query: Onko Tuomo Karjalainen pelannut jääkiekkoa Ruotsissa?

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudeksi 2006–2007 Karjalainen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersiin.[13] Hän toimi joukkueen selkeänä ykkösmaalivahtina ja pelasi 36 runkosarja- ja kolme nousukarsintasarjan ottelua torjuen kolme nollapeliä.[4] Karjalainen jatkoi Lakersissa myös kaudella 2007–2008, jolloin hän jäi lopulta joukkueen kakkosmaalivahdiksi Viktor Fasthille ja pelasi 19 runkosarjaottelua.[2]

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen siirtyi kaudeksi 2001–2002 Mestis-joukkue TuToon. Hän jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Timo Kinnusen kanssa ja pelasi tulokaskautensa aikana 21 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Kauteen 2002–2003 Karjalainen lähti niin ikään TPS:n SM-liigajoukkueen kakkosmaalivahtina Jason Elliottille.[5] Hänen vastuunsa jäi kuitenkin melko vähäiseksi ja Karjalainen pelasi kauden aikana neljässä runkosarjaottelussa, joista kaksi hän aloitti. Joulukuussa 2002 TPS lainasi Karjalaisen joulutaukoon asti kestäneellä sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, josta TPS:n suuntaan siirtyi puolestaan alkukauden siellä lainalla pelannut Teemu Lassila.[6] Karjalainen pelasi Hermeksessä neljä ottelua. Tammikuussa 2003 TPS lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella TuToon.[7] Karjalainen pelasi siellä kauden loppuun, kun Lassila otti TPS:ssä lopulta ykkösmaalivahdin paikan ja Karjalainen jäi joukkueen kolmosmaalivahdiksi.[2]

title: Tuomo Jormakka

text: Tuomo Jormakka (s. 23. maaliskuuta 1980 Jyväskylän maalaiskunta) on suomalainen jääkiekkoilija. Jormakka on pelannut 11 kautta Mestis-joukkue Mikkelin Jukureissa. Hän on JYPin kasvatti ja on pelannut kuusi SM-liigaottelua JYPin paidassa. Kaudella 2008–2009 Tuomo teki 22. tammikuuta SM-liigahistoriaa muodostaessaan ensimmäisen veljeksistä kootun hyökkäysketjun. Tuomon pikkuveljet Kaarlo Jormakka (s. 1988) ja Pekka Jormakka (s. 1990) olivat tuolloin samassa ketjussa hänen kanssaan.

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen on Kajaanin Hokin kasvatti. Hän muutti 15-vuotiaana Aurajoen lukion perässä Turkuun ja siirtyi Turun Palloseuran C-nuoriin kaudeksi 1995–1996.[1] Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Karjalainen voitti myös B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1997 ja SM-hopeaa vuonna 1998. Hän voitti kaudella 1997–1998 myös A-nuorten Suomenmestaruuden, kun Karjalainen puki yhteen playoff-otteluun. Kauden 1998–1999 hän vietti lähes kokonaan TPS:n A-nuorten kakkosmaalivahtina Antero Niittymäelle ja sai peliaikaa vain yhdessä runkosarjaottelussa. Karjalainen haki pelituntumaa myös Kiekko-67:n A-nuorten I-divisioonajoukkueesta. Hän voitti TPS:ssä kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia.[2]

title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Tuomo Juhani Tervajoki[30] (es. Ville Seivo, 2006-2008, 2011, 2014) on Heinolasta kotoisin oleva poliisi. Tuomo on kihloissa Elina Taalasmaan kanssa ja heillä on yhteinen poika, Onni. Ennen kihlaustaan Elinan kanssa Tuomo petti naimisissa ollessaan vaimoaan Salla Mattilaa ensin Elinan kanssa ja sittemmin Emma Ilolan kanssa. Tuomo työskentelee poliisiammattikorkeakoulussa opettajana ja asuu yhdessä Elinan kanssa Göteborgissa.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudeksi 2016–2017 Karjalainen nimettiin TPS:n B-nuorten SM-sarjajoukkueen maalivahtivalmentajaksi.[2]

title: Tale Taalasmaa

text: Onnin äiti Elina Taalasmaa haaveili pitkään lapsesta. Yhden keskenmenon ja monen yrityksen jälkeen Elina luuli lapsen jäävän vain haaveeksi. Elinalla oli yhden illan suhde Tuomo Tervajoen kanssa. Tuomo oli tällöin vielä naimisissa Salla Laitelan kanssa. Pian Elina huomasi olevansa raskaana ja kertoi asiasta Tuomolle, joka ei halunnut olla yhteydessä lapseensa. Elina muutti raskauden ajaksi Tampereelle velipuolensa Karin luokse. Onni syntyi Tampereella, mutta muutti pian syntymänsä jälkeen Pihlajakadulle.

title: Tuomo Karjalainen

text: Tuomo Karjalainen (s. 12. kesäkuuta 1980 Kajaani) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan SM-liigassa 85 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua. Karjalainen voitti SM-hopeaa Turun Palloseurassa vuonna 2004. Hän pelasi myös kolmena kautena Ruotsissa. Jatkoaika.com -verkkolehden toimittaja Jani Mesikämmenen marraskuussa 2005 Karjalaiselle antaman haastattelun mukaan hän oli teknisesti osaava ja rauhallinen maalivahti. Karjalainen ei ollut kuitenkaan kovin isokokoinen ja joutui omien sanojensa mukaan työstämään torjuntojaan enemmän.[1] Hän toimii nykyään TPS:n B-nuorten SM-sarjajoukkueen maalivahtivalmentajana.[2]

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen palasi kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan ja siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Porin Ässiin.[14] Hän lähti kauteen Eero Kilpeläisen aisaparina.[15] Karjalainen jäi selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Kilpeläiselle ja pelasi vain kolme ottelua. Lisäksi hänen syyskauttaan haittasi nivusvamma.[16] Lopulta Ässät täydensi maalivahtiosastoaan marraskuussa 2008 Tomáš Duballa, mikä tiesi Karjalaisen putoamista kolmosmaalivahdiksi.[17] Hänelle etsittiin uutta seuraa ja Karjalainen siirtyi lopulta tammikuussa 2009 loppukauden sopimuksella Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon. Hänet hankittiin paikkaamaan Magnus Åkerlundin loukkaantumista.[18] Karjalainen toimi hetken kakkosmaalivahtina Johan Backlundille ja hän pelasi vain yhdessä ottelussa, johon Karjalainen vaihdettiin noin puolessa välissä. Åkerlund kuntoutui loppukaudella, eikä Karjalainen mahtunut enää Timrån kokoonpanoon. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2009.[2]

title: Östers IF

text: Östers Idrottsförening on jalkapalloseura Växjöstä, Ruotsista. Seuran miesten edustusjoukkue on pelannut Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa viimeksi kaudella 2013. Aikaisemmin seura on harjoittanut myös jääkiekko- ja keilailutoimintaa.

title: Miro Karjalainen

text: Karjalainen on pelannut kolme nuorten maaottelua.

text:
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäinen ruotsalainen jääkiekkoilija pelasi SM-liigassa kuitenkin vasta kaudella 1994–1995, kun Michael Nylander pelasi JYP HT:ssa NHL:n työsulun aikana. Tämän jälkeen SM-liigassa on pelannut vuosittain useita ruotsalaisia.
Eric Johansson pelasi kaudella 2007–2008 SM-liigaa TPS:ssä kahdeksan peliä. Hän on syntynyt Edmontonissa, mutta hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa. Vaikka hän on pelannut yhden maaottelun Ruotsin maajoukkueessa, hän on jääkiekkoilijana kanadalainen.

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen lähti kauteen 2005–2006 TPS:n ykkösmaalivahtina parinaan joukkueen edellisen kauden kolmosmaalivahti Juho Santanen.[10] Hänelle etsittiin kuitenkin kokeneempaa paria pitkin kesää ja alkukautta. Lopulta TPS hankki maalivahtiosastolleen Joni Puurulan lokakuussa 2005.[1][11] Karjalainen jakoi varsin tasaisesti syyskauden torjuntavastuun hänen kanssaan, mutta jäi lopulta kakkosmaalivahdiksi Puurulalle.[12] Karjalainen pelasi kauden aikana 28 runkosarjaottelua.[2]

title: Joel Lassinantti

text: Lassinantin isoveli John on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä Ruotsin alemmissa sarjoissa. Heidän isosetänsä oli Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko, Norrbottenin läänin maaherra ja suomenkielisyyden asianajaja Ragnar Lassinantti.

title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen on pelannut 14 nuorten maaottelua.

title: Tuomo Ruutu

text: Ruutu on pelannut NHL:ssä kaudesta 2003–2004. New Jerseyn lisäksi hän on edustanut Chicago Blackhawksia ja Carolina Hurricanesia. Jääkiekon SM-liigassa Ruutu on edustanut Helsingin IFK:ta ja Jokereita, ja voitti Suomen mestaruuden Jokereissa kaudella 2001–2002. Suomen jääkiekkomaajoukkueessa Ruutu on pelannut seitsemät arvokisat: yhden Jääkiekon maailmancupin vuonna 2004,viidet MM-kilpailut vuosina 2006, 2007, 2008, 2011 ja 2015, sekä kahdet olympiakisat vuonna 2010 ja 2014. Jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kolme kertaa, vuosina 2001, 2002 ja 2003. Jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ruutu pelasi kerran vuonna 2000. Ruutu on voittanut mitalin lähes jokaisesta pelaamastaan arvoturnauksesta.

title: Jarkko Ruutu

text: Ruutu on pelannut A-maajoukkueessa yhteensä 78 ottelua arvokisoissa. Näissä pelaamissaan otteluissa hän on tehnyt 6+6=12 tehopistettä.Jarkko Ruudun nuoremmat veljet Mikko ja Tuomo ovat myös pelanneet jääkiekkoa ammatikseen.

title: Leksands IF

text: Leksands IF on ruotsalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa kaudella 2017–2018 Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskan:issa. Sen kotihallina toimii Tegera Arena, jonne mahtuu 7 650 katsojaa. Halli on valmistunut vuonna 2005 ja sen omistaa Leksands IF Fastighets AB, joka on Leksands IF:n tytäryhtiö. Pääasiassa seura pelaa jääkiekkoa, mutta sillä on joukkueita muissakin lajeissa. Leksands IF perustettiin vuonna 1919, mutta se aloitti jääkiekon vasta vuonna 1938. Se on voittanut Ruotsin mestaruuden neljä kertaa. Kaikkiaan joukkue on pelannut 54 kautta korkeimmalla sarjatasolla.

text: Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen Miika Wiikman on syntynyt Ruotsissa ja saanut siellä myös jääkiekko-oppinsa. Hän on pelannut myös Ruotsin ikäkausimaajoukkueissa, mutta valitsi Suomen toimiessaan joukkueen kolmosmaalivahtina alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Kausi 2003–2004 oli myös Wiikmanin ensimmäinen Suomessa. Hän pelasi Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä ja sai Suomen kansalaisena voittaa vuoden tulokkaan tittelin. Wiikman on sittemmin pelannut Suomen A-maajoukkueessa yhden ottelun.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kauteen 2003–2004 Karjalainen lähti niin ikään TPS:n kakkosmaalivahtina Teemu Lassilalle. Lassila kuitenkin loukkaantui jo alkukaudella harjoituksissa, joten Karjalaisen vastuu lisääntyi ja hän teki lopulta läpimurron SM-liigaan. Karjalainen pelasi runkosarjassa 40 ottelua torjuen kolme nollapeliä. TPS voitti runkosarjan, mutta Lassila nousi kuntouduttuaan kuitenkin kevätkaudella takaisin joukkueen pääasialliseksi ykkösmaalivahdiksi. Karjalainen pelasi pudotuspeleissä enää kolmessa ottelussa, joista yhden hän aloitti. Karjalainen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Marraskuussa 2003 hän teki TPS:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[8] Kaudella 2004–2005 Karjalainen jäi joukkueen selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Lassilalle ja pelasi vain kymmenen runkosarjaottelua. Hän haki myös kuuden ottelun verran pelituntumaa TuTon Mestis-joukkueesta. Karjalaisen kausi päättyi lopulta reisivammaan helmikuussa 2005.[9]

title: Elina Taalasmaa

text: Yhden yön suhde naimisissa olevan Tuomon kanssa saattoi Elinan raskaaksi, joka muutti Tampereelle, missä synnytti poikavauvan, jolle antoi nimeksi Onni Taalasmaa. Syksyllä 2007 Elina alkoi seurustella Ossin kanssa, mutta Ossi ei ollut valmis elämään perhe-elämää, joten he erosivat. Sittemmin Elina alkoi seurustella lapsensa isän Tuomon kanssa, vaikka suhdetta hankaloittikin aluksi esimerkiksi Tuomon ex-vaimo, mustasukkainen Salla Laitela. Myöhemmin Tuomo kosi Elinaa ja vastaus kosintaan oli myöntävä. Kihlautunut kaksikko muutti Tampereelle yhdessä Onni-vauvansa kanssa vuonna 2008. Vuonna 2011 Onni kuitenkin muutti isoisänsä Sepon ja tämän vaimon Helenan luokse Pihlajakadulle, kun hänen vanhempansa muuttivat Göteborgiin.

title: Tuomo Karjalainen

text: Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Andreas Thuresson

text: Thuressonin pikkuveli Sebastian on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa. Heidän setänsä on MM-hopeaa vuonna 1997 voittanut Marcus Thuresson. Myös veljesten isä Patrick on pelannut jääkiekkoa.

title: Hanna Teerijoki

text: Jalkapallon, jääpallon ja jääkiekon lisäksi Teerijoki on edustanut Suomea myös maahockeyssa, kaukalopallossa ja golfissa. Teerijoki onkin ainoa eurooppalainen, joka on edustanut maataan maajoukkueessa kuudessa eri lajissa. Suomen mestaruuksia (yhteensä 26) hän on voittanut kaikissa muissa lajeissa paitsi jääkiekossa, mutta jääkiekon Ruotsin mestaruuksia hänellä on kaksi. Jääpalloa hän on pelannut Suomen lisäksi myös Ruotsissa ja Norjassa.

title: Robin Figren

text: Figrenin isä Robert on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.

title: Tale Taalasmaa

text: Onnin muutettua äitinsä kanssa Pihlajakadulle myös Tuomo alkoi kiinnostua lapsestaan ja kertoikin Sallalle olevansa Onnin isä. Elina seurusteli hetken myös Ossi Puolakan kanssa, ja tämä toimi hetken Onnin isäpuolena. Ossi ei kuitenkaan ollut valmis isäksi. Elina ja Tuomo lähentyivät Onnin myötä ja päätyivät naimisiin. Pian perhe muutti takaisin Tampereelle. He kävivät vierailemassa Pihlajakadulla Karin ja Noora Aution häissä.

title: Salla Laitela

text: Salla saapui sarjaan Tuomon kanssa Lauran häihin, jotka olikin peruttu. Salla ja Tuomo olivat tavanneet ja rakastuneet jo sarjan ulkopuolella, mutta kaukosuhteessa elänyt kihlapari päätti kevään 2006 jaksoissa muuttaa asumaan yhdessä Helsinkiin. Niinpä Salla muutti yhdessä Tuomon kanssa ensimmäiseen yhteiseen kotiinsa Pihlajakadulle syksyllä 2006. Salla ja Tuomo asettuivat asumaan Elina Taalasmaan myynnissä olevaan asuntoon vuokralle. He olivat jo silloin kihloissa ja menivät naimisiin marraskuussa 2006 esitetyssä jaksossa. Salla otti tällöin Tuomon sukunimen käyttöönsä, mutta luopui siitä eron jälkeen. Tuomo petti Sallaa jo polttari-iltana tuntemattoman tytön kanssa sekä myöhemmin Emma Ilolan ja Elina Taalasmaan kanssa. Tuomo ja Salla erosivat syksyllä 2007 Sallan saatua tietää Tuomon olevan Onni Taalasmaan isä. Salla rakasti Tuomoa valtavasti ja tykkäsi kehua tätä ystävilleen, mutta Salla ei voinut antaa Tuomolle anteeksi sitä, että tämä osoittautui Elinan lapsen Onnin isäksi.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudella 1999–2000 Karjalainen nousi TPS:n A-nuorten pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja torjui 39 runkosarjaottelussa kuusi nollapeliä, mikä oli eniten koko A-nuorten SM-liigassa.[3] Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.[2] Kaudella 2000–2001 Karjalainen puki kahteen SM-liigaotteluun, mutta hän jäi kuitenkin ilman peliaikaa.[4]

title: Isac Lundeström

text: Lundeströmin isoveli Eric on pelannut jääkiekkoa Ruotsin alemmissa sarjoissa.

title: Markus Piispanen

text: Piispasen isoveli Arsi on pelannut urallaan yli 400 SM-liigaottelua ja hän pelaa nykyään Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanin IK Oskarshamnissa. Markuksen kaksoisveli Petrus on pelannut myös jääkiekkoa.


query: Voiko amfetamiiniin kuolla?

title: Amfetamiini

text: Hypertermia ja kouristukset saattavat johtaa kuolemaan. Amfetamiinit aiheuttavat takykardiaa sekä nostavat verenpainetta ja voivat aiheuttaa pysyvää vahinkoa aivojen verisuonille ja johtaa näin aivohalvaukseen. Muita amfetamiinin vaikutuksia ovat hengitysongelmat, rytmihäiriöt ja vakava alipaino. Sen käytön seurauksena voi olla sydänverisuoniston tuhoutuminen ja kuolema.

title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.

title: Valkovoikko

text: Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja– tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi– ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon (cremello) jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.

title: Valkovoikko

text: VanhemmatEi-voikko (CC)Voikko (CCrC)Valkovoikko (CCrCCr)Ei-voikko (CC)100 % ei-voikko (CC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)100 % voikko (CCrC)Voikko (CCrC)50 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC)25 % ei-voikko (CC) 50 % voikko (CCrC) 25 % valkovoikko (CC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)Valkovoikko (CCrCCr)100 % voikko (CCrC)25 % voikko (CCrC) 75 % valkovoikko (CCrCCr)100 % valkovoikko (CCrCCr)

title: Apache OpenOffice

text: Suomenkieliseen OpenOffice.org:iin ei sisälly tavutus- tai oikolukuominaisuutta, vaan siinä on pelkästään suomenkielinen käyttöliittymä. Suomen kielen oikolukua ja tavutusta ei voi lisätä Apache OpenOffice -ohjelmaan – ne voi lisätä vain vanhoihin OpenOffice-versioihin asentamalla erillisen Soikko- tai Voikko-lisäohjelmiston. Näistä kahdesta Soikko ei perustu avoimeen lähdekoodiin, ja sen kehitys on jo lopetettu. Voikko on kehitetty Soikon avoimeksi korvaajaksi. Voikosta on saatavilla sekä perusversio että murreversio.

title: Dimetoksiamfetamiini

text: Dimetoksiamfetamiini (DMA) on amfetamiineihin kuuluva huumausaine. Amfetamiinit ovat laaja stimulanttien huumeluokka.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinille on ominaista voimakas psyykkinen ja vähäinen fyysinen riippuvuus, kuten stimulanteille yleensä. Mieliala- ja tarkkaavaisuushäiriöistä kärsivät saattavat käyttää amfetamiinia itsehoitoon.

title: Voikko (ohjelmisto)

text:
Voikko on pääosin Harri Pitkäsen ohjelmoima vapaa suomen kielen oikoluku- ja tavutusohjelmisto, joka pohjautuu Hannu Väisäsen Malaga-kuvauskielellä kirjoittamaan sananmuodostussäännöstöön. Projekti juontaa juurensa Pitkäsen Soikon ja Hunspellin parissa tekemään työhön, mutta ei perustu niihin. Voikko on GPL-lisensoitu. Pitkänen ohjelmoi Voikon ensimmäisen julkaistun version pitkälti Suomen open source -keskuksen, COSSin Kesäkoodi 2006 -projektin kesäohjelmoijana.
Voikosta on saatavana myös murreversio.

title: Huumekauppa

text: Synteettisten huumeiden kuten amfetamiinin valmistusaineet ja lopputuote kuljetetaan yleensä valtionrajojen yli. Amfetamiinien suurimpia tuottajia ovat Kanada, Australia, Japani, Burma, Meksiko ja Syyria. Yhdysvalloissa myydään vuosittain metamfetamiinia 13 miljardilla dollarilla.

title: Amfetamiini

text: Pitkäaikaisen käytön yhteydessä voi esiintyä hallusinaatioita ja paranoidista skitsofreniaa muistuttavia psykoositiloja, ja käyttäjä voi muuttua vainoharhaiseksi myös vieroitusvaiheessa. Oireistossa painottuvat harhaluulot sekä kuulo-, näkö-, tai tuntoharhat. Käytös voi olla väkivaltaista tai arvaamatonta varsinkin, jos samanaikaisesti on käytetty estoja heikentäviä bentsodiatsepiineja tai alkoholia. Amfetamiinin jatkuva käyttö vähentää aivojen välittäjäainepitoisuuksia. Amfetamiini estää sekä dopamiinin että noradrenaliinin takaisinottoa ja vaikuttaa serotoniinin aineenvaihduntaan. Amfetamiinin käyttäjien oireyhtymä (engl. jerking syndrome) tunnetaan käsien ja jalkojen dystonioina, joihin usein liittyy myös suun jauhaminen. Hammasratasjäykkyys ja tic-liikkeet ovat amfetamiinin käyttäjälle ominaisia.

title: Oikeuskelpoisuus

text: Länsimaissa jokainen ihminen on oikeuskelpoinen, vain se milloin tämä kelpoisuus alkaa ja päättyy saattaa herättää keskustelua. Esimerkiksi voiko sikiön hyväksi tehdä lahjoituksen, ratkeaa äidin kotipaikkavaltion lainsäädännön mukaan. Toisaalta vaikkapa henkilön kuolinhetki saattaa määräytyä kuolleeksi julistamisen perusteella. Varhaisempina aikoina eläväkin henkilö on eräissä tapauksissa lain mukaan katsottu yhteiskunnallisesti kuolleeksi ja siten oikeuskelpoisuutensa menettäneeksi.

title: Voikko

text: Voikko on yksi esimerkki voikkoväreistä, joissa voikkogeeni vaalentaa hevosen karvaa. Voikon tapauksessa hevosen pohjaväri on rautias.

title: MDPV

text:
Yksittäiset isot annokset ovat aiheuttaneet ahdistusta ja paniikkikohtauksia kertomansa mukaan ”piristeilleherkille” henkilöille. Pitkään jatkuneen jatkuvan käytön tiedetään johtaneen mm. amfetamiinille tyypilliseen ”piristepsykoosiin” (tällaisten syy piilee tosin pääasiassa unettomuudessa, mutta toki itse aineellakin on vaikutusta). Monet ovat verranneet MDPV:n riippuvuuspotentiaalia amfetamiiniin ja metamfetamiiniin.
Myös hyperseksuaalisuutta (etenkin miehillä) ovat monet verranneet amfetamiinin (ja metamfetamiinin) vastaavaan vaikutukseen. Vertaukset jatkuvat koskien niin sanottuja ’laskuja’. Monet ovat kuvailleet oloa horrokseksi, jota ryydittää yleinen mielialan alhaisuus, haluttomuus ja dysforia. Monet kertovat lisäksi pääkivusta. Pitkään jatkunut jatkuva käyttö ja isot annokset pahentavat ’laskuja’ merkittävästi.

title: Amfetamiinit

text: Amfetamiineja ovat muiden muassa dekstroamfetamiini, levoamfetamiini ja metamfetamiini. Useita amfetamiineja käytetään päihteinä ja amfetamiinit luokitellaan poikkeuksetta huumausaineiksi. Amfetamiineja käytetään kuitenkin myös lääkkeinä esimerkiksi ADHD:n hoidossa. ADHD:n hoidossa käytetään dekstroamfetamiinin ja levoamfetamiinin seosta lääkeaineena Adderall. MDMA (ekstaasi) on huumeena käytettävä amfetamiini.

title: Doping

text: Toisen maailmansodan aikana sotilaat saattoivat käyttää amfetamiinia fyysisen suorituskyvyn parantamiseen. Sodan jälkeen tieto amfetamiinin vaikutuksesta levisi myös urheilijoiden keskuuteen, ja sen käyttö yleistyi urheilussa.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinilla on epäedullisia vaikutuksia kognitiivisiin toimintoihin. Näitä on havaittu ennen kaikkea vahvasti amfetamiinista riippuvaisten henkilöiden testisuorituksissa. Sen lisäksi, että tutkimuksissa amfetamiinin käyttäjillä on ilmennyt tarkkaavuus-keskittymisongelmia, on heillä todettu heikentyneitä suorituksia myös Wechslerin muistitestin varsinaisissa muistiosissa. Eräässä tutkimuksessa amfetamiinin suurkuluttajat selviytyivät tehtävissä ja viivästetyssä mieleenpalautuksessa merkitsevästi huonommin kuin verrokit, jotka eivät käyttäneet päihteitä. Tavallisesti amfetamiinia otetaan jaksoittain kahden tai useamman päivän ajan parin tunnin välein. Seuraavan välivaiheen ajan henkilö on väsynyt ja pääasiassa nukkuu. Herättyään hän on masentunut ja valmis aloittamaan amfetamiiniperiodin uudelleen. Toistuva kiihotus- ja lamautumisvaiheiden vaihtelu voi johtaa aivovaurioon (dyskinesia, ataksia).

title: Lex Karpela

text: Rajoitus on kiistanalainen ja tulkinta jääkin nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.

title: Amfetamiinipsykoosi

text: Amfetamiinipsykoosilla tarkoitetaan yleensä amfetamiinin pitkään jatkuneen, runsaan käytön aiheuttamaa harhaluuloisuutta. Mekanismeja, joilla amfetamiinin käyttö voi johtaa psykoosioireisiin, on kuitenkin useita.

title: Amfetamiinit

text: Alfametyylifenetyyliamiinissa oleva fenetyyliamiini on amfetamiinin esiaste, jossa ei ole alfa-metyyliryhmää. Fenetyyliamiini on lyhenne fenyylietyyliamiini-sanasta. Laajemmassa mielessä amfetamiineja ovat kaikki alfametyylifenyylietyyliamiinit, eli fenyylietyyliamiinit joilla on samassa hiilessä amiinin kanssa metyyliryhmä, esimerkiksi metamfetamiini jossa amiinin typessä on amfetamiiniin nähden ylimääräinen metyyliryhmä.

title: Amfetamiini

text: Aikoinaan amfetamiiniyhdisteet olivat markkinoilla reseptillä saatavina laihdutuslääkkeinä. Sivuvaikutuksena esiintyvä mielialan kohoaminen ja väsymyksen poistuminen johtivat usein aineiden väärinkäyttöön. 1950- ja 1960-luvuilla amfetamiinia käytettiin sekä piristeenä että masennuksen ja ylipainon hoitoon. 1950-luvulla amfetamiinia käytettiin jonkin verran dopingaineena kestävyysurheilussa. Amfetamiinin päihdekäyttö yleistyi 1960-luvulla. Suomessa amfetamiiniyhdisteet poistettiin lääkekäytöstä vuonna 1968.

title: Amfetamiinit

text: Substituoituihin amfetamiineihin ja katinoneihin kuuluva bupropioni on tupakoinnin lopettamisessa ja masennuksen hoitamisessa käytettävä lääke. Khat-kasvin sisältämät kemikaalit katinoni ja katiini ovat myös amfetamiineja.

title: Metyylifenidaatti

text: Hieman yli 56% potilaista sietää metyylifenidaattia lääketieteellisellä annoksella. Amfetamiineja taas sietää lääketieteellisellä annoksella hieman yli 66% potilaista. Metyylifenidaattia myös väärinkäytetään, jolloin sen haitat ovat samankaltaisia kuin amfetamiinin väärinkäyttäjillä. Metyylifenidaatin vaikutusmekanismi on lähempänä kokaiinia kuin amfetamiinia. Metyylifenidaatti on siis dopamiinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjä. Suomessa metyylifenidaatti luokitellaan ATS-lääkkeisiin (ATS = amfetamiinityyppinen stimulantti).

title: Amfetamiini

text: Ensimmäisen kerran amfetamiinin syntetisoi kemisti nimeltä Lazăr Edeleanu Berliinin yliopistolla vuonna 1887. Lääkekokeilut aloitettiin 1920-luvulla; vuosikymmenen lopulla amfetamiinia myytiin jo apteekeissa Benzedrine-lääkenimikkeellä. 1930-luvulla amfetamiinia käytettiin lääkkeenä nenän tukkoisuuteen.

title: Amfetamiini

text: Amfetamiinin käyttö nostaa verenpainetta, lisää sykettä, kohottaa kehon lämpötilaa ja aiheuttaa rytmihäiriöitä. Kohonnutta verenpainetta ja vasospasmia pidetään amfetamiinin provosoimien aivoverenkiertohäiriöiden aiheuttajina. Vuotoja on havaittu useammin kuin infarkteja. Intravenöösi käyttö on aiheuttanut infektioiden (endokardiitit) lisäksi myös kemiallisia vaskuliitteja. Syynä ovat voineet olla liuotteessa olleet kiteet tai muut epäpuhtaudet, sillä oireet ovat alkaneet heti injektion jälkeen. Suoneen ruiskutetun amfetamiinin aiheuttamia aivoverisuonten vaskuliitteja on diagnosoitu Suomessakin.

title: Voikko

text: Voikko (engl. "palomino", ruots. "isabell", saks. "Isabell", ransk. "palomino") on hevosen väritys, jota vierasperäisesti kutsutaan joskus myös palominoksi tai isabellanväriksi. Voikko on karvaltaan voin- tai kullankeltaisen vaaleanruskea ja sillä on hyvin vaaleat, kermanväriset jouhet. Voikon korvien reunat ovat yleensä tummat ja korvien sisällä on selvästi vaaleampaa karvaa, mikä voi auttaa värin tunnistamisessa. Voikkoväritystä pidetään yleensä hyvin kauniina, ja tällaiset hevoset ovatkin kautta aikojen olleet suosittuja ja haluttuja.

title: Elämä pelissä (televisiosarja)

text: Teema: Voiko siihen kuolla?

title: Amfetamiinit

text: Amfetamiinit ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka sisältävät amfetamiinin (alfametyylifenetyyliamiini) kemiallisen rakenteen. Amfetamiineja voidaan valmistaa efedriinistä, joka on "Efedra sinica" -kasvissa esiintyvä alkaloidi. Amfetamiinit kuuluvat fenyylietyyliamiineihin ja ovat fenyylietyyliamiinin synteettisiä johdannaisia.

title: Palomino

text: Voikkojälkeläinen voidaan teoriassa saada näiden ehtojen täyttyessä hyvin monenlaisista yhdistelmistä - esimerkiksi heterotsygoottien voikonhiirakonpäistärikönkimon ja ruunikon yhdistelmästä syntyisi voikko noin 1,56 % todennäköisyydellä— mutta varmimmat ja käytetyimmät yhdistelmät voikon saamiseksi käsittävät rautiaita sekä rautiaspohjaisia heterotsygootti- ja homotsygoottivoikkoja (voikko, cremello). Alla olevassa taulukossa esitetään näiden kolmen yhdistelmät. Kaikki värit ovat rautiaspohjaisia (ee).

title: Philip Seymour Hoffman

text: Hoffman löydettiin kuolleena 2. helmikuuta 2014 asunnostaan Manhattanilta New Yorkista. Hänen kuolinsyynsä oli heroiinin, kokaiinin, amfetamiinin ja bentsodiatsepiinien yliannostus. Hän eli vain 46-vuotiaaksi. Hoffman oli vieroitushoidossa toukokuussa 2013.

title: Doping

text: Dopingista alettiin huolestua laajemmin 1960-luvulla, mihin vaikuttivat monet vakavat onnettomuudet ja muutamat kuolemantapaukset. Rooman olympialaisissa 1960 tanskalainen pyöräilijä Knud Enemark Jensen kuoli kesken maantieajon. Hänen todettiin kuolleen lääkeaineiden ja piristeiden vuoksi. Maailmanmestaruudenkin voittanut brittipyöräilijä Tom Simpson puolestaan kuoli vuoden 1967 Ranskan ympäriajossa. Kuolema järkytti ihmisiä, sillä sen näkivät monet reitin varrella seuranneet katselijat ja useat tv-katsojat. Simpson oli ottanut ennen kilpailua amfetamiinia, metamfetamiinia ja konjakkia.

title: Hanoi Rocks

text: Heinäkuun puolessa välissä Nasty Suicide joutui sairaalahoitoon nautittuaan dolorex-särkylääkkeitä ja ilmeisesti kaksi pulloa viinaa sekaisin. McCoyn mukaan Suicide olisi ilmeisesti tuolloin käyttänyt 3–4 päivää yhteen menoon myös kokaiinia, heroiinia ja amfetamiinia. Suiciden munuaiset pettivät ja hän joutui muutamaksi päiväksi dialyysihoitoon. Suiciden sairaalahoidon takia yhtye joutui käyttämään toista kitaristia.[6] Seuraavana päivänä Ilta-Sanomien kannessa luki "Rokkitähti meinasi kuolla!". Manageri Seppo Vesterinen alkoi huolestua Suiciden nimensä mukaisesta käyttäytymisestä. McCoy taas innostui ja kehui Suiciden itsetuhoista käyttäytymistä, koska hänen mukaansa se kuului "Hanoin tyyliin". Suicide oli jo aiemmin samana kesänä ollut vaarassa kuolla ilmeisesti yliannostukseen lontoolaisklubin vessassa.[20]


query: Mikä on Aasian pinta-ala?

title: Aasia

text: Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4% maapallon maapinta-alasta ja 8,6% kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän alle neljä miljardia ihmistä eli yli 60% maailman väestöstä.

title: Kazakstan

text: Paikallishallinnollisesti Kazakstanissa on 14 aluetta (oblastia, oblısı) ja 86 kaupunkia, joista kolmella on alueen status. Kaupunkialueet on merkitty tähdellä.Kazakstan ulottuu Volgajoelta Altai-vuorille ja Länsi-Siperian tasangoilta Keski-Aasian aavikolle. Suurin osa Kazakstanista on alavaa tasankoa (muun muassa Kirgiisiaro ja Ustjurt). 44 prosenttia pinta-alasta on aavikkoa, 33 prosenttia puoliaavikkoa. Suurin osa maasta sijaitsee 200–300 metrin korkeudella merenpinnasta, mutta Kaspianmeren rannikolla se laskeutuu yli sata metriä keskimääräisen merenpinnan alapuolelle. Vuoristoja on vain 12,4 prosenttia maan pinta-alasta. Varsinaiset vuoristoalueet ovat Altai ja Tian Shan maan itä- ja koillisosassa. Lisäksi Ural ulottuu Venäjältä jonkin matkaa Kazakstanin puolelle.

title: Malesia

text: Malesia on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen pääkaupunki on Kuala Lumpur. Malesian väkiluku on noin 30 miljoonaa ja pinta-ala 329847 neliökilometriä. Malesian naapurimaat ovat Thaimaa, Indonesia, Singapore ja Brunei. Maan virallinen kieli on malaiji.

title: Juovanaamasorsa

text: Juovanaamasorsaa tavataan laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Oseaniassa. Sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 8 850 000 km. Lajin kannaksi arvioidaan 180 000–1 200 000 yksilöä. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Altain tasavalta

text: Altain tasavalta sijaitsee Aasian keskiosassa, alueella, jossa toisiinsa rajoittuvat Keski-Aasian aroalue, Mongolian aavikkoalue ja Siperian havumetsävyöhyke, taiga. Näiden kolmen erilaisen kasvillisuusvyöhykkeen yhtymäkohdasta johtuu, että Altain tasavallan luonto on hyvin monimuotoinen. Metsät peittävät neljänneksen tasavallan pinta-alasta.

title: Venäjän maantiede

text: Venäjän maantiede on maan suuren koon takia monipuolista. Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä, ja se onkin pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Se käsittää ison osan Itä-Eurooppaa ja Pohjois-Aasiaa. Venäjän voidaan jakaa topografisesti matalaan länsiosaan ja vuoristoiseen itäosaan. Venäjään kuuluu monia laajoja yksittäisiä alueita, kuten maailman suurimpiin kuuluva alankoalue Itä-Euroopan tasanko ja Keski-Siperian ylänkö. Monet Venäjän pisimmistä joista sijaitsevat Siperiassa ja laskevat Pohjoiseen jäämereen, mutta Länsi-Venäjällä on Euroopan pisin joki Volga, joka laskee Kaspianmereen. Venäjän merkittävin järvi on syvä Baikaljärvi, jossa on peräti 20 prosenttia maailman sulasta makeasta vedestä.

title: Turkki

text: Turkin alue on yli 1 600 kilometriä pitkä ja 800 kilometriä leveä, ja maalla on suorakulmiomainen muoto.[70] Turkin pinta-ala, järvet mukaan luettuina, on yhteensä 779452 neliökilometriä, josta 755688 neliökilometriä on Lounais-Aasiassa ja 23764 neliökilometriä Euroopassa.[70] Maalla on siis aluetta kahdella mantereella. Turkki on pinta-alalla mitattuna maailman 36. suurin valtio Mosambikin jälkeen. Maa on jonkin verran suurempi kuin Chile ja hieman pienempi kuin Suomi ja Ruotsi yhdessä. Meret ympäröivät Turkkia kolmelta puolelta: Egeanmeri lännessä, Mustameri pohjoisessa ja Välimeri etelässä. Myös Marmaranmeri sijaitsee Turkin alueella.[72]

title: Ferganan laakso

text: Ferganan laakso on Keski-Aasian tiheimmin asuttu alue. Se on etnisesti monimuotoinen, minkä johdosta siellä esiintyy rajakiistoja valtioiden välillä. Alueella asuu 14 miljoonaa ihmistä ja sen pinta-ala on noin 22 000 km². Alue on niin Keski-Aasian väestöllinen kuin maataloudellinenkin keskus.

title: Pohjois-Aasia

text: Pohjois-Aasian pohjoisimmat osat kuuluvat kylmään vyöhykkeeseen, mutta suurin osa pinta-alasta on kuitenkin lauhkealla vyöhykkeellä. Pohjois-Aasiassa vaikuttaa mannerilmasto eli kesän ja talven lämpötilaerot ovat suuret. Ilmasto on kosteudeltaan hyvin kuiva.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Marmaranmeri

text: Marmaranmeri (turk. "Marmara Denizi", ) on sisämeri, joka yhdistää Mustanmeren ja Egeanmeren. Se erottaa Turkin Euroopan ja Aasian puoleiset osat toisistaan. Dardanellit yhdistävät sen Egeanmereen ja Bosporinsalmi Mustaanmereen. Meren pinta-ala on 11 350 neliökilometriä.

title: Araljärvi

text: Araljärvi eli Aral (; ; ) oli laskujoeton suolajärvi Keski-Aasiassa Kazakstanin ja Uzbekistanin alueella. Araljärven pinta-ala oli 67 499 neliökilometriä vuonna 1960, ja se oli maailman neljänneksi suurin järvi Kaspianmeren, Yläjärven ja Victoriajärven jälkeen. Araljärven tilalla on nykyään useita erillisiä järviä ja autiomaata. Järvien yhteenlaskettu pinta-ala on 17 382 neliökilometriä, mutta pinta-ala vaihtelee runsaasti vuosittain. Amudarja ja Syrdarja ovat suurimmat järveen laskevat joet, joista Amudarjan virtaama saavuttaa nykyisin Araljärven vain ajoittain.

title: Sateenkaaripitta

text: Sateenkaaripittaa tavataan Kaakkois-Aasiassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 2 610 000 km. Lajin on raportoitu olevan melko yleinen ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Amurin alue

text: Amurin alue () on Venäjän federaation hallinnollinen alue (subjekti) Venäjän Kaukoidässä Aasiassa. Pinta-alaltaan Amurin alue on hieman Suomea suurempi.

title: Atlaskehrääjä

text: Atlaskehrääjä ("Attacus atlas") on Kaakkois-Aasiassa esiintyvä yöperhonen. Se on eräs maailman kookkaimmista perhoslajeista ja sen siipien pinta-ala on kaikista perhoslajeista suurin.

title: Louhikkotasku

text: Louhikkotasku elää Aasiassa Kaspianmereltä itään Tadžikistaniin ja Länsi-Pakistaniin. Sen esiintymisalueen pinta-ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Pakistanissa ja Pohjois-Intiassa. Sitä ei ole tavattu Suomessa.

title: Merten pallonpuolisko

text: Merten pallonpuoliskolla on vain yksi kahdeksasosa maapallon maapinta-alasta, ja sen pinta-alasta yli 90 % on merta. Siellä sijaitsevat kuitenkin Australia ja Etelämanner kokonaisuudessaan sekä Etelä-Amerikan eteläisin osa ja sekä Aasiasta pääosa Indonesian saaristoa. Valtameristä sijaitsevat merten pallonpuoliskolla Eteläinen jäämeri kokonaisuudessaan, suurin osa Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä sekä Atlantin eteläisin osa.

title: Andižanin alue

text: Andižanin alue () on hallinnollinen alue Uzbekistanin itäosassa Ferganan laaksossa Kirgisian rajalla Keski-Aasiassa. Vuonna 2009 alueella oli 2 524 600 asukasta, ja sen pinta-ala on 4 303 neliökilometriä. Alueen pääkaupunki on Andižan.

title: Permin aluepiiri

text: Permin aluepiiri sijaitsee Itä-Euroopan tasangon koillisosassa ja Uralvuoriston länsirinteillä. Pinta-alasta 99,8 % kuuluu Eurooppaan ja 0,2 % Aasiaan.

title: Eurooppa

text: Eurooppa on maanosa, jota rajaavat Atlantin valtameri lännessä, Pohjoinen jäämeri pohjoisessa, Uralvuoret ja Uraljoki idässä, Kaspianmeri, Kaukasusvuoret ja Mustameri kaakossa sekä Välimeri etelässä. Eurooppa muodostaa Aasian kanssa laajan Euraasian mantereen, jonka läntisen viidenneksen se käsittää. Pinta-alaltaan (noin 10,3 miljoonaa neliökilometriä) Eurooppa on maailman toiseksi pienin maanosa, hieman suurempi kuin Oseania. Euroopassa asuu hieman yli 700 miljoonaa ihmistä, joten se on asukasluvultaan kolmanneksi suurin maanosa Aasian ja Afrikan jälkeen. Euroopassa on 51 valtiota.

title: Vuoristo-Badahšanin autonominen alue

text:
Vuoristo-Badahšanin autonominen alue (Gorno-Badahšan) on hallinnollinen alue Tadžikistanin itäosassa Pamirin vuoristossa Keski-Aasiassa. Se kattaa koko valtion itäosan ja rajoittuu pohjoisessa Kirgisiaan, idässä Kiinaan ja etelässä Afganistaniin. Alueen pääkaupunki on Horog. Laajempi Badahšanin alue jatkuu Afganistanin puolelle Badahšanin maakuntana.
Vuoristo-Badahšanin alueen pinta-ala on 63 700 km² ja se käsittää noin 40 % Tadžikistanin maa-alasta. Alueella sijaitsevat Pamirin ja Keski-Aasian korkeimmat vuoret Pik Lenina (entinen "Kaufmann") (7 134 m), Qullai Ismoili Somonī (entinen "Pik Kommunizma", ennen sitä "Pik Stalina", 7 495 m) ja Džengiš Tšokusu ("Pobeda") (7 439 m).

title: Vietnam

text: Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa.[1]

title: Pohjois-Amerikka

text: Pohjois-Amerikka on pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva maanosa Etelä-Amerikan pohjoispuolella, Tyynenmeren ja Atlantin valtameren välissä. Sen pinta-ala on noin 24480000 neliökilometriä ja asukasluku yli 530 miljoonaa. Se on Aasian ja Afrikan jälkeen kolmanneksi suurin manner pinta-alaltaan ja Aasian, Afrikan ja Euroopan jälkeen neljänneksi suurin väkiluvultaan. Pohjois-Amerikassa on yhteensä 38 maata.

title: Borneo

text: Borneo on maailman kolmanneksi suurin saari. Se sijaitsee Kaakkois-Aasiassa, Malaijien saaristossa. Borneon eteläosat (Kalimantan) kuuluvat Indonesialle, pohjoisosat Malesialle (Sarawak ja Sabah) ja Bruneille. Borneon pinta-ala on 743 330km².

title: Sahan tasavalta

text: Saha käsittää maantieteellisesti valtavan alueen, joka kattaa suuren osan Koillis-Aasiaa. Sahan pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 2 000 kilometriä ja itä-länsisuunnassa noin 2500 kilometriä. Jos Saha olisi itsenäinen valtio, niin se olisi pinta-alaltaan maailman kahdeksanneksi suurin valtio, heti Intian jälkeen. Lähes 80 prosenttia Sahan pinta-alasta sijaitsee 60. leveyspiirin ja yli 40 prosenttia napapiirin pohjoispuolella.[1][2] Laajan alueensa vuoksi Saha alue jakautuu kolmeen eri aikavyöhykkeeseen.

title: Neuvostoliitto

text: Neuvostoliitto oli pinta-alaltaan maailman suurin valtio, ja se käsitti alueita sekä Euroopasta että Aasiassa. Neuvostoliiton läntinen osa kuului Itä-Eurooppaan, mutta kolme neljäsosaa pinta-alasta sijaitsi Aasiassa. Kaikkiaan Neuvostoliittoon kuului noin kuudesosa koko maailman pinta-alasta, tarkalleen 22400000 neliökilometriä. Neuvostoliitossa oli 11 aikavyöhykettä. Suurimmat asuinalueet olivat keskittyneet pääasiassa Eurooppaan, mutta myös Lounais-Aasiaan. Harvin asutus oli Siperiassa ja muualla Koillis- ja Pohjois-Neuvostoliitossa.[37][38]

title: Myanmar

text: Myanmar (burmaksi: /mjəmà/) eli Myanmarin liiton tasavalta[1] (aiemmin Burma) on valtio Kaakkois-Aasiassa. Se on pinta-alaltaan Kaakkois-Aasian suurin maa. Sen pääkaupunki on Naypyidaw ja suurin kaupunki Yangon. Myanmarin rajanaapureita ovat Bangladesh lännessä, Intia luoteessa, Kiina koillisessa, Laos idässä ja Thaimaa kaakossa. Lounaassa maa rajoittuu Bengalinlahteen ja etelässä Andamaanienmereen. Eräät valtiot kuten Yhdysvallat, Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta käyttävät valtiosta edelleen nimeä Burma vastalauseena sotilashallinnon määräämälle nimenmuutokselle. Myös osa kansainvälisestä mediasta käyttää Burma-nimeä.

title: Kaakkois-Aasia

text: Kaakkois-Aasian pinta-ala on noin 4 000 000 km ja siellä asui 2013 yli 690 miljoonaa ihmistä. Yli 20 % heistä asuu Jaavan saarella. Indonesia onkin alueen väestörikkain valtio ja maailman 4. väestörikkain valtio. Kaakkois-Aasiassa asuu myös noin 30 miljoonaa kiinalaista.

title: Armenian maantiede

text: Armenia on Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä.

title: Sahan tasavalta

text: Pinta-alaltaan laajan ja harvaan asutun Sahan väestö on keskittynyt jokilaaksoihin, varsinkin maan keskiosaan. Alueen ilmasto on yksi maailman ankarimmista. Suurimmat etniset ryhmät ovat jakuutit (45,5%) ja venäläiset (41,2%). Virallisia kieliä ovat jakuutti ja venäjä. Sahalla on mittavat luonnonvarat, muun muassa timantteja, jalometalleja, kivihiiltä, öljyä ja kaasua. Saha on pinta-alaltaan maailman suurin itsehallintoalue ja se kuuluu Pohjoisen alueen neuvostoon. Läheiset suhteet Sahalla on eräisiin Keski-Aasian maihin, Japaniin sekä Venäjän federaation muista tasavalloista etenkin Tatarstaniin.


query: Milloin pidettiin Suomen ensimmäiset eduskuntavaalit?

title: Eduskuntavaalit 1907

text: Suomen yksikamarisen eduskunnan ensimmäiset vaalit järjestettiin 15. ja 16. maaliskuuta 1907.[1] Eduskuntaan valittiin 181 miestä ja 19 naista. Ensimmäiset kansanedustajat ehtivät istua täysistuntojaan vain runsaan vuoden ajan, sillä eduskunta hajotettiin 6. huhtikuuta 1908.

title: Päiviö Hetemäki

text: Tämän jälkeen Hetemäki toimi Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton apulaistoimitusjohtaja vuosina 1954–1960 ja lopulta toimitusjohtajana 1960–1961. Hetemäestä tuli 1962 Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) toimitusjohtaja. Samalla hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 1962 eduskuntavaaleihin. Hetemäki toimi STK:n toimitusjohtajana aina vuoteen 1971 saakka. Työmarkkinaneuvotteluissa Hetemäkeä pidettiin sovittelijana, joka hyväksyi kohtuullisuuden rajoissa pysyneet palkankorotukset työrauhan säilyttämiseksi.

title: Vladimir Stepanov

text: Neuvostoliitto vapautti Stepanovin Helsingin-suurlähettilään virasta kesäkuussa 1979. Osaltaan asiaan oli vaikuttanut ”tapaus Ustinov”, mutta viimeisenä pisarana oli Neuvostoliiton puoluelehdessä Pravdassa vuoden 1979 eduskuntavaalien alla julkaistu artikkeli. Siinä kokoomus leimattiin ulkopoliittisesti epäluotettavaksi ja varoitettiin Suomea hallituksesta, jossa kokoomus olisi mukana. Artikkelin oli laatinut Pravdan Helsingin-kirjeenvaihtaja Stepanovin suostumuksella. Sitä pidettiin niin Suomessa kuin Neuvostoliitossakin räikeänä puuttumisena Suomen sisäisiin asioihin. Viktor Vladimirovilla oli keskeinen rooli Stepanovin kotiinkutsumisessa.

title: Suomen Kristillisen Työväen Liitto

text: Liitto nousi eduskuntaan ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 1907 ja pysyi siellä 1913 saakka. Se sai kansanedustajiaan uudelleen eduskuntavaaleissa 1916, mutta ei vaaleissa 1917. SKrTL pääsi vielä eduskuntavaaleissa 1919 eduskuntaan, mutta ei osallistunut eduskuntavaaleihin 1922 protestoiden mielestään pieniä puolueita syrjinyttä vaalilakia. Liitto osallistui kunnallisvaaleihin vuosittain 1918-1922, jonka jälkeen se lopetti poliittisen toimintansa.Nykyiseltä nimeltään Kristillisen Työväen Liitto (SKrTL) toimii edelleen yhdyssiteenä kristillisten työväenyhdistysten välillä. Liitto toimii evankelioivana ja sosiaalityötä tekevänä evankelis-luterilaisen kirkon yhteydessä. Liitto julkaisee kerran kuukaudessa ilmestyvää lehteä "Sana ja Työ".

title: Eduskuntavaalit 2007

text: Suomen 35. eduskuntavaalit järjestettiin 18. maaliskuuta 2007, jolloin tuli kuluneeksi lähes päivälleen sata vuotta ensimmäisistä eduskuntavaaleista. Ennakkoäänestys pidettiin 7.–13. maaliskuuta. Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä.

title: Arvo Korsimo

text: Korsimo osallistui kuitenkin aktiivisesti vuoden 1962 presidentinvaalikampanjaan järjestäen rahoitusta Kekkosen vaalityötä varten. Vuonna 1961 hän pyysi salaisella kirjeellä Neuvostoliitolta rahallista apua Suomen presidentinvaaleja ja eduskuntavaaleja varten kukistamaan etenkin Pohjois-Suomessa Maalaisliiton vastaisia voimia. Korsimo oli myös mukana syrjäyttämässä Sukselaista Maalaisliiton puheenjohtajan paikalta 1964, koska hän piti Sukselaista syypäänä siihen, että oli menettänyt puoluesihteerin paikkansa. Sukselaista pidettiin ulkopoliittisesti epäluotettavana, koska hän oli 1963 tavannut Ruotsissa emigranttivirolaisten edustajia. Hänen tilalleen puheenjohtajaksi nousi Johannes Virolainen.

title: Eduskuntavaalit 1919

text: Suomen yhdeksännet eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta. Vaalit olivat ensimmäiset itsenäisessä Suomessa järjestetyt. Suomen sisällissodan jälkeen sosiaalidemokraatit olivat jääneet pois eduskuntatyöstä ja eduskunta täten vajaalukuiseksi. Tästä syystä pidettiin tarpeellisena järjestää ennenaikaiset eduskuntavaalit, ja valtionhoitaja Carl Gustaf Emil Mannerheim antoikin määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä. Muussa tapauksessa seuraavat vaalit olisivat olleet vasta vuoden 1920 heinäkuussa. Vaalit olivat myös osa Ranskan, Englannin ja Yhdysvaltojen asettamia ehtoja Suomen valtion tunnustamiselle.

title: Suomen Kommunistinen Puolue (1996)

text: SKP on solminut vaaliliittoja joidenkin pienpuolueiden, varsinkin KTP:n, kanssa. Yhteistyö on kuitenkin ollut paikallista. Ennen eduskuntavaaleja 2007 SKP:n listoilla esiintyi Kommunistien liiton jäseniä, jotka kuitenkin perustivat syksyllä 2006 Suomen työväenpuolueen (STP), mitä SKP:n Tiedonantajassa pidettiin hajottavana toimenpiteenä. SKP ja STP ovat tehneet joitakin vaaliliittoja. Europarlamenttivaaleissa 2014 STP asetti ehdokkaita SKP:n listalle. Vasemmistoliitto ei ole ollut kiinnostunut vaaliyhteistyöstä kommunistien kanssa, mutta kunnallisvaaleissa puolueilla on ollut vaaliliittoja muutamilla paikkakunnilla.

title: Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät

text: Vuosien 1905–1906 ylimääräiset valtiopäivät säätivät eduskuntauudistuksesta. Ensimmäiset eduskuntavaalit pidettiin 1907. Siitä lähtien eduskunta kokoontui joka vuosi, ja sen vuotuisista kokoontumiskausista käytettiin edelleen nimitystä valtiopäivät.

title: Suomen Keskusta

text: Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 nykyisen puolueen edeltäjät saivat yhdeksän kansanedustajaa. Seuraavissa eduskuntavaaleissa kannatus kasvoi vaali toisensa jälkeen ensin hitaasti, mutta vuosina 1912 ja 1917 puolue nosti kannatustaan useilla prosenttiyksiköillä. Ennen toista maailmansotaa puolueen kannatus oli suurimmillaan 1920-luvun lopulla, minkä jälkeen kannatus laski 1930-luvulla.

title: Santeri Nuorteva

text: Ensimmäiset eduskuntavaalit pidettiin keväällä 1907, ja Nuorteva oli ehdokkaana Hämeen eteläisessä vaalipiirissä sosiaalidemokraattien listalla. SDP menestyi vaaleissa hyvin, ja Nuortevakin oli valittujen joukossa. Eduskunta hajotettiin huhtikuussa 1908, ja tätä seuranneissa vaaleissa Nuorteva ei ollut ehdokkaana. Seuraava eduskunta hajotettiin vuoden 1909 alussa, ja tämän jälkeisissä kolmansissa eduskuntavaaleissa Nuorteva oli taas ehdokkaana, nyt Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä, ja tuli valituksi. Loppuvuonna 1909 oli jälleen vaalit, joissa Nuorteva myös valittiin eduskuntaan.

title: Suomettuminen

text: Räisäsen mukaan ""kaiken kaikkiaan yhteistuotantoelokuvat olivat ongelmallisia ja kalliita produktioita, jotka herättivät runsaasti keskustelua, milloin kunkin elokuvan oikeutuksesta, milloin sen tarjoamasta historiankuvasta. Ja kutakin elokuvaa pidettiin jo melko pian valmistumisensa jälkeen oman aikansa tuotteena, taiteellisesti epäonnistuneena. Elokuvien teolle oli alussa ulkopoliittisia mutta myös Neuvostoliiton parempia resursseja sekä tekniikkaa koskevia syitä, joskin elokuvien huono taiteellinen ja taloudellinen menestys sekä tuotannon kalleus tekivätkin osaltaan lopun suomalaisten yhteistuotantohaluista 1980-luvulle tultaessa."" Presidentti Kekkonen oli läsnä kaikkien elokuvien ensi-illoissa. Elokuvien tulkittiin olevan Suomen ja Neuvostoliiton rauhanomaisten suhteiden osoittajia eli niillä oli ulkopoliittista merkitystä tekoajankohtinaan.

title: Eduskuntavaalit 1995

text: Vaaleissa asetettiin yhteensä 2 083 ehdokasta. Mukana oli 18 rekisteröityä puoluetta, 12 yhteislistaa ja 11 valitsijayhdistystä. Rekisteröityjä puolueita osallistui vaaleihin enemmän kuin koskaan aiemmin. Puolueista kolme, Nuorsuomalainen puolue, Vapaan Suomen Liitto (VSL) ja Luonnonlain puolue (LLP) osallistui eduskuntavaaleihin ensimmäistä kertaa. Nuorsuomalainen puolue, jota pidettiin ennen vaaleja etenkin Kokoomuksen haastajana, korosti voimakkaasti markkinataloutta ja liberalismia. Puolue sai suurimman osan kannatuksestaan pääkaupunkiseudulta, jossa sen tukijoiksi ilmoittautuivat monet talouselämän ja kulttuurin vaikuttajat. Vapaan Suomen Liitto ajoi vuoden 1995 alussa voimaan astuneen Suomen EU-jäsenyyden mitätöimistä ja pyrki herättämään keskustelua Suomen ja sotilasliitto NATOn suhteista. Puolueella katsottiin teoriassa olevan menestymisen mahdollisuudet, koska 43 prosenttia syksyn 1994 kansanäänestyksessä äänestäneistä oli vastustanut jäsenyyttä. Suomen EU-jäsenyydestä sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ei kuitenkaan tullut VSL:n toivomaa eduskuntavaalien teemaa, vaan muut puolueet pitivät EU-jäsenyyttä tapahtuneena tosiasiana eikä NATO-kysymystä pidetty ajankohtaisena. Ohjelmallaan selvästi muista puolueista poikennut Luonnonlain puolue ehdotti mm. satojen joogalentäjien kouluttamista ja mietiskelyä lääkkeeksi yhteiskunnan ongelmiin. Muilla puolueilla ja tiedotusvälineillä oli vaikeuksia päästä vaalikeskustelussa samalle aaltopituudelle LLP:n edustajien kanssa.

title: Eduskunta

text: Eduskuntavaaleissa 1939 valitun eduskunnan toimikautta pidennettiin jatkosodan vuoksi poikkeuslailla, ensin kahdella vuodella heinäkuun alkuun 1944[4] ja sitten vielä heinäkuun alkuun 1945[5] ja näin poikkeuksellisen pitkään istuneen eduskunnan kokoonpanosta käytetäänkin nimitystä pitkä parlamentti. Kuitenkin vaaleja lopulta aikaistettiin niin, että eduskuntavaalit 1945 pidettiin jo maaliskuussa[6] huolimatta pohjoisimmassa Suomessa käydystä Lapin sodasta. Tämä on ainoa kerta, kun vaalit on järjestetty ennenaikaisesti ilman presidentin määräämää hajotusta.

title: Eeva-Johanna Eloranta

text: Eeva-Johanna Eloranta (s. 4. maaliskuuta 1966 Turku) on suomalainen kansanedustaja ja poliitikko. Hänet valittiin Suomen sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa ja uudelleen vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiiristä. Elorannalla on sekä filosofian että valtiotieteen maisterin tutkinnot.

title: Eduskuntavaalit 1945

text: Suomen 18. eduskuntavaalit järjestettiin 17.–18. maaliskuuta 1945. Suomessakin edellisen, vuoden 1939 vaaleissa valitun eduskunnan toimikautta oli kaksi kertaa jouduttu sodan vuoksi pidentämään poikkeuslailla. Kun vaalit lopulta pidettiin, sota ei ollut vielä päättynyt Suomenkaan osalta, sillä Lapin sota oli silloin vielä käynnissä ja vuonna 1939 julistettu sotatila voimassa.

title: Kaakkois-Suomen vaalipiiri

text: Etelä-Savon vaalipiiri oli Manner-Suomen pienin vaalipiiri, josta eduskuntavaaleissa 2011 valittiin kuusi kansanedustajaa ja Kymen vaalipiiristä 12. Vaalipiirien yhdistämistä perusteltiin etenkin suhteellisuuden parantamisella. Uudistuksella vaalipiirin piilevä äänikynnys laski maan keskitasolle noin 5,5 %:iin. Kataisen hallituksen esitystä Kaakkois-Suomen vaalipiirin muodostamisesta, jolla samalla muodostettiin itäiseen Suomeen myös uusi Savo-Karjalan vaalipiiri, vastustivat oppositiopuolueet Perussuomalaiset ja Suomen Keskusta. Eduskunta hyväksyi lakiesityksen maaliskuussa 2013 äänin 83–63 ja laki tuli voimaan saman vuoden syyskuussa. Vaalipiiriä käytettiin ensimmäisen kerran eduskuntavaaleissa 2015.

title: Timo Kaunisto

text: Eduskuntavaaleissa 2003 Kaunisto oli Suomen keskustan ehdokkaana Varsinais-Suomen vaalipiirissä ja tuli valituksi ensimmäiselle varasijalle 4 333 äänellä.

title: Eduskunta

text: Suomen ensimmäiset eduskuntavaalit toimitettiin 15. ja 16. maaliskuuta 1907. Ensimmäiseen täysistuntoonsa uudet kansanedustajat kokoontuivat 23. toukokuuta 1907 ja eduskunnan juhlalliset avajaiset pidettiin kaksi päivää myöhemmin. Koska 200 kansanedustajaa eivät mahtuneet Säätytaloon, täysistunto pidettiin Helsingin Vapaaehtoisenpalokunnan talossa, joka sijaitsi Ateneumin naapurissa Hakasalmenkadun (nykyisen Keskuskadun) varrella. Eduskunta kokoontui siellä aina vuoteen 1911 asti, jolloin uudeksi kokoontumispaikaksi tuli Heimolan talo Vuorikadun ja Hallituskadun (nykyisen Yliopistonkadun) kulmassa. Nämä molemmat rakennukset, joissa eduskunta alkuvuosinaan kokoontui, purettiin 1960-luvulla uusien liiketalojen tieltä.

title: Paasikiven III hallitus

text: Maaliskuussa 1945 pidettiin eduskuntavaalit, jotka merkitsivät perusteellista muutosta Suomen poliittisiin oloihin; niitä alettiin myöhemmin luonnehtia "ensimmäisen" ja "toisen tasavallan" väliseksi taitekohdaksi. Vaalien tulos oli melkoinen heilahdus vasemmalle ja eduskunta säilyi vain äärimmäisen niukasti (101–99) porvarienemmistöisenä. Vaalien jälkeisestä pääministeristä ei syntynyt mitään julkista keskustelua, koska presidentti Gustaf Mannerheim edellytti nimenomaan edellisen hallituksen pääministerin J. K. Paasikiven jatkavan tehtävässä. Myös kaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat pitivät Paasikiveä ehdottomasti sopivimpana uuden hallituksen johtoon. SDP, Maalaisliitto ja SKDL olivat muutamaa päivää aikaisemmin antaneet yhteistoimintajulistuksen eli "kolmen suuren sopimuksen", jonka pohjalta Paasikivi muotoili hallituksensa ohjelman. Ohjelmassa tähdennettiin hallituksen demokraattista ja parlamentaarista asennoitumista.

title: Eduskunta

text: Eduskuntavaalit järjestetään normaalisti neljän vuoden välein 200 kansanedustajan valitsemiseksi. Äänioikeus on kaikilla 18-vuotiailla ja sitä vanhemmilla Suomen kansalaisilla. Ehdokkaan tulee olla 18-vuotias tai sitä vanhempi Suomen kansalainen, joka ei ole vajaavaltainen. Vaaleissa Suomi on jaettu vaalipiireihin. Paikkojen jaossa käytetään d'Hondtin menetelmää. Viimeksi eduskuntavaalit pidettiin huhtikuussa 2015 ja seuraavan kerran vaalit on määrä järjestää huhtikuussa vuonna 2019.

title: Toinen sortokausi

text: Eduskunta ei Suomessa sotatilan vuoksi kokoontunut syksyn 1914 jälkeen. Eduskuntavaalit pidettiin silti sääntömääräisesti kesällä 1916, jolloin sosiaalidemokraatit saivat yksinään täpärän enemmistön paikoista.

title: Savo-Karjalan vaalipiiri

text: Savo-Karjalan vaalipiiri on Suomen eduskuntavaalien vaalipiiri, joka käsittää Pohjois-Karjalan maakunnan ja Pohjois-Savon maakunnan alueet. Vaalipiiri muodostettiin vuonna 2013 yhdistämällä Pohjois-Karjalan vaalipiiri ja Pohjois-Savon vaalipiiri. Savo-Karjalan vaalipiirilautakunta kokoontuu Kuopiossa. Vaalipiiriä käytettiin ensimmäisen kerran huhtikuun 2015 eduskuntavaaleissa, jolloin vaalipiiristä valittiin 16 kansanedustajaa. Vaalipiirin nimeä voidaan pitää sekaannusta aiheuttavana, sillä itäisessä Suomessa myös sijaitsevan Kaakkois-Suomen vaalipiirin alue on yhtä lailla valtaosin historiallista Savoa ja Karjalaa.

title: Eduskuntavaalit

text: Eduskuntavaalit järjestetään nykyään joka neljäs vuosi huhtikuun kolmantena sunnuntaina, ellei eduskuntaa hajoteta ja määrätä uusia vaaleja pidettäväksi. Tasavallan presidentti Paasikivi teki 23. lokakuuta 1953 eduskunnalle lakiesityksen vaalikauden pidentämisestä kolmesta vuodesta neljään. Perustuslakivaliokunta hyväksyi esityksen 17. marraskuuta. Vaalikautta pidennettiin vuodella vaalien 1954 jälkeen. Ennen vuotta 1966 eduskuntavaalien lain mukainen ajankohta oli heinäkuun alussa, jotta kaikki äänioikeutetut olisivat päässeet äänestyspaikoille, koska kulkuyhteydet olivat maaseudulla talvisin liian heikot. Käytännössä viimeiset heinäkuussa pidetyt eduskuntavaalit olivat kuitenkin jo vuonna 1958 ja vaalien ajankohtaa koskevasta säännöstä oli poikettu useasti jo ennen tätä. Ennen Suomen itsenäistymistä vaaleja saatettiin pitää vuodenkin välein hallitsijan (keisarin) hajotettua eduskunnan usein. Viimeksi eduskunta on hajotettu presidentin määräyksestä vuonna 1975. Sitä vastoin vuonna 1939 valitun eduskunnan toimikautta pidennettiin kaksikin kertaa poikkeuslailla, koska sodan aikana ei vaaleja olisi pystytty järjestämään; niinpä sen jälkeen seuraavat vaalit pidettiinkin vasta maaliskuussa 1945.

title: Eduskuntavaalit 1907

text: Uuden eduskunnan ensimmäinen täysistunto pidettiin 23. toukokuuta 1907.[7] Istunnon avasi ikäpuhemies, Suomalaisen Puolueen Iisakki Hoikka, minkä jälkeen puhemieheksi valittiin nuorsuomalaisten P. E. Svinhufvud, ensimmäiseksi varapuhemieheksi SDP:n N. R. af Ursin ja toiseksi varapuhemieheksi vanhasuomalaisten E. G. Palmén.[8]

title: Suomen sosialidemokraattinen naisliitto

text: Äänioikeusuudistuksen toteuduttua uudistui myös liiton toiminta. Liitto hyväksyi vaaliohjelman ja päätti järjestäytyä taisteluun vaalipiireittäin. Vaaleihin osallistumista valmistellut ylimääräinen edustajakokous pidettiin 8.10. toukokuuta 1906 Viipurissa. Järjestön nimeksi vaihdettiin "Suomen sosialidemokraattinen naisliitto". Vaalitaistelussa liitto esiintyi omine tunnuksineen ja ehdokasasettelu oli onnistunut, sillä eduskuntavaaleissa 1907 kansanedustajiksi valittiin 9 sosiaalidemokraattista naista 13 ehdolle asetetusta.

title: Eduskuntavaalit 1954

text: Vaalit olivat ennätyksellisen vilkkaat ja uurnilla kävi ensimmäisen kerran Suomen historiassa yli kaksi miljoonaa äänioikeutettua. Maalaisliitto oli rakentanut puoluesihteerinsä Arvo Korsimon johdolla Suomen joka kolkkaan ulottuneen piiriorganisaation, ns. tukimiesverkoston, joka tähtäsi pohjimmiltaan vuoden 1956 presidentinvaaliin. Puolue hyötyikin äänestysaktiivisuuden noususta eniten: se voitti yli 60 000 ääntä ja sai kaksi paikkaa lisää. Molemmat vasemmistopuolueet lisäsivät kannatustaan yli 40 000 äänellä, mutta vasemmisto kokonaisuudessaan sai vain yhden lisäpaikan, joka meni SDP:lle. Kokoomus menetti vajaat 10 000 ääntä, mutta vaalimatematiikka kohteli sitä äänestäjiäkin tylymmin, koska sen paikkaluku pieneni jopa neljällä. Vaalitulosta pidettiin elintärkeänä torjuntavoittona presidentinvaaliin valmistautuneelle Urho Kekkoselle.

title: Eduskuntavaalit 1939

text: Suomen 17. eduskuntavaalit järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1939. Tällöin valittu eduskunta toimi poikkeuksellisesti lähes kuusi vuotta, sillä jatkosodan takia eduskuntavaaleja ei voitu järjestää, vaan eduskunnan toimikautta pidennettiin kahdesti poikkeuslailla. Vuonna 1939 valittua eduskuntaa onkin sittemmin kutsuttu "pitkäksi parlamentiksi". Seuraavat eduskuntavaalit pidettiin vasta maaliskuussa 1945.

title: Suomettuminen

text: Suomessa suomettumisen ydinaikaa oli Kekkosen hallintokausi. Kekkosen ensimmäisellä presidenttikaudella alkanutta poliittista kehitystä Suomessa on myöhemmin kutsuttu suomettumiseksi. Tavallisesti suomettumisella tarkoitetaan sellaista poliittista kehitystä, jossa pieni demokraattinen maa alistuu suuremman, totalitaarisen naapurivaltion tahtoon. Myös etenkin 1960-luvun alkupuolen Noottikriisi ja 1968–1982 eli jakso Tšekkoslovakian miehittämisen jälkeisestä Brežnevin opin mukaisesta neuvostopolitiikan tarkistuksesta Mauno Koiviston tuloon presidentin sijaiseksi 1981 ja presidentiksi 1982 olivat yhä väkevää suomettumisen aikaa. Esimerkiksi Max Jakobson on pitänyt Suomen sisäpolitiikkaan 1980-luvun alkupuolelle saakka merkittävästi vaikuttaneen ministerineuvos Viktor Vladimirovin paluuta vuonna 1984 Neuvostoliittoon merkkitapauksena suomettumisen ajan vähitellen päättyessä. Mutta vielä 1985 Koivisto pyrki estämään Juho Kusti Paasikiven päiväkirjojen julkaisemisen ja lopullisesti suomettuminen alkuperäisessä merkityksessään päättyi vasta Neuvostoliiton hajoamiseen 1991. Suomalaisesta poliittisesta keskustelusta käsite ei kuitenkaan ole täysin hävinnyt 2000-luvullakaan, ja suomettuneisuuden tai "uussuomettumisen" käsitettä on käytetty milloin puhuttaessa Suomen suhteista Neuvostoliiton seuraajavaltio Venäjään, milloin Euroopan unioniin, milloin Yhdysvaltoihin.

title: Suomen äänioikeuden historia

text: Ensimmäiset eduskuntavaalit pidettiin 15.–16. maaliskuuta 1907. Siihen asti muita Euroopan maita demokratian suhteen jäljessä ollut Suomi siirtyi niiden edelle. Suomessa naiset saivat ensimmäisinä Euroopassa sekä vaalioikeuden että -kelpoisuuden ja uuteen eduskuntaan valitut 19 naisedustajaa olivat maailman ensimmäiset naispuoliset kansanedustajat. Säätyvaltiopäivien ajan lopulla äänioikeutettuja oli Suomessa noin 126000, mutta ensimmäisissä eduskuntavaaleissa 1272873, eli eduskuntauudistus kymmenkertaisti valitsijakunnan. Myös moderni puoluelaitos syntyi Suomessa yleisen äänioikeuden myötä vuoden 1906 aikana.[33]

title: Suomen mesoliittinen kausi

text: Arkeologit ja kielitieteilijät ovat pitkään keskustelleet kysymyksestä, milloin Suomen alueella puhuttiin suomea tai edes suomalais-ugrilaista kieltä. Toiset sijoittavat ensimmäiset suomalais-ugrilaiset puhujat Suomen alueelle jo kampakeraamisella ajalla, mutta yleensä ehdotukset ovat olleet myöhempiä. Suomen alueella puhuttiin siten mesoliittisella kaudella suomalais-ugrilaisille vieraita kieliä.


query: Milloin Jaakko Wallenberg kuoli?

title: Jaakko Wallenberg

text: Jaakko Pietarinpoika Wallenberg (ent. Maunuksela; 14. heinäkuuta 1756 Valtaala, Isokyrö – 30. heinäkuuta 1798 Hämeenlinna) oli suomalainen lasimestari ja herätysliikkeen johtaja. Hän perusti böhmeläisen uskonsuunnan.

title: Jaakko Wallenberg

text: Hannu Räsänen: Isonkyrön Maunukselat Ilpo Lagerstedt: Isonkyrön asutushistoria Jakob Böhme: Werke Antti Tuuri: Wallenberg Artturi Leinonen: Profeetta Etelä-Pohjanmaan historia Wallenbergin tuomiota ja kuolemaa koskevia asiakirjoja ks.

title: Raoul Wallenberg

text: Wallenberg vangittiin, kun Neuvostoliiton joukot saapuivat Budapestiin 17. tammikuuta 1945. Neuvostosotilaat kuulustelivat häntä ja hän kertoi heille toiminnastaan juutalaisten pelastamiseksi. On arveltu, että Wallenberg pidätettiin, koska hänet palkannut amerikkalainen oli Yhdysvaltojen agentti. Yleinen olettamus on, että NKVD kaappasi Wallenbergin kiristääkseen hänellä Ruotsia sodan jälkeen. Hänet ajateltiin voitavan vaihtaa Ruotsiin paenneisiin neuvostokansalaisiin.

title: Jaakko Wallenberg

text: Luokka:Suomalaiset uskonnolliset johtajat Luokka:Suomalaiset elinkautisvangit Luokka:Vuonna 1756 syntyneet Luokka:Vuonna 1798 kuolleet

title: Jaakko Wallenberg

text: Isä tuli Kyrönmaalle täyttämään Napuen taistelun aiheuttamaa miesvajausta. Hän avioitui vuonna 1718 Yryselän Waron Maria-lesken kanssa, joka kuoli jo seuraavana vuonna. Avioliitosta syntyi yksi tytär. Kun venäläisten vangitsema Marian Matti-veli pakeni ja palasi takaisin 1721, joutui Pietari luovuttamaan isännyyden hänelle. Pietari avioitui uudelleen 1720 Maria Heikintyttären kanssa ja muutti Isonkyrön Valtaalan Maunukselaan (omaksui talon nimen, kuten Pohjanmaalla oli pitkään tavallista). Maria kuoli 1752. Avioliitosta syntyi neljä lasta, joista toiseksi vanhimmasta, Matista, tuli Ala-Maunukselan talon isäntä. Pietari avioitui uudelleen Maria Tanttarin (Dantzar) kanssa, josta avioliitosta syntyi ainoastaan yksi lapsi, Jaakko Pietarinpoika. Pietari kuoli vain kaksi vuotta pojan syntymän jälkeen. Äiti eli vuoteen 1802.

title: Jaakko Wallenberg

text: Tehtaan paikka kartastossa (WGS84) on N63 09.621 E22 50.260. Tehdas lienee toiminut muutaman (parin)vuoden ajan, mutta lasihytin palaminen, muiden taloudellisten seikkojen ohella, lopetti teollisen toiminnan.

title: Raoul Wallenberg

text: Niin sanottuihin Leinon vankeihin kuulunut suomalainen Boris Björkelund kertoo teoksessaan "Stalinille menetetyt vuoteni", että Raoul Wallenberg kuoli sairauteen elokuussa 1955 Krasnojarskin siirtoleirillä, jonne oli koottu armahdettuja ulkomaisia poliittisia vankeja kotiin lähetettäväksi. Diehl–nimisen saksalaisen vangin mukaan vainaja oli seuraavana päivänä haudattu merkitsemättömään hautaan.

title: Jaakko Wallenberg

text: Åvikin lasinpuhaltajat olivat pääosin saksalaisia. Heistä monet olivat omaksuneet Jakob Böhmen uskontofilosofisen ajattelun (Gottesfreunde). Jaakko tuli kyseisen ajattelutavan kanssa tekemisiin mitä todennäköisimmin juuri näiden saksalaisten välityksellä. Tosin Böhmen ajatuksia oli levinnyt Kyrönmaalle muitakin teitä. Siitä todistavat muun muassa Erikssonin veljekset ja Kärmäki Laihialta sekä niin sanottu Pohjanmaan Mystikoiden toiminta etenkin Vähänkyrön Merikaarrosta.

title: Jaakko Wallenberg

text: Jaakko Wallenberg on ollut muun muassa Artturi Leinosen Profeetta-kirjan (1926) esikuvana (Jaakob Valli). Antti Tuuri on kirjoittanut hänestä romaanin 2004. Jälkimmäisen pohjalta on tehty Suomen kuvalehden artikkelisarja Käärmeenpään polkijat sekä "Sinapinsiemen"-kamariooppera (2001), jonka sävelsi Kimmo Hakola. Oopperan sisältö kertoo Wallenbergin näkemyksien sisällöistä.

title: Jaakko Wallenberg

text: Nuorimmaisena lapsena joutui Jaakko hankkiutumaan ansiotyöhön jo hyvin nuorena. On kuitenkin varsin erikoista, että hän kulkeutui oppiin aina Somerolle saakka, Åvikin lasitehtaalle. Asiakirjojen mukaan ainakin hänen velipuolensa isännöimässä Mieltyn talossa valmistettiin 1700-luvun loppupuolella lasinvalmistuksessa käytettävää potaskaa (E-P:n historia III s. 399), joten Jaakon lähiympäristöstä oli suhteita lasiteollisuuteen. On todennäköistä, että velipuolet lähettivät Jaakon lasitehtaalle oppiin.

title: Jaakko Wallenberg

text: Liikkeen hengellisen johtajan poistuminen johti sen kuihtumiseen. Vain Kuortaneella se sai jalansijaa hieman pidemmäksi aikaa Isak Vasumäen mukaan nimetyn vasulaisuuden nimissä, tosin muuntuneena. Vasulaisten seuroissa nähtiin muun muassa Heikki Klemetin äiti, Kuortaneen papin tytär.[1]

title: Peter Wallenberg (vanhempi)

text: Wallenberg kuului Wallenbergien pankkisukuun, jonka juuret ovat Itä-Götanmaalla. Hänen vanhempansa olivat Marcus Wallenberg nuorempi, (1899–1982) ja Dorothy Mackay.

title: Raoul Wallenberg

text: Wallenbergin vanhemmat menivät naimisiin vuonna 1911. Isä Raoul Oscar Wallenberg (1888-1912) oli Ruotsin laivaston upseeri, ja hän kuoli syöpään kolme kuukautta ennen poikansa syntymistä. Äiti Maria "Maj" Sofia Wising (1891-1979) avioitui vuonna 1918 Fredrik von Dardelin kanssa (k. 1979). Heille syntyi poika Guy ja tytär Nina (myöh. Lagergren).

title: Jaakko Wallenberg

text: Wallenberg haastettiin Lapuan käräjille ja tuomittiin "väärien uskonnollisten oppien levittämisestä" kuolemaan harhaoppisuuden ja epäsiveellisen toiminnan nojalla. Ainoa laissa oleva rangaistukseen oikeuttava peruste lienee ollut konventikkeliplakaatti, Ruotsissa 1726 annettu asetus, jolla kiellettiin kaikki yksityiset hartauskokoukset. Konventikkeliplakaattia käytettiin Suomessa 1800-luvulla herännäisyyttä vastaan Kalajoen käräjillä. Asetus kumottiin kirkkolaissa vasta 1869. Hovioikeus lievensi Wallenbergin tuomion määräämättömäksi ajaksi työvankeutta (jota pidettiin "viivästettynä kuolemantuomiona"), ja Wallenberg kuoli varsin pian, 30. heinäkuuta 1799 (klo 12.00) Hämeenlinnan vankilassa, ilmeisesti lavantautiin.

title: Budapestin piiritys

text: Kaupungin valtauksen jälkeen lähes kaikki miespuoliset siviilit koottiin pakkotöitä varten. NKVD ja SMERŠ pidätyttivät vakoojina pidettyjä ja epäilyihin riitti mikä tahansa yhteys ulkomaille. Pidätetyksi joutui esimerkiksi ruotsalainen Raoul Wallenberg. Wallenberg oli ollut pidätyksensä hetkellä 19. tammikuuta unkarilaisen oikeuspatologi Ferenc Orsósin seurassa. Orsós oli ollut mukana seuraamassa Katynin joukkomurhan kaivauksia ja Wallenberg oli saattanut olla selvillä tämän tekemästä raportista. Wallenbergillä on saattanut olla myös yhteyksiä länsimaisiin tiedustelupalveluihin. Wallenberg päätyi teloitetuksi vuonna 1947.[2]

title: Jakob Böhme

text: Böhmen teokset levisivät Saksassa, Englannissa ja jopa Ruotsissa ja Suomessa asti. Lars Ulstadius, Peter Schaefer, Jakob Ericksson, Erik Ericksson, Jaakko Kärmäki ja Jaakko Wallenberg olivat hänen suomalaisia kannattajiaan. Englannissa etenkin kveekareissa oli Böhmen kannattajia.

title: Jaakko Wallenberg

text: Wallenbergin perhe asusti ensin Lapualla, josta muutti Härmän (Ala-Härmän, nykyisen Kauhavan kaupungin) Kauppiin. Sinne Wallenberg perusti lasinpuhaltaja Henrik Söderbergin kanssa lasitehtaan Lapuanjoen varteen paikkaan, josta oli saatavissa soveltuvaa hiekkaa, puutavaraa ja vettä.

title: Raoul Wallenberg

text: Neuvostoliittolaisten ilmoituksen mukaan Wallenberg kuoli vankilassa vuonna 1947, mutta asiasta ei ole varmaa tietoa.

title: Jaakko Wallenberg

text: Jaakko Wallenbergin isä oli Pietari Erkinpoika Maunuksela ent. Waro s. 1682 Ruovedellä, k. 11.6.1758 Isonkyrön Valtaalassa. Synnyinpaikan sijainti kartastossa (WGS84) N62 58.088 E22 23.244.

title: Jaakko Manni

text: Jaakko Manni (1945 – 31. maaliskuuta 1974) oli suomalainen mäkihyppääjä. Ounasvaaran Hiihtoseuraa edustanut Manni tunnettiin hyvänä kansallisen tason mäkihyppääjänä, mutta hän ei milloinkaan onnistunut tekemään läpimurtoa huipulle.

title: Marcus Wallenberg

text: Marcus Wallenberg (s. 2. syyskuuta 1956), lempinimeltään ”Husky”, on ruotsalainen pankkiiri ja teollisuusmies. Hän kuuluu vaikutusvaltaiseen Wallenbergin sukuun. Hänen isoisänsä Marcus Wallenberg (1899–1982) oli tunnettu pankkiiri ja teollisuusmies, ja hänen isänsä oli pankkiiri Marc Wallenberg.

title: Raoul Wallenberg

text: Raoul Wallenberg (4. elokuuta 1912 Lidingö, Ruotsi – heinäkuussa 1947) oli ruotsalainen diplomaatti ja hyväntekijä, joka pelasti kymmeniätuhansia Unkarin juutalaisia holokaustilta toisen maailmansodan aikana heinä–joulukuussa 1944 työskennellessään lähetystösihteerinä Budapestissa. Hän järjesti juutalaisille suojapasseja ja pääsyn Ruotsiin. Vallattuaan Budapestin vuoden 1945 alussa Puna-armeija vangitsi Wallenbergin ja hänet vietiin tuntemattomasta syystä vankina Neuvostoliittoon. Neuvostoliittolaisten antaman ilmoituksen mukaan hän kuoli vankilassa vuonna 1947, mutta asiasta ei ole varmaa tietoa. Kuolinpäiviksi on mainittu 16. heinäkuuta 1947 ja 17. heinäkuuta 1947. Ruotsin verovirasto merkitsi kuolleeksi julistamisen yhteydessä kuolinpäiväksi 31. heinäkuuta 1952.

title: Jaakko Wallenberg

text: Jaakko Maunuksela suoritti lasimestarin tutkinnon todennäköisesti Turussa. Varsinaisen mestarinnäyte suoritettiin siihen aikaan Tukholmassa. Myös Tukholmaan oli levinnyt böhmeläisiä ajatuksia, joita esimerkiksi Anders Collin (1754–1830) käänsi ruotsiksi ja toimitti suomalaisille, joilla oli täällä omat paikalliset kääntäjänsä ja käsin jäljentäjänsä. Mestaritutkinto toi mukanaan myös nimen Wallenberg. Jaakko palasi synnyinseuduilleen noin 25-vuotiaana suorittamaan ammattiinsa kuuluvia lasitustöitä. Nurmon kirkon lasitustöiden yhteydessä hän tapasi tulevan vaimonsa Maria Yrjöntytär Yli-Loukon, jonka kanssa avioitui 30.9.1781. Avioliitosta syntyi 9 lasta, joista vain 4 eli aikuisikään saakka.

title: Jaakko Wallenberg

text: Kiinnostus Wallenbergin edustamia ja esittämiä uskontofilosofisia ajatuksia kohtaan kasvoi vähitellen aina satapäiseksi kansanliikkeeksi saakka. Varsin pitkään liike sai toimia vapaasti. Ainakin kaksi kirkon pappia, Samuel Birling ja Juhana Gummerus, osallistuivat seuroihin. Wallenberg oli jälkimmäisen papin lapsen kummi. Liikkeen laajetessa oli välirikko kuitenkin väistämätön jo siitäkin syystä, etteivät kaikki kannattajat katsoneet tarpeelliseksi suorittaa kirkollisia maksuja eli kymmenyksiä. Jakob Böhme kutsui laitoskirkkoa kuvaannollisesti ”muurikirkoksi”, jolla ei ollut suurtakaan merkitystä yksilön hengellisen avautumisen edistämisessä.

title: Gerhard Schmidhuber

text: Gerhard Schmidhuber (9. huhtikuuta 1894 – 11. helmikuuta 1945) oli saksalainen kenraalimajuri toisen maailmansodan aikana. Hän oli syntynyt Dresdenissä Saksissa. Hän oli Wehrmachtin 13. panssaridivisioonan komentaja toisessa maailmansodassa. Kun saksalaiset valtasivat Unkarin vuonna 1944, Schmidthuber oli maassa olevien saksalalaisjoukkojen ylipäällikkö. Virassaan hänellä oli monia sopimuksia Raoul Wallenbergin kanssa. Wallenberg pelasti lukemattomia juutalaisia keskitysleireiltä. Schmidhuber kuoli Budapestin taistelussa.

title: Raoul Wallenberg

text: Wallenberg on saanut lukuisia kunnianosoituksia. Hän on nimetty kunniakansalaiseksi Kanadassa, Unkarissa, Israelissa, Yhdysvalloissa ja Australiassa. Myös Israel on nimennyt Wallenbergin yhdeksi vanhurskaaksi kansakuntien joukossa. Hänelle on pystytetty muistomerkkejä, ja hänen mukaansa on nimetty katuja kaikkialla maailmassa. Raoul Wallenberg -komitea perustettiin vuonna 1981 "ylläpitämään humanitaarisia ihanteita ja väkivallattoman rohkeutta Raoul Wallenbergin tapaan". Se myöntää vuosittain Wallenbergin muistoksi perustetun Raoul Wallenberg -palkinnon henkilölle, joka on ansioitunut näissä tavoitteissa.

title: Jaakko Wallenberg

text: Liikkeen suoranainen vaikutus myöhempien sukupolvien ajatteluun ei liene ollut kovin suuri. Erottautuminen yleisestä, tuohon aikaan ainoasta sallitusta ajattelutavasta vaatinee kantavaksi voimakseen karismaattisen johtajan. On otettava huomioon, että Böhmen filosofia ei ole muodollista, helposti omaksuttavaa.

title: Jacob Wallenberg (yritysjohtaja)

text: Jacob Wallenberg on pankkiiri ja teollisuusmies Peter Wallenberg vanhemman ja Suzanne Wallenbergin poika. Jacob Wallenbergin vaimo on Suzanne Grevillius, ja lapsia ovat Lovisa Wallenberg, Jacob Wallenberg Jr, Alice Wallenberg.

title: Jaakko Wallenberg

text: Wallenbergin opettama ”käärmeenpään poljenta” lienee käsitettävä jonkinlaiseksi ”mantraksi”, joka auttoi keskittämään ja sitomaan harhailevaa mieltä. ”Taivaallinen morsian” taas kuvannee todellista (alkuperäisen Adamin) viisautta, ”Sofiaa”, jonka ihmiskunta (langenneena Adamina) oli kadottanut suunnatessaan aktiviteettinsa pääosin ulkonaisiin asioihin. Tietämättömät ja pahansuopaiset ihmiset tulkitsivat symboliset ilmaukset konkreettisiksi väittäessään, että wallenbergiläiset ja Wallenberg itse harjoittivat epäsiveellisyyttä valitessaan jopa nuoria tyttöjä ”taivaallisiksi morsiamikseen”. Morsiameksi lienee kuitenkin valittu juuri sellainen puhdas ja viaton henkilö, johon valitsija ei luonnostaan liitä mitään lihallista vetovoimaa. Tapa lienee siten ollut lähinnä henkinen mielikuvaharjoitus.

title: Jacob Wallenberg (kirjailija)

text: "Finlandin" ylitettyä päiväntasaajan Wallenberg ryhtyi viikkolehden sijaan julkaisemaan kanssamatkustajien iloksi päiväkirjamerkintöjään arkki arkilta. Wallenbergin päiväkirjajulkaisut jatkuivat aina elokuuhun 1770, jolloin "Finland" saapui Kantonin satamaan. Mikäli Wallenberg jatkoi päiväkirjamerkintöjään paluumatkalla, ne eivät ole säilyneet meidän päiviimme.


query: Mikä on virtuaalinen fotoni?

title: Ramansironta

text: Kun molekyyli absorboi fotonin, se siirtyy kahden energiatilan välillä. Kun fotoni siroaa molekyylistä ramansironnassa, molekyyli siirtyy yhdestä tilasta toiseen käyden välillä virtuaalisella eli näennäisellä tilalla. Jos sopivaa virtuaalista tilaa ei ole, ramansiirtymää ei voi tapahtua. Tällaista siirtymää sanotaan kielletyksi. Ramansiirtymän voimakkuus riippuu siitä, kuinka suuri osa molekyyleistä on alussa tilassa, josta siirrytään. Anti-Stokes-sironta on tavallisesti Stokes-sirontaa heikompaa, koska siinä molekyyli lähtee suuremman energian tilasta ja Boltzmannin jakauman mukaan tietyssä energiatilassa on sitä vähemmän molekyylejä, mitä suurempi tilan energia on suhteessa muihin tiloihin. Ramansironta eroaa fluoresenssista siinä, että se ei riipu näytteeseen tulevan valon aallonpituudesta. Fluoresenssi on ramansirontaa hitaampi ilmiö, koska siinä molekyylin elektroni siirtyy todelliseen viritystilaan.

title: Kaksoisrakokoe

text: Eräs tämän kuuluisan kokeen tulkinnoista on, että fotoni voi olla samanaikaisesti monessa eri paikassa. Polkuintegraaliformalismin mukaan fotoni kulkee valonlähteestä valokuvauslevylle periaatteessa kaikkia mahdollisia reittejä pitkin vuorovaikuttaen rinnakkaisen universumin fotonin kanssa.

title: Foto Signe Brander

text: Foto Signe Brander – Valokuvia Helsingistä ja helsinkiläisistä vuosilta 1907–1913 on Helsingin kaupunginmuseon Narinkka-julkaisusarjassa ilmestynyt teos, joka sisältää sata Signe Branderin Helsinki-kuvaa vuosilta 1907–1913. Kaupunginmuseo on vuonna 2004 julkaissut Branderin kuvista teoksen "Signe Brander – 1869–1942". Brander kuvasi yli 900 kuvaa, osan Helsingin muinaismuistolautakunnan tilauksesta.

title: Virtuaalinen eläintenhoito

text: Virtuaalimaailmassa toimii virtuaalisia yhdistyksiä. Ne eivät täytä rekisteröityjen yhdistysten kriteereitä eikä niillä yleensä ole rahaliikennettä. Jos yhdistyksiin on mahdollista liittyä, liittymiseen riittää yleensä nimimerkki ja sähköpostiosoite ilman oikeita henkilötietoja. Yhdistysten koko ja suosio vaihtelevat yli 14 000 jäsenen Virtuaalisesta ratsastajainliitosta pieniin lajien ja rotujen kannatusyhdistyksiin. Useat pienet yhdistykset toimivat suurempien alaisina. Suomen virtuaalinen kani yhdistys VKY ja virtuaali jyrsijäliitto kerää myös alayhdistyksiä, vaikka niitä ei olekaan vielä paljoakaan.

title: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä

text: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä ei poista sisältöä Internet-sivustoilta. Ainoa mahdollisuus poistaa sisältöä on pyytää sivuston ylläpitoa poistamaan sisältö. Virtuaaliselle lähipoliisiryhmälle ei myöskään kuulu opastaminen eri sivustojen ylläpitojen tavoittamisessa, vaan poliisin sijaan on kysyttävä palveluntarjoajalta tai joltain muulta taholta, miten saadaan yhteys sivuston ylläpitoon, jotta sisältö saadaan poistettua. Oikeus voi määrätä sivuston ylläpitäjän poistamaan sisältöä.

title: Kvanttisuperpositio

text: Preparoidaan nyt fotoni esimerkiksi tilaan formula_27 lähetetään se lineaarisen polarisaation suodattavaan suodattimeen. Tämä siis päästää lävitseen esimerkiksi pitkittäisesti polarisoidun valon. Nyt fotoni voi joko mennä suodattimen läpi (jolloin mitattiin tila formula_25 tai heijastua (jolloin mitattu tila oli formula_26). Todennäköisyys pystypolarisoidun tilan mittaukselle on formula_34 ja vastaavasti todennäköisyys vaakapolarisoidun tilan mittaukselle on formula_35.

title: Fotoni

text: Sironta: Fotoni voi sirota atomista niin, että atomi absorboi fotonin ja emittoi toisen fotonin.

title: Youngin kaksoisrakokoe

text: Toisaalta taas, joka kerran kun tietyn suuruisen energian omaava fotoni lähetettiin valolähteestä, havaittiin heijastimella energialtaan vastaavansuuruinen fotoni. Koska fotonit lähetettiin yksitellen, eivät ne voineet olla keskenään vuorovaikutuksessa.

title: Muuttuva valonnopeus

text: Väliaineissa valo etenee hitaammin kuin tyhjiössä, mihin perustuu valon taittuminen rajapinnoissa. Eräissä kvanttikenttäteorian laskuissa oletetaan myös, että virtuaalinen fotoni voi liikkua lyhyitä matkoja yleisestä valonnopeudesta poikkeavalla nopeudella, mistä kuitenkaan ei seuraa, että jokin voisi liikkua valoa nopeammin. Nykyisen fysiikan mukaan valon nopeus tyhjiössä on kuitenkin perustava luonnonvakio.

title: Koronas-Foton

text: Koronas-Foton, tunnetaan myös nimellä Coronas-Photon on Venäjän avaruusjärjestön 30. tammikuuta 2009 Plesetskin kosmodromilta laukaistu Aurinkoa tutkiva tiedesatelliitti. Sen toiminta päättyi vuoden 2009 lopussa joko paristo- tai tietoliikennevaurioon.

title: EduFinland

text: EduFinland on suomalaisten oppilaitosten virtuaalinen alue Second Lifessa. Se on yli 30 hehtaarin kokoinen kolmiulotteinen virtuaalinen saaristo, joka muodostuu seitsemästä saaresta. EduFinland-saarilla on mukana yli 40 suomalaista oppilaitosta mm. yliopistoja, ammattikorkeakouluja, lukioita ja järjestöjä. Ensimmäinen EduFinland-alue avattiin Second Lifessa 2008.

title: Fotoni

text: Fotoni kantaa myös spin-impulssimomenttia, joka ei riipu sen taajuudesta. Spinin itseisarvo on 2 ℏ {\displaystyle {\sqrt {2}}\hbar } ja aaltovektorin suuntainen komponentti (helisiteetti) ± ℏ {\displaystyle \pm \hbar } . Tämä vastaa fotonin kahta mahdollista polarisaatiotilaa.

title: Virtuaalinen eläintenhoito

text: Näyttelyissä arvostellaan virtuaalieläimen rakennetta. Tätä varten eläimestä on oltava hyvälaatuinen piirros tai valokuva, josta eläimen sivuprofiili on nähtävissä. Useimmissa näyttelyissä arvostelun suorittavat tehtävää varten koulutetut tuomarit. Halutessasi kun olet ensin kartuttanut itsellesi kokemusta virtuaalieläinten parissa voit itsekin pyrkiä tuomariksi. Kuten myös oikeassa elämässä, virtuaalihevosilla on omat VRL:n alaiset kantakirjat ja virtuaalikoirat puolestaan rekisteröidään vFCI:hin (virtuaalikoirien kattojärjestöön). Virtuaalisia näyttelyitä virtuaalihevosille järjestävät eri tallit mm. NJ:n (virtuaalinen näyttelyjaos) ja VNT:n (virtuaalinen näyttelytoiminta) säännöillä ja kisakutsuja löydätkin kyseisten jaosten sivuilta.

title: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä

text: Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tai lyhyemmin nettipoliisi on suomalainen poliisiryhmä, jonka päätehtävä on tehdä ennalta estävää Internetiin liittyvää poliisityötä. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä tekee ennalta estävää työtä myös puhumalla kouluissa. Virtuaalisen lähipoliisiryhmän kotisivuilta löytyvät kaikki yhteystiedot ja tietoa nettiin liittyvästä rikollisuudesta. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä on osa Helsingin poliisilaitosta.

title: Turva-auto

text: Vuodesta 2015 alkaen on ollut käytössä niin sanottu virtuaalinen turva-auto (, VSC). Virtuaalisen turva-auton aikana radan jokaiselle ajanottosektorille asetetaan nopein mahdollinen sektoriaika, jota kuljettajat eivät saa alittaa. Virtuaalisen turva-auton aikana kuljettajan väliset aikaerot eivät oleellisesti muutu, toisin kuin turva-auton perässä ajettaessa. Virtuaalinen turva-auto on lähtökohtaisesti tarkoitettu nopeasti radalta poistettavassa olevan esteen tai haitan poistamisen ajaksi.

title: Foto Signe Brander

text: Teos "Foto Signe Brander" valittiin Turun Kirjamessuilla 2010 Vuoden kotiseututietokirjaksi. Raati kiitti teosta selkeäksi, kuvia korkealaatusiksi sekä kuvista muodostuvaa kertomusta. Teoksen kuvat on kuvattu digitekniikalla alkuperäisistä lasinegatiiveista, jolloin niiden laatu on säilynyt muuttumattomana. Kuvista on löytynyt uusia yksityiskohtia, joita vanhemmilla tekniikoilla vedostetuista kuvissa ei ollut. Kunkin kuvan ohessa on teksti, joka kertoo kuvasta, ja kartta kuvan ympäristön sijainnista.

title: Fotoni

text: Fotoni eli valokvantti on sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen (mittabosoni). Tyhjiössä fotoni kulkee vakionopeudella c = 299792458m/s, eli noin 300000km sekunnissa. Fotonilla ei ole lepomassaa eikä sähkövarausta (tai varaus on ainakin alle 10−46 kertaa alkeisvaraus). Sen kuljettama energia ja liikemäärä ovat verrannollisia säteilyn taajuuteen. Materian kohdatessaan fotoni hidastuu tai absorboituu. Fotoneilla on sekä aaltoliikkeen että hiukkasten ominaisuuksia. Fotonin spin on 1.

title: Fotoni

text: Fotoni on massaton, sillä ei ole sähkövarausta, eikä se hajoa spontaanisti. Fotonilla on kaksi mahdollista polarisaatiotilaa ja sitä kuvataan kolmella parametrillä: aaltovektorilla, joka määrittää aallonpituuden λ {\displaystyle \lambda \!} , ja kulkusuunnalla. Fotoneja syntyy luonnossa monissa prosesseissa: esimerkiksi kun sähkövarausta kiihdytetään, atomi tai ydin putoaa matalammalle energiatilalle, tai kun hiukkanen ja antihiukkanen annihiloituvat. Fotoneja absorboituu noiden ilmiöiden T-käänteisissä tapahtumissa, esimerkiksi hiukkas–antihiukkasparin syntyessä tai atomin tai hiukkasen siirtyessä korkeampaan energiatilaan.

title: Lisätty todellisuus

text: Optisten ja virtuaalisten näyttöjen lisäksi eräs kehitysasteella oleva teknologia on virtuaalinen verkkokalvonäyttö (virtual retinal display) . Tekniikka perustuu matalatehoiseen laseriin, jolla piirretään kuva suoraan käyttäjän verkkokalvolle. Tulevaisuudessa saattaa myös olla mahdollista hankkia silmään verkkokalvolle asennettava implantti, johon virtuaalinen informaatio voidaan välittää suoraan.

title: Tuikeilmaisin

text: Tuikeaineeseen saapunut säteilyhiukkanen virittää tuikeaineen atomeita, eli nostaa niiden elektronin ylemmille energiatiloille. Elektronin laskeutuessa jälleen alemmalle energiatilalle atomista emittoituu fotoni, jonka taajuus vastaa näkyvän valon tai ultraviolettisäteilyn taajuutta. Tuikeaineesta saapunut fotoni osuu valomonistinputken fotokatodille aiheuttaen valosähköisen ilmiön ja irrottaen tästä elektronin. Elektronin osuessa dynodille se moninkertaistuu, jonka jälkeen elektronirypäs jatkaa matkaansa dynodilta dynodille elektronimäärän kasvaessa. Elektroniryppään aiheuttama pulssi saapuu elektroniikalle aiheuttaen jännitepulssin.

title: Fotoni

text: Koska fotoni on massaton, se liikkuu tyhjiössä nopeudella c {\displaystyle c\!} ja sen energia E {\displaystyle E\!} ja liikemäärä p {\displaystyle \mathbf {p} } ovat suhteessa E = c p {\displaystyle E=c\,p\!} . Vertailun vuoksi lepomassallisilla hiukkasilla suhde on erityisen suhteellisuusteorian mukaan E 2 = c 2 p 2 + m 0 2 c 4 {\displaystyle E^{2}=c^{2}p^{2}+m_{0}^{2}c^{4}\!} .

title: Fosforesenssi

text: Fosforesenssissä atomiin osuva fotoni virittää sen. Atomin elektroni siirtyy korkeammalle viritystilalle. Viritystilan purkautuessa syntyy yksi tai useampi pienempienerginen fotoni. Loppuosa energiasta muuttuu lämmöksi. Emissiovaihe saattaa kestää jopa tunteja.

title: Värivaraus

text: Värivaraus on jossain määrin analoginen kvanttisähködynamiikan (QED):n kuvailemalle sähkövaraukselle, sillä kumpikin ominaisuuksista on kvantittunut. Lisäksi sekä värivarausta kuljettava hiukkanen gluoni, että sähkövarausta kuljettava hiukkanen fotoni ovat kummatkin massattomia. Oleellinen ero väri- ja sähkövarauksen välillä on se, että fotoni ei itse ole sähköisesti varautunut, kun taas gluonilla on värivaraus.

title: Foto Strakosha

text: Fotaq "Foto" Strakosha (s. 28. maaliskuuta 1965 Tepelenë, Albania) on albanialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2005.

title: Fotoni

text: Absorptio: Kun fotoni törmää atomiin, se saattaa siirtää energiansa atomille, joka virittyy. Prosessi on mahdollinen vain, jos atomissa on tilojen energiaero, joka on sama kuin fotonin energia. Fotonin absorptiossa on kaiken energian siirryttävä tai prosessia ei tapahdu; fotoni ei siis voi absorboitua osittain.

title: Fluoresenssi

text: Fluoresenssi on yksi luminesenssi-ilmiön alalajeista. Siinä atomiin tuleva fotoni virittää atomin eli atomin elektroni siirtyy korkeammalle viritystilalle. Viritystilan purkautuessa syntyy joko samanenergiainen fotoni tai yksi tai useampi matalampienerginen fotoni. Loppuosa alkuperäisen fotonin energiasta siirtyy lämmöksi. Fluoresenssissa emittoidut fotonit havaitaan hyvin pian niiden absorption jälkeen.

title: Koronas-Foton

text: Koronas-Foton tutkii vapaan energian kertymistä ja muuntumista auringon kaasukehässä. Se tutkii auringon alimyrskyjä ja auringon aktiivisuuden ja Maan kohtaamien magneettisten myrskyjen välistä korrelaatiota. Se mittaa energiahiukkasia, joita syntyy auringon purkauksissa. Mittausalue yltää ultravioletista gammasäteilyyn. Satelliitin toiminta-aika on vähintään kolme vuotta.

title: Virtuaalinen eläintenhoito

text: Virtuaalinen eläintenhoito on virtuaalieläimiin liittyvää toimintaa. Virtuaalieläin on kuvitteellinen eläin, joka elää vain näennäisesti internetissä.

title: Magneettinen fotoni

text: Magneettinen fotoni on uudentyyppisen säteilyn hypoteettinen välittäjähiukkanen; eräänlainen sähköisen fotonin vastine. Magneettinen fotoni esiintyy joissakin fysiikan teorioissa. Sen olemassaoloa ei kuitenkaan ole pystytty vielä todentamaan ja monet variaatiot on voitu kokeissa falsifioida. Muiden muassa saksalainen fyysikko Rainer W. Kühne on esittänyt teorian, joka sisältää magneettisen fotonin.

title: Fotoni

text: Fotonin alkuperäinen nimi oli Einsteinin tekstissä valokvantti (das Lichtquant). Nykyinen termi 'fotoni' tulee kreikan kielen valoa tarkoittavasta sanasta φῶς. Sen otti käyttöön 1926 kemisti Gilbert Newton Lewis, joka julkaisi spekulatiivisen teorian, jonka mukaan fotonit olivat tuhoutumattomia ja niitä ei ollut mahdollista luoda. Lewisin teoriaa ei hyväksytty, ja se oli ristiriidassa havaintojen kanssa, mutta uusi termi otettiin lähes välittömästi käyttöön.

title: Valosähköinen ilmiö

text: Valosähköisessä ilmiössä fotoni absorboituu atomiin irrottaen tästä elektronin. Ilmiössä fotoni katoaa ja sen koko energia siirtyy elektronille. Irronnutta elektronia kutsutaan fotoelektroniksi. Ilmiö havaitaan useimmin metalleilla.