query: Mikä on Ahvenanmaan suurin kaupunki?

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Ahvenanmaa () on saariryhmä sekä Suomen historiallinen ja nykyinen maakunta, sekä ainoa jolla on itsehallinto. Ahvenanmaan ainoa virallinen kieli on ruotsi: 88 prosentilla väestöstä on äidinkielenään ruotsi, noin 5 prosenttia on suomenkielisiä ja muunkielisiä asukkaita on yhteensä noin seitsemän prosenttia. Maakunnan väkiluku oli henkeä,[1] ja sen ainoa kaupunki on hallintokeskus Maarianhamina. Ahvenanmaa on sekä maapinta-alaltaan että asukasluvultaan Suomen pienin maakunta.

title: Kraftnät Åland

text: Vuonna 2012 Kraftnät Ålandin omistus jakautui seuraavasti: Ahvenanmaan maakuntahallitus (46,84 %), Ålands Elandelslag (28,10  %), Maarianhaminan kaupunki (18,73 %) ja Ålands Energi AB (6,24 %) sekä saaristokunnat ja Ahvenanmaan tuottajayhdistys (0,09  %).

title: Bomarsund

text: Bomarsundin linnoitus on Ahvenanmaalla Sundin kunnassa Bomarsundin kylässä sijaitseva rauniolinna. Sen päälinna oli Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin rakennus. Linnoitus tuhottiin "Oolannin sodassa" vuonna 1854.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Alandia Cup on Suomen suurin 11-vuotiaiden jalkapalloturnaus.[162] Se on myös Ahvenanmaan suurin urheilutapahtuma, jonne kerääntyy tuhansia jalkapallojunioreita ja heidän vanhempiaan.[163] Island Games on järjestetty Ahvenanmaalla 1991 ja 2009.[164]

title: Ahvenanmaan kongressi

text: Kongressi jatkui puolitoista vuotta, ja se oli Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin poliittinen tapahtuma. Turusta Tukholmaan kulkeneen postireitin puolivälissä sijaitsevaa Lövötä ehdottivat kokouspaikaksi venäläiset. Kylän luonnonsatamaa rakennettiin suuremmaksi, ja diplomaatteja varten rakennettiin uusia rakennuksia. Ahvenanmaan taloja oli paljon tyhjillään, sillä ahvenanmaalaiset olivat paenneet sotaa manner-Ruotsiin jo 1714. Niinpä työväkeä tuotiin Suomen puolelta. Hienoja asuintaloja purettiin muualta Ahvenanmaalta ja pystytettiin uudelleen Lövöhön. Ruotsalaiset neuvottelijat asutettiin kylän eteläosaan, venäläiset pohjoiosaan. Molemmilla puolilla järjestettiin näyttäviä juhlia, joilla osoitettiin omaa valtaa ja varakkuutta Kaikkiaan kongressi työllisti yli kaksituhatta henkeä.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Vuoden 2014 lopussa Ahvenanmaalla oli noin 2500 yritystä. Niistä neljännes toimi kaupan ja matkailun alalla, viidennes rahoitus- ja viidennes rakennusalalla.[106] Teollisuus on jäänyt saarimaakunnassa melko pienimuotoiseksi: suurin teollisuusyritys Chips Group (nykyisin osa Orkla Confectionery & Snacks -konsernia) jalostaa perunoista lähinnä snack-tuotteita.[107] Sipsi- ja ranskanperunatehdas on käyttänyt Ahvenanmaan koko perunasadon ja lisäksi manner-Suomessa tuotettua perunaa, yhteensä noin 28 miljoonaa kiloa vuodessa. Se vaikuttaa välillisesti myös kuljetus- ja maatalousalan työllisyyteen. Vuonna 2016 Orkla ilmoitti harkitsevansa tehtaan sulkemista.[108]

title: Ahvenanmaan kihlakunta

text: Ahvenanmaan kunnista ainoastaan Maarianhaminan kaupunki ei kuulunut kihlakuntaan. Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 478,21 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 25 550 henkeä (31.12.1939).

title: Ahvenanmaan keskusta

text: Ahvenanmaan keskusta () on Ahvenanmaalla toimiva puolue. Keskusta on Ahvenanmaan maakuntapäivien suurin puolue seitsemällä edustajallaan. Puolueen puheenjohtaja on Harry Jansson.

title: Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli

text: Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välistä merikaapelia on suunniteltu jo pitkään. Valtaosa Ahvenanmaan sähköstä on tullut Ruotsista 80 megawatin vaihtosähkökaapelia pitkin. Ahvenanmaalla on poikkeustilanteita varten myös muutamia iäkkäitä kaasuturbiinilaitoksia, mutta uusien rakentaminen olisi kalliimpaa kuin merikaapelin rakentaminen. Ahvenanmaa tuottaa käyttämästään sähköstä neljäsosan tuulivoimalla, ja suunnitteilla on suuria tuulivoimapuistoja, jolloin tuulisähköä voidaan tuoda mahdollisesti Suomeenkin uutta merikaapelia pitkin. Kaapelilla voidaan siirtää sähköä myös Suomen ja Keski-Ruotsin välillä. Ahvenanmaa kuuluu kuitenkin Ruotsin sähköverkkoon, jolloin suunnitteilla olevat Suomen valtion Ahvenanmaalle rahoittamien tuulivoimaloiden ylijäämäsähkö menee Ruotsiin alentaen siellä sähkön käyttäjän hintaa ja edistäen Ruotsin teollisuuden kilpailukykyä. Uutta merikaapeliyhteyttä ei saa käyttää manner-Suomen ja Ahvenanmaan väliseen markkinasähkön välittämiseen, mutta Eduskunnassa sekä osapuolien kantaverkkoyhtiöiden kesken on käyty neuvotteluja asiasta.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Manner-Ahvenanmaalla: Maarianhamina (kaupunki), Finström, Geta, Hammarland, Jomala, Saltvik, Sund Muilla saarilla, siltayhteydessä Manner-Ahvenanmaan kanssa: Eckerö, Lemland, Lumparland Muilla saarilla ilman siltayhteyttä: Brändö, Föglö, Kumlinge, Kökar, Sottunga ja Vårdö

title: Mariehamns stad

text: Mariehamns stad (suom. "Maarianhaminan kaupunki") on suomalainen seutukunta, joka sijaitsee Ahvenanmaalla. Siihen kuuluu ainoastaan Maarianhaminan kaupunki, ja seutukunnan LAU 1 (NUTS 4) -numero on 211.

title: Ahvenanmaan tuomiokunta

text: Valtioneuvoston päätöksellä Maarianhaminan kaupunki liitettiin Ahvenanmaan tuomiokuntaan ja ruotsinkieliseen Ahvenanmaan käräjäkuntaan. Päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 1981.

title: Jomala

text: Jomala [jummala] on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Jomalassa oli asukasta. Jomalan pinta-ala oli  km², josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Jomalan naapurikunnat ovat Finström, Hammarland, Lemland, Lumparland, Maarianhamina ja Sund. Asukasluvultaan Jomala on Maarianhaminan jälkeen Ahvenanmaan suurin kunta. Myös maapinta-alaltaan Jomala on Ahvenanmaan toiseksi suurin; sitä laajempi on vain Saltvik.

title: Lemland

text: Lemlandin pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmantereen jälkeen Ahvenanmaan suurin saari. Kaikista Suomen merialueiden saarista se on kuudenneksi suurin. Lemlandiin kuuluu myös pääsaaren länsipuolella pengerteillä Maarianhaminasta yhdistetyt Nåtö, Bergö ja Järsö. Jälkimmäiset ovat sittemmin yhdistyneet yhdeksi saareksi kannaksella. Asutus on sijoittunut kunnan halki Maarianhaminasta Långnäsin satamaan kulkevan päätie 3:n varteen ja saaren eteläisille rantamille. Tärkeimmät palvelut ovat keskittyneet vierekkäisiin Söderbyn ja Hellestorpin kyliin, joista on noin 15 kilometrin matka sekä Maarianhaminaan että Långnäsiin. Söderbyssä sijaitsee urheilukeskus Bengtsböle Idrottspark. Vessingsbodan kylän lähistöllä on Ahvenanmaan moottorikerhon kartingrata.

title: Manner-Ahvenanmaa

text: Manner-Ahvenanmaa eli Ahvenanmanner () on Ahvenanmaan ja Suomen merialueiden suurin saari. Siinä sijaitsee muun muassa Ahvenanmaan hallinnollinen keskus ja ainoa kaupunki Maarianhamina. Manner-Ahvenanmaan pinta-ala on 685 neliökilometriä.

title: Maarianhamina

text: Maarianhamina () on Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan hallintokeskus ja ainoa kaupunki. Maarianhaminassa asuu ihmistä eli lähes puolet koko Ahvenanmaan väestöstä. Kaupunki on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 83,5 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Suomenkielisiä on 5,9 prosenttia ja muunkielisiä yhteensä 10,6 prosenttia. Maarianhamina on Suomen suurin yksikielinen ruotsinkielinen kunta.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Suomenmaa-kirjasarjan Ahvenanmaata koskevan osan mukaan Ahvenanmaalla oli 245 kylää ja yksinäistilaa vuonna 1920.[84] Ålands statistik- och utredningsbyrån tilaston perusteella Ahvenanmaalla on 267 kylää ja 27 Maarianhaminan kaupunginosaa. Osassa kylistä ei ole lainkaan pysyviä asukkaita. Vuonna 2014 suurin kylä oli 927 asukkaan Godby ja muut yli 300 asukkaan kylät olivat Vesterkalmare, Storby, Prästgården, Österkalmare, Söderby, Ödkarby, Ingby ja Sviby.[85]

title: Ahvenanmaan liberaalit

text: Ahvenanmaan liberaalit (, lyh. Lib.) on Ahvenanmaalla toimiva liberaali puolue. Lokakuun 2011 vaaleissa liberaalit oli Ahvenanmaan maakuntapäivien toiseksi suurin puolue kuudella edustajallaan. Puolueen puheenjohtaja on Viveka Eriksson.

title: Ahvenanmaan lääni

text: Ahvenanmaan lääni () oli yksi Suomen lääneistä vuosina 1918–2009. Lääni käsitti saman alueen kuin itsehallinnollinen Ahvenanmaan maakunta. Läänin pääkaupunki ja samalla ainoa kaupunki oli Maarianhamina.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Ahvenanmaan elintaso kuuluu Suomen alueista korkeimpiin. Vuonna 2011 markkinahintainen bruttokansantuote henkeä kohti oli siellä Suomen tilastoalueista toiseksi suurin Uudenmaan jälkeen.[99]

title: Svenskfinland

text: Svenskfinland on niiden Suomen alueiden ruotsinkielinen yhteisnimi, joilla suomenruotsalaiset pääasiassa elävät. Siihen luetaan noin puolet Uudenmaan maakunnasta, Varsinais-Suomen eteläosa (Turunmaan seutukunta ja Turku sekä eräitä näihin rajautuvia alueita), Ahvenanmaa sekä suurin osa Pohjanmaan maakunnasta ja Kokkola Keski-Pohjanmaan maakunnasta (entisen Vaasan läänin rannikkoseutu). Svenskfinlandiin usein luetuissa Turussa ja pääkaupunkiseudulla asuu huomattava osa suomenruotsalaisista, vaikka he muodostavatkin näiden kaupunkien kokonaisväestöstä vain vähemmistön. Nykyinen pääkaupunkiseutu tosin oli pääasiassa ruotsinkielistä 1800-luvun lopulle saakka.

title: Manner-Ahvenanmaa

text: Manner-Ahvenanmaa on Suomen merialueiden suurin saari. Suomen sisävesien saarista pinta-alaltaan sitä suurempia ovat Soisalo ja Sääminginsalo Saimaan alueella. Niiden määrittely saariksi on kuitenkin tulkinnanvaraista, koska vedenpinnan korkeus Soisalon ympärillä vaihtelee, kun taas kanava erottaa Sääminginsalon mantereesta.

title: Suomen hallinnollinen aluejako

text: Suomessa on 19 maakuntaa, joista väkiluvultaan pienin on Ahvenanmaa (27 817 as.) ja suurin Uusimaa (1 429 202 as.). Maapinta-alaltaan pienin on myös Ahvenanmaa (1 552,57 km²), kun taas suurin on Lappi (92 664,60 km²). Väestötiheys on pienimillään 1,98 as./km² (Lappi), suurimmillaan se on 223 as./km² (Uusimaa).

title: Soisalo

text: Merialueilla Suomen suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).

title: Suomi

text: Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1069km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179584.[12]

title: Ahvenanmaan väestö

text: Suomenkielisiä maakunnassa asui 1 354 eli 5,0 prosenttia (2006). Suomenkielinen väestönosa on hieman kasvamassa. Nykyisin suurin osa suomenkielisistä asuu Maarianhaminassa ja Brändössä, joista Brändössä suomenkielisiksi rekisteröityneitä on yli 10 %. (Maarianhaminassa 5,6% suomenkielisiä) Suomenkielinen toiminta on Ahvenanmaalla vähäistä. Suomenkielisten yhdistys Ahvenanmaalla on Ahveniset ry, joka pyrkii muun muassa tuomaan Ahvenanmaan kirjastoihin lisää suomenkielisiä kirjallisuutta ja lapsille suomenkielisiä satutunteja. Yhdistys on kasvava ja saa koko ajan uusia jäseniä, varsinkin nuorista saarelle mantereelta muuttavista perheistä.

title: Suomen kunnat

text: Kunnista 16 sijaitsee Ahvenanmaalla, jossa kuntakoko on manner-Suomea pienempi. Ahvenanmaalla kunnan voivat muodostaa pienet saaret tai saariryhmät. Ahvenanmaalla ei ole tehty vielä ainuttakaan kuntaliitosta. Kunnat eroavat merkittävästi toisistaan väkiluvultaan ja pinta-alaltaan. Eniten asukkaita on Helsingissä ja vähiten Sottungalla (Manner-Suomen kunnista Luhangassa). Pinta-alaltaan pienin kunta on Kauniainen ja suurin kunta on Inari.

title: Luettelo Suomen puolueista

text: Ahvenanmaan suurin puolue maakuntapäivillä on Ahvenanmaan keskusta.

title: Ahvenanmaan miehitys

text: Ruotsalainen laivasto-osasto miehitti saariryhmän noin kaksi viikkoa Suomen sisällissodan syttymisen jälkeen 15. helmikuuta, jonka jälkeen saksalaiset tekivät oman maihinnousunsa 5. maaliskuuta ja suurin osa ruotsalaisista joukoista poistui. Saksalaiset pysyivät Ahvenanmaalla vuoden 1918 loppuun saakka, mutta varsinaisesti Ahvenanmaan kysymys ratkaistiin vasta kolme vuotta myöhemmin, kun Kansainliitto päätöksellään vahvisti saarten kuuluvan Suomelle.

title: Alandica

text: Alandica on Maarianhaminan Itäsatamassa sijaitseva kulttuuri- ja kongressitalo. Vuonna 2009 avatun talon omistaa Ahvenanmaan maakuntahallitus, ja sen toimintaa ylläpitää vieressä sijaitseva, Wiklöf Holding -konserniin kuuluva Ahvenanmaan suurin hotelli Arkipelag.


query: Onko puuleopardin turkissa pilvenhattarakuvioita?

title: Puuleopardi

text: Myös puuleopardin karvoitus on petoeläinten joukossa ulkonäöltään erikoislaatuinen. Tiheän ja pehmeän turkin pohjaväri vaihtelee tuhkanharmaasta kellertävänharmaaseen. Selässä turkki on joskus punavivahteinen ja vatsapuolella hyvin vaalea. Pohjaväriä koristavat pienet täplät ja suuret tummat laikut, pilvenhattarakuviot, joiden mukaan eläin on saanut englanninkielisen nimensä "clouded leopard". Pilvikuvioita on eläimen kupeissa ja selässä, ja ne muodostuvat tummista, pitkulaisista rinkuloista, joiden keskellä on hieman pohjaväriä tummempaa turkkia. Lisäksi sillä on kaulassa, vatsassa ja raajoissa pienempiä tummia laikkuja. Häntä on tyvestä laikukas ja kärjestä rengasjuovainen. Selän keskellä on kaksi pitkittäistä juovaa, ja niiden lisäksi puuleopardilla on viiruja myös niskassa, kaulassa ja poskissa. Kuviointi tarjoaa pedolle loistavan suojavärin sen liikkuessa puun latvustossa.[2]

title: Borneonpuuleopardi

text: Borneonpuuleopardi ("Neofelis diardi") on kissaeläin, jota vuoteen 2007 asti pidettiin puuleopardin alalajina, "Neofelis nebulosa diardi". Geenitutkimus kuitenkin osoitti, että nämä Borneolla ja Sumatralla elävät puuleopardit eroavat Kaakkois-Aasian mantereen puuleopardeista niin merkittävästi, että niitä tulee pitää omana itsenäisenä lajinaan. Lajien ero verrattavissa muiden suurten kissaeläinlajien, kuten tiikereiden ja leopardien väliseen geneettiseen eroon. Tämän perusteella arvioidaan, että puuleopardilajit erkanivat toisistaan 1–3 miljoonaa vuotta sitten. Borneonpuuleopardien kannaksi arvioidaan 5 000–11 000 yksilöä.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin silmät ovat hyvin sopeutuneet yöelämään. Silmien värikalvo on kellertävä, ja pupillit supistuvat kirkkaassa valossa pystysuoriksi viiruiksi kuten kissalla.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on ruumiinrakenteeltaan hyvin sopeutunut elämään korkealla puiden oksilla.[2] Sen ruumis on vanttera ja pitkänomainen.[2] Sillä on suhteellisen suuret tassut ja lyhyehköt jalat, jotka soveltuvat kapeilla oksilla liikkumiseen.[2] Huomattavan pitkä ja paksu häntä puolestaan auttaa petoa säilyttämään tasapainonsa vaikeakulkuisessa latvustossa.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi eli puutiikeri (Neofelis nebulosa) on kissaeläinten heimoon kuuluva petoeläinlaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasian mantereen trooppisissa metsissä. Puuleopardi on luokiteltu uhanalaiseksi. Lajia uhkaa salametsästys ja sen elinympäristöjen katoaminen.[1]

title: Puuleopardi

text: Lisäksi puuleopardien kantaa verottaa sopivien elinympäristöjen katoaminen. Aasiassa kaadetaan jatkuvasti suuria alueita sademetsää viljelysten, asumuksien ja laidunalueiden tieltä. Jotta puuleopardi säilyisi luonnossa, sille on turvattava kylliksi elinalueita ja saalista.[2]

title: Puuleopardi

text: Joissakin eläintarhoissa pennut erotetaan emostaan heti syntymän jälkeen. Puuleopardien käytös on hyvin arvaamatonta, ja sekä urosten että naaraiden on havaittu tappavan omia pentujaan. Käytöksen syytä ei tiedetä, mutta toistaiseksi jokainen syntynyt pentu on suojelun kannalta niin tärkeä, ettei niitä haluta asettaa turhaan vaaraan. Yleensä tarhaoloissa elävien eläinten ei haluta tottuvan ihmisten läsnäoloon, jotta niiden mahdollisuudet selvitä vapaina luonnossa parantuisivat, mutta puuleopardien kohdalla tilanne on toinen. Huonosti tunnettuja eläimiä on helpompi tarkkailla, mikäli ne ovat edes hieman kesyjä. Lisäksi niiden siirtäminen ja lääkitseminen on tällöin helpompaa. Kesyt kissaeläimet eivät ole haitallisia tarhausohjelman kannalta, sillä toistaiseksi vankeudessa syntyneitä yksilöitä ei aiota vapauttaa luontoon, vaan niiden avulla pyritään kasvattamaan pienehköä tarhakantaa suuremmaksi ja oppimaan lisää näistä huonosti tunnetuista eläimistä.[2]

title: Puuleopardi

text: Borneonpuuleopardin erilainen turkin väritys johdatti tutkijat uuden lajin jäljille. Borneonpuuleopardien pilvikuviot ovat puuleopardiin verrattuna pienempiä ja näiden keskellä oli selvästi enemmän laikkuja kuin puuleopardin turkissa. Borneonpuuleopardin turkki on myös tummempi kuin mantereella asuvan serkkunsa. Lopullinen ero lajeille löydettiin kuitenkin geenitutkimuksissa.[9]

title: Marmorikissa

text: Marmorikissa on noin 1,1 metriä pitkä, josta hännän osuus on noin 50 senttimetriä, painoa on noin 4–5 kiloa. Turkin väri vaihtelee kellanruskealla pohjalla olevien eriväristen täplien vuoksi ja muistuttaa niin paljon puuleopardin turkkia, että aikaisemmin marmorikissoja pidettiin puuleopardin pienikokoisena alalajina.

title: Puuleopardit

text: Puuleopardit ("Neofelis") on kissaeläimiin kuuluva nisäkässuku, johon kuuluu kaksi lajia: puuleopardi ja borneonpuuleopardi. Borneonpuuleopardia pidettiin alun perin puuleopardin alalajina, mutta nykyisin se luokitellaan omaksi lajikseen. Suvun lajit poikkeavat muista suurista kissaeläimistä kallon muotonsa osalta.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi poikkeaa ulkonäkönsä puolesta monella tapaa muista kissaeläimistä. Se onkin luokiteltu milloin isoksi kissaeläimeksi, milloin pieneksi kissaeläimeksi.[2] Puuleopardin ruumiinpituus on 60–95 senttiä ja sillä on poikkeuksellisen pitkä, tasapaksu häntä suhteessa ruumiin kokoon.[2] Hännällä voi olla pituutta jopa 110 senttiä eli se voi olla yli puolet eläimen koko pituudesta.[2] Puuleopardi on huomattavasti tavallista leopardia pienempi: pedon paino vaihtelee 15 ja 24 kilon välillä ja uros on naarasta kookkaampi.[2] Sen kallo on kissaeläimelle lyhyt ja sillä on ruumiin kokoon nähden kaikista kissaeläimistä suurimmat kulmahampaat.[8]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin nimi on sikäli harhaanjohtava, että se ei kuulu samaan sukuun leopardien kanssa. Lajin luokittelu on tuottanut aina ongelmia tutkijoille.[2] Suvulle onkin annettu tieteelliseksi nimeksi Neofelis, joka tarkoittaa "uudiskissaa". Nimi viittaa johonkin ennennäkemättömään.[2] Puuleopardeja pidetään muinaisten sapelihammaskissojen läheisimpänä elossa olevana sukulaisena ja sillä on yhä joitakin niiden piirteitä.[3]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardin tilanne ei kuitenkaan ole ainakaan toistaiseksi yhtä paha kuin useimmilla muilla uhanalaisilla eläimillä. Vaikka lajia uhkaakin elinalueiden katoaminen, on kanta ainakin toistaiseksi elinkelpoinen eikä peto ole välittömässä vaarassa kuolla sukupuuttoon. Kansainvälisen yhteistyön edistyessä on onnistuttu muun muassa kieltämään metsästys puuleopardin tärkeimmillä asuinalueilla. Tämän ansiosta pedoille riittää alueilla riittävästi saalista.[2]

title: Turkki

text: Turkin musiikki ja kirjallisuus ovat hyviä esimerkkejä eri kulttuurivaikutteiden sekoituksista. Osmanien valtakunnan sekä islamilaisen maailman ja Euroopan välisen vuorovaikutuksen seurauksena useat eri musiikin lajit ovat suosittuja Turkissa, "arabeskista" hip hop -musiikkiin. Modernissa turkkilaisessa musiikissa onkin vaikutteita paitsi keskiaasialaisista ja islamilaisista myös eurooppalaisista perinteistä. Turkki on yksi Eurovision laulukilpailujen menestyneimpiä maita, jotka se on voittanut vuonna 2003.

title: Puuleopardi

text: Luonnonvaraisten puuleopardien huonosta tuntemuksesta kielii jotain se, ettei yhdestäkään yksilöstä ole toistaiseksi onnistuttu saamaan valokuvaa sen luonnollisessa elinympäristössä. Silti tätä salaperäistä petoa uhkaavat monet vaarat. Salametsästys on verottanut kantoja, sillä eläimen kaunis turkki on kysyttyä tavaraa pimeillä markkinoilla. Lisäksi puuleopardin eri ruumiinosia käytetään raaka-aineena perinteisissä lääkkeissä, joilla uskotaan olevan parantavia ominaisuuksia. Tällaiset rohdot ovat suosittuja erityisesti Kiinassa, missä varakkaat ihmiset ovat valmiita maksamaan niistä suuria summia.[3] Etelä-Kiinassa on puuleopardin lihaa löydetty jopa paikallisten ravintoloiden ruokalistoilta.[14]

title: Puuleopardi

text: Kaikki puuleopardeja koskeva tutkimustyö tapahtuu eläintarhoissa ja -puistoissa elävien yksilöiden parissa. Lajia opitaan tuntemaan kuitenkin koko ajan paremmin, ja sitä mukaa myös sen suojelu helpottuu. Uhanalaisille kissapedoille on perustettu myös omia tarhoja, joissa eläimiä tutkitaan ja pyritään lisäännyttämään. Yksi näistä tarhoista on Khao Kheowin eläinpuisto Thaimaassa. Siellä on jo saatettu onnistuneesti maailmaan muutamia puuleopardin pentuja.[15]

title: Puuleopardi

text: Laji kiintyy ihmiseen poikkeuksellisen syvästi, eikä ihmisen tarvitse yleensä juurikaan pelätä kesyn eläimen seurassa. Suuret kissapedot ovat yleensä myös ihmiseen tottuneina vaarallisia hoitajilleen ja saattavat jopa käydä ihmisen kimppuun herkemmin totuttuaan näiden läsnäoloon. Puuleopardit ovat leikkisiä ja telmivät mielellään myös hoitajiensa kanssa, joskin aikuisen yksilön kanssa tällainen paini voi olla uhkarohkeaa.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on trooppisten metsien asukas, jota tavataan jopa 2500 metrin korkeudessa meren pinnasta.[2] Se on arka yöeläin, joka viettää lähes koko elämänsä puiden oksilla kiipeillen.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi elää eteläisen Aasian tiheissä ja vaikeakulkuisissa trooppisissa metsissä. Sen elinalue tunnetaan huonosti, mutta sitä on tavattu ainakin Pohjois-Intiassa, Nepalissa, Etelä-Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa aina Malakan niemimaalle asti.[1] Kiinan etelärannikolla sijaitsevalta Hainanin saarelta puuleopardi on jo ilmeisesti hävinnyt, ja Taiwanin ja Malesian kannat ovat sukupuuton partaalla.[2] Taiwanissa tavattavaa alalajia pidetään jopa hävinneenä, sillä viimeisestä havainnosta on jo suhteellisen kauan[13]. Ennen puuleopardiin luettua borneonpuuleopardia tavataan Indonesiassa Borneon ja Sumatran suurilla saarilla.[9]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardia on erittäin vaikea havaita luonnossa sen piilottelevan elämäntavan vuoksi.[2] Tiedot sitä perustuvat pääosin paikallisten kyläyhteisöjen kertomuksiin ja pienen tarhakannan tutkimukseen.[2] Villien yksilöiden elämästä ei tiedetä juuri mitään, joten puuleopardien lisääntymisen tutkiminen on täysin tarhattujen eläinten varassa.[10]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardeja pidetään yksineläjinä lisääntymiskauden ulkopuolella.[10] Puuleopardit liikkuvat pääasiassa öisin, mutta ne saattavat olla aktiivisia myös tietyillä hetkillä päivästäkin[11].

title: Puuleopardi

text: Puuleopardien tarkkaa lukumäärää ei tiedetä, sillä huonosti tunnetusta lajista on vaikea tehdä yksilölaskentaa. Kannan kooksi on kuitenkin arvioitu alle 10000 yksilöä, joista missään populaatiossa ei elä yli tuhatta yksilöä[1], ja laji on luokiteltu uhanalaiseksi. Vankeudessa puuleopardeja elää parisataa, mutta kannan lisääminen tarhaoloissa on vaikeaa. Vain noin 20 prosenttia tarhatuista eläimistä on saanut omia jälkeläisiä.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardit saalistavat hyvin erilaisia saaliseläimiä, muun muassa oravia, erilaisia lintuja (kuten metsäviiriäisiä) ja jopa gibbonin kokoisia apinoita.[2] Pedon suuret kulmahampaat mahdollistavat tehokkaan tappamisen, ja se voikin ottaa hengiltä paljon itseään suurempia eläimiä kuten villisikoja ja hirvieläimiä.[2] Puuleopardi vaanii saalistaan puun oksien suojissa ja pudottautuu sieltä uhrinsa niskaan. Se osaa myös kalastaa.[2]

title: Puuleopardi

text: Tarhaoloissa puuleopardit joutuvat yleensä tyytymään valmiiksi tapettuun ravintoon, mutta paikoin niille tarjotaan virikkeenä eläviä viiriäisiä, jotka ne saavat itse ottaa päiviltä.[2] Täysikasvuinen peto tarvitsee 170–450 grammaa ruokaa päivittäin, mutta voi syödä kerralla enemmänkin.[2] Kun se saa saaliikseen linnun, se kynii tämän ennen syömistä, jotta höyheniä ei joudu vatsaan.[2]

title: Turkki

text: Turkin alueella on syntynyt useita merkittäviä sivilisaatioita, kuten Bysantti ja Osmanien valtakunta. Maan kulttuuri on rikas sekoitus itäistä ja läntistä perinnettä, sillä Turkki sijaitsee kahden mantereen risteyskohdassa. Kulttuuria onkin usein kuvattu sillaksi kahden maailman välillä. Voimakkaan alueellisen läsnäolonsa vuoksi Turkki on alkanut muodostua strategisesti yhä merkittävämmäksi valtioksi.[2][3]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi on pitkähäntäkissan ohella ainoa kissaeläin, jonka ranteet taipuvat täydet 180 astetta.[2] Tämän ominaisuuden ansiosta se voi laskeutua vaivattomasti pystysuoraa puunrunkoa pitkin pää alaspäin tai vaikka roikkua vaakasuorasta oksasta pitäen kiinni vain takajalkojensa kynsillä.[2] Sen tiedetään myös liikkuvan silloin tällöin oksilla selkä maata kohti[2]. Eläimellä on pitkät ja terävät kynnet, jotka pureutuvat hyvin puun pintaan ja takaavat tiukan pidon.[2] Puuleopardi onkin kokoisekseen petoeläimeksi erinomainen kiipeilijä.[2]

title: Puuleopardi

text: Tarhaoloissa urosten tiedetään tappaneen naaraita, vaikka ne olisivat viettäneet näiden kanssa jo useita viikkoja samassa häkissä. Ei tiedetä ovatko puuleopardiurokset myös luonnossa yhtä hyökkääviä naaraita kohtaan, mutta toistaiseksi aggressiivista käytöstä ei ole onnistuttu selittämään. Puuleopardit parittelevat yöllä, joten tutkijoiden on vaikea havainnoida samaan häkkiin laitettua pariskuntaa kriittisellä hetkellä.[2]

title: Puuleopardi

text: Tarhaoloissa puuleopardien lisäännyttäminen on ollut vaikeaa. Uros ja naaras kiintyvät toisiinsa vain pitkän ajan kuluessa ja usein käy niin, että uros mieluummin tappaa naaraan kuin parittelee tämän kanssa. Tämän vuoksi eläinten parittaminen tarhaoloissa on hyvin riskialtista puuhaa. Parin muodostaminen kestää puuleopardeilla kauan, mutta on myös havaittu, että kun uros ja naaras ovat kiintyneet toisiinsa, niistä tulee hyvin läheiset.[3] Eläinten käytös viittaa siihen, että ne saattavat olla yksiavioisia, mikä olisi kissaeläinten keskuudessa ainutlaatuista.[2]

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi jaettiin kahdeksi lajiksi vuonna 2007. Borneolla ja Sumatralla elävä, aiemmin puuleopardin alalajina pidetty "borneonpuuleopardi" (Neofelis diardi) osoittautui geenitutkimuksen perusteella erilliseksi lajiksi, jonka arvioidaan eronneen mantereen puuleopardista jo 1,4 miljoonaa vuotta sitten. Lajien geneettinen ero on suurin piirten yhtä suuri kuin esimerkiksi leijonalla ja leopardilla.[4][5]

title: Puuleopardi

text: Varsinainen puuleopardi jaetaan vielä kolmeen alalajiin:[6]


query: Kuka Michel Foucault oli?

title: Michel Foucault

text: Michel (Paul-Michel) Foucault [mišel fuko] (15. lokakuuta 1926 Poitiers – 25. kesäkuuta 1984 Pariisi) oli ranskalainen filosofi ja ajatusjärjestelmien historian professori Collège de Francessa. Foucault tunnetaan ennen kaikkea tietoa, valtaa ja itsetekniikoita koskevasta ajattelustaan. Foucault'n kirjoituksilla on ollut suuri vaikutus useilla eri tutkimusaloilla, etenkin yhteiskuntatieteissä, historiantutkimuksessa ja tieteenhistoriassa.

title: Michel Foucault

text: Husa, Sari: ”Foucault'lainen metodi”. Niin & näin 3/1995. Kaarre, Samuli: Foucault: historian totuuden ja vallan filosofi. Niin & näin 2/1994. Koivusalo, Markku: Foucault ja elämän hallitseminen: kristillisestä tottelevaisuudesta laskelmoiviin taloussubjekteihin. Tiede & edistys 4/2005. Koivusalo, Markku: Ajattelun hajautunut aineellisuus. Tiede & edistys 1/2006 Ojakangas, Mika: Genealogiasta. Tiede & edistys 4/1992. Pulkkinen, Tuija: Foucault, genealogia, ja poliittinen teoria. Politiikka 3/1996. Ollikainen, Tapio: Asiakasopiskelijat à la Foucault. Yliopisto 1/2009. Oksala, Johanna ja Grahn, Malin: . Niin & näin 2/2013

title: Michel Foucault

text: Erityisesti Foucault'n vaikutus on näkynyt muun muassa seuraavien tutkijoiden töissä:

title: Michel Foucault

text: Foucault ei itse halunnut määritellä omaa asemaansa minkään filosofisen koulukunnan mukaan. Hän luonnehti itseään usein vain nietzscheläiseksi ja viimeisinä vuosinaan liitti ajattelunsa Immanuel Kantin aloittamaan ”kriittisen filosofian” perinteeseen.

title: Michel Foucault

text: Foucault perusti yhdessä Jean-Marie Domenachin ja Pierre Vidal-Naquetin kanssa vuonna 1971 Groupe d'information sur les prisons (GIP) -järjestön tuottamaan tietoa vankiloiden olosuhteista ja osoitti noina vuosina ahkerasti mieltään erilaisista yhteiskunnallisista epäkohdista.[5] Hän tutustui 1975 Yves Montandiin ja Simone Signoretiin, joiden kanssa kirjoitti yhteiskunnallisia kannanottoja. Vuonna 1977 hän järjesti varjovastaanoton Itä-Euroopan toisinajattelijoille.

title: Michel Foucault

text: Maurice Florence (Foucault): Foucault. Tiede & edistys 4/2003. Suomentanut Tuomo Tiisala. Seksuaalisuus ja yksinäisyys. Nuori voima 1/2001. Mikä tekijä on? Nuori voima 1/2006. Rajallinen järjestelmä kohtaa rajattoman vaateen. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Eräsaari, Risto & Rahkonen, Keijo (toim.)| title = Hyvinvointivaltion tragedia: Keskustelua eurooppalaisesta hyvinvointivaltiosta| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1995| id = ISBN 951-662-634-3}} Kant ja moderni filosofia nykyisyyden ontologiana. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Koivisto, Juha & Mäki, Markku & Uusitupa, Timo| title = Mitä on valistus?| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 1995| id = ISBN 951-9066-99-3| format = [ Teoksen verkkoversio] (PDF)}}

title: Vanki

text: Michel Foucault perusti Ranskassa 1960-luvulla vankien tukiryhmän. Teoksesaan "Tarkkailla ja rangaista" Foucault toteaa, että valta ei ole vain ”laki, joka sanoo ei”. Se vaatii toteutuakseen väkivaltakoneiston. Tähän koneistoon kuuluu olennaisena osana vankilalaitos siinä missä poliisi ja armeijakin. Valtakäsitys, joka perustuu kiellon, riiston ja alistamisen ajatuksille, ei kykene tarttumaan vallan muihin piirteisiin. Foucault’lle valta on ennen kaikkea tuottavaa; valta tuottaa ja muovaa todellisuutta ja meitä sen keskellä. Valta tuottaa tarpeidensa mukaisen totuuden ja todellisuuden: totuus on valtaa hyvin käytännöllisessä mielessä. Suomessa Foucault’n esimerkkiä seurasivat muun muassa Ilkka ja Vappu Taipale, jotka perustivat Marraskuun liikkeen ajamaan vankien, asunnottomien ja huono-osaisten asiaa.

title: Michel Foucault

text: Foucault'n teoksiin viitataan jatkuvasti eri tieteenaloilla, kuten filosofiassa, historiassa, politiikan tutkimuksessa, sosiologiassa, taiteen ja kirjallisuuden tutkimuksessa, antropologiassa, kielitieteessä, kasvatustieteissä, sukupuolentutkimuksessa ja hallinnon tutkimuksessa.

title: Michel Foucault

text: Vuodet 1952–55 Foucault opetti psykologiaa Lillen yliopistossa ja oli sen jälkeen 1955–58 Maison de Francen johtajana Uppsalassa samaan aikaan kun opetti Uppsalan yliopistossa ranskaa. Hän tutustui Georges Duméziliin. 1950-luvun lopulla Foucault toimi myös kulttuurilähettiläänä Varsovassa ja vuosikymmenen vaihteessa 1959–60 kulttuuri-instituutin johtajana Hampurissa. Hän palasi Ranskaan 1960 ja teki väitöskirjan hulluuden historiasta.[2] Hän siirtyi 1962 filosofian professoriksi Clermont-Ferrandiin ja tapasi Gilles Deleuzen. Hänen 1966 ilmestynyt teoksensa Sanat ja asiat oli suurmenestys. Hän siirtyi vuosiksi 1966–68 Tunisiaan filosofian professoriksi ja sieltä vuonna 1968 filosofian laitoksen johtajaksi Pariisin yliopistoon (Centre universitaire expérimental de Vincennes, Saint-Denis). Jo 1969 hän siirtyi Collège de Francen professoriksi. Tehtävän alaksi hän itse määritteli ajattelujärjestelmien historian. Collège de Francessa professoreilla on suuri vapaus valita opetusaiheensa.[2][4]

title: Michel Foucault

text: Foucault opiskeli vuosina 1946–50 École Normale Supérieure d’Ulmissa ja toimi harjoittelijana Sainte-Annen psykiatrisessa sairaalassa, jossa hän valmistuttuaan myöhemmin työskenteli, kuten myös Fresnes'n vankilassa. Hänen aikomuksensa oli jatkaa psykologian alalla, mutta henkinen kriisi potilastyötä tehdessä sai hänet suuntautumaan uusiin aiheisiin[3].

title: Michel Foucault

text: Foucault vieraili 1978 Iranissa italialaisen Corriere della Sera -lehden edustajana ja kirjoitti Iranin vallankumouksesta.[6] Vuonna 1978 hän vieraili Japanissa ja opiskeli zeniä.[7] Puolan Solidaarisuus-liikkeen syntyessä 1981 hän tuki sitä aktiivisesti.[8] Foucault kävi ahkerasti ranskan kielen laitoksen vierailevana professorina Berkeleyn yliopistossa Kaliforniassa.[9]

title: Michel Foucault

text: Yhdysvaltojen Ranskaan verrattuna avoimet homo- ja s/m-alakulttuurit innoittivat häntä.[10] Michel Foucault kuoli 25. kesäkuuta 1984 aidsin aiheuttamiin neurologisiin komplikaatioihin.[2]

title: Michel Foucault

text: Foucault'n on väitetty harkinneen nuorempana itsemurhaa ja hän käsitteli itsemurhaa myöhemmissä kirjoituksissaan.[11][12]

title: Michel Foucault

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Eribon, Didier| title = Michel Foucault| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 1993| version = (Michel Foucault, 1989.) Suomentaneet Päivi Järvinen ja Pertti Hynynen| id = ISBN 951-9066-60-8}} Whitebook, Joel: . (PDF) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Ihminen, sielunsa kaltainen

text: Teoksen alussa on sitaatti Michel Foucaultilta.

title: Michel Foucault

text: Han, Béatrice. Foucault's Critical Project: Between the Transcendental and the Historical. Stanford University Press, 2003. Gilles Deleuze, Foucault, Éditions de Minuit, Paris, 1986. Hubert L. Dreyfus & Paul Rabinow, Michel Foucault: Beyond Structuralism and Hermeneutics. The University of Chicago Press 1983. Gary Gutting, Michel Foucault's archaeology of scientific reason. Cambridge University Press 1989.

title: Vankila

text: Rangaistuslaitosten historian on kirjoittanut Michel Foucault (1975). Teoksessaan "Tarkkailla ja rangaista" Foucault toteaa, että valta ei ole vain ”laki, joka sanoo ei”. Se vaatii toteutuakseen väkivaltakoneiston. Tähän koneistoon kuuluu olennaisena osana vankilalaitos siinä missä poliisi ja armeijakin. Valtakäsitys, joka perustuu kiellon, riiston ja alistamisen ajatuksille, ei kykene tarttumaan vallan muihin piirteisiin. Foucault’lle valta on ennen kaikkea tuottavaa; valta tuottaa ja muovaa todellisuutta ja meitä sen keskellä. Valta tuottaa tarpeidensa mukaisen totuuden ja todellisuuden: totuus on valtaa hyvin käytännöllisessä mielessä. Panoptikon on filosofi Jeremy Benthamin suunnittelma vankilatyyppi, joka on rakennettu niin, että vankeja voidaan seurata vähimmällä mahdollisella henkilökunnalla niin, että vanki ei huomaa, että häntä seurataan.

title: Michel Foucault

text: Collège de Francen luennot:

title: Michel Foucault

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Alhanen, Kai| title = Käytännöt ja ajattelu Michel Foucault’n filosofiassa| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2007| version = Väitöskirja: Helsingin yliopisto| id = ISBN 978-952-495-015-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Andersson, Marja & Anttila, Anu-Hanna & Rantanen, Pekka (toim.)| title = Kahden muusan palveluksessa: Historiallisen sosiologian lähtökohdat ja lähestymistavat| location = Turku| publisher = Turun historiallinen yhdistys| year = 2005| id = ISBN 952-99637-0-X}} Helén, Ilpo: Michel Foucault'n valta-analytiikka. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Heiskala, Risto (toim.)| title = Sosiologisen teorian nykysuuntauksia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1994 (3. painos 2000)| id = ISBN 951-662-596-7}} Koivusalo, Markku: Michel Foucault ja tuottavan vallan järjestys. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Tontti, Jarkko & Mäkelä, Kaisa (toim.)| title = Filosofien oikeus 2| location = Helsinki| publisher = Suomalainen lakimiesyhdistys| year = 2001| id = ISBN 951-855-189-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Koivusalo, Markku| title = Kokemuksen politiikka: Michel Foucault'n ajattelujärjestelmä| location = Helsinki| publisher = Tutkijaliitto| year = 2012| id = ISBN 978-952-5169-82-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kusch, Martin| title = Tiedon kentät ja kerrostumat: Michel Foucault’n tieteentutkimuksen lähtökohdat| location = Oulu| publisher = Pohjoinen| year = 1993| version = (Foucault's Strata and Fields: An Investigation into Archaeological and Genealogical Science Studies, 1991.) Suomentanut Heini Hakosalo| id = ISBN 951-749-187-5}} Ojakangas, Mika: Suvereeni ja rahvas. Carl Schmitt kohtaa Michel Foucault'n. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Politiikka pois paikoiltaan: Sakari Hännisen juhlakirja| location = Jyväskylä| publisher = Jyväskylän yliopisto| year = 1998| id = ISBN 951-39-0286-2}} Oksala, Johanna: Filosofin ruumis: Michel Foucault (1926–1984). Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Kaitaro, Timo & Roinila, Markku| title = Filosofin kuolema| location = Helsinki| publisher = Summa| year = 2004| id = ISBN 952-5418-11-1}} Oksala, Johanna: Foucault ja feminismi. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Heinämaa, Sara & Reuter, Martina & Saarikangas, Kirsi (toim.)| title = Ruumiin kuvia: Subjektin ja sukupuolen muunnelmia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1997| id = ISBN 951-662-689-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tuori, Kaarlo| title = Foucault’n oikeus: Kirjoituksia oikeudesta ja sen tutkimisesta| location = Helsinki| publisher = WSOY lakitieto| year = 2002| id = ISBN 951-670-072-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Varis, Tuula| title = Vallan genealogia: Tutkimus Michel Foucault’n valtakäsityksistä| location = Tampere| publisher = Tampereen yliopisto, politiikan tutkimuksen laitos, rauhan- ja kehitystutkimuksen yksikkö| year = 1989| id = ISBN 951-44-2562-6}}

title: Michel Foucault

text: Foucault syntyi ylempään porvaristoon kuuluvan varakkaan kolmilapsisen perheen toisena lapsena. Hänen isänsä oli kirurgi ja anatomian professori Paul Foucault ja äitinsä kirurgin tytär Anne Malapert.[1][2]

title: Psykoanalyysi

text: Judith Butler Salvador Dalí Jacques Derrida Federico Fellini Michel Foucault Peter Gay Alfred Hitchcock Siri Hustvedt Eric Richard Kandel

title: Michel Foucault

text: Luokka:Aatehistorioitsijat Luokka:Ranskalaiset filosofit Luokka:Vuonna 1926 syntyneet Luokka:Vuonna 1984 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Diskurssi

text: 1960-luvulla diskurssien tarkastelu tuli myös tieteen huomion kohteeksi. Diskurssiteoreetikoista kenties tunnetuin, ranskalainen Michel Foucault määritteli käsitteen pyykittämällä rajaa strukturaaliseen kielitieteeseen, jossa on olennaista jako kielijärjestelmään (langue) ja yksittäisiin kielen puhuntoihin (parole). Foucaultin mukaan kielessä vaikuttaa näihin perusosiin palautumattomia sääntöjä, jotka ohjaavat merkitysten muotoutumista. Foucault sijoittikin diskurssin käsitteen kielijärjestelmän ja yksittäisten puhuntojen väliin. Tutkimuksen painopistealueeksi muodostui sen selvittäminen, miten ja miksi puhunnat vaihtelevat eri aikoina ja eri paikoissa.[2]

title: Michel Foucault (kirja)

text: Michel Foucault () on Didier Eribonin vuonna 1989 julkaisema elämäkerta Michel Foucault'sta. Teoksen ovat suomentaneet Päivi Järvinen ja Pertti Hynynen ja sen on julkaissut suomeksi Vastapaino vuonna 1993.

title: Michel Foucault

text: Foucault'n ajatteluun vaikutti vahvasti 1960-luvun strukturalismi, ja häntä onkin usein pidetty jälkistrukturalistisena ajattelijana. Arvostelijoidensa taholta Foucault on myös usein liitetty postmodernismiin. Itse hän sanoi, ettei ymmärtänyt mihin ongelmiin tai ajattelusuuntaan käsitteellä postmoderni viitataan. Strukturalismin ansiona hän oli nähnyt subjektin kysymyksen uudelleen järjestämisen ja sen keskeisen filosofisen roolin hylkäämiseen. Vaikka etenkin Jürgen Habermas arvosteli Foucault'ta valistuksen perinteen hylkäämisestä, Foucault itse katsoi jatkaneensa ajattelussaan valistuksen itsekriittistä perinnettä ja historiallisen järjen itsekritiikkiä. Viimeisinä vuosinaan hän nimesi ajattelunsa pyrkimyksen: luoda filosofista omaa itseämme ja olemassaoloamme kyseenalaistavaa historiallista ontologiaa. Foucault pysyikin loppuun asti niin sanotun filosofisen humanismin ja antropologian kriitikkona.

title: Michel Foucault

text: Macey, David. The Lives of Michel Foucault. New York: Pantheon Books, 1994. Miller, James. The Passion of Michel Foucault. New York: Simon and Schuster, 1993. David Halperin, Saint-Foucault: Towards a Gay Hagiography.

title: Postmoderni filosofia

text: Vaikutusvaltaisimpia varhaisia postmoderneja filosofeja olivat Michel Foucault, Jean-François Lyotard ja Jacques Derrida. Foucault lähestyi postmodernia filosofiaa historiallisesta näkökulmasta, rakentaen strukturalismille, mutta samalla hylkäämällä strukturalismin palauttamalla historian länsimaiseen ajatteluun ja horjuttamalla samalla sen filosofisten rakenteiden vakautta. Hän myös tutki, kuinka tietoa määritellään ja muutetaan "voimaa" käyttämällä.

title: Foucault/Nietzsche

text: Foucault/Nietzsche on vuonna 1998 julkaistu kirja, joka sisältää Michel Foucault'n kaksi Friedrich Nietzschen ajattelua käsittelevää esseetä. Tutkijaliiton julkaiseman teoksen ovat suomentaneet Turo-Kimmo Lehtonen ja Jussi Vähämäki. Esipuheen on kirjoittanut Mika Ojakangas.

title: Michel Foucault

text: Foucault'n ajattelu nousi ranskalaisen tieteenhistorian ja filosofian perinteestä ja kiinnostuksesta tiettyjä perinteisen filosofian vieroksumia ilmiöitä, kuten hulluutta, sairautta, laittomuutta ja seksuaalisuutta kohtaan. Foucault halusi myös koetella filosofiaa muihin tiedonmuotoihin nähden ja käsitteli ajattelussaan erityisesti psykiatriaan, lääketieteeseen, historiaan, ihmistieteisiin, kirjallisuuteen, rikosoikeuteen ja teologiaan liittyviä aiheita.

title: Michel Foucault

text: Suomessa Foucault on vaikuttanut erityisesti sosiologien, politiikan tutkijoiden, filosofien, taiteentutkijoiden ja naistutkijoiden ajatteluun. Foucault'sta ovat kirjoittaneet erityisesti sosiologit Ilpo Helén[19] ja Turo-Kimmo Lehtonen, politiikantutkijat Mika Ojakangas ja Markku Koivusalo,[20] feministisen filosofian ja naistutkimuksen edustajat Johanna Oksala[21] ja Tuija Pulkkinen[22], käytännöllisen filosofian tutkija Sanna Tirkkonen sekä taidefilosofi Anita Seppä.[23]


query: Mitä eksoplaneetta tarkoittaa?

title: Eksoplaneetta

text: Eksoplaneetta on aurinkokuntamme ulkopuolella sijaitseva eli ekstrasolaarinen planeetta. Ensimmäinen varmistettu eksoplaneetta löydettiin vuonna 1992, ja toukokuussa 2016 löydettyjen planeettojen määrä oli jo 3300. Lisäksi Nasan Kepler-avaruusteleskooppi on havainnut yli 4700 eksoplaneettaehdokasta, jotka odottavat lisähavaintoja ennen löytöjen varmistamista.[1]

title: Gliese 436 b

text: Gliese 436b, lyhyemmin GJ 436 b, on vuonna 2004 Gliese 436:n läheisyydestä löydetty eksoplaneetta ja yksi ensimmäisistä kuumista neptunuksista. Planeetta on myös ensimmäinen kokoluokkansa eksoplaneetta, joka on havaittu ylikulun avulla.

title: 55 Cancri f

text: 55 Cancri f on noin 41 valovuoden päässä Maasta sijaitsevaa tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta Ravun tähdistössä. Se on viides tähtijärjestelmästä löydetty planeetta ja etäisyyden mukaan neljäs tähdestä. 55 Cancri f oli ensimmäinen eksoplaneetta, jonka tunnuskirjain oli "f".

title: Kepler-7b

text: Kepler-7b on eksoplaneetta, joka löydettiin Kepler-avaruusteleskoopilla vuonna 2010 (ensimmäisten teleskoopilla löydettyjen planeettojen joukossa). Se on jättiläisplaneetta, joka kiertää pääsarjan tähteä Kepler-7 noin Lyyran tähdistön suunnalla. Kepler-7b on myös ensimmäinen eksoplaneetta, josta on pystytty muodostamaan kartta. Kartan muodostamiseksi planeettaa kuvattiin avaruusteleskoopilla kolmen vuoden ajan, ja löydetyt selkeästi heijastavat kuviot tulkittiin pilviksi.

title: WASP-12

text: Tällä tähdellä on hyvin lähellä kiertävä, suureksi osaksi kaasusta koostuva eksoplaneetta. Planeetta WASP-12b on läpimitaltaan laskettua suurempi, ja se kiertää hyvin lähellä keskustähteään. Kiertoaika on noin 1.09 päivää. Se on ensimmäinen löydetty hiilipitoinen eksoplaneetta, ja hiiltä sillä on enemmän kuin happea.

title: HD 154672 b

text: HD 154672 b on eksoplaneetta joka kiertää vanhaa ja metallipitoista G-tyypin tähteä HD 154672 noin 210 valovuoden päässä Aurinkokunnasta, Alttarin tähdistön suunnalla. Sen löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. syyskuuta 2008. Eksoplaneetta on tyypiltään jättiläisplaneetta, koska sen massa on vähintään viisinkertainen Jupiteriin verrattuna.

title: Gliese 581 b

text:
Gliese 581 b on eksoplaneetta, joka kiertää keskustähteään Gliese 581:tä. Se on niin sanottu "kuuma neptunus". Eksoplaneetta kiertää keskustähteään 0,041 AU:n päässä eli noin 6 miljoonan kilometrin etäisyydellä, noin 5,36865 päivän jaksolla. Radan soikeus on noin 0,031.
Planeetan massa on vähintään 0,05 Jupiterin massaa. Säde on 4,02 Maan sädettä. Planeetan tiheys 1506 kg/m3, lämpötila 420 kelviniä eli noin 147 °C.

title: Kepler-37b

text: Kepler-37b on eksoplaneetta, joka löydettiin 20. helmikuuta 2013. Se kiertää keltaista G-tyypin pääsarjan tähteä Kepler-37 noin 215 valovuoden päässä Maasta, Lyyran tähdistön suunnalla. Planeetta on tällä hetkellä pienin tunnettu eksoplaneetta.

title: Iota Horologii

text: Iota Horologii on 50 valovuoden päässä Heilurikellon tähdistössä oleva Aurinkoa muistuttava tähti, joka on Aurinkoa 1,5 kertaa kirkkaampi. Tähti luokiteltiin aikaisemmin G3IV, nyt G0Vp. Tähdellä on eksoplaneetta. Q1 Eridani 7,3 valovuoden päässä on tätä tähteä lähin tunnettu tähti, jolla on eksoplaneetta.

title: VB 10b

text: VB 10 b on tähteä VB 10 kiertävä mahdollinen eksoplaneetta. Kohteen löytyminen julkaistiin 28. toukokuuta 2009 ja se saattaa olla ensimmäinen astrometrian avulla löydetty eksoplaneetta.

title: MOA-2007-BLG-192-L b

text: MOA-2007-BLG-192-L b on viimeisten arvioiden mukaan 1,4 Maapallon massainen eksoplaneetta Jousimiehen tähdistössä. Tieto planeetan löytymisestä julkaistiin American Astronomical Societyn kokouksessa 2. kesäkuuta 2008. Kohde on toistaiseksi pienin tunnettu tavallista tähteä kiertävä eksoplaneetta.

title: Eksoplaneetta

text: Ensimmäinen suora kuva eksoplaneetasta oli lähellä infrapunavaloa olevilla taajuuksilla otettu kuva 2M1207b:stä.[18] Ensimmäinen silmin nähtävän valon avulla valokuvattu eksoplaneetta oli pölykiekkotähti Fomalhautia kiertävä eksoplaneetta. Fomalhaut b:n kuvat julkaistiin Science-lehdessä 14. marraskuuta 2008.[19][20] Ensimmäinen kartta eksoplaneetan pilvistä oli vuonna 2013 julkaistu jättiläisplaneetta Kepler-7b:n pilvikartta. Kartan muodostamisessa käytettiin Spitzerin ja Keplerin keräämiä aineistoja.[21]

title: Poltergeist (eksoplaneetta)

text: Se on ensimmäinen eksoplaneetta, joka löydettiin aurinkokunnan ulkopuolelta. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Koska planeetta PSR B1257+12 d sijaitsee lähellä planeetta c:tä ja se on massaltaan lähellä c:n massaa, ne aiheuttavat toisilleen havaittavia häiriöitä kiertoradoillensa.

title: HAT-P-32b

text: HAT-P-32b on eksoplaneetta joka kiertää G- tai F-tyypin tähteä HAT-P-32 noin 1 044 valovuoden päässä Aurinkokunnasta, Andromedan tähdistön suunnalla. Sen ja HAT-P-33b eksoplaneetan löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 6. kesäkuuta 2011, mutta sen olemassaolosta oli viitteitä jo niinkin aikaisin kuin 2004. Eksoplaneetta on luultavasti tyypiltään kuuma jupiter, ja vaikka sen massa on hieman pienempi kuin Jupiterilla, se on kooltaan lähes kaksinkertainen.

title: Gliese 581 c

text: Gliese 581 c on eksoplaneetta, joka kiertää punaista kääpiötähteä Gliese 581:tä mahdollisesti elinkelpoisella vyöhykkeellä, noin 10 miljoonan kilometrin etäisyydellä tähdestä. Eksoplaneetan massa on noin viisi Maan massaa, mikä tekee siitä supermaan. Planeetan halkaisija on 1,5 kertaa suurempi kuin Maan eli vajaat 20 000 kilometriä. Gliese 581 sijaitsee 20,4 valovuoden päässä Maasta Vaa'an tähdistön suunnassa. Se on 87. lähin tähti Auringosta. Stéphane Udryn johtama tutkijaryhmä julkaisi tiedon planeetan löytymisestä 24. huhtikuuta 2007. Gliece 581 c on toinen aurinkokunnasta löydetty planeetta, ja järjestyksessä kolmas. Se oli pienin aurinkokunnan planeetta, mutta 21. huhtikuuta 2009 löydettiin Gliese 581 e, vielä pienempi planeetta. Gliese 581 e:stä tuli pienin tunnettu eksoplaneetta.

title: Pollux

text: Polluxilla on eksoplaneetta 1,64 AU:n päässä keskustähdestä. Pollux b:n massa on vähintään 2.3 ± 0.45 Jupiterin massaa ja kiertoaika noin 590 päivää. Sen kiertorata on miltei ympyrä.Polluxilla on eksoplaneetta.

title: HD 114762 b

text: HD 114762 b on varmistamaton eksoplaneetta, joka löydettiin vuonna säteisnopeusmenetelmällä vuonna 1989. Planeetta saattaa olla ensimmäinen koskaan löydetty eksoplaneetta, mutta on mahdollista, että se osoittautuukin ruskeaksi kääpiöksi. Planeetta kiertää F-tyypin pääsarjan tähteä ja kaksoistähteä HD 114762 noin 128,7 valovuoden päässä Maasta.

title: Proxima Centauri b

text: Proxima Centauri b (myös nimellä Proxima b[1][2]) on eksoplaneetta, joka kiertää Proxima Centauria. Kentaurin tähdistössä sijaitseva punainen kääpiötähti Proxima Centauri on Aurinkoa lähin tähti. Proxima Centaurin etäisyys meistä on noin 4.2 valovuotta (1,3 parsekia, 40 · 1012 km:a). Proxima b on Aurinkokuntaa lähin tunnettu eksoplaneetta sekä lähin tunnettu mahdollisesti elinkelpoinen eksoplaneetta.

title: Eksoplaneetta

text: Pulsariajoituksen avulla on mahdollista jäljittää pulsaria kiertäviä taivaankappaleita. Pulsari lähettää tasaisin väliajoin radioaalloista muodostuvia pulsseja. Mahdollinen kiertolainen aiheuttaa muutoksia pulssien ajoitukseen, ja ajoituspoikkeamia voidaan käyttää eksoplaneettojen havaitsemiseen. Astrometrian avulla voidaan havaita eksoplaneetta, kun se ratajaksonsa aikana siirtelee yhteistä painopistettä kiertävää keskustähteään. Mikrolinssien avulla voidaan havaita eksoplaneettoja niiden painovoiman vuoksi taittuneiden valonsäteiden perusteella.[9] Tällä tavalla voidaan löytää planeettoja, jotka sijaitsevat kauempana keskustähdestään kuin säteisnopeus- ja ylikulkumenetelmillä löydetyt planeetat.[3]

title: WASP-17b

text: WASP-17b on eksoplaneetta, joka löydettiin 11. elokuuta 2009. Se kiertää keltavalkoista F-tyypin pääsarjan tähteä WASP-17 Skorpionin tähdistön suunnalla. Se oli ensimmäinen eksoplaneetta, jonka havaittiin kiertävän tähteään retrogradisella radalla (tähden pyörimissuuntaa vastaan). Myös planeetan tiheys on poikkeavan alhainen: vain 6−14 % Jupiterin tiheydestä (0,08−0,19 g/cm).

title: Alfa Centauri Bb

text: Alfa Centauri Bb on mahdollinen eksoplaneetta, joka kiertää Auringon naapuritähteä Alfa Centauri B noin 4,36 valovuoden päässä Maasta, Kentaurin tähdistön suunnalla. Jos planeetan olemassaolo varmistettaisiin, löytö olisi erityisen merkittävänä, sillä se olisi Maata lähin löydetty eksoplaneetta ja pienimassaisin auringonkaltaista tähteä kiertävä planeetta.

title: Draugr (eksoplaneetta)

text: Draugr eli PSR B1257+12 b on eksoplaneetta. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 A. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Se on pienimassaisin tunnettu eksoplaneetta.

title: Kepler-22b

text: Kepler-22b on eksoplaneetta, joka löydettiin Kepler-avaruusteleskoopilla 12. toukokuuta 2009. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. joulukuuta 2011. Planeetan löytäminen oli erityisen merkittävä tapahtuma, koska se oli löytöhetkellään pienin tunnettu (säde 2,4 Maan sädettä) auringonkaltaisen tähden elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitseva eksoplaneetta.

title: Alfa Centauri

text: Proxima Centauria kiertää elokuussa 2016 löydetty eksoplaneetta, Proxima Centauri b. Planeetta on Maata lähin koskaan löydetty eksoplaneetta sekä myös eräs pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista.

title: 55 Cancri b

text: 55 Cancri b on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Se on järjestyksessä toinen planeetta tähdestä lähtien. Planeetta on ns. kuuma jupiter. Planeetta oli neljäs löydetty eksoplaneetta. Sen löysivät Paul Butler ja Geoffrey Marcy 12. huhtikuuta 1996. Kuten suurin osa tunnetuista eksoplaneetoista, 55 Cancri b löydettiin säteisnopeusmenetelmän avulla. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin yhdessä Ypsilon Andromedaea kiertävän sisimmän planeetan kanssa.

title: Pegasus

text: Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi "Osiris". Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla.

title: Gamma Cephei Ab

text: Gamma Cephei Ab on eksoplaneetta, joka kiertää oranssia alijättiläistähteä Gamma Cephei A noin 45 valovuoden päässä Maasta, Kefeuksen tähdistön suunnalla. Planeetan olemassaoloa arveltiin jo vuonna 1988, mutta se varmistettiin vasta vuonna 2002. Määritelmästä riippuen planeetta voi siis olla ensimmäinen koskaan löydetty eksoplaneetta.

title: Phobetor (eksoplaneetta)

text: Phobetor eli PSR B1257+12 d on eksoplaneetta. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 C. Se on yksi kolmesta kappaleesta, jotka kiertävät sen emotähteä. Se sijaitsee noin 2 300 valovuoden päässä Auringosta Neitsyen tähdistössä. Planeetta on miltei neljä maan massaa. Koska planeetta PSR B1257+12 b sijaitsee lähellä planeetta d:tä ja se on massaltaan lähellä d:n massaa, ne aiheuttavat toisilleen havaittavia häiriöitä kiertoradoillensa.

title: 2M1207b

text: 2M1207b on eksoplaneetta, joka kiertää ruskeaa kääpiötä nimeltä 2M1207 Kentaurin tähdistössä noin 170 valovuoden päässä Maasta. Se on ensimmäinen suoraan kuvattu eksoplaneetta, ja sen asemasta planeettana on melkoinen varmuus. Planeetan on arvioitu olevan noin viiden miljoonan vuoden ikäinen. Se on huomattavasti suurempi jättiläinen kuin oman aurinkokuntamme suurin planeetta Jupiter.

title: Poltergeist (eksoplaneetta)

text: Poltergeist on eksoplaneetta, joka on tähtitieteellisellä nimellään PSR 1257+12 c. Planeetan ensimmäinen nimi löydettäessä oli PSR B1257+12 B.


query: Miksi Publius Licinius Egnatius Gallienus toimi keisarina isänsä kanssa yhdessä?

title: Gallienus

text: Keisari Gallus lähetti vuonna 253 Reinin legioonien komentajana toimineen Valerianuksen usurpaattori Aemilianusta vastaan, joka oli marssimassa armeijoineen kohti Roomaa. Pian tuli kuitenkin tieto, että omat sotilaat olivat surmanneet Galluksen, ja Valerianuksen joukot julistivat komentajansa keisariksi. Muutaman kuukauden kuluttua Aemilianuksen joukot päättivät siirtyä Valerianuksen puolelle ja murhasivat johtajansa. Valerianuksesta tuli nyt keisari, ja senaatti nimitti Gallienuksen hänen seuraajakseen (caesar) ja antoi tälle kunnianimen nobilissimus Caesar (). Kun Valerianus pääsi Roomaan, hän korotti Gallienuksen kanssahallitsijakseen (augustus). Gallienus otti vastuulleen valtakunnan länsiosan sekä Reinin ja Tonavan rajojen vartioimisen. Valerianus taas lähti vuoden 254 alussa itään persialaisia vastaan, jotka olivat kuningas Saporin johdolla hyökänneet Armeniaan ja Syyriaan.[9] Gallienus julisti myös vaimonsa Cornelia Saloninan Augustaksi.[10] Gallienus oli todennäköisesti noin 35-vuotias noustessaan valtaan vuonna 253.[11]

title: Decius

text: Vuoden 251 alussa Decius otti vastaan konsulinviran yhdessä erään Vettius Gratuksen kanssa. Deciuksen ajan kolikoiden kääntöpuolien aiheista on voitu päätellä, että hän noudatti hyvin konservatiivista politiikkaa. Hän yritti jopa palauttaa vanhan lakkautetun kensorinviran tarjoamalla sitä senaattori Publius Licinius Valerianukselle. Tätä ei kuitenkaan nimitetty virkaan.

title: Publius Licinius Crassus

text: Publius Licinius Crassus oli roomalainen nimi.

title: Publius Quinctilius Varus

text: Varus kuului vanhaan patriisisukuun, jolla ei ollut juuri poliittista vaikutusvaltaa. Hänen isänsä Sextus Quinctilius Varus osallistui Julius Caesarin salamurhaan, ja teki itsemurhan Filippoin taistelun jälkeen vuonna 42 eaa. Publius Quinctilius Varuksesta tuli jo varhain Octavianuksen, tulevan keisari Augustuksen, kannattaja. Varus kohensi asemaansa Augustuksen hallintokoneistossa menemällä naimisiin Augustuksen neuvonantajan Marcus Vipsanius Agrippan tyttären kanssa. Vuonna 13 eaa. hän oli konsulina yhdessä tulevan keisarin Tiberiuksen kanssa. Varus sai Afrikan provinssin prokonsulin viran vuosiksi 7–6 eaa., ja hänestä tuli myös Syyrian legaatti 6–3 eaa. Juudeassa syttyi kapina Herodes I Suuren kuoltua vuonna 4 eaa. Varus murskasi kapinalliset tehokkaasti ja palautti Rooman hallinnon alueelle. Roomalaiset lähteet eivät kuitenkaan mainitse kyseistä tapahtumaa ja Josephus jää yksin tapahtuman ainoaksi lähteeksi. Kuitenkin, Varuksen kyvykkyydestä vakuuttunut Augustus lähetti tämän lopulta vuonna 7 jaa. Rooman valtakunnan rajaseudulle, Reinin itäpuolelle, jossa Varus toimi legaattina eli sekä sotapäällikkönä että maaherrana. Hänen tehtävänään oli vakiinnuttaa Rooman toimi- ja tuomiovalta vastavalloitetulla alueella.

title: Licinius

text: Galerius kuoli vuonna 311, minkä jälkeen Licinius ja Maximinus Daia jakoivat valtakunnan itäosan keskenään. Vuotta myöhemmin Konstantinus Suuri kukisti Maxentiuksen Mulviuksen sillan taistelussa. Maxentiuksen kuoleman jälkeen Licinius ja Konstantinus tapasivat Milanossa. Licinius meni naimisiin Konstantinuksen siskon Constantian kanssa. Pari sai yhden pojan, Valerius Licinianus Liciniuksen. Keisarit allekirjoittivat myös Milanon ediktin, joka teki lopun kristittyjen vainoista.

title: Publius Crassus

text: Publius Licinius Crassus (kuoli 53 eaa.) oli roomalainen sotilas, joka toimi Gallian sodan aikana Julius Caesarin legaattina. Caesar lähetti hänet muun muassa Akvitaniaan kukistamaan roomalaisille vihamielisiä heimoja 57 eaa.

title: Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista

text:
265. P. Licinius Valerianus II, Lucillus
266. Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus VII, Sabinillus
267. Paternus, Archesilaus
268. Paternus II, Licinius Egnatius Marinianus
269. Imp. Caesar M. Aurelius Claudius Augustus, Paternus

title: Cornelia Salonina

text: Julia Cornelia Salonina (k. syksy 268) oli roomalainen keisarinna ja keisari Gallienuksen vaimo. Hänen varhaisista vuosistaan ei tiedetä mitään. Kun Gallienus nousi keisariksi yhdessä isänsä Valerianuksen kanssa vuonna 253, Cornelia Salonina oli ollut Gallienuksen vaimo jo useita vuosia. Vuonna 254 Gallienus julisti vaimonsa "Augustaksi". Cornelia Salonina sai Gallienuksen kanssa kolme lasta, Valerianus II:n, Saloninuksen ja Egnatius Marinianuksen. Salaliittolaiset murhasivat Gallienuksen syys- tai lokakuussa 268 Mediolanumin lähettyvillä Pohjois-Italiassa. Pian murhattiin myös Cornelia Salonina ja parin ainoa elossa ollut poika ja vuoden konsuli Marinianus.

title: Gallienus

text: Vuonna 254 Gallienus oli ensimmäisen kerran konsulina yhdessä Valerianuksen kanssa. Kun Gallienuksen isä taisteli persialaisia vastaan Syyriassa, Gallienus itse keskittyi torjumaan germaaniheimojen hyökkäyksiä Reinillä ja Tonavalla pitäen samalla päämajaansa Sirmiumissa tai Viminaciumissa. Hän myös linnoitutti useita Reinin alueen kaupunkeja. Vuonna 254 hän löi germaanit Balkanilla ja otti arvonimen Germanicus (). Gallienus solmi myös liittolaissopimuksen markomannien päällikön Attaloksen kanssa. Tämä sai alueita Pannoniasta vastineeksi siitä, että vartioi Rooman rajaa alueellaan. Gallienus otti Attaloksen tyttären Pipan jalkavaimokseen.[4][7][12]

title: Valerianus II

text: Publius Licinius Cornelius Egnatius Valerianus, usein Valerianus II tai Valerianus Iunior (k. alkuvuonna 258) oli Rooman keisari Gallienuksen ja hänen vaimonsa Cornelia Saloninan vanhin poika. Hänen isänsä nimitti Valerianus II:n seuraajakseen ("caesar") Viminaciumissa vuonna 256 tai 257. Tämän jälkeen Gallienus, hänen isänsä ja kanssahallitsijansa Valerianus, ja Valerianus II taistelivat yhdessä frankkeja vastaan Galliassa ja Germaniassa. Afrodisiaksesta löydetyssä piirtokirjoituksessa kerrotaan, että kaikki kolme olivat vuonna 257 Colonia Agrippinassa. Vuoteen 258 mennessä frankit oli kukistettu ja Valerianus palasi takaisin itään, jättäen Valerianus II:n Illyricumiin. Samoihin aikoihin provinssin joukkojen komentaja, Ingenuus julistautui kuitenkin keisariksi ja kapinoi Gallienusta ja Valerianusta vastaan. Ilmeisesti Valerianus II kuoli kapinan aikana. Toinen vaihtoehto on ennen kapinaa. Gallienus antoi julistaa Valerianuksen jumalaksi ("Divus Valerianus Caesar"), mutta myöhemmin hänen perintönsä kuitenkin kirottiin ("Damnatio memoriae").

title: Licinius

text: Licinius syntyi Daciassa noin vuonna 265. Hänen perheensä oli kotoisin vaatimattomista oloista. Licinius osallistui keisari Galeriuksen Persian sotaretkeen vuonna 297. Galerius lähetti Liciniuksen lähettilääksi Maxentiuksen luokse vuonna 307. Maxentius oli julistautunut keisariksi isänsä Maximianuksen kanssa, ja Galerius ei ollut yrityksistään huolimatta saanut heitä kukistettua. Lokakuussa tai marraskuussa 308 järjestetyssä Carnuntumin kokouksessa Licinius valittiin uudeksi "augustukseksi" kuolleen Severuksen tilalle. Liciniuksen hallintoalueeksi määrättiin Traakia, Illyria ja Pannonia. Galerius olisi halunnut Liciniuksen kukistavan Maxentiuksen, mutta Licinius ei kuitenkaan ryhtynyt sotaan tätä vastaan. Licinius taisteli sarmaatteja vastaan.

title: Egnatia Mariniana

text: Egnatia Mariniana oli roomalainen keisarinna ja todennäköisesti keisari Valerianuksen vaimo ja Gallienuksen äiti. Hän varmasti kuoli ennen vuotta 254, sillä tältä ajalta löydetyssä kolikossa kunnioitetaan Marinianaa jumalana (DIVAE MARINIANAE). Marinianan isä oli mitä luultavimmin eräs Egnatius Victor Marinianus, joka toimi Arabian provinssin legaattina ja Moesia Superiorin maaherrana. Mikäli tämä on totta, Marinianan koko nimi oli Egnatia Mariniana, mikä selittäisi myös Gallienuksen koko nimen, joka oli Publius Licinius "Egnatius" Gallienus.

title: Gallienus

text: Publius Licinius Egnatius Gallienus (noin 218 tai 213 – heinä–syyskuu 268) oli Rooman keisari vuosina 253–268. Hän hallitsi ensin isänsä Valerianuksen kanssa yhdessä vuosina 253–260, mutta sen jälkeen kun persialaiset vangitsivat Valerianuksen vuonna 260, Gallienus hallitsi yksin kuolemaansa asti. Hänen aikanaan Rooman valtakunta oli suurissa vaikeuksissa. Valerianuksen vangitsemisen jälkeisessä sekasorrossa eri puolilla valtakuntaa nousi useita vallananastajia, ja samaan aikaan germaanit, gootit ja persialaiset hyökkäsivät rajojen yli. Gallian keisarikunta irtautui Roomasta vuonna 260, ja 260-luvun lopulla myös Palmyra ajautui erilleen. Gallienus joutui melkein koko valtakautensa ajan taistelemaan sisäisiä ja ulkoisia vihollisia vastaan. Siitä huolimatta hänelle jäi aikaa omistautua myös filosofialle ja runoudelle. Gallienus ihaili ja tuki filosofi Plotinosta sekä kirjoitti lukuisia runoja.[1][2]

text:
250. Imp. Caesar C. Messius Quintus Traianus Decius Augustus II, Vettius Gratus
251. Imp. Caesar C. Messius Quintus Traianus Decius Augustus III, Q. Herennius Etruscus Messius Decius Caesar
252. Imp. Caesar C. Vibius Trebonianus Gallus Augustus II, Imp. Caesar C. Vibius Afinius Gallus Veldumnianus Volusianus Augustus
253. Imp. Caesar C. Vibius Afinius Gallus Veldumnianus Volusianus Augustus II, Valerius Maximus
254. Imp. Caesar P. Licinius Valerianus Augustus II, Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus

title: Publius Egnatius Celer

text: Egnatius sai Nerolta suuria palkkioita, mutta Vespasianuksen aikana Musonius Rufus syytti puolestaan Egnatiusta itseään, ja hänet tuomittiin kuolemaan.

title: Publius Crassus

text: Vuonna 54 eaa. Publius matkusti Syyriaan, missä hänen isänsä Marcus Licinius Crassus suunnitteli sotaa Parthiaa vastaan. Hänellä oli mukanaan noin tuhatpäinen gallialaisista koostuva ratsuväkiyksikkö. Hän kuoli Carrhaen taistelussa vuonna 53 eaa. johtaessaan ratsuväen vastahyökkäystä parthialaisia vastaan. Parthialainen katafraktiratsuväki oli kuitenkin liian voimakas ja sai saarrettua gallialaiset, jotka olivat erkaantuneet muusta armeijasta. Lopulta Publius määräsi erään sotilaansa surmaamaan hänet.

title: Publius Aelius Hadrianus Afer

text:
Publius Aelius Hadrianus Afer oli roomalainen virkamies, joka eli ensimmäisellä vuosisadalla. Hän oli keisari Trajanuksen serkku ja tulevan keisarin Hadrianuksen isä.
Publius Aelius Hadrianus Afer syntyi Espanjassa, lähellä nykyistä Sevillaa. Hän sai lisänimen "Afer", afrikkalainen, palveltuaan hyvin Mauritaniassa. Hän sai preettorinviran, mutta kuoli pian sen jälkeen noin vuonna 85. Orvoksi jäänyt poika jäi Trajanuksen ja Publius Acilius Attianuksen kasvatettavaksi.

title: Marinianus

text: Publius Licinius Egnatius Marinianus (noin 265?–268) oli Rooman keisari Gallienuksen ja hänen vaimonsa Cornelia Saloninan kolmas ja nuorin poika. Hänen setänsä oli Gallienuksen veli Valerianus nuorempi. Marinianuksen molemmat veljet, Valerianus II ja Saloninus olivat kuolleet vuonna 257 ja 260, joten hän oli ainoa Gallienuksen perillinen. Marinianus oli konsulina vuonna 268, vaikka hän oli vasta noin kolmen vuoden ikäinen. Marinianus luultavasti murhattiin vuonna 268 yhdessä hänen isänsä ja äitinsä kanssa.

title: Publius Egnatius Celer

text: Egnatius Celer oli Barea Soranuksen, toisen stoalaisen, opettaja ja klientti eli suojatti. Kun Barea Soranusta syytettiin vuonna 66 siksi, että tämä oli hankkinut Neron vihan päälleen, Egnatius Celer toimi tärkeimpänä todistajana tätä vastaan. Barea Soranus ja tämän tytär Servilia saivat kuolemantuomion.

title: Hadrianus

text: Publius Aelius Hadrianus syntyi todennäköisesti Italicassa, Hispaniassa. Hänen isänsä Publius Aelius Hadrianus Afer oli roomalaista senaattorisukua ja keisari Trajanuksen serkku. Äiti Domitia Paulina oli kotoisin Gadesista (nyk. Cádiz).

title: Publius Egnatius Celer

text: Publius Egnatius Celer (n. 60 jaa.) oli roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän toimi neuvonantajana keisari Neron hallitessa, ja siksi hänet määrättiin Vespasianuksen aikana kuolemaan.

title: Publius Licinius Crassus (vuoden 171 eaa. konsuli)

text: Publius Licinius Crassus oli Rooman tasavallan konsuli vuodelle 171 eaa. yhdessä Gaius Cassius Longinuksen kanssa.

text: Crassus oli Gaius Licinius Varuksen poika ja Gaius Licinius Crassuksen veli. Hänen veljenpoikansa oli Gaius Licinius Crassus, joka toimi kansantribuunina vuonna 145 eaa. Crassus adoptoi Publius Licinius Crassus Dives Mucianuksen, joka oli vuoden 131 eaa. konsuli.

text:
255. Imp. Caesar P. Licinius Valerianus Augustus III, Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus II
256. L. Valerius Maximus II, M. Acilius Glabrio
257. Imp. Caesar P. Licinius Valerianus Augustus IV, Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus III
258. M. Nummius Tuscus, Mummius Bassus
259. Nummius Aemilianus Dexter, Ti.? Pomponius Bassus

text:
260. P. Cornelius Saecularis II, C. Iunius Donatus II
261. Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus IV, L. Petronius Taurus Volusianus
262. Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus V, Nummius Fausianus
263. M. Nummius Ceionius Albinus II, Dexter
264. Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus VI, Saturninus

title: Saloninus

text: Publius Licinius Cornelius Valerianus Saloninus (noin 242 – syksy 260) oli Rooman keisari Gallienuksen ja hänen vaimonsa Cornelia Saloninan toiseksi vanhin poika. Hän oli syntynyt noin vuonna 242, mutta hänen elämästään ennen vuotta 258 ei tiedetä juuri mitään. Kun Gallienuksen vanhin poika Valerianus II kuoli vuonna 258, Gallienus nimitti noin 16-vuotiaan Saloninuksen seuraajakseen ("caesar") ja lähetti tämän Colonia Agrippinan kaupunkiin Germania Inferiorin provinssiin yhdessä pretoriaaniprefekti Silvanuksen kanssa. Gallienus taas lähti taistelemaan alemanneja ja gootteja vastaan.

title: Publius Licinius Crassus

text: Sitä ovat kantaneet muun muassa:

title: Gallienus

text: Gallienuksen elämästä ennen keisariutta ei tiedetä mitään varmaa. Malalaksen ja Epitome de Caesaribuksen mukaan Gallienus oli kuollessaan noin 50-vuotias, joten hän olisi syntynyt vuoden 218 paikkeilla. Myös vuotta 213 on arveltu Gallienuksen syntymävuodeksi.[1] Hänen vanhempansa olivat tuleva keisari Publius Licinius Valerianus ja Egnatia Mariniana, joka oli erään Egnatius Victor Marinianuksen tytär. Monet kirjoitukset Gallienuksen kolikoissa viittaavat Faleriin kaupunkiin Etruriassa Italiassa, joten se oli luultavasti Gallienuksen syntymäpaikka, mutta täyttä varmuutta asiasta ei ole.[5][6][7]

title: Valerianus

text: Publius Licinius Valerianus (ennen vuotta 200 – vuoden 260 jälkeen) oli Rooman keisari vuosina 253–260. Valerianus tunnetaan siitä, että hän on ainut Rooman keisari, jonka vihollinen onnistui vangitsemaan. Valerianus poikkesi muista ajan keisareista, sillä hän kuului vanhaan roomalaiseen senaattorisukuun ja oli toiminut useissa korkeissa viroissa ennen nousuaan keisariksi. Tullessaan keisariksi Valerianus teki pojastaan Gallienuksesta augustuksen eli kanssahallitsijansa. Valerianus otti vastuulleen valtakunnan itäosat, kun taas Gallienuksen vastuulle tulivat valtakunnan läntiset osat. Valerianuksen kerrotaan aloittaneen uudelleen kristittyjen vainoamisen, mutta hänen poikansa lopetti ne hänen kuoltuaan. Valerianus soti hallituskautensa aikana persialaisia ja gootteja vastaan ja vuonna 260 hän jäi persialaisten vangiksi. Tarinan mukaan Persian kuningas Sapor I nöyryytti Valerianusta muun muassa käyttämällä häntä jalkatuolina hevosen selkään noustessaan.

title: Valerius Licinianus Licinius

text: Valerius Licinianus Licinius (315–326) oli Rooman keisarin Liciniuksen poika, joka toimi isänsä kanssahallitsijana ("caesar") 1. maaliskuuta 317 alkaen aina isänsä Liciniuksen kukistumiseen 19. syyskuuta 324 saakka. Hänet oli nimitetty caesariksi Serdicassa (nyk. Sofia) Moesian provinssissa. Kun Konstantinus Suuri kukisti hänen isänsä Liciniuksen syyskuussa 324, myös Licinianus Licinius joutui luopumaan asemastaan. Hän kuitenkin pysyi elossa vuoteen 326, jolloin hänet teloitettiin Konstantinuksen käskystä vain 11-vuotiaana.

title: Gallienus

text: Vähästä-Aasiasta Afrodisiaksesta löydetyssä piirtokirjoituksessa kerrotaan, että Gallienus, Valerianus ja Valerianus II olivat vuonna 257 Colonia Agrippinassa. Frankkien hyökkäys oli ilmeisesti niin vakava, että tilanteen rauhoittamiseksi tarvittiin molempia keisareita. Vuoteen 258 mennessä frankit oli kukistettu, ja Gallienus otti jo toisen kerran arvonimen Germanicus Maximus.[6] Keväällä 258 Gallienus ja Valerianus matkasivat Illyricumin läpi takaisin itään ja jättivät Valerianus II:n Balkanille.[13] Nuori Valerianus II kuitenkin kuoli yllättäen, minkä jälkeen Gallienus päätti nimittää nuoremman poikansa Saloninuksen caesariksi.[14] Saloninus lähetettiin Colonia Agrippinaan yhdessä pretoriaaniprefekti Silvanuksen kanssa.[7]


query: Mistä Juhana Maattoman nimi tulee?

title: Juhana Maaton

text: Juhana (24. joulukuuta n. 1166 Beaumont Palace, Oxford – 18./19. lokakuuta 1216 Newark-on-Trent), joka yleisesti tunnetaan nimellä Juhana Maaton (, ), oli Englannin kuningas vuodesta 1199 kuolemaansa asti. Hän oli myös Normandian herttua (1199–1204), Mainen kreivi (1199–1203) ja Akvitanian herttua (1199–1216). Juhana oli Henrik II:n poika ja edellisen kuninkaan Rikhard I Leijonamielen nuorempi veli. Lisänimi Maaton juontui siitä, että lukuisten vanhempien veljiensä jäljiltä Juhanalle ei ollut jäänyt perintömaata isältään.

title: Magna Carta

text: Magna Cartaa levitettiin tiettävästi ainakin 50 kappaletta, ja niistä on säilynyt 24. Alkuperäistä Juhana Maattoman vuonna 1215 sinetillään vahvistamaa on jäljellä neljä.

title: Fredrik II (keisari)

text: Bouvinesin taistelu vuonna 1214 oli valtataistelun kannalta ratkaiseva. Tuolloin Welfien ja englantilaisten sotajoukot hävisivät ranskalaisjoukkoja vastaan käymänsä taistelun. Englantilaisten ja ranskalaisten sekaantuminen tilanteeseen johtui Innocentius III:n ja Englannin kuningas Juhana Maattoman välisestä kiistasta. Paavi oli antanut Ranskan kuninkaalle tehtäväksi valloittaa Englanti, minkä vuoksi Juhana liittoutui Welfien kanssa lyödäkseen Ranskan kuninkaan kanssa liittoutuneen Fredrikin. Oton tappion jälkeen Fredrik jatkoi valtapiirinsä laajentamista käymällä Reinin laakson kaupunkeja vastaan. Osa näistä ei vieläkään tunnustanut Fredrikiä hallitsijaksi. Heinäkuun 23. päivänä 1215 Fredrik kruunattiin jälleen, tällä kertaa Aachenissa. Tässä yhteydessä Fredrik lupasi myös lähteä ristiretkelle alkuvuodesta 1219.

title: Angoulême

text: Angoulême on kaupunki Länsi-Ranskassa. Angoulême on Uuden-Akvitanian alueella sijaitsevan Charenten departementin pääkaupunki. Kunnan alueella asuu 42 096 asukasta (2006), mutta suurkaupunkialueella asukkaita on noin 100 000. Kaupunki sijaitsee Charentejoen ja Touvrejoen haarassa Akvitanian alangolla, noin 100 kilometrin päässä Atlantin rannikolta. Angoulêmen asukkaat juhlivat kaupungin perustamista Juhana Maattoman 18. toukokuuta 1204 allekirjoittaman julistuksen perusteella.

title: Juhana Säde

text: Säteen historiallisissa romaaneissa fiktiivinen päähenkilö seikkailee tunnettujen historiallisten tapahtumien pyörteissä. Maattomat kuninkaat -romaanin kertomus sijoittuu vuosien 967-983 väliseen aikaan, suomalaisittain esihistorialliselle rautakaudelle, jolta on säilynyt erittäin vähän kirjallista tietoa Pohjolan osalta. Muutamien saaga- ja kronikkamainintojen pohjalta Säde on rakentanut kirjakielettömien itämerensuomalaisten olemassaolon huomioivan tarinan.

title: Filip II (Ranska)

text: Koalitio sai erityisesti taloudellista tukea Englannin kuninkaalta Juhana Maattomalta, joka ei kuitenkaan itse ollut saapunut paikalle kärsittyään juuri 2. heinäkuuta 1214 kirvelevän tappion "La Roche-aux-Moinessa" kruununperijä Ludvigin johtamille ranskalaisille joukoille.

title: Stephen Langton

text: Stephen Langton (n. 1150 – 9. heinäkuuta 1228) oli englantilainen keskiajan kirkonmies, joka toimi Canterburyn arkkipiispana vuodesta 1207 kuolemaansa. Hän oli välikappaleena Innocentius III:n ja Juhana Maattoman välille 1200-luvun alussa syntyneessä laajamittaisessa kiistassa, joka syntyi kun Juhanan valtaa pyrittiin rajoittamaan Magna Cartalla.

title: Etkös ole ihmisparka (albumi)

text: Etkös ole ihmisparka on suomalaisen 500 kg lihaa -yhtyeen debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1982. Albumi sisältää sävellyksiä Uuno Kailaan, Yrjö Jylhän, Juhana Cajanuksen ja Antti Achreniuksen runoihin. Albumin nimi tulee Cajanuksen tunnetusta virrestä "Etkös ole, ihmisparka, aivan arka" (nykyisin virsi 612).

title: Juha Sipilän ja Yleisradion toimintaa koskeva kohu 2016

text: Katera Steel on pääministeri Sipilän isoisän Esa Jauhiaisen (1915–2003) vuonna 1961 perustama yritys, jonka nimi alun perin oli Hitsaus ja levytakomo Ky. Sen pääomistajien joukossa ovat nykyään Sipilän enot Markku ja Kari Jauhiainen sekä hänen serkkunsa Ismo ja Ilkka Jauhiainen. Kateralla on ollut Talvivaaraan liikesuhde vuosina 2012 ja 2013. Sipilä oli vuosina 2011−2014 sijoitusyhtiönsä Fortel Investin kautta Kateran vähemmistöosakas 5 % osuudella, ja vuodesta 2014 lähtien kyseiset 5 % ovat olleet Sipilän aikuisten lasten omistuksessa. Vuonna 2011 Ismo Jauhiainen totesi "Talouselämä"-lehdelle, että “Juha Sipilä ei tule hallitukseen, mutta hän antaa meille hallitustyöskentelyyn neuvoja”.

title: Chesterfield

text: Kaupunkioikeudet Chesterfield sai Juhana Maattomalta vuonna 1204.

title: Normandian historia

text: Rikhard Leijonamieli kuoli vuonna 1199 ja samana vuonna 25. toukokuuta Juhana Maaton kruunautti itsensä Normandian herttuaksi Rouenissa. Juhana Maattomalla on historiassa huono maine, näin erityisesti hänen raskaan verotuksensa vuoksi, lisäksi hänen kerrottiin olevan paholaisen palveluksessa. Juhana kuitenkin vannoi uskollisuutta Ranskan kuninkaalle ja sai aikaan Goulet'n rauhan. Juhana myös avioitui muista välittämättä Isabelle Tailleferin kanssa. Isabelle oli luvattu puolisoksi Lusignanin Hugues IX:lle, Ranskan kuninkaan vasallille. Hugues koki rikoksen vakavana ja vaati feodaaliherraltaan kuningas Filip II:ltä oikeutta. Kuningas noudatti feodaalista perinnettä ja takavarikoi Juhana Maattoman ranskalaiset läänitykset, koska tämä ei ollut läsnä tuomiota jaettaessa. Kuningas antoi Normandian Juhanan serkulle Arthur Bretagnelaiselle, mutta säilytti osan maakunnasta kuitenkin omassa hallinnassaan. Juhan Maaton murhautti serkkunsa Arthurin, mutta normandialaiset paronit jättivät Juhanan kuninkaan vaikutusvallan vuoksi. Vuoden 1203 kesästä lähtien Gailalrdin linnoitusta piiritettiin ja piiritys kesti aina maaliskuuhun 1204 saakka. Tämän jälkeen Filip II:n joukot pääsivät Rouenin kaupunkiin, jonne ne tunkeutuivat 24. kesäkuuta 1204. Kuningas takavarikoi uudelleen koko Normandian ja yhdisti sen kuningaskuntaan "kuninkaallisena alueena", jonka myötä kuningas itse sai kaikki alueen tulot ja määräsi kaikki sen virkamiehet.

title: Framlinghamin linna

text:
Nykyisen torneilla vahvistetusta kehämuurista ja sisäpihasta koostuvan linnan rakennustöiden arvioidaan alkaneen noin 1190. Roger Bigod oli yksi Juhana Maattoman päävastustajista ensimmäisessä paronien sodassa. Kuningas Juhana valtasi vähäistä vastarintaa tehneen linnan maaliskuussa 1216.
Kuningas Edvard II lahjoitti linnan velipuolelleen Thomas de Brothertonille vuonna 1312. Sen peri useiden vaiheiden kautta kreivitär Margaret Brotherton ja hänen jälkeensä Mowbrayn suku, jonka viimeisen edustajan kuoltua ilman miespuolista jälkeläistä vuonna 1476 tuli Howardin suvusta Framlinghamin omistajia ja Norfolkin herttuoita. Ensimmäinen herttua John Howard kaatui Bosworthin taistelussa ja hänen vanhin poikansa Thomas otettiin vangiksi. Hän ehti kuitenkin korjata linnaa.

title: Rikhard I Leijonamieli

text: Vuonna 1188 Henrik II suunnitteli valloittavansa Akvitanian myöhemmälle Englannin kuninkaalle Juhana Maattomalle. Vahvistaakseen asemaansa Rikhard oli edellisenä vuonna liittoutunut Filip II:n kanssa, joka oli Eleanooran entisen aviomiehen Ludvig VII:n poika tämän kolmannesta avioliitosta. On jopa arveltu Rikhardin ja Filipin olleen rakastavaisia perusteena lähinnä Roger Hovedenilaisen kirjoitukset, joissa tämä kertoi Rikhardin ja Filipin syöneen samasta pöydästä, samaa ruokaa ja nukkuneen yöt samassa vuoteessa. Vaikka keskiajalla vuoteen jakaminen ei välttämättä liittynyt seksuaaliseen toimintaan, Hovedenilaisen käyttämä latinan sana vehementum viittaisi syvempään suhteeseen kuin pelkkään ystävyyteen. Suhteen laatu on kuitenkin kiistanalainen.

title: Filip II (Ranska)

text: Juhana Maaton syyllistyi vielä uusiin feodaalilain rikkomisiin. Hän pidätti laittomasti Misabeaussa 13-vuotiaan serkkunsa Arthus de Bretagnen ja murhautti hänet. Tämä sai Filipin valtaamaan Château-Gaillardin valloittamattomana pidetyn linnoituksen, jonka jälkeen Normandia lopullisesti antautui Filipille, kuten myös Maine, Touraine, Anjou ja Poiteau. Juhana Maattomalle jäi mantereelta enää vain Akvitanian herttuakunta. Tämä tilanne puolestaan johti liittoutumisiin ja Bouvinesin taisteluun.

title: Huntingdon

text: Huntingdon on kunta Cambridgeshiren kreivikunnassa, East Anglian alueella Englannissa. Se sai kunnan arvon vuonna 1205 Juhana Maattoman määräyksestä, ja on nykyisin Huntingdonshiren aluehallinnon keskus. Se tunnetaan parhaiten Oliver Cromwellin synnyinpaikkana. Eräissä versioissa tarua Robin Hood oli Huntingdonin jaarli.

title: Bangorin tuomiokirkko

text: Noin vuonna 530 aatelissyntyinen Deiniol alkoi rakentaa kirkkoa paikalle. Viikingit ryöstivät ja polttivat katedraalin vuonna 1073, kuningas Juhana Maattoman armeija tuhosi sen 1211, keskustorni paloi vuonna 1309 ja osia katedraalista tuhoutui walesilaiskapinan aikana 1402.

title: Charter of the Forest

text: Charter of the Forest eli Metsän peruskirja on vuoden 1217 kuningas Henrik III:nnen englantilainen laajennus kahta vuotta aiempaan Juhana Maattoman allekirjoittamaan Magna Carta -perustuslakiin.

title: Juhani

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Juhani oli 1800-luvulta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu nimeksi 341 515 miehelle ja ainakin viidelle naiselle. Juhani on ollut 1940-luvulta alkaen joka vuosikymmenen suosituin nimi. Toiseksi suosituin nimi on saman nimen alkumuoto Johannes.

title: Juha (nimi)

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan 61 393 miestä ja ainakin kaksi naista on saanut ensimmäiseksi tai muuksi etunimekseen Juhan. Juha on perinteikäs nimi, sillä se on ollut käytössä jo 1800-luvulla, mutta sen suurinta suosiota kesti 1950-luvun lopulta 1980-luvun alkuun. Vuosina 1960–1979 sen sai peräti noin 32 800 henkilöä. Vuosi 2005 oli vuoden 1940 jälkeen ensimmäinen kalenterivuosi, jolloin Suomessa nimen Juha sai alle 100 poikaa. Johanneksen lyhyet muodot Juha ja Juho näyttävät vuorottelevan keskenään suosiossa. Pian sota-ajan jälkeen Juha ohitti Juhon suosiossa ja 1980-luvulla Juho puolestaan Juhan, vaikkakin vielä 2010-luvulla 7. toukokuuta 2018 mennessä nimen on Suomessa saanut 574 henkilöä.

title: Rochesterin linna

text: Kuningas Juhana Maattoman piirittäessä linnaa vuonna 1215 ensimmäisessä paronien sodassa kehämuurin perustuksiin kaivettiin tunneleita sen sortamiseksi. Esipihan valtaamisen jälkeen puolustajat vetäytyivät keskuslinnaan, jonka kaakkoiskulma romahdutettiin samalla tavalla. Korjauksia tehtiin vuosina 1221–1223.

title: Rochesterin tuomiokirkko

text: Canterburyn arkkipiispa vihki tuomiokirkon käyttöön vuonna 1130, mutta se vaurioitui jo 1137 tulipalossa, joka tuhosi melkein koko kaupungin. Juhana Maattoman joukot pitivät kirkkoa tutkikohtanaan taistelussa kapinoivia paroneita vastaan vuonna 1215. Vuonna 1642 Cromwellin joukot vaurioittivat kirkkoa. Vuonna 1842 George Gilbert Scott suunnitteli merkittäviä korjaus- ja muutostöitä, ja 1904 nykyinen torni ja sen huippu vihittiin käyttöön.

title: Haltonin linna

text: Todisteita merkittävien henkilöiden vierailuista on vain vähän todistusaineistoa, mutta Juhana Maattoman uskotaan vierailleen 1207 ja lahjoittaneen 5 puntaa kappelin ylläpitoon. Englannin sisällissodan syttyessä se oli kuninkaanvallan kannattajien hallussa ja vuonna 1643 William Breretonin johtamat keropäät valloittivat sen muutaman viikon piirityksen jälkeen.

title: Fontevraudin apottiluostari

text: Henrik II Plantagenêt, joka oli Foulque V:n seuraaja ja Englannin kuningas, teki luostarista kuninkaallisen luostarin ja samalla myös dynastiansa hautapaikan. Tämän tähden sekä hänet itsensä, että hänen puolisonsa Aliénor Akvitanialainen, heidän poikansa Rikhard I Leijonamieli, miniänsä Isabelle d'Angoulême (Juhana Maattoman puoliso), Johanna, Henrikin ja Aliénorin tytär sekä heidän lapsenlapsensa Toulousen kreivin ja Narbonnen herttua Raymond VII, ovat haudattuja luostariin. Aliénor Akvitanialainen vietti siellä myös elämänsä loppuvaiheet.

title: Henrik III (Englanti)

text: Henrik III (1. lokakuuta 1207 Winchesterin linna – 16. marraskuuta 1272 Westminster) oli Englannin kuningas vuosina 1216–1272. Pitkästä valtakaudestaan huolimatta hän on jäänyt melko tuntemattomaksi. Henrik III oli Englannin edellisen kuninkaan Juhana Maattoman poika, ja kruunattiin kuninkaaksi vain 9-vuotiaana. Henrik vahvisti Magna Cartan, josta Juhana Maaton oli irtisanoutunut, ja Henrikin hallituskauden aikana se vakiintui osaksi Englannin lakia. Henrik tunnettiin uskonnollisena ja hurskaana kuninkaana, joka teki muutaman tuloksettoman yrityksen Juhanan aikana menetettyjen ranskalaisten alueiden takaisinvaltaamiseksi. Hän joutui ristiriitoihin ylhäisaatelisten paronien kanssa, nämä kapinoivat ja vangitsivat Henrikin, ja maata hallitsi jonkin aikaa paroni Simon V de Montfort, vaikka häntä ei yleensä Englannin hallitsijaluettelossa mainitakaan. Henrikin poika Edvard I kukisti de Montfortin taistelussa 1265 ja Henrikin valta palautettiin. Hän hallitsi nimellisesti kuolemaansa asti, vaikka tosiasiallinen hallitsija olikin jo tuleva kuningas Edvard I.

title: Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat

text: Englannin laivaston historia alkaa jo 800-luvulta Alfred Suuresta, mutta se on ajoittain hajotettu. Athelstanilla oli vuoden 937 Brunanburhin taistelun voiton aikaan noin 400 laivaa. Normannit ottivat käyttöön Cinque Portsin laivaston vuonna 1166. Satavuotisen sodan aikoihin Ranskan laivasto oli vielä vahvempi ja Englannin laivasto kärsi tappioita Ranskalle ja Kastilialle vuosina 1372 ja 1419. Kuningas Juhana Maattomalla oli noin 500 laivaa ja Edvard III:lla 712, mutta sittemmin laivasto taantui.

title: Filip II (Ranska)

text: Tilanne kärjistyi, kun Englannin kuningas Juhana Maaton ryösti alivasallinsa, kreivi Hugues de Lusignanin kihlatun Isabelle d'Angoulêmen. Kreivi vaati heti oikeutta tapahtuneelle Filipiltä, joka oli hänen oman lääninherransa Juhanan lääninherra. Tuomioistuin, joka koostui valtakunnan kuudesta kirkollisesta pääristä ja kuudesta maallisesta pääristä, kokoontui ja julisti tuomionaan kaikki Juhana Maattoman mannermaalla sijaitsevat läänitykset takavarikoiduiksi kungingas Filip II Augustukselle, koska kuningas ei ollut noudattanut haastetta saapua vastaamaan teostaan tuomioistuimen eteen. Tämän tuomion täytäntöön panemiseksi kuningas ilmoitti liittävänsä Normandian kuninkaan alueisiin.

title: Eleonoora Akvitanialainen

text: Kun Henrik II kuoli, Eleonoora auttoi poikaansa Rikhard I:tä nousemaan valtaistuimelle, ja tämä päästikin äitinsä vankeudesta. Eleonoora hallitsi Englantia valtionhoitajana ja sijaishallitsijana poikansa ollessa mukana kolmannella ristiretkellä ja vankeudessa. Henkilökohtaisesti hän neuvotteli poikansa lunnaista ja matkusti tämän tähden Saksaan. Hän eli kauemmin kuin Rikhard I ja näki vielä nuorimman poikansa Juhana Maattoman nousevan valtaistuimelle.

title: Gervase Canterburylainen

text: Gervase kertoo kuningas Rikhard I:n (1189–99) ajasta ja ensimmäisen vuosikymmenen Juhana Maattoman hallitsijakaudesta (1199). Hän kertoo viiden munkin nähneen tulipallojen iskeytyvän kuuhun 18. kesäkuuta 1178. Hän pitää Canterburyn arkkipiispaa Baldwin Exeterläistä "suurempana vihollisena kristinuskolle kuin Saladin."Gervasen teokset julkaisi William Stubbs vuosina 1879–1880. Teosten esipuheessa Stubbs kertoi lähes kaikki mitä tiedämme Gervasesta tänä päivänä.

title: Codnorin linna

text: Henryn kuoltua Codnorin peri Richard de Grey, joka oli Juhana Maattoman suosiossa. Hänen jälkeensä linna kulki Greyn suvussa lähes kolmensadan vuoden ajan. 1300-luvulla Richard de Grey muutti linnan julkisivua ja rakennutti portin viereen pyöreät vartiotornit. 1400-luvulla linnaa laajennettiin lähes kaksinkertaiseksi rakentamalla eteläinen linnanpiha. Senaikaiset rakenteet ovat tuhoutuneet lähes täysin.

title: Luettelo Kummelin sketseistä

text: Uusintajaksoissa Juhani Mannisen nimi on peitetty samannimisten henkilöiden vaatimuksista äänimerkillä. Kummelin joulujaksossa haastateltavana olevan Kahilaisen esittämän henkilön nimi oli muutettu Istvan Pölöstiksi. DVD-julkaisuissa Juhani Manisen nimi on sensuroimaton.

title: Katolisen kirkon historia

text: Aikakauden henkilöistä voidaan maallisen vallan kannalta mainita 1200-luvun alussa hallinnut paavi Innocentius III, jota pidetään yhtenä historian mahtavimmista paaveista. Lainoppineen koulutuksen saanut Innocentius johti aikansa tehokkainta hallintokoneistoa koko Euroopassa sekä korkeaa arvoa nauttinutta paavillista oikeuslaitosta. Innocentius III:n aikana paavin valtaoikeudet ulottuivat paikoin yli maallisten kuninkaiden. Paavi pystyi valtaisalla määräysvallallaan muun muassa estämään Ranskan kuningas Filip II:n avioliiton, ekskommunikaation avulla kumoamaan Englannin kuningas Juhana Maattoman tekemän päätöksen Canterburyn arkkipiispasta sekä valitsemaan kahdesta ehdokkaasta Pyhälle saksalais-roomalaiselle keisarikunnalle uuden hallitsijan.