query: Kuka Vladi Marmo oli?

title: Vladi Marmo

text: Vladi Marmo (vuoteen 1935 Forsblom, 20. huhtikuuta 1914 Orel, Venäjän keisarikunta – 23. elokuuta 1969 Vaajakoski) oli professori ja Geologian tutkimuskeskuksen ylijohtaja 1960–1969. Marmo oli maajoukkuetason koripalloilija ja edusti Suomea EM-kilpailuissa vuonna 1939. Sota-aikana Marmo toimi tiedustelu- ja kaukopartiotehtävissä Osasto Kuismasessa (myöhemmin osa Erillinen pataljoona 4:ää). Hän toimi Suomen Filatelistiliiton puheenjohtajana 1963–1967.[1]

title: Marmon

text: Marmon Model 34 -mallia tuotettiin vuosina 1923–1927.

title: Marmon

text: Marmon oli vuosina 1902–1933 valmistettu yhdysvaltalainen automerkki. Walter ja Howard Marmon aloittivat autonvalmistuksen Indianapolisissa vuonna 1902. Marmon oli ylellinen ja arvostettu automerkki, jota käyttivät monet Euroopan kuninkaalliset edustusautonaan.

title: Happy Tree Friends

text: Cro-Marmot on jäätynyt, esihistoriallinen ja vihreä murmeli. Hän ei liiku tai puhu mitään, ja on sarjan ensimmäinen ei-animoitu hahmo. Huolimatta jäätyneestä tilastaan, hän pystyy jotenkin suoriutumaan jokapäiväisistä aktiviteeteista (esimerkiksi auton ajaminen, kitaransoittaminen, jäätelönmyynti, lumipallojenheittely ja trapetsitaiteilu) ilman ongelmia - tosin näitä ei koskaan nähdä suoraan. Jää myös suojaa häntä vaurioilta, joten hän on kuollut sarjassa hyvin harvoin. Cro-Marmot asuu iglussa, ja pitää surffaamisesta. Hahmolle on tehty oma erikoisjakso, joka on sarjalle epätyypilliseen tapaan animoitu (parodia 1950-luvun mustavalkoanimaatioista). Tässä lyhytpätkässä Cro-Marmot ei ole vielä jäätynyt. Hän on kuollut kuusi kertaa.

title: Marmotini

text: Marmotini on joukko maassa elävia oravasukuja, joista useimmat ovat kotoperäisiä Pohjois-Amerikassa. Ryhmään kuuluvat murmelit ("Marmota"), maaoravat ("Tamias") ja muun muassa preeriakoirat ("Cynomys") ja varsinaiset siiselit ("Spermophilus").

title: Petrovski Jamin huoltokeskuksen tuhoaminen

text: Partio lähti Voljärven saaresta, jolla oli jääkärimajuri Nikke Pärmin komentaman pataljoonan tukikohta. Sadan sotilaan partiota lähti saattamaan kahdenkymmenen sotilaan saatto-osasto, jotka johti luutnantti Heikkilä. Stalinin kanava ylitettiin järven kohdalla, minkä jälkeen saatto-osasto peitteli jälkiä ja ryhtyi harhautusoperaatioon. Matkaa jatkettiin iltaviiteen, jonka jälkeen yövyttiin. Matkaa jatkettiin maanantaina ennen auringonnousua. Partio saavutti Kalajärven parakkikylän, jossa oli toiminut sotavankileiri. Keskiviikkona iltapäivällä saivat suomalaiset vangiksi kiväärillä varustetun yksinäisen neuvostoliittolaisen sotilaan, jota Vladi Marmo kuulusteli. Torstaina kilometrin päässä huoltokeskuksesta tiedusteltiin asemia. Hyökkäys alkoi 00:45 perjantaina. Suomalaiset tuhosivat rakennuksia kivääri- ja konepistoolitulella, käsikranaateilla ja kasapanoksilla. Lopulta sotilassairaala syttyi palamaan. Suomalaiset yrittivät auttaa joitain potilaita, mutta osa potilaista paloi sairaalan mukana. Neuvostoliittolaisilta vartijoilta syntyneessä tilanteessa pääsi karkaamaan kaksikymmentä työleirillä ollutta vankia, joita vartijat yrittivät ampua, mutta jotka hakeutuivat suomalaisten luo. Suomalaiset tarjosivat tupakkaa ja auttoivat murtamaan leirin elintarvikevaraston auki. Työleirivangit ryöstivät varastot.

title: Harmaamurmeli

text: Harmaamurmeli ("Marmota caligata") on murmelien sukuun kuuluva jyrsijälaji. Turkin väri on vatsapuolella vaalea ja selkäpuolella harmaan ja punaruskean sävyinen. Eläimen paino on 8–10 kg. Harmaamurmelia tavataan Pohjois-Amerikassa.

title: Aromurmeli

text: Aromurmeli eli bobakki ("Marmota bobak") on alppimurmelia kooltaan ja väritykseltään muistuttava jyrsijälaji.

title: Whitehall-tutkimus

text: Brittiläinen professori Michael Marmot aloitti 1985 Whitehall II -tutkimuksen, jossa tutkimuskohteeksi otettiin myös naiset. Johtopäätökset olivat samat eli että sosiaaliset olot ja työolot vaikuttavat hyvin merkittävällä tavalla ihmisen terveyteen.

title: Vladi Marmo

text: Malmiaarteiden etsintää (1949)

title: Marmon

text: Automerkkiä toi Suomeen Autokeskus Oy vuodesta 1926 alkaen. Marmon-autoja tuotiin Suomeen 1920–1930-luvuilla 36 kappaletta.

title: Udmurtian kansallishymni

text: Udmurtian kansallishymni on yksi Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan virallisista valtiollisista tunnuksista. Hymnin ovat säveltäneet veljekset "German ja Alexander Korepanov". Udmurtinkielisen sanoituksen on tehnyt "T. G. Vladikin" ja venäjänkielisen sanoituksen puolestaan "A. A. Šeptalin".

title: Äänislinnan Tiedustelijainkoulu

text: Myöhemmin siviilitoimissaan tunnetuksi tulleita Osasto Raskin asiantuntijoita olivat esimerkiksi geologi, myöhemmin professori Vladi Marmo, arkkitehti Aarne Ervi, slaavilaisten kielten asiantuntija ja YYA-neuvotteluissa tulkkina toiminut, myöhempi professori Igor Vahros sekä kasvitieteilijä, suotutkija, myöhempi professori Mauno J. Kotilainen, joka osaston miesten kesken tunnettiin lempinimellä "Mauno-setä".

title: Marmon

text: Marmon käytti jo varhain edistyksellistä tekniikkaa, kuten moottorin paineöljyvoitelua ja kahta sytystulppaa sylinteriä kohti. Marmon-autotehdas käytti runsaasti alumiinia valmistamissaan autoissa, mikä kevensi niitä ja siten paransi suorituskykyä.

title: Terveyserot

text: Terveyserojen tutkijana ansioitunut Michael Marmot on korostanut useiden muiden tutkijoiden kanssa psykososiaalisten tekijöiden merkitystä terveyserojen synnyssä. Marmot on määritellyt psykosoiaaliset tekijät psyykkisiksi tekijöiksi, joihin sosiaalinen ympäristö vaikuttaa[19]. Esimerkiksi työolosuhteet joita luonnehtii ponnistusten ja palkkioiden välinen epäsuhta voivat vaikuttaa terveyteen kroonistuneen stressin kautta. Myös esimerkiksi epävarmuus toimeentulosta tai työpaikan varmuudesta ovat hyviä esimerkkejä psykososiaalisista tekijöistä sosioekonomisen aseman ja terveyden välillä. Jatkuva huoli toimeentulosta voi esimerkiksi kroonisesti kohonneiden stressihormonitasojen myötä altistaa sairauksille ja huonolle terveydelle. Kroonisen stressin tiedetään olevan yhteydessä useisiin sairauksiin.[6]

title: Vladi Marmo

text: Marmon vanhemmat olivat Wilhelm Fredrik Forsblom ja Vera Nefedjeva. Marmo kuoli auto-onnettomuudessa Vaajakoskella elokuussa 1969.[3]

title: Alppimurmeli

text: Alppimurmeli ("Marmota marmota") on Alpeilla elävä jyrsijä.

title: Whitehall-tutkimus

text: Michael Marmot eritteli tuloksia tarkemmin, ja esiin kiteytyi kolme yllättävää seikkaa: Vastoin odotuksia Marmot huomasi, että korkeissa viroissa olevien riski saada sydänkohtaus ei ollutkaan suurin.Suurin riski niihin oli hierarkian alimmilla. Korkeimmalla huipulla riski oli vähäisin. Lähes huipulla riski oli hiukan suurempi. Riski kasvoi jatkuvasti kunnes päädyttiin hierarkiassa alimmas. Kuolleisuusriskin kasvaminen alaspäin mentäessä ei koskenut pelkästään sydänsairauksia. Syöpä, onnettomuudet, väkivalta yms. kuolinsyyt noudattivat samaa kaavaa.

title: Metsämurmeli

text: Metsämurmeli ("Marmota monax") on oravien heimon kookkain laji Pohjois-Amerikassa, kooltaan 40–65 cm pitkä (15 senttimetrin mittainen häntä mukaan luettuna) ja painaa 2–4 kg.

title: Cadillac V16

text: Cadillacin V16- ja V12-malleja valmistettiin 1930-luvulla lähes yhtä paljon kuin maailman muita superautoja yhteensä. Kilpailijat valmistivat myös V16- ja V12-sylinterisiä loistoautoja, esimerkiksi V16-moottorilla varustettu Marmon Sixteen (1931-1933), mutta ne eivät olleet yhtä suosittuja kuin Cadillac V16. 1930-luvun lama lopetti Yhdysvalloissa monia autotehtaita ja myös Cadillacin kilpailija loistoautojen valmistaja Marmon joutui lopettamaan autonvalmistuksen 1933. Cadillacin 16-sylinterinen loi merkille loistoauton imagon. V8-moottoriset Cadillacit olivat kuitenkin paljon yleisempiä kuin V12- ja V16-mallit.

title: Alpit

text: Alppien ketteriä kasvinsyöjiä ovat vuorikauris eli alppikauris ("Capra ibex"), gemssi ("Rupicapra rupicapra"), alppimurmeli ("Marmota marmota"), metsäjänis ("Lepus timidus") ja saksanhirvi ("Cervus elaphus"). Näistä alppimurmeli käyttää myös jonkin verran hyönteisravintoa. Alpeilla liikkuu myös jonkin verran mufloneita eli villinä eläviä lampaita.

title: Whitehall-tutkimus

text: Marmot oli tottunut ajattelemaan, että yhteiskunnassa ihmiset jakaantuivat hyvinvoivaan ja huonosti voivaan osaan. Köyhälle, huonosti voivalle osalle kasaantui riskitekijöitä, hyvinvoivalle ei. Tulokset osoittivat kuitenkin, että kyseessä oli jatkumo sosiaalisen aseman mukaan.

title: Siperianmurmeli

text: Siperianmurmeli ("Marmota sibirica") on murmelien sukuun kuuluva jyrsijälaji. Eläimen pituus on 50-60 cm ja paino noin 6-8 kg. Siperianmurmelia tavataan enimmäkseen Kiinassa, Mongoliassa ja Venäjällä. Laji on harvinaistunut huomattavasti ja kadonnut joiltakin alueilta salametsästyksen takia.

text: Hävitys- ja tiedustelukomennuskunta Honkasen partioon osallistui neljä 25-miehistä joukkuetta. Päämajan tiedusteluosaston alaisesta Osasto Kuismasesta operaatioon osallistui 35, Osasto Marttinasta 17 ja Vahvennetusta jääkäriprikaatista eli Osasto Laguksesta 48 sotilasta. Partiota johti luutnantti Ilmari Honkanen ja sen varapäällikkönä toimi luutnantti Vladi Marmo osasto Kuismasesta. Partion vahvuus oli 7+37+56. Upseereita olivat edellä mainittujen lisäksi vänrikit Pentti Juppala ja Eero Naapuri ja Carl-Johan Norrgård.

title: Vladi Marmo

text: Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet

title: Vladi Marmo

text: Marmon uskotaan auttaneen yhdysvaltalaisia saamaan suomalaisia entisiä kaukopartiomiehiä asiamiehikseen toisen maailmansodan jälkeen lähinnä auttamaan neuvostoliittolaisten ydinkokeiden valvontaan.[2]

title: Marmon

text: Ensimmäisessä automallissa oli ilmajäähdytteinen V4-moottori, jossa oli kansiventtiilit. Marmon esitteli vuonna 1905 6-sylinterisen mallin ja 1907 V8-mallin, joka tuotti 60 hv eli 44 kW. Vuonna 1911 6-sylinterinen Marmon Wasp voitti Indianapolis 500 -autokilpailun. Sen jälkeen Marmon toi markkinoille 6-sylinterisen yli 9-litraisen moottorin.

title: Murmelit

text: Murmelit ("Marmota") ovat oravien heimon suku, jonka lajit elävät yleensä yhdyskunnittain maan sisään kaivamissaan käytävissä ja vaipuvat talvella horrokseen. Sukuun kuuluu viisitoista lajia. Murmelin nähdessä vaaran se ”viheltää” varoittaakseen muita eläimiä.

title: Marmon

text: Vuonna 1930 Marmon esitteli 16-sylinterisen Sixteen-automallin, jossa oli 8-litran V16-moottori, ja tehoa 200 hv eli 147 kW (SAE). V16-mallin sarjatuotanto alkoi 1931. Marmon Sixteen ehti olla tuotannossa vain kaksi vuotta, sillä Marmon-autojen valmistus loppui vuonna 1933.

title: Vladi Marmo

text: Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, / Vladi Marmo, Puranen, Maunu, 1966 Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, 2. p., 1990 Geology of the Nokia region, Southwest Finland, 1957 Granite petrology and the granite problem, 1971 Leppävaaran Pyrintö r.y. 1931–1951, 1951 Lounais-Suomen rikkikiisukonkretioista / Vladi Marmo, Aarne Laitakari, 1952 Maapallon elämäkerta menneisyys, nykyisyys, tulevaisuus, 1950 On granites A revised study, 1967 On granites with 21 figures and on table in text, 1962 On sulphides of the sulphide-bearing schists of Finland, 1951 On the granites of Honkamäki and Otamäki, Finland, with special reference to the mineralogy of accessories with 26 figures and 10 tables in text and one plate, 1966 On the porphyroblastic granite of central Sierra Leone, 1956 On the sulphide and sulphide-graphite schists of Finland with an especial reference to the sulphide-graphite schists of Central Pohjanmaa, 1960 Pentti Eskola 1883–1964, 1965 Serpentinites of Central Sierra Leone, 1958 Suomen kallioperän tutkimuksesta ennen vuotta 1900, 1967 Suomen molybdeenihohteista / Max Kulonpalo, Vladi Marmo, 1955 Vulkanischer Komplex der früh-jotnischen Zeit bei Suoju in Ost-Karelien, 1949


query: Mikä oli Choi Seung-hyun ensimmäinen elokuva?

title: T.O.P

text: T.O.P näytteli elokuvassa Ylioppilasrykmentti, joka julkaistiin kesäkuussa 2010. Hän sai paljon hyviä arvosteluja ja ylistystä esiintymisestään; ja lopulta voitti monia palkintoja vuoden lopulla, mm. Hallyu Popularity Awardin[5]. Elokuva sai miljoona katsojaa viikossa, tehden siitä ensimmäisen elokuvan vuonna 2010 joka saavutti kyseisen katsojaluvun Etelä-Koreassa. Samaan aikaan hän myös valmisteli soolodebyyttiään. Big Bangin Big Show -konsertin aikana tammikuussa 2010 T.O.P esitti uuden singlensä "Turn It Up". Myöhemmin julkaistu virallinen musiikkivideo keräsi yli miljoona katsojaa vain muutamassa minuutissa. T.O.P on myös ensimmäinen korealainen artisti jonka kappale julkaistiin maailmanlaajuisesti iTunesissa.

title: To the Beautiful You

text: To the Beautiful You (kansainvälinen nimi, suom. "Kauniille Sinulle", alun perin ) on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Sulli, Choi Minho ja Lee Hyun-woo.

title: South Club

text: Sen jälkeen kun Nam Tae-hyun lähti edellisestä bändistään (Winner) 25. marraskuuta, 2016, hän päätti jatkaa musiikkiuraansa perustamalla bändin. Tae-hyun sitten julkaisi rekrytointitiedotteen verkossa, Ja lopulta tapasi tulevan bändikaverinsa Kim Eui-myeongin. Kim Eui-myeong myöhemmin esitteli Nam Tae-hyunin hänen muusikkoystävilleen: Kang Kun-ku, Jang Won-young, ja Choi Yun-hee. Yhdessä he perustivat viisihenkisen yhtyeen.

title: Keep Your Head Down

text: Myös ”Before U Go” -kappaleesta tehtiin Cheo Soo-hyunin ohjaama musiikkivideo. Video kuvattiin Gangnamin, Incheonin ja Ilsanin lähellä viiden päivän aikana, ja siinä esiintyivät myös näyttelijät Choi Jong-yoon ja Go Ara. Myös tässä videossa käytettiin matrix-kameroita. Toimintaelokuvaa muistuttava video kertoi tiedustelupalvelun agentteina työskentelevistä neljästä ystävästä ja heidän välisestään rakkaudesta, petoksesta ja ystävyydestä. Videon keskeisin teema on Choi Jong-yoonin esittämän hahmon päätös pettää ystävänsä. Videosta julkaistiin 21. maaliskuuta myös lyhytelokuvan mittainen, elokuvalaatuinen 16 minuuttia pitkä versio. Pidemmällä videolla oli ”Before U Go” -kappaleen lisäksi myös laulut ”Keep Your Head Down” ja ”믿기 싫은 이야기 (How Can I)”. Videon musiikin sovitti ohjaaja Lee Dong-jun.

title: Choi Jin Sil

text: Choi Jin Sil oli Choi Guk-hyeonin ja Jeong Ok-sukin vanhin lapsi. Hän syntyi Soulissa 24. joulukuuta 1968. Hänellä oli myös nuorempi veli Choi Jin-yeong, joka toimi näyttelijänä ja laulajana. Choi Jin-yeong teki itsemurhan 29. maaliskuuta 2010.

title: Choi Min-sik

text: Choi Min-sik (; s. 30. toukokuuta 1962 Soul) on eteläkorealainen näyttelijä, joka on esiintynyt muiden muassa elokuvissa "Shiri" (1999), "Oldboy" (2003) ja "Lady Vengeance" (2005). Hänet tunnetaan hyvin sekä Koreassa että kansainvälisesti.

title: Big Bang (yhtye)

text:
Vanhat jäsenet:
Jang Hyun-Seung (SO-1). Kun Big Bang perustettiin, jäseneksi valittiin vain G-Dragon, T.O.P, Taeyang ja Daesung. Kaksi muuta jäsentä, Seungri ja Hyun Seung, kuitenkin tiputettiin ryhmästä, mutta saivat toisen mahdollisuuden näyttää taitonsa jonka jälkeen Seungri valittiin ryhmän viidenneksi jäseneksi ja Hyun Seung tiputettiin. Hänelle annettiin mahdollisuus jäädä vielä harjoittelijaksi YG Entertainmentille, mutta hän päätti lähteä. Hyun Seung oli tämän jälkeen jäsenenä poikabändissä B2ST (BEAST) Cube Entertainmentilla. Hyun Seung ja Bigbangin jäsenet ovat kuitenkin vielä hyvissä väleissä.

title: Gu Family Book

text: Gu Family Book (alun perin ) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Lee Seung-gi, Bae Suzy ja Choi Jin-hyuk.

title: Rainbow (eteläkorealainen yhtye)

text: Rainbow () (tyyliteltynä RAINBOW) oli eteläkorealainen seitsenjäseninen tyttöyhtye, jonka levy-yhtiönä toimi DSP Media. Yhtyeeseen kuuluivat Kim Jae-kyung, Go Woo-ri, Cho Hyun-young, Kim Ji-sook, No-eul, Oh Seung-ah ja Jung Yoon-hye. Yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "Gossip Girl" 12. marraskuuta 2009. Yhtye lopetti toimintansa vuonna 2016.

title: Lee Chong-hyun

text: Chong-hyun pelasi myös alle 20-vuotiaiden IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista ensimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Jälkimmäisessä turnauksessa hän oli Etelä-Korean paras syöttäjä kuudella syöttöpisteellään. Chong-hyun pelasi myös alle 18-vuotiaiden IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013 sekä IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän toimi Etelä-Korean varakapteenina ja voitti hopeaa. Chong-hyun voitti tehoilla 4+7=11 koko turnauksen pistepörssin sekä hän jakoi syöttöpörssin voiton Liettuan Deivid Cetvertakin ja Alankomaiden Max Hermensin kanssa.

title: Choi Eun-hee

text: Vuonna 1985 Choi Eun-hee voitti parhaan naisnäyttelijän palkinnon Moskovan kansainvälisillä elokuvajuhlilla roolistaan elokuvassa "Sogum", jonka Sang-ok Shin ohjasi.

title: Taeyeon

text: Vuoden 2010 helmikuusta elokuuhun, Taeyeon juonsi keskusteluohjelmaa "Win Win" yhdessä 2PM:n jäsenen Wooyoungin, Choi Hwa-jungin, Kim Shin-youngin ja Kim Seung-woon kanssa. Taeyeon esitti Caribbean Bay -vesipuiston mainoskappaleen "Cabi" yhdessä Jessican, Seohyunin, Tiffanyn ja Yurin sekä yhtye 2PM:n kanssa. Taeyeon sai pääroolin musikaalissa "Midnight Sun", joka perustuu japanilaiseen Aya Denkawan novelliin "Taiyō no uta". Musikaali kertoi 17-vuotiaasta tytöstä nimeltä Kaoru Amane, joka kärsii Xeroderma pigmentosum -nimisestä sairaudesta, jonka vuoksi hän ei voi mennä ulos päiväsaikaan. Hän pitää toivoaan yllä säveltämällä ja laulamalla kappaleita joka yö juna-asemalla; Taeyeon sai esityksestään hyviä arvosteluja lehdistöltä. Hän myös oppi soittamaan kitaraa esitystään varten. Pohtiessaan kokemustaan myöhemmin, Taeyeon kertoi pitävänsä musikaaleja vaikeina projekteina, koska hänen heikko keskittymisensä teki näyttelemisestä ja laulamisesta vaikeaa. Taeyeon julkaisi kappaleen "Like A Star" yhdessä opettajansa The Onen kanssa, sekä soolokappaleen "I Love You" televisiodraamaan "Athena: Goddess of War". Ensimmäinen kappale sijoittui kärkisijalle Gaonin latauslistalla ja jälkimmäinen 2. sijalle samalla listalla. Vuonna 2011, Taeyeon lauloi dueton Kim Bum-soon kanssa; kappale "Different" ylsi 2. sijalle samaisella listalla. Kaksikko tapasi uudestaan kaksi vuotta myöhemmin konsertissa, laulaen yhdessä kappaleen "Man and Woman".

title: South Club

text: Myöhemmin samana vuonna Choi Yun-heetä ei oltu nähty esiintyvän yhdessä South Clubin kanssa.16. syyskuuta, 2017, Nam Tae-hyun ilmoitti, että he jatkaisivat siitä eteenpäin bändissä neljänä jäsenenä, ja että Choi Yun-hee oli jättänyt yhtyeen henkilökohtaisista syistä.

title: Korean Airin lento 858

text: Pohjoiskorealaiset agentit olivat nousseet koneeseen Bagdadissa ja jäivät itse Abu Dhabissa. He kuitenkin jäivät kiinni Bahrainissa yritettyään poistua maasta lennolla Roomaan väärennetyin japanilaisin passein. Pidätyksen yhteydessä molemmat agentit nielivät myrkkyä. Vanhempi miesagentti Kim Seung-il kuoli, mutta 25-vuotias naisagentti Kim Hyun Hee selvisi. Hänet siirrettiin Souliin, Etelä-Koreaan, jossa hän tunnusti teon. Hän oivalsi joutuneensa Pohjois-Koreassa laajamittaisen propagandan uhriksi: hänelle oli uskoteltu, että koneen räjäyttäminen aikaansaisi vuoden 1988 olympialaisten vetämisen uusien terrori-iskujen pelossa pois Etelä-Koreasta ja täten olisi ratkaiseva askel kohti Koreoiden yhdistymistä.

title: Ha Seung-jin

text: Ha Seung-jin (, s. 4. elokuuta 1985 Soul) on eteläkorealainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. 221-senttinen Ha oli ensimmäinen NBA:ssa pelannut korealainen pelattuaan vuosina 2004–2006 neljä ottelua Portland Trail Blazersissa. Hän on pelannut urallaan myös kotimaassaan, Yhdysvaltain piensarjoissa ja NBA:n kehityssarjassa.

title: Choi Seou

text: Choi Seou (vuoteen 2012 asti Choi Yong-jik; s. 3. joulukuuta 1982 Gunsan, Pohjois-Jeolla) on eteläkorealainen mäkihyppääjä. Choi edustaa High1 Resortia.

title: T.O.P

text: Ennen liittymistään YG Entertainment levy-yhtiöön, Seung Hyun oli räppäri ja G-Dragonin lapsuudenkaveri. G-Dragon totesi, että he olivat "naapurustokavereita yläasteelta", jotka usein tanssivat ja räppäsivät yhdessä.[2] Vaikka G-Dragon myöhemmin muutti pois, eivätkä he enää olleet yhtä läheisiä, hän otti jälleen yhteyttä Seung Hyuniin, kun YG Entertainment etsi kandidaatteja uuteen poikaryhmäänsä. Pari levytti useita demoja ja lähetti ne Yang Hyun Sukille, YG Entertainmentin pääjohtajalle, joka myöhemmin kutsui Seung Hyunin koe-esiintymisiin. Levy-yhtiö oli alun perin hylännyt Seung Hyunin, sanoen että hän oli liian "pullea" sopiakseen "idealistiseen versioon" idolista. Seung Hyun myöhemmin kertoi että hän "meni kotiin ja treenasi erittäin paljon, koska hän halusi todella liittyä YG Entertainmentiin." Kuusi kuukautta myöhemmin, hän palasi ja sopimus allekirjoitettiin. Hän laihdutti 20kg 40 päivässä.

title: Choi Jin Sil

text: Vuonna 1988 hän näytteli ensimmäistä kertaa tv-sarjassa, ja hänen ensimmäinen elokuvansa valmistui vuonna 1990. Hän julkaisi vuonna 1998 omaelämäkerran, jossa hän tarkastelee muutosta tavallisesta opiskelijasta kuuluisaksi näyttelijättäreksi.

title: Seung-Hui Cho

text: Seung-Hui Cho, tunnettu myös nimellä Cho Seung-Hui (korealainen järjestys) ja Seung Cho () (18. tammikuuta 1984 Seoul, Etelä-Korea – 16. huhtikuuta 2007 Blacksburg, Virginia, Yhdysvallat) oli korealaisopiskelija, joka tappoi 16. huhtikuuta 2007 32 opiskelijaa ja lopulta itsensä Virginia Techin verilöylyssä Virginia Polytechnic Institute and State Universityssä.

title: Cinderella with Four Knights

text: Cinderella with Four Knights () on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park So-dam, Jung Il-woo, Ahn Jae-hyun, Lee Jung-shin, Choi Min ja Son Na-eun.

title: Myeongseong

text: Yläluokka kuitenkin vastusti maan avaamista lännelle, koska heille se merkitsi sosiaalisen järjestyksen tuhoa. Daewongunin syytteen laatimisessa auttanut Choi Ik-hyun kannatti eristäytymistä ja väitti, että japanilaiset olivat "länsimaalaisten barbaarien" kaltaisia ja länsimaalaiset tulisivat levittämään maahan katolilaisuuden kaltaisia vallankumouksellisia liikkeitä. Yläluokan mukaan Huangin kirja koostui pelkästään abstrakteista teorioista, joista ei olisi hyötyä käytännössä, ja että Koreaa voisi uudistaa ilman länsimaalaista teknologiaakin. He vaativat, että lähetystöjen määrää ja kaupankäyntiä tulisi rajoittaa suuresti ja että kaikki maassa olevat ulkomaalaiset kirjat tulisi tuhota.

title: Kim Hyun Hee

text: Vuonna 1987 25-vuotias Kim Hyon-hui ja 70-vuotias Kim Seung-il saivat Pohjois-Korean hallituksen käskyn räjäyttää Korean Airin lento 858. Heille annettiin väärennetyt japanilaiset passit, joiden mukaan Kim Hyon-hui oli "Mayumi Hachiya" ja Kim Seung-il oli hänen isänsä "Shinichi Hachiya". Molemmat matkustivat Unkarin pääkaupunkiin Budapestiin, jossa Pohjois-Korean agentit antoivat heille 350 grammaa C-4-muoviräjähdettä. Pommi oli kätketty radiovastaanottimen sisälle. Kim Hyon-hui ja Kim Seung-il nousivat Korean Airin lennolle 858 Bagdadissa ja jättivät pommin lojumaan rahtiruumaan. He poistuivat koneesta Abu Dhabissa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Pommi räjähti tuhoten Boeing 707 -matkustajalentokoneen Andamaanienmeren yllä kesken lentomatkan Bangkokiin. Koneen kaikki 115 miehistönjäsentä ja matkustajaa menehtyivät räjähdyksessä.

title: Simon Ok Hyun-jjn

text: Simon Ok Hyun-jjn (s. 5. maaliskuuta 1968 Kwangju) on eteläkorealainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kwangjun arkkihiippakuntaan 26. tammikuuta 1994 ja nimitettiin Kwangjun vihkipiispaksi sekä Pederodianan titulaaripiispaksi 12. toukokuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Hyginus Kim Hee-jong, jota avustivat Andreas Choi Chang-mou ja Victorinus Youn Kong-hi.

title: Seungri

text: Seungri () (oikealta nimeltään 이승현, "Lee Seung Hyun", tunnettu myös nimillä "V.I, Victory", s. 12. joulukuuta 1990) on eteläkorealainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Seungri tunnetaan paremmin urastaan korealaisen poikabändin, Big Bangin, jäsenenä. Seungri on Big Bangin jäsenistä nuorin. Seungrin ensimmäinen single "Strong Baby" julkaistiin vuonna 2008. Tämän jälkeen hän teki comebackin vuonna 2011 minialbumillaan "VVIP". Singlet "VVIP" ja "What Can I Do" menestyivät hyvin. Albumilla vierailee myös IU sekä G-Dragon. Seungri on myös näytellyt mm. elokuvassa "Nineteen."

title: Seung-Hui Cho

text: Tiedotusvälineet käyttivät aluksi nimeä hänen kansalaisuutensa perusteella korealaisittain "Cho Seung-hui", jossa sukunimi tulee ensin. Länsimainen versio, jota hän itse käytti ja mikä oli myös hänen opintorekisterissään ja ajokortissaan on "Seung-Hui Cho". Hänen perheensä on vahvistanut myös jälkimmäisen oikeaksi. "Seung Cho" -nimeä hän käytti kirjoittamiensa näytelmien "Richard McBeef" ja "Mr. Brownstone" yhteydessä.

title: Kim Hyun Hee

text: Kim Hyon-hui ja Kim Seung-ilin alkuperäisen pakomatkan kuului matkustaa Abu Dhabista Ammanin kautta Roomaan, mutta hankaluudet viisumien kanssa johtivat muutokseen suunnitelmissa. He matkustavat Bahrainiin, jossa viranomaiset kuitenkin huomasivat heidän passinsa väärennetyiksi. Kim Seung-il puraisi rikki savukkeeseen piilotetun tappavan myrkyllisen syanidikapselin ja kuoli välittömästi. Kim Hyon-hui ehti myös puraista savukkeen rikki, mutta vain osa myrkystä kulkeutui hänen elimistöönsä eikä aiheuttanut hengenvaaraa. Hänet siirrettiin sairaalaan ja myöhemmin kuulusteltiin itsemurhayrityksestä. Kim teeskenteli kiinalaista orpotyttöä nimeltä "Pai Chui Hui", joka oli tavannut vanhemman japanilaisen miehen. Hänen kiinalainen aksenttinsa ei kuitenkaan vaikuttanut uskottavalta ja viranomaiset tunnistivat hänet Pohjois-Korean vakoojaksi. Kim lennätettiin Etelä-Korean pääkaupunkiin Souliin.

title: Choi Siwon

text: Super junior 05:sen ilmestymisen jälkeen Siwon jatkoi opintonsa loppuun ja valmistui helmikuussa 2006 Hyun Dae High Schoolista, minkä jälkeen jatkoi opiskelujaan Inha Universityssa. Kun hän jatkoi elokuvassa "A Battle of Wits", yhtiö lähetti hänet Pekingiin Kiinaan yhdessä opettaja Hyoyeon kanssa opiskelemaan maan kieltä ja historiaa. Siwon opiskeli Kiinassa kolme kuukautta ennen kuin palasi takaisin Koreaan.

title: T.O.P

text: Choi Seung-hyun (koreaksi 최승현; s. 4.marraskuuta 1987[1]), paremmin tunnettu taiteilijanimeltään T.O.P (koreaksi 탑), on eteläkorealainen artisti ja näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan korealaisen Big Bang-yhtyeen räppärinä. T.O.P on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa I Am Sam ja Iris ja elokuvissa Nineteen, Tazza: The Hidden Card ja Ylioppilasrykmentti (Pohwasogeuro).

title: Lee Chong-hyun

text: KHL:n laajennusjoukkue Admiral Vladivostok varasi Chong-hyunin 64. pelaajana . Hänestä tuli kaikkien aikojen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa KHL:ään varattu eteläkorealaispelaaja. Kaudella 2014–2015 Chong-hyun toimi Sun Duck High'n kapteenina. Kesken kauden hän siirtyi kuitenkin Yhdysvaltoihin NAHL-junioriliigan Coulee Region Chilliin. Samalla kaudella Chong-hyun jatkoi sieltä edelleen NA3HL-junioriliigan La Crosse Freezeen.

title: Choi Siwon

text: Puolivuotta myöhemmin Choi Siwon tähditti High School-komediassa "Attack on the Pin-Up Boys" yhdessä muiden Super Juniorin jäsenien kanssa. Pääroolissaan Siwon esitti suosittua ja määräilevää luokan presidenttiä, joka on yksi mahdollisista mysteerisen hyökkäyksen kohteista. Huolimatta elokuvan positiivisesta kritiikistä se ei kuitenkaan myynyt hyvin lippuluukulla, mutta sen ilmestyttyä DVD:nä neljänä eri versiona, se rikkoi listaennätyksiä Pari kuukautta elokuvan ilmestymisen jälkeen Siwon sai roolin draamasarjasta "Legend of Hyang Dan", jossa hän esitti pääroolia.

title: Kim Hyun Hee

text: Tiedustelupalvelussa Kim siirrettiin ohjelmaan, jossa hänet piti kouluttaa vakoojaksi. Hänelle annettiin salanimi "Ok Hwa". Kim eli seuraavat seitsemän vuotta tiedustelupalvelun koulutuskeskuksessa pääkaupungin Pjongjangin lähistöllä. Koulutukseen kuului kolme vuotta japanin kielen kursseja kouluttajanaan Japanin kansalainen Yaeko Taguichi, jonka Pohjois-Korean hallitus oli siepannut maahan vuonna 1978. Koulutuskeskuksen oppilaat, mukaan lukien Kim, indoktrinoitiin ehdottoman uskollisiksi Pohjois-Korean hallitukselle ja jucheaatteelle propagandaelokuvilla. Kimin viimeiset harjoitukset huipentuivat dokumenttien varastamiseen suurlähetystön jäljitelmästä. Kim matkusti Kiinaan ja myöhemmin Eurooppaan Pohjois-Korean tiedustelupalvelun vanhemman vakoojan Kim Seung-iln kanssa.


query: Onko Iso-Kukkanen -järvessä kymmenen saarta?

title: Iso-Kukkanen

text: Järvessä on kartan mukaan 10 saarta. Itäisen järvialtaan eteläpäässä sijaitsee Puukkolansaari, joka on 150 metriä pitkä ja 50 metriuä leveä. Saari on luonnonsuojelualuetta samoin kuin järven eteläpään metsikkö. Samassa järvialtaassa on myös Isosaari, joka on saman kokoinen. Pikku-Kukkamossa sijaitsee Palonpohjan lashdessa Kotasaari. Muut saaret ovat pieniä tai jopa luotoja.[1]

title: Puula

text: Järven suurin saari on Väisälänsaari (34,8 km²), joka seuustaa Simpiänselkää. Simpiän ja Karttuun välissä sijaitsee runsaslukuinen saaristo. Sen suurimpia saaria ovat idästä lukien ensin Iso Säkkisalo (4,4 km² [4]), Pieni Säkkisalo ja Soisalo (0,77 km²). Näiden ympärillä on paljon pieniä saaria. Keskellä järveä sijaitsee Puukonsaari (8,1 km² [4]). Sen ja vielä sitäkin suuremman saaren Puulasalon väliin mahtuu monia suojelujakin saaria. Niitä ovat esimerkiksi Iso-Sarvuli, Ihottu, Koveronsaari (3,7 km² [4]), Rämiäinen, Karhusaari ja Iso Paatsalo (1,9 km²).[1]

title: Rauvanjärvi (Kaavi)

text: Järvessä on laskettu olevan 17 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 12 hehtaaria, mikä on noin 1,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Iso-Pippuri ja Rymäsaari ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, saarista 14 muuta ovat yli aarin ja yksi saarista on alle aarin kokoinen. Kartasta mittattuna Iso-Pippuri on yli 400 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on lähes 7 hehtaaria. Rymäsaari on 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes 1,5 hehtaaria. Muita nimettyjä saaria ovat Pohjoislahdella Myllysaari, järven länsipäässä Lahdensuusaari, Likosaari, Pieni-Pippuri, järvenselällä Rymäsaaren eteläpuolella Ruunasaari, Rihmasaari ja Liimosaari, järvenselän itärannalla Ahosaari ja Purnusaari, sekä vielä pieni Paskonsaari. Vain Iso-Pippurissa on rakennuksia.

title: Iso Pelijärvi

text: Järven pituus on 1,3 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Se sijaitsee Hoseuskankaan länsipuolella suoalueella olevien Takanevan ja Pelikohnon välissä. Järveä ympäröivät suot ovat tiheästi ojitettuja ja järveen onkin kaivettu lähes kolmekymmentä suo-ojaa. Suo-ojia myöten järveen laskee myös Iso Kivijärvi sekä Sompanevan turvetuotantoalueen kuivatusojat. Järven oma laskuoja Peliluoma lähtee sen eteläpäästä ja laskee puolen kilometrin jälkeen Vähä Pelijärveen. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa suota, mutta esimerkiksi Rääsymäen ympäristö järven lounaisrannoilla on kangasmetsää. Rääsymäellä sijaisevatkin järven lähes kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13344, johon pääsee kääntymällä pois valtatieltä 3 Hoseuksen risteyksessä.

title: Iso-Kukkanen

text: Järven eliötoimintaa on mitattu levien klorofyllin pitoisuudella, joka on Iso-Kukkasessa 5,6 μg/l, Pikku-Kukkasessa 24 μg/l ja Villähteen Kukkasessa 12 μg/l. Pitoisuudet kuitenkin vaihtelevat suuresti, mikä on levien tyypillistä käyttäytymistä. Järvialtaiden happamuustaso on talvisin lähellä neutraalia, mutta kesäisin se kohoaa levien vilkkaan yhteyttämisen takia. Arvot ovat vaihdelleen arvojen pH 7,2–7,5 välillä, mutta ovat pysyneet pH 8 alapuolella. Veden puskurikykyä happamoitumista vastaan on mitattu vain muutaman kerran ja se on silloin ollut hyvä. Iso-Kukkanen on muita järvialtaita selvästi syvempi, joten sen vesi lämpötilakerrostuu selvästi. Sen syvänteissä riittää happea koko vuodeksi, mutta matalammassa Pikku-Kukkasessa se usein loppuu ennen syystäyskiertoa. Matalimmassa järvialtaassa Villähteen Kukkasessa eivät happiongelmat ole aiemmin olleet niin pahoja, mutta viime vuosina sielläkin on ollut happitalouden häiriöitä.

title: Kankarinjärvi

text: Yhtenäisen järvenselän katkaisee 1,1 kilometriä pitkä Pyhäniemi, joka on harju. Järvessä on seitsemän isompaa saarta, joita ovat Lehtisaari, Aukeasaari, Paarmasaari, Kalliosaari, Kyhäräinen, Iso Liettinen ja Pikku Liettinen. Järvi on melko matala, koska keskisyvyys on kaksi metriä ja syvin kohta on alle 12 metriä. Rannoilla onkin paljon kiviä ja pieniä nimettömiä luotoja. Järven eteläosan pohjassa on keskilinjalla puolenjärven mittainen ja 4–7 metriä syvä alue, mutta se on samalla myös kapea. Lehtisaaren länsipuolella keskellä selkää sijaitsee pienialainen syvänne, josta on mitattu 11,5 metriä vettä.

title: Nerkoonjärvi

text: Järven yleisilme on pitkien niemien ja pitkien lahtien järvi. Siitä on helposti osoitettavissa seitsemän järven selkää rikkovaa niemeä. Nämä ovat Kärkiniemi, Paloniemi, Helaanniemi, Kivelänniemi, Huutoniemi, Korpi- ja Jataniemi sekä Soininperällä Ruuhiniemi. Myös saaret rikkovat selän yhtenäisyyttä, vaikka saaria onkin vähän. Lounaispäässä ovat Kotasaari, Pikkusaari ja Tirrat, keskellä ovat Palosaari, Pienet Selkäsaaret, Iso Selkäsaari ja Selkäkari, sekä koillispäässä ovat vielä Kivelänkarit, Vehkasaari, Rinkulakari, Välikari ja Kovasensaari. Suojaisia lahtia muodostuu Viinamäenlahdesta, Rasinlahdesta, Haukilahdesta, Pohjanlahdesta, Myllyselän ja Sammallahdesta, sekä lounaispäässä vielä Siltalahdesta.[2]

title: Rauhajärvi (Mikkeli)

text: Järvessä on laskettu olevan 65 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 34 hehtaaria, mikä on noin 2,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on yli hehtaarin suuruisia, 50 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Noukansaari, joka on yli 700 metriä pitkä. Se sijaitsee Lehtoniemen edustalla. Noukansaaren luoteispuolella ovat Pieni Selkäsaari ja Iso Selkäsaari ja sen eteläpuolella Mansikkasaari, Palosaari ja Rieponsaari. Päälahden perällä on puoli kilometriä pitkä Siltasaari, jonka kautta kulkee myös tie. Saari katkaisee järven lähes kokonaan. Sen eteläpuolella sijaitsee yhtä suuri Katossaari. Päälahdessa sijaitsevan yhdeksän muun saaren joukossa on niitä suurempi Tiilisaari. Läsäkosken kohdalla ovat Vauhkosaari, Itikkasaari ja Koskensuusaari. Lahden suussa, Pohjaniemen kohdalla, on hyvin kivistä ja siellä on kymmenen saaren ryhmä. Saarien joukossa ovat Saaruansaari ja Kiviniemi.

title: Iso-Valkeinen (Kuopio)

text: Iso-Valkeinen on järvi Kuopiossa kantakaupunkialueella. Isossa-Valkeisessa on kaksi saarta, ja järveen työntyy pohjoisesta Majaniemi. Järven yli kulkee Valtatie 5 pääosin pengertä pitkin. Ison-Valkeisen rannalla on urheilukalastuspaikka. Järven pinta-ala on 37,18 hehtaaria.

title: Nastolan kirkonkylä

text: Kirkonkylän maisemaa hallitsevat Salpausselän reunamuodostuman lisäksi kaksi järveä - Iso-Kukkanen ja Pikku-Kukkanen.

title: Iso Teerijärvi

text: Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Oriveden Rovastinkankaan länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Itäpuolella sijaitsevan Rovastinkankaan asuinalueen läntisimmät talot ovat aivan järven itäpään tuntumassa. Vapaa-ajan asunnoille ja talolle tulee tiet Oriveden Kiikanrinteeltä ja Rovastinkankaalta sekä valtatieltä 9. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.

title: Iso Liesjärvi (Multia)

text: Järven pinta-ala on 130 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 850 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on alavaa metsämaastoa, jossa painaumiin on kehittynyt soistuvaa metsää. Itäpuolella sijaitsee Heinälammen avosuo, jossa nimensä perusteella olisi ollut avoveden alue. Itäpuolella kohoaa heti Riihikangas, joka kohoaa 40 metriä järvenpintaa korkeammalle. Kauempana Heinälammen takana sijaitsevat vielä Väärävuori, Viitamäki sekä Urjaisvuori, ja järven eteläpuolella Kusinmäki. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Iso- ja Pieni Mäntysaari ovat maatuneet yhteen ja saarelle on rakennettu kannas, joten saari onkin nykyään niemi.

title: Säynejärvi (Kitee)

text: Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Saunasaari, Jänissaari ja Iso-Vora ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput ovat 19 yli aarin kokoisia. Muita kartassa nimettyjä saaria ovat Punasaari, Palosaari, Sittasaari, Oinassaari, Kertonsaari, Pieni-Vora, Ruohikkoluoto, Pieni- ja Iso Kirrinkallio, Liukunsaari, Suosaari, Kalliosaari, Inkansaari ja Kaksossaaret. Viitaniemen eteläpuolella sijaitsee matala ja leveä Otranlahti ja järven kaakkoispää kapenee sekin lahdenpohjukaksi, jota kutsutaan Suolahdeksi.

title: Ullavanjärvi

text: Järven pinta-ala on 1 300 ha eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi erityyppista osaa. Järvenselkä käsittää järven länsipuoliskon ja järven itäpuolisko on melko saaristoinen. Siellä on laaja lahti, joka alkaa Yrjäniemen ja Haaponiemen välistä. Järvi on yleensä matalampi kuin kaksi metriä, mutta yli kaksi metrisiä alueita on vain järvenselällä. Suurin kartassa merkitty syvyyslukema on 2,9 metriä. Järvessä on runsaasti kiviä ja pieniä saariakin on paljon. Pohjoispäässä suuria saaria ovat Talvisaari, Iso Teerisaari, Pikku Petäjäsaari ja Tullisaari. Etelärannassa oleva Selkäsaari on niemi, mutta sen länsipuolella ovat Matinkari, Vesikari, Pitkäkari, Syväkarit ja Haarakarit. Keskellä järveä sijaitsevat Iso Lohikari, Pikku Lohikari, Paskalaatta, Iso Hiidenluoto, Pikku Hiidenluoto, Kantelesaaret, Puurosaari, Harppusaari, Tynnyrisaari, Pihlajamaankari, Kaksossaari, Tammasaari ja Yrjöniemenkarit. Itäpään lahdessa sijaitsevat Pitkäkari, Vareskari ja Äilänne.

title: Iso Suolajärvi

text: Koska järven pinnan korkeus vaihtelee, ei voida yksiselitteisesti sanoa, kuinka monta saarta järvessä on. Erään maantieteellisen tutkimuksen mukaan järvessä on kahdeksan saarta, jotka eivät ole kertaakaan historiallisena aikana jääneet veden alle, mutta matalan veden aikana nekin ovat kaikki olleet toisinaan yhteydessä mantereeseen. Toisen käsityksen mukaan siellä on 11 tunnettua saarta, joista seitsemän järven eteläisellä ja neljä pohjoisella puoliskolla."

title: Hiirenvesi

text: Järvessä on laskettu olevan 44 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 ha, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista viisi on yli hehtaarin suurisia, 37 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Kokkosenvaaran ja Häihänniemen välissä sijaitsee puolet näistä saarista. Suurin on nimeltään Suurisaari, joka on 300 metriä pitkä. Muita nimettyjä saaria ovat Mökkisaari, Suursaari, Palosaari ja Halkosaari. Viidellä saarella on vapaa-ajan asuntoja. Joukiisessa sijaitsee kymmenen saarta. Suurimmat niistä ovat Iso Kiimasaari, Pienet Kiimasaaret, Juurikkasaaret ja Silkunsaari. Joukiisen lahdensuulla sijaitsevat vielä Kana- ja Kalliosaari. Niskaveden yläpuolella olevat Putaansaari ja kanavalla halkaistu Häihänsaari kuuluvat yhdeksän saaren kokonaisuuteen. Myös Niskavedessä on pieniä saaria.

title: Iso-Kukkanen

text: Villähden Kukkamossa on järven länsirannalla uimaranta, Pikku-Kukkamolla Luomaniemessä leirikeskus, itäisen järvialtaan eteläpäässä Pekkalassa uimaranta ja sen länsirannalla Pajulahden urheiluopisto.[1]

title: Tyräjärvi (Taivalkoski)

text: Järvellä on yli 65 saarta. Toivansaari on 1 000 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen vieressä sijaitsee 350 metriä pitkä Kuusisaari. Nämä sijaitsevat järven länsipäässä ja niitä ympäröi pienten saarien saaristo. Toiseksi suurin saarista on 600 metriä pitkä ja yhtä leveä Reopsaari. Se sijaitsee järven itäpäässä ja myös sen ympärillä on pieneten saarien saaristo, joka päättyy Iso Lehtosaareen keskellä järveä.

title: Iso-Kuorikka

text: Iso-Kuorikan pinta-ala on 80 hehtaaria, ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria, mikä on noin 0,07 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista toinen on yli aarin ja toinen alle aarin kokoinen..

title: Iso-Kukkanen

text: Luokka:Arrajoen valuma-alue Luokka:Lahden järvet

title: Iso-Kukkanen

text: Järven kemiallis-fysikaalista tilaa ja ekologista tilaa tutkitaan mittaamalla ravinteiden ja levien klorofyllipitoisuuksia. Kokonaisfosforipitoisuuksia ja kokonaistyppipitoisuuksia on mitattu vuodesta 1966 alkaen, mutta viime vuosina mittauksia on tehty kahdesti vuodessa. Iso-Kukkasen fosforia on ollut pintavedessä 8–15 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kesäkauden keskiarvo on ollut 12 μg/l. Talvien keskiarvo on ollut vain 10 μg/l. Syvänteestä huolimatta myös alusveden pohjanläheiset arvot ovat olleet pintavesien luokkaa. Pikku-Kukkasessa ja Villähteen Kukkasessa kesäkauden keskiarvot ovat olleet vastaavasti 22 μg/l ja 24 μg/l. Nämä vastaavat rehevöityneen järven tasoa. Talvikaudella fosforipitoisuudet laskevat 15 μg/l molemmissa pikkualtaissa. Keskimääräiset typpipitoisuudet ovat olleet 2010-luvulla kesällä 450 μg/l ja talvella 668 μg/l. Myös typpiarvot ovat pienemmissä järvialtaissa kohonneita.

title: Solovetskin saaret

text: Pinta-alaltaan 347 neliökilometrin suuruiseen saariryhmään kuuluu kuusi suurempaa saarta: Iso Solovetskin saari, Hanhisaari, Pieni ja Iso Mukselma sekä Pieni ja Iso Jänissaari. Näiden lisäksi saaristoon kuuluu kymmeniä pienempiä saaria ja kallioluotoja. Pääasiassa mäntymetsien ja soiden peittämän pääsaaren korkein kohta on 107 metriä korkea Sekirnajan vuori, ja saarilla on lukuisa määrä pieniä, ortodoksimunkkien kaivamien kanavien yhdistämiä järviä.

title: Iso-Kukkanen

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0321 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 33 tai 34 metriä [4]. Läntinen järviallas on suhteellisen matala ja sen syvin kohta 9,0 metriä sijaitsee Pikku-Kukkasen itäpäässä. Villähteen Kukkasessa on noin 5 metriä syvää [4]. Itäisen järvialtaan keskellä kulkee pohjois-etelä-suuntainen syvännejakso, jonka keskellä Pajulahden urheiluopiston Vähä-Mojon kohdalla sijaitsee järven syvin kohta. Syvänteen 30-metrinen osa on kilometrin pituinen ja sen yli 10-metrinen osa on 2,4 kilometriä pitkä. Myös Immilänpohjassa on yli 10 metriä syvää.[2][1]

title: Iso-Kukkanen

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Iso-Kukkasen–Kärkjärven alueeseen (14.163) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,5 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäojia, joista eräät ovat alunperin luontaisia. Tällaisia ovat esimerkiksi Akalahteen laskeva Kakarlammin (3 hehtaaria, ha) ja Roninlammin yhteinen laskuoja, Villähden Kukkasen pohjoisrantaan laskeva Kilpasenoja, joka on Kupparinniityn kuivatusojien laskuoja ja jonka kautta laskevat myös Pikilammi, Kilpanen (3 ha), Seelammi ja Kalliojärvi (59 ha). Vastaavasti itäisen järvialtaan itärantaan laskee Pömpänlammin (5 ha) ja Turranlammin (6 ha) yhteinen laskuoja, sekä pohjoispääjän laskee Kuusustonlammi. Järvi saa pääosan vedestään Kärkjärvestä (199 ha), josta laskee Härhönjoki Alvojärveen (23 ha), ja josta laskee Kukkasjoki Villähden Kukkaseen.[4]

title: Näsijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 710 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 984 hehtaaria, mikä on noin 3,8 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista vain Iso-Otava (113 ha [3]) on yli neliökilometrin suuruinen, mutta 100 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, ja 496 saarta ovat vielä yli aarin kokoisia, mutta loput 113 saarta ovat tätä pienempiä. Kartoissa nimeltään mainittuja merkittäviä saaria ovat etelästä lukien Siilinkari, joka näkyy Tampereen rannoilta, Pallosaari, Karso, Harvasalo ja Pikku-Otava, jotka sijaitsevat kaikki Näsinselällä. Kaiharinlahdella ovat Niinisaari, Korpinsaari, Lammassaari ja Äijänsaari. Koljonselkä on avointa järvenosaa, mutta sieltä voidaan mainita Taulasalo, Koljonsaari, Selkäsaari, Iso Lammassaari, Heinisaari ja Säynäsaaret. Koljonselän pohjoisosissa sijaitsevat Lehtisaari, Kontusaari, Vetämäkanta, Vähä Vesassalo, Iso Vesassalo, Toltaansalo ja Iso Leppisalo (31 ha [3]). Ylös Vankavedelle mentäessä löytyy lännestä Taninsaari (38 ha [3]), Muurainen (47 ha [3]) ja Pikku-Muurainen, jotka suojaavat Kukkulanselkää. Vankaselällä ovat vielä Onniansaari (49 ha [3]) ja Lietsaari. Saarten rantaviivan yhteispituus on 223 kilometriä.[2][1]

title: Iso-Kukkanen

text: Iso-Kukkanen kokonaisuutena kuuluu järvityypiltään pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh). Sen valuma-alue muodostuu kalliomaasta ja karkearakeisesta maa-aineesta. Se sijaitsee Nastolan taajaman läheisyydessä ja siihen vaikuttaakin hajakuormituksen lisäksi pienet pistekuormitukset.

title: Iso-Kukkanen

text: Järven pinta-ala on 367 hehtaaria eli 3,7 neliökilometriä. Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Järvi on kaksialtainen, joita yhdistää toisiinsa Karhunsillan alla virtaava salmi. Läntistä järviallasta kutsutaan Pikku-Kukkaseksi ja se on pitkulainen 2,8 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on itä-länsi-suuntainen järviallas, jonka puolivälissä on kapea Turpeensalmi ja jonka länsipäätä nimitetään Villähteen Kukkaseksi. Pikku-Kukkaseksi kutsutaan myös Turpeensalmen itäpuolista osaa järvialtaasta [3]. Pikku-Kukkasella on koillisrannassa lähes sulkeutunut lahti Akalahti, joka on myös matala. Itäinen järviallas, jota kutsutaan myös Iso-Kukkaseksi [3], on myös muodoltaan pitkulainen, mutta se on pohjois-etelä-suuntainen. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen eteläpään halkaisee 650 metriä pitkä Hevosniemi kahdeksi lahdeksi ja järven pohjoispäässä on kaksi lahtea Rajasuonpohja ja Immilänhaara. Järven ympäristö on pääasiassa alavaa maastoa, mutta monissa kohdissa rannat ovat jyrkkärinteisiä. Esimerkiksi Vilpistönmäen, Pohjattomankallion, Salmenmäkien ja Kertunmaan rannat ovat jyrkkiä. Lahden puoleisessa päässä sijaitsee kaksi korkeaa mäkeä Huhkaimenkallio ja Turpeenkorkea, jotka kohoavat 40–50 metriä järven yläpuolelle. Järven etelärannat kohoavat kauempana koko järven pituudelta Salpausselän päälle.[2][1]

title: Iso-Kukkanen

text: Iso-Kukkanen [1][2] on Päijät-Hämeessä Lahdessa aivan Nastolan taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.[2][1]

title: Iso-Ii

text: Järvessä on laskettu olevan 27 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 97 hehtaaria, mikä on noin 7 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 on yli hehtaarin suuruisia, ja loput 17 ovat yli aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Askolanlahden pohjoispuolella on kolme saarta ja Rytäsaari, joka on jo maatunut niemeksi. Kaarteensalmen eteläpäässä Iso-Iissä näkyy heti Vitikkasaari, joka on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee kapea ja 600 metriä pitkä Eerikkasaari. Näiden eteläpuolella sijaitsee Iisaari, joka on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Saarien väliin jäävät pienemmät Ruununsaaret, Särkiluoto ja Jäkkö. Iso-Iin kaakkoispäässä sijaitsee Lehtosaari ja sen vieressä Pukkisaari. Pikku-Iissä muodostavat Kanasaari, Kuolionsaari ja Mansikkasaari ketjun, joka alkaa Mansikkaniemestä kuin harjujakso.

title: Iso-Kukkanen

text: Järven rantaviivan pituus on 25,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai asutusaluetta. Eteläpuolella kulkevan itä-länsi-suuntaisen Salpausselän päällä sijaitsee Nastolan taajama-alue, jonka asutusalueita on rakennettu pohjoisrinteille paikoin järven rannoille asti. Näitä ovat Vierunkulma, Kangas, Luomaniemi, Pekkala ja Kisaharju. Pekkalasta pohjoiseen kulkevan yhdystien 3134 varrella sijaitsevat rannoilla Salmenmäki, Pajulahti ja Kumia. Villähden Kukkamossa on vedenottamo ja sellainen on myös itäisen järvialtaan eteläpäässä.[2][1][5]


query: Missä Oskari Jussila vihittiin papiksi vuoden 1914 alussa?

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila vihittiin papiksi Oulussa vuoden 1914 alussa. Pappisvihkimyksensä jälkeen Jussila oli tilapäisissä seurakuntaviroissa Tyrnävällä, Kiuruvedellä, Suomussalmella, Säräisniemellä ja Ranualla. Vakinaisena kirkkoherrana Jussila oli Ranualla vuosina 1918–1920, Kuivaniemellä 1920–1934 ja Alatorniolla vuodesta 1934 kuolemaansa asti.

title: Oskar Höckert

text: Oskar Arne Höckert (27. lokakuuta 1890 Helsinki – 15. lokakuuta 1918) oli suomalainen jääkärieläinlääkintäluutnantti. Hänen vanhempansa olivat valtioneuvos John Höckert ja Hulda Sigrid Hjelt. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1914 Maria Marcella Schmidtin kanssa. Aviopari sai kaksi poikaa, joista nuorimmasta tuli kansanedustaja ja lääketieteen professori Ole Wasz-Höckert.

title: Léon-Adolphe Amette

text: Léon-Adolphe Amette (6. syyskuuta 1850 – 29. elokuuta 1920) oli katolisen kirkon 20. joulukuuta 1873 vihitty ranskalainen pappi. Hän oli kardinaali vuodesta 1911 ja osallistui siten vuoden 1914 konklaaviin. Hänet vihittiin piispaksi 25. tammikuuta 1899, ja hän toimi Pariisin arkkihiippakunnan arkkipiispana vuodesta 1908 kuolemaansa.

title: Oskari Jussila

text: Alatornion kirkkoherran virkaa hoitaessaan Oskari Jussilalla oli enemmän aikaa lukea teologista kirjallisuutta. Hänen kansanedustajauransahan oli päättynyt hänen tultuaan Alatornion kirkkoherraksi. Uskonyhteisössä pappien veljespiirin kokouksissa hän toi lukemaansa teologista kirjallisuutta esille. Tälle ajalle oli tyypillistä hänen mieltymyksensä ns. Lundin yliopiston teologian professorien teksteihin, ennen kaikkea Anders Nygrenin teksteihin. Lundilaisten käsitykset lain ja evankeliumin keskinäisestä suhteesta miellyttivät Jussilaa. Jännitteitä sotavuosien jälkeen vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä aiheutti suhtautuminen rauhansanalaisiin, joka oli pappistaustaisten osalta sovintohakuisempi kuin maallikoilla. Lopputulos oli kuitenkin maallikoiden kantaa noudattava tiukempi kannanotto, joka piti jännitettä yllä vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä 1940- ja 1950-luvuilla.

title: Johannes Wirtanen

text: Wirtasen vanhemmat olivat pienviljelijä, räätäli Iisak Wirtanen (aik. Harri) ja Sofia Erkkilä Jalasjärven Jokipiissä. Johannes Wirtanen kävi siellä Harrin kansakoulun, opiskeli 1912–1914 Lapuan yhteiskoulussa ja suoritti 1918 Metodistisen episkopaalisen kirkon pappisseminaarin Helsingissä. Hänet vihittiin papiksi 1923. Wirtanen suoritti ylioppilastutkinnon 1926 Bostonissa ja hän suoritti erotutkinnot 1928 Suomi Collegessa Yhdysvalloissa sekä 1932 Bostonin yliopistossa. Hänet vihittiin myös papiksi vuonna 1928 Suomi-synodissa Yhdysvalloissa. Palattuaan Suomeen Wirtanen suoritti 1932 tutkinnon Helsingin yliopistossa ja sai samana vuonna oikeuden papin virkaan Suomessa. Hän suoritti vielä pastoraalitutkinnon 1935 ja kasvatusopin tutkinnon 1939.

title: Kalle Jussila (hiihtäjä)

text: Vuonna 1901 Jussila pääsi kilpailemaan ruotsalaisia vastaan ensimmäisissä Pohjoismaisissa kisoissa Tukholmassa. Latu oli Jussilalle sopivaa murtomaata mutta kilpailutapa hänen vähemmän arvostamansa väliaikalähtö. Jussila lähti 30 kilometrin kilpailuun numerolla 78 eikä aivan hiihtänyt kiinni kymmenen minuuttia aiemmin lähtenyttä norjalaisten suurinta toivoa Paul Braathenia. Jussilan loppuaika oli 2.09.13 ja Braathen sijoittui toiseksi lähes kahdeksan minuuttia hävinneenä. Kolmanneksi sijoittunut Oskari Räsänen hävisi Jussilalle yli 15,5 minuuttia. Vuonna 1905 kilpailtiin toisissa Pohjoismaisissa kisoissa Östersundissa, jonne kisat siirrettiin Tukholmaa vaivanneen lumipulan vuoksi. Östersundissakin oli suojakeli, joka viimeisenä kilpailua edeltäneenä yönä muuttui pakkaseksi. Jussila lähti kilpailuun numerolla 87, hiihti ruotsalaislehtien sanoin ”kuin Lapin noita” ja voitti loppuajallaan 2.21.39 toiseksi sijoittunutta Ruotsin Bergmania yli 14 minuuttia ja kolmanneksi sijoittunutta Konsta Vesaa lähes 17 minuuttia. Samana vuonna Jussila sijoittui vielä Oulun hiihdossa toiseksi ja lopetti sitten hiihtouransa.

title: Eljas Lönnrot (pappi)

text: Eljas Lönnrotin vanhemmat olivat rovasti Frans Fredrik Lönnrot ja Sofia Amanda Snellman. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1888 oli Aina Kristina Sahlberg (k. 1907), toinen vuodesta 1908 Hanna Maria Forsell o.s. Nordlund (k. 1920) ja kolmas vuodesta 1925 Siiri Elisabet Hurme o.s. Snellman. Lönnrot tuli ylioppilaaksi 1879, valmistui filosofian kandidaatiksi 1884 ja vihittiin papiksi 1887. Hän toimi ylimääräisenä pappina Ristijärvellä, Paltamossa, Puolangalla, Leppävirralla ja Suonenjoella 1887–1897, oli kirkkoherra Kiimingissä 1896–1903, Alatorniolla 1903–1906 ja Sotkamossa 1914–1933. Oulun tuomiokirkkoseurakunnan tuomiorovasti Lönnrot oli 1906–1914 ja Kuopion tuomiokapitulin asessori 1900–1901 ja 1902–1909. Pappissäädyn jäsen hän oli valtiopäivillä 1905–1906, kirkolliskokouksen jäsen 1903–1918.

title: Nazari (Lavrinenko)

text: Vuonna 1985 Nazari vihittiin munkiksi, ja saman vuoden maalikuun 3. päivänä hänet vihittiin diakoniksi ja elokuun 19. päivänä papiksi. Vuoden 1986 maaliskuussa hän liittyi Aleksanteri Nevskin luostarin veljestöön. Vuoden 1987 marraskuussa hänestä tuli Viipurin Kristuksen kirkastumisen katedraalin pappi. Vuonna 1988 hän valmistui Leningradin hengellisestä akatemiasta ja sai igumenin arvon. Vuoden 1990 alusta hän toimi Valamon luostarin Pietarissa olevan podvorin johtajana. Vuosina 1990–2009 hän kuului Pietarin hiippakunnan hiippakuntaneuvostoon.

title: Oskar Potiorek

text: Oskar Potiorek (20. marraskuuta 1853 Bleiberg, Kärnten – 17. joulukuuta 1933 Klagenfurt) oli itävaltalainen kenraali, joka toimi vuosina 1911–1914 Bosnia-Hertsegovinan sotilaskuvernöörinä ja johti ensimmäisen maailmansodan alussa epäonnistunutta hyökkäystä Serbiaa vastaan. Potiorek isännöi 28. kesäkuuta 1914 Itävalta-Unkarin arkkiherttua Frans Ferdinandin salamurhaan päättynyttä vierailua Sarajevossa.

title: Toinen sortokausi

text: Osmo Jussilan mukaan vuoden 1914 lainsäädäntöohjelman tarkoituksena oli turvata keskusvallan voima riippumatta siitä, käsiteltäisiinkö jokin lakiehdotus yleisvaltakunnallisena vai vain Suomea koskevana lakina. Jussila lainaa samalla Viljo Rasilaa, jonka mukaan tämän lainsäädäntöohjelman tarkoitus ei ollut lopettaa Suomen autonomista hallintojärjestelmää (kuten edellä väitetään), vaan alistaa se tiukemmin Venäjän oman hallituksen valvontaan.

title: Heikki Halmesmäki

text: Halmesmäki syntyi maanviljelijäperheeseen Kiikoisissa, suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1910 Turun klassillisessa lyseossa ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa. Hänet vihittiin papiksi Porvoossa 4. kesäkuuta 1914, ja pastoraalitutkinnon hän suoritti vuonna 1921. Hän toimi Viitasaaren seurakunnan ylimääräisenä pappina ja kappalaisena 1914–1957, minkä jälkeen hän siirtyi Pelkosenniemen kirkkoherraksi.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Heikki Jussila (Oskar Henrik, 16. huhtikuuta 1888, Leppävirta – 24. huhtikuuta 1955, Alatornio) oli vanhoillislestadiolainen rovasti, usean eri seurakunnan kirkkoherra ja Tornion rovastikunnan lääninrovasti 1938–1955. Hän oli Siionin lähetyslehden ja Zions missionstidningin toimittaja 1919–1945. Kokoomuksen listoilta valittuna kansanedustajana hän toimi 1922–1929 ja 1930–1933. Jussila oli vanhoillislestadiolaisen maallikkosaarnaajan, kansakoulunopettaja Heikki Jussilan (1863–1955) poika.

title: Oskari Jussila

text: Pekka Tapaninen: Oskari Heikki Jussila – Lestadiolaispappi, toimen ja näkyjen mies. Pohjois-Suomen Historiallinen yhdistys 52, Rovaniemi, 2007. ISBN 978-952-9888-31-3.

title: Rauhansanalaisuus

text: Hajaannuksen viimeisen näytöksen taustalla on 1920-luvun Pohjois-Amerikan vanhoillislestadiolaisuuden hajaannus (1928). Kyseisen skisman osapuolet olivat heidemanilaisuus ja kirkkokuntalaisuus (suurseuralaisuus). Tornionlaakson saarnaaja Pauli Rantalalla oli yhteydet Amerikan suurseuratoiminnassa (1908...) mukana olleisiin eri lestadiolaisryhmien edustajiin, joita kutsuttiin yhteisnimellä suurseuralaiset. Pastori Oskari Jussilalla oli yhteydet Amerikan heidemanilaisiin nuoren pastori Paul Heidemanin kautta 1920-luvulla. Oskari Jussila ei kuunnellut ystävänsä Pekka Tapanisen neuvoa (1925) viestittää Suomesta hyväksyntää molempien ryhmien jäsenille, vaan valitsi näistä vain heidemanilaisuuden.

title: Juhana Oskar Levänen

text: Leväsen vanhemmat olivat talollinen Matti Lundeqvist ja Maria Klemelä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1889 Turun lyseosta. Levänen suoritti vuonna 1895 Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna.

title: Oskari Jussila

text: Sotavuodet 1939–1945 vaikuttivat merkittävästi Jussilan kannanottoihin. Hän omaksui koko kansan yhteenkuuluvuutta korostaneen aseveli-ideologian ja samalla ilmeisen saksalaismielisyyden. Lapin sodan alettua Jussila siirtyi vuoden 1944 lopulla noin puolen vuoden ajaksi Ruotsiin ollakseen siellä Alatornion ja Ranuan evakkojen sekä haavoittuneiden suomalaissotilaiden sielunhoitajana. Maaliskuussa 1945 käydyissä vaaleissa Jussila ei onnistunut pääsemään eduskuntaan. Tämän katsottiin viestivän sodan aikana tapahtuneesta yhteiskunnallisesta murroksesta ja kokoomuspuoluetta äänestäneiden keskuudessa tapahtuneesta vanhoillislestadiolaisuuden painoarvon vähentymisestä.

title: Oskari Jussila

text: Vuoden 1922 eduskuntavaaleissa Jussila oli kokoomuksen ehdokkaana Oulun pohjoisessa vaalipiirissä ja tulikin valituksi. Muut silloiset lestadiolaiskansanedustajat tulivat maalaisliiton listalta. Tähän aikaa eduskunnassa esillä olleeseen uskonnonvapauslakiin Jussila otti tiukan kannan. Hän kannatti kansakoulun perinteistä uskonnonopetusta sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon julkisoikeudellisen aseman säilyttämistä. Hän tuki kansanedustaja-aikanaan kirkollisten toimintamäärärahojen lisäämistä tai ainakin ennallaan säilyttämistä. Vanhoillislestadiolaisuus ei kuitenkaan eduskunnassa tullut mitenkään esille. Jussila katsottiin kuuluvan kansanedustaja-aikanaan myös ns. ”kypäräpäisten pappien” joukkoon, joiden vaatimuksena oli saada valtion budjettiin tarpeelliset määrärahat maan ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden takaamiseksi. Muita teemoja eduskuntatyössä olivat hänen valitsijoidensa asuinalue eli Lappi ja Peräpohjola sekä niiden kehittäminen.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli saavuttanut 1920-luvun alussa vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä keskeisen pappisvaikuttajan aseman. Vuonna 1919 Jussilalle uskottiin liikkeen pää-äänenkannattajan, Siionin Lähetyslehden, toimittaminen. Tätä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1939 ja vielä vuosina 1942–1944. Taloudellisestikin lehden toimitus oli menestys eli tuotti herätysliikkeelle tuloja. Jussila oli aktiivinen kielteisen kannanottojen lausuja 1920-luvun alun muihin lestadiolaisen liikkeen haaroja kuten uusheräystä kohtaan. Päämoite oli niiden ”lakihenkisyys”. Jussila vieraili 1920 Yhdysvaltojen pohjoisilla suomalaisalueilla ja tuomitsi siellä ns. suurseuralaiset. Oskari Jussilan lehtikirjoittelussa tähän aikaan oli ominaista terävä vastakirjoittelu niitä kohtaan, jotka jollain tavalla arvostelivat vanhoillislestadiolaisuutta. Tähän aikakauteen kuuluu myös aktiivinen toiminta oman kansanopiston perustamiseksi. Niinpä vuonna 1923 aloitti toimintansa Ylitornion kristillinen kansanopisto vanhoillislestadiolaisen liikkeen tukemana.

title: Oskari Jussila

text: Tornion rovastikunnan papit valitsivat Oskari Jussilan vuonna 1938 lääninrovastiksi. Näin Jussila oli tällöin evankelis-luterilaisessa kirkossa korkeimmassa asemassa oleva lestadiolaispappi. Vuonna 1939 Jussila joutui syrjään Siionin Lähetyslehden toimittajan tehtävästä. Seuraajaksi tuli Väinö Havas, jonka katsottiin nousseen maallikkojohdon arvostuksessa Jussilan rinnalle, jopa ohikin. Jussila palasi toimittajaksi Havaksen kaatumisen jälkeen 1942.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli jo ennen vuoden 1918 Suomen sisällissotaa antamassa tukensa porvarilliselle Suomelle. Hän oli perustamassa Ranualla kunnallista suojeluskuntaa. Kansalaissodan loppuvaiheessa Jussila oli rintamalla vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kustantaman ambulanssin eli kiertävän sairaalan johtajana. Jussila kannatti tällöin näkemyksiä ankarista rankaisutoimista, joita punaisiin kapinan aloittajina oli syytä kohdistaa. Vuodesta 1919 alkaen Jussila koki tärkeäksi tukea suomalaista kansallismielistä toimintaa, jonka tavoitteena oli Pohjois-Ruotsin suomalaisväestön aatteellinen ”valistaminen”. Tästä on osoituksena Jussilan osallistuminen valistustoimintaa varten perustettuun Länsipohjan toimikuntaan. Jussilan sielunhoidollinen toiminta Pohjois-Ruotsin suomalaisalueilla 1920-luvulla herätti Ruotsin kansallismielisissä piireissä pahennusta. Heidän näkemyksensä mukaan suomalaiset tekivät sielunhoidollisen työn varjolla nationalistista kiihotustyötä. Silloinen Luulajan piispa oli yksi kantaa ottaneista.

title: Toivo Maunu

text:
Toivo Johannes Maunu ent. Jussila () oli suomalainen jääkärilääkintäkapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Jääkäritykistössä. Varsinaisen elämäntyönsä hän teki Suomen puolustusvoimain Ilmavoimissa ja ilmapuolustuksen parissa. Myöhemmin armeija koulutti hänestä eläinlääkärin.
Maunun vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Jussila ja Vilhelmiina Mikkola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Elsa Vilhelmiina Pelkosen kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1912 ja liittyi Hämäläis-osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopistossa ja suoritti lääketieteen alkututkinnon vuonna 1914 ja eläinlääkäritutkinnon Dresdenin eläinlääkärikorkeakoulussa vuonna 1922.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila kävi oppikoulun Kuopion klassisessa lyseossa 1908 ja aloitti sitten Helsingin yliopistossa teologiset opinnot, jotka hän sai päätökseen 1913. Oskari Jussila liittyi opiskeluaikanaan lestadiolaiseen yhteisöön, jossa vuonna 1910 tapahtuneen jakautumisen yhteydessä hän liittyi vanhoillislestadiolaisuuteen. Opintojensa loppuvaiheessa hän stipendiaattina haastatteli Tornionlaaksossa lestadiolaiskristittyjä, jolloin yhteys lestadiolaiseen liikkeeseen muodostui eläväksi. Opiskeluaikanaan Jussila solmi suhteita Yhdysvaltain Michiganin osavaltion Calumetissa toimivaan lestadiolaisliikkeeseen ja sen paikallisiin johtajiin Paul Heidemaniin ja hänen isäänsä Arthur Leopold Heidemaniin. Jussila tekikin vuoden 1920 lopulla noin neljä kuukautta kestäneen vierailun Michiganiin ja Minnesotaan, jossa hän osallistui heidemanilaisuuden eli paikallisen vanhoillislestadiolaisuuden sisällä olleen hajaannuksen selvitykseen.

title: Oskari Jussila

text: Vuonna 1936 Jussila teki toisen matkansa Pohjois-Amerikan suomalaisalueille. Matka kesti kaikkiaan noin puoli vuotta. Tänä aikana hän kiersi heidemanilaisissa seurakunnissa Michiganissa, Minnesotassa, Massachusettsissa, Etelä-Dakotassa, Oregonissa ja Kaliforniassa sekä Kanadan Torontossa. Tämän matkan sanotaan olleen Suomessa meneillään olleen hajaannusvaiheen verrattuna leppoisa kokemus. Aikalaisille on tältä matkalta jäänyt mieleen erikoisena tapauksena se, että Amerikan matkan tuliaisina Oskari Jussilalla oli oma ”Amerikan rauta” eli henkilöauto, joka siihen aikaan oli hyvin harvinaista etenkin pohjoisessa Suomessa.

title: Oskari Jussila

text: Oskari Jussila oli elämänsä loppuun asti näkemyksessään pysyä uskollisena uskonyhteisölleen. Hänen kuolemansa jälkeen pappien suhde vanhoillislestadiolaiseen liikkeeseen muodostui väljemmäksi. Hänen kirjoituksensa sai keskeisen aseman vanhoillislestadiolaisuudesta eronneessa Elämän Sana -ryhmässä. Ryhmän aseman kuihduttua Jussilan muisto tulee parhaiten esiin hänen hengellisistä lauluistaan ja virsirunoistaan. Tunnetuimpana voitaneen pitää nykyisessä Virsikirjassa olevaa virttä 316, joka alkaa sanoilla Käyn armoalttarillesi. Lisäksi Jussilan pitkään toimittama Siionin laulut -kokoelma sen alusta, vuodesta 1916 vuoteen 1939 asti on jättänyt pysyvän ja näkyvän jäljen lestadiolaisen liikkeen seuratoimintaan.

title: Lestadiolaisuus

text: Lestadiolaisuuteen kuului jonkin verran pappeja herätyksen alkuajoista lähtien myös Lars Levi Laestadiuksen lisäksi. Myöhemmin mukaan liittyivät myös P. O. Grape, Aatu Laitinen, Paul Heideman, A. Heikel, K. A. Heikel, Oskari Jussila ja Väinö Havas. 1800-luvun jälkipuoliskolla kirkossa toimi noin 16 lestadiolaispappia.[177] Nykyään kirkossa toimii noin 120 vanhoillislestadiolaista pappia ja noin 40 uusheräyksen pappia tai teologia.[79][178] Esikoislestadiolaisia pappeja on muutama.[179]

title: Jalmari Laurikkala

text: Laurikkala vihittiin papiksi tammikuussa 1909. Toinen tärkeä tapahtuma oli, kun Jalmari Laurikkala ja Saimi Sallima Pouru avioituivat samassa kuussa. Kutsu papin tehtäviin kuului Inkeristä, jossa asui noin 150 000 inkeriläistä ja suomalaista. Suurin osa Inkerin seurakuntien papeista oli kansallisuudeltaan suomalaisia, Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta valmistuneita. Kattila-Soikkola-Novasolkan seurakunnassa ei ollut ollut pappia kuuteen vuoteen ja seurakuntalaiset hartaasti toivoivat häntä heille papiksi laajaan seurakuntaansa. Nuoripari asettui asumaan Kattilaan, jossa Laurikkala oli Kattila-Soikkola-Novasolkan seurakuntien kirkkoherrana 1909–1914. Perheeseen syntyi tytär Toive Saimi Inkeri 1910. Sitten tuli perheen muutto Rääpyvään, jossa hän oli Rääpyvän seurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1914 alkaen. Siellä perhe sai pojan, Aarre Johanneksen 1915.

title: Heikki Jussila (jääkäri)

text: Heikki Jussila (14. kesäkuuta 1887 Haukipudas - 7. marraskuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Jussila ja Maria Kristiina Jämsä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Nanni Olga Marttilan kanssa.

title: Heikki Jussila (maallikkosaarnaaja)

text: Heikki Jussila (1863–1955) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja, joka on kirjoittanut tärkeitä kirjoja vanhoillislestadiolaiselle kristillisyydelle. Heikki Jussilan saarnatoiminnan kautta hyvin monet ihmiset "saivat parannuksen armon" vanhoillislestadiolaisuuteen. Hän oli vanhoillislestadiolaisen rovastin Oskari Heikki Jussilan (Oskar Henrik, 16. huhtikuuta 1888 Leppävirta – 24. huhtikuuta 1955 Alatornio) isä. Vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja opettaja Jaakko Jussila oli Heikki Jussilan veli. Heikki Jussila asui Leppävirralla vuosina 1887–1908.

title: Anshelm Sjöstedt-Jussila

text: Oskar Anshelm (Oskari, O. A.) Sjöstedt-Jussila (25. elokuuta 1869 Akaa – 5. helmikuuta 1926 Alastaro) oli suomalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen, vuodesta 1918 kokoomuksen kansanedustaja.

title: Gustaf Oskar Schöneman

text: Schönemanin vanhemmat olivat varahenkikirjoittaja, tilanomistaja Bror Karl Johan Schöneman ja Johanna Margareta Stenbäck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1857 ja hänet vihittiin papiksi 1862. Schöneman oli saarnaajana Jyväskylässä 1864–94. Vuonna 1894 hänet valittiin Muolaan kirkkoherraksi, mutta hän kuoli jo saman vuoden syksyllä Muolaassa.


query: Mitä tarkoittaa politologi?

title: Politiikan tutkimus

text: Politiikan tutkimus eli politologia eli yleinen valtio-oppi on poliittisia ilmiöitä tutkiva tieteenhaara. Se kuuluu yhteiskuntatieteisiin.[1] Tämä artikkeli tarkastelee politiikan tutkimusta nimenomaan sellaisena kuin sitä harjoitetaan ja siitä annetaan yliopisto-opetusta Suomessa 2010-luvulla.

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Hallintotieteelliset oppiaineet

text: Suomen Akatemia soveltaa tutkimusalueluokituksessaan yksilöllistä nimekettä 'hallintotiede' tarkoittaessaan kaikkia Suomessa tutkittavia ja opetettavia hallintotieteellisiä oppiaineita eli kaikkia erillisiä hallintotieteitä. Aikaisemmin Akatemia sen sijaan sovelsi monikollista nimekettä "hallintotieteet" tarkoittaessaan samaa asiaa. Vuodesta 2009 alkaen Akatemian tutkimusalueluokan 611, Valtiotieteet, sisältö on seuraava: 6111, Hallintotiede, 6112, Kansainvälinen politiikka, ja 6113, Politologia.

title: Politiikan tutkimus

text: Suomen politiikan tutkimuksen arkea rajaavat myös tiedepoliittiset seikat. Suomen keskeisin tieteellisen tutkimuksen rahoittaja Suomen Akatemia otti vuonna 2009 käyttöön tutkimusalueluokan 611, Valtiotieteet/Statsvetenskaperna. Sen Akatemia jakaa edelleen kolmeen osaan: 6111, Hallintotiede/Förvaltningsvetenskap, 6112, Kansainvälinen politiikka/Internationell politik, ja 6113, Politologia/Politologi. Noista kolmesta osasta kaksi jälkimmäistä sijoittuvat kiistatta politiikan tutkimuksen alaan, joskin nimitys 'politologia' on ilman eri selvitystä yleisölle vaikeahkosti aukeava. Tarkoittaahan sana tietyissä sen käytöissä vain käyttäytymistieteellisesti tulkittua politiikan tutkimusta eikä sen sijaan tuon tutkimuksen niitä lajeja, jotka etenevät esimerkiksi tulkitsevin ottein. Kansainvälistä politiikkaa ajatellen Akatemian soveltama jaottelu jättää avoimeksi laaja-alaisen maailmanpolitiikan tutkimuksen aseman sekä hallinnon tutkimuksen suhteen politiikan tutkimukseen. Jaottelu näyttää käsittävän Suomen kymmenestä hallintotieteellisistä oppiaineista vain yhden, nimittäin juuri hallintotieteen. Alaan lukeutuu kuitenkin periaatteessa jokseenkin kaikki Suomessa harjoitettava hallinnon tutkimus.

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: René Rémond

text: René Rémond (30. syyskuuta 1918 Lons-le-Saunier – 14. huhtikuuta 2007 Pariisi) oli ranskalainen historioitsija ja politologi. Hän toimi yliopistoprofessorina Pariisin Institut d’études politiquessa ja oli Pariisi-X Nanterren yliopiston kansleri, kuin myös Ranskan kansallisen politiikan tutkimuksen säätiön puheenjohtaja. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Institut d’études politiques de Paris

text: Michel Camdessus, ranskalainen ekonomisti ja hallintovirkamies Hélène Carrère d’Encausse, ranskalainen Venäjän historiaan erikoistunut historioitsija Vincent Chalvon-Demersay, ranskalainen televisioanimaatioiden tuottaja François Hollande, Ranskan 24. presidentti Emmanuel Macron, Ranskan 25. presidentti René Rémond, ranskalainen historioitsija ja politologi Dominique Strauss-Kahn, ranskalainen sosialistipoliitikko Simone Veil, ranskalainen poliitikko, joka selvisi holokaustista Auschwitzista

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Politiikka

text: Politiikkaa ja poliittista päätöksentekoa tutkiva yhteiskuntatiede on nimeltään joko politologia, politiikan tutkimus tai valtio-oppi. Viimeksi mainittu tulee saksan kielen termistä Staatslehre (myös Allgemeine Staatslehre eli ”yleinen valtio-oppi”). Anglosaksisissa maissa käytetään useimmiten termiä political science, joskin myös termi politics on käytössä. Politiikan teoriaa, poliittisia aatteita ja poliittista filosofiaa tutkitaan sekä politiikan tutkimuksen että monissa yliopistoissa myös (käytännöllisen) filosofian piirissä. Tavallaan jopa kaikki yhteiskuntatieteet tutkivat usein politiikan piiriin kuuluvia asioita.

title: Politiikan tutkimus

text: Suomessa politiikan tutkimusta nimenomaan valtio-oppina voi opiskella yliopistotutkinnon pää- ja luonnollisesti myös tutkinnon sivuaineena kuudessa Suomen kaikkiaan kuudestatoista yliopistokorkeakoulusta. Nuo kuusi yliopistoa ovat Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto sekä Åbo Akademi. Suomen monialaista yliopistokorkeakouluista Oulun yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa ei politiikan tutkimusta harjoiteta eikä alaa opeteta. Suomen erityiskorkeakouluissakaan politiikan tutkimus ei ole edustettuna pääaineena. Tuolta osin poikkeuksen muodostanut Svenska Handelshögskolan on nyttemmin lakkauttanut erityisen valtio-opillisen oppiaineensa nimeltä 'talouspolitologia' (ekonomisk politologi) pääaineena, joskin sitä voi edelleen opiskella sivuaineena. Valtio-oppia opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, tarkastajina, konsultteina, projektipäällikköinä, toimittajina tai tiedottajina[4].

title: Aleksandr Dugin

text: Aleksandr Geljevitš Dugin (Алексáндр Гéльевич Дýгин, s. 1962 Moskova, Neuvostoliitto[1]) on venäläinen politologi, sosiologi ja huomattava neo-eurasianismin ja venäläisen ultra-nationalismin[2] edustaja.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Hallintotieteelliset oppiaineet

text: Paitsi ettei Akatemian luokitus tarkoita sitä, että hallintotieteistä vain oppiaineeseen hallintotiede sijoittuvat tutkijat (siis Tampereen ja Lapin yliopistoissa) voisivat saada rahoitusta, hallintotieteissä toimivat tutkijat voivat hakea ja saada rahoitusta muualtakin kuin Akatemian tutkimusalaluokasta 6111, Hallintotiede. Heille on myönnetty ja heille saatetaan edelleen myöntää rahoitusta myös esimerkiksi luokasta 405, Hoitotiede, 6012, Yhteiskunta- ja kulttuurimaantiede, kaupunkitutkimus ja aluetiede, 604, Kehitystutkimus, 605, Liiketaloustiede, 607, Oikeustiede, 6084, Työ- ja organisaatiopsykologia, tai 6113, Politologia.

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.

title: Frederick L. Schuman

text:
Frederick Lewis Schuman (1904-1981) oli yhdysvaltalainen politologi ja kansainvälisten suhteiden tutkija.
Hän toimi professorina Williams College -yliopistossa.


query: Mikä on stratosfääri?

title: Stratosfääri

text: Stratosfääri eli yläilmakehä on ylemmän ilmakehän kerros, joka alkaa troposfäärin yläpuolelta, keskimäärin noin 15kilometrin korkeudesta. Useimmat Maassa tuntemamme sääilmiöt, kuten sateet, tapahtuvat troposfäärissä. Stratosfäärissä ilma johtaa ääntä, mutta siellä ilma on kuitenkin liian ohutta ihmisen hengitettäväksi.

title: Otsonikato

text: Otsonin tuhoutumista jouduttavat siis erilaiset katalyytit, joita ovat sekä vedyn ja typen oksidit että kloori ja bromi. Kaikki nämä tulevat stratosfääriin pääasiassa pitkäikäisten, alailmakehästä kulkeutuneiden kaasujen hajotessa. Pitkäikäisyys tarkoittaa käytännössä sitä, että kaasut ovat troposfäärissä reagoimattomia, eivät liukene veteen eivätkä absorboi näkyvää valoa tai pitkäaaltoista ultraviolettisäteilyä. Vasta stratosfäärissä kaasut hajoavat lyhytaaltoisen UV-säteilyn vaikutuksesta. Typen oksidien määrään stratosfäärissä vaikuttavat etenkin dityppioksidin eli ilokaasun (NO) päästöt ja vetyradikaalien määrään metaanin pitoisuus. Metaania kulkeutuu stratosfääriin Brewerin–Dobsonin kiertoliikkeen mukana. Stratosfäärissä olevan kloorin tärkeimmät lähteet ovat CFC- ja HCFC-yhdisteet sekä metyylikloridi (CHCl). Bromia puolestaan vapautuu pääasiassa haloneista ja metyylibromidista (CHBr).

title: Otsonikato

text: Hyvin voimakkaat tulivuorenpurkaukset voivat aiheuttaa vetykloridin kulkeutumista suoraan stratosfääriin, mutta suorat mittaukset ovat osoittaneet, että niiden vaikutus on vähäinen CFC-yhdisteiden klooriin verrattuna. Sen sijaan tulivuoret voivat vaikuttaa otsonikatoon lisäämällä aerosolien määrää stratosfäärissä. Merten biologisissa prosesseissa syntyy myös metyylikloridia, joka on pitkäikäisempi yhdiste, mutta senkin vaikutus on melko vähäinen. Kaiken kaikkiaan stratosfäärin kloorista alle 20 % on peräisin luonnollisista lähteistä, loppu on kokonaan ihmisperäistä.

title: Otsonikerros

text: Otsonikerros on Maan ilmakehän stratosfääriin kuuluva osa, joka sijaitsee 15–50 kilometrin korkeudella ja jonne valtaosa ilmakehän otsonista on kertynyt. Otsonikerros suojelee maanpintaa liialliselta Auringon ultraviolettisäteilyltä. Otsonia (O) syntyy Auringon säteilyn hajottaessa happimolekyylejä reaktiokykyisiksi happiatomeiksi, jotka reagoivat happimolekyylien kanssa muodostaen otsonia. Otsonikerros myös lämmittää stratosfääriä Otsonikerrosta ei voi havaita ihmis-silmin maanpinnalta käsin.

title: Otsonikato

text: Stratosfäärin bromin luonnolliset lähteet ovat kloorin luonnollisia lähteitä merkittävämpiä. Stratosfäärissä olevan bromin tärkein lähde halonien jälkeen on metyylibromidi (CHBr). Sitä käytetään muun muassa tuholaistorjuntaan, mutta sillä on myös huomattavia luonnollisia lähteitä. Metyylibromidin lähteisiin ja vaikutuksiin liittyy vielä paljon epävarmuutta. Kloorin tärkein luonnollinen lähde on metyylikloridi (CHCl). Molempia kaasuja vapautuu valtamerten ja maaperän ekosysteemeistä.

title: Stratosfääri

text: Stratosfäärissä oleva otsonikerros suojaa kasveja ja eläimiä syöpää aiheuttavalta ja tappavalta, Auringosta tulevalta, hyvin lyhytaaltoiselta ultraviolettisäteilyltä. Kosminen säteily synnyttää stratosfäärissä sekundaarisäteilyä.

title: Ilmaston lämpeneminen

text: Auringon aktiivisuuden kasvu aiheuttaa maanpinnan lämpenemisen lisäksi stratosfäärin lämpenemistä, kun taas kasvihuoneilmiön aiheuttama lämpeneminen johtaa stratosfäärin viilenemiseen. Auringon aktiivisuudella yhdistettynä tulivuorten toimintaan on luultavasti ollut lämmittävä vaikutus esiteollisesta ajasta 1900-luvun puoliväliin asti, mutta siitä eteenpäin vaikutus on ollut viilentävä. Stratosfäärisen otsonin vähenemisellä on niin ikään viilentävä vaikutus, joskaan merkittävää otsonikerroksen ohentumista ei tapahtunut ennen 1970-luvun loppua. Alemman stratosfäärin viilenemistä on havainnoitu ainakin vuodesta 1960 lähtien.[37] Erään tutkimuksen mukaan auringon aktiivisuudessa 1980-luvun puolivälistä eteenpäin tapahtuneilla muutoksilla on ollut ilmastoa viilentävä vaikutus.[38]

title: Planeettojen kaasukehät

text: Hyvin kuuma, mutta suunnilleen Maan kokoinen Venus ei kykene pidättelemään vesihöyryä kaasukehässään, mutta viileämpi, suunnilleen samankokoinen Maa pystyy.[6]. Maassa ja Venuksessakin pysyvät happi ja typpi, mutteivät vety ja helium[7]. Titan ei kykene pidättelemään kaasukehässä vesihöyryä, joka tosin jäätyy sen oloissa. Maan kaasukehälle on ominaista lämpötilan kasvu stratosfäärissä 7/18-50 km:n korkeudessa. Venuksella ja Marsilla ei ole Maan tyyppistä tropopaussia ja stratosfääriä, mesosfääri alkaa suoraan 45-55 km:n korkeudessa ja lämpötila putoaa jatkuvasti. Maassahan stratosfääriä lämmittää otsoni.[8]

title: Otsonikato

text: Voimakkaiden tulivuorenpurkausten lisäksi otsonia tuhoavia yhdisteitä vapautuu suoraan stratosfääriin avaruussukkuloiden laukaisujen yhteydessä. Avaruuslentojen otsonia tuhoavat päästöt ovat kuitenkin merkityksettömän pieniä sekä muihin ihmisen aiheuttamiin että luonnollisiin päästöihin nähden. Eräs huolenaihe ovat stratosfäärissä lentävien yliäänikoneiden päästöt. Ongelma on monimutkainen: Yliäänikoneet päästävät stratosfääriin typen oksideja NO ja NO, jotka voivat katalysoida otsonin tuhoutumisreaktioita. Toisaalta typpidioksidi NO reagoi kloorin kanssa sitoen sitä reserviyhdisteiksi, mikä hillitsee otsonikatoa. Ilmeisesti yliäänikoneiden vaikutus otsonikatoon ei ainakaan toistaiseksi ole suuren suuri, ja koneita kehitetään jatkuvasti vähäpäästöisemmiksi. Nykyisten ylätroposfäärissä ja alastratosfäärissä lentävien aliäänikoneiden päästöt sen sijaan lisäävät otsonin määrää siitä huolimatta, että niiden aerosolipäästöillä on otsonia vähentävä vaikutus.

title: Otsonikato

text: CFC-yhdisteet ("chlorofluorocarbons" eli kloorifluorihiilivedyt), joihin usein viitataan tuotenimellä "freonit", ovat tärkein otsonikatoa aiheuttava yhdisteryhmä: stratosfäärin kloorista 67 % oli peräisin CFC-yhdisteistä vuonna 1999. CFC-molekyyli koostuu metaani- tai etaanimolekyylistä, jossa kaikki tai osa vetyatomeista on korvattu kloorilla ja fluorilla. Stratosfäärissä UV-säteily vapauttaa CFC-yhdisteistä klooria.

title: Auringon aktiivisuuden vaikutus säähän ja ilmastoon

text: Auringon aktiivisuuden on ehdotettu vaikuttaneen viimeaikaiseen ilmaston lämpenemiseen mahdollisesti pilvisyyteen liittyvien palautekytkentöjen voimistamana. Auringon aktiivisuuden kasvu aiheuttaa maanpinnan lämpenemisen lisäksi stratosfäärin lämpenemistä, kun taas kasvihuoneilmiön aiheuttama lämpeneminen johtaa stratosfäärin viilenemiseen. Stratosfäärisen otsonin vähenemisellä on niin ikään viilentävä vaikutus, joskaan merkittävää otsonikerroksen ohentumista ei tapahtunut ennen 1970-luvun loppua. Alemman stratosfäärin viilenemistä on havainnoitu ainakin vuodesta 1960 lähtien. Erään tutkimuksen mukaan auringon aktiivisuudessa 1980-luvun puolivälistä eteenpäin tapahtuneilla muutoksilla on voinut olla vain ilmastoa viilentävä vaikutus. Muilla ilmiöillä, kuten auringon aktiivisuudella yhdistettynä tulivuorten toimintaan, on luultavasti ollut lämmittävä vaikutus esiteollisesta ajasta 1900-luvun puoliväliin asti, mutta siitä eteenpäin vaikutus on ollut viilentävä. Auringon aktiivisuus ei siten ole viimeaikaisen lämpenemisen pääasiallinen aiheuttaja. Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC arvioi, että auringon irradianssissa vuodesta 1750 eteenpäin tapahtuneiden muutosten säteilypakote on noin +0,12 W/m, hiilidioksidin säteilypakotteen ollessa noin +1,66 W/m.

title: Otsonikato

text: Toinen argumentti otsonikatoa vastaan liittyy luonnollisista lähteistä peräisin olevan kloorin määrään ilmakehässä. Klooria (ja bromia) pääsee troposfääriin muun muassa valtameristä ja tulivuorista. Otsonikadon kannalta ratkaisevaa on kuitenkin stratosfäärin kloorin määrä. Valtamerien kloori vapautuu hyvin matalalle ilmakehään. Samoin suurin osa tulivuorenpurkauksista on niin heikkoja, että ne eivät ulotu stratosfääriin. Tämä kloori on enimmäkseen vetykloridia (HCl) ja siten vesiliukoista. Se ei koskaan pääse stratosfääriin, koska se liukenee veteen ja poistuu sadeveden mukana ilmakehästä. Alailmakehään vapautettu yhdiste tarvitsee ainakin muutaman vuoden kulkeutuakseen stratosfääriin: vain hyvin pieni osa lyhytikäisistä yhdisteistä pääsee yläilmakehään. CFC-yhdisteet sen sijaan ovat veteen liukenemattomia ja siten pitkäikäisiä.

title: Otsonikato

text: Lyhytikäiset kloori- ja bromiyhdisteet (elinikä alle vuosi) vaikuttavat otsonikatoon vain vähän, koska niitä ei pääse stratosfääriin suuria määriä. Niiden osuus stratosfäärin kloorin ja bromin määrästä on edelleen epäselvä. Tulevaisuudessa lyhytikäisten yhdisteiden merkitys kuitenkin kasvaa, kun pitkäikäisten yhdisteiden päästöt vähenevät. Tällä hetkellä niiden vaikutuksen arvioidaan olevan pieni, mutta merkittävä: esimerkiksi stratosfäärin bromista melko huomattavan osan (15 %) arvellaan olevan peräisin luonnollisista, lyhytikäisistä yhdisteistä kuten bromoformista (CHBr). Kloorille vastaava luku on vain 1–2 %.

title: Tulivuorenpurkaus

text: Niin sanotut kaaritulivuoret, kuten Pinatubo ja Chicon, sinkoavat purkaustuotteensa korkealle. Räjähdysmäiset, korkealle stratosfääriin ulottuvat tulivuorenpurkaukset lisäävät muutamaksi vuodeksi Maan pintalämpötilaa viilentävien purkaustuotteiden pitoisuutta ilmakehässä. Nimenomaan stratosfäärissä viilentävä vaippa toimii tehokkaasti ja säilyy kauan.

title: Otsonikato

text: Klooria ja bromia pääsee stratosfääriin myös luonnollisista lähteistä, kuten tulivuorista, joista vapautuu ilmakehään suuria määriä kloori- ja fluorivetyä, sekä maasta ja merestä vapautuvasta metyylikloridista ja -bromidista. Stratosfäärissä olevasta kloorista arviolta noin 16 % ja bromista 27–42 % on luonnollista alkuperää. Ihmistoiminnan vaikutusta pidettiin aiemmin luonnollisten lähteiden rinnalla merkityksettömän pienenä, mutta sateiden ansiosta vain hyvin pieni osa luonnollisesta kloorista pääsee ylempään ilmakehään vahingoittamaan otsonikerrosta. Sen sijaan esimerkiksi CFC-yhdisteet ovat veteen liukenemattomia ja pääsevät siksi esteettä stratosfääriin. Vain hyvin voimakkaat tulivuorenpurkaukset voivat aiheuttaa kloorin kulkeutumista suoraan stratosfääriin.

title: Stratosfääri

text: Maan stratosfääri mahdollistaa elämän hengissä säilymisen, toisin kuin Venuksessa ja Marsissa, joissa stratosfääriä ei ole. Tropopaussi toimii lukkona, joka estää vesihöyryä pääsemästä ylempään ilmakehään ja hajoamasta siellä Auringon säteilyn vaikutuksesta, jolloin vety haihtuisi avaruuteen. Kylmä stratosfääri ei pysty sisältämään runsaasti vesihöyryä, sillä kylmä ilma sisältää muutenkin vain vähän kosteutta. Tällöin otsonikerroksen yliseen stratosfääriin ei kulkeudu kuin pieni määrä vesihöyryä kerrallaan Auringon ultraviolettisäteilyn hajotettavaksi.

title: Otsonikato

text: Tulevaisuuden huolenaihe on se, miten stratosfäärin lämpötila kehittyy pohjoisen ja eteläisen polaaripyörteen sisäpuolella. Kasvihuonekaasujen lisääntyvien pitoisuuksien pelätään viilentävän stratosfääriä ja vaikuttavan ilmakehän virtauksiin kuten Brewerin–Dobsonin kiertoliikkeeseen. Jos pohjoisesta polaaripyörteestä tulee aiempaa pysyvämpi tai jos lämpötila stratosfäärissä muuten laskee, otsoniaukosta voi tulla jokavuotinen ilmiö myös pohjoisessa, ennen kuin hitaasti laskevat klooripitoisuudet ehtivät pelastaa tilanteen.

title: Otsonikato

text: Helmiäispilviin liittyy myös otsonikadon ja kasvihuoneilmiön kytkeytyminen toisiinsa. Otsonikadon seurauksena stratosfäärin lämpötila laskee, sillä UV-säteilyn absorptiossa vapautuu energiaa ja otsonin vähetessä myös absorptio vähenee. Kylmemmissä olosuhteissa helmiäispilviä muodostuu enemmän ja otsonikato voimistuu entisestään. Samoin käy kasvihuoneilmiön lämmittäessä troposfääriä, jolloin stratosfääri jäähtyy.

title: Stratosfääri

text: Stratosfäärissä on jääkiteitä, joilla on suuri merkitys otsonikadossa. Kun CFC-yhdiste nousee stratosfääriin, niin ne härmistyvät jääkiteisiin ja hajoavat klooriksi joka tuhoaa otsonikerrosta. [1]

title: Otsonikato

text: Polaaripilvet koostuvat tyypillisesti rikkihapon (HSO), typpihapon (HNO) ja vesihöyryn (HO) sekoituksesta. Ne jaetaan kahteen tyyppiin: tyypin I pilvet koostuvat typpihaposta ja vedestä, tyypin II pilvet puolestaan jääkiteistä. Keskeisiä helmiäispilvien muodostumiselle ovat rikkihappoaerosolit, jotka toimivat pilvien tiivistymisytiminä. Rikkihappoa muodostuu stratosfäärissä rikkidioksidista (SO) ja karbonyylisulfidista (COS), joita kulkeutuu stratosfääriin Brewerin–Dobsonin kiertoliikkeen mukana tai suoraan tulivuorenpurkausten yhteydessä. Voimakkaat tulivuorenpurkaukset voivat siten voimistaa otsonikatoa huomattavasti tuomalla stratosfääriin rikkidioksidia ja aerosoleja: esimerkiksi vuonna 1991 tapahtunut Pinatubo-tulivuoren purkaus pahensi otsonikatoa keskileveysasteilla miltei kaksinkertaiseksi. Vaikutus on kuitenkin lyhytaikainen, muutaman vuoden luokkaa.

title: Stratosfääri

text: Joskus noin 15–35kilometrin korkeudessa stratosfäärissä muodostuu polaarisia stratosfääripilviä eli helmiäispilviä. Silloin tällöin tulivuorenpurkaukset nostavat stratosfääriin pieniä rikkihappopisaroita, jotka heijastavat pois Auringon säteilyä. Tällöin Maan lämpötila alenee hieman.

title: Sienipilvi

text:
Maan pinnalla tapahtuvissa räjähdyksissä pilvi ei nouse aivan yhtä korkealle, koska virtauksen mukana nousee suuri määrä maata pölynä. Kun pilvi nousee troposfäärin ylärajalle, stratosfääriin, se pyrkii usein leviämään sivulle, mutta jos energiaa on tarpeeksi, pilvi nousee stratosfääriin. Tämä vaatii megatonniluokan räjähdyksen.
Myös ilmasto-olot vaikuttavat pilven nousukorkeuteen, johon vaikuttaa eniten räjähdyksen tuottama lämpömäärä.

title: Otsonikerros

text: Koska stratosfäärin otsoni syntyy UV-säteilyn vaikutuksesta, voisi suurimpien otsonipitoisuuksien olettaa löytyvän tropiikista ja pienimpien napa-alueilta. Samalla perusteella tulisi kesän otsonimäärien olla talvea suuremmat. Tämä ei kuitenkaan vastaa havaintoja: suurin osa otsonista on keskileveysasteilla, ja otsonimaksimi havaitaan keväällä kesän sijaan. Havainnot selittää stratosfäärissä vallitseva Brewerin–Dobsonin kiertoliike, joka kuljettaa tropiikissa syntynyttä otsonia navoille ja alempaan stratosfääriin.

title: Otsonikerros

text: 90 % ilmakehän otsonista sijaitsee 20–40 kilometrin korkeudella maanpinnasta. Nimestään huolimatta tässä otsonikerroksessa otsonia on vain keskimäärin yksi molekyyli sadastatuhannesta. Tämä määrä on kuitenkin kymmenkertainen verrattuna ilmakehän keskiarvoon. Tulivuorten purkauspilvet saattavat nousta stratosfääriin, mutta tavallisia pilviä ei helmiäispilviä lukuun ottamatta stratosfäärissä näy.

title: Otsonikato

text: Myönteisen kehityksen taantumista saattaa aiheuttaa ilmaston lämpeneminen, jonka odotetaan viilentävän stratosfääriä. Tämän pelätään pahentavan otsonikatoa etenkin pohjoisilla napa-alueilla, koska stratosfäärin jäähtyminen saattaa vahvistaa pohjoista polaaripyörrettä ja pidentää sen elinikää. Kytkennät ovat kuitenkin monimutkaisia, eikä niitä ymmärretä vielä täydellisesti. Lisäksi ilmastonmuutos voi vaikuttaa UV-säteilyn määrään esimerkiksi pilvisyyden ja maanpinnan heijastavuuden kautta.

title: Stratosfääri

text: Stratosfäärissä ilmalla on oma kiertoliikkeensä, joka ei noudata troposfäärin lakeja. Ilma lämpenee stratosfäärissä otsonin vaikutuksesta huippua kohti mentäessä, mistä johtuen stratosfäärin ilma on vakaassa tilassa. Stratosfäärin yläosaa lämmittää otsonin, vesihöyryn ja hiilidioksidin absorboima Auringon ultraviolettisäteily.[2] Stratosfäärin yläpuolella noin 50–85kilometrin korkeudessa on mesosfääri. Siellä lämpötila laskee −3°C:sta −70°C:een.

title: Otsonikato

text: Kloorin ja bromin lisäksi myös muut halogeenit, kuten fluori ja jodi, voivat toimia katalyytteina otsonia tuhoavissa reaktioissa. Fluoria on sekä CFC-yhdisteissä että haloneissa, mutta stratosfäärissä suurin osa siitä muodostaa reagoimatonta vetyfluoridia (HF). Jodiyhdisteitä vapautuu runsaasti meristä, mutta nämä kaasut ovat sen verran lyhytikäisiä, että niitä ei ilmeisesti pääse stratosfääriin merkittäviä määriä.

title: Ilmakehä

text: Stratosfääri on troposfäärin yläpuolella sijaitseva ilmakerros, jonka yläraja on noin 50 kilometrin korkeudessa stratopaussissa. Stratosfäärin alaosassa lämpötila on likimain vakio, mutta ylempänä lämpötila nousee korkeuden mukana. Stratosfääri on hyvin kuiva ja sen ilmanpaine enää 1/1000 merenpinnan tason paineesta. Lentokoneet ja kaasupallot voivat nousta stratosfääriin asti. Stratosfäärissä Auringon ultraviolettisäteily muodostaa otsonia, joka estää haitallisen ultraviolettisäteilyn pääsyn Maan pinnalle. Stratosfäärissä on joskus helmiäispilviä.[5]

title: Stratosfääri

text: Stratosfääri on päiväntasaajalla n. 17–50kilometrin korkeudessa, mutta napa-alueilla stratosfäärin alaraja, tropopaussi, on vain n. 8kilometrin korkeudessa. Ilmanpaine on stratosfäärissä noin 1/10–1/1000 siitä mitä maan pinnalla.

title: Stratopaussi

text: Stratopaussi on ilmakehän rajakerros, joka sijaitsee stratosfäärin ylärajalla noin 50 kilometrin korkeudessa. Stratopaussi erottaa toisistaan stratosfäärin ja mesosfäärin. Stratopaussissa ilman lämpötila alkaa viiletä korkeuden funktiona, ja sitä voidaan pitää rajana, jonka yläpuolelle stratosfäärissä sijaitsevan otsonikerroksen lämmittävä vaikutus ei välity.