query: Onko Suomenlahti Itämeren itäisin lahti?

title: Suomenlahti

text: Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga.

title: Sisä-Suomen suurjärvi

text: Muinaiset Saimaa ja Päijänne olivat aluksi syviä lahtia suuressa Itämeren makeanveden Ancylus-vaiheen järvialtaassa. Muinais-Saimaa kuroutui itsenäiseksi järveksi useassa laajenevassa vaiheessa 8 900 eaa. lähtien. Noin 7 500 eaa. Muinais-Saimaan laskujoki siirtyi Suomenselän kohdalle Pielavedelle, mistä se laski vetensä Itämereen nykyisen Päijänteen kohdalla olevaan lahteen. Muinainen Päijänne syntyi noin 6 500 eaa., kun lahti kuroutuu lopulta umpeen Kalajoen kohdalla. Kuroutumiskohdan lyhyen joen kautta purkautuivat sekä Muinais-Saimaan että Päijänteen vedet. Yhdessä nämä suurjärvet muodostivat yhtenäisen vesistöalueen, joka käsitti koko silloisen Järvi-Suomen ja Keski-Suomen.

title: Kaltovesi

text: Vetokallio-niminen kapea kannas erottaa Kaltoveden lounaispään Viipurinlahteen laskevasta Tuokkolanjärvestä. Kaltovesi onkin osa vesireittiä, jota pitkin Laatokka laski Viipurinlahteen Itämeren edeltäjän, Anculysjärven, aikana. Myöhemmin sama järvireitti oli Vuoksen toisena, eteläisenä lasku-uomana Suomenlahteen pohjoisemman haaran laskiessa Käkisalmen luona Laatokkaan. Lopullisesti tämä Vuoksen eteläinen lasku-uoma kuivui vasta vuonna 1857 Kiviniemen kannaksen puhkaisun tuloksena, jolloin Vuoksen uudeksi lasku-uomaksi tuli Taipaleenjoki.

title: Atlantin valtameri

text: Karibianmeri Välimeri Egeanmeri Tyrrhenanmeri Adrianmeri Joonianmeri Ligurianmeri Meksikonlahti Scotianmeri Weddellinmeri Mustameri Asovanmeri Norjanmeri Pohjanmeri Skagerrak Itämeri Pohjanlahti Selkämeri Perämeri Suomenlahti Kattegat Juutinrauma sekä Iso-Belt ja Vähä-Belt Riianlahti Saint Lawrencen lahti Sargassomeri Biskajanlahti Irlanninmeri Englannin kanaali Marmaranmeri Guineanlahti Labradorinmeri

title: Suomenlahti

text: Noin viisi prosenttia Itämeren vesimassoista sijaitsee Suomenlahdella.[3]

title: Riianlahti

text: Riianlahti (latviaksi "Rīgas jūras līcis", viroksi "Liivi laht tai Riia laht") on lahti Itämerellä, Viron ja Latvian välissä. Riianlahti voi viitata myös Riianlahden pääallasta laajempaan Itämeren merialuejaon mukaiseen alueseen, jolloin myös Väinämeri Saarenmaan ja Hiidenmaan ja Viron mantereen välissä luetaan osaksi Riianlahtea.

title: Viron vesistöt

text: Viron vesistöt eli vesistöjen laskujoket laskevat kaikki Itämereen. Itään ja pohjoiseen virtaavat joet laskevat Suomenlahteen, länteen virtaavat joet laskevat suurten saarten väleihin tai Pärnunlahteen ja etelään virtaavat joet laskevat Itämeren itärannikolle Latviassa.

title: Itämeri

text: Itämeren pääaltaan pituus Tanskasta Suomen lounaisosaan on noin 1600 kilometriä, ja keskileveydeltään se on noin 190 kilometriä.[9] Tanskan salmien kaakkoispuolelta alkaa varsinainen Itämeri Arkonan altaasta Bornholmin saaren länsipuolella. Sen itäpuolella ovat Bornholmin allas ja Gotlanninmeri, joka jaetaan Gotlannin altaaseen ja Gdańskinlahteen. Arkonan allas, Bornholmin allas ja Gotlanninmeri muodostavat Itämeren pääaltaan, varsinaisen Itämeren, jonka itäpuolella on kaksi lahtea: Suomenlahti ja Riianlahti. Suomenlahti on pitkänomainen, eikä sen ja pääaltaan välillä ole erottavaa kynnystä. Riianlahti sen sijaan on hieman eristyksissä. Itämeren pääaltaan pohjoispuolella on suuri Pohjanlahti, joka jakautuu vielä Perämereen, Selkämereen, Ahvenanmereen ja Saaristomereen.[8]

title: Suomenlahti

text: Suomenlahden valuma-alueella asuu yli 10 miljoonaa ihmistä, ja suurimmat sen rannikolla sijaitsevat kaupungit ovat Pietari, Helsinki ja Tallinna. Suomenlahdella sijaitsee useita merkittäviä satamia ja sen pohjassa kulkee Nord Stream -maakaasuputki. Suomenlahti on päästöjen takia Itämeren rehevöitynein osa. Maalta tulevien päästöjen lisäksi Suomenlahtea uhkaa kasvava tankkeriliikenne.

title: Kilohaili

text: Kilohaili on suomalaisen ammattikalastuksen toiseksi suurin saalis tonneissa mitattuna. Suomalaisten kilohailisaalis Itämerestä vuonna 2010 oli noin 25 miljoonaa kiloa, kun silakkaa pyydettiin 92 miljoonaa kiloa. Tärkeimmät pyyntialueet olivat Suomenlahti, Saaristomeri ja Gotlannin ympäristö, ja lähes koko saalis saatiin troolaamalla. Suomenlahdelta kilohailia saatiin kaksinkertainen määrä (7 miljoonaa kiloa) silakkaan verrattuna; silakkasaalis puolestaan on ensisijaisesti Selkämereltä. Kilohailin kokonaissaalis Itämeren alueella oli 341 miljoonaa kiloa, josta suurimman osan pyysivät Ruotsi, Puola, Viro, Latvia ja Tanska. Suurin osa maailman kilohailisaaliista tulee Itämerestä.

title: Suomenlahti

text: Suomessa lintujen muutto keskittyy erityisesti Suomen- ja Pohjanlahden rannikkolinjoille. Suomenlahdelle sijoittuva arktisten vesilintujen ja hanhien muuttoreitti on kansainvälisestikin merkittävä.[13] Siperiaan muuttaa satoja tuhansia lintuja pitkin Suomenlahtea.[8] Suomenlahdella pesivät monet saaristolinnut, kuten kalatiirat, meriharakat, karikukot, punajalkaviklot, luotokirviset, kivitaskut ja västäräkit. Itäisen Suomenlahden ulkosaariston lajeja ovat ruokki, riskilä ja lapintiira. Harmaalokin ja merimetson kannat ovat kasvamassa.[8] Läntisen Suomenlahden saaristossa pesii myös paljon haahkoja.[14]

title: Itämeri

text: Itämeren suomenkielinen nimi on käännöslaina meren ruotsinkielisestä nimestä Östersjön, tanskankielisestä nimestä Østersøen ja hollannin nimestä Oostzee – näiden kielten alueelta katsottuna meri onkin idässä. Samaa tarkoittaa myös meren saksankielinen nimi Ostsee, vaikka meri saksan kielialueelta katsottuna onkin koillisessa. Suomen kielen kannalta nimi on tavallaan harhaanjohtava, sillä Itämeri sijaitsee suomen kielialueen länsi- ja eteläpuolella. Vironkielinen nimi merelle onkin Läänemeri (”Länsimeri”).

title: Suomenlahti

text: Suomenlahti on Itämeren rehevöitynein alue. Rehevöityminen näkyy kesäisin runsaina lauttamaisina leväkukintoina. Suomenlahden valuma-alueella asuu yli 10 miljoonaa ihmistä, ja rantavaltioiden maatalous, asutus ja teollisuus kuormittavat merialuetta noin 6000 tonnilla fosforia ja 120000 tonnilla typpeä joka vuosi. Suomenlahden typpikuormituksesta yli puolet ja fosforista kolme neljännestä on peräisin Venäjältä. Suomen ja Viron osuus kuormituksesta on molemmilla kymmenisen prosenttia, ja ilman kautta kulkeutuvan typen osuus on lähes viidennes.[1]

title: Suomenlahti

text: Suurin osa ihmisen aiheuttamasta fosforikuormasta kulkeutuu Itämereen jokiveden mukana. Ravinnekuormitus vaihtelee sääolojen, etenkin sademäärän mukaan. Suurin osa Itämeren fosforikuormasta on peräisin maataloudesta. Koska Suomenlahden rannikolla väestöntiheys on suurin, on asutuksesta aiheutuva kuormitus siellä suurempaa kuin muualla Itämeressä.[16] Vuonna 2012 havaittiin suuri päästö Fosforit-tehtaan alueella Lugajoella. Silloin arvioitiin, että tehtaan alueelta valuisi Suomenlahteen noin tuhat tonnia fosforia vuodessa.[17]

title: Uudenmaan maakunta

text: Hangon ja Pellingin välinen rannikko kuuluu läntiseen Suomenlahteen, Pellingin itäpuolinen rannikko puolestaan itäiseen Suomenlahteen. Veden suolapitoisuus on alhainen, lännessä noin 6,5 promillea ja laskee itään mentäessä.

title: Viro

text: pienoiskuva|Tabasalun rannikko. Viro kuuluu mantereisen ja merellisen ilmaston siirtymävyöhykkeeseen. Ilmasto on lauhkea, kesät ovat lämpimiä ja talvet leutoja. Viron ilmastoon vaikuttavat muun muassa Suomenlahti, Itämeri, sekä Golfvirran ja Atlantin läheisyys. Viron vuotuinen sademäärä on noin 670mm.[7] Pysyvä lumipeite saapuu ensiksi itäiseen Viroon, yleensä joulukuun alussa, ja viimeisenä Saarenmaalle, yleensä vasta tammikuun puolella. Lumipeite pysyy suurimmassa osassa maata noin 100 päivän ajan, mereisillä alueilla se pysyy lyhyimmän aikaa. Pisimpään lumipeite pysyy Haanjan ylängöllä. Lumet ovat sulaneet lounaisesta Virosta ja Saarenmaalta yleensä maaliskuun viimeiseen päivään mennessä, ja muualta Virosta huhtikuun alkupäivinä. Keväät ovat kuivia ja aurinkoisia, terminen kesä alkaa keskimäärin toukokuun puolessavälissä.

title: Suomenlahti

text: Coriolis-ilmiöstä johtuen merivirrat virtaavat Suomenlahden etelärannikolla lännestä itään ja pohjoisrannikolla idästä länteen päin.[8] Pohjukassa Suomenlahteen laskee Nevajoki. Muita suuria jokia ovat Kymijoki, Narvanjoki ja Luga, jotka kaikki laskevat lahden itäosaan. Lahden vesi on makeampaa sen itä- kuin länsipäässä. Pintaveden suolaisuus on lahden länsipäässä viidestä seitsemään promillea, itäpäässä nollasta kolmeen promillea. Pohjaveden suolaisuus voi olla kahdeksasta yhdeksään promillea, Itämeren pääaltaasta tulevan suolapulssin yhteydessä korkeampikin.[3]

title: Suomenlahti

text: Ennen Veiksel-jääkautta 130 000 – 115 000 vuotta sitten Suomenlahti oli osa Eemmerta ja ulottui Vienanmerelle asti. Jäätikön reunan perääntyessä Suomenlahti oli aluksi osa makeavetistä Baltian jääjärveä, myöhemmin Yoldiameren lahti. Maankohoaminen erotti sen uudelleen järveksi, osaksi Ancylusjärveä. Noin yhdeksäntuhatta vuotta sitten valtameren pinnan noustessa suolaista vettä alkoi virrata Tanskan salmien kautta Itämereen ja alkoi Litorinameren aika.[7]

title: Djurgårdsbrunnsviken

text: Djurgårdsbrunnsviken on lahti Itämeressä. Se sijaitsee Ruotsin pääkaupungin Tukholman alueella. Lahti on pituudeltaan noin 2,0 kilometriä, ja se on leveimmältä kohdaltaan 380 metriä leveä. Lahti levittäytyy noin 38,5 hehtaarin alueelle. Syvyysvaihtelee noin 2,5 metristä noin 9,4 metriin. Vuoden 1912 kesäolympialaisissa lahtea käyteyttiin kisojen uimakilpailuissa.

title: Itämeri

text: Pyöriäinen on ollut yleinen Suomenlahtea myöten erityisesti kuumana 1930-luvulla. Se kuitenkin taantui kylmätalvisella 1940-luvulla eikä ole sen jälkeen siitä toipunut. Pyöriäinen elää vain Itämeren eteläisissä osissa.[34]

title: Zabava Putjatišna

text: Toisaalta paikannimi voi tarkoittaa Ledengskia, joka sijaitsee Vetlugan altaassa, Ustjugista 200 km etelään. Teoksessaan ”Gleden – Ledeng” S. Rogatšev epäilee Gle’denin olevan peräisin yleisnimeltä kuulostavasta paikannimestä Le’deng. Ledenets voi olla myös Venetsian muinaisvenäjänkielinen nimi tai se on lyhennys eteläruotsalaisesta Lidköpingistä, jonka halkaisee Lidan-joki. Tarinassa mainitaan oikeita paikkoja kuten "Varangian meri" eli Suomenlahti, jossa nimi voi viittaa johonkin laajempaankin kuin Suomenlahti. Sininen meri on tarkoittanut Itämerta, tai sen osaa Suomenlahtea, jota hallitsivat slaaviheimoista myös obortiiteiksi kutsutut varinit, (saksalaisittain vagrit, venäläisittäin varjagit). Sinisen meren takia Ledenetsin on oletettu tarkoittavan mäkilinna Lindanisea eli muinaista Tallinnaa. Tällöin Kodolskin saari tarkoittaisi joko Kotlin saarta tai Gotlantia, joista Solovej mahdollisesti ohi purjehtii, etenkin tullessa jokoBarentsin tai Karanmeren rannikolta, johon hänen ”mursun syöksyhampaasta” tehty nojatuolinsa viittaa. Vihertävän Lukomorjen takana on kuitenkin kuvitteellinen maa aarniometsineen.

title: Suomenlahti

text: Suomenlahden pinta-ala on 29500 neliökilometriä. Pituutta sillä on 428 kilometriä, ja sen suurin leveys on 120 kilometriä.[1] Leveys Suomenlahden suulla on 75 kilometriä ja Porkkalanniemestä Tallinnan edustalla sijaitsevaan Rohuniemeen 52 kilometriä.[2] Itäpäässään Suomenlahti kapenee 22 kilometrin pituiseksi ja 15 kilometrin levyiseksi Nevanlahdeksi.[3] Toisin kuin monissa muissa Itämeren osissa, Suomenlahtea ei erota muusta Itämerestä mikään geologinen kynnys tai muu raja. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankonimen kärjestä Osmussaareen.[3] Suurin lahti pohjoisrannikolla on Viipurinlahti, etelärannikolla Narvanlahti. Suomenlahden keskiulapan suurimmat saaret ovat Suursaari, Tytärsaari, Lavansaari ja Seiskari.

title: Juha Nurminen

text: Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeissa parannetaan Itämeren tilaa konkreettisin toimin, jotka vähentävät mereen kohdistuvaa kuormitusta ja ympäristöriskejä. John Nurmisen Säätiö on vuosina 2005 – 2018 käynnistänyt yli 30 Puhdas Itämeri -hanketta Luoteis-Venäjällä, Puolassa, Baltian maissa Valko-Venäjällä ja Suomessa. Toiminnan tuloksena pelkästään säätiön omissa hankkeissa on leikattu Suomenlahtea rehevöittävää fosforikuormaa tuhansilla tonneilla. Suuren mittaluokan ravinnepäästöjen vähennykset Pietarin puhdistamoilla ja Laukaanjoen lannoitetehtaalla toteutettiin vuosina 2005 - 2012. Toimet ovat vähentäneet Suomenlahden vuotuista fosforikuormitusta vajaassa kymmenessä vuodessa yli 4 000 tonnia, jopa 75 prosenttia merialueen leville käyttökelpoisesta fosforista.

title: Söderström (Tukholma)

text: Söderström on yhdessä Norrströmin kanssa toinen Ruotsin kolmanneksi suurimman järven Mälarenin lasku-uomista mereen. Se sijaitsee Tukholman keskustassa ja Norrströmin tavoin laskee Mälaren-järven itäisimmästä Riddarfjärdenin lahdesta Saltsjönin lahteen Itämeressä Tukholman edustalla. Norrströmin ja Söderströmin väliin jää Stadsholmenin saari, jolla sijaitsee pääosa Tukholman vanhastakaupungista. Söderströmissä olevan sulun () kohdalle on rakennettu Slussenin eritasoliittymä.

title: Itämeri

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Klinge, Matti| title = Itämeren maailma| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2007| id = ISBN 978-951-1-22254-5}} Ulla Ehrensvärd, Pellervo Kokkonen, Juha Nurminen, Mare Balticum – 2000 vuotta Itämeren historiaa, John Nurmisen Säätiö, Otava, 1995 Markku Jokinen, Heikki Willamo. Pohjoinen Itämeri. Otava 2006. Kaisa Pajanen, Marjo Soulanto, Erik Sikk. Suomenlahti - alkumerestä nykymereksi. Rakennusalan kustantajat 2005. Itämeri. Eeva-Liisa Ryhänen. WSOY 2003. Jokinen, Markku, Willamo, Heikki. Ulkosaaristo: missä meri ja taivas kohtaavat. Suomen luonnonsuojelun tuki 1999. Seppo Keränen, Hans Hästbacka. Itämerellä. WSOY 1996. Seppo Keränen, Arno Rautavaara, Martti Hario. Saariston elämää. Suomen luonnonsuojelun tuki 1983.

title: Itämeri

text: Laajimman määritelmän mukaan Itämeri on Pohjanmeren jatkeena oleva Atlantin valtameren sivumeri sisältäen kaikki merialueet Kattegatin pohjoisrajalta Suomenlahden ja Pohjanlahden perukoille asti[4]. Tästä merialueesta käytetään myös nimitystä Itämeren alue ()[5]. Suppeamman määritelmän mukaan Itämeri (eli varsinainen Itämeri, , ) rajautuu pohjoisessa Pohjanlahteen, eli Saaristomereen ja Ahvenanmereen, ja Suomenlahteen sekä lounaassa Tanskan salmiin eli Juutinraumaan ja Fehmarnin Belttiin[4] tai Juutinraumaan sekä Iso-Belttiin ja Vähä-Belttiin[6]. Suppeimmassa määrittelyssä Riianlahti ei kuulu Itämereen ja lounaassa Itämeri rajautuu Belttienmereen[7].

title: Lahti (Pietari)

text: Lahti (myös "Lahdenkylä", "Lahenkylä", ) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieasema Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahteen yhtyvän Konnunlahden rannalla kaupungin luoteisosassa. Itäpuolella on Kivinenä, lännessä Olkina ja luoteessa Lahdenkontu (ven. "Konnaja Lahta"). Paikkakunta kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen.

title: Suomenlahti

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Itämerellä ei ollut taisteluita, mutta Venäjä, Iso-Britannia ja Saksa upottivat sinne kymmeniätuhansia miinoja.[27] Itsenäiset Suomi ja Viro sopivat Suomenlahden tykistösulun rakentamisesta 1930-luvulla.[28][29] Talvisodan merisotatoimet keskittyivät pääosin Suomenlahdelle. Toisessa maailmansodassa Suomenlahdella käytiin monia meritaisteluita. Elokuussa 1941 kun Neuvostoliitto evakuoi laivastoaan Tallinnasta Kronstadtiin, saksalaiset upottivat 15 sotalaivaa ja 43 kuljetusalusta.[30][31] Toisessa maailmansodassa Suomi, Saksa ja Neuvostoliitto laskivat Suomenlahteen yhteensä noin 70000 miinaa.[32]

title: Itämeri

text: Merijäätä esiintyy tavallisesti noin seitsemänä kuukautena vuodesta. Keskimäärin Itämeren pinta-alasta noin puolet saa jääpeitteen, leutoina jäätalvina ehkä vain neljäsosa. Eri vuosien väliset vaihtelut voivat olla suhteellisen suuria.[22] Normaalivuotena jäätalvi alkaa Kemin ja Tornion edustalla lokakuun lopulla. Perämeri jäätyy tammikuussa, Suomenlahti ja Selkämeri kuukautta myöhemmin. Jään raja on keskimäärin Tallinnan ja Tukholman välisen linjan kohdalla. Jää alkaa sulaa etelässä jo maaliskuun alussa, kun samaan aikaan pohjoisen jääpeite edelleen vahvistuu. Perämeren viimeiset jäälautat sulavat touko–kesäkuun vaihteessa.[23] Meriveden jäätymispiste riippuu suolaisuudesta ja vaihtelee Itämerellä välillä −1–−0,1°C.[17]

title: Itämeri

text: Friisiläiskauppiaat avasivat 700- ja 800-luvuilla Itämeren kaupan, ja tuolloin syntyivät ensimmäiset kauppareitit ja -satamat.[58] Teoksessa Vita Karoli Magni, joka on kirjoitettu joskus Kaarle suuren kuoleman jälkeen 814, Einhard kirjoittaa että läntisellä merella on pitkä lahti itään, enintään sata mailia leveä, jonka pohjoisrannoilla asuvat tanskalaiset ja ruotsalaiset ja itärannoilla slaavit ja eestiläiset. [59]Friisit löysivät viikinkien käyttämän idän reitin Birkaan, josta kasvoi merkittävä kauppakaupunki. Birka sijaitsi vielä Itämeren lahtena olleen Mälarenin rannalla.[60] Viikinkien kauppareitit kulkivat Itämereltä Laatokalta Dnepriä pitkin Mustallemerellä ja Volgaa pitkin Kaspianmerelle. Viikinkien reitit hylättiin kuitenkin noin 970, ja kauppa Bysanttiin jatkui Keski-Euroopan jokien kautta.[58]


query: Kuka näyttelee Frendit -sarjassa Ross Eustace Gelleriä?

title: Luettelo televisiosarjan Frendit hahmoista

text: Ross Eustace Geller (David Schwimmer) — paleontologi, joka työskentelee luonnonhistorian museolla ja myöhemmin professorina New Yorkin yliopistolla. Rossilla on takanaan kolme epäonnistunutta avioliittoa (mukaan lukien yksi, joka oli päättynyt jo ennen sarjan alkua), ja hän on-off-suhteessa Rachelin kanssa koko sarjan ajan. Ennen rooliaan Frendeissä Schwimmer oli näytellyt pientä roolia televisiosarjoissa Kesä 68 ja NYPD Blue. Schwimmer on sarjan näyttelijöistä ainoa, joka on oikeasti kotoisin New Yorkista.

title: Frendit (10. tuotantokausi)

text: Frendien kymmenettä tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 25. syyskuuta 2003 ja se jatkui 6. toukokuuta 2004 saakka. Viimeinen tuotantokausi koostuu 18 jaksosta, joihin sisältyy myös sarjan kaksiosainen päätösjakso. Tuotantokauden pääosissa jatkavat New Yorkissa asuvat ystävykset Rachel Green, Monica Geller, Phoebe Buffay, Joey Tribbiani, Chandler Bing ja Ross Geller.

title: Frendit

text: Ensimmäisellä tuotantokaudella esitellään sarjan kuusi päähenkilöä: Rachel Green, Monica Geller, Phoebe Buffay, Joey Tribbiani, Chandler Bing ja Ross Geller. Monican lukiovuosien paras ystävä Rachel saapuu Central Perk-kahvilaan jätettyään miehensä Barryn alttarille, tapaa kahvilassa Monicaan ja muuttaa tämän kämppikseksi. Monican isoveli Ross on eroamassa vaimostaan Carolista, josta on tullut lesbo ja joka odottaa heidän lastaan. Ross on rakastanut Rachelia lukiosta lähtien ja hän haluaa kovasti kertoa tunteistaan tälle, mutta ei ole riittävän rohkea kertoakseen. Joey on vaikeuksissa oleva ja vaatimattomissa rooleissa esiintyvä näyttelijä ja Phoebe on hieroja. Chandler on Joeyn kämppis, ja hän eroaa ensimmäisen kauden aikana tyttöystävästään Janicesta (Maggie Wheeler), joka kuitenkin palaa sarjaan usein myöhemmillä tuotantokausilla.

title: Ross Geller

text: Myöhemmin sarjassa jaksossa "Itsepuolustuskurssi" Ross sanoo: ”Muistatteko, kun minulla oli apina?... mitä minä oikein ajattelin?.”

title: Tom Selleck

text: Selleck on esiintynyt sekä "Magnumin" aikana että sen jälkeen useissa elokuvissa kuten "Karkuri" , Kolme miestä ja pikkuneiti ja "Kolme miestä ja baby". Hän esitti pääosaa elokuvassa "Australian villi länsi". Sen lisäksi hän näytteli Monica Gellerin pitkäaikaista poikaystävää Richardia televisiosarjassa "Frendit". Viime vuosina Selleck on näytellyt poliisipäällikkö Jesse Stonea useissa televisioelokuvissa, joista ensimmäinen on "". Viimeisin merkittävä TV-sarja, jossa hän on pääesiintyjä on "Blue Bloods". Siinä hän näyttelee New Yorkin poliisikomentajaa (ylin arvonimi), jonka perhe on vahvasti mukana isänsä toimessa (pojat ovat poliisivoimissa, tytär apulaissyyttäjä ja isoisä on eläkkeellä oleva entinen poliisikomentaja - ennen poikaansa).

text: Monica E. Geller (Courteney Cox) — ryhmän äitihahmo, joka tunnetaan pakko-oireisena ja kilpailevana luonteena.[2] Varsinkin Monican veli Ross kiusoittelee häntä usein siitä, että hän oli erittäin ylipainoinen lapsi. Monica on kokki, joka vaihtaa työpaikkaansa usein sarjan aikana. Seitsemännellä kaudella hän nai pitkäaikaisen ystävänsä Chandler Bingin. Sarjan alkaessa Cox oli luonut päänäyttelijöistä eniten uraa. Hän oli esiintynyt elokuvassa Ace Ventura – lemmikkidekkari ja televisiosarjassa Perhe on paras.[1]

text: Erica ja Jack — kaksoset, jotka Monica ja Chandler adoptoivat sarjan viimeisessä jaksossa. Paljastuu, etteivät Chandler ja Monica tienneet kaksosista ennen niiden syntymää. Chandler ehdottaa toisen antamista pois, mutta Monica kieltäytyy. Kaksoset saivat nimensä biologisen äidin Erican mukaan ja Monican ja Rossin isän Jack Gellerin mukaan.

title: Ross Geller

text: Rossilla on kaksi lasta. Vanhempi, Ben, on Rossin ja Carolin poika, joka syntyi jaksossa "Synnytys" sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella. Ben asuu Carolin ja hänen vaimonsa Susanin luona. Ben on aluksi ujo, mutta Rachel käännyttää hänet hetkessä keppostelijaksi. Beniä näytteli Cole Sprouse. Häntä ei nähdä kovin paljon, mutta hänet mainitaan usein.

text: Eräässä jaksossa ystävykset saivat tietää, että ruma alaston mies oli muuttamassa pois ja vuokraamassa asuntoaan (samalla he huomasivat ironisen seikan; useissa miehen laatikoista oli vaatteita). Useat henkilöt yrittivät saada asunnon itselleen, mukaan lukien Ross Geller, joka loppujen lopuksi voitti kilpailijansa menemällä miehen luokse syömään tämän seuraksi ostamiaan minimuffinseja (alastomana Rossina). Näin mies muutti pois eivätkä ystävykset enää kyenneet katselemaan häntä Monican ja Rachelin asunnosta.

text: Emily on Ross Gellerin toinen vaimo/avioero ja hieman kontrollifriikki. Emily tuli mukaan frendeihin 4. tuotantokauden puolivälissä Rachelin pomon pahasuisena veljentyttärenä, mutta myöhemmin hän on ystävällinen ja tunteellinen. Jätettyään Rossin (koska Ross sanoi alttarilla "Rachel") hän vaatii Rossia olemaan koskaan tapaamatta Rachelia ja tätähän Ross ei voi tehdä...

text: Marcel oli Ross Gellerin lemmikkinä ollut kapusiiniapina ensimmäisellä tuotantokaudella. Se oli laiton eksoottinen eläin, jonka eläinsuojelun työntekijä Luisa (Rachelin ja Monican entinen luokkakaveri) oli ottaa haltuunsa. Ross lahjoitti Marcelin San Diegon eläintarhaan tämän muututtua seksuaalisesti aggressiiviseksi. Ross sai kuitenkin tietää myöhemmin, että Marcel varastettiin eläintarhasta ja siitä tuli myöhemmin maskotti olutyhtiön mainoksiin. Ystävykset näkivät Marcelin viimeisen kerran "Outbreak 2: The Virus Takes Manhattan" -elokuvan kuvauksissa, jossa tämä esiintyi.

title: Jessica Hecht

text: Hecht tunnetaan kuitenkin parhaiten roolistaan "Frendeissä", jossa hän esitti Ross Gellerin ex-vaimon Carolin lesborakastajaa Susan Bunchia.

title: Mitchell Whitfield

text: Televisiosarjoissa Whitfield ei ole esittänyt vakituisia rooleja vaan on enimmäkseen ollut vierailevana näyttelijänä, varsinkin "Frendeissä", johon hän koe-esiintyi aluksi Ross Gellerin roolia varten. Muita televisiosarjoja ovat olleet muun muassa "CSI", "Dharma & Greg", "Jäitä hattuun", "Eron lait" sekä "Zackin ja Codyn viiden tähden elämää".

title: Frendit

text: David Schwimmer esittää Ross Gelleriä, Monica Gellerin isoveljeä, paleontologia, joka työskentelee luonnonhistorian museolla. Myöhemmin hänet palkataan professoriksi New Yorkin yliopistoon. Ross on on-off-suhteessa Rachelin kanssa koko sarjan ajan. Rossilla on kolme epäonnistunutta avioliittoa: Rachelin, Emilyn ja Carolin, joka on myös hänen poikansa Benin (Cole Sprouse) äiti, kanssa. Ross ja Rachel saavat lapsen kahdeksannen tuotantokauden lopussa.

title: Frendit (7. tuotantokausi)

text: Frendien seitsemättä tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 12. lokakuuta 2000 ja se jatkui 17. toukokuuta 2001 saakka. Sarjan päähenkilöinä ovat New Yorkissa asuvat ystävykset Rachel Green, Monica Geller, Phoebe Buffay, Joey Tribbiani, Chandler Bing ja Ross Geller. Tuotantokausi koostuu 24 jaksosta, joihin sisältyy myös kauden kaksiosainen päätösjakso, jossa juhlitaan Monican ja Chandlerin häitä.

title: Frendit (8. tuotantokausi)

text: Frendien kahdeksatta tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2001 ja se jatkui 16. toukokuuta 2002 saakka. Tuotantokausi koostuu 24 jaksosta, joihin sisältyy myös kauden kaksiosainen päätösjakso. Tuotantokauden päähenkilöinä ovat New Yorkissa asuvat ystävykset Rachel Green, Monica Geller, Phoebe Buffay, Joey Tribbiani, Chandler Bing ja Ross Geller.

text: Carol Willick on Ross Gellerin entinen vaimo ja Susan Bunchin lesbokumppani. Hänellä ja Susanilla oli suhde jo tämän ollessa naimisissa Rossin kanssa. Susanin ja Rossin välit ovat olleet huonot siitä lähtien, kun Ross syytti Susania Carolin "varastamisesta".

title: Ross Geller

text: Tri. Ross Eustace Geller on David Schwimmerin esittämä kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa komediasarjassa "Frendit" (1994-2004).

title: Ross Geller

text: Sarja ei koskaan kerro, kuinka monta makuuhuonetta Rossin uudessa asunnossa on. Kuitenkin kausilla 9-10 Rachel muuttaa hänen luokseen, jotta Ross voisi olla lapsensa kanssa.

title: Monica Geller

text: Monica E. Geller (tai Monica Geller-Bing) on Courteney Coxin esittämä kuvitteellinen hahmo tilannekomediasarjassa "Frendit" (1994–2004). Hahmon loivat sarjan käsikirjoittajat David Crane ja Marta Kauffman. Monica on yksi sarjan kuudesta päähenkilöstä.

title: Loppu (Frendit)

text: Päätösjakso sulkee pitkään käynnissä olleita juonenkäänteitä. Ross Geller (David Schwimmer) tunnustaa rakastavansa Rachel Greenia (Jennifer Aniston) ja he päättävät jatkaa suhdettaan; Monica Geller (Courteney Cox) ja Chandler Bing (Matthew Perry) adoptoivat kaksoset ja muuttavat lähiöön. Jakson viimeisessä kohtauksessa kuusi ystävystä poistuvat asunnoistaan ja menevät viimeiselle kahvikupilliselle Central Perk -kahvilaan.

title: Frendit (9. tuotantokausi)

text: Frendien yhdeksättä tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 26. syyskuuta 2002 ja se jatkui 15. toukokuuta 2003 saakka. Tuotantokausi koostuu 24 jaksosta, joihin sisältyy myös kauden kaksiosainen päätösjakso. Tuotantokauden pääosissa jatkavat New Yorkissa asuvat ystävykset Rachel Green, Monica Geller, Phoebe Buffay, Joey Tribbiani, Chandler Bing ja Ross Geller.

title: Elliott Gould

text: Elliott Gould (oikealta nimeltään Elliott Goldstein, s. 29. elokuuta 1938 Brooklyn, New York, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-ehdokas. Hän tuli tunnetuksi 1970-luvulla, jolloin hän näytteli pääroolia useissa Hollywood-elokuvissa. Tämän jälkeen hän on jatkanut esiintymistä sivuosissa. Hän on esittänyt sivuosaa esimerkiksi Frendeissä esittäen Jack Gelleriä, Rossin ja Monican isää. On myös näytellyt elokuvassa Capricorn yksi.

title: David Schwimmer

text: David Larry Schwimmer (s. 2. marraskuuta 1966 Astoria, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan parhaiten televisiosarjasta "Frendit". Sarjassa hän näytteli Monican (Courteney Cox) isoveljeä, Rossia, hieman nössöä ja herkkää paleontologia, joka oli rakastunut kauniiseen Racheliin (Jennifer Aniston). Schwimmer ohjasi osan sarjan jaksoista.

title: Courteney Cox

text: Vuonna 1994 Coxia pyydettiin koe-esiintymään "Frendeihin". Alun perin hän esiintyi sarjan toisen hahmon, Rachel Greenin roolia varten, mutta hän päätyi näyttelemään Monica Gelleriä. Tuolloin Cox oli sarjan tunnetuin näyttelijä, sarjan muita näyttelijöitä olivat Jennifer Aniston (Rachel Green), Lisa Kudrow (Phoebe Buffay), Matt LeBlanc (Joey Tribbiani), Matthew Perry (Chandler Bing) ja David Schwimmer (Ross Geller). Monica Gellerin roolista tuli hänen tunnetuin roolisuorituksensa, ja hän näytteli Monicaa kymmenen tuotantokautta vuoteen 2004 asti. "Guinnessin ennätystenkirjan" (2005) mukaan Coxista ja sarjan muista naisnäyttelijöistä tuli televisiohistorian korkeimmin palkattuja naisnäyttelijöitä. Kukin heistä sai miljoona dollaria jokaiselta jaksolta sarjan viimeisillä tuotantokausilla.

title: Jennifer Aniston

text: Suunnitelmiin tuli kuitenkin muutos, kun hän koe-esiintyi Frendeihin, jonka ensimmäinen jakso ensiesitettäisiin syksyllä 1994.[4] Hänet haluttiin ensin Monica Gellerin rooliin, mutta hän päätyi näyttelemään Rachel Greenia.[13] Hänelle tarjottiin paikkaa myös komediasarjasta Saturday Night Live.[14] Aniston näytteli Frendeissä Rachelia vuodesta 1994 sarjan päätösjaksoon vuonna 2004.[13]

text: Jack Geller on Monican ja Rossin isä. Hän on humoristinen.

title: Luettelo televisiosarjan Frendit jaksoista

text: David Cranen ja Marta Kauffmanin luoman tilannekomediasarjan "Frendit" esitys alkoi Yhdysvalloissa NBC:llä 22. syyskuuta 1994 ja Suomessa MTV3:lla 9. huhtikuuta 1996. Sarjan päähenkilöinä on kuusi New Yorkissa asuvaa ystävystä – Rachel Green (Jennifer Aniston), Monica Geller (Courteney Cox), Phoebe Buffay (Lisa Kudrow), Joey Tribbiani (Matt LeBlanc), Chandler Bing (Matthew Perry) ja Ross Geller (David Schwimmer) – ja sarjan keskeisinä tapahtumapaikkoina ovat Central Perk -kahvila ja kattohuoneisto, jossa sarjan päähenkilö Monica Geller asuu.

text: Rachel Karen Green (Jennifer Aniston) — muotiharrastaja ja Monican paras ystävä lukiosta. Rachel ja Ross Geller ovat on-off-suhteessa koko sarjan ajan. Rachelin ensimmäinen työ on tarjoilijana Central Perkissa. Hän saa myöhemmin apulaisostajan paikan Bloomingdale'silla ja Ralph Laurenilla. Ennen rooliaan Frendeissä Aniston oli näytellyt useissa epäonnistuneissa televisiosarjoissa.[1] Näyteltyään kriitikoiden pilkkaamassa elokuvassa Leprechaun, hän oli valmis luopumaan näyttelijän urasta, kunnes hän koe-esiintyi Frendeihin

title: David Crane

text: Frendeihin Crane loi useita hahmoja Martha Kauffmanin kanssa. Frendeihin he loivat Jennifer Anistonin esittämän Rachel Greenin, Courteney Coxin esittämän Monica Gellerin, Lisa Kudrowin esittämän Phoebe Buffayn, sekä mieshahmot Ross Gellerin (Monican isoveljen), jota esitti David Schwimmer, Matt LeBlancin esittämän Joey Tribbianin sekä Chandler Bingin, jonka roolissa esiintyi Matthew Perry. Sivuhahmoja sarjassa olivat mm. Gunther (Central Perk kahvilan työntekijä) jota esitti James Michael Tyler, Maggie Wheelerin esittämän Janicen, Christina Phicklersin esittämä Judy Geller. Kaksoisroolissa sarjassa esiintyivät David Schwimmer (Ross Geller, Russ) sekä Lisa Kudrow (Phoebe Buffay, Ursula Buffay)


query: Mikä on korkeimman oikeuden tärkein tehtävä Suomessa?

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Korkein oikeus (lyhenne KKO;[1] ,[2] HD) on toinen Suomen korkeimman oikeusasteen tuomioistuimista, jonka tärkein tehtävä on ennakkoratkaisujen antaminen. Suomen perustuslain 99 §:n mukaan korkein oikeus käyttää ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa. Hallintolainkäyttöasioissa ylintä tuomiovaltaa käyttää korkein hallinto-oikeus.

title: Turun hovioikeus

text: Turun hovioikeus toimi koko Suomen valitusasteena vuoteen 1776 asti, jolloin Vaasan hovioikeus perustettiin. Nykyään se on Suomen henkilöstö- ja juttumäärältään toiseksi suurin hovioikeus Helsingin hovioikeuden jälkeen. Turun hovioikeudessa on yhteensä noin 120 virkaa ja se käsittelee vuosittain noin 2800 juttua. Presidenttinä toimi elokuun 2012 loppuun Antero Palaja, joka nimitettiin tehtävään korkeimman oikeuden jäsenen tehtävästä. Palajan seuraaja Timo Esko astui tehtävään marraskuussa 2012. Esko nimitettiin korkeimman oikeuden presidentiksi 1. tammikuuta 2016 alkaen ja hänen seuraajakseen nimitettiin huhtikuussa 2016 Kenneth Nygård.

title: Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja

text: Korkeimman oikeuden käsiteltyä oikeustapauksen se julkaisee lausunnon, johon tarvitaan vähintään viisi tuomaria. Jos puheenjohtaja on kannaltaan enemmistössä, hän päättää lausunnon kirjoittajan, muussa tapauksessa lausunnon kirjoittaa enemmistön virka-ajaltaan vanhin tuomari. Tuomioistuimen toimintaan liittyvien tehtävien lisäksi puheenjohtaja johtaa korkeimman oikeuden rakennusta, jossa työskentelee yli 400 henkilöä. Hän tekee myös joitakin tuomarinimityksiä ja on muun muassa Smithsonian-instituutin johtokunnan jäsen.

title: Valtiollinen protokolla

text: Suomella ei ole virallista arvojärjestystä. Valtion virallisissa tilaisuuksissa käytännön arvojärjestyksessä korkeimmalla ovat kuitenkin valtionpäämiehenä toimiva tasavallan presidentti sekä aiemmin tasavallan presidentteinä toimineet henkilöt (toimeenastumisjärjestyksen mukaan). Heitä seuraavat Eduskunnan puhemies, pääministeri, ministerit (ensin pääministerin sijainen, jonka jälkeen muut ministerit toimivuosien mukaan), Korkeimman oikeuden presidentti, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti, Puolustusvoimain komentaja, oikeuskansleri, arkkipiispa, Vapaudenristin ritarikunnan kansleri, Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomeen Leijonan ritarikuntien kansleri sekä Helsingin yliopiston kansleri.

title: Maanjako-oikeus

text: Maanjako-oikeuksista ja jakolaitoksesta annettiin asetukset 26. lokakuuta 1916. Vasta tällöin koko Suomeen tuli yhtenäinen maanjako-oikeusjärjestelmä. Suomi jaettiin kolmen maanjako-oikeuden kesken siten, että kussakin hovioikeuden piirissä oli yksi oikeus (Turun, Vaasan ja Viipurin maanjako-oikeudet). Oikeuden kokoonpanoon kuului puheenjohtaja ja kolme jäsentä. Yksi jäsen oli lääninmaanmittari ja kaksi tuomarinvalan vannonutta maanviljelijää. Kunnan tilalliset valitsivat kuntakokouksessa viideksi vuodeksi kerrallaan neljä jäsentä, joista oikeuden puheenjohtaja määräsi kaksi oikeuden jäseniksi. Maanjako-oikeuden tuomioon tyytymättömän oli mahdollista hakea muutosta suoraan korkeimmasta oikeudesta. Vuoteen 1932 saakka maanjako-oikeus ei ollut toimivaltainen kaupungeissa, vaan vastaavat tehtävät hoiti maistraatti. Viipurin maanjako-oikeuden nimi muutettiin 9. maaliskuuta 1945 Itä-Suomen maanjako-oikeudeksi. Pohjois-Suomen maanjako-oikeus aloitti toimintansa 1. maaliskuuta 1965.

title: Suomen hallintolainkäyttö

text: Jos asiasta saa tehdä valituksen tai kantelun, purkua ei saa hakea. Purkua on haettava Korkeimmalta hallinto-oikeudelta viiden vuoden kuluessa siitä, kun päätös sai lainvoiman. Erittäin tärkeiden syiden vaatiessa päätös voidaan purkaa vielä myöhemminkin.

title: Olavi Heinonen

text: Tasavallan presidentti Urho Kekkonen nimitti Heinosen korkeimman oikeuden jäseneksi vastoin korkeimman oikeuden yksimielistä kantaa Heinosen ollessa vain 32-vuotias rikosoikeuden apulaisprofessori Helsingin yliopistossa. Ennen valintaa Heinonen oli toiminut Suomen Demokraattisten Lakimiesten varapuheenjohtajana. Hän toimi tuolloin myös eduskunnan lakivaliokunnan sihteerinä. Sittemmin hänet valittiin korkeimman oikeuden presidentiksi vuonna 1990 korkeimman oikeuden tuella. Hän jäi eläkkeelle vuoden 2001 lopussa.

title: Esittelijäneuvos

text: Esittelijäneuvos on tiettyjen esittelijöiden virkanimike korkeimmassa oikeudessa, korkeimmassa hallinto-oikeudessa ja oikeuskanslerinvirastossa. Korkeimmassa oikeudessa esittelijöinä toimivat esittelijäneuvosten lisäksi kansliapäällikkö ja vanhempia oikeussihteereitä ja oikeussihteereitä. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa esittelijöinä on kansliapäällikkö, esittelijäneuvoksia ja oikeussihteereitä. Valtioneuvoston oikeuskanslerin käsiteltäviksi kuuluvat asiat ratkaistaan esittelystä, jota suorittavat kansliapäällikkö, esittelijäneuvokset, neuvottelevat virkamiehet, vanhemmat oikeuskanslerinsihteerit, oikeuskanslerinsihteerit ja esittelijät. Esittelijäneuvokseksi voidaan nimittää muun oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut henkilö. Muilta osin kelpoisuusvaatimukset hieman vaihtelevat eri tehtävissä.

title: Martti Miettinen (oikeusneuvos)

text: Miettinen suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1947 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1950. Hän aloitti korkeimmassa oikeudessa ylimääräisenä virkamiehenä 1950 ja eteni esittelijänä esittelijäneuvokseksi 1963. Hän toimi ylimääräisenä oikeusneuvoksena kunnes nimitettiin vakituisesti korkeimman oikeuden jäseneksi vuonna 1965, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1986. Vuosina 1970–1974 hän toimi laintarkastuskunnan puheenjohtajana. Hän toimi valtakunnanoikeuden sihteerinä sekä Salaputkijutussa että Kätilöopiston jutussa.

title: Oikeusvoima

text: Kantelu tuomiovirheen perusteella on tehtävä määräajassa siitä kun virhe ilmeni. Kantelu osoitetaan ylioikeudelle, tai jos kysymyksessä on ylioikeuden tai Korkeimman oikeuden ratkaisu, Korkeimmalle oikeudelle. Jos ylioikeus/Korkein oikeus tällöin havaitsee, että virhe on tapahtunut, se joko poistaa tuomion kokonaisuudessaan tai tarpeellisilta kohdin ja osoittaa sen uutta käsittelyä varten siihen oikeuteen, jossa virhe on tapahtunut.

title: Leif Sevón

text: Leif Jörgen Arvidsson Sevón (s. 31. lokakuuta 1941 Helsinki) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimi vuoden 2005 loppuun asti korkeimman oikeuden presidenttinä. Tähän tehtävään hänet nimitettiin vuonna 2001, johon asti Sevón oli noin kymmenen vuotta korkeimman oikeuden jäsenenä, tosin suurimman osan tuosta ajasta virkavapaalla toimiessaan EFTA-tuomioistuimen presidenttinä 1994–1995 ja EY-tuomioistuimen jäsenenä 1995–2001.

title: Eero Takkunen

text: Takkunen on työskennellyt kaikissa kolmessa oikeusasteesta. Ennen Helsinkiä Takkunen toimi laamannina Kemi-Tornion käräjäoikeudessa. Hän on ollut aikaisemmin viskaalina ja hovioikeudenneuvoksena hovioikeudessa sekä esittelijänä, oikeussihteerinä ja esittelijäneuvoksena korkeimmassa oikeudessa. Hän on hoitanut korkeimmassa oikeudessa myös kansliapäällikön tehtäviä sekä ollut laintarkastuskunnan sihteerinä. Hän on toiminut jonkin aikaa myös kaupunginviskaalina.

title: Warren E. Burger

text: Vuonna 1968 korkeimman oikeuden puheenjohtaja Earl Warren ilmoitti jäävänsä 15 virkavuoden jälkeen eläkkeelle. Presidentti Lyndon B. Johnson nimitti silloisen korkeimman oikeuden tuomarin Abe Fortasin tehtävään, mutta senaatti esti sen. Kun Johsonin presidenttikausi oli päättymässä, ennen kuin uutta nimitystä olisi voitu tehdä, Warren jatkoi tehtävässä väliaikaisesti.

title: Anja Tulenheimo-Takki

text: Anja Irmeli Tulenheimo-Takki (o.s. Tulenheimo; s. 8. tammikuuta 1937 Turku) on entinen korkeimman oikeuden jäsen. Hän valmistui lainopin kandidaatiksi vuonna 1961 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1964. Tulenheimo-Takki toimi korkeimmassa oikeudessa ensin esittelijänä ja sen jälkeen kansliapäällikkönä. Vuonna 1986 hänet nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi ja oikeusneuvokseksi. Eläkkeelle hän jäi tästä tehtävästä vuonna 2005.

title: John Roberts

text: 19. heinäkuuta 2005 presidentti George W. Bush nimitti Robertsin Yhdysvaltojen korkeimman oikeuden eläkkeelle jäävän tuomarin Sandra Day O’Connorin tilalle. 5. syyskuuta 2005 Bush peruutti nimityksensä ja asetti Robertsin ehdokkaakseen 3. syyskuuta kuolleen korkeimman oikeuden puheenjohtajan William Rehnquistin seuraajaksi, ja 29. syyskuuta 2005 senaatti hyväksyi nimityksen. Robertsista tuli nuorin korkeimman oikeuden puheenjohtaja sitten vuoden 1801, jolloin John Marshall astui samaan tehtävään 45 vuoden iässä. Roberts edustaa korkeimman oikeuden konservatiivisiipeä.

title: Eero Corell

text: Corell valmistui varatuomariksi 1930 ja työskenteli eri tehtävissä Vaasan hovioikeudessa. Vuonna 1949 hänet kutsuttiin korkeimman oikeuden varajäseneksi Helsinkiin ja kaksi vuotta myöhemmin nimitettiin korkeimman oikeuden vakituiseksi jäseneksi. Vuonna 1957 hän palasi Vaasaan hovioikeuden presidentiksi, missä tehtävässä toimi eläkkeelle siirtymiseen saakka.

title: Hannu Rajalahti

text: Hannu Heikki Rajalahti (s. 13. syyskuuta 1950 Lapua) on Heikki ja Mirjam (o.s. Saari) Rajalahden perheeseen Lapualla syntynyt suomalainen juristi, Korkeimman oikeuden jäsen ja oikeusneuvos. Ylioppilaaksi Rajalahti kirjoitti Kokemäen yhteiskoulusta vuonna 1969. Hän on valmistunut oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1973 ja sai varatuomarin arvon 1976 auskultoituaan vuosina 1974-1975 Kokemäen tuomiokunnassa. Hän on työskennellyt tuomioistuinten palveluksessa Helsingin hovioikeudessa ja korkeimmassa oikeudessa esittelijänä sekä pisimpään, 16 vuoden ajan käräjätuomarina Ikaalisissa vuosina 1978-1994. Sieltä hän siirtyi Vaasan hovioikeuteen hovioikeudenneuvokseksi, jossa tehtävässä toimi vuosina 1994-1999 ja edelleen Jämsän käräjäoikeuden laamanniksi vuonna 1999. Korkeimman oikeuden jäseneksi hänet nimitettiin 1.2. 2005 alkaen, josta hän siirtyy eläkkeelle lähes 12 vuoden uran jälkeen, 1.1.2018 alkaen eli reilu puoli vuotta ennen kuin täyttää 68 vuotta.

title: Korkein oikeus (Suomi)

text: Korkeimman oikeuden tärkein tehtävä on ennakkopäätösten antaminen. Ennakkopäätöksillä eli prejudikaateilla ohjataan muuta lainkäyttöä. Ennakkopäätökset eivät muodollisesti sido alempia tuomioistuimia, mutta käytännössä niitä yleensä noudatetaan oikeuskäytännössä.

title: Sandra Mason

text: Mason reistraattorina vuoteen 2005. Hänet nimitettiin sinä vuonna Itä-Karibian korkeimman oikeuden tuomariksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2008, jolloin hänestä tuli Barbaroksen korkeimman oikeuden vetoomustuomioistuimen ensimmäinen naistuomari. Kansainyhteisön sihteeristön välitystuomioistuimen ensimmäinen barbadoslainen jäsen hänestä tuli vuoden 2014 alussa. Hänet valittiin 2017 tuomioistuimen ensimmäiseksi naispresidentiksi.

title: Eduskuntavaalit

text: Kansanedustajana eivät voi toimia oikeuskansleri, eduskunnan oikeusasiamies, korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden jäsen eikä valtakunnansyyttäjä. Jos kansanedustaja valitaan tasavallan presidentiksi tai nimitetään johonkin edellä mainituista tehtävistä, hänen edustajantoimensa lakkaa. Edustajantoimi lakkaa myös, jos kansanedustaja menettää vaalikelpoisuutensa.

title: Pauliine Koskelo

text: Koskelo nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi 1. heinäkuuta 2000 alkaen. Joulukuussa 2005 tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti hänet korkeimman oikeuden presidentiksi ensimmäisenä naisena. Koskelo aloitti tehtävässä vuoden 2006 alussa. Koskelo oli tehtävään nimitettäessä KKO:n jäsenistä iältään nuorin. Koskelo toimi vuoden 2013 alkuun saakka tuomarinvalintalautakunnan puheenjohtajana. Vuoden 2016 alusta Koskelo siirtyi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomariksi. Hän seurasi tehtävässä Päivi Hirvelää, joka puolestaan siirtyi korkeimman oikeuden jäseneksi.

title: Kurt Kaira

text: Kairan virkaura oli monipuolinen ja vaihteleva. Hän työskenteli Turun tuomiokapitulin virkaa tekevänä sihteerinä 1918–1923 ja vuosien 1923–1940 välisenä aikana korkeimmassa hallinto-oikeudessa notaarina ja esittelijänä, Helsingin raastuvanoikeudessa nuorempana oikeusneuvosmiehenä ja korkeimmassa hallinto-oikeuden jäsenenä. Sittemmin hän toimi vielä tuomarina Sortavalan tuomiokunnassa. Näiden tehtävien ohella Kaira työskenteli myös lainvalmistelukunnan jäsenenä.

text: Jotkut puheenjohtajat ovat aiemmin toimineet korkeimmassa oikeudessa tavallisena tuomarina. Edward Douglass White, Harlan Fiske Stone ja William Rehnquist ylennettiin puheenjohtajiksi heidän ollessaan virassa. Charles Evan Hughes ja John Rutledge olivat välillä eronneet toimiakseen muissa tehtävissä ennen paluuta korkeimpaan oikeuteen. Senaatti kuitenkin hylkäsi Rutledgen nimityksen. Useimmat tehtävään valitut on siis nimitetty suoraan puheenjohtajaksi. Joillakin, kuten John Marshallilla ja Earl Warrenilla, ei ollut edes kokemusta tuomarina olemisesta ennen nimitystään. William Howard Taft oli ennen nimitystään toiminut Yhdysvaltain presidenttinä.

title: Senaatin oikeusosasto

text: Avatessaan Helsingin valtiopäivät 1863 Aleksanteri II lupasi mahdollisuuden tehdä lisäyksiä perustuslakeihin. Senaatin uudistaminen oli yksi osa hanketta. Valtiopäivillä ja lehdistössä käydyissä keskusteluissa nousi jälleen esiin itsenäisen korkeimman oikeuden tarve. Katsottiin ettei samojen henkilöiden tulisi olla sekä tuomareina että hallituksen jäseninä. Lakien muutosten valmistelua ja eräitä oikeusosaston tehtäviä suorittamaan suunniteltiin senaatin lakitoimituskuntaa tai oikeustoimituskuntaa. Aikeiden tuloksena syntyi säätyanomus, perustuslakikomitea ja hallintolaitoskomitea, jonka työohjeisiin sisältyi oikeusosaston irrottaminen korkeimmaksi oikeudeksi. Sen jäsenten tulisi olla erottamattomia ja kenraalikuvernööri haluttiin pois senaatin puheenjohtajan paikalta. Eräät senaattorit kyseenalaistivat hankkeet ja kenraalikuvernööri Platon Rokassovski paheksui kenraalikuvernöörin vallan rajoittamista ja oikeusosaston irrottamista senaatista. Hän piti hankkeita suomalaisena separatismina. Uusi kenraalikuvernööri Nikolai Adlerberg sen sijaan hyväksyi korkeimman oikeuden perustamisen, mutta hän piti sitä käytännössä vaikeana. Katovuodet koettelivat valtion taloutta ja saivat monet hankkeen kannattajat epäröimään. Suomen asiain komitea ehdotti luopumista muun muassa oikeusosaston irrottamisesta ja näin myös hallitsija päätti 1868.[15]

text: Yhdysvaltain perustuslaki ei suoraan määrittele korkeimmalle oikeudelle puheenjohtajaa, mutta Ensimmäisen Artiklan ("Article I") mukaan tuomioistuimen puheenjohtaja johtaa senaatissa käytävää oikeudenkäyntiä presidentin virkasyytteen tapauksessa. Korkeimman oikeuden tuomareilla ei ole mitään muodollisia pätevyysvaatimuksia, mutta tehtävään valituilla on kaikilla ollut lainopillinen tausta.

title: Axel Fredrik Charpentier

text: Maaliskuun vallankumouksen jälkeen Charpentier nimitettiin 1917 senaatin oikeusosaston senaattoriksi. Itsenäistymisen jälkeen hän oli joitakin kuukausia korkeimman oikeuden jäsenenä. Hänet nimitettiin 1918 oikeuskasleriksi. Charpentier oli käytännössä Suomen ensimmäinen oikeuskansleri, sillä vaikka Pehr Evind Svinhufvud oli pitänyt virkaa aiemmin, hän ei valtionhoitajan tehtävien takia ehtinyt hoitaa oikeuskanslerin tehtäviä.

title: Korkein hallinto-oikeus

text: KHO:n tehtävät eivät korkeimman oikeuden tavoin ole painottuneet ennakkopäätösten luomiseen, vaan valitustuomioistuimena toimimiseen. Valituslupajärjestelmä on vähitellen kuitenkin laajentunut käsittämään lukuisia eri asiaryhmiä ja kattaa nykyisin yli puolet kaikista saapuvista asioista. Tämä on korostanut korkeimman hallinto-oikeuden tehtävää oikeus- ja hallintokäytön ohjauksessa.

title: Oikeusneuvos

text: Korkeimman oikeuden jäseneksi voidaan nimittää oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut "etevä laintuntija", joka on oikeamielinen Suomen kansalainen ja aikaisemmalla toiminnallaan tuomioistuimessa tai muussa tehtävässä osoittanut, että hänellä on viran menestyksellisen hoitamisen edellyttämä perehtyneisyys sen tehtäväalaan sekä tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet.

title: Vankisurmat

text: Kujalan mukaan tästä huolimatta sotarikosoikeudenkäynneissä täyttyivät oikeusvaltion edellytykset, ja vaikka alemmat oikeusasteet saattoivat joskus tehdä virheitä, ainakin Korkeimmassa oikeudessa tuomiot olivat lakien mukaisia. Suomessa tuomittiin sotarikoksista eri oikeusasteissa yli 700 henkilöä, näistä 300 Korkeimmassa oikeudessa. Korkeimman oikeuden tuomioista 200 koski henkirikoksia.

title: Thurgood Marshall

text: Thurgood Marshall (2. heinäkuuta 1908 Baltimore, Maryland – 24. tammikuuta 1993 Bethesda, Maryland) oli yhdysvaltalainen lakimies ja ensimmäinen afroamerikkalainen korkeimman oikeuden tuomari. Ennen korkeimman oikeuden tuomarin tehtävää Marshall toimi lakimiehenä muun muassa NAACP-järjestössä ja liittovaltion syyttäjänä. Näissä tehtävissä Marshall ajoi ja voitti korkeimman oikeuden oikeudenkäyntejä enemmän kuin kukaan muu yhdysvaltalainen.


query: Milloin Marcel Proust on syntynyt?

title: Marcel Proust

text: Valentin-Louis-Georges-Eugène-Marcel Proust eli Marcel Proust (10. heinäkuuta 1871 Auteuil – 18. marraskuuta 1922 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä kirjallisista modernisteista. Hänen tunnetuin teoksensa on moniosainen romaani Kadonnutta aikaa etsimässä (À la recherche du temps perdu).

title: Gérard de Nerval

text: Jälkipolville Nerval on ollut tärkeä innoittaja. Häntä pidetään Charles Baudelairen ja Stéphane Mallarmén edelläkävijänä. Novelli ”Sylvie” vuodelta 1854 merkitsi paljon Marcel Proustille. André Breton piti Nervalia surrealismin edelläkävijänä.

title: Marcel Proust

text: André Maurois, Marcel Proust, suom. Inkeri Tuomikoski. Otava, 1984 ISBN 951-1-07972-7 2. p. 2007 ISBN 978-951-1-21595-0

title: Mies vailla ominaisuuksia

text: Musilin romaanin henkisiä sukulaisia ovat muun muassa Hermann Brochin "Unissakulkijat"-trilogia sekä Marcel Proustin "Kadonnutta aikaa etsimässä" -kirjasarja.

title: Odette

text: Odette on eräs henkilöhahmo Marcel Proustin teoksessa "Kadonnutta aikaa etsimässä".

title: Goncourt-palkinto

text: Palkittuja ovat muiden muassa Marcel Proust, Jean Fayard, Simone de Beauvoir, Georges Duhamel, Alphonse de Châteaubriant, Antonine Maillet ja Marguerite Duras.

title: Marcel Proust

text: (in French) Gutenberg-projektissa

title: André Maurois

text: Erityisesti arvostetaan Maurois'n kirjoittamia elämäkertoja, esimerkiksi kirjailijoista Percy Bysshe Shelley, Benjamin Disraeli, lordi Byron, Marcel Proust, Honoré de Balzac.

title: Louis de Rouvroy, Saint-Simonin herttua

text: Marcel Proust oli kiihkeä muistelmankirjoittajan ihailija, jonka tyyliin hän myös loi pitkän ja herkullisen teoksensa ”Pastiches et mélanges” 1919. Teoksessa À la recherche du temps perdu mieliin palautettu 1900-luvun alkuvuosien aristokraattisten salonkin teemat, ovat yhtä paljon Proustin omia mondeeneja muistelmia kuin Ludvig XIV hovin tapahtumia, joita Proust oli lukenut Saint-Simonin herttuan muistelmista. Hovin tapahtumia siteerataan usein Proustin teoksessa, varsinkin kohdissa joissa paroni Charlus’in henkilön värikylläinen elämä tuodaan esille.

title: Marcel Proust

text: Seitsenosaista suurromaania Kadonnutta aikaa etsimässä pidetään yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä teoksista. Ensimmäinen painos ilmestyi vuosina 1913–1927. Romaanin ensimmäiset neljä osaa ilmestyivät Proustin elinaikana. Kolme viimeistä osaa olivat lähes valmiit kirjailijan kuollessa, ja ne ilmestyivät Proustin kuoleman jälkeen hänen veljensä toimittamina.

title: Marcel Proust

text: Proust sai ensimmäisen astmakohtauksensa yhdeksänvuotiaana ja oli vähällä kuolla siihen. Tämän jälkeen hänen terveydentilansa pysyi hauraana. Proust palveli 18-vuotiaana armeijassa, mutta hänet todettiin kelvottomaksi kenttätehtäviin ja siirrettiin pääesikuntaan kirjoitustöihin. Siellä hänen pitkät kiemuraiset lauseensa aiheuttivat harmia.[2]

title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Pariisi oli Marcel Proustin kotikaupunki koko hänen elämänsä ajan. Hän asui peräti lähes koko elämänsä 8. kaupunginosassa aivan Monceaun puiston lähellä. Vain elämänsä loppuvaiheessa hän vietti joitain hetkiä naapurustossa 16. kaupunginosassa. Monet kohdat Proustin teoksessa kertovat Pariisista. Niistä saa tarkan ja yksityiskohtaisen kuvauksen erään yhteiskuntaluokan elämästä 1800-luvun lopun Pariisissa.

title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text: Kadonnutta aikaa etsimässä () on Marcel Proustin kirjoittama romaanisarja, jonka hän kirjoitti vuosina 1908–1922. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Ranskassa vuosina 1913–1927. Suomeksi se on ilmestynyt kymmenenä niteenä.

title: Illiers-Combray

text: Kunnan nimenmuutos tuli ajankohtaiseksi, kun vietettiin Marcel Proustin syntymän satavuotismuistoa. Hän oli kirjasarjassaan "Kadonnutta aikaa etsimässä" kuvannut kaupunkia hyvin yksityiskohtaisesti Combray-nimisenä.

title: Anssi Neuvonen

text: Neuvonen on valmistunut filosofian maisteriksi Itä-Suomen yliopistosta. Hänen pro gradu -tutkielmansa käsitteli Marcel Proustin taidekäsitystä.

title: Faubourg Saint-Germain

text: Faubourg Saint-Germainia ovat kirjallisuudessa kuvanneet muun muassa Marcel Proust teoksessaan "Kadonnutta aikaa etsimässä", François-René de Chateaubriand ja Honoré de Balzac.

title: Marcel Proust

text: Proust vietti elämänsä kaksi viimeistä vuosikymmentä lähes vuoteenomana astman sekä ihon ja vatsan äärimmäisen herkkyyden takia.

title: Suuri gangsterisota

text: Muistin ja muistamisen teemojen käsittely on elokuvassa niin syvällistä, että sitä on verrattu jopa Marcel Proustin romaanisarjaan "Kadonnutta aikaa etsimässä".

title: Charles Swann

text: Charles Swann on henkilöhahmo Marcel Proustin teoksesta Kadonnutta aikaa etsimässä.

title: Johannes Vermeer

text: 1900-luvun loppupuolella Vermeerin maine kasvoi. Marcel Proustin ohella monet muutkin avantgarde-taiteilijat ihailivat Vermeeriä. 1920-luvun keskivaiheilla Vermeeriä pidettiin modernin maalaustaiteen isänä.

title: Kirjallisuuden historia

text: Modernismin kirjallisuudessa absoluuttisen totuuden on korvannut kertojan subjektiivinen totuus. Esimerkiksi Marcel Proust, James Joyce ja Virginia Woolf kuvasivat tajunnanvirtatekniikalla kertojan sisäistä maailmaa.

title: Marcel Proust

text: Proust syntyi Auteuilissa lähellä Pariisia kuuluisan lääkärin ja epidemiologin Achille Adrien Proustin perheeseen. Proustin äiti oli juutalainen ja isä katolilainen. Proust kastettiin katoliseksi, mutta hän ei harjoittanut uskontoa. Proust vietti lapsuutensa kesät Illiers'ssä, joka esiintyy Kadonnutta aikaa etsimässä -sarjassa nimellä Combray.[1]

title: Robert de Saint-Loup

text: Robert de Saint-Loup, eli Robert Saint-Loupin markiisi, on Marcel Proustin kirjan Kadonnutta aikaa etsimässä kuvitteellinen henkilö.

title: Jean-Paul Proust

text: Kuten kaikki valtioministerit Monacossa Proust ei ole kotoisin Monacossa, eikä hän ole syntynyt siellä.

title: Sara Danius

text: Hänen tutkimuksensa koskee kirjallisuuden ja yhteiskunnan välistä suhdetta Gustave Flaubertin, Marcel Proustin ja James Joycen kaltaisten kirjailijoiden tuotannossa sekä marxistista kirjallisuuskritiikkiä.

title: Gérard Genette

text: Hänen ensimmäisten esseeittensä aiheena ovat mm. Jorge Luis Borges, Gustave Flaubert, Stéphane Mallarmé, Marcel Proust, Alain Robbe-Grillet, ja ne julkaistiin otsikolla "Figures" (1966).

title: Illiers-Combray

text: Marcel Proust vietti kaupungissa lapsuutensa. Hän oli asui tällöin isänsä sisaren Elisabeth Proustin (1828–1886) luona, joka oli avioliittossa Jules Amiot’n (1816–1912) kanssa. Proust myös oli Combray-nimen luoja.

title: Marcel Proust

text: Luokka:Marcel Proust Luokka:Vuonna 1871 syntyneet Luokka:Vuonna 1922 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Paroni de Charlus

text: Palamède de Guermantes, paroni de Charlus, on eräs keskeinen henkilö Marcel Proustin teoksessa Kadonnutta aikaa etsimässä.

title: Italo Svevo

text: Kirjailijana Svevoa on verrattu paitsi James Joyceen myös Luigi Pirandelloon, Marcel Proustiin ja Robert Musiliin. Schmitz-Svevo oli Joycen "Odysseus"-romaanin Leopold Bloomin esikuva.


query: Mitä mäkitupa tarkoittaa?

title: Mäkitupalainen

text: Mäkitupa tarkoittaa jonkin maatilan alueella olevaa vuokra-asumusta, pikku tupaa, johon yleensä ei kuulunut mainittavammin viljelypinta-alaa, toisin kuin torppaan.[1] Asukkaita kutsuttiin mäkitupalaisiksi (murteittain myös mäkimökkiläisiksi tai mökkiläisiksi).[2] He kuuluivat Suomen tilattomaan väestöön. Järjestelmä oli käytössä 1700-luvun loppupuolelta lähtien 1900-luvun alkupuolelle torpparilakiin asti. Mäkitupalaiset työskentelivät yleensä palkollisina ulkopuolisissa töissä, ja muodostivat huomattavan osan maaseudun työvoimareservistä.[3]

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Antola

text: Antola on kuulunut ns. ruotsalaisen vero-oikeuden piiriin, mikä tarkoittaa että se on perustettu 1300-luvun jälkeen. Ensimmäinen maininta kylästä on vuodelta 1540, jolloin kylässä oli yksi tila. Antola ja sen naapurikylä Hevonpää muodostivat 1700-luvulla yhteisen ruodun, jonka sotilastorppa sijaitsi kylien välissä. Antolalla oli ennen myös pientä torppa- ja mäkitupa-asutusta sekä kauppa, mutta niitä ei ole enää kylässä jäljellä.

title: Luomankylä (Ilmajoki)

text: Kylässä sijaitsee Jaakko Ilkan kotitalon Ilkkalan muistomerkki. Perälän mäkitupa on Ilmajoki-Seura ry:n omistuksessa.

title: Friedrich Reinhold Kreutzwald

text: Kreutzwald oli maaorjan poika. Hänen isänsä oli suutari Juhan Reinholdson (1766–1832) ja äitinsä sisäkkö Ann (1770–1846); isä vapautettiin maaorjuudesta vuonna 1815. Kreutzwaldin kotitila (mäkitupa) oli nimeltään Ristimets, ja koulussa nimi muutettiin saksalaiseen muotoon Kreutzwald.

title: Oripää

text: Oripäässä oli 1900-luvun alussa noin 40 taloa, minkä lisäksi kutakin taloa kohti oli keskimäärin kaksi torppaa ja kaksi mäkitupa-aluetta. Asukasluku kohosi 1800-luvun lopulla 1 500 henkeen, ylitti 1920-luvulla 2 000:n rajan ja pysyi suhteellisen vakaana 1960-luvulle saakka. Tämän jälkeen maaltamuutto on vähentänyt väkilukua. Oripään ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa kirkonkylässä vuonna 1892 ja Makkarkoskelle perustettiin osuusmeijeri vuonna 1904.

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Mäkitupalainen

text: Vuokrattu mäkitupa käsitti yleensä vain pienen talon. Viljelysalaa sopimukseen ei kuulunut ollenkaan tai sitä oli vain hyvin vähän. Mäkitupalaiset saivat elantonsa pääasiassa ulkopuolisilla töillä: metsä- ja uittotöillä, satunnaisilla töillä talollisten luona tai käsityöläisinä. Työsuhteet olivat usein kausiluonteisia. Lisäksi mäkitupalaisen tuli maksaa tilalliselle tuvan vuokra työvelvoitteena, taksvärkkinä.[4] Mäkitupia oli eniten Suomen länsi- ja lounaisosissa.[3]

title: Talo

text: Talo-sanan käyttö on jossain vaiheessa laajentunut tarkoittamaan kokonaista maatilaa kaikkine rakennuksineen, tai talonomistajan omistamaa kaikkea maa-alaa. Termi talollinen kuvastaa maatilan omistusta, ei asumuksen tyyppiä. Torpparin taloa kutsutaan "torpaksi", sillä termi kertoo henkilön asuvan vuokramaalla. Mäkitupalaisen talo on "mäkitupa", vaikkei se välttämättä mitenkään eronnut vaatimattoman talollisen asumuksesta, talosta.

title: Lentopalloseura ETTA

text: Mestaruusliigan nousijajoukkueena Etta jysäytti heti pommin kaudella 2010–11, kun se eteni pudotuspeleihin viimeisenä joukkueena runkosarjasta ja kaatoi puolivälierissä runkosarjan voittaneen Pielaveden Sammon voitoin 3–1. Välierissä Rovaniemen Team Lakkapää (PerPo) oli liian kova kuitenkin, ja lisäksi oululaisseuraa haittasivat loukkaantumisvaikeudet, kun ykköspassari Toni Mäkitupa loukkaantui puolivälierien viimeisessä ottelussa. Välierien neljännessä ottelussa Ettalta loukkaantui myös latvialaishakkuri Salvis Cielavs ja Mäkitupaa tuurannut Juha Keihäskoski. Pronssiotteluissa Etta hävisi Tampereen Isku-Volleylle voitoin 2–0.

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Ilola (Porvoo)

text: Alueen keskus on Postimäki, joka on Suomen parhaiten säilyneitä käsityöläis- ja mäkitupa-asutuksia. Alueen vanhin asuintupa on 1700-luvulta ja pääosa rakennuksista on 1800-luvulta. Rakennukset ovat alkuperäisillä paikoillaan. Nykyisin Postimäki on ulkoilmamuseo. Museovirasto on ottanut Ilolan kylän ja Ilolanjoen kulttuurimaiseman valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen luetteloon. Ilolassa on kuvattu Pölhölä-elokuvaa vuonna 1981.

title: Vuokralautakunta

text: Vuokralautakunta on Suomessa 1909–1934 käytössä ollut kunnallinen elin, jollainen tuli olla melkein jokaisessa kunnassa. Lautakunnan tehtävänä oli vuokranantajan ja vuokralaisen välisten riitojen käsittely ja sovittelu torpan, lampuotitilan ja mäkitupa-alueen vuokrauksessa. Lisäksi lautakunta valvoi vuokralaisen etuja vuokrasopimusta tehtäessä ja rekisteröitäessä. Kunnissa, joissa oli vähäinen määrä vuokranantajia ja vuokralaisia, lautakunnan tehtävät saattoi hoitaa kunnallislautakunta. Jos kunnassa tarvittiin useampia vuokralautakuntia, saattoi kuntakokous päättää niiden perustamisesta. Vuonna 1934 vuokralautakuntien tehtävät siirrettiin asutuslautakunnille.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Preeti Leppänen

text:
Leppäsen perheen asumus on kartanon omistama mäkitupa, oikeammin hökkeli, jonka pelkkä koossapysyminen on pieni ihme. Rakennuksessa on malkakatto, ja eteisen seinästä puuttuu joitakin lautoja, koska niitä on käytetty tulenvirikkeinä. Rikkinäinen ikkunaruutu on paikattu päreillä ja kangassäkillä. Pihamaalla on likavesien kaatopaikka, jota talon väki käyttää käymälänäkin. Sisällä mökissä tuntuu voimakkaana käytetystä tiskivedestä, mädäntyneistä ruoanjätteistä ja likaisista vaatteista uhoava löyhkä. Isäntäväen lisäksi mökissä asustaa pari kanaa; alkujaan niitä on ollut kolme, mutta paronin koira on tappanut niistä yhden.
Preeti esiintyy tarinassa ensimmäisen kerran ollessaan mukana Koskelan Jussin pärekattotalkoissa kesällä 1884. Työtä johtava Otto Kivivuori määrää hänet romuluisen, mutta saamattoman Anton Laurilan työpariksi.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Milloin Suomeen tuli bussit käyttöön?

title: Autoilun historia Suomessa

text: Suomen ensimmäinen linja-auto oli Turkuun 9. joulukuuta 1905 laivarahtina tuotu Scheibler, jolla aiottiin liikennöidä Uudenkaupungin ja Turun välillä. Ensimmäiselle matkalleen omnibussi lähti jo 11. joulukuuta Turun Tuomiokirkontorilta ilman matkustajia. Auton moottorin rikkouduttua Laitilan Kodjalan kylässä auto hinattiin seuraavana päivänä Uuteenkaupunkiin neljällä hevosella.[7] Toiminimi M. G. Stenius kokeili Helsingissä linja-autoliikennettä vuonna 1907 reitillä Töölö–Haagan tienristeys. Kokeilu päättyi kestettyään vajaan vuoden, sillä auto ei ollut "rakenteeltaan sopiva eikä tarpeeksi kestävä". Kolmas tunnettu varhainen linjaliikenteen kokeilu tapahtui Kotkassa keskustan ja Hovinsaaren välillä vuosina 1913–1914. Lupaavasti alkanut liikennöinti katkesi ensimmäisen maailmansodan syttymiseen.[8]

title: Carrus City L

text: Carrus City L (Carrus 204 L) on Carruksen vuosina 1992–2001 valmistama kaupunkibussin korimalli. Bussi on tyypiltään etumatala, eli keskiosaan asti lattia on matala, ja takaosaa kohti se nousee. Carrus City L -busseista kaikki on poistettu käytöstä ja korvattu uudemmilla busseilla. Bussia valmistettiin Carruksen tehtaalla Vantaalla. Etenkin HSL-alueella se oli yleinen bussityyppi.

title: Matkailuauto

text: Tarkkoja tietoja siitä, milloin Suomeen tuotiin ensimmäiset varsinaiset matkailuautot, ei ole. Vuonna 1949 esitellyistä länsisaksalaisista Volkswagen Transporter -pakettiautoista rakennetut matkailuautot, joiden valmistuksen aloitti jo vuonna 1951 saksalainen Westfalia-yhtiö, tulivat suosituiksi Keski-Euroopassa. Suomessa niiden hinta nousi autoveron vuoksi hyvin korkeaksi, ja niitä tuli maahan ilmeisesti vain yksittäiskappaleina. Käsistään kätevät rakensivat varhaisia matkailuautoja vanhoista umpikuorma-autoista, kirjasto-, myymälä- ja pankkiautoista. Käytöstä poistetut linja-autot olivat 1950- ja 1960-luvuilla yleensä niin loppuun kuluneita, ettei niiden uusiokäyttö ollut enää mielekästä.[3]

title: Kirkkonummen kirjasto

text: Jo parin vuoden päästä uusi kirjastotalo oli pystyssä. Se rakennettiin aivan kirkon viereen, keskeiselle paikalle. Uusi kirjasto avattiin lokakuussa 1982 ja siitä muodostui pikkuhiljaa kunnan kulttuurinen keskus. Myös uusi kirjastoauto aloitti kiertämisen kunnassa joulukuussa 1982. Tämän jälkeen kirjastoauto päivittyi uuteen bussiin vuonna 1996, joka oli käytössä aina vuoteen 2012. 11. tammikuuta 2012 käyttöön otettiin kuorma-auto, joka on ensimmäinen Suomessa kuorma-auton alustalle rakennettu kirjastoauto. Kirjastoauton nimeksi tuli "Ella".

title: Z

text: Z-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa se on opetettu milloin poikkiviivallisena (Ƶ), milloin ilman (Z). Myös Ʒ-kirjainta muistuttava muoto on ollut käytössä. Kaikki muodot ovat saman kirjaimen vaihtoehtoisia ulkoasuja eikä niillä ole suomen kielessä merkityseroa. Sen sijaan muissa kielissä ja foneettisessa kirjoituksessa ero voidaan tehdä.

title: Carrus City

text: Mallista on myös nivelversio, jota ei ole käytössä Suomessa, ja jota valmistettiin vain Volvon alustoille. Sitä valmistettiin Wiiman tehtaalla Vantaalla ja Carruksen tehtaalla Wrocławissa Puolassa. Suurin osa busseista valmistettiin Vantaalla. Tavallista versiota valmistettiin Volvo B10M -alustalle ja nivelversiota Volvo B10MA -alustalle. Kaikissa busseissa on takamoottori.

title: Nivelbussi

text:
Nivelbussi on pitkä linja-auto, jonka runko ja kori on ohjattavuuden parantamiseksi jaettu nivelrakenteella kahteen tai kolmeen osaan. Osien liitoskohtaa peittää ulkoa päin laskoksilla oleva muovinen tai kuminen suojarakenne, jonka ulkonäkö antaa nivelbussille lempinimen "haitaribussi". Yksinivelisen bussin pituus voi Suomessa olla 18,75 metriä.
Suomessa näitä autoja oli käytössä TKL:llä Tampereella 25.7.2014 asti (Volvo 7000A). Nivelbusseja käytetään edelleen Sirkan kylässä, jossa bussi kuljettaa laskettelijoita ympäri Leviä, pääkaupunkiseudulla Åbergin Linjalla, P. Tyllilä Linjalla sekä yksittäiskappaleita ympäri Suomea.
Helsingissä harkitaan nivelbussien palauttamista keskustan linjoille sekä tuleville johdinautolinjoille.

title: Matkakortti

text: Matkakortteja on käytössä paikallisesti eri puolilla Suomea: esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Oulussa, Turussa ja Tampereella. Matkahuolto otti omat matkakorttinsa käyttöön Kotkassa vuonna 1988 ja koko Suomessa 1997. Suomen hallitus on suunnitellut, että Suomeen pitäisi saada valtakunnallinen matkakorttijärjestelmä, joka toimisi riippumatta alueesta sekä busseissa että junissa.

title: Nobina Finland

text: Stagecoach lopetti toimintansa Pohjoismaissa vuonna 1999, jolloin yritys myi Pohjoismaiden liiketoiminnan. Tällöin syntyi Concordia Bus, kun uusi omistaja, norjalainen Schøyen Gruppen AS yhdisti Swebusin ja Stagecoach Finlandin liiketoiminnot. Suomen tytäryhtiön nimeksi tuli Concordia Bus Finland. Omistaja ajautui kuitenkin 2004 taloudellisiin vaikeuksiin, ja liiketoiminta päätyi vuonna 2005 kansainvälisille pääomasijoittajille.

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Linja-autot kulkevat yleensä autoliikenteen liikennevalojen mukaan. Suomessa Helsingin ja Espoon välisessä poikittaisliikenteessä kulkee säännöllinen runkolinja 550 (ent. Jokeri-linja), jolle on myös omia liikennevaloja. Samanlaisia "jokerivaloja" on myös Helsingin Viikissä ja Tampereella. Viikin valot otettiin käyttöön 2002, ja ne olivat Suomen ensimmäiset.[62] Valoilla annetaan sivusuunnasta tulevalle bussille mahdollisuus päästä sujuvasti pääkadulle, kun valoilla pysäytetään risteävien teiden liikenne runkolinjan bussin lähestyessä.[63] Jokerivalot vastaavat ulkonäöltään tasoristeysten kolmiaukkoisia valo-opasteita. Ne sijoitetaan 10–20 metrin päähän risteyksestä ja ovat toiminnassa vain linja-auton lähestyessä. Muun ajan ne ovat pimeinä.[63] Valojen vaihtumisjärjestys on seuraava: vilkkuva keltainen – kiinteä keltainen – kaksi kiinteää punaista valoa – vilkkuva keltainen valo.[63]

title: Nobina Finland

text:
Joulukuussa 2009 otettiin käyttöön uusi väritys, paksu vaaleanvihreä raita keskellä, joka tuli käyttöön uusissa busseissa vasta vuoden 2010 lopussa. Ne jäivät myös viimeisiksi uusiksi busseiksi konsernivärityksessä, sillä syksyllä 2011 HSL alkoi vaatia omaa tilaajaväritystä uusiin busseihin. Joulukuusta 2009 lähtien muutamien käytössä olleiden bussien väritys muutettiin teippaamalla bussin alaosassa olleen oranssi-sinisen raidan (Concordian väritys) tilalle vaaleanvihreä raita. Sittemmin liikenteeseen on saatu myös useampia käytettynä hankittuja Oslon seudun tilaajaviranomaisen, Ruterin värityksessä olevia busseja.
Elokuussa 2015 n. 48% busseista oli jo HSL:n tilaajavärityksessä.

title: Volvo 8500

text: Volvo 8500:sta on olemassa myös matalalattiainen 8500LE (Low Entry) sekä matalalattiainen nivelversio, 8500LEA, joita on käytössä runsaasti muun muassa Tukholmassa. Suomessa mallia on käytössä lähinnä 8500LE-versiona. Autoja on runsaasti Tampereen seudulla Länsilinjat Oy:n käytössä. Lisäksi pääkaupunkiseudulla oli käytössä kaksi- tai kolmeakselisia maakaasuversioita (Volvo B10BLE-alustalla), ja nämä bussit omisti Helsingin Bussiliikenne.

title: Liikennetelematiikka

text: Pysäkeille voidaan asentaa näyttötauluja, joista näkee Helsingissä ajantasaisen ennusteen minuutin tarkkuudella, milloin kaksi seuraavaa linjan bussia tai raitiovaunua ovat tulossa pysäkille.[11] Joissakin kaupungeissa näytöstä näkee linjan aikataulun mukaisen saapumisajan ja Suomessa muualla kuin Helsingissä saapumisaikoja näytetään vain yksi.[11] Lisäksi liikennöinnistä vastaavilla henkilöillä voi olla mahdollisuus lähettää tauluun tiedote vaikkapa liikennehäiriöistä. Helsingissä raitiovaunuissa sisällä on erilliset näytöt, joissa kerrotaan seuraava pysäkki vuorotellen suomeksi ja ruotsiksi. Lisäksi järjestelmä voi kuuluttaa pysäkin lisäksi tiedon sen läheisyydessä olevista merkittävistä matkailukohteista, kuten terminaaleista ja yleisötilaisuuksien pitopaikoista.

title: Maakaasubussi

text: Helsingin ensimmäiset maakaasubussit otti käyttöön Tammelundin Liikenne Oy vuonna 1996. Nämä bussit ovat liikennöineet Helsingin kaupungin alueella siitä alkaen. HKL-Bussiliikenne (nyk. Helsingin Bussiliikenne Oy) otti ensimmäiset maakaasubussit käyttöön vuonna 1998. Concordia Bus Finland sai kolme ainoaa maakaasubussiansa vuonna 2000. Ne poistettiin tammikuussa 2011. 11.8.2007 Helsingin sisäisessä liikenteessä oli käytössä 84 maakaasubussia, joista 62 kpl Helsingin Bussiliikenteellä, 11 kpl Tammelundin Liikenteellä ja loput Concordia Bus Finlandilla. Vuonna 2009 Helsingin Bussiliikenteellä oli 85 maakaasubussia.

title: Maakaasubussi

text: Maakaasubusseja oli Suomessa käytössä vain pääkaupunkiseudulla. Bussit tankattiin Helsingin Bussiliikenne Oy:n varikolla Ruskeasuolla, Pirkkolan tankkausasemalla tai tankkausasemalla Helsingin Malmilla, Tattarisuon teollisuusalueen tuntumassa.

title: Busta Rhymes

text: Smithin ensimmäinen kosketus hip hopiin oli vuonna 1986, kun hän meni Turtlehook Junior High Schooliin, Long Islandille. Hän perusti yhtyeen nimeltä Leaders of The New School, ystäviensä Charlie Brownin, Dinco D:n ja serkkunsa Milon kanssa. Vuonna 1989 yhtye sai levytyssopimuksen Elektra Recordsin kanssa. Kahden vuoden päästä yhtye levytti albumin "Future Without a Past". Toisen albumin ("T.I.M.E.") jälkeen yhtye hajosi ja Busta Rhymes aloitti uransa menestyvänä sooloartistina.

title: Taalintehdas

text: Dahlin kylään rakennettiin aluksi vain masuuni ja itse raudan taonta tehtiin muualla. Tehtaan toimintaa haittasi milloin rahan puute, milloin hiilipula, ja tehdas oli usein pitkiäkin aikoja pysähdyksissä. [5] Vuonna 1724 tehdas tuli osaksi ruukkiketjua, johon kuuluivat myös Billnäsin, Fagervikin ja Skogbyn ruukit. Taalintehtaasta tuli itsenäinen osakeyhtiö 1885, jonka jälkeen tehdasta laajennettiin merkittävästi. 1860-luvulla tehdas sai luvan putlaus- ja valssilaitoksen perustamiseen ja siitä tuli Suomen suurin raudanvalmistuslaitos. Masuunien ohella Taalintehtaalla toimi valssilaitos, valimo, kettinkitehdas, naulatehdas ja höyrysaha. Uusi tehdas rakennettiin merikuljetusten helpottamiseksi Skeppsholmenin saarelle, josta kehittyi vähitellen Taalintehtaan teollisuuskeskus. [1]

title: Yhteistariffi

text: Tampereen yhteistariffi otettiin käyttöön 1996, josta alkaen kaupungin sisäiset liput kävivät Tampereen liikennelaitoksen bussien lisäksi myös seutuliikenteen busseissa. Teiskon liikenne hoidetaan myös yhteistariffilla.

title: Kampin keskus

text: Terminaalissa on Suomen laajin ja kehittynein liikenteen informaatiojärjestelmä. Se sisältää mm. useita sähköisiä informaatiotauluja, joista näkee esim. milloin ja mistä mikäkin bussi lähtee. Lisäksi terminaalista löytyy kolme suurta ns. kokoojanäyttöä, noin 20 aikataulumonitoria, 52 lähtölaiturimonitoria, 65 kuljettajamonitoria sekä 90 ilmaisin- ja varoitusnäyttöä. Terminaalissa on myös näyttö, joka kertoo Helsingin päärautatieasemalta lähtevät lähijunat. Metron liukuportailla puolestaan on näyttö, joka näyttää minuutteina jäljellä olevan ajan kuuden seuraavan metron lähtöaikaan sekä niiden määränpään.

title: Volkswagen Transporter (T3)

text: T1-henkilöversioita pidetään nykyisten tila-autojen esikuvana, ja sen mitat olivat kasvaneet vain maltillisesti T2-sukupolvessa. T3-mallissa tilat kasvoivat tuntuvasti. Sen ensimmäisten valmistusvuosien henkilöautoversiot kulkivat "Bus"-mallinimellä, jonka 1981 esitelty "Caravelle" -huippumalli tuli sittemmin koko henkilökuljetukseen tarkoitetun T3-malliston nimeksi, tavara-autojen säilyttäessä edelleen perinteisen "Transporter"-nimen. Caravelle sai vuonna 1982 uudet vesijäähdytteiset nelisylinteriset bokserimoottorit, missä yhteydessä Bus, Bus L ja Caravelle muuttivat Caravelle C-, CL- ja GL-malleiksi. Malliston huipulle tuli vuonna 1983 liikemies-asiakkaille tarkoitettu, GL-mallia selvästi yleellisemmin varustettu "Carat" (vuodeksi on myös mainittu 1985), jossa oli erillisistuimet 1+5 henkilölle, seinästä esiin taitettava pöytä ja matkustamon istuimet käännettävissä konferenssitilaksi. Suomessa TM-lehti arvioi sen matkustusmukavuuden kympin arvoiseksi, mutta autoveron laskentakaava nosti T3-huippumallin hinnan Suomessa yli ostohaluja kuristaneen 300 000 FIM kipurajan. Monet aluksi vain Carat-malliin saatavilla olleet varusteet kuten mm. nelivalomaski kulmikkailla lyhdyillä, ilmastointilaite tai pehmustettu kojetaulu kuuluivat myöhemmin erikoismallien vakiovarustukseen, tai tulivat saataville Volkswagenin "Mehrausstattung"-tarvikkeina (M-osat). Myös lukkiutumattomat ABS-jarrut tulivat viimein saataville vuonna 1987.

title: Tekstitys

text: Ruututekstit otettiin käyttöön Suomen televisiossa 1960-luvun alussa. Tekstit kirjoitettiin aluksi kirjoituskoneella, minkä jälkeen ne painettiin kirjapainossa ja filmattiin. Koska lähetykset olivat television alkuaikoina suoria, kääntäjät joutuivat valitsemaan lähetyksen aikana painikkeella, milloin kukin tekstiruutu näytetään ruudulla. Vasta vuonna 1988 Yleisradio otti käyttöön uuden lähetyskeskuksen, joka mahdollisti ohjelmien tekstittämisen elektronisesti etukäteen.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Runkolinja 550

text: Jokeri-nimen käytöstä luovuttiin 12. elokuuta 2013, jolloin linjasta 550 tuli ensimmäinen HSL:n runkolinja ja linjaa alettiin ajaa uusilla oranssin tilaajavärityksen mukaisilla busseilla. Linjaa kutsutaan osittain kuitenkin edelleen Jokeriksi.

title: Nobina Finland

text: Vuonna 2009 suunniteltiin Concordia Busin listaamista Tukholman pörssiin. Siellä oli kuitenkin jo listattuna Concordia Maritime, joten yrityksen oli vaihdettava nimeä. Uudeksi nimeksi tuli Nobina, joka otettiin käyttöön 1.12.2009. Suomen tytäryhtiön nimeksi tuli Nobina Finland Oy Ab.

title: Kuolinilmoitus

text: Suomessa kuolinilmoitusten yleisin tunnus on kristillinen risti. Sotaveteraanien järjestötunnukset ovat yleisesti käytössä. Kuva-aiheista ovat usein käytössä esimerkiksi kukat kuten kalla, kielo ja lilja sekä linnut kuten kyyhkyt, pääskyt ja joutsen. Suomalaiseen kansanperinteeseen viittaa esimerkiksi veneaihe, etenkin soutuvene tai ruuhi. Suomessa kuolinilmoitusten kuva-aiheet ovat olleet hyvin yhdenmukaisia lehtien tarjoaman kuvavalikoiman suhteen. Ruotsissa ilmoitukset ovat monimuotoisempia.Henkilöhistoriaan liittyviä:Sanomalehden kuolinilmoitus on omaisten ja muun vainajan lähipiirin tapa tiedottaa muulle yhteisölle kuolemasta ja muistella vainajaa sekä samalla kutsua siunaustilaisuuteen tai kiittää osanotosta. Kielellisillä ja kuvallisilla ilmaisuilla on ollut tärkeä asema kulttuurisena merkkijärjestelmänä hautaustraditioissa. Kuolinilmoitusten merkkijärjestelmä muodostuu sekä teksteistä että kuvista. Kuolinilmoituksissa kerrotaan, kuka on kuollut ja milloin se on tapahtunut, ketkä jäävät suremaan ja kaipaamaan vainajaa, milloin hautajaiset järjestetään ja miten se tapahtuu. Lisäksi kuolinilmoituksissa muistellaan vainajaa, vakuutetaan hänelle rakkautta ja kiitetään häntä. Joissakin kuolinilmoituksissa käsitellään ja määritellään elämään ja kuolemaan liittyvä aiheita myös laajemmin yleisellä tasolla.

title: Milo (nimi)

text: Suomessa nimi Milo on tullut käyttöön vasta 1900-luvun loppupuolella, ja alkanut yleistyä vasta 2000-luvulla. Syyskuuhun 2016 mennessä se on annettu noin 1120 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Milon nimipäivä on suomenkielisen ja vuodesta 2020 lähtien myös ruotsinkielisen kalenterin mukaan 7. syyskuuta.

title: Yhteistariffi

text: Suomessa on käytössä kolme yhteistariffijärjestelmää: Helsingin seudun liikenteen (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kerava, Sipoo, Kirkkonummi) , Tampereen ja Turun yhteistariffit. Lisäksi useat seutulippu- ja kuntalippujärjestelmät ovat osittaisia yhteistariffeja, joissa esimerkiksi kuukausilippu käy kaikkien liikennöitsijöiden busseissa.

title: Suoritinväylä

text: Termi 'front-side bus' tuli käyttöön Intelin dokumentaatiossa Pentium Pron ja Pentium II:n julkaisun aikaan. Termiä voi käyttää myös erisnimenä näiden suoritinten väyläratkaisulle. Suoritinväylän nopeus oli tyypillisesti 100 MHz, myöhemmin 133 MHz ja halpamallina myydyissä Celeron-suorittimissa 66 MHz.

title: Runkolinja 550

text: Bussien sisällä on näyttöpaneeli, jossa lukee seuraavan pysäkin nimi ja linjan määränpää. Osassa busseista on käytössä automaattiset pysäkkikuulutulset. Bussien sisältä löytyy myös linjan reittiä kuvaava kartta.

title: Purpuritanssi

text: Varmoja tietoja siitä, milloin purpuri on tullut Suomessa kansanomaiseen käyttöön ei ole. Arvellaan kuitenkin, että se olisi tapahtunut 1850- ja 1860-luvuilla. Suomessa purpuri pelkästään länsisuomalainen tanssi, ja voidaan erottaa melko selkeästi kolme levinneisyysaluetta.

title: Kerava

text: Vuoden 2006 maaliskuussa Kerava liittyi HSL-alueeseen, mikä tarkoittaa sitä, että Keravalla on käytössä pääkaupunkiseudun yhteinen matkakortti. Samalla lipulla voi matkustaa junilla ja busseilla sekä Keravalla että muualla pääkaupunkiseudulla (ei kuitenkaan muitten Keski-Uudenmaan kuntien alueella). Enää ei myöskään tarvitse tehdä päätöstä junan ja bussin kuukausikortin välillä, sillä kumpiakin voi käyttää pääkaupunkiseudulle matkustamiseen. HSL-alueeseen liittymisen jälkeen liikennetarjontaa on parannettu. Vuonna 2008 tuli uutena vaihtoehtona käyttöön Keski-Uudenmaan seutulippu, jonka kuukausikortilla on mahdollista matkustaa rajattomasti muualta Keski-Uudeltamaalta Keravalle. Lippua ei kuitenkaan myydä keravalaisille koska kaupunki ei tue lippuyhteistyötä matkahuollon kanssa. Keski-Uudenmaan seutulipulla pystyvät muitten kuntien asukkaat kuitenkin matkustamaan Keravalle HSL:n ulkopuolisilla linjoilla 933, 950 ja 953.