query: Onko solidaarisuus on tärkeä periaate myös katolisessa kirkossa?

title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus on tärkeä periaate myös katolisessa kirkossa. Vaikka katolisen sosiaaliopin lähtökohtana on, että ihminen on itse vastuussa kaikinpuolisesta kehittymisestään, se korostaa myös ihmisen luontoon kuuluvaa yhteisöllisyyttä, jota tarkastellaan solidaarisuusperiaatteen mukaisesti. Roomalaiskatolisuuden mukaan solidaarisuus tarkoittaa muun muassa sitä, ettei toista yksilöä, ihmisryhmää tai kansakuntaa saa pitää pelkkänä tuotannontekijänä tai välikappaleena. Solidaarisuus kuuluu roomalaiskatolisuuden mukaan kuitenkin ensi sijassa perheille, kansalaisten vapaaehtoisille yhteenliittymille ja paikallisyhteisöille. Valtion ja julkisen vallan tulee katolisten mukaan olla ainoastaan hädänalaisten viimeinen turvapaikka. Niinpä paavi Johannes Paavali II hyökkäsikin vuonna 1991 kiertokirjeessään hyvinvointipolitiikkaa vastaan.[14]

title: Pohjois-Irlanti

text: On vaikea sanoa, onko ”katolisuus” ja ”protestanttisuus” Pohjois-Irlannissa uskonnollinen vai etninen identiteetti. Pohjoisirlantilaisen määrittelevät katoliseksi tai protestantiksi monet muutkin tekijät kuin se, missä kirkossa hän käy (tai on käymättä): myös puhetapa (vain katoliset ääntävät h-kirjaimen nimen muodossa [heitš], protestanteille se on [eitš]), asuinpaikka, kotikatu ja ystäväpiiri ovat osa ”protestanttisuutta” tai ”katolisuutta”.

title: Yrjö Parrakas

text: Yrjö kannatti katolisen kirkon uudistamista ja suhtautui aluksi myötämielisesti reformaattorien aloitteisiin. Hän järjesti vuoden 1519 Leipzigin disputaation ja yhtyi vuoden 1521 Wormsin valtiopävillä esitettyihin valituksiin kirkon anekaupasta ja annaateista. Martti Lutherin ajauduttua avoimeen konfliktiin kirkon kanssa Yrjöstä tuli kuitenkin yksi Lutherin näkyvimpiä vastustajia Saksassa. Hän pyrki kaikin keinoin estämään luterilaisuuden leviämisen omassa valtakunnassaan, turvautuen sensuuriin ja karkotuksiin. Samaan aikaan hänen serkkunsa vaaliruhtinas Fredrik Viisas oli Lutherin tärkein suojelija ja myös hänen veljensä Henrik asettui uskonpuhdistajien puolelle. Kun Luther käänsi Raamatun saksaksi, Yrjö määräsi sihteerinsä Hieronymus Emserin tekemään kilpailevan saksannoksen, johon hän itse kirjoitti esipuheen. Yrjön johdolla Saksan katoliset ruhtinaat muodostivat vuonna 1525 niin sanotun Dessaun liiton.

title: Paavali VI

text: Tärkeä hetki ortodoksisen ja katolisen kirkon välillä koettiin Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen, jolloin ortodoksisen ja katolisen kirkon johtajat kumosivat vuonna 1054 annetun molemminpuolisen kirkonkirouksen. Tästä merkittävästä muutoksesta huolimatta katolilaiset ja ortodoksiset teologit alkoivat keskustella oppien erilaisuudesta ja paavin asemasta vasta 1980-luvun alussa.

title: Maria (Jeesuksen äiti)

text: Katolisessa kirkossa Marialla on hyvin tärkeä asema. Suurin osa maailman katolisista kirkoista onkin omistettu hänelle. Lisäksi maailman jokaisessa katolisessa kirkossa on Marialle omistettu alttari, jolla on hänen kuvansa tai veistos hänestä. Katolilaisten, ortodoksien, luterilaisten ja muslimien tulkinnan mukaan Maria oli ikuinen neitsyt () kuolemaansa asti. Tämän vahvistivat jo ensimmäiset ekumeeniset kirkolliskokoukset. Myös Martti Luther, Ulrich Zwingli ja Jean Calvin puolustivat tätä tulkintaa, mutta myöhempi protestanttisuus hylkäsi sen.

title: Jaakko II (Englanti)

text: Sovittelujulistuksessaan (1687, ) Jaakko lakkautti lait, jotka rankaisivat katolisia ja protestanttisia toisinajattelijoita (on epäselvää, julkaisiko Jaakko ilmoituksen saadakseen suosiota toisinajattelijoiden joukossa vai oliko hän todella uskonvapauden periaatteen kannalla). Kuningas provosoi oppositiotaan myös Oxfordin yliopiston takia: Jaakko närkästytti anglikaaneja sallimalla katoliset tärkeissä viroissa kahdessa Oxfordin suurimmassa collegessa, Christ Churchissa ja University Collegessa.

title: Gregorius I

text: Maallisten ja uskonnollisten ansioidensa lisäksi paavi Gregoriuksella oli merkittävä osa myös keskiaikaisessa kirjallisuudessa. Paavi Gregorius olikin yksi katolisen kirkon merkittävimmistä kirjailijoista. Esimerkiksi Gregoriuksen sielunhoitoa käsittelevästä kirjasta tuli keskiaikaisen kirkon peruskirja. Kirjalliset työt oikeuttivat Gregoriuksen saamaan paikan kirkon tärkeiden opettajien joukossa. Paavi Gregoriuksen katsotaan myös kuuluvan tärkeimpiin kirkkoisiin.

title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolinen kirkko loi rikkaan liturgisen elämän, joka rakentui pääasiassa roomalais-katolisen liturgian, ennen muuta tridentiinisen messun ympärille. Kirkon liturgiassa oli piirteitä myös ortodoksisesta ja anglikaanisesta jumalanpalveluksesta. Kirkossa käytettiin katolisen mallin mukaisia jumalanpalvelusvaatteita, suitsutusta. vihkivettä ja öljyä. Koska katolis-apostolisen kirkon ehtoolliskäsitys vastasi katolilaista, käytössä oli myös sakramentin palvonta.

title: Fideismi

text: Katolisen kirkon mukaan Jumalan olemassaolo voidaan todistaa järjellä. Ihmiset eivät kuitenkaan välttämättä hyväksy tätä todistusta syntisestä luonteestaan johtuen. Tärkeä taustavaikuttaja tässä on Tuomas Akvinolainen. Myös katolisessa traditiossa on silti esitetty fideistisiä kantoja vuosisatojen varrella.

title: Kardinaali

text: Kardinaali on paavin myöntämä arvonimi, jonka kantajat ovat oikeutettuja valitsemaan paavin konklaavissa. Kardinaalin virka onkin toiseksi korkein arvonimi paavin jälkeen katolisessa kirkossa. Lisäksi kardinaaleilla on erityinen vastuu katolisen kirkon hallinnosta. Samoin käytännössä vain kardinaali voidaan valita paaviksi, vaikkakin periaatteessa kuka tahansa katolilainen mies voidaan kohottaa paavinistuimelle.

title: Katolinen kirkko

text: Katolisessa opissa itse katolinen kirkko on tärkeässä rollissa, koska sillä on tärkeä rooli Jumalan ilmoituksen määrittelemisessä. Protestanttisissa kirkoissa usein käytetty käsite näkymättömästä, universaalista katolisesta kirkosta on katolisille vieras.

title: Iltajumalanpalvelus

text: Iltajumalanpalvelus eli vesper, ortodokseilla ehtoopalvelus, katolisella kirkolla vesper ( = "ilta"), on kristillisissä kirkossa liturgisen vuorokauden ensimmäinen palvelus, joka toimitetaan illalla periaatteessa ennen auringonlaskua.

title: Pyhiinvaellus

text: Periaatteessa jokainen kirkko oli katolisella keskiajalla pyhiinvaelluskohde, sillä jo 700-luvulla määrättiin, että alttarilla piti olla pyhäinjäännös. Vielä tänäkin päivänä katolisen kirkon alttarissa on oltava pyhäinjäänne eikä tämä asia ole muuttunut mutta Vatikaani listaa tarkasti, mitkä kohteet ovat kirkon virallisia pyhiinvaelluskohteita.

title: Katolisen kirkon historia

text: Uskonpuhdistuksen keskeisiä henkilöitä olivat eräät saksalaiset, sveitsiläiset ja ranskalaiset teologit. Lutherin lisäksi tärkeimpiä olivat Ulrich Zwingli, Philipp Melanchthon ja Jean Calvin. Näiden hengellisten uskonpuhdistajien lisäksi myös maallisten ruhtinaiden valtatavoitteet korostuivat uskonpuhdistuksessa: reformaatio tarjosi maallisille ruhtinaille tilaisuuden vapautua katolisen kirkon vallasta. Euroopassa oli lähes koko keskiajan käyty kiivasta valtataistelua paavin ja piispojen sekä maallisten ruhtinaiden vallanjaosta (muun muassa investituurariita). Esimerkiksi Ruotsin uskonpuhdistus toteutettiin täysin kuningasjohtoisesti, sillä se tarjosi kuningas Kustaa Vaasalle mahdollisuuden ottaa kirkko hallintaansa ja peruuttaa sen runsas omaisuus kruunulle. Toinen tärkeä esimerkki oli Henrik VIII:n johdolla toteutettu uskonpuhdistus Englannissa.

title: Occamin partaveitsi

text: Fysiikassa säästäväisyyden periaate on ollut tärkeä heuristinen periaate muun muassa Albert Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian muotoilussa,[19][20] Pierre Louis Maupertuis'n ja Leonhard Eulerin pienimmän vaikutuksen periaatteen kehityksessä ja soveltamisessa[21] sekä Louis de Broglien, Richard Feynmanin ja Julian Schwingerin kvanttimekaniikan kehityksessä.[15][22][23] Kemiassa Occamin partaveitsi on usein tärkeä heuristinen periaate reaktiomekanististen mallien kehittämisessä.[24][25] Vaikka periaate onkin hyödyllinen reaktiomekanististen mallien kehittämisessä, sen on kuitenkin havaittu epäonnistuvan valitsemisessa julkaistujen mallien välillä.[15]

title: Puolan historia 1945–1989

text: Paavi Johannes Paavali II:n valinta paaviksi ensimmäisenä puolalaisena oli odottamatonta vuonna 1978. Tapahtuma voimisti kommunismin vastustusta Puolassa. Gdanskin satamassa alkoi lakko elokuussa 1980. Riippumaton ammattiyhdistysliike ”Solidaarisuus” perustettiin syyskuussa 1980. ”Solidaarisuus” pakotti Wojciech Jaruzelskin julistamaan sotatilan joulukuussa 1981 ja vangitsemaan suurimman osan opposition johtajista. Muutos oli kuitenkin väistämätön. Mihail Gorbatšovin uudistukset Neuvostoliitossa vähensivät katolisen kirkon, ammattiyhdistysliikkeen ja ulkomaisten tukijoiden painostusta. Kommunistien oli pakko neuvotella vastustajiensa kanssa. Pyöreän pöydän neuvottelut muuttivat radikaalisti Puolan hallitusta ja yhteiskuntaa 1989. Solidaarisuus laillistettiin uudelleen ja se pääsi mukaan tuleviin vaaleihin. Solidaarisuuden ehdokkaat saavuttivat voiton rajoitetuissa vaaleissa kesäkuussa 1989, mikä mahdollisti Keski- ja Itä-Euroopassa rauhanomaisen siirtymisen kommunismista demokratiaan. Jaruzelski erosi Puolan johdosta 1990. Häntä seurasi presidenttinä Lech Wałęsa joulukuussa 1990. Solidaarisuusjohtoinen koalitiohallitus oli muodostettu. Kommunistisesta Puolan kansantasavallasta oli jälleen tullut Puolan tasavalta.

title: Solidaarisuus

text: Käsitteet solidaire ja solidairement esiintyivät jo 1500-luvun ranskalaisessa lakikielessä. Ne ovat sukua latinalaisesta solidus-sanasta johdetun roomalaisen oikeuden käsitteen in solidum kanssa, joka tarkoitti ”kokonaisuuden puolesta”. Napoleonin lakikokoelmassa solidaarisuus tarkoitti velallisten yhteisvastuuta yhteistä velkojaa kohtaan, eikä kuulunut ensisijaisiin juridisiin periaatteisiin.[1]

title: Dominikaanien historia

text: 1500-luvulla Länsi-Euroopassa alkoi levitä uskonpuhdistusliike, joka pyrki oikaisemaan katolisen kirkon opissa näkemiään epäkohtia. Uskonpuhdistuksen taustalla oli jo kauan jatkunut paaviuden alennustila sekä levinnyt turmeltuneisuus kirkon piirissä. Tärkeä tekijä uskonpuhdistuksen taustalla oli myös paavin siunaama ja myös dominikaanien harjoittama anekauppa.

title: Maria (Jeesuksen äiti)

text: Idän ortodokseilla on monia Mariaan liittyviä traditioita. Ortodoksit uskovat, että hän oli neitsyt ennen Kristuksen syntymää ja pysyi neitsyenä sen jälkeenkin. Theotokiat eli hymnit Jumalansynnyttäjälle ovat olennainen osa ortodoksisen kirkon jumalanpalveluksia, ja Maria Jumalansynnyttäjä on uskonnollisista hahmoista tärkein heti Kristuksen jälkeen. Enkelit ovat ortodoksisessa kirkossa pyhimysten arvojärjestyksessä vasta kolmantena, ja Maria onkin julistettu myös Enkelten Kuningattareksi. Ortodoksien mukaan Maria on koko luomakunnan yläpuolella, joskaan ei jumalallinen. Ortodoksit viettävät katolisen kirkon Marian taivaaseenottamisen sijaan Neitseen Marian kuolonuneen nukkumisen juhlaa.

title: Katolisen kirkon historia

text: 1800-luvun lopussa myös paavi alkoi ottaa kantaa työläisten asemaan. Vuonna 1891 julkistettiin Leo XIII:n ensyklika "Rerum novarum". Edeltäjiensä tapaan paavi Leo torjui jälleen sosialismin pitäen sitä "ihmisen luonnollisen omistamisoikeuden vastaisena". Toisaalta kiertokirjeessä myös esiteltiin uudenlainen katolinen sosiaalioppi. Myös katolilaiset työväenyhdistykset hyväksyttiin. Vaikka kiertokirje ei juurikaan palauttanut työväestöä kirkon yhteyteen, muodostui se silti kulmakiveksi modernille katolilaiselle sosiaaliopille. Myöhemmin 1930-luvulla paavi Pius IX otti jälleen kantaa sosiaalipoliittisiin asioihin. Vuonna 1931 julkaistu kiertokirje "Quadragesimo anno" otti "Rerum novarumin" tapaan kielteisen kannan luokkataisteluun, mutta myös pyrki hahmottelemaan uusia ohjeita työelämän järjestystä varten. Samalla paavi myös esitti toiveen siitä, että työelämän osapuolet jakaisivat saamiaan etuja solidaarisuus mielessään, jolloin he tulisivat toimineeksi kokonaisuuden parhaaksi. Paavi myös vierasti voimakkaasti Italian fasistien ajamaa ja Itävallan käyttämää säätyjärjestelmää.

title: Uskonpuhdistus

text: Uskonpuhdistuksen kantava opillinen riita katolisen kirkon ja protestanttien välillä oli kysymys siitä, mihin kirkon oppien on etupäässä perustuttava. Lutherin ja myöhemmin muiden uskonpuhdistajien vaatimus oli saattaa opin perustaksi Raamattu (sola scriptura).[16] Katolinen kirkko taas katsoi, että myös apostoliseen traditioon tuli suhtautua samalla kunnioituksella kuin Raamattuun.[38] Kysymys oli sikäli tärkeä, että esimerkiksi paavin valta-asemaa ei ollut säädetty Raamatussa, vaan oppi Rooman piispan ylemmyydestä perustui juuri kirkon traditioon.

title: Apulaispiispa (katolinen)

text: Apulaispiispa on katolisessa kirkossa piispa, joka on vihitty avustamaan hiippakuntaa johtavaa hiippakuntapiispaa. Latinankielinen nimitys viralle onkin "episcopus auxiliaris". Apulaispiispalla ei ole hallintovaltaa, vaan hän edustaa hiippakunnan piispaa vain vihkitoimituksissa (kirkkojen vihkimiset, vahvistuksen sakramentti jne.). Hallinnon alueella piispan tukena toimii yleisvikaari. Apulaispiispat ovat myös edustettuina paikallisissa piispainkokouksissa.

title: Anabaptismi

text:
Raamatun kääntäminen kansankielille synnytti Euroopassa valtavan raamatunlukuinnostuksen. Ihmiset kokoontuivat seuroihin (konventikkelehin) oppimaan Raamattua. Näin monet tulivat uskoon ja saattoivat itse Raamattua lukemalla muodostaa oman teologiansa.
Anabaptistit ja tunnetut uskonpuhdistajat olivat monessa asiassa samaa mieltä ja aluksi samalla puolella vastustamassa Katolista Kirkkoa. Zwingli, Jean Calvin ja Martti Luther halusivat luoda kirkon, joka voisi korvata Katolisen Kirkon aseman valtion ainoana kirkkona. Maalliset ruhtinaat olivat katolisella ajalla tottuneet siihen, että kaikkien kansalaisten piti kuulua samaan kirkkoon. He vaativat uskonpuhdistajilta "kenen maa, sen uskonto" periaatteen toteutumista. Anabaptistien raamattunäkemys merkitsi valtion erottamista kirkosta, mikä oli ristiriidassa ruhtinaiden toiveiden kanssa. Anabaptistit halusivat muodostaa vain uskovista koostuvia vapaaseurakuntia ("eine Sonderkirche" = erityisseurakunta). Uskonpuhdistajat yrittivät taivutella anabaptisteja yhteen yhteiseen kirkkoonsa, mutta nämä eivät taipuneet. Anabaptistit kokivat, että uskonpuhdistajien uskoon jäi vielä puhdistettavaa. Valtion kannalta pahinta anabaptistien opissa oli se, että he kieltäytyivät asepalvelusta ja kastamasta vauvojaan. Koska valtio ja kirkko olivat yksi ja sama asia, vauvojen kastaminen merkitsi myös alamaisten tekemistä ruhtinaalle. Koska nuoret protestanttiset valtiot olivat jatkuvassa vaarassa tulla Paavin sotaväen valloittamiksi, kastajien kristillinen pasifismi oli heidän silmissään vaarallinen asia. Niinpä ruhtinaat yhdessä valtiokirkkojen kanssa alkoivat vainota, vangita, karkottaa maasta ja teloittaa anabaptisteja.

title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolisten seurakuntien oppi määriteltiin 1840-luvun alussa. Tällöin kirkko tunnusti jakamattoman kirkon kolme nk. ekumeenista uskontunnustusta, eli apostolisen uskontunnustuksen, Nikean uskontunnustuksen ja Athanasioksen uskontunnustuksen. Niiden mukana kirkko tunnusti kristillisen kolminaisuusopin ja opin Kristuksen kahdesta luonnosta. Kirkko tunnusti myös Kristuksen sovituskuoleman ihmiskunnan syntien edestä. Pelastuksessa kirkko näki tärkeänä sakramentit eli kasteen, ehtoollisen ja ”sinetöinnin”. Kaste on katolis-apostolisessa teologiassa pelastukseen välttämätön toimitus, joka saa aikaan uudestisyntymisen ja syntien anteeksiantamisen sekä lahjoittaa Pyhän Hengen. ”Sinetöinti”, jonka vain apostolit voivat suorittaa rukouksella, kättenpäällepanemisella ja öljyllä voitelulla, välitti kirkon teologian mukaan Pyhän Hengen täyteyden. Ehtoollinen ymmärrettiin katolisen teologian mukaisesti Kristuksen todelliseksi läsnäoloksi ehtoollisen viinissä ja leivässä (tosin kirkon apostolit torjuivat sekä transsubstantiaatio- että konsubstantiaatio-opin). Ehtoollinen ymmärrettiin katoliseen tapaan myös uhriksi.

title: Jaakobin liturgia

text: Jaakobin liturgia on tärkein liturgiapalvelus syyrialais-ortodoksisessa kirkossa, syyrialais-malankarilaisessa ortodoksisessa kirkossa, Malankaran jakobiittissa syyrialais-ortodoksisessa kirkossa, Tuomaskristittyjen kirkkokunnissa, syyrian katolisessa kirkossa, syyrialais-malankarilaisessa katolisessa kirkossa ja maroniittikirkossa. Liturgia toimitetaan myös ortodoksisessa kirkossa ja bysanttilaista riitusta noudattavissa katolisissa kirkoissa.

title: Luterilaisuus

text: Luterilaisuus syntyi 1500-luvulla uskonpuhdistuksen yhteydessä. Se syntyi katolisen kirkon sisällä ja lopulta erkani omaksi kirkokseen katolisen kirkon painostuksen johdosta. Martti Luther halusi palauttaa katolisen kirkon opetuksen Raamatun mukaiseksi. Hän halusi poistaa ajatuksen ankarasta Jumalasta. Raamatunmukaisuus onkin luterilaisuuden vanha pääperiaate, ”sola scriptura”. 1500-luvulla katolisuudesta erkanivat myös anabaptistit, anglikaanit ja kalvinistit. Luterilaisuus vaikutti erityisesti Pohjois-Saksassa ja Pohjoismaissa.Vuonna 1580 Tunnustuskirjoja koottaessa alkoi luterilaisuuden sisällä ilmetä erimielisyyksiä oppia koskevista kysymyksistä. Tuolloin luterilaisia ryhmittymiä olivat aitoluterilaisuus, filippistit sekä kryptokalvinistit. Opilliset kiistat koskivat lain kolmatta käyttöä, synergismiä sekä sakramentteja.

title: Subsidiariteettiperiaate

text: Subsidiariteettiperiaate on "persoonan" ja "solidaarisuuden" ohella yksi katolisen kirkon sosiaalietiikan kolmesta periaatteesta. Nämä kolme periaatetta määritteli paavi Pius XI sosiaaliensyklikassa "Quadragesimo anno" vuonna 1931. Subsidiaarisuuden periaatteen mukaan valtion tulisi hajauttaa valtaansa pienille paikallisille ja toimialaltaan rajatuille kansalaisjärjestöille. Tämä "lähipäätösperiaate" oli myös suunnattu totalitaarisia järjestelmiä, erityisesti kommunismia vastaan.

title: Solidaarisuus

text: Vaikka solidaarisuuden käsitettä oli käytetty jo 1800-luvun puolivälin työväenliikkeessä, vasta liberaaleja periaatteita edustaneet tasavaltalaiset toivat solidaarisuuden Ranskan poliittisen keskustelun valtavirtaan. Vuonna 1896 Léon Bourgeois julkaisi kirjansa Solidarité, joka juurrutti solidaarisuus-käsitteen poliittiseen kielenkäyttöön. Bourgeois’n solidaarisuus perustui ensisijaisesti ihmisten väliseen riippuvuuteen, joka on sekä turvallisuutta että uhkia tuottava kaksiteräinen miekka. Lähtökohtana oli toisaalta myös ajatus sosiaalisesta velasta. Bourgeois’n mukaan ihminen on yhteiskunnalle velkaa siitä teknisestä ja henkisestä pääomasta, jonka yhteiskunnallinen kehitys on hänen hyväkseen tuottanut.[1][3]

title: Paavali VI

text: 1960-luvulla tapahtui useita katolisen ja ortodoksisen kirkon välien lämpenemisen kannalta tärkeitä tapahtumia. Esimerkiksi paavi Paavali VI ja patriarkka Athenagoras I tapasivat toisensa Jerusalemissa vuonna 1964. Lisäksi vuosina 1963 ja 1964 pidettiin Rodoksen saarella kaksi yleisortodoksillista konferenssia, joissa käsiteltiin ensisijaisesti ortodoksisen kirkon suhteita katoliseen kirkkoon. Lisäksi samanaikaisesti käynnissä oli katolisen kirkon osalta uudistava Vatikaanin toinen kirkolliskokous, jonka jotkin päätökset helpottivat vuoropuhelua muiden kirkkojen kanssa.

title: Paaviuden historia

text: Paavali VI:n tärkein tehtävä paavina oli saada vietyä Autuas Johannes XXIII:n aloittama Vatikaanin toinen kirkolliskokous loppuun. Taitavana organisaattorina hänen onnistuikin viedä kokous loppuun, mutta se vaati yhteensä neljä istuntokautta. Paavali VI:n tavoitteena oli saada kirkolliskokouksen päätökset hyväksyttyä mahdollisimman suurella enemmistöllä, minkä vuoksi hän teki paljon myönnytyksiä katolisen kirkon konservatiiviselle haaralle. Siksi kirkolliskokouksen tulokset olivat liian uudistusmielisiä konservatiiveille ja liian vanhoillisia radikaaleille uudistajille. Vaikka paavin suosio kärsi molempien tahojen suunnalta, onnistui Paavali VI:n palauttaa järjestys kokouksen jäljiltä sekavaan katoliseen kirkkoon. Paavina hän myös kansainvälisti kirkkoa: hänet paaviksi valinneessa konklaavissa oli ollut 80 kardinaalia, hänen kuollessaan 1978 heitä oli 138.


query: Missä David Sánchez  syntyi?

title: David Villa

text: David Villa Sánchez (s. 3. joulukuuta 1981 Langreo, Oviedon maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä, joka edustaa japanilaista Vissel Kobea.

title: Samuel Sánchez

text: Vuonna 2007 Sánchez sijoittui Espanjan ympäriajossa kolmanneksi voittaen lisäksi kolme etappia. Pekingissä 2008 hän voitti maantieajon olympiakultaa oltuaan loppukirissä paras kuuden miehen kärkiryhmästä ennen Davide Rebelliniä ja Fabian Cancellaraa. Espanjan ympäriajossa 2009 hän sijoittui Alejandro Valverden jälkeen toiseksi.

title: Quique Sánchez Flores

text: Toukokuussa 2008 SL Benfica ilmoitti palkanneensa Sánchez Floresin seuran uudeksi päävalmentajaksi. Sánchez Flores ei onnistunut palauttamaan Benficaa mestaruuskantaan, vaan joukkue jäi kolmanneksi häviten Portolle 11 pistettä. Kauden jälkeen seura ja Sánchez Flores purkivat sopimuksensa.

title: García I Sánchez (Pamplona)

text: García II Sánchezin vanhemmat olivat Sancho I ja Toda, Córdoban kalifi Abd ar-Rahman III:n täti. Ensimmäisestä avioliitosta Aragonian kreivin Galindo II Aznarin tyttären kanssa syntyi kruununperijä Sancho II Garces ja toisesta avioliitosta Leónin Ramiro II:n tyttären Teresan kanssa tytär Urraca, joka nai Kastilian kreivi Fernan Gonzalezin tämän toisessa avioliitossa.

title: Oswaldo Sánchez

text: Sánchez teki maajoukkuedebyyttinsä Meksikon maajoukkueessa vuonna 1996, ja hänet valittiin Meksikon joukkueeseen Confederations Cupiin 1996. Vuoden 1998 MM-kisoissa hän oli Meksikon ykkösvahti ja pelasi joukkueensa kaikki ottelut. Meksiko kuitenkin putosi jatkosta neljännesvälierissä, hävittyään tiukan taiston Saksalle 2-1. Javier Aguirren tultua Meksikon valmentajaksi 2001 Sánchez menetti ykkösvahdin paikkansa. Niinpä hän oli vuoden 2002 MM-kisoissa Meksikon kakkosmaalivahti Óscar Pérezin takana. MM-kisoissa 2006 Sánchez oli jälleen Meksikon ykkönen ja pelasi maan kaikki kolme alkulohko-ottelua sekä neljännesvälieräottelun. Hänen osallistumisensa ensimmäiseen otteluun Irania vastaan tai ylipäänsä koko kisamatkansa olivat peruuntua hänen isänsä menehdyttyä yllättävästi hieman ennen turnauksen alkua. Sánchez lensi Saksasta kotiin Meksikoon hautajaisiin mutta palasi joukkueen mukaan pian ja pelasi Iran-ottelun. Ottelussa Sánchez pelasi varmaotteisesti ja kylmäpäisesti mutta lyyhistyi ottelun päätyttyä polvilleen ja itki vuolaasti. Meksikon kisat päättyivät neljännesvälierissä tappioon Argentiinalle jatko-ajalla. Vuonna 2009 Meksikon valmentajaksi palasi Aguirre, jolta ei taaskaan luottoa Sáncheziin herunut vaan konkarivahti ei päässyt edes kolmosvahdiksi MM-joukkueeseen 2010 vaikka oli pelannut suurimman osan karsinta-otteluista.

title: Iker Casillas

text: Casillas palkittiin debyyttikautensa suorituksista Euroopan parhaalle alle 21-vuotiaalle pelaajalle myönnettävällä Bravo-palkinnolla vuonna 2000. Kaudella 2000–2001 hän saavutti Real Madridin kanssa ensimmäisen Espanjan liigamestaruutensa. Keväällä 2002 Casillas menetti paikkansa hetkellisesti César Sánchezille, mutta palasi jälleen parrasvaloihin korvatessaan loukkaantuneen Sánchezin kesken Bayer Leverkusenia vastaan pelatun Mestarien liigan loppuottelun ja säilyttäessään joukkueensa 2–1-johdon torjunnoillaan. Real Madridin voittaessa Espanjan liigamestaruuden kaudella 2002–2003 Casillas pelasi kaikki ottelut, ja hän oli tuosta kaudesta lähtien joukkueen kiistaton ykkösmaalivahti. Casillasin kilpakumppaneista Illgner päätti uransa vuonna 2001 ja Bizzarri ja César Sánchez lähtivät muualle peliajan perässä, samoin kuin seuran omista joukkueista nousseet Carlos Sánchez, David Cobeño, Diego López, Jordi Codina, Antonio Adán, Tomás Mejías ja Jesús Fernández kukin vuorollaan. Puolalaiskonkari Jerzy Dudek puolestaan hankittiin Liverpoolista selvästi Casillasin varamieheksi.

title: Ilich Ramírez Sánchez

text: Sánchez syntyi Caracasissa Venezuelassa. Hänen isänsä oli marxilainen asianajaja, joka antoi pojalleen etunimen "Ilich" Leninin mukaan. Ilich Ramírez Sánchez kävi koulunsa Caracasissa ja liittyi kommunistiseen puolueen nuorisojärjestöön vuonna 1959. Vanhempiensa eron jälkeen hän muutti äitinsä kanssa Lontooseen, jossa hän jatkoi opiskelujaan. Kotikielensä espanjan lisäksi Sanchez puhuu arabiaa, venäjää, englantia ja ranskaa.

title: Quique Sánchez Flores

text: Kesäkuussa 2015 Sánchez Flores teki vuoden sopimuksen Englannin Valioliigassa pelaavan Watfordin kanssa. Sánchez Floresin johdolla Watford pelasi vahvan syyskauden Valioliigassa voittaen muun muassa Liverpoolin 3–0. Joulukuussa Sánchez Flores valittiin Valioliigan kuukauden valmentajaksi ensimmäisenä Watford-valmentajana. Kevätkaudella peliesitykset eivät olleet aivan yhtä vahvoja, mutta espanjalainen luotsasi seuran FA Cupin välieriin. Hänen johdollaan seura säilytti myös sarjapaikkansa Valioliigassa ja näin Sánchez Floresista tuli ensimmäinen valmentaja, jonka johdolla Watford on säilynyt liigassa toisella perättäisellä kaudellaan. Hyvistä tuloksista huolimatta Sánchez Flores jätti seuran kauden 2015/16 jälkeen. Taustalla olivat hänen ja seurajohdon eriävät näkemykset kauden menestyksestä ja seuran tulevaisuudesta. Esimerkiksi West Hamin päävalmentaja Slaven Bilić piti Watfordin päätöstä typeränä.

title: Carlos Andrés Sánchez

text: Sánchez aloitti uransa kotimaansa Liverpool FC Montevideossa, jota hän edusti vuodet 2003-2009 pelaten 107 ottelua, joissa syntyi kaksi maalia. Tammikuussa 2010 Sánchez siirtyi Primera División de Argentinan Godoy Cruziin, jossa hän pelasi 49 ottelua onnistuen kuudesti maalinteossa.

title: José Tomás Sánchez

text: José Tomás Sánchez (17. maaliskuuta 1920 – 9. maaliskuuta 2012) oli katolinen kirkonmies Filippiineillä. Hän syntyi Pandanissa, Catanduanesissa, ja sai pappisvihkimyksensä 12. toukokuuta 1946.

title: Andrés de la Cruz

text: De la Cruz on myös ollut osa yhtyettä nimeltä Santa Justa Klan (SJK), johon kuuluivat samassa sarjassa näytelleet Natalia Sánchez (Teté), Víctor Elías (Guille) ja Adrián Rodríguez (David). Yhtye on kuitenkin jo lopettanut.

title: Serranon perhe

text: El Sueño de Morfeo -yhtye sai nostetta uralleen esiinnyttyään sarjassa. Sarjasta sai alkunsa myös Santa Justa Klan, jonka muodostavat näyttelijät Natalia Sánchez (Mariá Teresá, Teté), Víctor Elías (Guillermo, Guille), Adrián Rodríguez (David, DVD) ja Andrés de la Cruz (José María, Boliche, Boltsi).

title: Alexis Sánchez

text: Kesällä 2011 FC Barcelona osti Sánchezin noin 23:n miljoonan euron siirtosummalla. Nuori chileläinen pääsi vauhtiin syksyllä, ja kun David Villa loukkaantui, Sánchezista tuli Barcelonan avauskokoonpanon pelaaja. Hyvä osoitus miehen kyvyistä oli esimerkiksi kaksi maalia Leverkusenia vastaan Mestarien liigassa. Sánchez teki kaudella 2011–2012 Barcelonalle kaikki kilpailut mukaan lukien 15 maalia ja syötti niitä kuusi.

title: Verónica Sánchez

text: Sánchez syntyi Sevillassa ja muutti myöhemmin Madridiin opiskelemaan näyttelemistä. Opintojensa loppupuolella hän teki muutamia teatterirooleja. Sánchezin saatua roolin elokuvasta "Al sur de Granada" (2003), josta hän sai myös parhaan uuden näyttelijän Goya-ehdokkuuden, "Serranon perhe" -televisiosarjan roolittaja kiinnostui hänestä ja tarjosi hänelle roolia perheen Eva-tyttärenä. Tästä roolistaan Sánchez nousi suuren yleisön tietoisuuteen ja sen takia Espanjan juorulehtien paparazzit ahdistelivat häntä. Serranon perheen ohella Sánchez teki elokuvarooleja ja jätti myöhemmin sarjan keskittyäkseen elokuviin. Hän onkin menestynyt elokuvanäyttelijänä ja on saanut useita palkintoehdokkuuksia rooleistaan. Hän harrastaa tanssia ja pitää runoudesta ja shoppailusta. Verónica on työskennellyt myös mallina.

title: Pariisi–Nizza-ajo 2008

text: Kokonaiskilpailussa toisena ollut Davide Rebellin ja Luis León Sánchez tekivät kovasti töitä pudottaakseen keltaisessa paidassa ajaneen Robert Gesinkin kärkiryhmästä – ja onnistuivat siinä. Kymmenen kilometriä ennen maalia Rebellin, Sánchez, Rinaldo Nocentini, Damiano Cunego ja Sylvain Chavanel tavoittivat Julichin.

title: La Flèche Wallonne 2006

text: Kärkiryhmä tavoitettiin neljä kilometriä ennen maalia. Björn Leukemans lähti tällöin irtiottoon päästen muutaman sekunnin karkumatkalle, mutta kilpailun päättäneessä Mur de Huy'n nousussa Samuel Sánchez ohitti hänet. Hetken kuluttua Astarloa, vuoden 2003 voittaja, puolestaan ohitti Sánchezin ja näytti olevan matkalla kohti voittoa. Vähän ennen maalia hän joutui kuitenkin päästämään ohitseen David Etxebarrian, Sánchezin, Valverden ja Karsten Kroonin. Heti tämän jälkeen Valverde aloitti ratkaisevan loppukirin voittaen kilpailun ennen Sánchezia, Kroonia ja Fränk Schleckiä.

title: Espanjan ympäriajo 2009

text: Kokonaiskilpailun voitti Alejandro Valverde 55 sekunnin erolla Samuel Sáncheziin, Cadel Evans oli kolmas. Pistekilpailun voitti André Greipel, mäkikirikilpailun David Moncoutié, yhdistelmäkilpailun Valverde ja joukkuekilpailun Xacobeo Galicia.

title: Pariisi–Nizza-ajo 2008

text: Lhotellerie sai myöhemmin kumppanikseen Jose Benitezin ja kahdeksan kilometriä ennen maalia heidät tavoitti Luis León Sánchezin ja Damiano Cunegon johtama ryhmä. Sánchez iski irti kolme kilometriä ennen maalia ja pystyi pitämään johtonsa loppuun asti, vaikka Maxime Monfort ja Carlos Barredo ehtivät melkein tavoittaa hänet. Davide Rebellin tuli maaliin pääjoukossa muutamaa sekuntia myöhemmin ja voitti kokonaiskilpailun kolmella sekunnilla ennen Nocentinia – kaikkien aikojen pienimmällä erolla Pariisi–Nizzan historiassa.

title: Chilen avoin tennisturnaus

text: Useita top 10 -pelaajia on osallistunut tähän turnaukseen, mukaan lukien Mats Wilander, Jim Courier, Jiří Novák, Marcelo Ríos, Carlos Moyà, Gustavo Kuerten, Àlex Corretja, Tommy Haas, Magnus Norman, Sergi Bruguera, Guillermo Coria, David Nalbandian, Gastón Gaudio, Fernando González, Tommy Robredo, Nicolás Lapentti, Albert Costa, Alberto Berasategui, Emilio Sánchez, Guillermo Cañas, Mariano Puerta, Nicolás Massú, David Ferrer, Fernando Verdasco, Juan Monaco, Rafael Nadal, ja Félix Mantilla.

title: David Samanez Ocampo

text: David Samanez Ocampo (1866–1947) oli perulainen poliitikko, joka toimi maansa väliaikaisena presidenttinä sotilasjuntan aikana vuonna 1931. Hänen johdollaan valmisteltiin presidentinvaalit, joissa valittiin Luis Miguel Sánchez Cerro.

title: Carlos Sánchez

text: Sánchez aloitti uransa uruguaylaisessa Danubio F.C.:ssä, jossa hän ei kuitenkaan saanut mahdollisuutta edustuksessa vaan siirtyi toiseen uruguaylaisseuraan River Plate de Montevideoon. Kahden Montevideossa vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi ensimmäistä kertaa Eurooppaan, ranskalaisen Valenciennes FC:n riveihin. Vuonna 2010 Sánchez kärsi vaikean polvivamman, joka piti hänet kentän sivussa melkein vuoden. Elokuussa 2013 Sánchez siirtyi Elchen riveihin noin 3,7 miljoonalla eurolla. Pelattuaan kauden Espanjassa, Sánchez siirtyi Valioliigan Aston Villaan, jossa hän on ollut yksi avainpelaajista. Vuonna 2016 hän siirtyi italialaisseura Fiorentinaan.

title: Linda Sánchez

text: Sánchez syntyi Orangessa, Kaliforniassa meksikolaisten maahanmuuttajavanhempien seitsemästä lapsesta kuudenneksi. Hän valmistui Kalifornian yliopistosta juristiksi saatuaan jo vuonna 1991 oppiarvon pääaineenaan espanjan kieli.

title: Alexis Sánchez

text:
Alexis Alejandro Sánchez Sánchez (s. 19. joulukuuta 1988 Tocopilla, Antofagasta, Chile) on chileläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia ja kuuluu myös Chilen maajoukkueen vakionimiin.
Sánchezin näkyvimmät vahvuudet ovat nopeus sekä tekniikka.

title: Oswaldo Sánchez

text: Sánchez aloitti ammattilaisuransa vuonna 1993 Club Atlaksessa. Hän pelasi Atlaksessa vuoteen 1996 asti, ennen kuin hän siirtyi meksikolaiseen suurseuraan Club Americaan. Americassa Sánchez pelasi kolme vuotta ja pelasi joukkueen riveissä 76 ottelua. Vuonna 1999 hän siirtyi Club Deportivo de Guadalajaraan. Hän pelasi Guadalajarassa pitkään ja voitti joukkueessa Meksikon mestaruuden vuonna 2006. Kauden 2006–2007 päätteeksi Sánchez siirtyi Santos Lagunaan, sitä ennen hän ehti pelata 272 ottelua Guadalajaran maalilla. Hän on voittanut Santos Lagunan riveissä Meksikon mestaruuden kahdesti, 2008 ja 2012. Sánchez oli Lagunan kokenein pelaaja ja joukkueen kapteeni. Hän on pelannut Santos Lagunan ykkösmaalivahtina 207 ottelua.

title: Gustavo Jiménez

text: Jimenez osallistui Augusto B. Leguían kaataneeseen sotilaskaappaukseen. Luis Miguel Sánchez Cerron luovuttua juntan johtoasemasta ja lähdettyä maanpakoon Jimenezillä oli vahva asema vallan ottaneessa uudessa juntassa, vaikka David Samanez Ocamposta tuli sen keulakuva.

title: Emilio Sánchez

text: Sánchez oli tärkeä osa Espanjan Davis Cup -joukkuetta 1980-luvun puolesta välistä 1990-luvun puoleen väliin. Hänen ottelutilastonsa Davis Cupissa on 32 voittoa ja 23 tappiota. Sánchez edusti Espanjaa myös maan voittaessa Hopman Cupin vuonna 1990 (Sánchez pelasi sisarensa Arantxa Sánchez Vicarion kanssa) ja World Team Cupin vuonna 1992.

title: Carlos Andrés Sánchez

text: Heinäkuussa 2011 Sánchez siirtyi Argentiinan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Primera B Nacionaliin pudonneeseen perinneseuraan River Plateen. Seura voitti heti Sánchezin ensimmäisellä kaudella sarjan ja nousi takaisin pääsarjaan. Kauden 2013-2014 Sánchez oli lainalla Primera División de Méxicon Puebla FC:ssä. Palattuaan River Plateen Sánchez on voittanut seuran kanssa Copa Sudamericanan vuonna 2014 ja Recopa Sudamericanan vuonna 2015.

title: Quique Sánchez Flores

text: Marraskuussa 2011 Sánchez Flores palasi valmennustehtäviin arabiemiraattilaisen Al-Ahly Dubain päävalmentajaksi. Sánchez Floresin johdolla Al-Ahly voitti Arabiemiraattien liigacupin 2012 ja President's Cupin 2013. Hän jätti seuran kesällä 2013. Syyskuun lopulla 2013 Sánchez Flores palasi Arabiemiraatteihin Al Ainin päävalmentajaksi. Tulokset seuran peräsimessä jäivät odotuksia heikommiksi ja pitkän spekuloinnin jälkeen Al Ain erotti Sánchez Floresin maaliskuussa 2014.

title: Raúl Albiol

text: Palattuaan lainalta Albiol kuului Valencian vakiokokoonpanoon. Tärkeä henkilö hänen urallaan on ollut valmentaja Quique Sánchez Flores, jonka alaisuudessa hän debytoi Getafessa ja joka siirryttyään samaan aikaan Valenciaan antoi hänelle luottoa myös siellä. Alku Valenciassa oli kuitenkin hankala, sillä Albiolin tuolloisella pelipaikalla keskikentän keskustassa pelasivat Valencian 2000-luvun tärkeimpiin pelaajiin lukeutuneet David Albelda ja Rubén Baraja. Sánchez Flores peluutti häntä aluksi oikeana laitapuolustajana kunnes siirsi hänet keskuspuolustajaksi, jolla paikalla hän on siitä lähtien pääasiallisesti pelannut. Kaudella 2007–2008 Albiol oli voittamassa Espanjan cupia Copa del Reytä, jonka loppuottelussa Valencia kaatoi hänen entisen seuransa Getafe.

title: Félix Sánchez

text: Sánchez oli voittamaton 400 metrin aidoissa vuosina 2001–2004. Hänen 43 kilpailua kestänyt voittoputkensa sisälsi muun muassa kaksi MM-finaalia sekä olympiafinaalin. Vuonna 2002 hän voitti Kultaisessa liigassa lajinsa kaikki kilpailut ja pääsi näin osalliseksi kultapottiin. Voittoputkensa ajan Sánchez käytti ranteessaan Sydneyn olympiakisoista ostamaansa välkkyvää muistoesinettä muistuttamassa häntä olympiakisojen epäonnistumisesta. Voitettuaan olympiakultaa Ateenassa, Sánchez lahjoitti muistoesineen hyväntekeväisyyshuutokauppaan. Ensimmäisessä kilpailussaan ilman rannekorua Sánchez loukkasi jalkansa ja joutui keskeyttämään, mikä tiesi myös voittoputken katkeamista.


query: Mitä tarkoittaa vasallivaltio?

title: Vasalli

text: Vasallivaltioksi kutsutaan valtiota, jolla on muodollinen itsenäisyys, mutta joka on käytännössä poliittisesti riippuvainen jostain suurvallasta.[4] Vasallivaltio voi olla luonteeltaan protektoraatti tai satelliittivaltio, jolloin vasallius perustuu suuremman valtion poliittiseen, sotilaalliseen, taloudelliseen tai ideologiseen ylivaltaan. [5] Toisen maailmansodan aikana Unkaria, Romaniaa ja Bulgariaa pidettiin natsi-Saksan vasallivaltioina.

title: Kongon kuningaskunta

text: Portugalin kuningas Pietari V antoi Kongolle vasallivaltion aseman, jota hallitsi Kongon kuningas. Kongon vasalli lakkautettiin 1914 portugalilaisia vastaan tehdyn kapinan jälkeen.

title: Akhaian ruhtinaskunta

text: Akhaian ruhtinaskunta oli yksi Latinalaisen keisarikunnan vasallivaltioista, jotka perustettiin Bysantin valtakunnan tilalle, kun Konstantinopoli oli vallattu neljännellä ristiretkellä.

title: Lan Xang

text: Hallinnollisesti Lan Xang käsitti useita pieniä vasallivaltioita.

title: Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta

text: Vaaliruhtinaskunta sulautettiin Napoleonin Ranskan vasallivaltio Westfalenin kuningaskuntaan vuonna 1807, kunnes Wienin kongressi palautti Hannover-suvun vallan ja vaaliruhtinaskunnasta tuli Hannoverin kuningaskunta vuonna 1814. Personaaliunioni Britannian kanssa kesti vuoteen 1837.

title: Välimeren, Lähi-idän ja Afrikan sotatoimialue toisessa maailmansodassa

text: Saksa, Italia, Unkari ja Bulgaria tuhosivat huhtikuussa 1941 Jugoslavian kuninkaallisen armeijan. Hyökkääjät valtasivat maan yhdessätoista päivässä ja jakoivat sen keskenään sekä perustivat vasallivaltiot Kroatian tasavallan ja Nedicin Serbian.

title: Kultainen orda

text: Orda keräsi veroja alamaisilta kansoiltaan - venäläisiltä, armenialaisilta, georgialaisilta ja Krimin kreikkalaisilta. Kristittyjen toiminta omilla alueillaan ei kaaneja häirinnyt, kunhan veroa maksettiin. Vasallivaltioita ei koskaan suoraan liitetty Ordaan ja venäläisruhtinaat saivat pian oikeuden kerätä mongoliveron itse. Verot olivat kuitenkin raskaat, niiden laiminlyönnistä rangaistiin ankarasti ja vasallivaltioiden sivistysarvoille ja kehitykselle Ordan aika oli tuhoisa.

title: Etrurian kuningaskunta

text: Etrurian kuningaskunta () oli kuningaskunta nykyisen Toscanan alueella 1801–1807. Se otti nimensä Etruriasta, vanhasta roomalaisesta nimityksestä etruskien maalle. Käytännössä Etrurian kuningaskunta oli Napoleonin vasallivaltio.

title: Ateenan herttuakunta

text: Ateena oli alkujaan Thessalonikan kuningaskunnan vasallivaltio. Epeiroksen despotaatin vallattua Thessalonikan Ateena siirtyi Akhaian ruhtinaskunnan alaisuuteen. Herttuakunta käsitti Attikan niemimaan ja pienen osan Makedonian alueesta. Sillä oli yhteistä, mutta määrittämätöntä, rajaa Thessalonikan ja Epeiroksen kanssa. Ateenan Akropolis toimi herttuoiden palatsina.

title: Kapurthala

text: Kapurthala (, ) on kaupunki Punjabin osavaltiossa Intiassa. Brittiläisen hallinnon aikana Kapurthala oli samannimisen vasallivaltion () pääkaupunki, jota hallitsi siirtomaaherrojen suosiolla paikallinen maharadža. Nykyään se on Kapurthalan piirin hallinnollinen keskus.

title: Alfonso V (León)

text:
Alfonso V (994–1028) oli Leónin kuningas vuosina 999–1028.
Alfonso V nousi Leónin kuninkaaksi vuonna 999 isänsä Bermudo II:n hävittyä sodan Al-Mansur Ibn Abi Aamiria vastaan ja maan jouduttua tosiasiallisesti muslimien vasallivaltioksi.

title: Sturmgewehr 44

text: Sodan jälkeen Saksan demokraattinen tasavalta sekä osa muita Neuvostoliiton vasallivaltioita käytti asetta palvelusaseena, jotkut jossain määrin jopa 1980-luvulle asti, kunnes AK-47 korvasi sen lopullisesti.

title: Kedah

text: Malakan sulttaanikunnan suuruuden aikana 1400-luvulla Kedahiin levisi islam yhä voimakkaammin. Kun portugalilaiset valtasivat Malakan 1500-luvun alussa, Kedah joutui Acehin sulttaanikunnan hyökkäyksen kohteeksi, ja Aceh piti Kedahin aluetta hallinnassaan 1640-luvulle asti. Hollantilaiset ajoivat portugalilaiset ja acehlaiset pois Malakan niemimaalta vuonna 1641 ja Kedah joutui Acehin vallan sijasta hollantilaisten taloudellisen ylivallan alle. 1700-luvun loppun mennessä Kedah oli ajautunut vähitellen Bangkokin vaikutuspiiriin ja maa joutui Siamin vasallivaltioksi. Muslimivaltio Kedah oli muidenkin Malakan niemimaan sulttaanikuntien tavoin hankala vasallivaltio siamilaisille, ja usein maat oli pakotettava maksamaan veronsa Siamille.

title: Megiddon taistelu (609 eaa.)

text: Megiddon taistelu on taistelu, joka käytiin lähellä Megiddon kaupunkia vuonna 609 eaa. Taistelussa egyptiläiset kukistivat Juudan joukot. Tämän seurauksena Palestiina joutui Egyptin alaisuuteen ja Juudasta tuli Egyptin vasallivaltio.

title: Mohammed Alim Khan

text:
Vaikka Buhara oli Venäjän keisarikunnan vasallivaltio vuodesta 1873, säilyivät paikalliset valtarakenteet.
Isä lähetti 13-vuotiaan Alimin opiskelemaan Pietariin nykyaikaista sotataitoa ja lakia. Vuonna 1896 hän palasi Pietarista kotiin, jossa neuvoi isäänsä hallinnossa.

title: Dongola (muinainen kaupunki)

text: Dongola oli samannimisen Nubian alueen, keskiaikaisen Mukurran kuningaskunnan ja sitä seuranneen Dongolan muslimiruhtinaskunnan pääkaupunki. Dongolan ruhtinaskunta oli 1500-luvulta 1800-luvun alkuun saakka Sennarin vasallivaltio. Egyptiläiset valtasivat alueen vuonna 1820.

title: Demchugdongrub

text: Demchugdongrub (, 8. helmikuuta 1902 – 23. toukokuuta 1966) oli Sisä-Mongoliassa sijainneen Japanin vasallivaltio Mengjiangin hallitsijaksi nostettu mongoliruhtinas. Hänet tunnetaan myös nimillä "Ruhtinas De" tai "Teh".

title: Krimin sota

text: Kiista aiheutti väkivaltaista mellakointia alueella ja näiden tapahtumien varjolla osmanien painostamiseksi tsaari Nikolai I miehitti Valakian ja Moldavian, puoli-itsenäiset osmanien vasallivaltiot nykyisen Romanian alueella.

title: Assur-Etil-Ilani

text: Assur-Etil-Ilanin valtakausi jäi lyhyeksi. Hänen veljensä Sinsharishkun julistautui vasallivaltio Babylonian kuninkaaksi, mutta babylonialaiset nousivat kapinaan ja karkottivat tämän. Sinsharishkun kaappasi sen sijaan vallan Assyriassa. Maa joutui sisällissotaan, ja Assur-Etil-Ilani kuoli taistelussa.

title: Italian tasavalta (vasalli)

text: Italian tasavalta oli Pohjois-Italiassa sijainnut lyhytikäinen valtio. Se oli Napoleon I:n hallitseman Ranskan ensimmäisen tasavallan vasallivaltio.

title: Vlad III

text: Vlad III (n. 1431 Sighișoara, Transilvania, Unkarin kuningaskunta – 1476) oli Valakian ruhtinas vuosina 1448, 1456–1462 ja 1476. Vladin aikana Valakia oli Unkarin ja Osmanien valtakunnan vasallivaltio.

title: Vietnamin historia

text: Lê-dynastian vallassaolon alkuajat olivat Đại Việtille vakaata aikaa. Myös sotilaallinen voima kasvoi, sillä vienamilaiset tekivät ryöstöretken Champaan vuonna 1471, jolloin maasta jäi jäljelle vain tynkä. Myös laojen asuttama Lan Xang alistettiin vietnamilaisten vasallivaltioksi.

title: Italian kuningaskunta (Napoleon)

text: Italian kuningaskunta (, mutta myös Regno Italico) oli Napoleonin Ranskan vasallivaltio 17. maaliskuuta 1805 – 11. huhtikuuta 1814 nykyisessä Pohjois-Italiassa. Se syntyi, kun vuonna 1801 perustettu Italian tasavalta muutettiin kuningaskunnaksi.

title: Napoleon I

text: Luodessaan Italiaan Ranskan vasallivaltiota nimeltä Cisalppinen tasavalta Napoleon myös varmisti vallan pysymisen direktiolla Pariisissa. Hän lähetti jonkin verran joukkojaan Pariisiin tukemaan direktori Barrasia. Näiden joukkojen avulla Barras suoritti sotilasvallankaappauksen ja Ranskan hallinto siirtyi armeijalle.

title: John Balliol

text: John Balliol kruunattiin kuninkaaksi Sconessa Pyhän Andreaksen päivänä 30. marraskuuta 1292. Edvard teki käytännössä heti kruunajaisten jälkeen selväksi, että hän piti Skotlantia vasallivaltionaan. Balliolilla ei ollut mahdollisuuksia vastustaa vaatimuksia.

title: Saksalainen ritarikunta

text: Ritarikuntavaltio lakkautettiin vuonna 1525, kun ritarikunnan tuolloinen suurmestari Albrecht Brandenburgilainen kääntyi luterilaisuuteen.[3] Sen hallinnassa ollut Itä-Preussi muutettiin tuolloin Puolan alaiseksi vasallivaltioksi, Preussin herttuakunnaksi.[3]

title: Madagaskar-suunnitelma

text: Madagaskar-suunnitelma oli natsi-Saksassa kehitetty hanke, jonka tarkoituksena oli siirtää Euroopan juutalaisväestö Afrikkaan, Madagaskarin saarelle. Suunnitelma toteuttaminen näytti mahdolliselta Saksan hyökättyä Ranskaan, jonka siirtomaa Madagaskar tuolloin oli. Osa Ranskan siirtomaista siirtyi Saksan vasallivaltiona toimineen Vichyn Ranskan hallintaan.

title: Rooman ja Kiinan väliset yhteydet

text:
Myös Yu Huanin (noin 239–265) teoksessa "Weilüe", joka on säilynyt Pei Songzhin vuonna 429 julkaisemassa "Kolmen kuningaskunnan kronikassa", on yksityiskohtaista tietoa Rooman valtakunnan itäisimmistä alueista, ja myös Välimeri mainitaan. Egyptin mainitaan jakautuvan kolmeen osaan: Niilin suistoon, Heptanomikseen ja Thebaidiin. Egyptistä kerrotaan myös muun muassa Aleksandrian sijainti sekä etäisyydet Niiliä pitkin. Song-dynastian aikainen Quanzhoun tullitarkastaja Zhao Rugua (1170–1228) kuvailee teoksessaan "Zhu fan zhi" muinaista Aleksandrian majakkaa. Sekä "Myöhemmän Han-dynastian kirja" että "Weilüe" mainitsevat myös Eufratin ylittäneen ”lentävän” ponttonisillan Anatolian Zeugmassa. "Weilüe" luettelee myös Rooman valtakunnan tärkeimmiksi katsotut vasallivaltiot, ja kirjassa välimatkat on arvoiitu kiinalaisina "li"-yksikköinä. Friedrich Hirth yritti vuonna 1885 tunnistaa teoksessa mainitut paikkakunnat ja vasallivaltiot mutta vuonna 2004 John E. Hill selitti hänen tulkinneen osan niistä virheellisesti. Hirthin mukaan esimerkiksi Si-fu (汜復) olisi Emesa, mutta Hillin mukaan monet kielitieteelliset ja myös sijaintiin liittyvät seikat osoittavat, että sillä tarkoitetaan Nabatean Petraa, joka Trajanuksen hallitsessa vuonna 106 liitettiin Rooman valtakuntaan.
Sekä "Tangshu" että "Xin Tangshu" mainitsevat, että arabit () lähettivät Konstantinopoliin komentajansa Mo-yin (摩拽), toisin sanoen Muawija I:n, joka toimi Syyrian kuvernöörinä ennen kuin hänestä vuonna 661 tuli kalifi, ja pakottivat tällöin bysanttilaiset maksamaan arabeille veroa. Samoissa kirjoissa mainitaan myös, että Konstantinopolia ympäröivät massiviiset graniittiset muurit ja että siellä oli kultainen miestä esittävä patsas, johon liittyi vesikello. Henry Yulen mukaan on melko yllättävää, että jopa Bysantin lähettiläs ”Yenyo” (patriisi Johannes Petzigaudias), joka lähetettiin Damaskokseen neuvottelemaan Umaijadien kanssa, mainitaan nimeltä kiinalaisissa lähteissä, samoin kuin se, että muutamia vuosia myöhemmin bysanttilaisilta vaadittiin vielä korkeampia pakkoveroja. "Xin Tangshu" ja "Wenxian Tongkao" kuvailevat myös Nubiaa Bysantin lounaispuolella sijaitsevana malarian tartuttamana autiomaana, jonka asukkailla oli musta iho ja jotka söivät pääasiassa taateleita. "Wenxian Tongkaossa" mainitaan myös Nubian (nykyisen Sudanin) kolme silloista pääuskontoa, joista käytetään nimityksiä "Ta-tsin" (kristinusko), "Ta-shih" (islam) ja "hsun-hsun" ja että ta-tshihin tunnustajat viettivät joka seitsemättä päivää lepopäivänä. "Xin Tangshun" tavoin siinäkin väitetään bysanttilaisten kirurgien harjoittaneen kallonporausta loisten poistamiseksi aivoista.

title: Staryi Krym

text: Staryi Krymin alkuperäinen nimi oli Solh’at (, ), joka tarkoittaa ojaa tai kaivantoa. Vuonna 1333 kaupungissa käyneen Ibn Battutan mukaan sitä kutsuttiin lisäksi nimellä "al-Qirim". "Eski Qirimiksi" sitä alkoivat kutsua osmanit 1400-luvun lopulla sen jälkeen, kun Krimin kaanikunnasta oli tullut Osmanien valtakunnan vasallivaltio.

title: Vientianen kuningaskunta

text: Nykyisen Laosin alueella oli muodostunut 1300-luvulla Lan Xangin kuningaskunta, eli miljoonien elefanttien maa. Kuningaskunta muodostui useista keskushallinnon alaisista vasallivaltioista. Maan kuningas Xetthathirat siirsi maansa pääkaupungin Luang Prabangista Vientianeeseen () vuonna 1560. 1700-luvun alussa Lan Xang hajosi kolmeen erilliseen kuningaskuntaan. Pohjoisessa sijaitsivat Vientiane ja Luang Prabang, kun taas Champassak muodostui entisen valtakunnan eteläosiin. Vientianen kuninkaaksi nousi vietnamilaisten tukema Sai Ong Hue. Vuonna 1778 kuningas Taksinin johtama Siam teki sotaretken Vientianeen. Vientianen kuninkaiden vallan symboli Smaragdi-Buddha ryöstettiin ja vietiin Siamiin. Veistosta säilytetään edelleen Bangkokin Wat Phra Kaewissa. Vientianesta tuli Siamin vasallivaltio. Siamilaisten sotaretkeä johtaneesta kenraali Chakrista tuli sittemmin Siamia hallinneen Chakri-dynastian ensimmäinen kuningas Rama I.


query: Milloin LIDL tuli Suomeen?

title: Lidl Suomi

text: Suomen ensimmäiset kymmenen Lidl-myymälää avattiin 29. elokuuta 2002.[7] Ensimmäisten joukossa olivat Forssan, Iisalmen, Jyväskylän, Kaarinan, Kemin, Kempeleen, Kouvolan, Lappeenrannan, Pirkkalan ja Äänekosken myymälät.[8] Myymäläverkosto kasvoi ripeästi seuraavan parin vuoden ajan, jonka jälkeen ketjua on kasvatettu maltillisemmin.[9] Tammikuussa 2006 myymälöitä oli 95[10] ja sadas myymälä avattiin 16. kesäkuuta 2006 Oulun Haapalehtoon[11]. Elokuussa 2007 myymälöitä oli 115[5] ja tammikuussa 2008 121.[12] Vuonna 2009 Lidl-myymälöitä oli 132, kun 132. myymälä avattiin Keuruulle 19. marraskuuta 2009. 135. myymälä avattiin 22. huhtikuuta 2010 Imatralle Mansikkalan kaupunginosaan. Maailman pohjoisin Lidl-myymälä sijaitsee Sodankylässä.[9] 150. myymälä avattiin Muurameen huhtikuussa 2016.[11]

title: Lidl Suomi

text: Lidl liittyi Kaupan työnantajaliittoon vuonna 2001[10] ja vuonna 2003 Lidl kiisteli työehdoista Palvelualojen ammattiliitto Pam kanssa. Lidl Suomi sai ensimmäisen pääluottamusmiehen maaliskuussa 2003.[48]

title: Lidl Suomi

text: Lidl kuuluu suomalaiseen pullonpalautusjärjestelmään vuodesta 2003. Vuodesta 2012 lähtien Lidliin on voinut palauttaa myös Alkon pulloja.[25] Tästä huolimatta Lidl itse myy edelleen suurimman osan virvoitusjuomistaan omaan panttijärjestelmäänsä kuuluvissa pulloissa.

title: Lidl Suomi

text: Lidlin markkinaosuus päivittäistavarakaupasta oli vuonna 2011 6,2 %.[29], ja se nousi vuonna 2013 yli kahdeksaan prosenttiin ja oli vuonna 2017 9,3 prosenttia. Kahden ensimmäisen toimintakuukautensa aikana Lidl saavutti 1,7 % osuuden Suomen päivittäistavarakaupasta.[30] Vuonna 2014 Lidl nousi Suomen kolmanneksi suurimmaksi päivittäistavarakaupaksi Suomen Lähikaupan ohi.[31]

title: Lidl Suomi

text: Yrityksen liikevaihto oli 2015 tilikaudella noin 1,4 miljardia euroa ja liikevoitto noin 70 miljoonaa euroa.[27] Lidl on Suomessa tehnyt voittoa kaikkina tilikausinaan vuodesta 2009 lähtien.[28]

title: Lidl

text: Lidl on saksalainen, kansainvälisesti toimiva päivittäistavarakauppaketju. Se toimii 29 maassa. Lidlillä on yli 10000 myymälää 27 Euroopan maassa sekä Yhdysvalloissa. Lisäksi sillä on verkkokauppatoimintaa Kiinassa ja Hongkongissa.[1] Vuonna 2017 Lidlin liikevaihto oli 74,6 miljardia euroa.[2] Lidllillä on kattavin halpamyymälöiden verkosto Euroopassa. Suomessa myymälöitä on vuonna 2018 yhteensä 177, joista 4 outlet-myymälää ja työntekijöitä noin 5 200.[3]

title: Lidl Suomi

text: Marraskuussa 2018 uutisoitiin että Lidl avaa verkkokaupan Suomessa nimeltä Sportyfeel.[17]

title: Lidl Suomi

text: Lidl Suomi Ky:n pääkonttori sijaitsee Espoon Niittykummussa.[4] Lidlillä jakelukeskukset Laukaassa Keski-Suomessa ja Janakkalassa Etelä-Suomessa.[5] Lisäksi yrityksen on tarkoitus avata kolmas jakelukeskus Järvenpäähän[6].

title: Mixxed up Energy Drink

text: Mixxed up Energy Drink on energiajuoma, jonka valmistaja on Lidl Stiftung Ab. Juomaa myy Suomessa Lidl-kauppaketju. Juoma on pakattu 25 cl tölkkeihin; juomaa myytiin ennen 0,5 litran pulloissa. Myös tölkin ulkoasu on muuttunut vuosien varrella.

title: Lidl Suomi

text: Lidlin menestys Suomessa näkyy myös tutkimusyhtiö T-Media Oy:n tekemissä vuosittaisissa Luottamus & Maine -tutkimuksissa. Vuonna 2013 Lidl ohitti maineessa Keskon ja vuonna 2015 Lidlistä tuli vähittäiskaupan ykkönen, kun se ohitti myös S-ryhmän.[43][44]

title: Lidl

text: Yrityksen juuret johtavat 1930-luvun Lounais-Saksaan, jolloin Lidl & Schwarz aloitti toimintansa elintarvikkeiden tukkuliikkeenä.[6] Sittemmin yrityksen toiminnot ovat eriytyneet Lidl-myymäläketjuun sekä Kaufland- ja Handelshof-hypermarketketjuihin. Ensimmäiset Lidl-myymälät avattiin 1970-luvulla Ludwigshafenin ympäristössä, minkä jälkeen myymäläketju laajeni Saksassa aina 1980-luvun lopulle asti.[6] Kansainvälinen laajentuminen alkoi 1990-luvun alussa, ja se on ollut varsin nopeaa.[6] Lidl-myymälöitä on vuonna 2017 kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa lukuun ottamatta Viroa ja Latviaa sekä Sveitsissä. Toiminta Serbiassa alkanee vuonna 2018[7].

title: Lidl Suomi

text: Lidl-myymälöitä oli toukokuussa 2018 Suomessa yli 170.[2] Suomen suurin Lidl-myymälä sijaitsee Kuopiossa Haapaniemenkadulla.[3]

title: Lidl Suomi

text: Lidl on Suomen kolmanneksi suurin päivittäistavaraketju markkinaosuudella mitattuna.[1] Kansainvälisen Lidl-ketjun Suomessa toimiva tytäryhtiö on Lidl Suomi Ky.

title: Janakkala

text: Tervakoski Oy:n paperitehdas Nestlé Oy:n jäätelötehdas Valio Oy UHT Kolmeks Oy, joka valmistaa keskipakoispumppuja ja sähkömoottoreita Kiipulan koulutus- ja kuntoutuskeskus Lidl Suomi Ky:n jakelukeskus (Lidlin Suomen suurin)

title: Lidl

text: Lidl toimii Suomessa itsenäisenä tytäryhtiönä, Lidl Suomi Ky:nä. Kommandiittiyhtiöllä on pääkonttori Espoon Niittykummussa[13] ja jakelukeskukset Laukaassa Keski-Suomessa ja Janakkalassa Etelä-Suomessa.[14] Suomen kymmenen ensimmäistä Lidl-myymälää avattiin elokuun lopulla 2002.[15] Lidl-myymälöitä oli Suomessa syyskuussa 2016 yhteensä 152 kappaletta[16].

title: Lidl

text: Lidl huomioi toiminnassaan ympäristöasioita. Suomeen tullessaan Lidl toi saksalaiseen tyylin myymälöiden pakastealtaisiin kannet, joilla säästetään energiaa. Sittemmin myös muut kauppaketjut ovat hiljalleen omaksuneet pakastealtaiden kannet myymälöihinsä. Lidlissä myytävä uusiomuovikassi on valmistettu sataprosenttisesti kierrätysmuovista, ja sille on myönnetty saksalainen Blaue Engel -ympäristömerkki.[23]

title: Lidl Suomi

text: Lidlin valikoima ei ollut Suomessa aluksi kovin laaja ja kotimaisten elintarvikkeiden suhteellinen osuus oli alussa pieni.[7] Alussa kotimaisia tuotteita olivat lähinnä leivät, maidot, lihat, kananmunat ja vihannekset.[7]

title: Lidl Suomi

text: Lidlillä on useita omia tuotemerkkejä (katso Lidlin omat merkit). Lidlin Milbona-tuotemerkillä myytävän maidon valmistaja vaihtelee, mutta alkuperämaa on Suomi. Karlens-juomat tulevat Laitilan Wirvoitusjuomatehtaalta.[22]

title: S-ryhmä

text: Bonuskorttijärjestelmästä asiakkaille aiheutuvia kuluja on kritisoitu julkisuudessa. Järjestelmän hintoja kohottava vaikutus on myös myönnetty S-ryhmästä. Toukokuussa 2014 Yle vertaili Suomessa toimivien kolmen suuren kauppaketjun omien merkkien edullisuuden, kokoamalla 31 tuotteen ruokakorin ja laskemalla niiden vuosikulutuksen eri talouksissa. Lidl oli selvästi edullisin. Nelihenkiselle perheelle Lidl oli 21 prosenttia edullisempi kuin Kesko ja 14 prosenttia edullisempi kuin S-ryhmä. Vertailu oli kuitenkin kyseenalainen, koska Lidlillä ei ole etukorttijärjestelmää, toisin kun S-ryhmällä ja Keskolla.

title: Lidl Suomi

text: Suomen Lidlien ainoa kahvipiste sijaitsee Sodankylän Lidlissä. Kahvipisteestä voi ostaa teetä ja kahvia. Lidl selvitti kahvipisteiden perustamista myös muihin myymälöihinsä vuonna 2014.[24]

title: Lidl Suomi

text: Lidlin maine Suomessa ei ollut aiemmin hyvä. Sitä pidettiin halpakauppana. Asiakkaissa korostuivat 2000-luvun ensivuosikymmenellä ääripäät: huonosti toimeentulevat ja toisaalta erittäin hyvin toimeentulevat paljon ulkomailla oleskelleet, jotka olivat tottuneet ulkomailla Lidliin. Kaupan laatumielikuva nousi kuluttajien mielissä halvasta kaupasta hinta-laatusuhteeltaan erittäin hyväksi vuoteen 2013 mennessä. Maine vastuullisena kauppana ja työpaikkana nousi myöhemmin. Muutoksen takana on tuotevalikoiman muutos ja viestinnän muutos: aluksi Lidl vältteli mediaa. Toiminnassaan Lidl seuraa kuluttajien toiveita, kun aiemmin se esimerkiksi piti lyhyitä kassatiskejä, vaikka asiakkaat inhosivat niitä.[16]

title: Lidl

text: Tammikuussa 2009 Lidl sai Saksassa 1,5 miljoonan euron sakot 12 osavaltiosta työntekijöiden urkinnasta. Lidl keräsi päätöksen mukaan tietoja kohtuuttoman laajalti: työntekijöiden henkilökohtaisista ongelmista, taloudesta ja terveydestä. Valvontakameroita oli henkilökunnan pukuhuoneissa ja vessoissa. Lidlin liikevaihto Saksassa on yli 13 miljardia euroa, johon verrattuna sakko on vähäinen.[18] Der Spiegelin mukaan Lidlin, Deutsche Bahnin ja Deutsche Telekomin vakoilu johti uuteen työnantajan vakoilun estävään lakiin Saksassa syksyllä 2009.[19]

title: Palpa

text: Palpan panttijärjestelmä on erittäin kattava: siihen kuuluu suurin osa Suomessa myytävistä virvoitusjuoma-, vesi-, kivennäisvesi-, olut-, siideri-, lonkero- ja urheilujuomapulloista ja -tölkeistä. Kierrätysmuovipullon tulon myötä pantillisiksi ovat tulleet myös muun muassa lähdevesi, sima, jäätee ja uusimpana tulokkaana viini. Alkon tuotteista myös moni ”taskumatti”-kokoinen muovipullo on pantillinen. Pantilliset kierrätysmuovipullot tunnistaa panttimerkinnästä. Lidl-kauppaketjun muovisilla juomapakkauksilla on oma kierrätysjärjestelmänsä Lidl-kaupoissa, Lidlin lasipullot ja tölkit kuuluvat nykyään Palpa-järjestelmään.

title: Lidl Suomi

text: Tammikuun alussa 2009 uutisoitiin Lidlin aloittavan oman merkonomiohjelman Tampereella, Jyväskylässä, Oulussa ja Helsingissä yhdessä Amiedun kanssa.[49] Joulukuussa 2013 Lidl haki Suomesta opiskelijoita Saksaan kolmivuotiseen korkeakoulutukseen, josta maksetaan kuukausipalkkaa.[50]

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Lidl Suomi

text: Lidlin kilpailukeinona on edullinen hinta,[18] joka näkyy myös yrityksen entisessä sloganissa Lidl on halpa! Nykyiset sloganit ovat Taattua laatua, vain Lidlistä ja Lidl – laadukkaasti halpa. Lidlin perusarvoja ovat selkeys ja yksinkertaisuus,[19] jotka näkyvät kaikessa toiminnassa. Niinpä muun muassa yksinkertainen linja tuotteiden esillepanossa ja myymälöiden sisustuksessa on tietoinen valinta.[20] Yrityksen toiminta-ajatuksena on tarjota asiakkaille korkealaatuisia tuotteita halpaan hintaan.[18] Halvan hinnoittelun mahdollistavat suuret sisäänostomäärät, logistiikkaratkaisut, tiukka hinnoittelu ja litteä organisaatio.[18] Lidlissä ei ole käytössä etukorttijärjestelmää[21].

title: Lidl Suomi

text: Lidl toi mukanaan Suomeen ”eurooppalaisen kassapöydän”. Kassat oli suunniteltu toimimaan yhdessä ostoskärryjen kanssa, minkä vuoksi myymälöissä ei aluksi ollut ostoskoreja. Keväällä 2007 ostoskorit tulivat kaikkiin myymälöihin ja tätä ennen ostoskoreja oli jo ollut muun muassa joissakin keskusta-alueiden myymälöissä. Viiden toimintavuoden jälkeen Lidl luopui eurooppalaisesta kassapöydästä ja korvasi sen muista suomalaiskaupoista tutulla kassapöydällä.[15]

title: Lidl Suomi

text: Lidlin Suomeen tulon jälkeen suomalaisia alan suurtoimijoita K- ja S-ryhmää on kritisoitu bonuskorttijärjestelmistä asiakkaille aiheutuvista kuluista. Järjestelmän hintoja kohottava vaikutus on myös myönnetty S-ryhmästä.[40] Toukokuussa 2014 YLE vertaili Suomessa toimivien kolmen suuren kauppaketjun omien merkkien edullisuuden kokoamalla 31 tuotteen ruokakorin ja laskemalla niiden vuosikulutuksen eri talouksissa. Lidl oli vertailun selvästi edullisin. Sen mukaan nelihenkiselle perheelle Lidl oli 21 prosenttia edullisempi kuin K-ryhmä ja 14 prosenttia edullisempi kuin S-ryhmä.[41]

title: Lidl Suomi

text: Tuotteet ovat valmiiksi pakattuja, eikä lihan tai kalan palvelutiskejä ole. Pääosa Lidlin tuotteista on niin sanottuja private label -tuotteita, joista ei usein käy selville tuotteen valmistajaa. Poikkeuksen muodostavat Suomesta hankitut elintarvikkeet, jotka osin myydään suomalaisina merkkituotteina. Päivittäistavaroiden lisäksi Lidlin valikoimaan kuuluu valikoima erilaisia käyttötavaroita, kuten vaatteita, leluja ja elektroniikkaa, joita käytetään sisäänheittotuotteina.

title: Lidl Suomi

text: Lidl Suomi Ky:n toimitusjohtajana toimi alussa Antti Tiitola. Tiitola oli vuoden 2008 alkupuoliskon sapattivapaalla, jonka aikana virkaa toimittavana toimitusjohtajana toimi Peter Ahlström.[12] Vuonna 2010 Lidlin toimitusjohtaja Antti Tiitola jätti Lidlin ja aikaisemmin Lidl-ketjua rakentamassa olleesta Lauri Sipposesta tuli uusi Lidl Suomen toimitusjohtaja.[47]


query: Mihin Matthias Castrén kuoli?

title: Matthias Alexander Castrén

text: Professorina Castrén luennoi etnologiasta, suomalaisesta ja suomalais-ugrilaisesta mytologiasta sekä Kalevalasta. Hän kirjoitti myös matkakuvaustaan ja työskenteli pääteoksensa, samojedikielten kieliopin parissa. Castrénin tuberkuloosi puhkesi kuitenkin uudelleen 1852. Vaikka hän jaksoi välillä työskennelläkin, hän ei saanut teostaan viimeisteltyä ja kuoli toukokuussa.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Venäjän Karjalan matkojen ansiosta Castrén tutustui vienalaiseen runokieleen. Sen ansiosta hän pystyi perehtymään Kalevalan käännöstyöhön. Castrénin ruotsinnos ilmestyi 1841, ja se oli teoksen ensimmäinen täydellinen käännös.[2] Sitä pidettiin erinomaisena. Castrén osallistui muutenkin Kalevalaa koskeneeseen keskusteluun. Hän taipui uskomaan, että sen muinaisrunot olivat pitkälti mytologisia.[5]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén saapui maaliskuussa 1848 Irkutskiin. Hän oli tuolloin varsin heikkokuntoinen. Sieltä hän lähetti Pietariin kielitieteellisiä muistiinpanoja ja arkeologis-etnologisen kokoelman. Irkutskista Castrén matkusti Baikaljärven yli burjaattien alueelle. Kjahtasta hän teki matkansa toisen vierailun Kiinassa, ja toukokuussa hän saapui Nertšinskiin, joka oli hänen matkansa itäisin piste. Siellä Castrén tutki evenkiä sekä seudun muinaishautoja ja piirtokirjoituksia.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti 1838 osakuntatoverinsa Carl Robert Ehrströmin matkakumppaniksi Lappiin, jossa hän sai ensimmäisen kosketuksensa saamen kieleen.[5] Hän tutki siellä saamelaista kansanrunoutta ja mytologiaa. Castrén julkaisi 1839 keräämänsä aineiston pohjalta väitöskirjansa De affinitate declinationum in lingua Fennica, Esthonica et Lapponica. Siinä hän kirjoitti suomen, viron ja saamen deklinaation yhteisistä piirteistä. Tutkimustensa ansiosta Castrén nimitettiin 1840 Keisarillisen Aleksanterin Yliopiston suomen ja muinaisten pohjoisten kansanheimojen kielten dosentiksi.[6]

title: Jonas Castrén

text: Jonas Castrénin isä oli kappalainen, myöhempi Pyhäjärven kirkkoherra ja valtiopäivämies Zachris Castrén; äiti Betty Leontine Reuter saavutti mainetta herätysliikkeessä muun muassa puhumalla kielillä. Jonas Castrén kuului Castrénin sukuun. Hän oli Suomen pääministeri Urho Castrénin setä, professori Erik Castrénin isosetä ja poliitikko Zachris Castrénin pikkuserkku. Kielentutkija Matthias Alexander Castrén taas oli hänen isänsä serkku.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Matthias Alexander Castrén syntyi Tervolassa 1813. Hänen isänsä oli kappalainen Christian Castrén, josta tuli myöhemmin Rovaniemen kirkkoherra, ja äitinsä Susanna Sofia Fellman. Sekä Castrénin että Fellmanin suvut olivat vanhoja pappissukuja.[2] Matthias oppi jo kotona sekä suomen että ruotsin kielen. Tervola oli suomenkielistä aluetta, mutta säätyläisperheessä ruotsin osaaminen oli välttämätöntä.[3]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Haavio-Mannila, Elina: ”Etnologia ja sosiaaliantropologia”. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Risto Alapuro & Matti Alestalo & Elina-Haavio-Mannila| title = Suomalaisen sosiologian historia| location = Porvoo, Helsinki, Juva| publisher = WSOY| year = 1992| isbn = 951-0-17996-5}} Häkkinen, Kaisa: ”Matthias Alexander Castrén suomen kielen tutkijana”. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Per Urales ad Orientem. Iter polyphonicum multilingue| location = Helsinki| publisher = Société Finno-Ougrienne| year = 2012| version = Suomalais-ugrilaisen seuran toimituksia| isbn = 978-952-5667-33-2| format = [ Häkkisen artikkeli]| accessdate = 8.2.2017}}

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén oli mennyt naimisiin 1850 tunnettuun Tengströmien sukuun kuuluneen Natalia Tengtströmin kanssa. Natalian isä oli filosofian professori Johan Jakob Tengström. He saivat 1851 pojan. M. A. Castrénin kuoltua Natalia jäi 21-vuotiaana leskeksi.[9] Heidän poikansa Robert Castrén oli tunnettu poliitikko ja lehtimies, joka kuoli 32-vuotiaana umpilisäkkeen tulehdukseen.[10]

title: Eric Castrén

text: Eric Castrén oli naimisissa 1763–1784 Pudasjärven kirkkoherran Samuel Keckmanin tyttären Katarina Elisabet Keckmanin (k. 1784) kanssa ja vuodesta 1786 Oulun kappalaisen Jakob Elfvingin tyttären Brita Helena Elfvingin (k. 1817) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa. Hänen poikiaan olivat Kemin kirkkoherra, teologian tohtori Matthias Castrén (1764–1845), Utsjoen kirkkoherra Samuel Castrén (1765–1797), Alatornion kirkkoherra Erik Castrén (1771–1846), Rovaniemen kirkkoherra Kristian Castrén (1779–1825), Evijärven kappalainen Jakob Castrén (1781–1816) ja Säräisniemen kappalainen Zachris Castrén (1782–1818).

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén sairasteli itsekin, mutta kesän lähestyessä pystyi jatkamaan matkaansa etelään. Hän kulki Krasnojarskin ja Minusinskin kautta Sajanvuoristoon. Hän tapasi kamasseja ja tutki kamassia sekä kahta turkkilaista kieltä, hakassia ja tofaa.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Syksyllä Castrén kulki Usajokea itään. Tämän matkan aikana hänen terveytensä alkoi heikentyä. Obdorskiin hän saapui marraskuussa ja teki siellä huomioita nenetsin ja suomen kielten sukulaisuudesta. Castrénin terveydentila alkoi kuitenkin olla huolestuttava, ja hän joutui helmikuussa 1844 matkustamaan lääkärinhoitoa varten Obia pitkin Berezovoon. Lääkärin mukaan Castrén sairasti keuhkotautia, minkä takia hän joutui lähtemään kotimatkalle.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Palatessaan Lapista hän kuuli Pietarin tiedeakatemian suunnittelemsta Siperian-tutkimusmatkasta. Castrén otti yhteyttä Anders Johan Sjögreniin ja ilmoitti halukkuutensa retkikunnan kielentutkijaksi. Kun Pietarin tiedeakatemian vastaus venyi, Castrén anoi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralta matka-avustusta aitoon runonlauluperinteeseen ja runojen mytologiseen taustaan tutustumiseen. Castrén pääsi matkalle Vienan runomaille, ja hän tapasi kesällä 1839 sekä Arhippa Perttusen että Vaassila Kieleväisen.[5]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti kesäkuussa paluumatkalle. Se kesti sairastelun takia yli puoli vuotta. Hän kärsi keuhkotaudin lisäksi myös punataudista ja keripukista. Pietariin Castrén saapui vasta tammikuun lopulla ja Helsinkiin helmikuussa 1849.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén ja Bergstadi palasivat toukokuun lopussa Jeniseiskiin. He jatkoivat sen jälkeen pohjoiseen. Matkan aikana Castrén keräsi myös evenkien, keettien ja selkuppien perinteistä esineistöä. Dudinkaan Castrén ja Bergstadi saapuivat syyskuun alussa. Sairastunut Bergstadi ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan matkaa Tolstoi Nosiin, missä Castrén tutki alueen samojedikieliä ja keräsi kansatieteellistä aineistoa. Paluumatkalla hän otti Bergstadin mukaansa, joka ei kuitenkaan pystynyt jatkamaan enää ja joutui palaamaan Suomeen. Castrén palasi Jeniseiskiin, jossa työskenteli keetin kielen parissa.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén palasi toukokuussa 1844 Helsinkiin. Siellä hän viimeisteli komin kielioppinsa Elementa grammatices Syrjaenae, jonka nominitaivutusta käsittelevä osa De nominum declinatione in lingua Syrjaena hyväksyttiin väitöskirjaksi.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Christian Castrénin kuoltua Susanna-äiti muutti lapsineen Ouluun, jossa Matthias Alexander aloitti 1826 triviaalikoulussa. Tätä ennen hän oli saanut vain kotiopetusta.[3]

title: Matthias Castrén

text: Matthias Castrén (29. toukokuuta 1764 Pudasjärvi – 15. toukokuuta 1845 Kemi) oli kirkkoherra, lääninrovasti ja luonnontieteiden harrastaja.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén oli kielitieteilijänä jopa maailmanlaajuisesti poikkeuksellinen. Vaikeissa olosuhteissa keräämistään aineistoista hän työsti yhteensä 14 kielen kieliopit. Hän oli myös vertailevan uralistiikan ja Siperian kielten tutkimuksen uranuurtaja.[2] Hän olikin luomassa pohjaa fennougristiikan kehittymiselle, ja toisaalta hänen tutkimuksensa olivat aloittamassa sekä uralistiikan että altaistiikan tutkimuksia.[11] Lisäksi Castrén oli aloittamassa kielitieteellistä kenttätyötä, joten häntä voidaan pitää jopa etnolingvistiikan perustajana.[2]

title: Zachris Castrén

text: Zachris Castrén kuului Castrénin sivistyssukuun. Hänen vanhempansa olivat kauppias Zachris Castrén ja Maria Gummerus. Kielentutkija Matthias Alexander Castrén oli hänen setänsä. Castrén opiskeli uskonnonfilosofiaa, väitteli tohtoriksi 1899 ja nimitettiin käytännöllisen filosofian dosentiksi yliopistoon 1903. Siinä välissä hän oli ylioppilaskunnan puheenjohtajana. Hän kiinnostui liberaaleista filosofeista ja tuli jo nuorena tunnetuksi uskonnonvapauden puolustajana. Hän liittyi nuorsuomalaisiin ja osallistui sortovuosina Kagaalin toimintaan. Castrén valittiin eduskuntaan kerran, vuoden 1909 vaaleissa, mutta kausi jäi lyhyeksi kun eduskunta hajotettiin jo alle puolen vuoden kuluttua. Eduskuntakaudellaan hän oli toimitusvaliokunnan puheenjohtaja. Sosiaalireformistina hän oli K. J. Ståhlbergin tavoin "varpusten" johtajia ja kuului vuosia Nuorsuomalaisen Puolueen hallitukseen.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Suomen ja sen sukukielten tutkimuksia alkoi ilmestyä sitä tahtia, että vuonna 1841 perustettiin niitä varten julkaisusarja Suomi: Tidskrift i fosterländska ämnen. Sen perustajiin kuuluivat muun muassa Castrén ja Elias Lönnrot.[6]

title: Matthias Castrén

text: Matthias Castrén oli myös innokas kasvi- ja eläintieteen harrastaja. Hänen lukuisia kasvitieteellisiä havaintojaan ilmestyi Suomen Talousseuran julkaisuissa.

title: Robert Castrén

text: Robert Castrén (16. elokuuta 1851 Helsinki – 30. elokuuta 1883 Helsingin maalaiskunta ) oli suomalainen liberaali poliitikko ja lehtimies. Hänen isänsä oli nuorena kuollut Matthias Alexander Castrén, äidin isänsä Johan Jakob Tengström, molemmat suomen kielestä kiinnostuneita tunnettuja professoreita. Hänen äitinsä oli kulttuuripiireissä vaikuttanut Natalia Castrén, o.s. Tengström.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén lähti helmikuussa 1845 uudestaan Siperiaan. Hänen matkatoverinaan oli vastavalmistunut maisteri Johan Reinhold Bergstadi. Kazaniin he saapuivat huhtikuussa. Siellä Castrén viimeisteli marin kielioppinsa Elementa grammatices Tscheremissae. He jatkoivat toukokuussa eteenpäin ja tekivät tutkimuksia Irtyšin ja Obin varrella asuneiden hantien parissa. Toropkovassa Castrén tapasi metsänenetsejä, joiden kieli metsänenetsi oli vielä Castrénin aikana tieteelle tuntematon.[2]

title: Matthias Castreen

text: Matthias Castreenin poikia olivat tuomari Christer Castrén, joka seurasi isäänsä kruununvoutina ja pormestarina, sekä Kemin kirkkoherra Eric Castrén. Matthias Castreen oli 1900-luvulla Suomen pääministereinä toimineiden Kaarlo Castrénin ja Urho Castrénin yhteinen esi-isä: Kaarlo oli Christerin ja Urho Ericin pojanpojanpojanpoika.

title: Natalia Castrén

text: Natalia Castrénin isä oli filosofian professori Johan Jakob Tengström ja äiti Sofia Magdalena af Tengström, arkkipiispa Jacob Tengströmin tytär. Hän oli vuodesta 1850 naimisissa kielitieteilijä Matthias Alexander Castrénin kanssa, joka kuitenkin kuoli jo kaksi vuotta myöhemmin. Heidän ainoa lapsensa oli lehtimies ja historioitsija Robert Castrén.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Matthias Alexander Castrén (myös muodossa Matias Aleksanteri Castrén; 2. joulukuuta 1813 Tervola – 7. toukokuuta 1852 Helsinki[1]) oli Helsingin yliopiston ensimmäinen suomen kielen professori ja uralilaisten kielten tutkimuksen ja etnografian uranuurtaja. Castrénin tutkimukset loivat pohjaa muun muassa fennougristiikalle ja etnolingvistiikalle.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén täydensi loppukesän Surgutissa hantin kieliopin käsikirjoitusta. Surgutista Castrén ja Bergstadi jatkoivat matkaansa Narymiin, missä Castrén tutki selkupeita. Selkupilaisten alueella he matkustivat reellä, kunnes he saapuivat maaliskuussa 1846 Tomskiin. Huhtikuussa heidän tiensä erkanivat Jeniseiskissä. Castrén tutki paikallisiin selkupin murteita ja antoi Bergstadille tehtäväksi tutkia keetin kieltä.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Arkangelissa Castrén kuuli, että Suomen valtion varoista oli myönnetty hänelle apuraha samojedikielten tutkimiseen. Castrén aloitti kesällä 1842 työn Arkangelissa nenetsien avustuksella. Tämän jälkeen hän aloitti matkan arktiksen rannikkoa pitkin ja saapui helmikuussa 1843 Pustozerskiin, josta hän jatkoi Petšoraa pitkin Ust-Tsilmaan ja Ižmaan. Castrén sai syyskuussa valmiiksi komin kieliopin käsikirjoituksen, jonka hän lähetti Pietarin tiedeakatemiaan.[2]

title: Matthias Alexander Castrén

text: Hän teki kaksi matkaa Siperiaan, jossa tutki useita alueen kieliä. Hän työsti lopulta peräti 14 siperialaisen kielen kieliopit. Castrén keräsi matkoiltaan myös laajan kansatieteellisen ja arkeologisen kokoelman. Ennen Siperian-matkojaan hän oli tutkinut saamelaisia ja runonlauluperinnettä. Tutustuttuaan vienalaiseen runokieleen Castrén kirjoitti kehutun ruotsinnoksen Kalevalasta.

title: Matthias Alexander Castrén

text: Castrén siirtyi koulun jälkeen opiskelemaan Keisarilliseen Aleksanterin Yliopistoon Helsinkiin. Yliopistossa ei pystynyt vielä opiskelemaan suomea pääaineena, mutta Carl Niclas Keckman toimi suomen kielen lehtorina ja opetti moninaisista aiheista. Castrén oli todennäköisesti seurannut jonkun verran Keckmanin opetusta, sillä hän pyrki hankkimaan kaiken tiedon suomesta ja sen sukukielistä.[4]


query: Mikä on Ilmajoen asukasluku nykyisin?

title: Ilmajoki

text: Vuoden 2017 lopussa Ilmajoella oli 12 205 asukasta, joista 8 947 asui taajamissa, 3 210 haja-asutusalueilla ja 48 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ilmajoen taajama-aste on 73,6 %.[21] Ilmajoen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[22]

title: Seinäjoki

text: Kulkureittinä käytetyn Seinäjoen vesistön ympärillä olevalle alueelle muodostui ennen pitkää Suur-Ilmajoen Seinäjoen kylä. Alue oli varsin laaja, n. 70 km, joten osaa alueista laskettiin kuuluvaksi toisiin kyliin, kuten esimerkiksi nykyisen Alakylän alue laskettiin kuuluvaksi Ilmajoen Peltoniemen kylään ja osaa joen keskijuoksun maista Röyskölän kylään. Varsinainen kyläjako suoritettiin vuoden 1793 maakirjaan, jolloin Seinäjoen varrella olevat alueet luokiteltiin seuraavasti: Ala-Seinäjoki eli nykyinen Seinäjoen kantakaupungin alue, Peräseinäjoki ja Alavuden Peräseinäjoki.[13]

title: Ilmajoen Kisailijat

text: Ilmajoen Kisailijoiden jalkapallon historia ulottuu 1940-luvun puoliväliin, jolloin tiettävästi Kisailijoiden mies- ja poikajoukkueet pelasivat piirin sarjassa. 1950-luvulla IK:n miesjoukkue pelasi muutamia vuosia sarjatasolla, kunnes toiminta tyrehtyi käytännössä IK:n osalta noin 30 vuodeksi. Ilmajoen Ilves -nimellä Ilmajoella pelasi miesjoukkue 1980-luvun alkupuolella. Kun seura lopetti toimintansa, tuli jalkapallon sarjatasolla pelaamiseen usean vuoden tauko.

title: Könnin mestarit

text: Könnin suvun esivanhemmat ovat Könnin sukukirjan vuoden 1949 painoksen mukaan Rannon talosta, joka sijaitsi Koskenkorvan Jouppilan kylässä Kyrönjoen varressa nykyisen Ilmajoen ja Kurikan rajamailla. Suur-Ilmajoen aikana talo kuului Nenättömänkylään. Kylän läpi virtasi Nenättömänluoma ja sen varrelle Nopankylään asti, Ilmajoen ja Kurikan asukkaat asettuivat asumaan.

title: Nopankylä

text: Nopankylä on yksi Ilmajoen kylistä. Se sijaitsee kunnan länsiosassa. Kylässä on kaksi järveä ja lampi, Vitiäisjärvi ja Kalajaisjärvi sekä Rajalampi Pässilänvuoren kupeessa. Kalajaisjärvellä sijaitsee Ilmajoen kunnan kurssi- ja leirikeskus sekä seurakunnan leirikeskus. Nopankylässä on Ilmajoen kolmanneksi vanhin, nykyisin noin 30 oppilaan koulu.

title: VS-yhtiöt

text: Entinen VS-yhtiöiden pääkonttori Ilmajoella on nykyisin Ilmajoen kunnan omistuksessa. VS-yhtiöiden konkurssi oli aikoinaan kova isku Ilmajoen seudulle, mutta alueen talouselämä onnistui kuitenkin toipumaan siitä suhteellisen nopeasti.

title: Ilmajoen kirkko

text: Kirkossa nykyisin olevan kaksiosaisen alttaritaulun on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin 1878, jonka ylempi osa kuvaa ylösnousseen Jeesuksen ja Marian kohtaamista puutarhahaudalla. Alempi kuva esittää haudassa olevaa Jeesusta, jota enkelit palvelevat. Tämän alttaritaulun lahjoitti värjäri Johan Pihlman. Kirkon alkuperäinen alttaritaulu oli taiteilija Johan Almin maalaama, ja se on nykyään Ilmajoen museon pihapiirissä olevassa kirkkomuseossa. Nykyinen kirkko koristeltiin myös seinä- ja kattomaalauksin. Mikael Toppeliuksen raamatunhistorialliset maalaukset kuitenkin peitettiin maalilla jo ensimmäisessä peruskorjauksessa 1836. Kirkon sisäseinät olivatkin 1800-luvun lopulla pääosin täysin valkoiset.

title: Ilmajoki

text: Ilmajoella on hyvät koulutusmahdollisuudet. Peruskoulujen ja lukion lisäksi Ilmajoelta löytyy kaksi koulutuskeskus Sedun toimipistettä, Maatalous- ja metsäoppilaitos (Sedu Ilmajoentie) ja Taiteen ja Kulttuurin oppilaitos (Sedu Pappilantie). Ilmajoella on myös Etelä-Pohjanmaan Opisto, jossa voi opiskella esimerkiksi lukuvuoden mittaisilla opintolinjoilla tai suorittaa nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen ammatillisen perustutkinnon. Lisäksi opiston koulutustarjontaan lukeutuvat aikuisten näyttötutkinnot, lyhytkurssit ja avoimet yliopiston opinnot. Ilmajoella sijaitsee myös Seinäjoen ammattikorkeakoulun elintarvike ja maatalous -linjat Ilmajoen kampuksella, jotka toimivat osittain samoissa tiloissa Sedu Ilmajoentien kanssa. [32][33]

title: Ramallah

text: Vuoden 2016 arvion mukaan Ramallahin asukasluku oli 35 140. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 27 092. Vielä vuonna 1945 kaupungin asukasluku oli noin 5 000 ja heidän valtaosa kristittyjä. Vuonna 1967 Ramallahin asukasluku oli 12 134 ja heistä hieman yli puolet oli kristittyjä. Nykyisin kristittyjen osuus Ramallahin väestöstä on noin 25 %.

title: Berens River

text: Berens River on kylä Berensjoen varrella Winnipegjärven itärannalla, noin 290 kilometrin päässä pohjoiseen Manitoban provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Kylän asukasluku on nykyisin 42 (2001). Asukaslukuun ei ole huomioitu Berens River First Nation -intiaanireservaattia, jonka asukasluku on 2 531.

title: Marja-Leena Mäkelä

text: Mäkelä innostui kirjoista lapsuudessaan Ilmajoen Koskenkorvalla, missä hänen äitinsä toimi sivukirjaston hoitajana. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa ja toimi kirjastonhoitajana Ilmajoella ja Seinäjoella, jossa nykyisin asuu.

title: Seinäjoki

text: Seinäjoen alue kuului 1700-luvun loppupuolelle saakka Suur-Ilmajoen hallintopitäjään. Pitäjään kuuluivat lisäksi nykyiset Alavuden, Ilmajoen, Jalasjärven, Kauhajoen, Peräseinäjoen ja Kurikan alueet sekä Virtain Kurjenkylä. Pohjois–etelä-suunnassa pitäjän pituus oli noin 80 km ja itä–länsi-suunnassa noin 100 km. Pinta-ala ilman vesiä oli noin 4500 neliökilometriä.[12]

title: Ilmajoen Kisailijat

text: Ilmajoen Kisailijat on Ilmajoella toimiva yleisseura jonka alaisuudessa on muutamia lajijaostoja. Niitä ovat pesäpallo-, paini-, kädenvääntö-, hiihto-, jalkapallo-, yleisurheilu- ja uintijaosto.

title: Peurala

text: Kylän osia yhdistää Liinaniemen silta, Valle Antilan tekemä riippusilta vuodelta 1910. Kylässä sijaitsee Ilmajoen Osuusmeijeri, jonka tuotantotilat on vuokrannut käyttöönsä jalasjärveläinen Juustoportti. Peuralan- ja Luomankylien rajalla sijaitsee karjakkokouluna vuonna 1875 aloittanut Ilmajoen maatalousoppilaitos, jonka toimintaa ylläpitävät nykyisin Koulutuskeskus Sedu ja Seinäjoen ammattikorkeakoulu.

title: Moabit

text: Moabitin asukasluku on nykyisin noin 70 000. Korkeimmillaan asukasluku oli vuonna 1910, jolloin alueella oli noin 190 000 asukasta. Vielä 1800-luvun alkupuolella Moabitin asukasluku oli vain muutamia satoja. Vuoden 2005 lopussa 28,9 prosentilla Moabitin asukkaista oli ulkomaalaistausta.

title: Ilmajoki

text: Ilmajoen asukkaista viidesosa on alle 14-vuotiaita. Asukasluku on kasvanut viimeisen kymmenen vuoden aikana noin 700 hengellä. [3]

title: Ilmajoen lento-onnettomuus

text: Ilmajoen lento-onnettomuus tapahtui 14. marraskuuta 1988, kun Wasawingsin Embraer 110 EMB-P1 Bandeirante -lentokone törmäsi maahan Ilmajoen lentoaseman lähistöillä. Kone oli ollut reittilennolla Helsingistä Ilmajoelle. Onnettomuudessa kuolivat heti koneen päällikkö, perämies ja kolme matkustajaa. Yksi matkustaja menehtyi saamiinsa vammoihin viikkoa myöhemmin sairaalassa. Kaksi koneen matkustajista sai vakavia vammoja, neljän selvitessä lievin vammoin.

title: Ilmajoen seurakunta

text: Ilmajoen seurakunnan alue kuului alun alkaen muun suomenkielisen Etelä-Pohjanmaan tavoin suureen Kyrönjoensuun/Pohjankyrön emäseurakuntaan, jonka keskus oli nykyinen Isokyrö. Sen yhteyteen perustettiin Ilmajoen kappeliseurakunta vuonna 1516, jolloin Suomen viimeinen katolinen piispa Arvid Kurki vihki käyttöön Ilmajoen ensimmäisen kirkon Pyhän Annan ja apostoli Jaakobin kunniaksi. Omaksi kirkkoherrakunnakseen eli itsenäiseksi seurakunnaksi Ilmajoki erotettiin jo vuonna 1532. Lähes kaikki ympäristön seurakunnat ovat vuosikymmenten saatossa eronneet Ilmajoen emäseurakunnasta. Ilmajoen kunnallishallinto erotettiin seurakunnasta vuonna 1866.Lähde:

title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio sai alkunsa 1924, kun perustettiin Ilmajoen keskikoulu. Lukioluokat perustettiin 1930. Yksityisen, kannatusyhdistyksen omistaman oppikoulun ensimmäinen rehtori oli Martti Stenius, joka hoiti virkaa 38 vuotta, kuolemaansa 1963 saakka. Hän opetti historiaa ja yhteiskuntaoppia, ja toi Ilmajoen yhteiskouluun Helsingin normaalilyseon mallin mukaisen itsehallintokokeilun, jossa luokat valitsevat keskuudestaan valvojat ja muut tarvittavat virkailijat. Tätä mallia, jota erilaisin muunnelmin sovellettiin noin 40 koulussa ympäri Suomen, toteutettiin Ilmajoella 1928–1939 jopa niin, että koulu julistettiin omaksi ”itsehallintotasavallakseen”.

title: Ilkan patsas

text: Ilkan patsas on mukulakivistä rakennettu Matti Visannin suunnittelema monumentti Ilmajoella. Patsas on rakennettu Jaakko Ilkan ja samalla kaikkien nuijasoturien muistomerkiksi 1924 paikalle, jonne Isonkyrön kirkolla 1597 mestatun Jaakko Ilkan ruumis tuotiin Ilmajoen kirkolle teilattavaksi. Patsaan ympäristö on vanha Ilmajoen emäpitäjän historiallinen keskus. Siellä sijaitsi aiempi Ilmajoen kirkko, joka purettiin Ilmajoen nykyisen kirkon valmistuttua 1766. Vanha hautausmaa on edelleen olemassa Ilkan patsaan vieressä.

title: Pojanluoma

text: Pojanluoma on Ilmajoen kunnan kylä Etelä-Pohjanmaalla vajaan 20 kilometrin päässä Seinäjoesta. Kylällä sijaitsee mm. Neiron koulu ja Pojanluoma-seuran kylätalo Seurala. Pojanluoman asukasluku on yli 400. Pojanluoman vanhalla koululla toimii kansainvälinen laulukoulu. Luomuliitto on valinnut vuoden 2008 luomuyrittäjäksi Ilmajoen Makkaramestarit, joka toimii Pojanluoman kylässä. Pojanluomalta on alle 5 kilometriä Seinäjoen lentoasemalle.

title: Kari Varis

text: Maastohiihdossa Varis edusti Joensuun Katajaa vuoteen 2010 asti ja Kouvolan Hiihtoseuraa vuosina 2010–2018. Nykyisin Varis edustaa Ilmajoen Kisailijoita.

title: Ilmajoki

text: Ilmajoki on kuulunut lukuisten muiden eteläpohjalaisten kuntien tavoin alkujaan suureen Kyrön/Kyrönjoensuun/Pohjankyrön eli nykyisen Isonkyrön emäpitäjään. Ilmajoen kappeliseurakunta perustettiin sen alaisuuteen vuonna 1516 ja siihen tuli kuulumaan nykyiset Alavuden, Jalasjärven, Kauhajoen, Kurikan, Peräseinäjoen ja Seinäjoen alueet. Itsenäiseksi Ilmajoen emäpitäjäksi tämä alue itsenäistyi Isostakyröstä vuonna vuonna 1532, kun Ilmajoen seurakunta perustettiin. Käytännössä ero Kyröstä tapahtui todennäköisesti vasta 1550-luvulla.[9] Ensimmäiset käräjät Ilmajoella pidettiin 1554. Oma hallintopitäjä Ilmajoesta tuli viimeistään vuonna 1571, jolloin löytyy ensimmäinen maininta Ilmajoen omasta nimismiehestä.[10]

title: Jaakko Ilkka

text: Ilkka valittiin nuijamiesten päälliköksi. Melko varmasti hän osasi kirjoittaa ja puhui sekä ruotsia että suomea. Silti hän käytti myös puumerkkiä. Vaikka toisin väitetään, Ilmajoen vaakunassa oleva puumerkki ei todennäköisesti ole Ilkan, vaan isokyröläisen apupäällikkö Yrjö Kontsaan puumerkki. Sitten 31. joulukuuta 1596 Flemingin joukot seisoivat Ilkan johtamia nuijamiehiä vastassa Nokian kartanon lähettyvillä Pirkkalassa. On viitteitä siitä, että nuijamiehilläkin oli ruutiaseita käytössä. Kuitenkin sen jälkeen, kun kapinallisten hallitsemaa Nokian kartanoa oli ammuttu tykein, Fleming kehotti nuijamiehiä luovuttamaan päällikkönsä hänelle, jolloin rivimiehiä ei rangaistaisi. Nuijamiesten rivit kuitenkin hajosivat ja Jaakko Ilkka karkasi miestensä edellä Ilmajoelle. Flemingin ratsumiehet tappoivat sitten Nokian pelloilla ja metsissä pakenevia nuijamiehiä satamäärin. Vouti Abraham Melkiorinpoika tavoitti muutaman päivän kuluttua myös Ilkan ynnä osan hänen esikuntaansa ja teloitutti heidät Isonkyrön kirkolla. Flemingin 27. tammikuuta 1597 kirjoittama kirje (Jaakko Ilkan vangitsemis- ja Turun vankilaan toimittamiskäsky) ei ehtinyt tavoittaa vouti Abraham Melkiorinpoikaa ennen Jaakko Ilkan mestausta. Lopulta Jaakko Ilkan ruumis vietiin Ilmajoen kirkolle (sijaitsi nykyisen Ilmajoen museon paikalla) ja asetettiin teilipyörän päälle lintujen syötäväksi. Paikalle pystytetiin Ilkan patsas 1924.

title: Koskenkorva (Ilmajoki)

text:
Koskenkorva on taajama Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen sekä valtatie 3:n ja kantatie 67:n varsilla rajoittuen etelässä Kurikkaan. Matkaa Seinäjoelle on 26 kilometriä, Vaasaan 66 kilometriä ja Tampereelle 173 kilometriä. Ilmajoen keskusta on kahdeksan kilometrin päässä. Koskenkorva kuuluu Ilmajoen taajamaan. Koskenkorvan asukasluku on noin 2 100. Koskenkorvan tasaisen kangasmaaston näkyvimmät maamerkit ovat läheinen Santavuori sekä Koskenkorvan tehtaat, jossa tislataan alkoholia muun muassa kylän mukaan nimetyn Koskenkorva Viinan valmistukseen. Tehtaan naapurina sijaitsee Koskenkorvan rautatieasema, joka on poistettu rataliikenteen käytöstä ja on nykyään yksityisessä omistuksessa. Asema sijaitsee Seinäjoelta Kaskisiin johtavalla Suupohjan rataosuudella.
Koskenkorva on saanut nimensä rautatieaseman mukaan, joka nimettiin paikallisen talon mukaan. Aiempi kylästä käytetty nimi oli "Yläpää".

title: Ilmajoen kirkko

text: Ilmajoen ensimmäinen kirkko oli Ilmolan kappeli, joka rakennettiin noin vuonna 1516. Seuraava kirkko rakennettiin samalle paikalle vuonna 1638 ja se oli länsitornillinen tukipilarikirkko. Tämä kirkko purettiin nykyisen tieltä vuonna 1766.

title: Ilmajoen kirkko

text: Ilmajoen kirkko on Ilmajoen seurakunnan kirkko Ilmajoen kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Se on puinen ristikirkko, jossa on noin 1200 istumapaikkaa.

title: Luettelo jääkäreistä N

text: () oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Nevanperä ja Liisa Lahti-Röyskö. Nevanperä kävi kansakoulun ja Ilmajoen kansanopiston vuosina 1892 - 1893. Hän suoritti asevelvollisuutensa vuosina 1897 – 1899 Suomen rakuunarykmentissä. Armeijansa jälkeen hän työskenteli virkaatekevänä opettajana Evijärven Kerttulan kansakoulussa vuosina 1900 – 1901. Nevanperä toimi usean vuoden ajan kansallismielisen nuorisoliiton Ilmajoen osaston puheenjohtajana ja oli saman liiton yleisen johtokunnan jäsenenä. Hän toimi myös noin kahdeksan vuoden ajan Ilmajoen ja Seinäjoen Eläinvakuutusyhdistyksen puheenjohtajana. Hän työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:ään 28. joulukuuta 1915, mutta hänet komennettiin jo 21. tammikuuta 1916 Suomeen, missä hänen tuli toimia värvärinä. Takaisin Suomeen hän palasi helmikuussa vuonna 1916. Suomeen palattuaan hän joutui viranomaisten silmätikuksi ja hän joutui sen takia pakoilemaan heitä aluksi Suomessa, josta hänen oli lopulta muutettava lahden yli Ruotsiin. Takaisin Suomeen hän uskaltautui syksyllä vuonna 1917 ja osallistui sen jälkeen sisällissodan valmisteleviin tehtäviin kotipaikkakunnallaan Ilmajoella. Varsinaisten taisteluiden alettua Nevanperä osallistui ryhmänjohtajana Ilmajoen ja Kristiinan valtauksiin. Kyseisten valtausten jälkeen hän toimi vartiopäällikkönä Ilmajoella vangittujen venäläisten ja muiden sotavankien vartioinnissa. Sisällissodan jälkeen Nevanperä työskenteli muun muassa kirja-asiamiehenä. Hänet haudattiin Ilmajoelle. Kunniamerkit: Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.

title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Etelä-Pohjanmaan karjatalouskoulu Ilmajoella perustettiin 1904 käytännöllistietopuoliseksi. 1912 aloitti Ilmajoen tietopuolinen karjanhoitokoulu, jonka nimi vaihdettiin 1925 Etelä-Pohjanmaan tietopuoliseksi karjanhoitokouluksi. Normaalin opetussuunnitelman ohessa se järjesti karjakko-, tarkastuskarjakko- ja karjatalouskursseja sekä kursseja uusille harjoittelijoille. Koulu siirtyi valtiolle 1959, ja 1980-luvun alussa Etelä-Pohjanmaan karjatalouskoulu muuttui opistotasoiseksi "maatalousoppilaitokseksi". Samalla Paimiossa toiminut maatalouskerho-opisto lopetettiin. Nykyisin koulutila on osa toisen asteen Koulutuskeskus Sedua ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun elintarvike- ja maatalouskoulutusalaa.

title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio on Ilmajoen kunnan ylläpitämä lukio. Siinä opiskelee runsaat 200 opiskelijaa ja opettajia on 15. Ilmajoen lukio on yleislukio, jossa toimivat ilmaisu-, paini- ja pesäpallolinjat.

title: Ilmajoen lukio

text: Vuonna 1975 peruskoulun tulon myötä Ilmajoen yhteiskoulusta jäi jäljelle Ilmajoen lukio, joka alempien luokka-asteiden tavoin siirtyi kunnan ylläpidettäväksi. Kurssimuotoiseen lukioon Ilmajoella siirryttiin syksyllä 1982 ja luokattomaan lukioon 1990-luvun puolivälissä.