historia

text: 700-luvulta eaa. lähtien kreikkalaiset olivat alkaneet perustaa siirtokuntia Välimeren ja Mustanmeren rannikolle. Tämä toi lisää yhteyksiä myös vanhoihin matematiikan keskuksiin, Babyloniaan ja Egyptiin, ja oli ilmeisesti yksi syy nopeaan matematiikan kehittymiseen. Ensimmäiset nimeltä tunnetut kreikkalaiset matemaatikot olivat Thales (noin 624–548eaa.) ja Pythagoras (noin 580–500eaa.). Heidän teoksistaan yksikään ei ole säilynyt, mutta monet myöhemmät matemaatikot viittaavat heihin teoksissaan. On kuitenkin kiistanalaista, mitkä kaikki heidän nimiinsä yleensä laitettavista keksinnöistä olivat todella heidän itsensä kehittämiä. Thaleen ansioksi lasketaan yleensä geometrisen deduktiivisen päättelyn kehittäminen. Pythagoras ja hänen seuraajansa perustivat koulukunnan, jonka mukaan kaikki oli esitettävissä kokonaislukujen ja niiden suhteiden avulla. He olivat siis ensimmäisiä, jotka pyrkivät kuvaamaan luontoa säännönmukaisesti matematiikan avulla. Pythagoras havainnoi, kuinka värähtelevän kielen pituus vaikuttaa sävelkorkeuteen ja tutki, missä suhteessa kielten pituuksien tulee olla, jotta saadaan tuotettua yhteen oktaavialaan kuuluvat sävelet. He myös ottivat käyttöön alkuluvun ja kultaisen leikkauksen käsitteet. Pythagoralainen lukujen palvonta johti erilaisten lukujonojen tutkimiseen, ja tiettyjä lukuja pidettiin ”arvokkaampina” kuin toisia. Tämä johti siihen, että he erottivat toisistaan puhtaan matematiikan ja laskutekniikkaan keskittyvän logistiikan. Tämä saattoi hidastaa lukujen merkintätavan kehittymistä, kun käytännön laskemista pidettiin alempiarvoisena. Kreikkalaiset merkitsivät lukuja aluksi roomalaisia numeroita muistuttavalla järjestelmällä. Viimeistään 400-luvulla eaa. siirryttiin joonialaiseen merkintätapaan, joka muistutti paikkajärjestelmää. Täydellistä paikkajärjestelmää ei alettu koskaan käyttää, eikä joonialaista merkintää käytetty murtolukuihin. Pythagoralaiset pitivät niitä kahden kokonaisluvun suhteena eikä suuruudeltaan kokonaislukujen väliin sijoittuvina erillisinä lukuina.[12]

title: Bisentrinen nelikulmio

text: Ensimmäinen, joka tutki bisentrisiä nelikulmioita, oli saksalainen matemaatikko Nikolaus Fuss (1755−1825). Hän löysi ensimmäisenä ehdon sisä- ja ulkoympyrän keskipisteiden väliselle etäisyydelle w. Tätä pidettiin aikanaa yhtenä 100:sta vaikeimmasta matemaattisesta ongelmasta. Myös ranskalainen matemaatikko Poncelet (1788−1867) keksi mielenkiintoisen yleistyksen. Jos on olemassa yksikin monikulmio, joka on annetuille sisäkkäisille ympyröille bisentrinen, on näille samoille ympyröille niitä vielä ääretön määrä lisää.

title: Matemaattinen vitsi

text: Ääretön määrä matemaatikkoja tuli baariin. Ensimmäinen tilasi yhden tuopin olutta, toinen puolikkaan, kolmas neljäsosatuopin ja neljäs kahdeksasosatuopin. Viidennen matemaatikon kohdalla baarimikko totesi ”haistakaa jätkät kukkanen” ja kaatoi kaksi tuoppia olutta.

title: École polytechnique

text: École polytechnique on ollut perinteisesti väylä Ranskan yhteiskunnan merkittävimpiin asemiin. Sen entiseen opiskelijakuntaan mahtuu niin poliitikoita, upseereita, tutkijoita kuin elinkeinoelämän vaikuttajiakin. Melkein kaikki 1800-luvun merkittävät matemaatikot opettivat myös École polytechniquessa tai sen yhteyteen perustetussa École normalessa. Pariisin yliopiston merkitys matematiikan kehityksen kannalta oli 1700- ja 1800-luvuilla vähäinen.

title: Joukko-oppi

text: Nykyisen joukko-opin merkittävimpänä perustajana voidaan pitää saksalaista matemaatikkoa Georg Cantoria (1845–1918), joka sai ajatuksen tutkiessaan Fourier'n sarjoja. Cantorin työ sai aikanaan hyvän vastaanoton, ja hänen aikansa merkittävistä matemaatikoista sitä tutki hänen kanssaan läheisessä yhteistyössä muun muassa Richard Dedekind. Naiivin joukko-opin paradoksien löytymisen jälkeen laadittiin joukko-opille 1900-luvun alkupuolella useita aksioomajärjestelmiä, joista tunnetuimman muodostavat Zermelon–Fraenkelin aksioomat täydennettynä valinta-aksioomalla.

title: Matematiikan historia

text: 1100-luvulla eurooppalaisten yhteydet arabialaiseen maailmaan lisääntyivät ja arabian kielen taito levisi eurooppalaisten oppineiden piiriin. Tärkein yhteys oli Espanja, jossa Toledo kasvoi merkittäväksi oppineisuuden ja käännöstyön keskukseksi, mutta myös Sisilian ja Bysantin kautta saatiin tietoa Arabiasta. Ensimmäinen arabiasta käännetty matemaattinen teos oli Elementa vuonna 1142, Muita tärkeitä 1100-luvulla tehtyjä käännöksiä olivat Ptolemaioksen Almagest ja al-Khwarizmin Algebra. Käännökset levisivät yliopistoihin, joita alettiin perustaa 1100-luvulla taloudellisen kasvun turvin yhteiskunnallisten olojen vakauduttua. Erityisesti trigonometria saavutti vahvan aseman Länsi-Euroopassa. Käännösten myötä intialaiset numerot saapuivat Eurooppaan. Ne yleistyivät vähitellen, sillä jo paavi Sylvester I oli käyttänyt niitä kirjoituksissaan[51], mutta vasta 1200-luvulla ne syrjäyttivät roomalaisten numeroiden käytön matemaatikkojen piirissä. Intialaisten numeroiden käyttöönottoa edisti 1200-luvun merkittävin eurooppalainen matemaatikko Fibonacci kirjassaan Liber Abaci, jossa hän perusteli niiden etuja roomalaisiin numeroihin nähden. Matematiikassa hän keskittyi algebraan ja lukuteoriaan, hän tutki arabiasta käännettyjen teosten opastamana etenkin Diofantoksen suosimia indeterminoituja ongelmia ja laski likimääräisratkaisuja kolmannen asteen yhtälöille mahdollisesti Kiinasta arabialaisten kautta opitulla Hornerin metodilla. Toinen huomattava 1200-luvun matemaatikko oli Nemorarius, joka esitti ensimmäisenä oikein kaltevalla tasolla olevaan kappaleeseen vaikuttavan voiman ja kirjoitti lukuisia puolifilosofisia aritmetiikkaa ja geometriaa käsitteleviä teoksia.[51]

title: Leon Matemaatikko

text: Leon Matemaatikko ( tai , "Leōn ho Mathēmatikos" tai "Filosofos"; n. 790–869) oli bysanttilainen filosofi ja loogikko. Hän oli aikansa merkittävin oppinut Bysantin valtakunnassa ja ajan "bysanttilaisen renessanssin" merkittävimpiä edustajia.

title: Tekniikan akateemiset TEK

text: TEK on noin 73 000 jäsenellään Suomen suurin diplomi-insinöörijärjestö ja yksi Akavan suurimmista jäsenjärjestöistä. Opiskelijoita on jäsenistä noin 21 000. Liittoon kuuluu lisäksi merkittävä määrä fyysikkoja, matemaatikkoja ja muita yliopistotutkinnon suorittaneita Suomen Matemaatikko-, Fyysikko- ja Tietojenkäsittelytieteilijäliiton kautta. TEKin edustavuus alle 65-vuotiaiden diplomi-insinöörien ja arkkitehtien joukossa on noin 63,5 %. Tutkinnon suorittaneita vuosijäseniä on noin 47 700.

title: Peliteoria

text: Peliteoriasta syntyi varsinaisesti oma alansa, kun John von Neumann julkaisi sarjan artikkeleita vuonna 1928. Vaikka ranskalainen matemaatikko Émile Borel (1871-1956) oli tehnyt aikaisempaa tutkimusta peleistä, voidaan matemaatikko von Neumannia pitää peliteorian keksijänä. Hänen merkittävin teoksensa on Oskar Morgensternin kanssa kirjoitettu The Theory of Games and Economic Behavior (1944). Kirja sisältää menetelmän optimaallisen ratkaisun löytämiseksi kahden pelaajan nollasummapeleissä.

title: Friedrich Hirzebruch

text: Friedrich Hirzebruch (17. lokakuuta 1927 Hamm, Westfalenin provinssi, Saksa – 27. toukokuuta 2012) oli saksalainen matemaatikko. Hänen työskentelyalojaan olivat topologia, kompleksiset monistot ja algebrallinen geometria. Hän oli sukupolvensa johtava hahmo. Häntä on luonnehdittu ”Saksan sodanjälkeisen ajan merkittävimmäksi matemaatikoksi”.

title: Rolf Nevanlinna

text: Lars Ahlfors oli Rolf Nevanlinnan oppilas. Sinä aikana kun Nevanlinna oli Suomen Akatemian jäsen, hänellä oli neljä henkilökohtaista assistenttia. Ensimmäinen oli Leo Sario, joka sittemmin siirtyi Yhdysvaltoihin ja teki siellä merkittävän uran Los Angelesissa UCLA-yliopiston matematiikan professorina. Sariota seurasi Kalle Virtanen, akateemikko A. I. Virtasen poika. Hänestä tuli henkilökohtainen ylimääräinen professori Helsingin yliopistoon. Vuosina 1953–1956 Nevanlinnan assistenttina toimi Olli Lehto, joka valittiin Felix Iversenin seuraajana Helsingin yliopiston apulaisprofessoriksi ja joka teki sittemmin merkittävän uran professorina, akateemikkona, hallintomiehenä ja kansainvälisenä matemaatikkona. Olli Lehto on kirjoittanut Rolf Nevanlinnan elämäkerran "Korkeat maailmat" (Otava 2001). Viimeinen pitkäaikainen assistentti oli Ilppo Simo Louhivaara. Hän siirtyi myöhemmin professoriksi Jyväskylän yliopistoon, toimi siellä pitkään myös rehtorina ja siirtyi sitten Berliinin Vapaan yliopiston professoriksi.

title: Adolf Hurwitz

text: Hurwitz oli hyvin merkittävä matemaatikko ja hän toimi uransa aikana muun muassa Albert Einsteinin opettajana.

title: Carl Ludwig Siegel

text: Siegel sai vuonna 1978 Wolfin palkinnon erityisesti lukuteorian, Diofantoksen yhtälöiden ja taivaanmekaniikasta tekemiensä tutkimusten ansiosta. Matemaatikko André Weil on kutsunut Siegeliä 1900-luvun alkupuoliskon merkittävimmäksi matemaatikoksi.

title: Matematiikan historia

text: Vuosisadalla eli myös yksi kaikkien aikojen merkittävimmistä matemaatikoista Leonhard Euler. Kuten suurin osa muistakin 1700-luvun matemaatikoista, Eulerkin teki elämäntyönsä tiedeakatemioissa, joista pisimpään hän työskenteli Pietarin tiedeakatemiassa. Euler oli eräs kaikkien aikojen tuotteliaimmista matemaatikoista; laati keskimäärin 800 sivun verran matemaattista tutkimusta vuodessa. Elinaikanaan Euler julkaisi yli 500 tutkimusta, ja hänen tutkimuksiaan julkaistiin vielä 40 vuotta hänen kuoleman jälkeenkin. Yhteensä Eulerin julkaisujen määrä on 856. Eulerin tuotannon laajuutta kuvaa se, että Eulerin kootut teokset, joiden julkaiseminen on yhä kesken, tulee sisältämään 74 osaa ja tähän ei edes sisälly hänen usean tuhannen kirjeen suuruinen kirjeenvaihtonsa. Ensimmäisen tutkielmansa hän julkaisi 19-vuotiaana. Julkaisut käsittelevät käytännössä kaikkia tuolloin tunnettuja matematiikan ja fysiikan osa-alueita, mukaan lukien oppikirjat ja tieteen popularisointi. Tieteen popularisoinnin alalla hänen merkittävin teoksensa on Kirjeitä eräälle saksalaiselle prinsessalle, joka on toiminut esikuvana myöhemmille matematiikkaa popularisoiville kirjoille.[78]

title: Maria Gaetana Agnesi

text: Maria Gaetana Agnesi (16. toukokuuta 1718 Milano – 9. tammikuuta 1799 Milano) oli italialainen kielitieteilijä, matemaatikko ja filosofi. Agnesi kirjoitti ensimmäisen kirjan, jossa käsiteltiin sekä differentiaali- että integraalilaskentaa. Hän oli Bolognan yliopiston opettajakunnan kunniajäsen. Dirk Jan Struikin mukaan Agnesi on "ensimmäinen merkittävä naismatemaatikko Hypatian (400-luku) jälkeen".

title: Matematiikan historia

text: Pappoksen jälkeen matematiikan kehitys Euroopassa loppui vuosisadoiksi. Hänen jälkeensä vain etevimmät matemaatikot kykenivät ymmärtämään kokonaan antiikin tekstejä ja tyytyivät vain kommentoimaan ja selittämään niitä. Aleksandrian aika matematiikan keskuksena loppui vuonna 415, kun fanaattiset kristityt murhasivat vanhoja helleenisiä arvoja ja pakanuutta puolustaneen Hypatian, joka oli oppinut matemaatikko. Aleksandrian kirjaston yhteydessä toiminut yliopisto oli tosin suljettu jo aiemmin, mutta murha pelästytti muut oppineet, jotka jättivät kaupungin.[35] Länsi-Roomassa matematiikan harjoittaminen ei ollut koskaan saavuttanut merkittävää asemaa, ja valtakunnan romahdettua sekavat olot eivät antaneet mahdollisuuksia yliopistotoimintaan. Kauimmin antiikin matematiikka eli Bysantissa, jossa esimerkiksi Eutokios teki vielä 500-luvun alussa merkittäviä kommentaareja Arkhimedeen ja Apollonioksen töihin. Bysantissa matematiikan keskuksena oli säilynyt Platonin Akatemia, mutta keisari Justinianus I lakkautti opiston vuonna 527 pitäessään sen uusplatonistista filosofiaa uhkana kristinuskolle.[36]

title: Todennäköisyysteoria

text:
Olkoot satunnaismuuttujat formula_178, formula_67, ovat riippumattomia, samoin jakautuneita, formula_185 ja formula_186. Tällöin
formula_187formula_188
heikon konvergenssin mielessä. Tässä siis formula_189 on standardinormaalijakauman kertymäfunktio. Tulos pätee myös lievemmällä oletuksella, jota kutsutaan "Lindebergin ehdoksi", nimetty suomalaisen matemaatikko J.W. Lindebergin mukaan. Hän todisti ehdon riittävyyden, mikä on kenties merkittävin yksittäinen suomalaisen matemaatikon tulos - kyseinen ehto on nimittäin myös
välttämätön ehto lauseen pätemiselle, ja siten ratkaisu 1900-luvun alkupuolella vaikuttaneeseen keskeiseen raja-arvoprobleemaan.

title: Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

text: Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneistä on tullut merkittäviä matemaatikoita, esimerkkeinä mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao.

title: Andrei Markov

text: Markovilla oli samanniminen poika (s. 1903) josta tuli myös merkittävä matemaatikko.

title: Matematiikan historia

text: Kiinassa oli käytössä kymmenkantainen paikkajärjestelmä jo satoja vuosia ennen ajanlaskun alkua, mutta nolla otettiin käyttöön vasta 700-luvulla. Myös murtoluvut merkittiin desimaalijärjestelmällä. 200-luvulla jaa. Liu Hui käsitteli geometristen ongelmien lisäksi yhtälöryhmiä ja ratkaisi korkeampaa astetta olevia yhtälöitä nykyään Hornerin metodina tunnettua operaatiota muistuttavalla tavalla. Zu Chongzhi (430–501) laski piin arvon hämmästyttävän tarkasti (3,1415926<π<3,1415927). Kiinalaisen matematiikan huippu saavutettiin kuitenkin vasta 1200-luvulla. Merkittävin ajan matemaatikko oli Zhu Shijie, joka esittelee teoksessaan Neljän elementin kallisarvoinen peili nykyään Pascalin kolmiona tunnetun taulukon ja jopa 14. asteen yhtälöiden iteratiivisia Hornerin menetelmää muistuttavia likimääräisiä ratkaisuprosesseja. Toinen aikakauden matemaatikko Yang Hui kehitti suurimmillaan 10 kertaa 10 -kokoisia taikaneliöitä, joiden käsittelyä varten kiinalaiset olivat kehittäneet matriisioperaatioiden tapaisia menetelmiä. Kolmas merkittävä matemaatikko oli Qin Jiushao. 1200-luvun jälkeen kiinalaisen matematiikan kehittyminen hidastui, ja 1400-lukuun mennessä se oli jäänyt selvästi Arabian ja Euroopan matematiikan tasosta jälkeen.[40]

title: William Brouncker

text: William Brouncker (1620 – 5. huhtikuuta 1684) oli yksi aikansa merkittävimmistä englantilaisista matemaatikoista.

title: Realsoft 3D

text:
Real3D:n kehitys käynnistyi toden teolla 1985, kun Juha Meskanen aloitti opinnot Lahden Teknillisessä Opistossa. Vesa tuli mukaan kehitystyöhön asteittain ja siirtyi matemaatikon uraltaan lopulta kokopäiväisesti perustamaansa Realsoft Oy -yritykseen vuonna 1989. Ensimmäinen kaupallinen Real3D-versio julkaistiin Amigalle vielä samana vuonna. Ensimmäinen versio tarjosi ominaisuuksia kuten Constructive Solid Geometry, toisen asteen pinnat ("quadric surfaces") and valonsäteiden seurantaan ("ray-tracing") perustuvan fotorealistisen tulostuksen. Vuonna 1990 julkaistua
Versio 1.2:ta markkinoitiin jo useissa Euroopan maissa. Version 1.3 näki päivänvalon 1991 vuoden alussa. Pienistä versionumeroeroista huolimatta v1, v1.2 ja v1.3 edustivat kaikki merkittäviä kehitysaskeleita uusine ohjekäsikirjoineen ja pakkauksineen. V.1.4 julkaistiin joulukuussa 1991 ja jäi viimeiseksi alkuperäistä ohjelmistoarkkitehtuuria edustavaksi versioksi.

title: Karl Weierstrass

text: Karl Theodor Wilhelm Weierstrass (Weierstraß) () oli saksalainen matemaatikko, joka vaikutti merkittävästi modernin analyysin syntyyn.

title: Suomen Tiedeseura

text: Suomen Tiedeseura perustettiin keisari Nikolai I:n päätöksellä keväällä 1838. Perustamisanomuksen takana oli 15 merkittävää tiedemiestä, joista aktiivisimmat olivat fyysikko ja seuran ensimmäinen puheenjohtaja Gustaf Gabriel Hällström, sekä matemaatikko ja ensimmäinen sihteeri Nathanael Gerhard af Schultén. Edellinen oli tehnyt uraauurtavaa tutkimusta muun muassa veden tiheyden ja korkeusmuutosten parissa. Jälkimmäinen oli niin ikään aktiivinen akateeminen tutkija.

title: Pertti Järvinen

text: Pertti Järvisen ensimmäinen työ ennen tutkijanuraa oli Ovako Oy:n matemaatikkona 1963–1967. Tampereen yliopistossa hän oli matemaatikko ja konepäällikkö 1967–1970 ja sen jälkeen tietojenkäsittelyopin vt. apulaisprofessori 1970–1973 sekä apulaisprofessori 1973–1974. Jyväskylän yliopiston professorina hän toimi 1974–1975. Tampereen yliopistoon takaisin palattuaan hän oli ensin apulaisprofessori ja vt. professori 1976–1985 ja vuodesta 1986 alkaen professori. Hänestä tuli eläkkeelle jäätyään yliopiston emeritusprofessori vuonna 2003.

title: Joseph Banks Rhine

text: Rhinen ensimmäinen merkittävä tapaus oli meedio Mina Crandonin esitysten tutkiminen vuonna 1926. Rhinen onnistui huomata useita Crandonin temppuja ja hän syytti tätä huijariksi: Crandon ei ollut oikeasti yhteydessä vainajiin eikä saanut esineitä levitoimaan. Rhine epäili myös Crandonia tutkinutta matemaatikko J. Malcolm Birdiä vilpistä, koska tämä ei ollut havainnut huijausta.

title: Carl Ludwig Siegel

text: Carl Ludwig Siegel (31. joulukuuta 1896 Berliini, Saksan keisarikunta – 4. huhtikuuta 1981 Göttingen, Länsi-Saksa) oli saksalainen matemaatikko. Hän on 1900-luvun alkupuoliskon merkittävimpiä matemaatikkoja, ja hänen tutkimukset suuntautuivat erityisesti lukuteoriaan, Diofantoksen yhtälöihin ja taivaanmekaniikkaan. Siegel palkittiin vuonna 1978 Wolfin palkinnolla.

title: Benoît Mandelbrot

text: Mandelbrot kehitti Gaston Julian matematiikkaa. Hän kehitti fraktaaligeometrian, ja Mandelbrotin joukkona tunnettu fraktaali on nimetty hänen mukaansa. Hän löysi fraktaalin yrittäessään määritellä Britannian rantaviivan pituutta. Hänen tutkimuksensa olivat kaaosteorian kannalta erittäin merkittäviä, vaikkakin jotkut matemaatikot pitivät häntä "pop-matemaatikkona". Hänen teorioidensa sovellutuksia ovat esimerkiksi ohjelmat, joilla voi pakata kuvia ja luoda maisemia animaatioihin. Klassikoksi noussut teos "The Fractal Geometry of Nature" ilmestyi 1982.

title: Isaac Barrow

text: Isaac Barrow (lokakuu 1630 – 4. toukokuuta 1677) oli englantilainen matemaatikko ja teologi. Barrow oli ensimmäinen Cambridgen yliopiston Lucas-professori. Lucas-professorina häntä seurasi hänen oppilaansa Isaac Newton. Barrowille on annettu hieman tunnustusta nykyaikaisen differentaali- ja integraalilaskennan kehittämisestä. Häntä pidetään myös ensimmäisenä matemaatikkona, joka laski niin sanotun Gutschovenin käyrän tangentit.

title: Ernst Bonsdorff

text: Paitsi pedagogi ja oppikirjojen tekijä, Bonsdorff oli myös huomattava matemaatikko. Hänen väitöskirjansa "Den geometriska theorin för complexa funktioner tillämpad på elliptiska integralen af första ordningen" on ensimmäinen Suomessa julkaistu funktioteorian alaan kuuluva tutkimus. Vuonna 1875 Bonsdorff teki toisen pitkän ulkomaanmatkan Saksaan. Osin tämämn matkan tuloksena hän julkaisui useita invarianttiteorian tutkimuksia. Yksi niistä oli "Härledning och geometrisk tydning av de viktigaste kombinanterna i det ternära kubiska formsystemet", Bonsdorffin pätevyysnäyte Helsingin yliopiston matematiikan professuuria varten. Hän kuitenkin hävisi keväällä 1876 tiukan kilpailun Lorenz Lindelöfin vapautuneesta virasta ruotsalaiselle Gösta Mittag-Lefflerille. Bonsdorff kirjoitti muös tutkimuksia säännöllisistä monikulmioista. Yksi niistä, vuonna 1910 julkaistu, on ensimmäinen suomalaisen matemaatikon englanniksi julkaisema artikkeli. Bonsdorff sai professorin arvonimen vuonna 1884. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen hän oli vuodesta 1908 ja Tiedeakatemian esimies 1912–1913. Vuonna 1923 julkaisemassaan muistelmateoksessa "Elämäni varrelta" Bonsdorff ei kuitenkaan mainitse toimintaansa matemaatikkona ollenkaan.

title: Matematiikan historia

text: Algebra oli ensimmäinen matematiikan ala, jossa eurooppalaiset matemaatikot ylittivät selvästi antiikin ja Arabian tutkijoiden saavutukset. Sekä Nicolas Chuquet että italialainen Luca Pacioli julkaisivat 1400-luvun lopulla laajalle levinneet algebran kokoomateokset, ja myös Saksassa julkaistiin vastaavia kirjoja. Algebran kehityksen kannalta merkittävin teos oli kuitenkin Geronimo Cardanon 1545 julkaisema Ars magna, jossa hän esittelee kolmannen ja neljännen asteen yhtälöiden ratkaisukaavat. Hän ei ollut kehittänyt niitä itse, vaan kolmannen asteen yhtälölle ratkaisun oli kehittänyt Niccolo Tartaglia tai Scipione dal Ferro, ja neljännen asteen yhtälölle Cardanon oppilas Ludovico Ferrari. Ratkaisukaavoista ei ollut suurta käytännön hyötyä, sillä neljättä korkeammankin asteen yhtälöitä oli osattu ratkaista jo aiemmin likimääräisesti halutulla tarkkuudella. Sen sijaan ratkaisukaavat pakottivat matemaatikot hyväksymään negatiiviset luvut ja niiden neliöjuuret. Aiemmin oli todettu, ettei yhtälöille, joilla on imaginaarisia juuria, ollut ratkaisua. Nyt negatiivisen luvun neliöjuuri esiintyi kolmannen asteen yhtälön ratkaisukaavassa eräänlaisena välivaiheena, vaikka lopputulos oli reaaliluku.[63] Cardano osasi käyttää kaavoja ilman varsinaista kompleksiluvun käsitettä, mutta vuonna 1570 italialainen matemaatikko Rafael Bombelli esitteli imaginaariyksikön -1:n neliöjuurena ja muotoili laskusäännöt kompleksilukujen peruslaskutoimituksille. Hän käytti imaginaariyksiköstä nimityksiä "plussan miinus" ja "miinuksen miinus" riippuen sen merkistä.[64]


query: Mikä on saariharmaaketun ravinto?

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu elää kaikissa saarensa biomeissa kuten lauhkean vyöhykkeen metsässä, sademetsässä, heinikkomaalla ja pensasarolla. Minkään saaren populaatio ei kuitenkaan ylitä tuhatta yksilöä. Saariharmaakettu syö hedelmiä, hyönteisiä, lintuja, munia, taskurapuja, liskoja ja pieniä nisäkkäitä kuten peurahiiriä. Saariharmaakettu liikkuu mieluummin yksinään kuin ryhmissä. Se on normaalisti päiväeläin, vaikka silloin tällöin liikkuukin aamu- ja iltahämärissä. Päiväajan aktiivisuus vaihtelee myös vuodenajan mukaan: Kesällä saariharmaakettu on liikkuvampi kuin talvella.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu muodostaa kumppaninsa kanssa elinikäisen liiton. Pari viihtyy usein yhdessä tammikuun alusta helmikuun loppuun tai maaliskuun alkuun. Tiineys kestää 33–50päivää. Saariharmaakettu synnyttää pesässään yhdestä viiteen, useimmiten kuitenkin kaksi tai kolme, poikasta kerralla. Poikaset syntyvät keväällä. Ne karkotetaan pesästä jo alkukesästä emon imetettyä niitä 7–9viikkoa. Sukukypsyyden saariharmaakettu saavuttaa 10kuukauden ikäisenä; naaras yleensä synnyttää ensimmäisen elinvuotensa aikana. Saariharmaaketun elinikä on luonnossa 4–6 ja vankeudessa jopa 8vuotta.

title: Tunkioliero

text: Seuraavaksi ravintoaines päätyy lieron lihasmahaan, jonka tehtävänä on jauhaa ravintoa. Lihasmahassa aines liikkuu ja pyörii, jolloin se hajoaa mekaanisesti. Lihasmahasta ravinto päätyy madon suolistoon, ohutseinäiseen suoleen, jossa ravinto hajoaa kemiallisesti.

title: Saariharmaakettu

text: Muualta levinneet taudit tai loiset voivat tuhota saariharmaakettukannan. Koska laji elää eristyksissä, sillä ei ole luontaista immuniteettia mantereelta tulevia loisia tai tauteja vastaan; erityisen altis se on koirien kantamille. Penikkataudin puhkeaminen vuonna1998 hävitti noin 90prosenttia Santa Catalinan saaren yksilöistä – niiden rokottaminen tai hoito on luonnossa vaikeaa.

title: Keltaoliivisieppo

text: Keltaoliivisiepon ravintoa ovat hyönteiset, hämähäkkieläimet ja muut niveljalkaiset. Ravintonsa lintu etsii pääosin maasta. Keltaoliivisieppo ruokailee yleensä yksin, mutta voi etsiä ravintoa myös pareittain tai pienissä ryhmissä.

title: Harmaakettu

text: Harmaakettu eli puukettu ("Urocyon cinereoargenteus") on Amerikassa elävä petoeläin. Se on alkukantainen ja sopeutuvainen koiraeläin. Laji on kaikkiruokainen ja syö paljon sekä kasvi- että eläinravintoa ja etsii ravintonsa pääasiassa öisin. Päivänsä harmaaketut viettävät maakoloissa, ontoissa puissa tai kasvillisuuden kätköissä. Ne elävät yleensä pareittain ja muodostavat yhteisen reviirin. Poikueessa on keskimäärin 3–4 pentua, jotka emo synnyttää maa- tai puunkoloon. Muista koiraeläimistä poiketen se kiipeilee taitavasti puissa, joista se saa turvaa pedoilta. Se on pienemmän saariharmaaketun ohella toinen nykyään elävä harmaakettujen sukuun kuuluva laji. Harmaakettua metsästetään paljon sen turkin takia.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu on uhaksi San Clementen saaren amerikanisolepinkäiskannalle. Siellä saariharmaaketut ovat harventuneet, kun niitä on jouduttu ottamaan kiinni ja siirtämään muualle tai lopettamaan. San Clementen, San Nicolasin ja Santa Catalinan saarilla auto-onnettomuudet ovat olleet merkittävä kettujen kuolinsyy.

title: Muurahaiset

text: Koska muurahaiset eivät käytä työkaluja eivätkä astioita, niiden on ollut pakko kehittää muita menetelmiä ravinnon säilömiseksi. Mesimuurahaisten keskuudessa onkin keksitty nokkela keino ratkaista ongelmat: Muurahaisten "elävät säiliöt" eli valitut työläiset tarttuvat leuoillaan pesän kattoon ja roikkuvat siinä, kunnes niille tuodaan ruokaa. Ravintoa kerännyt työläinen ottaa muurahaisen alas ja oksentaa sen kitaan ravintoa, minkä jälkeen "säiliö" kiinnittyy jälleen kattoon. Vähitellen tällaisten "elävien säiliöiden" takaruumis paisuu valtavaksi, sillä se on täynnä ravintoa. Kun työläiset tarvitsevat ravintoa, ne ottavat "säiliön" alas ja koskettavat etujaloillaan tämän päätä, jolloin "säiliö" oksentaa niille ruokaa.

title: Ravinto-oppi

text: Ravinto-oppi on käsite, jolla tarkoitetaan ravinnon vaikutusta terveyteen. Ravinto-opin avulla usein tarkkaillaan ravinnon monipuolisuutta ja terveellisyyttä. Ravinto-oppia opiskellaan kouluissa terveystiedon oppitunneilla.

title: Saariharmaakettu

text: Kansallispuisto-organisaatio on alkanut kasvattaa saariharmaakettuja vankeudessa San Miguelin, Santa Rosan ja Santa Cruzin saarilla, ja myös onnistunut saamaan niiden kannan kasvuun. Vuonna2004 San Miguelin saarella oli 38saariharmaakettua, joista kaikki vankeudessa, Santa Rosan saarella 46vankeudessa ja 7luonnossa (maakotkan saalistus esti vankeudessa kasvatettujen yksilöiden päästämisen luontoon) sekä Santa Cruzin saarella 25vankeudessa ja noin sadan yksilön vakaa luonnonvarainen kanta. Myös Santa Catalinan saarella toteutetaan vastaavaa kasvatusohjelmaa: Vuonna2002 siellä oli 17yksilöä vankeudessa ja ainakin 161luonnossa.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu ei pelkää ihmistä, koska se on historiallisesti ollut saarensa ravintoketjun huipulla eikä sillä ole luontaisia vihollisia. Se kesyyntyy melko helposti ja on tavallisesti oppivainen. Saariharmaaketut kommunikoivat keskenään ääni-, haju- ja näköviestein. Johtajayksilö käyttää äännähtelyitä, tuijotusta ja korvien suipistusta saadakseen muut alistumaan. Saariharmaakettu merkitsee reviirinsä virtsalla ja ulosteella.

title: Saariharmaakettu

text: Maakotkaa ei tavattu Santa Barbaran saarilla ennen 1990-lukua; ensimmäinen maakotkan pesä havaittiin Santa Cruzin saarella vuonna1999. Biologit uskovat maakotkan tulleen saarille villieläinkantojen levittyä ja toisaalta paikallisen valkopäämerikotkakannan alettua harveta 1950-luvulla tapahtuneen DDT:n käyttöönoton jälkeen – valkopäämerikotka, joka itse käyttää vain kalaa ravinnokseen, olisi estänyt merikotkan pesiytymisen saarille.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu kuuluu samaan harmaakettujen (Urocyon) sukuun kuin Yhdysvaltain mantereella elävä harmaakettu (Urocyon cinereoargenteus). Saariharmaaketulla on kuusi alalajia[4] (suluissa alalajin asuinsaari):

title: Pihamedestäjä

text: Pihamedestäjien ravinto koostuu kukkien medestä ja hyönteisistä ja niiden toukista. Laji etsii ravintoa lentelemällä kukasta kukkaan eikä laskeudu maahan ravintoa etsiessään.

title: Saariharmaakettu

text: Ruokavarannon väheneminen ja muiden nisäkkäiden saarille tulon aiheuttama elintilan pieneneminen ovat osaltaan supistaneet saariharmaakettukantaa.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu on kooltaan vain kissan luokkaa. Tyypillisesti sen pituus (pää ja vartalo) on 48–50cm, säkäkorkeus 12–15cm, hännän pituus 11–29cm ja paino 1,3–2,8kg. Alalajeista suurin on Santa Catalinalla ja pienin Santa Cruzilla elävä.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu[1][2][3] eli saarikettu[2] (Urocyon littoralis) on pienikokoinen koiraeläin. Se ei nimestään huolimatta kuulu kettujen Vulpes-sukuun, mutta on niille läheistä sukua. Laji elää luonnonvaraisena Yhdysvaltain Kaliforniassa kuudella Santa Barbaran saarten kaikkiaan kahdeksasta saaresta. Lajilla on kuusi alalajia: kullakin kuudella saarella omansa.

title: Töyhtöviheltäjä

text: Töyhtöviheltäjän pääasiallinen ravinto ovat hyönteiset, mutta se voi syödä myös marjoja ja hedelmiä. Ravintonsa se etsii yksin tai pieninä ryhminä ja voi liittyä sekaparviin. Ravintonsa se etsii puista ja se repii puiden kuorta nokallaan etsiessään hyönteisiä kuoren alta.

title: Santa Catalina Island

text: Saarella elää viisi maanisäkästä: saariharmaakettu, maaoravan alalaji "Spermophilus beecheyi nesioticus", hiirialalajit "Reithrodontomys megalotis catalinae" ja "Peromyscus maniculatus catalinae", sekä päästäislaji "Sorex ornatus". Vain yksi tällainen päästäinen on löydetty nyt jo rakennetusta lähdealueesta Avalonin yläpuolella. Päästäisiä on vaikea ottaa kiinni, ja ne saattavat menestyä saaren kosteammissa osissa.

title: Santa Catalina Island

text: Saariharmaakettu on uhanalainen paikallislaji. 1999 vain 100 kettua 1300:sta oli jäljellä vaarallisen penikkatautiviruksen levittyä saarella. Onnistuneen rokotuksia, vangittujen eläinten kasvatusta ja seurantaa käsittäneen suojeluohjelman myötä populaatio on saatu neljänsadan vahvuiseksi, joka tutkijoiden arvion mukaan on omavarainen määrä.

title: Saariharmaakettu

text: Maaliskuussa2004 saariharmaaketun Santa Cruzin, Santa Rosan, San Miguelin ja Santa Catalinan saarten alalajit julistettiin valtiollisesti suojeltaviksi erittäin uhanalaisiksi eläimiksi.

title: Saariharmaakettu

text: Koska saariharmaaketun esiintymisalue on maantieteellisesti syrjäinen, sen vastustuskyky tauteja ja loisia vastaan on jäänyt heikoksi. Tämä on johtanut sen joutumiseen erittäin uhanalaiseen asemaan, kun erityisesti koirien ja muiden kotieläinten mukana on mantereelta kulkeutunut taudinaiheuttajia.

title: Saariharmaakettu

text: Avaimena saariharmaakettukannan palauttamiseen pidetään maakotkan siirtämistä pois Santa Barbaran saarilta, ekosysteemin saattamista ennalleen ja sairauksien hallintaa. Jotta saariharmaaketun henkiin jääminen saataisiin varmistetuksi, maakotkia siirretään jo pohjoisilta saarilta mantereelle. Valkopäämerikotkakannan säilyminen ja lisääntyminen saarilla auttaisi maakotkan saamisessa pysyvästi siirretyksi. Ohjelman jatko on kuitenkin vaarassa kariutua taloudellisen tuen epävarmuuteen. Villisikoja on alettu siirtää Santa Catalinan ja Santa Cruzin saarilta. Näin saadaan sekä maakotkan ravinto että saariharmaaketun kilpailija siirretyksi. Tautivaaran pienentämiseksi lemmikkieläimiä ei päästetä Santa Barbaran saarten luonnonpuistoon. Santa Catalinan saarella on aloitettu rokotusohjelma penikkataudin ehkäisemiseksi.

title: Saariharmaakettu

text: Urocyon littoralis littoralis (San Miguel) Urocyon littoralis santarosae (Santa Rosa) Urocyon littoralis santacruzae (Santa Cruz) Urocyon littoralis dickeyi (San Nicolas) Urocyon littoralis catalinae (Santa Catalina) Urocyon littoralis clementae (San Clemente).

title: Mazdaznan

text: Hanishin ravinto-opin mukaan oikea ravinto on ihmisen ruumiillisen ja henkisen hyvinvoinnin ehto. Oikea ja terveellinen ravinto johtaa ruumiilliseen hyvinvointiin, ylensyönti ja virheelliset ruokailutottumukset taas ruumiillisiin sairauksiin ja uupumukseen. Toisaalta väärän ravinnon sanotaan johtavan myös ylimielisyyteen, luokkien epätasa-arvoon, vallanhimoon ja kulttuurin rappioon.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettukannan havaittiin alkaneen supistua 1990-luvulla. San Miguelin saarella väheneminen alkoi vuonna1994, jolloin täyskasvuisia yksilöitä oli vielä450, mutta vuonna1999 enää15. Vastaava ilmiö tapahtui Santa Cruzin saarella, missä oli vuonna1994 aikuisyksilöitä2000, mutta vuonna2000 vähemmän kuin135, ja Santa Rosan saarella, missä vuonna1994 havaittu 1500 yksilön kanta oli vuoteen2000 mennessä supistunut14:ään. Kun saariharmaakettukannan vähenemistä alettiin tutkia radiolähettimin, syyksi paljastui maakotkan saalistus. Kotka on neljä kertaa saariharmaaketun kokoinen, ja kykenee näin helposti saalistamaan sen.

title: Mustakurkkuräätäli

text: Mustakurkkuräätälit elävät pääosin sademetsissä. Mustakurkkuräätälien ravinto koostuu suurelta osin hyönteisistä. Lajin ravinnonhankintatavat vaihtelevat. Laji saattaa kerätä ravintonsa lehdiltä, väijyä saalista ja myös pyydystää hyönteisiä ilmassa. Mustakurkkuräätälit voivat käyttää apunaan myös tikkuja ja napsia ravintoa myös hämähäkkien verkoista.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaaketun turkki on pään osalta harmaa, kyljistä punertava sekä vatsasta, kaulasta ja naaman alaosasta valkoinen. Lisäksi sillä on hännän selkäpuolella musta raita. Karvanlähtö tapahtuu kerran vuodessa, elo–marraskuussa. Ennen ensimmäistä karvanlähtöä poikasen turkki on tummempi kuin täysikasvuisella eläimellä.

title: Saariharmaakettu

text: Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin kaliforniankettu.[3]

title: Ravinto

text: Ravinto on ainetta, jota eliöt käyttävät energianlähteenä ja rakennusmateriaalinaan. Yleensä ravinto on peräisin toisista eliöistä, kuten eläimistä, sienistä tai kasveista.


query: Missä saariharmaakettu elää luonnonvaraisena?

title: Saariharmaakettu

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu muodostaa kumppaninsa kanssa elinikäisen liiton. Pari viihtyy usein yhdessä tammikuun alusta helmikuun loppuun tai maaliskuun alkuun. Tiineys kestää 33–50päivää. Saariharmaakettu synnyttää pesässään yhdestä viiteen, useimmiten kuitenkin kaksi tai kolme, poikasta kerralla. Poikaset syntyvät keväällä. Ne karkotetaan pesästä jo alkukesästä emon imetettyä niitä 7–9viikkoa. Sukukypsyyden saariharmaakettu saavuttaa 10kuukauden ikäisenä; naaras yleensä synnyttää ensimmäisen elinvuotensa aikana. Saariharmaaketun elinikä on luonnossa 4–6 ja vankeudessa jopa 8vuotta.

title: Saariharmaakettu

text: Muualta levinneet taudit tai loiset voivat tuhota saariharmaakettukannan. Koska laji elää eristyksissä, sillä ei ole luontaista immuniteettia mantereelta tulevia loisia tai tauteja vastaan; erityisen altis se on koirien kantamille. Penikkataudin puhkeaminen vuonna1998 hävitti noin 90prosenttia Santa Catalinan saaren yksilöistä – niiden rokottaminen tai hoito on luonnossa vaikeaa.

title: Lasitetra

text: Lasitetroja elää luonnonvaraisesti Amazonjoen vesistössä.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu on uhaksi San Clementen saaren amerikanisolepinkäiskannalle. Siellä saariharmaaketut ovat harventuneet, kun niitä on jouduttu ottamaan kiinni ja siirtämään muualle tai lopettamaan. San Clementen, San Nicolasin ja Santa Catalinan saarilla auto-onnettomuudet ovat olleet merkittävä kettujen kuolinsyy.

title: Kultakeltti

text: Kultakeltti elää luonnonvaraisena Välimeressä ja Atlantin itäosassa.

title: Sorkkaeläimet

text: Virtahevot, kirahvit ja okapit ovat eläimiä, joita ei elä luonnonvaraisena Afrikan ulkopuolella. Kameleja ja muita kamelieläimiä (esim. laama) tavataan nykyään Pohjois-Afrikassa, Arabian niemimaalla ja Etelä-Amerikassa. Sikoja elää laajemmin Afrikassa, Aasiassa ja Euroopassa. Etelä- ja Väli-Amerikassa elää kovasti sikoja muistuttavia pekareja. Onttosarvisia sorkkaeläimiä on levinnyt muutamia lajeja Pohjois-Amerikkaan, mutta runsaslukuisemmin niitä on Afrikan ja Euraasian puolikuivilla ja ruohoalueilla.[7]

title: Miekkaliljat

text: Miekkaliljojen sukuun kuuluu 260 lajia, joista 250 elää luonnonvaraisena Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, pääosin Etelä-Afrikassa. Kymmenen lajia on luonnonvaraisia Euraasiassa. Miekkaliljoista 160 lajia on kotoisin Etelä-Afrikasta ja 76 trooppisesta Afrikasta. Lajit vaihtelevat hyvin pienistä kasveista, mahtaviin jalostettuihin kukintoihin.

title: Peurat

text: Peuroja elää luonnonvaraisina lähes kaikkialla maapallolla Saharan eteläpuolista Afrikkaa ja Oseaniaa lukuun ottamatta. Suomessa elää luonnonvaraisena neljä peurojen alaheimoon kuuluvaa lajia: hirvi, metsäkauris, peura ja valkohäntäpeura. Hirvi on näistä lajeista selvästi kookkain. Kaikki Suomen peuralajit ovat riistaeläimiä. Kuusipeura ei nimestään huolimatta kuulu peuroihin vaan jalohirviin[1][4].

title: Saariharmaakettu

text: Kansallispuisto-organisaatio on alkanut kasvattaa saariharmaakettuja vankeudessa San Miguelin, Santa Rosan ja Santa Cruzin saarilla, ja myös onnistunut saamaan niiden kannan kasvuun. Vuonna2004 San Miguelin saarella oli 38saariharmaakettua, joista kaikki vankeudessa, Santa Rosan saarella 46vankeudessa ja 7luonnossa (maakotkan saalistus esti vankeudessa kasvatettujen yksilöiden päästämisen luontoon) sekä Santa Cruzin saarella 25vankeudessa ja noin sadan yksilön vakaa luonnonvarainen kanta. Myös Santa Catalinan saarella toteutetaan vastaavaa kasvatusohjelmaa: Vuonna2002 siellä oli 17yksilöä vankeudessa ja ainakin 161luonnossa.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu ei pelkää ihmistä, koska se on historiallisesti ollut saarensa ravintoketjun huipulla eikä sillä ole luontaisia vihollisia. Se kesyyntyy melko helposti ja on tavallisesti oppivainen. Saariharmaaketut kommunikoivat keskenään ääni-, haju- ja näköviestein. Johtajayksilö käyttää äännähtelyitä, tuijotusta ja korvien suipistusta saadakseen muut alistumaan. Saariharmaakettu merkitsee reviirinsä virtsalla ja ulosteella.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu kuuluu samaan harmaakettujen (Urocyon) sukuun kuin Yhdysvaltain mantereella elävä harmaakettu (Urocyon cinereoargenteus). Saariharmaaketulla on kuusi alalajia[4] (suluissa alalajin asuinsaari):

title: Hernekirva

text: Hernekirva elää erilaisilla luonnonvaraisilla ja viljellyillä hernekasveilla ja niille kelpaavat sekä ruoho- että puuvartiset lajit. Kirvat elävät kolonioina lehtien alapinnoilla, versojen kärjissä, kukinnoissa sekä kehittyvissä paloissa ja aiheuttavat kasviin kasvuhäiriöitä. Häirittynä kirvat pudottautuvat maahan. Laji on holosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia, mutta syksyllä syntyy myös koiraita, jotka pariutuvat naaraiden kanssa ja nämä naaraat munivat. Keväällä laji elää luonnonvaraisilla hernekasveilla, mutta kesän aikana syntyy siivekkäitä yksilöitä, jotka siirtyvät uusille elinpaikoille mukaan lukien kasvimaat ja viljelmät. Hernekirva talvehtii munana.

title: Saariharmaakettu

title: Partamakaki

text: Partamakakia tavataan luonnonvaraisena vain Länsi-Ghatien vuoristossa ja kukkuloilla Etelä-Intiassa. Etelässä sen levinneisyys ulottuu Kalakkadun kukkuloille ja pohjoisessa Anshi Ghatiin. Se elää Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun osavaltioissa. Luonnonvaraisia aikuisia partamakakeja arvioidaan olevan jäljellä alle 2500 yksilöä.[4]

title: Skunkki

text: Eliniänodote luonnonvaraisella haisunäädällä on n. kolme vuotta, lemmikkinä se saattaa elää jopa kymmenen vuotta. Luonnonvaraisista haisunäädistä yli 70% ei kuitenkaan elä edes vuotta.

title: Santa Catalina Island

title: Lumiapina

text: Lumiapina elää kesällä suurissa vuoristometsissä jopa kolmen kilometrin korkeudessa. Talvella se laskeutuu alemmas. Lumiapina elää sekä lehti- että havumetsissä. Luonnonvaraiset yksilöt viettävät yli 90 prosenttia elinajastaan puissa, vankeudessa kasvatetut hieman vähemmän. Lumiapinoiden elinalueella on lunta tavallisesti joulukuusta maaliskuuhun, joskus jopa neljä kuukautta vuodessa.

title: Saariharmaakettu

title: Puuhanhi

text: Puuhanhia elää maailmassa noin 1 000 000 yksilöä. Niitä elää luonnonvaraisena eniten pohjoisessa Australiassa ja eteläisessä Uudessa-Guineassa. Lajin elinympäristöä ovat avoimet ja märät paikat, kuten tulvaviljelmät ja suot. Puuhanhi on pääasiassa paikkalintu, kuivina aikoina se saattaa kuitenkin muuttaa pienen matkan päähän.

title: Puuvillat

text: Kaiken kaikkiaan sukuun kuuluu nelisenkymmentä lajia varpuja ja pieniä pensaita, joita elää luonnonvaraisina subtrooppisilla ja trooppisilla alueilla maapallon eri puolilla. Australiassa luonnonvaraisia lajeja on 17.

title: Saariharmaakettu

title: Sundanlasimonni

text: Sundanlasimonni elää luonnonvaraisena Indonesian joissa Sumatralla, Jaavalla ja Borneolla sekä Thaimaassa.

title: Saariharmaakettu

title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo elää luonnonvaraisena vain Kanariansaarten länsiosissa Teneriffalla ja Gran Canarialla.[3] Sen levinneisyys kattaa noin 440 neliökilometriä. Kummallakin saarella elää oma alalajinsa, Teneriffalla nimialalaji F. t. teydea ja Gran Canarialla F. t. polatzeki.[1] Teneriffalla kanarianpeippo on kohtalaisen yleinen, mutta Gran Canarialla harvinainen.[2] Lajin kokonaismääräksi arvioidaan 1800–4500 yksilöä, joista vain noin 250 Gran Canarialla, missä se elää vain pienillä metsälaikuilla, joiden pinta-ala on noin 3,6 neliökilometriä.[1] Teneriffalla se elää lähes kaikkialla 1000–2000 metrin korkeudessa olevilla alueilla.[3]

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu elää kaikissa saarensa biomeissa kuten lauhkean vyöhykkeen metsässä, sademetsässä, heinikkomaalla ja pensasarolla. Minkään saaren populaatio ei kuitenkaan ylitä tuhatta yksilöä. Saariharmaakettu syö hedelmiä, hyönteisiä, lintuja, munia, taskurapuja, liskoja ja pieniä nisäkkäitä kuten peurahiiriä. Saariharmaakettu liikkuu mieluummin yksinään kuin ryhmissä. Se on normaalisti päiväeläin, vaikka silloin tällöin liikkuukin aamu- ja iltahämärissä. Päiväajan aktiivisuus vaihtelee myös vuodenajan mukaan: Kesällä saariharmaakettu on liikkuvampi kuin talvella.

title: Saariharmaakettu

title: Kaksikyttyräinen kameli

text: Luonnonvaraisena, mahdollisesti villiintyneenä, kaksikyttyräisiä kameleita elää Aasian sisäosissa. Luonnonvaraisena elävää populaatiota ("Camelus bactrianus ferus") pidetään äärimmäisen uhanalaisena. Erään vuonna 2002 tehdyn arvion mukaan Kiinan ja Mongolian aavikkoalueilla elää vain noin 950 villiä kamelia.

title: Saariharmaakettu

title: Kaliforniansalamanteri

text: Kaliforniansalamanteri elää nimensä mukaisesti luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan länsirannikolla Kaliforniassa.


query: Missä Lady Jane Grey kuoli?

title: Lady Jane Grey

text: 12. helmikuuta 1554 aamulla viranomaiset hakivat Guilford Dudleyn huoneistaan Towerissa ja veivät hänet Tower Hillin julkiselle teloituspaikalle, missä hänen kaulansa katkaistiin. Hänen maalliset jäännöksensä vietiin hevoskärryillä takaisiin Toweriin ohi niiden huoneiden, missä Janea pidettiin vankina. Seuraavaksi Jane vietiin yksityiseen teloitukseen Tower Greenille, Towerin sisäpuolelle. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yksityiset mestaukset sallittiin vain kuninkaallisille. Jane teloitettiin yksityisesti kuningatar Marian pyynnöstä, tämän kunnioituksesta serkkunsa tytärtä kohtaan. John de Feckenham, joka ei ollut onnistunut käännyttämään Janea, piti tälle seuraa koko teloituksen ajan. Jane oli päättänyt kuolla arvokkaasti, mutta kun hänen silmänsä oli sidottu, hän ei löytänyt tietään mestauslavalle. Hän alkoi joutua paniikkiin, kunnes joku tuntematon, mahdollisesti de Feckenham, auttoi häntä löytämään tien ja säilyttämään arvokkuutensa loppuun saakka.

title: Lady Jane Grey

text: Populäärihistoriassa lady Janea kutsutaan joskus “yhdeksän päivän kuningattareksi” (10.–19. heinäkuuta 1553) tai ”kolmentoista päivän kuningattareksi” (6.–19. heinäkuuta 1553) – on epävarmaa, milloin hän itse asiassa nousi valtaistuimelle ja milloin hänet syrjäytettiin. Yleisempi versio kuitenkin on ”yhdeksän päivän kuningatar”. Historioitsijat pitävät hänen lyhyen hallituskautensa ensimmäisenä päivänä joko hänen edeltäjänsä kuolinpäivää, 6. heinäkuuta, tai hänen virallista julistamistaan kuningattareksi, 10. heinäkuuta. Lady Jane oli maineeltaan yksi aikansa oppineista naisista, ja historioitsija Alison Weir kuvaa häntä yhdeksi “vuosisadan järkevimmistä naisista”.

title: Robert Dudley

text: Robert Dudley (24. kesäkuuta 1532 – 4. syyskuuta 1588) oli ensimmäinen Leicesterin jaarli ja Englannin kuningatar Elisabet I:n pitkäaikainen suosikki. Hän syntyi nuorempana poikana ensimmäiselle Northumberlandin herttualle (the 1st Duke of Northumberland), joka teloitettiin 1553 osallisuudestaan salajuoneen, jolla yritettiin nostaa Lady Jane Grey Englannin valtaistuimelle. Lady Jane oli naimisissa Robertin nuorimman veljen, Guilford Dudleyn kanssa. Robert Dudley oli väliaikaisesti vangittuna isänsä ja veljiensä Guilfordin, Johnin, Ambrosen ja Henryn kanssa Lontoon Toweriin, jossa hän oli samaan aikaan kuin vanha lapsuudenystävänsä, prinsessa Elizabeth Tudor. Elisabetin katolinen sisarpuoli, kuningatar Maria I oli vanginnut Elisabetin vaarallisena kilpailijana. Siihen aikaan Robert Dudley oli naimisissa Amy Robsartin kanssa.

title: Lady Jane Grey

text: Bob Dylanin laulu “Queen Jane Approximately” kertoo mahdollisesti Jane Greystä. Myös Rolling Stonesin ”Lady Jane” -kappale kertoo Janen kohtalosta.

title: Maria I (Englanti)

text: Edvard VI:n valtakausi ei kestänyt pitkään, sillä poikakuningas kuoli vuonna 1553. Ennen kuolemaansa Edvard VI oli määrännyt testamentissaan Northumberlandin herttuan John Dudleyn vaikutuksesta seuraajakseen sisartensa sijaan serkkunsa tyttären, lady Jane Greyn. Edvardin kuoltua Jane Grey julistettiin 10. heinäkuuta kuningattareksi "de facto". "De jure" hallitsija oli kuitenkin Maria, jonka vuoden 1544 kruununperimyslaki tunnisti Edvardin perijäksi. Edvard oli lisäksi alaikäinen eikä siten oikeutettu laatimaan testamenttia. Kansa kuitenkin kannatti hallitsijaksi Mariaa, joka julistettiin kuningattareksi 19. heinäkuuta 1553.

title: Catherine Grey

text: Lady Catherine Greyn isovanhemmat olivat Englannin kuningas Henrik VIII:n ystävä Suffolkin herttua Charles Brandon ja Henrik VIII:n sisar Mary Tudor, joka oli aiemmin ollut naimisissa Ranskan kuningas Ludvig XII:n kanssa. Isoäitinsä kautta Catherine Grey sisaruksineen tuli Englannin kruununperimysjärjestyksessä Henrik VIII:n kolmen lapsen ja kuninkaan vanhemman sisaren Margaret Tudorin kahden lapsen jälkeen. Henrik VIII määräsi testamentissaan, että jos hänen kolme lastaan jäisivät lapsettomiksi, hänen nuoremman sisarensa Mary Tudorin lapset perisivät kruunun. Lady Frances Brandon oli tuolloin Mary Tudorin lapsista vanhin elossa oleva, ja hän siirsi oikeutensa Englannin kruunuun vanhimmalle tyttärelleen Jane Greylle.

title: Edvard VI

text: Samaan aikaan Dudley laati epätoivoisia suunnitelmia pysyäkseen vallassa. Kaksi seuraavaa ehdokasta kruununperijöiksi, Maria ja Elisabet, eivät olisi sopineet herttuan tarkoitusperiin. Kolmantena Henrikin testamentissa mainitussa perimysjärjestyksessä oli Lady Frances Brandon, joka oli Henrikin nuoremman sisaren Maria Tudorin tytär. Hänkään ei kelvannut Dudleylle, joka pelkäsi Francesin aviopuolison Suffolkin herttuan Henry Greyn anastavan kruunun itselleen. Näin Dudley päätyi epätoivoiseen vaihtoehtoon, yritykseen hallita kruunua Frances Brandonin tyttären eli Henrik VII:n lapsenlapsenlapsen Lady Jane Greyn kautta. Jane Grey naitettiin herttuan pojalle Guilford Dudleylle.

title: Lady Jane Grey

text: Jane Grey kuoli kuudentoista vanhana. Ei ole löydetty mitään todisteita siitä, että hänen äitinsä olisi yrittänyt anomuksella tai muutoinkaan pelastaa tytärtään kuolemalta. Hänen isänsä odotteli jo omaa teloitustaan jouduttuaan vangiksi Wyattin kapinan jälkeen. Jane ja Guilford haudattiin St. Peter ad Vinculan kappeliin, Tower Greenin pohjoispuolelle. Kuningatar Maria eli vain neljä vuotta sen jälkeen, kun oli määrännyt serkkunsa tyttären Janen teloitettavaksi. Kuningatar Maria pidätytti Northumberlandin neljä muuta poikaa, John, Ambrose, Henry ja Robert Dudleyn näiden osallisuudesta isänsä juoneen, mutta myönsi heille myöhemmin armahduksen.

title: Lady Jane Grey

text: Lady Jane oli aiheena Nicholas Rowen tragediassa Lady Jane Grey vuodelta 1715. Siinä painotetaan Janen kohtalon traagisuutta. Jane oli myös pääosassa Ann Rinaldin kirjassa Nine Days a Queen – The Short Life and Reign of Lady Jane Grey vuodelta 2005.

title: Charles Brandon

text: Brandonin tyttärentytär Lady Jane Grey hallitsi Englantia yhdeksän päivää vuonna 1553.

title: Lady Jane Grey

text: Marian kannatus osoittautui kuitenkin vahvemmaksi kuin Janen osittain siksi, että kansa tunsi yhä sympatiaa prinsessan kaltoin kohdeltua äitiä Katariina Aragonialaista kohtaan. Framlinghamin linnassa Maria keräsi ympärilleen 20 000 miehen armeijan, ja marssi Lontooseen syrjäyttämään Janen. Aluksi vaikutti todennäköiseltä, että valtaistuimelle nyt noussut Maria säästäisi Janen hengen. Kuningatar Maria lähetti lady Janen luo John de Feckenhamin käännyttääkseen tämän takaisin katoliseen uskoon.

title: Lady Jane Grey

text: Edvardin kuollessa – jos lukuun ei oteta Edvardin testamenttia, jonka pätevyys muutoinkin oli kyseenalainen, sillä se oli ristiriidassa vuoden 1544 kruununperimyslain kanssa – Jane oli kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä Marian, Elisabetin ja äitinsä Francesin jälkeen. Hänen oikeutensa kruunuun oli siten ilmeisen heikko.

title: Lady Jane Grey

text: Luokka:Englannin Tudor-suvun hallitsijat Luokka:Brittiläiset aateliset Luokka:Teloitetut Luokka:Vuonna 1537 syntyneet Luokka:Vuonna 1554 kuolleet

title: Lady Jane Grey

text: Janen asema kruununperimyksessä periytyi hänen äidiltään, lady Frances Brandonilta, joka oli saanut vaateensa Englannin kruunuun äitinsä, kuningas Henrik VII:n nuoremman tyttären Mary Tudorin kautta (Frances Brandonin isä, Suffolkin herttua Charles Brandon oli Mary Tudorin toinen aviomies). Lady Frances, joka kuoli vuonna 1559, luopui omasta vaateestaan tyttärensä hyväksi. Janella oli myös kaksi nuorempaa sisarta, Catherine Grey ja Mary Grey.

title: Lady Jane Grey

text: The Execution of Lady Jane Grey, katso ylhäällä Lady Jane Grey Preparing for Execution, katso oikealla Kaiverrus lady Janesta

title: Lady Jane Grey

text: Janen asema monarkkina on kiistanalainen, sillä hänen nousuunsa valtaistuimelle liittyi ristiriitaisuuksia. Kruununperimyslaki vuodelta 1544 antoi Henrik VIII:lle oikeuden määritellä seuraajansa testamentissaan, kun taas kuningas Edvard VI:n julkinen testamentti, jossa kuningas nimesi Jane Greyn seuraajakseen, oli ristiriidassa lain kanssa, koska alaikäisenä Edvard ei ollut vielä päässyt siihen ikään, että olisi voinut laatia testamentin. Vaikka Janen “nousu valtaan” rikkoi Englannin lakeja, monet olivat valmiita hyväksymään hänet Englannin kuningattareksi, vaikkakin vain siksi, että halusivat näin estää Henrikin vanhinta tytärtä, katolilaista Mariaa nousemasta valtaistuimelle.

title: Lady Jane Grey

text: Lady Jane Grey (12. lokakuuta 1537 – 12. helmikuuta 1554) oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n tyttären tyttärentytär ja toimi de facto Englannin kuningattarena muutaman päivän vuonna 1553. Janen lyhyt valtakausi päättyi kuitenkin, kun viranomaiset kumosivat hänen kuningattareksi julistamisensa. Kuningatar Maria I:n hallituskaudella hänet lopulta teloitettiin maanpetoksesta syytettynä. Lady Jane Greyn hallitsijakausi on kuitenkin kiistanalainen.

title: Lady Jane Grey

text: Lisäksi Harry Potter -kirjasarjan Korpinkynnen tupakummitusta, Harmaata leidiä, pidetään Jane Greyn hahmona.

title: Catherine Grey

text: Lady Catherine Grey (n. 1540 – 27. tammikuuta 1568), Hertfordin kreivitär, oli yksi kolmesta Greyn sisaruksesta, jotka olivat Englannin kuningatar Maria I:n ja Elisabet I:n serkun lapsia ja siten lähellä kruunua 1500-luvulla, kun kummallakaan kuningattarella ei ollut jälkeläisiä. Greyn sisarista tunnetaan parhaiten Jane Grey, yhdeksän päivän kuningatar.

title: Frances Grey

text: Avioliitto toteutui 15. toukokuuta 1553. Northumberlandilla oli suuri suunnitelma mielessään. Edvard VI oli kuolemassa ja mietti seuraajaansa. Nuori kuningas uskoi lujasti anglikaaniseen kirkkoon, mutta hänen sisarpuolensa Maria oli samalla tavoin vankkumaton katolisen kirkon kannattaja ja Marian valtaannousu tekisi lopun protestanttisuudesta valtakunnassa. Ennen kuolemaansa Edvard VI määräsi testamentissaan Northumberlandin herttua John Dudleyn vaikutuksesta seuraajakseen äpäriksi julistettujen sisartensa sijaan serkkunsa tyttären, lady Jane Greyn. Frances olisi itse ollut perimysjärjestyksessä ennen Janea, mutta luopui omista oikeuksistaan tyttärensä puolesta. Kruunu siirtyisi siis Janelle ja hänen miespuolisille perillisilleen avioliitosta Guilford Dudleyn kanssa.

title: Lady Jane Grey

text: Edvard VI kuoli 6. heinäkuuta 1553, ja Northumberland julistutti lady Jane Greyn Englannin kuningattareksi tämän oleskellessa New Innissä, Gloucesterissa 10. heinäkuuta 1553. Joidenkin tarinoiden mukaan Northumberland kavaluudella sai Janen asettamaan kruunun päähänsä. Jane kuitenkin kieltäytyi nimeämästä aviomiestään kuninkaaksi, vaan antoi hänelle sen sijaan Clarencen herttuan arvonimen. Se raivostutti Dudleyn perhettä: Guilfordin äiti neuvoi poikaansa kieltäytymään jakamasta aviovuodetta, ja lähtemään linnasta. Jane käski linnanvartijan pysäyttää aviomiehensä ja kertoi tälle, että vaikka häntä ei kiinnostanut, missä tämä yönsä viettäisi, niin päivisin tämän tuli olla hänen rinnallaan.

title: Frances Grey

text: Edward VI kuoli 6. heinäkuuta 1553. Jane Grey julistettiin 10. heinäkuuta kuningattareksi "de facto". Francesista tuli kuningattaren äiti. Greyt ja Dudleyt olivat riemuissaan uudesta vaikutusvallasta ja ajattelivat voivansa vaikuttaa kuningatar Janen päätöksiin. Heidän menestyksensä oli kuitenkin lyhytaikaista: hallittuaan yhdeksän päivää kansa vaati kuningattareksi Marian, josta tuli Maria I.

title: Catherine Grey

text: Catherine Grey oli Suffolkin ensimmäisen herttuan, Henry Greyn, ja tämän vaimon lady Frances Brandonin toinen aikuiseksi kasvanut tytär. Hänen isosisarensa oli lady Jane Grey ja pikkusisarensa Mary Grey.

title: Lady Jane Grey

text: Lady Jane Grey; Or, The Court of Intrigue (1923) Tudor Rose (1935), Janen roolissa Nova Pilbeam Lady Jane (1986), pääosassa Helena Bonham Carter

title: Lady Jane Grey

text: Chronicle of Queen Jane and of Two Years of Queen Mary – tuntemattoman tekijän kirjoittama kronikka Alison Weir: Children of England Faith Cook: Nine Days Queen of England Alison Plowden: Lady Jane Grey: Nine Days Queen

title: Lady Jane Grey

text: Sir Thomas Wyattin johtama protestanttien kapina vuoden 1554 ensimmäisten kuukausien aikana sinetöi Janen kohtalon, vaikka tällä ei ollutkaan suoranaisesti mitään tekemistä kapinan kanssa. Wyattin aloittama kapina käynnisti mellakan, jonka sai aikaan Marian tuleva avioliitto katolilaisen prinssi Filipin (myöhemmän Espanjan kuninkaan 1556–1598) kanssa. Janen isä, Suffolkin herttua Henry Grey ja muut aateliset liittyivät mukaan kapinaan vaatien Janen paluuta valtaistuimelle. Filip neuvonantajineen painosti Mariaa teloituttamaan Janen, jotta mitään levottomuuksia ei enää tulevaisuudessa puhkeaisi. Maria tarjosi Janelle armahdusta, mikäli tämä kääntyisi katoliseen uskoon, mutta Jane kieltäytyi. Viisi päivää Wyattin pidätyksen jälkeen Jane ja Guilford teloitettiin.

title: Mary Grey

text: Edvard VI:n testamentin mukaan Edvardin kuoltua kruunu jäisi Maryn sisarelle Janelle ja Janen miespuolisille perillisille. Kun Edvard VI kuoli kesäkuun kuudentena vuonna 1553, Jane julistettiin kuningattareksi. Edvard VI oli testamentissaan ohittanut vanhemmat sisarpuolensa, Maria I:n ja Elisabet I:n, minkä laillisuus oli kyseenalaista, koska parlamentti ei ollut hyväksynyt sitä. Kuningattareksi päätyi kuitenkin Maria, ja hänen jälkeensä Elisabet. Jane mestattiin.

title: Frances Grey

text: Frances Grey, Suffolkin herttuatar (16. heinäkuuta 1517 – 20. marraskuuta 1559) syntyi Lady Frances Brandonina toiseksi lapseksi ja vanhimmaksi tyttäreksi Charles Brandonille, Suffolkin ensimmäiselle herttualle ja Maria Tudorille, Ranskan leskikuningattarelle. Hän oli yhdeksän päivää Englantia hallinneen Lady Jane Greyn äiti.

title: Catherine Grey

text: Catherine Grey vihittiin noin neljätoistavuotiaana Pembroken ensimmäisen jaarlin William Herbertin pojan Henry Herbertin kanssa toukokuussa 1553 samana päivänä, kun hänen sisarensa Jane Grey meni naimisiin Guilford Dudleyn kanssa. Catherine muutti asumaan miehensä luo Baynardin linnaan. Henrik VIII:n pojan Edvard VI:n kuoltua Jane Grey julistettiin kuningattareksi, mutta Henrik VIII:n testamentin mukainen oikea kruununperijä, prinsessa Maria nousi valtaistuimelle. Kun Jane oli syrjäytetty ja teljetty Toweriin, Pembroken jaarli halusi päästä eroon Greyn perheestä ja antoi mitätöidä poikansa täyttymättömän avioliiton lady Catherine Greyn kanssa.

title: Mary Grey

text: Lady Mary Grey (1545 – 20. huhtikuuta 1578), joskus Marieksikin kutsuttu, oli Henry Greyn ja Lady Frances Brandonin kolmas ja nuorin tytär. Hän oli nuorempi sisar Lady Jane Greylle ja Catherine Greylle. Hänen äidinpuoleiset isovanhempansa olivat Charles Brandon, Suffolkin ensimmäinen herttua ja Maria Tudor, Ranskan entinen kuningatar. Maria oli Englannin kuninkaan Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin tytär ja Englannin kuningas Henrik VIII:n nuorempi sisar.


query: Mikä on Ruotsin asukasluku?

title: Ruotsin väestö

text: Ruotsin väestö tarkoittaa Ruotsissa asuvia ihmisiä. Ruotsissa oli 31.12.2017 10120242 asukasta.[1]

title: Ruotsin siirtomaat

text: Ranska osti Saint-Barthélemyn Ruotsilta vuonna 1878. Myynnin syynä oli saaren tuottavuuden tyrehtyminen. Tämä oli viimeinen Ruotsin hallitsema siirtomaa. Ennen alueen siirtämistä takaisin Ranskalla siellä järjestettiin neuvoa-antava äänestys. Tuolloin asukasluku oli enää vain 700, joista osa äänioikeutettuja. Alueen pitämistä Ruotsin yhteydessä kannatti vain yksi äänestänyt.

title: Gunnebo

text: Gunnebo on taajama Västervikin kunnassa Etelä-Ruotsissa. Se sijaitsee noin 12 kilometriä lounaaseen Västervikin kaupungista Verkebäcksvikenin merenlahden pohjukassa. Gunnebon asukasluku oli 938 vuonna 2010.

title: Bälingen kihlakunta

text: Bälingen kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 232,91 neliökilometriä ja asukasluku 2 908 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Åkerby, Bälinge ja Skuttunge.

title: Fruängen

text: Fruängen on kaupunginosa Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se kuuluu Hägerstenin kaupunginosa-alueeseen. Asukasluku on noin 6 700 henkeä.

title: Narva

text:
Eestinmaa, sen mukana Narvan linna ja sitä ympäröivä kaupunki myytiin Saksalaiselle ritarikunnalle 1347. Vaikka kaupungin hallinto koostui saksalaisista, enemmistö asukkaista oli virolaisia ja vatjalaisia. Saksalaiset vahvistivat Narvan linnoitusta ja rakensivat 50 metriä korkean "Pitkän Hermannin tornin", joka on nykyään yksi Narvan historiallista nähtävyyksistä.
Iivana III:n aikana 1492 Narvanjoen itärannalle alettiin rakentaa "Iivananlinnaa". Venäjä sai Narvan haltuunsa Liivin sodassa 1558. Venäjän vallan aikana kaupunkiin muutti lisää virolaisia ja vatjalaisia sekä myös venäläisiä kauppiaita. Kaupunki päätyi vuonna 1581 Ruotsille, joka liitti sen Inkerin ja Käkisalmen lääniin. Kaupunkiin tuli uusia asukkaita Suomesta ja Ruotsista. Ruotsin vallan aikana kaupunki vaurastui ja sen asukasluku nousi yli kolmen tuhannen.

title: Geta (kunta)

text: Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Getan alueella ajoittuvat toiselle vuosituhannelle ennen ajanlaskun alkua, jolloin eräillä luodoilla on asustanut kalastajia ja hylkeenpyytäjiä. Pysyvämpi asutus lienee alkanut rautakauden loppuvaiheissa. Kunnan alueelta löydetyt kalmistot osoittavat ensimmäisten asukkaiden tulleen Ruotsista. 1800- ja 1900-lukujen taitteessa Getan asukasluku oli suurimmillaan yli tuhat henkeä, mutta kunnan melko syrjäisen sijainnin vuoksi väkiluku alkoi jo 1900-luvun alkupuolella pienentyä lähinnä Ruotsiin suuntautuneesta muuttoliikkeestä johtuen. Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan Getassa asui 587 henkilöä , mutta kymmenen vuotta myöhemmin enää 470 henkeä. . Vuoden 1985 lopussa Getassa oli 456 asukasta. Viimeisten vuosikymmenten aikana Getan asukasluku on jälleen noussut; vuoden 2001 alussa kunnassa asui 478 henkeä.

title: Skövde

text: Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Skövden kaupunkitaajama sijaitsee Ruotsin kahden suurimman järven Vänernin ja Vätternin välisellä alueella. Vuonna 1890 Skövden läpi rakennettiin Ruotsin läntinen päärautatie ("Västra Stambanan"), joka toi kaupunkiin teollisuutta ja kasvatti asukaslukua.

title: Rasbon kihlakunta

text: Rasbon kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 246,57 neliökilometriä ja asukasluku 3 039 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Funbo, Rasbo ja Rasbokil.

title: Uusikaupunki

text: Suuren Pohjan sodan aikaisen isonvihan aikana valtaosa kaupungin väestöstä pakeni Ruotsiin ja venäläiset miehittivät kaupungin vuonna 1713. Kaupungin länsipuoli ehdittiin jo vallittaa ennen sodan päättymistä. Sodan jälkeen venäläissotilaat vetäytyivät kaupungista, mutta tuhosivat rakennuksia ja muuta omaisuutta. Ruotsin ja Venäjän välinen rauha solmittiin venäläisten vaatimuksesta Uudessakaupungissa vuonna 1721. Rauhansopimusta on myöhemmin alettu kutsua Uudenkaupungin rauhaksi. Rauhan jälkeen kaupunkia jälleenrakennettiin ja sen asukasluku nousi merkittävästi. Uuteenkaupunkiin syntyi pian tontti- sekä asuntopula, jonka myötä kaupunki laajeni noudattamatta keskustan ruutukaavaa. Uudet asuinalueet olivat laajalti merimiesten asuttamia, ja asuinalueiden nimiä lainattiin Ruotsista.

title: Falköping

text: Falköping on Falköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Taajaman pinta-ala on 8,54 neliökilometriä ja asukasluku 16 350 henkilöä (31. joulukuuta 2010).

title: Valkeajärvi (Ruotsi)

text: Valkeajärvi () on kylä Kainuun kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Kylä sijaitsee 24 kilometriä pohjoiseen Kainuun taajamasta (ruots. "Kalix"). Kylä syntyi Valkeajärven rautatieaseman ympärille 1910, kun Haaparannan rataa rakennettiin. Valkeajärven asema toimi Kainuun tehtaiden kuormaus- ja purkauspaikkana keskellä erämaata, sillä strategisista syistä rautatie rakennettiin sisämaahan. Kun rataosuus Morajärvi–Kainuu–Karlsborgsbruk valmistui 1960-luvulla, väheni Valkeajärven kautta kulkeva tavaraliikenne lähes olemattomiin ja samalla kylän asukasluku laski.

title: Norundan kihlakunta

text: Norundan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 376,96 neliökilometriä ja asukasluku 5 685 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Björklinge, Viksta, Tensta, Lena ja Ärentuna.

title: Säter

text: Säter on taajama ja entinen kaupunki Säterin kunnassa, Taalainmaan läänissä, Ruotsissa. Se on Säterin kunnan keskustaajama. Taajaman asukasluku oli 4 438 vuonna 2005.

title: Ruotsin väestö

text: Maakunnilla ei Ruotsissa ole mitään virallista asemaa, mutta niiden väkilukuja tilastoidaan. Ruotsissa on 25 maakuntaa, joista neljässä (Uplanti, Länsi-Götanmaa, Skåne ja Södermanland) on yli miljoona asukasta. Pienin maakunta on Härjedalen, jonka asukasluku jää alle 10 000:een. Muita alle 100 000 asukkaan maakuntia ovat Öölanti, Dalsland, Gotlanti ja Ruotsin Lappi.[4]

title: Vimmerby

text: Vimmerby on kaupunki Etelä-Ruotsissa Kalmarin läänissä. Kaupunki on Vimmerbyn kunnan keskusta, ja sen asukasluku on 7 827 (2005). Vimmerbyn läpi virtaa Stångån.

title: Luoma (Kirkkonummi)

text:
Luoma () on kylä Espoonlahden pohjukassa, Kirkkonummen itäosassa. Sen naapureita ovat lännessä Masala (ruots. Masaby), idässä Espoo (ruots. Esbo) ja pohjoisessa Oitmäki (). Asukasluku on noin tuhat. Vanha kantaväestö on ruotsinkielistä, mutta uudemmat tulijat ovat suomenkielisiä.
Luoma on yksi rannikkoseudun pronssikautisista asuinpaikoista. Varhaisesta historiasta todistavat Vitträsk-järven rantakallioiden maalaukset, jotka Jean Sibelius löysi vieraillessaan Luomassa asuvien ystäviensä luona vuonna 1911.

title: Finsta

text: Finsta on taajama Ruotsissa Tukholman läänissä Norrtäljen kunnassa. Taajaman asukasluku oli vuoden 2010 lopussa 244 henkeä.

title: Meselefors

text: Meselefors on pientaajama () Vilhelminan kunnassa Ruotsissa. Vuonna 2005 sen asukasluku oli 67 ja pinta-ala 15 hehtaaria. Vuonna 2010 asukkaita oli 58.

title: Bråbon kihlakunta

text: Bråbon kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 263,18 neliökilometriä ja asukasluku 5 037 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Simonstorp ja Kvillinge.

title: Sjuhundran kihlakunta

text: Sjuhundran kihlakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 263,67 neliökilometriä ja asukasluku 4 539 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Skederid, Rö, Rimbo ja Fasterna.

title: Malmivaara (Jällivaara)

text: Malmivaara (, ) on taajama Jällivaaran kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Malmivaaran asukasluku on noin 5 600, ja sen sijainti on 67°10′N 20°40′E.

title: Tukholma

text: Tukholma on asukasluvultaan Ruotsin selvästi suurin kunta. Asukasluku on 911 989 (2014), joka vastaa 41,5% koko Tukholman läänin asukasluvusta ja 9,4% koko Ruotsin asukasluvusta.[39]

title: Håbon kunta

text: Håbon asukasluku on nelinkertaistunut vuosina 1968–2009. Kunnan elinkeinoelämä on asukaslukuun nähden vaatimatonta; suurin osa kunnan asukkaista käy töissä Suur-Tukholman alueella. Håbon merkittävin nähtävyys on Skoklosterin linna, joka on yksi Ruotsin merkittävimpiä barokkilinnoja ja maan historian suurin yksityisomistuksessa ollut linna.

title: Vaksalan kihlakunta

text: Vaksalan kihlakunta () oli kihlakunta Uppsalan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 135,28 neliökilometriä ja asukasluku 4 658 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Gamla Uppsala, Vaksala ja Danmark.

title: Varissuo-Lauste

text: Suuralueen asukasluku oli 18 090 vuonna 2015. Vuonna 2014 67,9% asukkaista puhui suomea äidinkielenään, 2,4% ruotsia ja 29,7% muita kieliä.

title: Viipuri

text: Ennen talvisotaa Viipuri oli tilastointitavasta riippuen joko Suomen neljänneksi suurin kaupunki Helsingin, Tampereen ja Turun jälkeen (kirkonkirjojen ja siviilirekisterin mukaan asukasluku 31.12.1939 oli 74 403) tai Suomen toiseksi suurin kaupunki (1.1.1940 henkikirjoitettu väestö 72 778). Viipuri oli asukasluvultaan Suomen suurimman läänin, Viipurin läänin, pääkaupunki. Viipurin on myös sanottu olleen Suomen kansainvälisin kaupunki; siellä pärjäsi normaalielämässä niin suomen, ruotsin, venäjän kuin saksankin kielellä. Suomalaisten lisäksi Viipurissa asui venäjän-, ruotsin- ja saksankielisiä asukkaita.

title: Åkerin laivakunta

text: Åkerin laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 356,03 neliökilometriä ja asukasluku 6 154 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Riala, Roslags-Kulla, Ljusterö ja Österåker.

title: Memmingin kihlakunta

text: Memmingin kihlakunta () oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 87,02 neliökilometriä ja asukasluku 4 615 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Kullerstad ja Kimstad.

title: Marstrand

text: Marstrand on taajama ja entinen kaupunki Kungälvin kunnassa Länsi-Ruotsin rannikolla. Se sijaitsee Bohuslänin maakunnassa ja Länsi-Götanmaan läänissä. Marstrand on sijoittunut kahdelle saarelle, Marstrandsönille ja Koönille. Se on pinta-alaltaan 0,88 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku on noin 1 300. Monet saaren asukkaista käyvät työssä Göteborgissa. Marstrandin suuriin nähtävyyksiin kuuluu 1600-luvulla rakennettu Carlstenin linnoitus. Marstrand on väkiluvultaan Ruotsin pienin taajama, joka on entinen kaupunki.

title: Väddön ja Häverön laivakunta

text: Väddön ja Häverön laivakunta () oli kihlakunta Tukholman läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 319,71 neliökilometriä ja asukasluku 8 573 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Häverö, Singö ja Väddö.


query: Milloin ensimmäinen Risto Räppääjä elokuva julkaistiin?

title: Risto Räppääjä

text: Risto Räppääjä -animaatiosarja, Yleisradio (2000) Risto Räppääjä, musiikkielokuva (2008) Risto Räppääjä ja polkupyörävaras, musiikkielokuva (2010) Risto Räppääjä ja viileä Venla, musiikkielokuva (2012) Risto Räppääjä ja liukas Lennart, musiikkielokuva (2014) Risto Räppääjä ja Sevillan saituri, musiikkielokuva (2015) Risto Räppääjä ja yöhaukka, musiikkielokuva (2016) Risto Räppääjä ja pullistelija, musiikkielokuva (2019)

title: Lauramaija Luoto

text: Lauramaija Luoto on suomalainen lapsinäyttelijä, joka näytteli Risto Räppääjän kaveria Nelli Perhosta "Risto Räppääjä ja polkupyörävaras" -elokuvassa.

title: Herra Lindberg

text: Herra Lindberg, eli Lennart Lindberg on kuvitteellinen hahmo Risto Räppääjä -kirjasarjassa ja Risto Räppääjän alakerran naapuri. Lennart on kuvattu viiksekkääksi 50-vuotiaaksi varhaiseläkepäiviään viettäväksi mieheksi. Tarinoissa sivistynyt ja rauhaa rakastava Lennart toimii sovittelijana eri tilanteissa. Risto Räppääjän täti Rauha ja Lennart ovat ihastuneet toisiinsa. Rauhan topakka serkku Elvi puolestaan vikittelee Lennartia joka puolestaan pelkää tätä. Lennart toimii myös tarinan isähahmona ja teemaa on käsitelty kirjassa Risto Räppääjä saa isän ja siihen perustuvassa elokuvassa Risto Räppääjä ja liukas Lennart joissa Elvi päättää etsiä Ristolle miehen mallia.

title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Risto Räppääjä on kymmenvuotias rummuttava poika, joka asuu kerrostalossa tätinsä, puhelinmyyjä Rauha Räppääjän kanssa. Rauha unelmoi alakerran poikamiehestä, Lennart Lindbergistä. Rauha yrittää saada Riston tutustumaan alakertaan muuttaneeseen Nelli Perhoseen, mutta Ristoa ujostuttaa eikä hän ymmärrä, että tytönkin kanssa voisi ystävystyä. Rauha kirjoittaa rakkauskirjeen, joka on tarkoitettu alakerran herra Lindbergille, mutta kirje joutuu vahingossa Nellin käsiin. Nelli luulee kirjettä Riston lähettämäksi, koska allekirjoituksena on ”yläkerran ikätoveri”. Nelli pitää naapurin poikaa pöhkönä ja kirjoittaa haukkumakirjeen ”yläkerran ikätoverille”. Kun väärinkäsitys selviää Ristolle, hän naamioituu, mutta Nelli tunnistaa hänet heti. Koska Nelli on yksinäinen, hän haluaa kuitenkin tutustua pöhkönä pitämäänsä Ristoon. Kirjeen aiheuttama väärinkäsitys selviää, ja Risto ja Nelli alkavat vähitellen ystävystyä. Kesä alkaa mukavasti, kun Risto ja Nelli tekevät tuttavuutta bändinkin kanssa. Mutta sitten tapahtuu katastrofi: Rauha katkaisee jalkansa eikä voi enää laittaa ruokaa. Rauhan serkku, Pakastaja-Elvi, tulee hoitamaan Räppääjien huushollia. Elville on tärkeintä siisteys ja järjestys. Hän ei voi sietää rummutusta eikä ylipäänsä meteliä. Riston ja Nellin ystävyys tiivistyy, kun Elvi takavarikoi Riston rummun. ja tästä seikkailu vasta alkaa…

title: Lauri Karo

text: Lauri Karo (s. 2000) on suomalainen näyttelijä, joka näytteli "Risto Räppääjä ja viileä Venla" -elokuvassa miespääosaa eli Risto Räppääjää. Lisäksi Karo on näytellyt "Kynsin hampain" televisiosarjassa.

title: Risto Räppääjä ja Sevillan saituri

text: Elokuvaa kuvattiin kesällä 2014 muun muassa Villilän studioilla Nakkilassa sekä Naantalin vanhassa kaupungissa. "Risto Räppääjä ja Sevillan saituri" on Risto Rääppäjä -sarjan viides elokuva. Kuten edellisenkin, tämänkin elokuvan tuotti Artista-Filmi.

title: Herra Lindberg

text: Risto Räppääjä kirjoissa Lennart pukeutuu murretuilla väreillä väritettyihin vanhan tyylisiin vaatteisiin. Risto Räppääjä ja Nukkavieru Nelli -teatteriesityksessä Lennartilla oli kukkakuvioinen paita jonka päällä oranssi slipoveri ja okranpunaiset vakosamettihousut. Lennart Lindbergiä näytteli kolmessa ensimmäisessä Mari Rantasilan ohjaamassa Risto Räppääjä -elokuvassa Martti Suosalo ja kolmessa seuraavassa Timo Koivusalon ohjaamassa on näytellyt Vesa Vierikko.

title: Risto Räppääjä ja viileä Venla

text: Risto Räppääjä ja viileä Venla on 10. helmikuuta 2012 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka ohjasi Mari Rantasila. Risto Räppääjää esittää Lauri Karo ja Nelli Nuudelipäätä Venni Uotila. Kolmannessa lapsiroolissa, viileän Venlan roolissa, nähdään Olivia Ainali. "Risto Räppääjä ja viileä Venla" oli tuotantoyhtiö Kinottaren kolmas ja viimeinen Risto Räppääjä -sarjan elokuva. Seuraavan elokuvan, "Risto Räppääjä ja liukas Lennart", tuotti Artista Filmi.

title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Risto Räppääjä on suomalainen musikaalielokuva, joka sai ensi-iltansa 15. helmikuuta 2008. Sinikka ja Tiina Nopolan käsikirjoitus on uusi tarina, mutta siinä on aineksia myös vuosina 2000 ja 2001 julkaistuista kirjoista "Risto Räppääjä ja pakastaja-Elvi" sekä "Risto Räppääjä ja Nuudelipää". Risto Räppääjä on ensimmäinen Mari Rantasilan ohjaama pitkä elokuva. Elokuvan on tuottanut tuotantoyhtiö Kinotar, ja se kuvattiin kesällä 2007 Vantaan Kartanonkoskella. Elokuva palkittiin parhaasta musiikista Jussi-palkinnolla vuonna 2009.

title: Risto Räppääjä ja liukas Lennart

text: Elokuvaa kuvattiin kesällä 2013 muun muassa Villilän studioilla Nakkilassa sekä Naantalin vanhassa kaupungissa. "Risto Räppääjä ja liukas Lennart" on Risto Räppääjä -sarjan neljäs elokuva. Edellisistä elokuvista poiketen elokuvan tuotti Artista Filmi, ja kaikki näyttelijät myös vaihtuivat.

title: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras

text: Elokuvan on ohjannut Mari Rantasila. Käsikirjoituksen ovat tehneet Sinikka ja Tiina Nopola, mutta teksti ei perustu mihinkään heidän aiemmin ilmestyneistä Risto Räppääjä -kirjoistaan. Elokuvan pääosia esittävät Severi Heikkilä ja Lauramaija Luoto.

title: Sanni Paatso

text: Sanni Paatso (s. 29. elokuuta 2002) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tunnetaan Nelli Nuudelipään roolista vuosina 2014-2016 elokuvissa "Risto Räppääjä ja liukas Lennart", "Risto Räppääjä ja Sevillan saituri" ja "Risto Räppääjä ja yöhaukka".

title: Samuel Shipway

text: Samuel Shipway (s. 16. syyskuuta 2001 Lempäälä) on suomalais-brittiläinen lapsinäyttelijä, joka on tullut tutuksi pääroolistaan Risto Räppääjä -elokuvissa "Risto Räppääjä ja liukas Lennart" (2014), "Risto Räppääjä ja Sevillan saituri" (2015), "Risto Räppääjä ja yöhaukka" (2016).

title: Rauha Räppääjä

text: Rauha oli televisiokasvo, mutta sai potkut tuhlattuaan liikaa rahaa. Ammatiltaan hän on puhelinmyyjä. Hän myy puhelimesta monia eri tuotteita, kuten pölynimureita ja retkimunakuppeja. Kirjassa "Risto Räppääjä ja kauhea makkara" Rauha aikoo ruveta myymään makkaroita, joita he lähtevät ostamaan Unkarista. Rauha ja Risto joutuvat kuitenkin vain kommelluksiin ja Rauha vankilaan, josta hänet saadaan kyllä pelastettua. Rauhaa luullaan Risto Räppääjän luokan sijaisopettajaksi Hilpuri Tilliksi kirjassa "Risto Räppääjä ja Hilpuri Tilli". Kirjassa "Risto Räppääjä ja villi kone" Rauha repii Risto Räppääjän tietokoneesta piuhat irti ja joutuu jäämään yöksi saareen, koska hänen jumppapallonsa ei mahdu lautalle. Rauha pukeutuu nöhröiseen puseroon ja ruutuhameeseen.

title: Risto Räppääjä

text: Risto Räppääjä ja Nuudelipään mysteeri, musiikkinäytelmä (2002) Risto Räppääjä ja pakastaja-Elvi, musikaali (2002) Risto Räppääjä ja villi kone, musikaali (2009)

title: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras

text: Elokuva keräsi ensi-iltaviikonloppuna 38 425 katsojaa, joka on paras koko perheen elokuvan avaustulos Suomessa. Kotimaisessa elokuvahistoriassa katsojamäärä oli kuudenneksi paras. Edellinen Risto Räppääjä -elokuva keräsi noin 20 000 katsojaa ensi-iltaviikonloppuna. Risto Räppääjä ja polkupyörävaras keräsi 328 370 katsojaa ja se oli vuoden 2010 toiseksi katsotuin kotimainen elokuva.

title: Severi Heikkilä

text: Severi Heikkilä on sipoolainen lapsinäyttelijä, joka näytteli Risto Räppääjää elokuvassa Risto Räppääjä ja polkupyörävaras.

title: Risto Räppääjä (albumi)

text: Risto Räppääjä on samannimisen elokuvan soundtrack vuodelta 2008. Sen julkaisi EMI. Soundtrackin kappaleet on säveltänyt Iiro Rantala ja sanoittanut Sinikka sekä Tiina Nopola.

title: Risto Räppääjä

text: Risto Räppääjän kaverikirja (2008) Risto Räppääjä – Erittäin salainen, top secret (2008) Risto Räppääjän elokuvakirja (2008) RR niin kuin Risto Räppääjä (2010)

title: Nelli Perhonen

text: Nelli Perhonen on Risto Räppääjä -kirjoissa ja -elokuvissa esiintyvä hahmo, joka on sarjan päähenkilön Riston hyvä ystävä. Hahmona Nelli on melko itsenäinen, rohkea ja nokkela, mutta tavallisena helposti samaistuttava roolihenkilö. Elokuvissa ja teatteriesityksissä Nelli on tyypillisesti kuvattu pukeutuneen trikoomateriaalista valmistettuun kuvioituun tai raidalliseen yläosaan ja sellaiseen alaosaan jossa ei ole yksityiskohtia. Nelli voi olla pukeutunut esimerkiksi raidalliseen paitaan ja sinisiin farkkuihin. Risto Räppääjä -televisiosarjassa esiintyy Nelliä muistuttava, mutta erinäköinen Siiri-niminen tyttö.

title: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras

text: Risto Räppääjä ja polkupyörävaras on Risto Räppääjästä kertova suomalainen musikaalielokuva vuodelta 2010. Se on jatkoa elokuvalle "Risto Räppääjä".

title: Mari Rantasila

text: Rantasila on ohjannut lyhytelokuvia ja kolme Risto Räppääjä -elokuvaa: "Risto Räppääjä" (2008) ja sen jatko-osat "Risto Räppääjä ja polkupyörävaras" (2010) sekä "Risto Räppääjä ja viileä Venla" (2012).

title: Elvi Räppääjä

text: Elvin ensiesiintyminen oli kirjassa "Risto Räppääjä ja Pakastaja-Elvi", jossa Rauha Räppääjä loukkasi jalkansa ja hän pyysi avuksi serkkunsa Elvi Räppääjän. Elvi on esiintynyt myös kirjoissa "Risto Räppääjä ja komea Kullervo", "Risto Räppääjä ja sitkeä finni" ja Risto Räppääjä ja nukkavieru Nelli. Elokuvissa "Risto Räppääjä", "Risto Räppääjä ja polkupyörävaras" sekä "Risto Räppääjä ja viileä Venla" Elvi Räppääjää näytteli Ulla Tapaninen.

title: Risto Räppääjä

text: Risto Räppääjä ja kaksoisolento (2013) Risto Räppääjä ja Sevillan saituri (2014)

title: Risto Räppääjä ja liukas Lennart

text: Risto Räppääjä ja liukas Lennart on Risto Räppääjästä kertova suomalainen musikaalielokuva, jonka ensi-ilta oli helmikuussa 2014. Elokuvan on ohjannut Timo Koivusalo, ja käsikirjoitus perustuu osittain Sinikka ja Tiina Nopolan tarinaan "Risto Räppääjä saa isän".

title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: Elokuvan jatko-osa "Risto Räppääjä ja polkupyörävaras" sai ensi-iltansa helmikuussa 2010.

title: Risto Räppääjä ja yöhaukka

text: Risto Räppääjä ja yöhaukka on Timo Koivusalon ohjaama Risto Räppääjästä kertova suomalainen koko perheen elokuva, jonka ensi-ilta oli 19. helmikuuta 2016. Se perustuu Sinikka ja Tiina Nopolan samannimiseen kirjaan (2015).

title: Samuel Shipway

text: Shipway valittiin Risto Räppääjän rooliin elokuvaan "Risto Räppääjä ja liukas Lennart", joka kuvattiin heinäkuussa 2013. Elokuvan ensi-ilta oli 7. helmikuuta 2014. Hän esiintyy samassa roolissa myös elokuvasarjan seuraavassa osassa "Risto Räppääjä ja Sevillan saituri" -elokuvassa, joka sai ensi-iltansa 13. helmikuuta 2015. Shipway palkittiin roolistaan "Risto Räppääjä ja liukas Lennart" -elokuvassa parhaan lapsinäyttelijän palkinnolla lokakuussa 2014 Schlingelin kansainvälisillä lasten- ja nuortenelokuvien festivaaleilla.

title: Risto Räppääjä (elokuva)

text: "Risto Räppääjä" oli vuoden 2008 katsotuin ja tuottoisin suomalainen elokuva Suomessa: sen näki 213 027 katsojaa ja sen lipputulot olivat 1 504 357 euroa. Samalla se oli vuoden 2008 kuudenneksi katsotuin kaikista elokuvista. Elokuvan DVD-versiota on myyty melkein 100 000 kappaletta. Lisäksi televisio-oikeudet on myyty esimerkiksi Latinalaiseen Amerikkaan.

title: Risto Räppääjä ja yöhaukka

text:
Pääosissa nähdään jo kahdesta aiemmasta Risto Rääppäjä -elokuvasta tutut näyttelijät.
Elokuvaa kuvattiin kesällä 2015 muun muassa Villilän studioilla Nakkilassa, Herrankukkarossa Rymättylässä sekä Naantalin kesäisessä vanhassa kaupungissa. "Risto Räppääjä ja yöhaukka" on Risto Rääppäjä -sarjan kuudes elokuva. Kuten kaksi edellistä, tämänkin elokuvan tuotti Artista-Filmi.