query: Missä Tōzō Minanogawa syntyi?

title: Tōzō Minanogawa

text: Tōzō Minanogawa (, s. 17. syyskuuta 1903, Tsukuba-shi (つくば市), Ibaraki-ken (茨城県), Japani, k. 20. tammikuuta 1971), sittemmin hetken valmentajanimeltään niin ikään Tōzō Minanogawa oli ammattisumopainin historian 34. suurmestari (yokozuna). Minanogawa, oikealta nimeltään Tomojirō Sakata (酒田供治郎), syntyi nykyisen Tsukuban kaupungin alueella Tokiosta koilliseen sijaitsevassa Ibarakin prefektuurissa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Yliopisto-opiskelu tuotti Minanogawalle maineen lukeneena miehenä, joten hänet kutsuttiin pian erikoistehtävään liitossa. Tämä osoittautui pian suureksi virheeksi. Minanogawa ei jaksanut keskittyä enää sumoon liittyviin tehtäviin. Pian avautui paikka lentäjiä kouluttavan oppilaitoksen liikunnanohjaajana, johon tehtävään Minanogawa päätyi. Samalla hän hylkäsi jäsenyyden ammattisumoliitossa, joka olisi taannut hänelle ja perheelleen taloudellisen turvan vuosikymmeniksi eteenpäin.

title: Tōzō Minanogawa

text: Vain kolmisenkymmentä ihmistä saapui 25. tammikuuta 1971 Minanogawan hautajaisiin Chōenji-temppeliin Musashimurayaman kaupungissa. Entinen sekiwake ja kapinakenraali Tenryū muisteli vainajaa ja tämän kohtaloksi koituneita vastoinkäymisiä ja herkkäuskoisuutta muutamille lehtimiehille.

title: Tōzō Minanogawa

text: Tieto Akutsugawan tukalasta tilanteesta kiiri laajalle liiton piirissä ja kilpailevasta ichimonista otettiin yhteyttä. Ichimon on vanhan ja arvovaltaisen tallin ympärille vuosikymmenien ja -satojen kuluessa nuoremmista ja useimmiten myös menestymättömämmistä talleista koostunut klaanin kaltainen yhteisö, joita ōzumōn piirissä on viisi. Tätä kautta Akutsugawa sai haltuunsa Sadogataken lisenssin ja perusti uuden tallinsa Kawaguchiin, Saitaman prefektuuriin, poikkeuksellisen kauas Ryōgokusta, Tokion kaupunginosasta, jonne suurin osa talleista on perinteisesti keskittynyt. Akutsugawa vei mukanaan Minanogawan, jota hän piti omana värväyksenään. Tämä raivostutti Takasagon, sillä Minanogawan potentiaali tulevana mestarina tai jopa suurmestarina oli laajalti tunnustettu.

title: Tōzō Minanogawa

text: Minanogawa muisti, kuinka surkeaksi hän oli olonsa tuntenut edellisen kerran pahasti loukkaannuttuaan ja päätti jättää koko uransa sikseen. Ollessaan pakkaamassa laukkuja Sadogatake-oyakata tuli hänen luokseen muistuttamaan oppilastaan siitä, kuinka oli luvannut tämän äidille tekevänsä pojasta suuren rikishin. Vähintä, mitä Sadogatake saattoi mielestään tehdä, oli ohjata oppilaansa saman lääkärin luo, joka oli auttanut häntä itseään pääsemään oman vammansa ylitse. Lääkäri otti Minanogawan potilaakseen Sadogataken rahapulasta huolimatta ja onnistuikin niin hyvin tehtävässään, että Minanogawa tervehtyi ennalleen ja päätti, että uraa kannatti sittenkin jatkaa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Tammikuun 1933 turnaukseen saapui ykkösdivisioonaan rankattuna kaksitoista entistä kapinallista, joille annettiin arvoksi sen tarkemmin täsmentämätön besseki. Näistä kahdestatoista Takanohana ei otellut lainkaan ja Nadanohana hävisi kaikki yksitoista otteluaan. Molemmat poistuivat liiton alaisuudesta uudelleen. Palaavien kapinallisten joukosta erottui edukseen Minanogawa, joka peittosi liiton parhaat kyvyt, suurmestari Tamanishikin ja mestarit Shimizugawan ja Musashiyaman. Sumoliittoon jääneet halusivat epätoivoisesti voittaa kaikki palaavat kapinalliset ja aivan erityisesti he halusivat estää Minanogawan turnausvoiton, mutta yhdennentoista ja viimeisen turnauspäivän jälkeen oli kaikkien tunnustettava, että turnausvoitto kuului Minanogawalle, joka ei hävinnyt ainuttakaan ottelua. Voittoisa paluumuuttaja juhlisti ensimmäistä turnausvoittoaan muuttamalla ottelunimensä jälkimmäisen osan etunimestään Tomojirō muotoon Tōzō. Seuraavan turnauksen Minanogawa päätti tulokseen 8–3 läntisen komusubin arvossa. Tammikuussa 1934 läntisen sekiwaken arvossa tuloksena oli 9–2, joka hieman yllättäen riitti uran toiseen turnausvoittoon ja varmisti nousun mestariksi, ōzekiksi.

title: Tōzō Minanogawa

text: Musashiyaman ylennys suurmestariksi oli yllättänyt täysin yleisön, sillä se oli tapahtunut poikkeuksellisen vaatimattomin meriitein. Taustalla oli taas kerran Takasago-oyakatan juoni. Masinoidessaan Takasago-ichimonin kilpailevan Dewanoumi-ichimonin suurmestariehdokkaan taakse Takasago saattoi Dewanoumi-oyakatan kiitollisuudenvelkaan, jotta tämä tukisi Minanogawan nousua suurmestariksi, mikäli vastaava tilanne syntyisi hänen urallaan. Sitä ei tarvinnut kauan odottaa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Tammikuun 1942 turnauksessa 38-vuotiaan Minanogawan tulos oli vaatimaton 9–6. Haguroyama oli ylennetty suurmestariksi turnausta aiemmin, mutta koska hän oli Futabayaman tallitoveri, ei tämä tuonut helpotusta Dewanoumi-ichimonille. Mestari Akinoumi voitti kuitenkin lupauksia herättävästi molemmat Tatsunami-tallin suurmestarit ja saavutti hienon 13–2-tuloksen. Koska Akinoumin suurmestariksi nousun arvioitiin nyt olevan hyvin lähellä, suostuttiin Minanogawan ehdotukseen uransa lopettamisesta.

title: Tōzō Minanogawa

text: Ennen toukokuun 1931 turnausta Minanogawa tunsi olonsa heikentyvän. Koska mahdollisuus mestariksi nousuun oli kuitenkin käden ulottuvilla, hän jatkoi harjoittelua toivoen parantuvansa itsestään sairaudesta, jonka luonnetta ei vielä tuolloin tunnistettu. Eräänä aamuna hän kuitenkin kaatui harjoituksissa loukaten molemmat polvensa niin pahasti, että turnaus olisi varmasti jätettävä väliin. Muutettuaan Ryōgokusta ensi kertaa Kawaguchiin Minanogawa oli tuntenut vapautuneensa osittain rikishejä kohtaan harjoitettavasta valvonnasta. Palatessaan Takasago-tallilta harjoituksista kohti Kawaguchia hän pistäytyi usein kapakoissa ja silloin tällöin rautatieaseman lähellä sijainneessa bordellissa, jossa hän sai tarkemmin määrittelemättömän sukupuolitaudin.

title: Tōzō Minanogawa

text: Takasago-tallin rikishit pystyivät estämään ruman välikohtauksen kehittymisen aina käsikähmäksi valmentajansa ja entisen tallitoverinsa välille. Tilanne oli kuitenkin niin räjähdysherkkä, että liiton oli pakko puuttua tilanteeseen ja sanella kompromissi tallien välille. Minanogawa määrättiin pitämään Asashion ottelunimi ja harjoittelemaan Takasago-tallissa, mutta hänen tuli viettää muu aikansa Sadogatake-tallissa. Arvattavasti kumpikaan osapuoli ei ollut tyytyväinen laihaan sopuun.

title: Tōzō Minanogawa

text: Kiyosegawan valmentamana Minanogawa ohitti lievän suvantovaiheen ja ylennettiin korkeimpaan makuuchi-divisioonaan ennen tammikuun 1928 turnausta. Hän oli nyt 195-senttinen ja 135-kiloinen. Vain 206-senttinen Bunjirō Dewagatake oli häntä pidempi. Arvossa läntinen maegashira 14 oteltu turnaus tuotti kuusi voittoa ja viisi tappiota.

title: Tōzō Minanogawa

text: Vuosien 1930–31 lupaavat tulokset (9–2, 9–2 ja 8–3 lokakuusta 1930 maaliskuuhun 1931 herättivät eloon toiveet mestariksi, ōzekiksi, noususta. Vaikka maailmantalous osoitti jo varoittavia merkkejä, Minanogawa ja Musashiyama myivät yhä katsomot täyteen ja heidän odotettiin perustellusti hallitsevan 30-luvun ōzumōa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Minanogawalla ei ollut todella suurelta rikishiltä vaadittavaa luonnetta. Synnynnäisen fysiikkansa ansiosta hänestä olisi saattanut tulla eräs kaikkein suurimmista, mutta häneltä puuttui luonteenlujuus antautua jatkuvaan harjoitusrääkkiin. Hetkittäinen valpastuminen asian suhteen ei taannut riittävän perusteellista valmistautumista kun vastassa oli Futabayaman kaltainen, puolijumaluuteen asti yltänyt mies.

title: Tōzō Minanogawa

text: Ensimmäisessä jūryō-turnauksessaan Minanogawan nousu jatkui yhä tuloksella 5–1. Hänen vastustajansa olivat kuitenkin vähitellen pääsemässä selville hänen oshizumō-tyylistään, jossa pyritään saavuttamaan voitto ensisijaisesti pakottamalla vastustaja ulos dohyōlta tämän vartaloon kohdistuvin työnnöin. Niinpä maaliskuussa 1927 edessä oli uran ensimmäinen makekoshi eli enemmän tappioita kuin voittoja tuottanut turnaus. Takasago-oyakata (valmennuslisenssin kolmas haltija, entinen mestari Tarō Asashio III, joka aiemmin tunnettiin nimellä Chōtarō Asaarashi) huomasi Minanogawan olevan vaikeuksissa ja pyysi tuolloin korkean sanyaku-arvon haltijan Kiyosegawan avustamaan nuorempaa rikishiä tämän harjoittelussa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Toukokuun 1941 turnauksessa Minanogawa kärsi iskiaksesta ja joutui siksi jättämään turnauksen kesken. Hän oli jo lähes 38-vuotias ja pohti ymmärrettävästi uransa lopettamisen ajankohtaa. Futabayama tähtenään Tatsunami-ichimonin kiertueet olivat aina loppuunmyytyjä, kun taas Dewanoumi-ichimonin vastaavissa tilaisuuksissa yleisöä ei ollut paljoa. Ichimonin nouseva tähti oli Maedayama, jonka toivottiin ottavan pian paikkansa Dewanoumi-ichimonin johtavana rikishinä. Maedayama tai toinen suurlupaus Akinoumi eivät kuitenkaan vielä olleet valmiita nousemaan aivan terävimmälle huipulle, joten Minanogawaa kehotettiin jatkamaan vielä uraansa vaikka sitten vain enemmänkin nimellisenä kilpailijana Futabayamalle.

title: Tōzō Minanogawa

text: Suurmestarille suositeltiin yhä useammin myös vakiintumista yksityiselämässään. Prostituoiduista saadut huonot kokemukset vaikuttivat pitkään Minanogawan käsityksiin koko naissukupuolesta, mutta tultuaan esitellyksi kagawalaiselle neiti Kazue Yoshiokalle suurmestari oli myyty mies. Minanogawa asui nuorikkoineen ja äiteineen uudessa kodissaan 1930-luvun lopun, joka muodostuikin kenties onnellisimmaksi ajanjaksoksi hänen elämässään. Vuonna 1940 äiti kuitenkin menehtyi yllättäen ja Minanogawa masentui syvästi. Suurmestarina hänen olisi pitänyt olla huomion keskipisteessä, mutta Futabayaman ylivoima oli masentavan suuri. Osa yleisöstä piti Minanogawaa vain poikkeuksellisen heikkona suurmestarina, osa taas ei säästellyt ankarampiakaan äänenpainoja. Saadakseen uuden alun uransa loppuvaiheen ajaksi hän muutti erään kannattajansa suosituksesta Mitakaan, Tokion alueen maaseutumaisena vielä toistaiseksi pysyneeseen läntiseen osaan. Koska Minanogawa ei halunnut matkustaa keskustaan junalla, hän osti auton. Ensimmäisenä Kokugikanille pyöräilleestä rikishistä tuli näin ollen myös ensimmäinen, joka ajoi sinne omalla autollaan.

title: Tōzō Minanogawa

text: Itäisen ryhmittymän ajamat vaateet olivat hätäisesti perusteltuja, eikä ryhmän pienempi koko verrattuna Tenryūn johtamaan läntiseen ryhmittymään jättänyt sen jäsenille muuta mahdollisuutta kuin varsin pian liittoutua suuremman ryhmittymän kanssa yhteisen lipun alle. Kapinalliset alkoivat järjestää sumoliitosta riippumattomia turnauksia uusien sääntöjen mukaisesti. Näissä turnauksissa vastakkain asetetut ottelijat saattoivat otella perinteisen yhden ottelun sijasta viisi, seitsemän tai jopa kymmenen keskinäistä ottelua. Tämäntyyppinen turnausohjelma oli omiaan helpottamaan Minanogawaa hänen pyrkimyksissään saavuttaa turnauskestävyyttä toipilaskautensa jälkeen. Vuoden kestäneen kapinaretkensä aikana Minanogawa edistyi huomattavasti. Yleisö odotti malttamattomasti mahdollisuutta nähdä hänet ottelemassa parhaita liiton piiriin jääneitä rikishejä vastaan. Tämä toteutuikin Minanogawan ja muutamien muiden rikishien sopiessa paluusta takaisin Japanin suomoliiton alaisuuteen.

title: Tōzō Minanogawa

text: Tammikuussa 1936 Minanogawa hävisi viidentenä päivänä suurlupaus Futabayamalle ja viimeisenä päivänä Tamanishikille, eli päätyi tulokseen 9–2. Minanogawa oli tällöin täysin vastaavassa tilanteessa kuin Musashiyama turnausta aiemmin, joten liitto oli tasapuolisuuden nimessä ja Dewanoumi-ichimonin pyrkiessä välittömästi vapautumaan kiitollisuudenvelastaan pakotettu korottamaan myös Minanogawan suurmestariksi. Kahdessa peräkkäisessä turnauksessa ōzumō sai täten lehmänkauppojen seurauksena kenties kaksi historiansa heikointa suurmestaria.

title: Tōzō Minanogawa

text: Pääartikkeli: Shunju-En-kapina

title: Tōzō Minanogawa

text: Talo Mitakassa oli vielä osaksi maksamatta, eikä Minanogawa ollut onnistunut varmistamaan itselleen valmennuslisenssiä, jonka turvin hän olisi voinut jäädä liiton jäseneksi aktiiviuran päättymisen jälkeen. Sadogatake-oyakata olisi halunnut suojattinsa jatkavan tallinsa johdossa Sadogataken oman lisenssin turvin, mutta hän ei itse vielä ollut valmis eläköitymään eikä hänellä ollut tarjota Minanogawalle jotakin toista lisenssiä tai lainaa, jolla ostaa kaupan oleva lisenssi. Minanogawa hyväksyi kinkkisessä tilanteessa erään kannattajansa kutsun ryhtyä opiskelemaan oikeus- ja taloustiedettä Wasedan yliopistossa. Tätä ei erikoisuudestaan huolimatta pidetty kovin suurena ihmeenä. Olihan miehellä jo kauan ollut maine erikoisena persoonana.

title: Tōzō Minanogawa

text: Minanogawa ei kertonut Sadogatakelle Takasagon tarjouksesta ja oli jo lähes unohtanut asian, kunnes sai eteensä toukokuun 1929 banzuken, virallisen ranking-listan. Läntisen maegashira 2:n arvoon ei ollutkaan merkitty Minanogawaa, vaan Asashio. Takasago oli käyttänyt hyväkseen yhteyksiään liitossa ja merkityttänyt valmisteltavaan banzukeen shikonan vaihdon Minanogawan kieltäytymisestä huolimatta. Minanogawa teki parhaansa vakuuttaakseen syyttömyyttään Sadogatakelle, joka tyynnyttely-yrityksistä huolimatta ryntäsi raivoissaan Takasago-talliin.

title: Tōzō Minanogawa

text: Tomojirō aloitti uransa vuoden 1924 toukokuun turnauksessa. Hänen ottelunimensä oli alusta lähtien Minanogawa. Nimi tuli hänen kotiseutuaan kuvaavasta runosta. Tōzō-nimen kaksi kanji-merkkiä tarkoittavat miestä (男) ja naista (女).

title: Tōzō Minanogawa

text: 1920-luvun lopulle tultaessa ōzumōn suosio oli kasvanut ennennäkemättömäksi. Pitkään hallinnut suurmestari Tamanishiki oli saamassa kilpailijoita lupaavista tulokkaista kuten Musashiyama, Tenryu ja luonnollisesti Minanogawa. Oteltuaan syyskuussa 1929 tuloksen 8–3 oli hänet ensimmäistä kertaa urallaan ylennetty neljänneksi korkeimpaan komusubin arvoon, eli hän kuului nyt sanyakuun, noin kymmenen korkea-arvoisimman rikishin eliittijoukkoon.

title: Tōzō Minanogawa

text: Valmennuslisenssiä Minanogawalla ei edelleenkään ollut, mutta liiton johtajiston kokouksessa hyväksyttiin Sadogatake-oyakatan ehdotus siitä, että uransa lopettavat suurmestarit saavat automaattisesti haltuunsa henkilökohtaisen valmennuslisenssin, jota heidän ei ole mahdollista siirtää eteenpäin missään olosuhteissa. Näin rikishi Minanogawasta tuli valmentaja Minanogawa-oyakata.

title: Tōzō Minanogawa

text: Ensimmäinen mestarin arvossa käyty turnaus tuotti makekoshin eli tappiollisen ottelusaldon (5–6), mutta seuraavat kaksi turnausta olivat lupaavampia (9–2 ja 8–3). Tammikuun 1936 turnaus oli ensiarvoisen tärkeä Minanogawalle. Hänen tärkeimmäksi kilpailijakseen muodostunut Musashiyama oli noussut suurmestariksi turnausta aiemmin 9–2-tuloksen saavutettuaan. Tappiot olivat tulleet Minanogawaa ja suurmestari Tamanishikia vastaan.

title: Tōzō Minanogawa

text: Takasagolla oli kuitenkin mielessään juoni, jolla hän saisi Minanogawan takaisin talliinsa. Takasago-tallin perinteisiin kuului nimetä poikkeuksellisen lupaava ottelija nimellä Tarō Asashio. Perinteisesti Asashio oli myös tallin tuleva perijä. Uskollisena Akutsugawalle eli uudelle Sadogatake-oyakatalle Minanogawa joutui kieltäytymään Takasagon tarjouksesta tulla nimetyksi neljänneksi Tarō Asashioksi, vaikka tarjous epäilemättä imartelikin häntä. Olihan hän tuolloin kuitenkin vasta maegashira eikä hänen tulevasta menestyksestään ollut vielä tietoa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Minanogawan toipumisen aikoihin pinnan alla kytenyt rikishien kapina leimahti ilmiliekkeihin. Suuri osa Dewanoumi-ichimonin rikisheistä sekiwake Tenryūn johdolla erosi ammattisumoliitosta ja kieltäytyi palaamasta, ellei liitto suostuisi radikaaleihin muutoksiin toimintatavoissaan, erityisesti voitonjaon ja organisaation rakenteen osalta. Kapina oli massiivinen, sillä koko ykkösdivisioonan läntinen osa ja suurin osa kakkosdivisioonan läntisistä rikisheistä liittyi siihen. Tilanne eskaloitui entisestään kun Minanogawan, Kagamiiwan ja Nishikinadan johtama pienempi itäinen ryhmittymä erosi niin ikään kyōkaista ja perusti oman organisaationsa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Kiyosegawa kieltäytyi aluksi, sillä hän kuului Tateyama-talliin ja oli varsin tietoinen siitä, että Minanogawan löytänyt Akutsugawa jatkoi yhä omaa aktiiviuraansa. Takasago huomautti Kiyosegawalle, että vaikka Akutsugawa yhä muodollisesti oli arvoasteikossa löytöään korkeammalla, oli Minanogawa jo tosiasiassa ohittanut joka suhteessa kokeneemman rikishin ja tarvitsi kovatasoisempaa harjoituskumppania. Takasagon ja Akutsugawan suhde oli ilmeisesti peruuttamattomasti katkeroitunut jälkimmäisen yritettyä värvätä nuori lupaus aluksi toisaalle kuin omaan talliinsa.

title: Tōzō Minanogawa

text: Jo Minanogawan suurmestariksi nousun aikoihin oli selvää, ettei hän tekisi suurmestarina pitkää uraa. Syynä ei niinkään ollut ikä, vaikka 32-vuotiaana hänen uransa oli jo joka tapauksessa ehtoopuolella. Syy oli Futabayama, jonka tulevasta mahdista oltiin jo nähty ensimmäiset merkit. Minanogawan kohdatessa Futabayaman suurmestariksi nousunsa taanneen turnauksen viidentenä päivänä, oli selvää, että Minanogawa oli oikeutetusti silmiinpistävän hermostunut ja hävisikin ottelun selvästi.

title: Tōzō Minanogawa

text: Musashiyama saavutti urallaan vain yhden turnausvoiton ja senkin jo neljä vuotta suurmestariksi nousuaan aikaisemmin komusubin arvossa. Hänen uransa suurmestarina oli katastrofaalisen huono; 15 voittoa, yhtä monta häviötä ja poissa peräti 80 ottelusta. Ainoassa loppuun asti ottelemassaan turnauksessa hän saavutti suurmestarille surkean 7–6-tuloksen. Ensimmäinen turnaus suurmestarin arvossa tuotti Minanogawalle ja hänen kannattajilleen pettymyksen. Tuloksessa 6–5 oli vieläpä mukana yksi luovutusvoitto vastustajan loukkaannuttua edellisessä ottelussaan. Joidenkin mielestä Minanogawa oli yksinkertaisesti hermostunut, mutta monet olivat sitä mieltä, että hän oli varsinkin jaloistaan yhä suhteellisen heikko. Niinpä Minanogawa kannattajiensa kehotuksesta alkoi pyöräillä, vaikkei ollut koskaan aiemmin ajanut pyörällä metriäkään.


query: Onko Tapani Löfvingin päiväkirja nähtävillä Porvoon Lyseon kirjastossa?

title: Tapani Löfving

text: Tapani (Stefan) Löfving (24. joulukuuta 1689 Narva – 22. lokakuuta 1777 Porvoo) [1][2] oli suomalainen sissipäällikkö ison- ja pikkuvihan aikoihin. Jälkipolville häneltä on jäänyt päiväkirja, jossa hän kertoo huimapäisistä seikkailuistaan. Päiväkirjassa kerrottujen tapahtumien pohjalta Kyösti Wilkuna on kirjoittanut romaanin Tapani Löfvingin seikkailut, jonka ensimmäinen painos painettiin kahdessa osassa 1911 ja 1912. Alkuperäinen päiväkirja on nähtävillä Porvoon Lyseon kirjastossa.

title: A. H. Bergholm

text: Bergholmin vanhemmat olivat Porvoon Lyseon rehtori, professori Karl Axel Bergholm ja Ida Augusta Roschier. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Porvoon Lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1896, lisensiaatiksi 1902 ja tohtoriksi 1903.

title: Tapani Löfving

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ruusuvuori Juha| title = Itämeren merirosvot: piraattitarinoita pohjoisesta| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2004| version = 2.p| id = ISBN 951-851-005-9}} Sivut 115, 121–128. Citation error, replace with{{cite book| author = Ilmari Heikinheimo| title = Suomen elämäkerrasto| location = Helsinki| publisher = Werner Söderström Osakeyhtiö| year = 1955}} Sivu 483. Lindeqvist, K. O.: Isonvihan aika Suomessa, WSOY, Porvoo, 1919 Rauta, Viljo: Isoviha, Helsinki, Sanatar, 1943 Luukko, Armas: Suomen historia 1617–1721 osa 8, WSOY, Porvoo, 1967 Juva, Einar W., Juva, Mikko: Suomen kansan historia 3 Ruotsin ajan loppukausi, Otava, 1965 Zetterberg, Seppo (toim.): Suomen historian pikkujättiläinen., WSOY, Helsinki, 1990, ISBN 951-0-14253-0

title: Ossian Grotenfelt

text: Grotenfeltin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Nils Karl Elias Grotenfelt ja Ottiliana Johanna Crusell. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1873 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1879. Grotenfelt toimi Mikkelin lyseon vt. lehtorina 1877, Kuopion lyseon latinankielen lehtorina 1881–1884 sekä Porvoon lyseon lehtorina 1884–1910. Hän oli lisäksi Porvoon kansakoulujen tarkastajana 1885–1890. Grotenfelt oli Kuopion kaupunginvaltuutettuna 1883–1884 ja Porvoon kaupunginvaltuutettuna 1891–1910.

title: Tapani Löfving

text: Löfving ei ensin saanut minkäänlaista tukea valtiolta isonvihan aikana Ruotsin hyväksi tekemästään työstä, mutta vuonna 1736 hän sai kuitenkin lahjoituksena Hommanäsin tilan Porvoosta uskollisuudestaan kuninkaalle. Pikkuvihan, joka tunnetaan myös nimellä hattujen sota, alkaessa vuonna 1742 Löfving pestautui jälleen partiotehtäviin. Sodan loputtua hän jatkoi maanviljelyä Porvoossa. Vuonna 1747 hän sai majurin arvon ja valtio alkoi maksaa hänelle eläkettä. Löfving kuoli Porvoossa lähes 88 vuoden iässä.

title: Tapani Löfving

text: Vuonna 1709 Ruotsin tilanne alkoi näyttää huolestuttavalta. Sen armeija hävisi täydellisesti Venäjälle Pultavassa kesällä 1709, minkä jälkeen vuoden 1710 kesällä seurasi Viipurin valloitus ja isoviha.[6] Rajamajuri Affleck, joka oli vaikutusvaltainen mies, oli jo aiemmin paennut Pohjois-Karjalasta turvaan Kajaanin linnaan. Saman vuoden heinäkuussa Löfving joutui Suorlahdessa venäläisten kasakoiden vangiksi, mutta pääsi kuitenkin karkaamaan.[5] Syksyn tullessa venäläiset joukot olivat edenneet Pielisjärvelle saakka, joten Löfving sai komennuksen Kajaaniin. Sieltä käsin hän teki joulukuussa 1710 tiedustelumatkan Nurmekseen, missä hän joutui uudelleen venäläisten kasakoiden vangiksi. Löfving onnistui pakenemaan ja hälyttämään lisäjoukkoja Kajaanista, minkä jälkeen hän ja parikymmentä muuta miestä tuhosivat huomattavasti suuremman venäläisen joukon ja saivat sotasaaliiksi 60 hevosta.

title: Tapani Löfving

text: Keväällä 1713 venäläiset tekivät maihinnousun Helsinkiin ja heinäkuuhun mennessä vihollinen oli edennyt Porvooseen, jonne Suomen armeijan pääjoukko Löfving mukaan lukien oli joutunut perääntymään. Porvoon taistelussa Suomen armeija oli altavastaajana venäläisten suuren miesylivoiman takia, joten Löfving sai käskyn polttaa Porvoon sillan suomalaisten sotilaiden perääntymisen jälkeen. Se onnistui, mutta taistelun tiimellyksessä Löfving menetti vasemman korvansa. Yksittäiset taistelut vaikuttivat koko sotaan vain vähän, sillä eteläinen Suomi oli pian venäläisten miehittämä. Suomen armeija perääntyi Hämeenlinnaan.

title: Anders Allardt

text: Allardtin vanhemmat olivat renki Henrik Allardt ja Elisabet Lill-Kolfus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1881 sekä lisensiaatiksi 1898. Allardt oli Haminan tyttökoulun opettajana 1877–1878 ja 1882–1884. Hän toimi Porvoon ruotsalainen lyseon historian, maantieteen ja ruotsinkielen kollegana 1885–1915 sekä lyseon rehtorina 1910–1915. Hän oli myös Porvoon tyttökoulun opettaja 1884–1898 ja koulun johtaja 1901–1912. Näiden toimien ohella hän oli Porvoon kansanopiston opettaja 1889–1897, opiston johtokunnan puheenjohtaja 1901–1908 sekä Porvoon kaupungin kansakoulujen tarkastaja 1892–1903.

title: Tapani Löfving

text: Armeijan palveluksesta Löfving erosi vasta vuonna 1720, vain vuotta ennen rauhaa. Vuonna 1721 solmitun Uudenkaupungin rauhan jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi. Löfving meni naimisiin lapsuudenystävänsä Riikan kanssa, vuokrasi maatilan Helsingistä ja ryhtyi viljelemään maata.

title: Tapani Löfving

text: Löfving teki raportteja ja sabotoi pääosin Turkua, sillä suurin osa kaupungin väestöstä oli venäläisiä sotilaita. Tiedustelu- ja sabotointimatkoilla Löfvingillä oli mukanaan vain mies tai pari, sillä suora sodankäynti ei enää tullut kysymykseen vihollisten suuren määrän vuoksi. Löfving sai kuitenkin aikaan huomattavaa tuhoa, mm. räjäyttämällä viljavarastoja ja särkemällä tsaarille tarkoitetut ja varatut täydet viinitynnyrit. Ahvenanmaan saaristossa hän jäljitti ryösteleviä kasakoita ja onnistui toimittamaan heistä useita vankeuteen Ruotsiin.[7] Vuonna 1716 Löfving ylennettiin vänrikiksi, vuonna 1717 Löfving sai kutsun Ruotsin kuninkaalta Kaarle XII:lta saapua Lundin kaupunkiin. Turkista palannut Kaarle antoi Löfvingille henkilökohtaisen tunnustuksen, Löfving puolestaan kertoi kuninkaalle Suomen tilanteesta ja pyysi häneltä apujoukkoja venäläisten karkottamiseen. Ruotsalaisten joukkojen lähettämiseen kuningas ei kuitenkaan suostunut. Löfving sai jatkaa sissisotaa ja tiedusteluretkiä suomalaisten voimin isänmaan puolesta.[8]

title: Tapani Löfving

text: Tapani Löfving syntyi 24.12.1689 Narvassa Virossa.[3] Koska hänet kastettiin Tapaninpäivänä, hänet nimettiin marttyyri Stefanuksen mukaan. Tuolloin Ruotsiin kuuluneessa varuskunta- ja linnoituskaupungissa oli paljon suomalaisia sotilaita, kuten Tapani Löfvingin isä tykistökonstaapeli Mårten Löfving. Isän ammatti innosti poikaa sotilasuralle. Hänen äitinsä oli Katariina (tai Carin), omaa sukuaan Winter. Tämä toimi kätilönä Helsingissä 1700-luvun alussa ja kuoli 1735 Tukholmassa.[4]

title: Tapani Löfving

text: Palattuaan voitokkaalta tiedusteluretkeltä Nurmeksesta Löfving pyysi eroa rajamajuri Affleckin palveluksesta ja päätti liittyä armeijaan. Tammikuun 1711 alussa hän matkusti Liljendaliin, jossa Suomen pääarmeija oli silloin leirissä. Aluksi Löfving joutui vasten tahtoaan katsastuskirjuriksi, mutta pian hänet komennettiin tiedustelu- ja partioretkille. Retket suuntautuivat suurimmaksi osaksi Karjalan alueelle, missä Löfving teki havaintoja venäläisten joukkojen lukumäärästä ja liikkeistä. Aina Viipuriin asti ulottuvilla retkillä Löfvingin johdolla toimineet 3–5-henkiset ryhmät tekivät tuhotöitä polttamalla varastoja, järjestäen väijytyksiä ja surmaten vihollisia. Soluttautuminen vihollisen joukkoihin oli Löfvingille helppoa, sillä hän oli varsin kielitaitoinen ja osasi puhua suomen ja ruotsin lisäksi saksaa ja venäjää. Retkillä Löfving vietti yhteensä kaksi vuotta, minä aikana hän teki tarkkoja raportteja esimiehilleen.

title: Tapani Löfving

text: Löfvingin ura kauppiaana katkesi äkillisesti hänen ollessaan 19-vuotias. Erään venäläistä kasakkaa esittävän karikatyyrin takia hän menetti työpaikkansa Freesin veljesten kirjurina, mutta sai silti heidän suosituksensa rajamajuri Simo Affleckin eli Simo Hurtan palvelukseen. Häneltä Löfving sai hoidettavakseen Suorlahden kartanon Kiteellä.[5]

title: Tapani Löfving

text: Vapaasti ladattavia Stefan Löfvingin e-kirjoja sekä (maksullinen) Kyösti Wilkuna: – Suomentanut 1874 Elisabeth Löfgren

title: Simon Affleck

text: Tapani Löfving toimi Simo Affleckin palveluksessa vuodesta 1708 tammikuuhun 1711. Löfving hoiti Suorlahden kartanoa Kiteellä.

title: Laitoskirjasto

text: Ko-La eli kotipalvelu- ja laitoskirjastotyöryhmä on Suomen kirjastoseuran alainen työryhmä, jonka tehtävänä on edistää kirjastopalvelujen tasavertaista saatavuutta. Työryhmä yhdistää hakeutuvissa kirjastopalveluissa työskenteleviä ammattilaisia ja järjestää koulutuspäiviä. Työryhmän nimessä onkin nähtävissä nykyään yleinen suuntaus, jossa laitoskirjastotoiminta niputetaan kirjastojen kotipalvelutyön kanssa yhteen.

title: Nora Löfving

text: Nora Löfving (s. 1974) on suomalainen näyttelijä. Hän näytteli vuosina 1998–2000 MTV3-kanavalla esitetyssä sarjassa "Samaa sukua, eri maata". Löfvingin roolihahmo oli Titti Ihalainen. Löfving on esiintynyt myös "Salatut elämät" -sarjassa vuonna 2005. Vuonna 2001 Löfving näytteli elokuvassa "Muovielämää".

title: Tapani Löfving

text: Tapani Löfvingin merkittävät elämäntapahtumat.

title: Tapani Löfving

text: Lapsuutensa Löfving vietti syntymäkaupungissaan, mutta muutti 1698 perheensä mukana Käkisalmeen. Tuolloin ennen suurta Pohjan sotaa Ruotsin alue oli laajimmillaan. Vuonna 1703 nuori Löfving lähti kirjuriksi Viipuriin. Kirjanpitäjän tai kauppiaan ammatista hän ei ollut koskaan haaveillut, sillä sotilaan ammatti houkutteli 14-vuotiasta Tapania eniten. Luonteeltaan hänen kerrotaan olleen vahva, rohkea ja älykäs. Viipurissa Löfving työskenteli kirjurina kaukaisten sukulaistensa Freesin kauppiasveljesten palveluksessa. Samoihin aikoihin sekä Ruotsi että Venäjä valmistautuivat sotaan siirtämällä joukkoja Karjalan alueelle. Vuonna 1706 Venäjän tsaari Pietari Suuri joukkoineen aloitti noin kaksi viikkoa kestäneen Viipurin piirityksen, jonka aikana Löfving sai ensimmäisen kosketuksen sotaan. Venäläiset pommittivat Viipuria ankarasti, mutta silti kenraaliluutnantti Meydell ja hänen 3000 sotilastaan karkottivat venäläisten 20000 miehen armeijan.

title: Isoviha

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Juva, Einar W. & Juva, Mikko| title = Suomen kansan historia 3 Ruotsin ajan loppukausi| publisher = Otava| year = 1965| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kankaanpää, Matti J.| title = Suuri Pohjansota, Isoviha ja suomalaiset| location = Virrat| publisher = T:mi Toiset ajat| year = 2001| id = ISBN 952-91-3934-9| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Karonen, Petri| title = Pohjoinen suurvalta. Ruotsi ja Suomi 1521–1809| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1999| id = ISBN 951-0-23739-6| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kujala, Lauri| title = Pohjanmaan puolustus Suuren Pohjan sodan aikana| year = 1953| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lindeqvist, K. O.| title = Suomen historia| number = XXIV. Ison vihan aika| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1906| page = 284–298}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lindeqvist, K. O.| title = Isonvihan aika Suomessa| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1919| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Luukko, Armas| title = Suomen historia 1617–1721 8| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1967| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Löfving, Tapani & Nyberg, Folke| title = Tapani Löfvingin päiväkirja 1689–1720| year = 2001| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rauta, Viljo| title = Isoviha| location = Helsinki| publisher = Sanatar| year = 1943| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vahtola, Jouko| title = Suomen historia: Jääkaudesta Euroopan unioniin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2003| id = ISBN 951-1-17397-9| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vilkuna, Kustaa H. J.| title = Viha: perikato, katkeruus ja kertomus isostavihasta| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2005| id = ISBN 951-746-784-2| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vilkuna, Kustaa H. J.| title = Paholaisen sota| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2006| accessdate = 7.1.2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Zetterberg, Seppo (toim.)| title = Suomen historian pikkujättiläinen| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1990| id = ISBN 951-0-14253-0| accessdate = 7.1.2013}}

title: Tapani Löfving

text: Ratkaiseva suomalaisten ja venäläisten välinen taistelu käytiin vielä samana vuonna Hämeenlinnan lähellä ja se johti Suomen armeijan pirstoutumiseen. Turusta tuli venäläisille tärkeä alue, joten Löfving jäi Lounais-Suomeen. Hänen maineensa oli huomattava sekä suomalaisten että venäläisten keskuudessa ja hänet oli etsintäkuulutettu. Lukuisista yrityksistä huolimatta häntä ei enää saatu vangituksi. Vuosina 1713–1717 Löfving toimi myös Ahvenanmaan saaristossa. Hän käytti jälleen soluttautumistaitojaan, sillä koko läntinen ja eteläinen osa Suomea oli venäläisten miehittämä, tekeytyen mm. vanhukseksi, kerjäläiseksi, venäläiseksi rengiksi ja omaksi kirjeenkantajakseen. Tukikohtanaan Löfving piti noiden viiden vuoden aikana Ahvenanmaan pieniä saaria, sillä miehittämättömille saarille oli helppo piiloutua ja yhteydet Ruotsiin olivat hyvät, talvisin meri oli jäässä ja kesäisin Ruotsiin oli avoin väylä kulkea laivalla tai veneellä.

title: Pyhän Markuksen kirjasto

text: Mika Waltari kävi kirjastossa vuonna 1952 suunnitellessaan romaania "Johannes Angelos". Kirjastossa hän tutki Nicolò Barbaron alkuperäistä päiväkirjaa vuodelta 1453 sekä teoksesta vuonna 1829 tehtyä kopiota. Päiväkirjan marginaalissa olleessa lisähuomautuksessa luki ”"Angelo Zacaria, kreikkalainen kavaltaja turkkilaisille"”. Tästä merkinnästä syntyi romaanin päähenkilö Johannes Angelos.

title: L. A. Salava

text: Salavan päiväkirja alkuvuodelta 1949 löytyi 2000-luvun alussa Fredriksonin lakkitehtaan varastosta, jossa Jyväskylän yliopiston kirjastolla oli ollut tiloja käytössään. Päiväkirja on toistaiseksi tallennettu kirjastoon. Kirjastossa on myös kuusiosaisen Salavan laatiman luettelon "Suomalaisia salanimiä ja nimimerkkejä" käsikirjoitus.

title: Porvoon kaupunginkirjasto

text: Tolkkisten kirjasto avattiin asiakkaille 17. marraskuuta 1958. Kirjasto toimi Tolkkisten Fritidsgårdenin rakennuksessa ja se ehti toimia myös Postin entisissä tiloissa. Vapaaehtoispohjalta tapahtuvaa kirjalainausta oli harjoitettu aiemminkin: Porvoon höyrysahan kirjasto August Eklöfin sahalla lainasi kirjoja sahan työntekijöille ja kyläläisille vuodesta 1936. Tolkkisten kirjasto lakkautettiin 2010.

title: Tapani Löfving

text: Löfving taisteli sissipäällikkönä venäläisten miehitystä vastaan ansiokkaasti, mutta kokonaisuutta ajatellen suomalaisten sissien toiminnalla ei ollut suurta merkitystä. Itse asiassa suomalaiset talonpojat suhtautuivat sissien toimintaan kielteisesti, ja Löfvingiä itseään pidettiin jopa pelkkänä rosvona, sillä venäläinen kenraali Fjodor Apraksin oli luvannut suomalaisille täyden turvallisuuden. Koska venäläiset kostivat sissien teot suomalaisille, Löfving koki useasti suomalaisten talonpoikien vastarintaa ja haluttomuutta yhteistyöhön. Ruotsin valtionjohdolta Löfving sai kuitenkin täyden tuen.

title: Porvoon kaupunginkirjasto

text: Porvoon kansakirjasto oli tarkoitettu erityisesti työtätekevän luokan käyttöön. Lainausoikeus oli kaikilla Porvoon kaupungin ja maaseurakunnan asukkailla. Kirjaston perustajiin kuuluivat mm. Fredrika Runeberg ja J. E. Strömborg. Kirjastokokoelman perustana olivat kaupungin tyttökoulusta saatu ”Tyttöjen kirjasto” ja Naisyhdistyksen ”Rouvien kirjasto”. Tuon ajan tavan mukaan kirjastoa kartutettiin kirja- ja rahalahjoitusten avulla.

title: Tapani Löfving

text: LöfvingIkäYlennettyAikaPaikkaToimiSyntyy24. joulukuuta 1689NarvaKastettiin26. joulukuuta 1689Narva111700Suuri pohjan sota alkaaFreesin kauppiasveljesten palvelukseen14Tammikuu 1703ViipurikirjuriSimo Hurtan palvelukseenTammikuu 1708Suorlahden kartanon KiteelläLiittyy Suomen armeijaan22Tammikuu 1711LiljendalKatsastuskirjuri241713Isoviha alkaaAliupseeri1714-1716TurkuSissi- ja vakoilutoimintaa27Vänrikki1716TurkuRuotsin kuningas kutsuu Löfvingin henkilökohtaiseen tapaamiseen281717LundKuningas Kaarle XII tapaa Löfvingin henkilökohtaisesti.1717-1720ItämeriKaappaustoimintaa ItämerelläEroaa armeijan palveluksesta32Kesällä 1720Tukholma331721Isoviha päättyy Uudenkaupungin rauhaKapteeni1729TurkuKirjoittaa muistelmansa päiväkirjamerkinnöistään451734PoriLöfvingin äiti Katariina kuolee461735Tukholma531742Pikkuviha alkaaTuhoaa Venäläisten varastomakasiinin531742HailuotoKruunu myöntää Löfvingille 120 taalerin vuosieläkkeen531742Pikkuviha päättyy Turun rauha56Majuri1747TurkuKuolee vanhuuteen8829. lokakuuta 1777Porvoo Hommanäs

title: Porvoo

text: 1700-luvun alussa Isonvihan aikana venäläiset polttivat Porvoon maan tasalle. 1750-luvulla Porvoo oli Suomen suurimpia kaupunkeja, asukkaita oli noin 1500. Kaupunki oli kasvanut, kun Venäjälle sodassa menetetystä Viipurista oli siirretty kaupunkiin piispanistuin ja lukio. Borgå Gymnasiumin yhteyteen perustettu kirjasto on Suomen vanhin julkinen kirjasto ja sillä on merkittävä arvo myös tieteellisenä kirjastona. Kesäkuussa 1760 alkoi eräässä Vuorikadun talossa tulipalo, joka tuhosi 2/3 kaupungin rakennuksista. Palon aiheutti kalan keittäminen. Vanhan Porvoon nykyiset talot rakennettiin palon jälkeen noudattamaan kaupungin vanhaa keskiaikaista asemakaavaa. Rakennushistoriallisesti vanhan kaupungin rakennuskanta, jossa on 1760-luvulla pystytettyjä kivirakennuksia, on erittäin merkittävä.[7]

title: Johan Fredrik Blomqvist

text: Blomqvist oli voimistelunopettajana Porvoon ruotsalaisessa lyseossa 1885–1907 ja Joensuun lyseossa 1907–1911 ja sen jälkeen Helsingin suomalaisen lyseon voimistelun ja terveysopin kollegana ja lehtorina 1911–1931. Hän toimi myös sairasvoimistelijana ja hierojana 1885–1911 sekä oli palomestarina Porvossa 1905–1907 ja Joensuussa 1907–1911. Raittiuspuhujana Blomqvist toimi vuodesta 1931 alkaen.

title: Hjalmar Löfving

text: Löfving oli varsin tuottelias ja piirsi hyvin paljon kuva-arvoituksia eri lehtien tehtäväsivuille. Valokuvaaja Magnus Löfving, Hjalmarin poika, kertoo että isällä oli tapana tehdä töitä iltaisin lasten mentyä nukkumaan ja lähteä seuraavana aamuna tarjoamaan töitään myyntiin. Hjalmarille riitti muutaman tunnin yöuni. Magnus Löfving kertoo: "Isäni oli myös aina hyvällä tuulella. Hän oli positiivinen ihminen, joka osasi nauttia elämästä. Ja hänellä oli hyvä huumorintaju, eihän hän ilman sitä olisi voinut tehdä pilapiirroksiaankaan."


query: Mitkä eläimet näkevät UV-säteilyä?

title: Ultraviolettisäteily

text: Jotkin eläimet, kuten linnut, matelijat ja hyönteiset, näkevät UVA-säteilyä. Kukkien, hedelmien ja virtsan väri korostuu ultraviolettivalossa, joten sen näkemisestä on eläimille hyötyä. Ihmisenkin verkkokalvo rekisteröisi ultravioletin, mutta tavallisesti mykiö estää sen.[1]

title: Otsonikato

text: Otsonikato on ollut selvästi havaittavaa myös Suomessa: Etelämantereen jälkeen kato on ollut voimakkainta juuri pohjoisella pallonpuoliskolla Suomen leveysasteilla. Vuosina 1979–1995 kokonaisotsonimäärän vuosikeskiarvo Suomessa on laskenut noin 350 DU:sta runsaaseen 310 DU:iin. Otsonin vähenemä on ollut suurempaa talvisin ja keväisin kuin kesäisin ja syksyisin. Otsonin pitoisuudessa tapahtuu kuitenkin myös suurta luontaista vaihtelua. UV-säteilyn määrää seuraa Suomessa Ilmatieteen laitos, jolla on tällä hetkellä kuusi mittausasemaa. Tarvittaessa se antaa kansalaisille varoituksen poikkeuksellisen voimakkaasta säteilystä. Mittauksissa on havaittu lyhytaikaista UV-säteilyn lisääntymistä otsoniohentumien yhteydessä, mutta ihmisten saamaan vuotuiseen säteilyannokseen otsonikadolla ei ole ollut merkittävää vaikutusta. Yksilön säteilyaltistukseen vaikuttaa huomattavasti enemmän se, kuinka paljon hän viettää aikaa auringossa ja miten hyvin hän suojautuu säteilyltä.

title: Auringon aktiivisuuden vaikutus säähän ja ilmastoon

text: Mutta toisaalta havaintojen mukaan pilvisyys on lisääntynyt 50-luvulta lähtien ehkä kasvihuone-ilmiön takia. Toinen mahdollinen mekanismi on, että auringonpilkkuminimin aikana UV-säteily lisääntyy jopa 10%. Lisääntynyt UV-säteily synnyttää otsonia, joka kuumentaa stratosfääriä. Tällä on vaikutus alempana troposfäärissä puhaltaviin suihkuvirtauksiin ja pilvisyyteen.

title: Ultraviolettisäteily

text: Suurimpia ultraviolettisäteilyn tuottajia ovat erittäin kuumat kappaleet eli tähdet, joista meidän kannaltamme tärkeimpänä Aurinko. Aurinko säteilee kaikkia ultraviolettityyppejä. Säteilystä yhteensä noin 7 prosenttia on ultraviolettisäteilyä, mutta ilmakehän stratosfäärissä sijaitseva otsonikerros absorboi suurimman osan UV-B-säteilystä ja kaiken UV-C-säteilyn. Niinpä noin 99 prosenttia maahan saapuvasta ultraviolettisäteilystä on UV-A-tyyppiä. Otsonin eli kolmiatomisten happimolekyylien (O3) määrä ilmakehässä on kuitenkin vähentynyt, mm. ihmisen levittämien kemikaalien takia, ja siten maanpinnalle saapuvan ultraviolettisäteilyn määrä kasvaa jatkuvasti.

title: Spektroskopia

text: Ultravioletti-(UV)- ja infrapuna-(IR)-spektroskopiaa sekä erityisesti massa- ja ydinmagneettinen resonanssispektroskopiaa (NMR) käytetään laajasti kemian alan tutkimuksessa. UV-, IR- ja NMR-menetelmissä käytettävä säteily ei ole liian voimakasta ja monet tutkittavat aineet pysyvät entisellään. Liian voimakasta, korkeataajuuksista sähkömagneettista säteilyä käytettäessä yhdisteen sisäiset voimat eivät enää pidä yhdistettä vakaana vaan se hajoaa.

title: UV-indeksi

text: Indeksin asteikko alkaa arvosta 0, joka tarkoittaa, ettei säteilyä ole lainkaan. Yli 11:n UV-indeksi tarkoittaa erittäin voimakasta säteilytehoa, jota on mahdollista saada vuoristossa tai päiväntasaajalla. Korkein tunnettu mutta tieteellisesti kiistanalainen UV-indeksin arvo 43,3 on mitattu Andeilla Pohjois-Argentiinassa. Arvot ovat suoraan verrannollisia maanpinnan saavuttaman UV-säteilyn vuontiheyteen (mittayksikkönä W/m).

title: Otsonikato

text: Otsonikerros suojaa elämää maapallolla. Ilmakehän happi ja otsoni estävät kokonaan kaikkein vaarallisimman UV-säteilyn (niin sanottu UV-C-säteily) pääsyn Maan pinnalle. Lisäksi otsoni absorboi suuren osan UV-B-säteilystä, joka voi aiheuttaa muutoksia solujen DNA:ssa. Ohentunut otsonikerros ei pysty absorboimaan UV-B-säteilyä yhtä tehokkaasti, joten säteily Maan pinnalla voimistuu. Tämä voi aiheuttaa eliöissä sairauksia ja pahimmillaan jopa tuhota niitä. Otsonikerroksen ohentumisella on arveltu olevan vaikutuksia muun muassa metsiin, viljelykasveihin, vesiekosysteemeihin ja ihmisten terveyteen. UV-säteilyn määrään vaikuttavat kuitenkin monet muutkin tekijät kuin otsonikerroksen paksuus, tärkeimpinä maantieteellinen sijainti, auringon korkeuskulma, pilvisyys ja ilmakehän epäpuhtaudet. Säteily vaimenee sitä tehokkaammin, mitä pidemmän matkan se kulkee ilmakehässä. Sen takia säteily on voimakkainta tropiikissa ja vuoristoseuduilla.

title: Ydinsota

text: Ydinsodan seurauksena voi mahdollisesti olla ydintalvi. Ydintalvi syntyy, kun räjähdysten aiheuttamat tulimyrskyjen tuhot nostattavat valtavan häkäpilven, joka säilyy Ilmakehässä vuosikausia. (vrt. vuoden 536 kaltainen katastrofi.) Häkäpilvi myös kerää auringon säteilyä ja näin ollen lämmittää ympäröiviä kaasuja, joka puolestaan ohentaa otsonikerrosta. Otsonikerroksen tuhoutumisen myötä maapallo altistuisi voimaakkalle uv-säteilylle, jolla on kauaskantoisia seurauksia ihmisiin ja eläimiin.

title: Harmaakaihi

text: Aurinkolasit voivat auttaa osaltaan ennalta ehkäisemään harmaakaihia vähentämällä silmään tulevaa UV-säteilyä. Myös osassa piilolinssejä on UV-suojaus. Aurinkolaseja käytettäessäkin jopa 50% ympäröivästä UV-säteilystä saattaa silti päästä silmään linssien ohitse. On esitetty, että riittävä säännöllinen antioksidanttien (kuten A-, C- ja E-vitamiinit) auttaisi estämään harmaakaihia, mutta lisäravinteina otettuna niistä ei ole todettu olevan hyötyä.[5]

title: Otsonikato

text: Otsonimolekyyli syntyy, kun aallonpituudeltaan alle 242 nanometriä (nm) oleva Auringon ultraviolettisäteily hajottaa ilmakehän happimolekyylin (O) kahdeksi happiatomiksi (O). Näin lyhytaaltoista säteilyä ei esiinny alle 30 kilometrin korkeudella. Atomaarinen happi yhdistyy sitten tavalliseen happimolekyyliin, jolloin syntyy otsonia. Otsoni absorboi voimakkaasti lyhytaaltoista (200–310 nm) UV-säteilyä, joka saa sen hajoamaan. Näin se estää UV-säteilyn etenemisen Maan pinnalle asti. Hajoamistuotteet voivat reagoida keskenään ja muodostaa jälleen otsonia.

title: Aurinkovoide

text: Auringonpolttama on tavallisin auringon ultraviolettisäteilyn (UV) haittavaikutus. Sekä pitkäaaltoiset UVA-säteet että lyhytaaltoiset UVB-säteet ruskettavat ihoa, mutta vain lyhytaaltoiset säteet polttavat sitä. Aurinkovoiteet sisältävät yhtä tai useampaa UV-säteilyä suodattavaa tai heijastavaa ainetta. Aurinkovoiteet estävät yleensä tehokkaimmin polttavan UVB-säteilyn pääsyä iholle, mutta ne vähentävät myös UVA-säteilyn määrää. Voiteiden sisältämät suoja-aineet voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin:Suojavoiteissa käytetään siis sekä kemiallisia suodattimia että nano- tai mikrokiteisiä sinkki- ja titaanioksideja. Kemikaalit suodattavat UVB-säteilyn lisäksi vaihtelevassa määrin UVA-säteilyä. Epäorgaanisiin hiukkasiin perustuvat voiteet suodattavat yhtä lailla kaikkia UV-säteitä. Aurinkovoide voi sisältää yhteensä toistakymmentä erilaista kemikaalia, jotka puolestaan saattavat aiheuttaa myös allergisia reaktioita. Nykyisin on saatavissa kuitenkin myös allergiatestattuja tuotteita. Aurinkovoiteissa sallituista kemikaaleista on säädetty EU-direktiivi.

title: Saila Seppo

text: Kemiran omistamalla Porin titaanidioksiditehtaalla hän kehitti 1980-luvun lopussa mikrokiteisen titaanidioksidin rekisteröidyllä tuotenimellä UV-Titan ja myös fotokatalyyttituotteita. UV-Titanin kysyntä on kasvanut maailmalla erityisesti UV-A- ja UV-B-säteilyn suoja-aineenakuten myös kasvaa fotokatalyytillä tulevaisuudessa. Titaanidioksidikeksintöjen jälkeen hän keksinyt mikroselluloosasta uusia tuotteita

title: Planetaarinen sumu

text: Jos sumussa on tarpeeksi materiaa, absorboi se kaikki tähden lähettämät UV-fotonit, ja näkyvän osan ulkopuolelle jää kerros ionisoitumatonta sumua. Tällöin sumun sanotaan olevan säteilyllisesti rajoittunut. Materiaalisesti rajoittuneessa sumussa UV-säteily riittää ionisoimaan koko sumun, ja säteilyä voi jäädä ylikin.

title: Otsonikato

text: Ihosyöpäriskiä ja silmäsairauksia on yleensä pidetty ihmisille ongelmallisimpina lisääntyneen UV-säteilyn seurauksina. Säteily ei tunkeudu ihon pintakerrosta syvemmälle, joten vaarassa ovat vain iho ja silmät. UV-B-säteily ruskettaa ja aiheuttaa ihon palamista, minkä lisäksi se vaikuttaa immuunijärjestelmän toimintaan heikentäen vastustuskykyä. Lisäksi säteily vanhentaa ihoa muuttaen sen kuivaksi, kimmottomaksi ja karheaksi sekä aiheuttaa ihoon värimuutoksia. Toisaalta ihminen tarvitsee UV-säteilyä D-vitamiinin muodostamiseen. Otsonikato ja siitä seurannut UV-B-säteilyn lisääntyminen ei kuitenkaan automaattisesti tarkoita haittavaikutusten lisääntymistä, koska iho voi sopeutua kasvaneeseen säteilymäärään erilaisin mekanismein.

title: Aurinkolasit

text: Aurinkoisella säällä silmiin kohdistuu paljon ultraviolettisäteilyä lumesta, jäästä, vedestä ja vaaleasta hiekasta, jopa ilmassa leijuvista hiukkasista. UV-säteily on merkittävin ulkoinen tekijä harmaakaihin synnyssä. Säteily heijastuu hyvin vaaleista pinnoista. Siksi esimerkiksi auringossa ulkoillessa, vesillä liikuttaessa ja hiekkarannalla oleskellessa on hyödyllistä suojata silmät aurinkolaseilla. On kuitenkin todettu, että laadukkaatkin aurinkolasit voivat päästää silmiin muodosta riippuen jopa puolet ympäröivästä säteilystä, elleivät leveät lasien sangat suojaa silmiä. Piilolinsseissä suojaa UV-säteilyltä on harvoin.

title: Otsonikato

text: Kasvit reagoivat lisääntyneeseen UV-säteilyyn, mutta ne pystyvät jossain määrin myös sopeutumaan suurempaan säteilymäärään. Otsonikadon pelätään pienentävän viljelykasvien satoja ja vaikeuttavan siten ihmiskunnan ruokahuoltoa. UV-säteilyn vaikutuksista kasveihin tiedetään kuitenkin vielä liian vähän, koska tutkimukset on tehty lähinnä viljelykasveille kasvihuoneissa tai muuten koeolosuhteissa. Lisäksi UV-säteilyn suoraa vaikutusta tärkeämpi saattaa olla sen vaikutus kasvitauteihin ja tuholaisiin. Metsistä tiedetään vielä vähemmän, mutta pienetkin muutokset säteilymäärässä voivat pitkäikäisille kasveille olla merkittäviä.

title: Aurinkovoide

text: Auringon UV-säteily muodostuu suorasta ja epäsuorasta säteilystä. Auringon asennosta riippuen epäsuoraa UV-säteilyä voi olla lähes yhtä paljon kuin suoraa, ja epäsuora säteily vaikuttaa varjossakin. Aurinkovoide voi siis olla hyödyllinen myös varjossa oleskeltaessa.

title: Auringonotto

text: Suomessa UV-säteilyä tulee eniten kesällä kello 11-15 välillä, jolloin auringossa tulisi oleilla harkiten ihosyövän välttämiseksi. Auringonsuojavoiteella voi suojautua liialliselta UV-säteilyltä.

title: UV-indeksi

text:
Suojautumissuositukset eri indeksin arvoilla:
Taulukon suojautumissuositukset on tarkoitettu aikuisille. Lasten iho on herkempi UV-säteilyn haittavaikutuksille. Lasten ihon toistuva palaminen ja muutenkin kertynyt suuri elinikäinen UV-kertymä lisäävät ihosyöpäriskiä tulevaisuudessa.

title: Otsonikato

text: Otsonikadolla tarkoitetaan stratosfäärissä eli Maan ilmakehän yläosassa sijaitsevan otsonikerroksen ohenemista. Otsoni on kolmesta happiatomista muodostunut molekyyli, joka absorboi eli imee itseensä tehokkaasti Auringon lähettämää ultravioletti- eli UV-säteilyä. Otsonikerroksen heikkeneminen kasvattaa maan pinnalle saapuvan UV-B-säteilyn määrää, mikä voi olla tuhoisaa alhaisempaan säteilymäärään sopeutuneille eliöille. Se voi aiheuttaa ihosyöpää ja muita vaurioita sekä vahingoittaa kasveja ja planktonia.

title: Litiumfluoridi

text: Litiumfluoridin transmittanssi on UV-säteilyn alueella suurempi kuin millään muulla aineella. Tämän vuoksi yhdistettä käytetään UV-optiikan sovelluksissa. Lisäksi litiumfluoridia käytetään termoluminisenssidosimetreissä.

title: UV-indeksi

text:
Sääennusteissa ilmoitettu UV-indeksi on ennuste UV-säteilyn suurimmasta voimakkuudesta vuorokauden aikana. Säteily on yleensä voimakkainta neljän tunnin ajanjaksona tähtitieteellisen keskipäivän molemmin puolin. Ennuste tehdään tietokonemallin avulla, joka huomioi säteilyn voimakkuuteen vaikuttavat tekijät, mm. paikan korkeuden, pilvisyyden ja otsonikerroksen paksuuden. Ennusteessa painotetaan niitä UV-säteilyn
aallonpituuksia, joille ihmisen iho on kaikkein herkin.

title: Ultraviolettisäteily

text: UV-säteily aiheuttaa vuosittain suuria kustannuksia tuhoamalla ihmisen valmistamien tuotteiden pintarakennetta. Säteily voi aiheuttaa pintarakenteessa muun muassa halkeilua, haalistumista, värimuutoksia ja rakkuloitumista. Tämän takia ulkokäyttöön tarkoitettujen tuotteiden UV-säteilyn kesto yleensä testataan ennen markkinoille päästämistä. Testaukseen on käytännössä kaksi mahdollisuutta. Luotettavimpia ovat ulkokenttäkokeet, jotka antavat todenmukaisia tuloksia, mutta ne kestävät varsin pitkään. Vaadittavaa aikaa on pyritty lyhentämään sijoittamalla suuria ulkotestauskenttiä alueille, jotka ovat voimakkaasti säälle ja auringolle alttiina. Merkittävimmät tällaiset kentät sijaitsevat Floridassa (korkea lämpötila ja suuri ilmankosteus) ja Arizonassa (korkea lämpötila ja pieni ilmankosteus).

title: Vedenkäsittely

text: UV-säteilytystä käytetään yleisesti verkostoon johdettavan veden hygieenisyyden varmistamiseen. UV-laitteessa vesi virtaa yhden tai useamman UV-lampun ohi, jolloin veden bakteerit ja virukset tuhoutuvat. Säteilyn aallonpituus UVC alueella (245-285 nm) vahingoittaa tehokkaasti mikrobien DNA:ta. Lamppuina käytetään joko matalapainelamppuja tai keskipainelamppuja. UV-säteilyn teho ei kuitenkaan vaikuta verkostossa oleviin mikrobeihin. UV-laite on helppohoitoinen. Huoltotoimenpiteenä täytyy huolehtia UV-lamppujen riittävästä säteilytehosta vaihtamalla lamppuja määrävälein.

title: Sekundaarimetabolia

text: Myös kasvit tuottavat sekundaarimetaboliitteja selviytyäkseen paremmin haitallisissa ympäristöolosuhteissa ja tietyissä kehitysvaiheissa. Esimerkiksi altistuminen UV-säteilylle käynnistää UV-säteilyä absorboivien yhdisteiden biosynteesin.

title: Otsonikato

text: Pitkäaikainen altistuminen voimakkaalle UV-säteilylle aiheuttaa silmän mykiön samentumia, pahimmillaan kaihia ja jopa sokeuden. Lyhytaikainenkin altistus voi aiheuttaa silmän sarveiskalvon tulehduksen eli lumisokeuden, etenkin jos säteily tulee epätavallisesta suunnasta, kuten lumisesta maasta heijastumalla. Säteily saattaa aiheuttaa myös pysyviä sarveiskalvon rappeumia, mikäli altistus on jatkuvaa. UV-säteily aiheuttaa silmän pohjassa verkkokalvon solujen rappeumia, jotka vaikuttavat erityisesti lähinäkökykyyn. Otsonikadon seurauksena silmäsairaudet saattavat jonkin verran lisääntyä, mutta arvioiden tekeminen on vaikeaa.

title: Auringonpolttama

text: Auringonpolttama on elävän kudoksen, kuten ihon, palovamma, jonka aiheuttaa liika altistuminen ultraviolettisäteilylle yleensä auringonvalosta saatuna. Tavanomaiset oireet ihmisillä ja eläimillä ovat punainen tai punertava ja kuumottava iho, yleinen raukeus ja lievä heikotus. Äärimmäisissä tapauksissa liika UV-säteily voi olla hengenvaarallista. Vähäisempi altistus UV-säteilylle tuottaa yleensä rusketuksen.

title: Harmaakaihi

text: Altistus UV-säteilylle sekä ionisoivalle säteilylle kasvattavat harmaakaihin riskiä. Icelandairin lentäjien keskuudessa tehty tutkimus osoitti, että harmaakaihin riski oli lentäjillä kolminkertainen muuhun väestöön nähden, koska säteily on lentokorkeudessa voimakkaampaa kuin maan pinnalla.[4]

title: Hitsaus

text: Hitsaajalla on useita terveysriskejä. Hitsatessa käsitellään kuumia kappaleita, jotka voivat aiheuttaa vakaviakin palovammoja. Niiltä voidaan välttyä noudattamalla huolellisuutta, sekä käyttämällä nahkakäsineitä ja muita suojavaatteita. Hitsauspaikalla lentää usein kipinöitä, joilta on syytä suojautua niin mukavuuden kuin turvallisuudenkin vuoksi. Korvaan tai silmään päässyt kipinä voi pahimmillaan aiheuttaa näön tai kuulon menetyksen. Valokaari synnyttää kirkkaan valon ja lähettää UV-säteilyä. Näistä syistä hitsaajan varusteisiin kuuluvat maski, jossa on tummennettu lasi ja ihoa UV-säteilyltä suojaavat vaatteet. Vaatteiden on oltava heikosti syttyvää, sulamatonta materiaalia, mikä sulkee useimmat tekokuidut pois. Vaatteiden on suojattava myös UV-säteilyltä. Erilaiset hyvin lämpöä johtavat korut tai kellot voivat aiheuttaa palovammoja kuumetesaan jouduttuaan kosketuksiin hitsausroiskeiden tai hitsisauman kanssa.

title: Mikrokiteinen titaanidioksidi

text: Fotokatalyysillä tarkoitetaan kemiallisia reaktioita, jotka tapahtuvat fotokatalyytin pinnalla tai sen läheisyydessä sen absorboidessa valoa. Valoenergian avulla fotokatalyytti saa hitaan reaktion tapahtumaan merkittävästi nopeammin. Itse fotokatalyytti pysyy koko ajan muuttumattomana. Ominaisuuksiltaan paras ja eniten tutkittu fotokatalyyttinen materiaali on titaanidioksidi. UV-säteily on näkyvää valoa energisempää ja fotokatalyytit toimivat yleensä UV-säteilyn vaikutuksesta. Yleisemmän näkyvän valon alueella (>400 nm) toimivia katalyyttejä kehitetään ja TiO:n energia-aukon kokoa ja sijaintia pyritään muokkaamaan lisäämällä rakenteeseen epäpuhtauksia.


query: Milloin Suomessa aloitettiin harrastamaan vikellystä?

title: Vikellys

text: Vikellystä harrastettiin jo antiikin aikana sirkuksissa. 1800-luvulla sekä 1900-luvun alussa vikellys oli tärkeä osa ratsuväen harjoittelua. Vasta 1940-luvulla vikellyksestä tuli lasten ja nuorten laji. Suomeen vikellys rantautui 1980-luvun puolessavälissä, jolloin Katariina Kaartinen (nyk. Alongi) aloitti vikellyksen Sipoossa Knaperbackan Ratsastuskoululla, aluksi lähinnä ulkomailta tuotujen opaskirjojen varassa, myöhemmin leireillä Saksassa muutaman muun knaperbackalaisen kanssa. Seurauksena oli Suomen ensimmäisen vikellysjoukkueen perustaminen. Vähitellen 1980-luvun lopulla vikellys levisi muuallekin Etelä-Suomeen, kun Tuomarinkylään ja Kilon tallille perustettiin joukkueet, ja sieltä edelleen muualle Suomeen (mm. Messilään). Ensimmäisiä vikellyskilpailuja järjestettiin 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. Sittemmin vikellysjoukkueita on perustettu monille talleille, ja niitä on nykyään parikymmentä. Vuosittain järjestetään 2–4 kansallista kilpailua ja 1–3 aluekilpailua. Yksin- ja joukkuevikellyksessä kilpaillaan sekä Suomen että Pohjoismaiden mestaruuksista. Vuosittain järjestetään noin 10 kansainvälistä vikellyskilpailua eli CVI (Concours de Voltige International)-kilpailua eri puolilla maailmaa sekä vuorovuosin EM- ja MM-kilpailut.

title: Luettelo Suomen avokanavista

text: Rajanveto siitä, milloin ihmisen muokkaama väylä on kanava ja milloin ei, on horjuva. Valtaosaa sisävesireittien kapeikoista on historian saatossa perattu ja ruopattu kulkukelpoisiksi. Luettelossa on sellaiset kanaviksi eri lähteissä luokitellut väylät, joilla on jonkinlainen veneilymerkitys. Siten esimerkiksi puhtaita uittokanavia, vain kanootilla kuljettavia väyliä ja umpeenkasvaneita väyliä luettelossa ei ole.

title: Johannes Messenius

text: Käsitystä suomalaisista yhtenäisenä kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeistä, venneistä, skridefinneistä, finneistä, suomalaisista ja karjalaisista. Myös käsitys Suomen alueesta oli hämärä. 1400–1600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Z

text: Z-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa se on opetettu milloin poikkiviivallisena (Ƶ), milloin ilman (Z). Myös Ʒ-kirjainta muistuttava muoto on ollut käytössä. Kaikki muodot ovat saman kirjaimen vaihtoehtoisia ulkoasuja eikä niillä ole suomen kielessä merkityseroa. Sen sijaan muissa kielissä ja foneettisessa kirjoituksessa ero voidaan tehdä.

title: Petri Räisänen

text: Joogaa hän ryhtyi harrastamaan 21-vuotiaana. Hän harjoitti ensin hathajoogaa. Pian hän siirtyi astangajoogaan. Räisänen nimeää ensimmäiseksi gurukseen Derek Irelandin ja hänen tyttöystävänsä Radhan, jotka opettivat astangajoogaa käydessään Suomessa vuonna 1991.

title: Koski

text: Koskien ennallistaminen voi vaikeuttaa melonnan harrastamista, mutta parantaa koskipujottelun harrastamista.

title: Cowboy

text: Yönsä cowboyt nukkuivat siellä, missä milloinkin olivat – usein siis ulkona nuotiolla, pelkän huovan kanssa. Öisin pidettiin vahtivuoroja muiden nukkuessa. Aikaisin aamulla aloitettiin puurtaminen ja joskus satulassa oltiin yhteen menoon jopa 14 tuntia. Työ jatkui aamuvarhaisesta iltamyöhään, joskus jatkettiin yölläkin.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Otsonitaso

text: WHO on asettanut eri tilanteisiin rajoituksia sen varalle, milloin liiasta otsonipitoisuudesta voi olla haittaa terveydelle ja milloin siitä on tiedotettava. Euroopan unionin uusin direktiivi asiasta on vuodelta 2003. Yhdysvalloilla on omat raja-arvonsa. Suomessa otsonia mitataan jatkuvasti yhdeksällä paikkakunnalla.

title: Ove H. Rehn

text: Ove Rehn oli innokas naisjalkapalloilun puolestapuhuja aikana, jolloin laji otti Suomessa ensiaskeleitaan naisten harrastamana. Palloliiton puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi myös Suomen jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajan tehtävässä. Lisäksi Rehn oli useaan otteeseen Grankulla IFK:n puheenjohtajana.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Keskustelussa toiset tutkijat arvioivat, milloin hautauksen paadet valmistettiin, toiset mitkä ovat löydettyjen esineiden aikakaudet ja kolmannet tutkijat arvioivat löydettyjen vainajien elinaikoja. Hautaröykkiö rakennettiin tai aloitettiin rakentamaan ennen vanhimpia löydettyjä vainajia. Hautaröykkiöön on haudattu pitkän ajan kuluessa useita vainajia ja vain osa vainajista on todennäköisesti löydetty. Koska hauta on ryöstetty, on valtaosa esineistä kadonneet ja ne vähäiset kappaleet, jotka löytyivät kaivauksissa, eivät anna edustavaa kuvaa hautaröykkiön toiminnasta.

title: Australianlabradoodle

text: Suomen Australian Labradoodle (SAL) on rotuyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää australianlabradoodlea koskevaa rotutietoutta sekä tukea rodun käyttöä ja harrastamista. Yhdistys järjestää tapahtumia, luentoja sekä kursseja. Sekä koiralliset että rodusta kiinnostuneet voivat osallistua näihin.

title: Satoru Kitaoka

text: Kitaoka päätyi harrastamaan judoa lukiossa, kun hän joutui koulukiusatuksi yläasteen aikana. Samalla hän kiinnostui vapaaottelusta vuonna 1996 nähtyään Masakatsu Funakin ja Bas Ruttenin välisen ottelun. Kitaoka lähti harjoittelemaan vapaaottelua Paraestra salille, jossa hän päätyi harrastamaan brasilialaista jujutsua.

title: Pihapelipäivä

text:
Pihapelipäivä on kaikille suunnattu PopUp-liikuntapäivä, ikään ja liikunnallisuuteen katsomatta. Pihapelipäivän ideana on palauttaa hauskuus ja leikki urheiluun. Ajatuksena, että voi aloittaa pelit missä ja milloin vain, haluamallaan kokoonpanolla. Pihapelipäivä haluaa kantaa tärkeitä arvoja, kuten yhteisöllisyys, liikunnan helppous ja hauskuus. Nykypäivinä harrastuskustannukset ovat nousseet huimasti. Pihapelipäivä haluaa muistuttaa ettei liikkumisesta tarvitse aina maksaa ja se voi silti olla mukavaa. Samalla halutaan tukea vähävaraisten liikunnallisuutta.
Kuka vain voi lähteä harrastamaan haluamaansa liikuntaa. Lajirajoja pihapelipäivällä ei ole ja siksi kaikki voivat harrastaa mitä haluavat. Pihapelipäivän ideana on, että jokainen liikkuisi siellä missä haluaa.

title: Ilmailumuseoyhdistys

text: Ilmailumuseoyhdistys on perustettu vuonna 1969, ja sen tarkoituksena on edistää suomalaisen ilmailuhistorian harrastamista. Yhdistyksellä on noin 1 200 jäsentä ympäri Suomea.

title: Talvisodan henki

text: Neuvostoliiton propaganda epäonnistui talvisodassa lähes täydellisesti. Petroskoin radion lähettämä suomenkielinen ohjelma, ”Suomen Vapausradio”, jonka kuuluisin radiojuontaja oli Saimi Virtanen (”Tiltu”), oli tyylillisesti samankaltaista propagandaa kuin Suomen sisällissodan osapuolten harrastama. Myös Suomen ongelmien käsittely oli epäonnistunutta. Terijoen hallituksen ohjelmassa luvattiin uudistuksia, jotka Suomessa oli jo toteutettu eikä muidenkaan uudistusten muotoilu vastannut Suomessa käytyä yhteiskunnallista keskustelua. Tämä vahvisti Suomen saamaa yliotetta henkisessä maanpuolustuksessa.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Agility

text: Agility on ohjaajien ja koirien esteratakilpailu, jossa koiraa ohjataan erilaisten esteiden yli. Lajin nimi tulee englannin kielen sanasta "agility", joka on suomeksi "ketteryys". Lajin rantautuessa Suomeen 1986 sen nimeksi ehdotettiinkin muun muassa ketteryyttä ja vikellystä, mutta englanninkielinen alkuperäisnimi jäi elämään. Parhaimmillaan laji on ohjaajan ja koiran täydellistä yhteistyötä. Ensimmäiset viralliset agilitykilpailut järjestettiin Suomessa 1987. Agility on levinnyt ympäri maailman ja lajin Maailmanmestaruuskilpailut järjestetään vuosittain. Suomessa MM-kisat on järjestetty vuonna 2000 ja 2008. Suomen Agilityliitto hakee MM-kisoja Suomeen myös vuodeksi 2019.

title: Taitolento

text: Moottoritaitolennon aktiivisia harrastajia on Suomessa parikymmentä. Ensimmäinen kansallisen tason taitolentokilpailu järjestettiin Oripäässä 1986. Nykyisin toimintaa harrastetaan Vesivehmaan, Hyvinkään, Oripään, Joensuun ja Kauhavan lentokentillä. Urheilutaitolentäjät ry edistää taitolennon harrastamista ja toimii lajin yhdistävänä järjestönä. Suomen taitolentomaajoukkue voitti Advanced-luokan EM-kisoissa Joensuussa 2007 joukkuekilpailun hopeamitalin.

title: Fårupin kesäpuisto

text: Huvipuiston rakentaminen aloitettiin vuonna 1974, ja se avattiin 21. kesäkuuta 1975. Puistoon oli sijoitettu trampoliineja, kanootteja ja hiekkalaatikkoja, ja siellä pystyi harrastamaan ratsastusta. Sisäänpääsymaksun suorittaja sai käyttää puistoa vapaasti. Myös alueen luonnon hyödyntäminen sai tärkeän osan kokonaiskonseptia. Avajaisvuonna puistossa oli 40 000 kävijää. Vuoteen 1977 mennessä vuotuinen kävijämäärä oli kasvanut 150 000:een. Puisto osti laajetessaan lisää tilaa naapurimaanomistajilta.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Pohjalanjärvi

text: Riippuen lähteestä, Pohjalanjärven kuivattaminen aloitettiin vuonna 1825 tai 1890 . Vuonna 1837 jättivät talolliset Gust. Ands. Jarko ja Matts Johs. Teerri anomuksen vesijättömaan järjestämiseksi. Vuonna 1917 kivityömies J.V.Pihlainen haki lupaa kuivattamiseen. Siitä, kuka aloitti järven kuivattamisen ja milloin se tapahtui, jää vielä auki.

title: Suomen Fyysikkoseura

text: Suomen Fyysikkoseura – Finlands Fysikerförening r.y. on perustettu vuonna 1947 edistämään fysiikan harrastamista ja kiinnostusta fysiikkaan. Seura järjestää tapahtumia ja julkaisee kirjallisuutta fysiikan alalta. Seuran jäseneksi voivat hakea henkilöt, joilla on fyysikon koulutus tai pätevyys.

title: Suomettuminen

text: Suomessa suomettumisen ydinaikaa oli Kekkosen hallintokausi. Kekkosen ensimmäisellä presidenttikaudella alkanutta poliittista kehitystä Suomessa on myöhemmin kutsuttu suomettumiseksi. Tavallisesti suomettumisella tarkoitetaan sellaista poliittista kehitystä, jossa pieni demokraattinen maa alistuu suuremman, totalitaarisen naapurivaltion tahtoon. Myös etenkin 1960-luvun alkupuolen Noottikriisi ja 1968–1982 eli jakso Tšekkoslovakian miehittämisen jälkeisestä Brežnevin opin mukaisesta neuvostopolitiikan tarkistuksesta Mauno Koiviston tuloon presidentin sijaiseksi 1981 ja presidentiksi 1982 olivat yhä väkevää suomettumisen aikaa. Esimerkiksi Max Jakobson on pitänyt Suomen sisäpolitiikkaan 1980-luvun alkupuolelle saakka merkittävästi vaikuttaneen ministerineuvos Viktor Vladimirovin paluuta vuonna 1984 Neuvostoliittoon merkkitapauksena suomettumisen ajan vähitellen päättyessä. Mutta vielä 1985 Koivisto pyrki estämään Juho Kusti Paasikiven päiväkirjojen julkaisemisen ja lopullisesti suomettuminen alkuperäisessä merkityksessään päättyi vasta Neuvostoliiton hajoamiseen 1991. Suomalaisesta poliittisesta keskustelusta käsite ei kuitenkaan ole täysin hävinnyt 2000-luvullakaan, ja suomettuneisuuden tai "uussuomettumisen" käsitettä on käytetty milloin puhuttaessa Suomen suhteista Neuvostoliiton seuraajavaltio Venäjään, milloin Euroopan unioniin, milloin Yhdysvaltoihin.

title: Ilmilinna

text: Emil Cedercreutz ei itse milloinkaan pitänyt Ilmilinnasta. Sen rakennustyöt aloitettiin taiteilijan Rooman matkan aikana syksyllä 1904. Muistelmateoksessaan "Yksinäisyyttä ja ihmisvilinää" hän kertoo olleensa järkyttynyt nähdessään keskeneräisen rakennuksen ensimmäistä kertaa. Cedercreutz kuvaa muistelmissaan sen olleen "epäkäytännöllisen ja asuttavaksi kelpaamattoman" sekä sen arkkitehtuuria ja mittasuhteita "lahjattomiksi".

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.

title: Sebastian Vuorela

text: Erottuaan Isabellasta Sebastian ja Camilla Mustavaara ajautuivat harrastamaan seksiä. Seksisuhde päättyi Sebastianin kuullessa Camillan olleen syypää Isabellan lähtöön. Camilla poistui Helsingistä ja sillä välin Sebastian iski silmänsä tämän pikkusiskoon Monica Mustavaaraan. Myöhemmin Monica ja Sebastian päätyivät harrastamaan seksiä. He aloittivat suhteen, mutta erosivat. Sebastian ja Monica erosivat, sillä Monica puolusti Sebastianin pojan siepannutta Mariannaa oikeudessa. Camillan palatessa pihlajakadulle auttamaan Monicaa epäonnistuneessa avioliitossa he päätyivät harrastamaan seksiä autoon. Camillan jälleen lähdettyä Monican ja Sebastianin välita alkoivat lämmetä uudelleen ja Sebastian kosi Monicaa, joka vastasi myöntävästi. Sebastian ajautui kuitenkin Monican selän takana sänkyyn Marianna Kurjen kanssa. Tämä oli aiemmin pitänyt Sebastian poikaa Eliasta asunnossaan vankina eikä Sebastian itsekään ymmärtänyt tunteitaan Mariannaa kohtaan. Hän oli aikaisemmin nähnyt jopa eroottisen unen Mariannasta ja pian he päätyivät Café Moosen vessaan harrastamaan seksiä. Heidän välilleen kehittyi seksisuhde, jonka seurauksena Marianna alkoi odottaa lasta Sebastianille, mutta sai keskenmenon, jonka kuitenkin salasi Sebastianilta.


query: Onko nokkosessa myrkkyä?

title: Nokkoset

text: Nokkosille tyypillinen piirre ovat poltinkarvat, joiden myrkky sisältää tavallisesti muurahaishappoa, serotoniinia ja histamiinia. Tämä ei välttämättä ole yleispätevä koostumus, sillä ainakin Urtica thunbergiana</i>n myrkyssä on eniten oksaali- ja viinihappoa. Poltinkarvat toimivat siten, että kosketuksesta karvan kärki murtuu ja syntyvä veitsenterävä kärki tunkeutuu ihoon samalla kun karvan sisällä oleva myrkky ruiskuaa haavaan. Seurauksena on tavallisesti vain jonkin aikaa kutiava ja kirvelevä jälki. Uusiseelantilaisen Urtica ferox -lajin (ongaonga) tiedetään kuitenkin tappaneen ainakin yhden ihmisen sekä useita koiria ja hevosia.[3][4]

title: Nokkoset

text: Nokkoset[1] (Urtica) on nokkoskasveihin kuuluva, noin 30–45 lajia käsittävä kasvisuku.[2] Suvun edustajia esiintyy kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta. Useimmat nokkoset ovat yksi- tai monivuotisia, ruohovartisia kasveja, mutta sukuun kuuluu myös muutamia pensaita.

title: Myrkky (kylä)

text: Myrkyssä on ollut asutusta 1500-luvun alkupuolelta asti, jolloin alue kuului Närpiön suurpitäjään. Vuonna 1610 Myrkystä tuli osa Lapväärtin pitäjää, joka vuoden 1865 kunnallisasetuksen antamisen jälkeen muutettiin kunnaksi. Vuonna 1927 Myrkky liitettiin Karijokeen.

title: Myrkky

text: Luonnossa esiintyvät myrkyt voidaan jakaa eliöiden tuottamiin myrkkyihin ja elottoman luonnon myrkkyihin. Näissä yhteyksissä käytetään ryhmittelyperusteena kemiallista rakennetta. Eliöiden myrkyt ovat peräisin eläimistä, kasveista, sienistä ja mikrobeista ja niitä kutsutaan toksiineiksi. Usein eliöiden tuottamat myrkyt ovat orgaanisia ja ryhmitellään tuottajansa mukaan, esimerkkeinä käärmeenmyrkyt ja bakteeritoksiinit. Elottoman luonnon tuottamia myrkkyjä ovat esimerkiksi alkuaineiden radioaktiiviset isotoopit, raskasmetallit ja myrkylliset kaasut. Nämä myrkyt ovat enimmäkseen epäorgaanisia.

title: Myrkky (kylä)

text: Eräitten Myrkyn osien nimissä esiintyy sana "loukko", jota käytetään Teuvanjoen varrella vielä runsaammin naapurikylässä, Teuvan Perälässä. Jatkettaessa matkaa Myrkyn Niemenloukolta Teuvan suuntaan tulee Perälän osista ensimmäisenä vastaan Kooseni, mutta sitä seuraa kokonainen loukkojen sarja, ensimmäisenä Luusinloukko. Leikkimielisesti on Myrkyn Pikku-Myrkkyäkin joskus nimitetty "Rallatin-loukoksi".

title: Humalanvieras

text: Humalanvierasta tavataan kulttuuriympäristöissä pihoilla ja pihapiireissä, kyläpientareilla, puronvarsipensaikoissa ja joenvarsiruohostoissa. Humalan ("Humulus lupulus") ollessa tärkeä viljelykasvi humalanvieras oli harmillinen rikka. Nykyään humalanvieras loisii tavallisesti nokkosella ("Urtica dioica"), mutta myös monilla muilla, enimmäkseen monivuotisilla ruohoilla kuten sinimailasella ("Medicago sativa"). Nokkosen yleisyydestä huolimatta humalanvieras on Suomessa harvinaistunut.

title: Vesinokkaeläimen myrkky

text: Vesinokkaeläimen myrkky on ainoa tunnettu uhriin ruiskutettava nisäkkään tuottama myrkky.[6] Vesinokkaeläimen myrkyn ei uskota olevan saalistamista varten, sillä myrkkyruisku puuttuu naaraspuolisilta eläimiltä. Samaa tukee myrkkyruiskun sijainti takaraajassa sen sijaan, että se sijaitsisi suussa. Vesinokkaeläimen myrkky on myös suhteellisen vaaratonta verrattuna myrkyllä saalistaviin käärmeisiin. Onkin ehdotettu, että myrkyn tehtävänä olisi lähinnä lamauttaa vihollinen ja torjua hyökkäykset ilman pysyvää haittaa. Tähän viittaa myös se, että vesinokkaeläimen myrkyllä ei ole uhrin kudoksia hajottavaa ominaisuutta päinvastoin kuin käärmeenmyrkyillä.[7] Myrkkyä ei erity ympäri vuoden vaan ainoastaan vesinokkaeläinten pariutumisaikaan.[4] Viimeisimpien tutkimusten mukaan myrkkyä pidetään lisääntymiseen liittyvänä kilpailutekijänä vesinokkaeläinurosten välillä. Lisääntymiskautena myrkkyä saaneet urokset halvaantuvat takaraajoistaan, mutta vaikutus on väliaikainen ja myrkkykannuksen tekemät haavat parantuvat.[8]

title: Vesinokkaeläimen myrkky

text: Vesinokkaeläimen myrkky on vesinokkaeläimellä (Ornithorhynchus anatinus) esiintyvä erilaisten aineiden myrkyllinen seos. Seoksen pääkomponentit ovat defensiiniä muistuttavat peptidit (DLP), C-tyypin natriureettiset peptidit (CNP) ja hermokasvutekijät (NGF).[1] Vesinokkaeläimen myrkky on kehittynyt itsenäisesti erillään matelijoiden myrkyn kehityksestä.[2] Vesinokkaeläimen myrkyn tutkiminen on ollut hankalaa verrattuna monien muiden myrkkyjen tutkimiseen. Tämä sen vuoksi, että myrkyn saatavuudessa on ollut vaikeuksia.[3]

title: Myrkky

text: Sienet voivat tuottaa toksiineja, sienimyrkkyjä. Toksikologiassa sienimyrkyt luokitellaan niiden vaikutuksen mukaan solumyrkyiksi, hermomyrkyiksi, alkoholin kanssa vaikuttaviksi myrkyiksi, ruoansulatuskanavaan vaikuttaviksi myrkyiksi sekä tuntemattomiksi myrkyiksi.

title: Myrkky

text: Myrkkyä tuottavia eläimiä voivat olla muun muassa käärmeet, skorpionit, meduusat, pistiäiset, kartiokotilot, merivuokot, liskot, juoksujalkaiset sekä vesinokkaeläimet. Näille eläimille on yhteistä se, että ne ruiskuttavat myrkkynsä kohteeseen. Kyseinen ominaisuus puuttuu myrkkyä tuottavilta sammakoilta, punkeilta, madoilta ja nisäkkäiltä.

title: Yerma

text: Nuori ja terve Yerma uskoo, että jos nainen ei synnytä lapsia, veri muuttuu myrkyksi. Lapsettomaksi jääminen vuosien yrittämisen jälkeen vaikuttaa kuitenkin olevan hänen ja aviomies Juanin yhteinen kohtalo. Lorca antaa ymmärtää, että syynä on se, ettei Yerma osaa nauttia seksistä, mutta onko syynä sittenkin Juanin hedelmättömyys? Eräs toinen lapseton nainen ei valita, vaan antaa arvoa itselleen ja iloitsee elämästä.

title: Nokkonen

text: Nokkosen lehtiä käytetään nokkoskeittoon, nokkoslettuihin ja muihin ruokiin pinaatin tapaan. Sanotaan, että nokkosessa on vähemmän nitraattia kuin pinaatissa, mutta nitraattipitoisuus riippuu voimakkaasti kasvupaikasta. Siksi nokkosta ei suositella kerättäväksi kovin rehevistä kasvupaikoista, joskin nokkonen pitää typpipitoisesta eli rehevästä maasta, jota löytyy muun muassa navetan lähettyviltä. Kuitenkaan aivan navetan nurkalta ei kannata nokkosia poimia. Jos nokkonen kerätään puhtaasta paikasta, sitä ei tarvitse ryöpätä eikä keittää.

title: Myrkky

text: Myrkyille ei ole olemassa yhtenäistä kaikenkattavaa luokittelutapaa, vaan ryhmittely- ja luokitustapa riippuu asiayhteydestä. Kreikkalainen lääkäri Dioskorides jakoi 1. vuosisadalla myrkyt kasvi- eläin- ja mineraalimyrkkyihin niiden alkuperän mukaan. Myrkyt voidaan hallinnollisen toksikologian periaattein luokitella niiden vaarallisuuden mukaan.Kemikaalilainsäädäntö antaa perusteet kemikaalien myrkyllisyyden luokitteluun.

title: Nisäkkäiden myrkyt

text: Nisäkkäiden tuottamien myrkkyjen merkitys on ollut pitkään vähäinen tieteellisessä tutkimuksessa. Fossiililöydökset ja kokeellisten menetelmien kehittyminen on kuitenkin tuottanut lisää tietoa ja kasvattanut mielenkiintoa nisäkäsmyrkkyjä kohtaan. Nisäkkäiden myrkyt ovat kirjava joukko erilaisia toksisia seoksia ja vaikutusmekanismeja. Nisäkäsmyrkyt voidaan jakaa kolmeen luokkaan; hyönteissyöjien, nokkaeläinten ja lepakoiden myrkkyihin. Neljännessä luokassa, kädellisissä, on ehdotettu olevan myrkyllisiä lajeja. Eläinten tuottamille myrkyille ei ole yksiselitteistä määritelmää. Bücherlin (1968) mukaan myrkyllisellä eläimellä tulee olla ainakin yksi myrkkyrauhanen, mekanismi myrkyn erittämiselle tai ruiskuttamiselle sekä väline jolla tehdä haava. Mebs (2002) määrittelee eläinmyrkyt aineiksi, jotka ovat haitallisia muille eliöille määrätyssä pitoisuudessa ja jotka ovat useimmiten proteiineja tai peptidejä.

title: Euroopanmarjakuusi

text: Hyvin myrkyllisenä mutta pitkäikäisenä kasvina euroopanmarjakuusta on pidetty sekä kuoleman että kuolemattomuuden symbolina. Sen tuoreita oksia onkin käytetty hautaseppeleissä. Kasvista tehtyä myrkkyä on puolestaan käytetty nuolenkärjissä sekä myrkkysyötteihin metsästyksessä.

title: Mustamamba

text: Mustamamban myrkky kuuluu neurotoksiineihin ja on viralliselta nimeltään dendrotoksiini. Aineessa esiintyy 0,25–0,32 grammaa neurotoksiineja. Myrkky vaikuttaa natrium-kaliumpumppuun ja häiritsee tätä kautta lihassupistusten eksogeenistä työskentelyä. Yksi purema sisältää 100–120 mg myrkkyä, mutta suurin tunnettu määrä on 400 mg. Ennen vastamyrkyn laajaa saatavuutta myrkky tappoi lähes 100 % uhreista. Kokeessa piston saanut hiiri kuoli 4,5 minuutissa. Ihmisen mustamamban myrkky voi tappaa 20 minuutissa, mutta useimmiten kuolema tapahtuu 30–60 minuutin päässä puremasta, joskus jopa kolmen tunnin kuluttua. Ajankohta riippuu useista eri tekijöistä, kuten ihmisen kunnosta, pureman paikasta, käärmeen terveydestä ja myrkyn määrästä.

title: Myrkkyliskot

text: Myrkkyliskot ovat hidasliikkeisiä, muodoltaan raskasrakenteisia ja paksuhäntäisiä. Ne osaavat kiivetä ja viettävät aikaansa paljon myös maan alla. Myrkkyliskojen myrkky on erittäin vahvaa ja sitä erittävät myrkkyrauhaset ovat alaleuassa, toisin kuin esimerkiksi käärmeillä. Lyhyet hampaat ovat uurteisia, mutta myrkky ei erity niiden päästä vaan hiukan kauempaa. Tämän vuoksi liskon täytyy pidellä saalistaan hetki, jotta myrkkyä ehtisi valua haavaan. Tämän mahdollistavat liskon vahvat leuat. Saalis kuolee hengityskeskusten halvaantumiseen, koska myrkky on neurotoksista (kuten esimerkiksi kobrilla. Myrkky voi tappaa lapsen tai vanhuksen ja terveelläkin ihmisellä kestää pitkään toipua sen puremasta, kaiken lisäksi käteen juuttunutta liskoa on lähes mahdoton saada käsin irti.

title: Vuorikyy

text: Vuorikyyn myrkky on voimakkaampaa kuin suomalaisen kyyn (vipera berus) myrkky. Myrkkyhampaat ovat noin 1 cm:n pituiset. Myrkkyyn voi kuolla ilman hoitoa, jopa aikuinenkin. Useimmiten ilman hoitoa myrkkyä saanut halvaantuu. Vuorikyyn myrkky on hermostomyrkky eli se vaikuttaa keskushermostoon. Vuorikyyn myrkkyä käytetään lääkkeenä muun muassa Alzheimerin taudissa. Vastamyrkkyä vuorikyyn puremaan on saatavilla.

title: Nokkonen

text: Nokkosen lehdet ovat ensisijaista ravintoa monen perhoslajin, muun muassa nokkosperhosen toukille. Muita nokkosen lehtiä syöviä eliöitä ovat Bassaris gonerilla, Eupteryx aurata, Eupteryx cyclops, Eupteryx urticae ja amiraaliperhonen ("Vanessa atalanta"). Nokkosen loisena elää euroopanvieras ("Cuscuta europaea").

title: Myrkky

text: Toinen tapa luokitella kasviperäiset myrkyt on jakaa ne ryhmiin niiden aiheuttamien haittojen perusteella. Kasvimyrkyt voidaan luokitella haittavaikutusten perusteella seuraavasti: ihoon, ruoansulatusjärjestelmään sekä sydän- ja verisuonijärjestelmään vaikuttavat myrkyt, hermomyrkyt, maksamyrkyt ja lisääntymistä häiritsevät myrkyt.

title: Myrkky

text: Myrkky on aine, jolle altistuminen haittaa eliön elintoimintoja tai tappaa eliön. Periaatteessa mikä tahansa kemiallinen aine voi olla myrkky. Tämän toi ensimmäisenä esille Paracelsus todeten, että ”Ei ole myrkytöntä ainetta. Vain annos ratkaisee, että aine ei ole myrkky.” Myrkyn määritelmällinen ominaisuus on myrkyllisyys, kyky aiheuttaa haittaa eliölle. Eliöillä on vaihteleva kyky sietää kemiallisia aineita, ja tähän vaikuttaa pääasiassa eliön massa (annos/painokilo), mutta jotkin eliöt ovat sopeutuneet sietämään sellaisia kemiallisia aineita, jotka ovat yleisesti eliöille myrkyllisiä.

title: Mambat

text: Mambat erittävät myrkkyä, jonka entsyymirakenne poikkeaa muiden käärmeiden myrkyistä, mutta lajien erottaminen toisistaa myrkyn avulla ei ole helppoa. Joidenkin mambojen myrkyissä on aineita, jotka estävät veren hyytymistä.

title: Arya Dröttningu

text: Aryan onneksi Eragon oli joutunut urgalien hyökkäyksen kohteeksi ja päätynyt samaan vankilaan kuin Arya. Matkakumppaninsa Murtaghin ja lohikäärmeensä Saphiran avulla Eragon pakeni ja pelasti Aryan. Vankilassa Aryalle oli annettu harvinaista myrkkyä Skilna Braghia. Siksi hän vaipui itse aiheutettuun kooman, mikä hidastaa myrkyn vaikutusta. Vastamyrkkyä, Tùnivorin nektaria löytyy valtakunnan ulkopuolelta vain haltioiden ja vardenien luota. Koska haltioiden luo matkaaminen olisi kestänyt pitempään, kuin Aryalla oli elinaikaa, he päättivät matkata vardenien luo Farthen Dûriin. Aryan parannuttua hän koetteli Eragonia miekoilla sekä taisteli Farthen Dûrin taistelussa, jossa hän särki Tronjheimia koristavan, kahdenkymmenen metrin mittaisen tähtisafiirin, Isidar Mithrimin, niin että taistelu kääntyy vardenien voitoksi.

title: Sienet

text: Hemolyyttiset myrkyt aiheuttavat punasolujen tuhoutumista ja anemiaa. Rusokärpässienen sisältämä hemolyyttinen myrkky hajoaa kuumennettaessa. Tätä vielä vaarallisempaa hemolyyttistä myrkkyä sisältävä sieni on pulkkosieni, jonka myrkky ei hajoa kuumennettaessa. Pulkkosienen myrkky kerääntyy elimistöön ja sen vaikutus voimistuu syöntikertojen toistuessa, mikä voi johtaa jopa hengenvaaralliseen tilaan.

title: Salad Fingers

text: Video Salad Fingers on kerännyt itselleen nokkosia jotka ovat polttaneet hänen kädensä rakkuloille ja hän kertoo että hän nauttii nokkosista. Hän löytää lastenvaunut eikä ymmärrä mikä se on. Salad Fingers nimeää lastenvaunut nokkoskärryiksi, asettaa nokkosensa vaunuun ja lähtee pois. Jokin kädetön olio lähtee Salad Fingersin perään villisti huutaen. Olio seuraa Salad Fingersiä tämän taloon jossa hän näkee Salad Fingersin hyväilevän nännejään nokkosilla jolloin hänen rinnastaan vuotaa maitoa. Olio pyrkii taloon hakkaamalla päätään talon oveen mutta Salad Fingers ei vaikuta reagoivan paukutukseen vaan muistelee "hyviä aikoja" ja muistelee istuvansa kampaamossa sorminukkensa kanssa. Olio kuolee iskettyään päänsä verille talon oveen. Salad Fingers huomaa myöhemmin olion ja toteaa että tämä on tullut myöhään tapaamaan häntä. Salad Fingers kysyy olion nimeä ja antaa hänelle sitten nimen Milford Cubicle. Salad Fingers raahaa Milford Cubiclen sisälle ja ripustaa seinälle koukkuun. Salad Fingers kysyy onko Milfordin miellyttävää olla koukussa, soittaa huilua ja kysyy tahtoisiko Milford lasillisen lämmintä maitoa.

title: Merikäärmeet

text: Merikäärmeiden myrkky on käärmeiden myrkyistä vahvinta. Myrkyllään merikäärme lamaannuttaa ja tappaa kalan tai muun uhrinsa nopeasti. Myrkky on niin voimakasta, että pisara sitä voi tappaa kolme ihmistä. Merikäärmeiden myrkyt ovat lajista riippuen neurotoksisia, myotoksisia ja hemotoksisia. Lajiston myrkyt koostuvat entsyymeistä, proteiineista ja polypeptideistä, ja koostumus vaihtelee lajeittain.

title: Amphistaff

text: Amphistaffien kykynä on myös ruiskuttaa myrkkyä. Kuka tahansa, joka käyttää amphistaffia, voi osoittaa sillä ja käskeä sitä ruiskuttamaan tappavaa myrkkyä uhriinsa. Vaikka amphistaffin myrkky on paljon vaarallisempaa ruiskeena, voi myrkky tappaa kohteen pelkästään koskettamalla sen ihoa.

title: Egyptinkobra

text: Kerrotaan, että Egyptin kuningatar Kleopatra valitsi egyptinkobran, kun hän vuonna 30 eaa. teki itsemurhan eli antoi myrkkykäärmeen purra itseään. Lajin myrkky onkin hyvin voimakasta hermomyrkkyä, jolloin vain 15 milligrammaa riittää riistämään ihmisen hengen. Egyptinkobra esiintyy myös Tutankhamonin kuolinnaamiossa, jossa käärme kuvataan uhkausasennossa, aivan kuin se haluaisi suojella hallitsijaa.

title: Myrkky (kylä)

text: Vanhin tieto Myrkyn talojen nimistä on 1600-luvun lopulta, jolloin kylässä oli neljä tilaa: Mattila, Norrback, Ojala ja Söderback. 1700-luvun loppupuolella perustettiin Myrkyn viides tila Storås. Ainakin osa näistä vanhimmista nimistä esiintyy Myrkyssä edelleen sekä tilan- että sukuniminä.

title: Nokkonen

text: Nokkosen polttavuus johtuu lehdissä ja varressa kasvavista polttiaiskarvoista, joiden pinta murtuu kosketettaessa, ja sisältä ryöpsähtää polttavaa muurahaishapon kaltaista nestettä. Herkille ihoalueille osuessaan neste voi olla kivuliasta. Nuoret nokkoset polttavat vain vähän, ja hansikkaiden kanssa poimittaessa kädet eivät vioitu. Polttavuus katoaa kuumennettaessa ja kuivattaessa. Polttiaiskarvat sisältävät muun muassa asetyylikoliinia, histamiinia, serotoniinia, muurahaishappoa, etikkahappoa, sitruunahappoa, foolihappoa, pantoteenihappoa, biotiinia ja koliinia.