query: Onko Oulujärveä kutsuttu Kainuun mereksi?

title: Oulujärvi

text: Oulujärvi on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa ja Kainuun Kajaanissa ja Paltamossa sijaitseva järvi. Oulujärvi on Suomen viidenneksi suurin järvi Saimaan, Päijänteen, Inarijärven ja Pielisen jälkeen. Koska järvi on alueensa suurin järvi, on sitä kutsuttu myös Kainuun mereksi.[1][2]

title: Kainuun vaaramaa

text: Kainuun vaaramaa (myös Kainuun vaarajono tai Kainuun ja Kuusamon vaaramaa) on Kainuussa oleva maantieteellinen vyöhyke. Se sijaitsee Oulujärven itäpuolella ulottuen etelässä Kajaani–Kuhmo-linjalle ja pohjoisessa Puolangan ja Pudasjärven rajalle. Pohjois-eteläsuuntainen vaaravyöhyke on lähes kokonaan ylänköä, joka seuraa karjalaisen liuskevyöhykkeen kvartsiittiselänteitä 25–30 kilometriä leveänä vyöhykkeenä. Alueen korkeimpia vaaroja ovat Hyrynsalmella sijaitsevat Iso Tuomivaara (388 m) ja Kivikkokumpu (384 m) sekä Puolangalla olevat Rännivaara (383 m), Paljakka (383 m) ja Kuirivaara (379 m). Kainuun vaaramaan poikki Oulujärvestä koillisen suuntaan sijaitsee matala Kainuunselkä, joka toimii Oulujoen ja Iijoen vesistöjen välisenä vedenjakajana.

title: Vaara-Suomi

text: Maisemamaakuntajaossa Vaara-Suomi jakautuu jotakuinkin kahtia: "Vaara-Karjalaan", johon kuuluu suuri osa Pohjois-Karjalaa, sekä "Kainuun ja Kuusamon vaaramaahan", johon kuuluu pääosa Kainuusta ja Koillismaasta. Lisäksi Oulujärvi ympäristöineen muodostaa tässä jaottelussa oman erillisen "Oulujärven seudun". Tosin Oulujärveä ympäristöineen ei aina muutoinkaan lasketa varsinaisesti Vaara-Suomeen kuuluvaksi.

title: Maanselkä (vedenjakajaseutu)

text: Maanselkä on vedenjakajaseutu Vaara-Suomessa, Pohjois-Savon ja -Karjalan sekä Kainuun maakuntien alueella. Varsinaisesti nimi Maanselkä tarkoittaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Pohjoiseen jäämereen laskevat vesistöt, mutta Koillis-Suomessa sillä tarkoitetaan usein myös vedenjakajaa yleensä. Niinpä nimitystä käytetään myös Suomenselän itäisimmästä osasta, joka erottaa toisistaan Oulujoen vesistön ja Vuoksen vesistön vedet; Oulujärven vedet jäävät sen pohjoispuolelle ja Pielisen vedet eteläpuolelle. Maanselän alueella on muiden vedenjakajien tapaan paljon soita ja karua maastoa, Karjalan tapaan Maanselällä on vaaroja. Alue on varsin harvaan asuttua. Alueella on myös Maanselän kylä Sotkamon ja Valtimon rajalla. Maisemamaakuntajaossa Maanselkä luokitellaan kuuluvaksi Kainuun vaaramaahan, Vaara-Karjalaan sekä Oulujärven seutuun.

title: Kainuun maakunta

text: 1550-luvulla alueesta muodostettiin oma hallinto- ja kirkkopitäjänsä. Tili- ym. virallisissa asiakirjoissa käytettiin nimityksiä ”Ulo eremarken” (Oulun erämaa) tai ”Uleträsk socknar” (Oulujärven pitäjät). Seurakuntaa, joka 1550- ja 1560-lukujen vaihteessa erotettiin Limingasta, nimitettiin ”Oulujärven erämaan seurakunnaksi”. Sen ensimmäinen kirkko rakennettiin Manamansaloon, mutta venäläiset hävittivät sen pitkän vihan aikana 1581. Oltuaan sodan tuhojen seurauksena vuosina 1585–1598 väliaikaisesti osana Liminkaa, Oulujärven erämaa erotettiin jälleen omaksi pitäjäkseen vuonna 1599. Elpyneen pitäjän hallinnon ja seurakunnan keskuspaikaksi tuli nyt Paltamon kylä (nyk. Paltaniemi) Oulujärven Paltaselän etelärannalla. Aluksi sitä kutsuttiin vanhalla nimellään Oulujärven pitäjäksi, mutta Kajaanin linnan perustamisen jälkeen 1600-luvun alussa ”Kajaanin pitäjäksi” (ruots. Cajanaborgs socken). Pitäjän alue, joka idässä ulottui uuteen valtakunnan rajaan, vastasi osapuilleen nyky-Kainuun aluetta.

title: Kainulaiset

text: Kainulaiset-nimitys on yhteydessä Kainuu-aluenimeen. Kainuu on alkujaan tarkoittanut Pohjanmaata tai jotakin Pohjanmaan osaa. Torniojokilaaksossa ja Kemijokilaaksossa Kainuuksi on kutsuttu Ruotsin Länsipohjaa. Ruotsalaiset Kalixin ja Överkalixin kunnat ovat nykyisiltä meänkielisiltä nimiltään Kainuu ja Ylikainuu. Pohjanmaan toisella laidalla kerrotaan vuonna 1633 savolaisten ja "venäläisten" (=karjalaisten) käyttäneen nimiä "Cainoa" (lue: kainua) ja "cainolaiset" Paltamon ja Sotkamon alueesta ja asukkaista. Vuonna 1739 mainitaan koko Kajaanin lääniä vanhastaan kutsutun nimellä "Cainoa" tai "Cainuhun maa". Nykyisen yleisimmän suomenkielisen merkityksensä "Kajaania ympäröivä maakunta" Kainuu-nimi sai kuitenkin lopullisesti vasta 1900-luvun alussa.

title: Tevä

text: Tevä tai Teväsaari on saari Oulujärven Paltaselällä Paltamon kunnassa Kainuussa. Saari sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Kajaanin Paltaniemen kylältä pohjoiseen ja noin yhdeksän kilometriä Paltamon kirkonkylältä lounaaseen. Saari on asumaton lukuun ottamatta kesäasuntoja.

title: Savolaisten asutusliike

text: Oulujärven alue asutettiin sodan jälkeen uudelleen, tällöinkin pääosin Savosta käsin.[7] Myös monet alueelta paenneet perheet palasivat alueelle. Kainuuseen muuttamista kannusti, että alueella tehtiin sotaväenottoja vasta 1630-luvulta lähtien ja senkin jälkeen vain vähän. Kokemuksesta nimittäin tiedettiin, että sotamiehiksi otetut pakenivat Kainuusta helposti valtakunnanrajan taakse. Verotuskin oli Kainuussa melko kevyttä. Sodan päättyminen ja 1605–1619 rakennettu Kajaanin linna lisäsivät alueen turvallisuutta. Kaiken lisäksi raivaamatonta maata oli alueella paljon, joten 1620-luvulla Oulujärven ympäristössä ja siihen laskevien vesireittien rannoilla oli jo enemmän taloja kuin ennen viisikolmattavuotista sotaa.[8]

title: Hiisijärvi

text: Hiisijärvi on Oulujoen vesistöön kuuluva järvi Ristijärven kunnassa Kainuun maakunnassa. Hiisijärvi on osa Emäjoen, Oulujärven ja Oulujoen kautta Pohjanlahteen laskevia vesiä.

title: Kainuun Opisto

text:
Opisto tarjoaa kokous- ja koulutuspalveluja, juhlatiloja sekä majoitus- ja ateriapalveluja.
Opisto sijaitsee Oulujärven rannalla. Ympäristö tarjoaa muun muassa Kallen 15 kilometrin vaellusreitin sekä valaistut ladut ja lenkkipolut.

title: Oulujoki

text: Oulujoki () on Oulujärven laskujoki, joka laskee Perämereen Oulussa. Se on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun pääjoki, ja suurin osa Kainuusta kuuluu sen valuma-alueeseen eli Oulujoen vesistöalueeseen.

title: Suomussalmi

text: Suomussalmi oli idän ja lännen välisten vesiteiden solmukohta. Tärkeä vesitie suuntautui Pohjanlahdelta Oulujokea pitkin Oulujärveen, Oulujärvestä Emäjokea pitkin Kiantajärven latvavesille ja edelleen joki Vuokin ja Sarvitaipaleen tai Sotkamon–Kuhmon reittiä itään. Kainuusta pääsee myös Kuusamon kautta Jäämereen laskeville vesille. Suomussalmelta on tavattu varsin paljon viikinki- ja ristiretkiajan löytöjä. Suomussalmelta on tehty myös Pohjois-Suomen ainoat varmat hautalöydöt. Juntusrannan asuin- ja hautapaikalta on löydetty muun muassa riipuksia ja sulaneita lasimassahelmiä. Perangan Kivisaaren polttohaudassa oli muun muassa kaksi kirvestä ja kolme hevosenkenkäsolkea.[4]

title: Savolaisten asutusliike

text: Vuosina 1574–1576 Kainuun taloja poltettiin, enimmäkseen Oulujärven seudulla. Heikki Kirkinen olettaa, että hyökkääjät olivat pohjoiskarjalaisia eivätkä vienankarjalaisia. Vienankarjalaiset liittyivät sotaan vuonna 1578. He hävittivät Lappia ja saamelaiskyliä ja tekivät suuremman hyökkäyksen Oulujärvelle, jossa he polttivat paljon taloja. Pohjoisessa sota oli yhtäjaksoista eikä aselevoista välitetty, sillä Venäjä noudatti alkuperäistä Pähkinäsaaren rauhan rajaa ja pyrki hävittämään puolelleen Ruotsista tulleen asutuksen. Vuoteen 1585 mennessä Oulujärven pitäjässä ei ollut enää muuta asutusta kuin muutama syrjässä sijaitseva talo. Suurin osa asukkaista tapettiin.[6] Henkiin jääneet pakenivat Tornion- ja Kemijoen rannoille, Pudasjärvelle, Pohjanmaan rannikolle ja Savoon. Pakolaisten myötä Kemiin tuli suuri savolaisväestö.[6]

title: Suomussalmi

text: Vuonna 1323 solmitussa Pähkinäsaaren rauhassa Ruotsin ja Venäjän rajariidat päättyivät joksikin aikaa. Oulujärvi ympäristöineen jäi Venäjän puolelle. Kainuun vesireittejä käyttivät varsinkin karjalaiset kulkureitteinä aina Ouluun ja Tornioon saakka. 1500-luvulla Ruotsi-Suomen silloinen kuningas Kustaa Vaasa tuki savolaisten siirtymistä valtakunnan rajan yli Oulujärven ympäristöön.[5]

title: Kainuun maakunta

text: Kaskiviljely oli Ruotsin vallan loppuun asti Kainuun pääelinkeino, minkä rinnalle 1700-luvun puolivälissä nousi vähitellen tervanpoltto. Oulujärven ja Hyrynsalmen vesistön lähialueiden merkitys tervantuotannossa alkoi korostua, kun sisämaan tervakauppa ehtyi Viipurin jouduttua vientisatamineen Venäjän haltuun. Toisaalta Pohjanmaan tervakaupan säännöstelyn purkaminen mahdollisti Oulun kehittymisen tärkeäksi vientisatamaksi, jonka tervahovin kautta myös Kainuun tervatynnyrit siirtyivät maailmanmarkkinoille.

title: Kainuun maakunta

text: Kainuun kulttuuri kuuluu laajempaan itäsuomalaiseen kulttuuriperintöön ja Kainuun murre pohjautuu Savon ja Karjalan murteisiin. Kainuuta on pidetty toisinaan kurjuuden tyyssijana, ”nälkämaana” – onhan Kainuun maakuntalaulukin Nälkämaan laulu. Tätä on arvosteltu ja on huomautettu, ettei köyhä Kainuu ollut suinkaan poikkeus Suomen syrjäseutujen joukossa. On esitetty, että Kainuuseen liittyvät stereotypiat johtuvat lähinnä kirjallisesta traditiosta.

title: Kajaani

text: Kajaani () on Suomen kaupunki ja Kainuun maakuntakeskus, joka sijaitsee Oulujärven itäpuolella Kajaaninjoen varrella Kainuun maakunnassa.

title: Oulujärvi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Reijo| title = Oulujärvi, Kainuun meri| location = Kuopio| publisher = Kustannuskiila| year = 1989| version = Kuvat: Jussi Mielikäinen| id = ISBN 951-657-271-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Heikkinen, Reijo| title = Avara Oulujärvi: Elämää Oulujärvellä ja sen rantamilla| location = Kajaani| publisher = Reijo Heikkinen| year = 2007| id = ISBN 978-952-92-0009-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Latvala, Olli-Pekka & Sirkeinen, Viivi (toim.)| title = Löydä Oulujärvi: Kaikki Kainuun merestä yksissä kansissa| location = Paltamo| publisher = Oulujärven jättiläiset| year = 2005| id = ISBN 952-91-8541-3}}

title: Kainuun maakunta

text: Kainuu () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Pohjois-Suomessa. Maakuntakeskus on Kajaani. Maakunnan suurin järvi on Oulujärvi (pinta-ala 893 km²) ja korkein kohta Hyrynsalmen Iso Tuomivaara, joka yltää 387 metrin korkeuteen merenpinnasta.

title: Pikkutervakko

text: Kasvin Suomessa esiintyvistä muodoista serpentiinipikkutervakko on selkeästi harvinaisempi ja on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi. Sitä tavataan lähinnä Keski-Lapissa sekä Kainuussa serpentiniittialueilla Oulujärven ympäristössä, esimerkiksi Jormuan laatan lähistöllä Paltamossa.

title: Kainuun maakunta

text: Kuten muualla Sisä-Suomessa Kainuussakin liikkui lisäksi lappalaisperhekuntia kalastus- ja peuranpyyntipaikkojensa välillä. Lappalaiset, joita on perinteisesti pidetty Kainuun ensimmäisinä asukkaina, joutuivat siirtymään kuitenkin yhä pohjoisempaan 1500-luvun alkupuolella. Tähän vaikutti ilmeisesti Pohjanmaan rannikkoseutujen talonpoikien voimistunut eräkalastus Oulujärven seuduilla.

title: Ylä-Mulkku

text: Ylä-Mulkku on saari Vaalan kunnan alueella Oulujärvessä Kainuussa. Ylä-Mulkussa sijaitsee yksi Oulujärven käyntisatamista.

title: Kainuun maakunta

text: Vakituisen maanviljelijäväestön Kainuu sai savolaisten asutusliikkeen myötä. Ensimmäiset kaskiviljelyä harjoittaneet savolaiset talonpojat olivat siirtyneet Oulujärven erämaihin jo 1530-luvulla. Mutta vasta Ruotsin kruunun ryhtyessä ohjailemaan ja kannustamaan asutusta hallinnollisin toimin, se muuttui joukkomittaiseksi. Taustalla oli Kustaa Vaasan halu saada kiistanalaiset erämaat liitetyksi Ruotsin valtapiiriin ja estää ortodoksisen karjalaisasutuksen juurtuminen alueelle. Keväällä 1552 tapahtunut suurin uudisasutusaalto toi 140 perhekuntaa Savosta Kainuuseen. Muuttajia houkuteltiin lupauksin verohelpotuksista. 1500-luvun loppuun mennessä asutus oli kasvanut 300 talon suuruiseksi.

title: Savolaisten asutusliike

text: Kruunu vaikutti erityisen vahvasti Oulujärven erämaan asuttamiseen.[1] Oulujärven alueen eli nykyisen Kainuun ensimmäiset asukkaat tulivat Savon itä- ja keskiosista. 1530-luvulla savolaisasutus levisi Oulujärven länsipäähän ja Oulujokilaaksoon, Limingan erämaahan.[1][2] Tuolloin seudulle muutti 10-20 savolaista.[2] Savonlinnan vouti Gustaf Fincke painosti savolaisia muuttamaan Oulujärvelle ja keväällä 1552 Savon rintamailta muutti 140 perhettä Oulujärvelle, 400 kilometriä pohjoiseen.[1] Kustaa Vaasa kielsi pohjalaisia häiritsemästä uudisasukkaita ja Fincke lähetti Oulujärvelle sotilaita suojelemaan savolaisia paitsi pohjalaisilta, myös vienankarjalaisilta.[2] Kuninkaan tarkoituksena olikin vahvistaa Ruotsin valtaa kiistellyllä rajaseudulla ja vallata maita, jotka Pähkinäsaaren rauhan mukaisesti olisivat kuuluneet Venäjälle.[1]

title: Kivesjärvi (järvi)

text: Järvessä on paljon saaria ja luotoja. Suurimmat ovat Hangonsaari ja Poronsaari. Kivesjärvi laski aikaisemmin Alanteenjokea Oulujärven Alanteenlahteen, mutta 1800-luvun alkupuolella tapahtuneessa vesireittien kunnostustöissä Kivesjärvelle kaivettiin uusi laskujoki, Varisjoki, joka päättyy Oulujärven Varislahteen. Jonkinlaisena uomana myös Alanteenjoki kuitenkin vielä esiintyy, vaikka siinä olevan Alanteenjärven pinta normaalitasollaan onkin 30 senttimetriä Kivesjärven pintaa ylempänä. Silti Kivesjärvi luokitellaan vielä myös bifurkaatiojärveksi. Varisjoen kaivamisen johdosta vedenpinta Kivesjärvessä laski pari metriä. Varisjoessa oli ennen uiton ja kalanviljelylaitoksen suorittamia vesistötöitä kymmenisen koskea, mutta nyt vain kolme. Kives- ja Oulujärven tasoero on 12 metriä.

title: Osmankajärvi

text: Osmankajärvi on Kainuussa Puolangalla sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Oulujärven pohjoispuolella 18 kilometriä Paltamolta luoteeseen.

title: Kainuunmeri

text: Kainuunmeri on nimitys, jota on keskiajalta lähtien käytetty kolmesta eri merialueesta. Yleisimmin sitä on käytetty Perämerestä eli Merenkurkun pohjoispuolisesta Pohjanlahden osasta. Harvinaisempi se on tarkoittamassa Pohjoista jäämerta. Siinä merkityksessä sitä käytti Englannin kuningas Alfred Suuri maantieteessään ("Cvensae"). Kolmanneksi sitä on käytetty vuonna 1323 tehdyssä Pähkinäsaaren rauhankirjassa merkitsemässä Pohjanlahtea (). Nimitystä Kainuun meri käytetään Kainuun maakunnassa sijaitsevasta Oulujärvestä

title: Savolaisten asutusliike

text: Sodankin aikana 1570-luvulla Oulujärven savolaisasutus kasvoi, niin että siellä oli lopulta 208 verotettavaa taloa. Suurin osa asui Oulujärven ympärillä, mutta asutus jatkui aina seudulle, jonne myöhemmin rakennettiin Sotkamon kirkko. Myös Emäjoen varrella oli taloja, enimmäkseen Ristijärvellä, mutta myös Hyrynsalmella asti. Myös Puolangalla oli monta taloa, ja Iijoen varrella Pudasjärvellä jonkin verran. Kainuussa ei ilmeisesti ollut enää paljonkaan saamelaisia, vaan heidän talvikylänsä oli Kuusamossa asti. He olivat ehkä paenneet sinne vienankarjalaisten hyökkäyksiä.[6]

title: Tervavene

text: Tervavene kehittyi varsinkin Kainuussa poltetun tervan tuomiseksi Oulujoen vesireittiä myöten Oulussa olevaan Tervahoviin. Vene oli kapea ja pitkä, jotta se selviäisi helpommin koskisesta reitistä, johon kuuluivat latvavesinä Hyrynsalmen ja Sotkamon reitit, Oulujärvi reitin keskusjärvenä sekä Oulujoki sen laskujokena. Pohjoisemman Hyrynsalmen reitin alkupään Kiantajärven korkeus merenpinnasta oli 200,47 metriä, eteläisemmän Sotkamon reitin Lentuan 167,88 metriä, Oulujärven 122,77 metriä ja joen viimeisen kosken eli Merikosken niskan korkeus Oulussa enää 7,3 metriä. Jokiosuuksilla oli kymmeniä koskia pitkinäkin jaksoina. Tervaveneet olivat tuttu näky Kainuun maisemakuvassa vielä 1900-luvun alussa, jolloin osa tervankuljetuksesta siirtyi Iisalmen–Kajaanin rautatien valmistuttua kiskoille.

title: Oulujoki

text: Kainuun itäosat, Kuhmo ja Sotkamo sekä Kajaanin kaupunki ovat Kuhmon reitin varrella, pohjoisemmat Suomussalmi, Hyrynsalmi, Ristijärvi ja Paltamo ovat Hyrynsalmen reitin varrella, Paltamon nykyinen kirkonkylä Kiehimä on reitin laskukohdassa Oulujärveen. Järven länsirannalla, Oulujoen niskassa, on Vaala. Kainuun kunnista ainoastaan Puolanka sijaitsee pääosin Kiiminkijoen vesistöalueella.


query: Mitä tarkoittaa valistusaika?

title: Valistus

text: Nimitys valistusaika eli järjen aikakausi ilmentää sitä vastakohtaisuutta, joka vallitsi verrattuna edelliseen vuosisataan. 1600-luvulle olivat ominaisia muun muassa tiukka säätyjako (aatelisto, papisto, porvaristo, talonpojat), ankara kirjallinen sensuuri (valtio valvoi, mitä kirjoja sai julkaista) sekä toisinajattelevien vainot. Valistusajattelijat arvostelivat myös sotia sekä valtion ja kirkon ylivaltaa. Poikkeuksen 1600-luvulla olivat muodostaneet Hollanti ja Englanti, joissa porvariston valta oli kasvanut ja säätyerot olivat jo alkaneet kaventua. Monet valistusajattelijat oleskelivat pitkiä aikoja näissä maissa.

title: Seksuaalimoraali

text:
1700-luvulla alkanut valistusaika sisältää niin keskiajalta periytyviä kuin 1800-lukua ennakoiviakin aineksia. Keskiajan peruja oleva säätyrakenne piti yllä yhteiskunnan jakautuneisuutta huolimatta varallisuuden lisääntymisestä, joka näkyi etenkin porvariston merkityksen kasvuna.
Aatelin painottamat perinteiset hyveet liittyivät aseman säilyttämiseen ulkoisia muotoja ja säätykunniaa vaalimalla. Porvarissääty puolestaan painotti talouden ja moraalin hallintaa keskeisinä arvoinaan, omana ”säädyllisyytenään”. Mahdollisuuksien salliessa voitiin omaan säätyyn kiinnittymisen sijasta tavoitella aatelisarvoja. Vastaavasti osa aatelisista ”porvarillistui” alkamalla harjoittaa perityn omaisuutensa turvin kauppaa ja teollisuutta säätykunniansa kustannuksella.

title: Tanska

text: Pohjan sodan jälkeen maan talous oli huonossa tilassa, ja varsinkin porvaristo piti aatelia syyllisenä maan alennustilaan. Porvaristo, papisto ja sotilassääty toivoivat uutta perustuslakia. Kuninkuudesta tehtiin perinnöllinen, ja kuninkaasta yksinvaltias. Vuoden 1665 perustuslaki oli voimassa vuoteen 1848 asti. 1700-luvun valistusaikana maassa tehtiin monia uudistuksia ja hyvinvointi kasvoi. Maareformin lisäksi koulutusta uudistettiin ja se tehtiin pakolliseksi kaikille 1814.[25]

title: Jumalten luonteesta

text: Jumalten luonteesta () on Ciceron kirjoittama filosofinen teos, joka käsittelee teologisia ja uskonnonfilosofisia kysymyksiä sekä luonnonfilosofiaa. Teos antaa merkittävää tietoa monista myöhemmin kadonneista teoksista, joita siinä on hyödynnetty, ja se antaa tietoa oman aikansa uskonnollisesta ajattelusta. Teos on vaikuttanut teologiseen ja filosofiseen ajatteluun etenkin valistusaikana.

title: Jesuiittojen historia

text: 1700-luvulla nousussa ollut uusi valistusajattelu ja siitä virinnyt valistusaika horjutti kirkon aikanaan erittäin tiivistä valta-asemaa, joka nyt kyseenalaistettiin. Valistusajattelijat arvostelivat myös sokeaa uskoa valtion ja kirkon arvovaltaan. Luonnontieteet olivat edistyneet edellisillä vuosisadoilla, ja tämä vaikutti todellisuuskäsitykseen. Myös tiedot muista maanosista vaikuttivat käsityksiin yhteiskunnasta ja uskonnosta.

title: Dominikaanien historia

text: Uusi aika merkitsi dominikaanien vaikutusvallan ja poliittisen voiman laskua. Uskonpuhdistus oli heikentänyt katolisen kirkon ohella myös sen sääntökuntia, ja Euroopassa orastava valistusaika horjutti kirkkoa yleisesti. Valistusajattelijat arvostelivat myös sokeaa uskoa valtion ja kirkon arvovaltaan. Luonnontieteet olivat edistyneet edellisillä vuosisadoilla, ja tämä vaikutti todellisuuskäsitykseen. Yksi valistusaatteen huipentumista oli Ranskan suuri vallankumous 1700-luvulla, mikä nosti valtaan hyvin uskonnonvastaisen hallinnon.

title: Konservatismi

text: Konservatismi (uuslat. conservatismus, latinan sanasta conservare ’säilyttää’) on poliittinen aatesuuntaus, joka puolustaa perinteitä ja perinteisiä arvoja, vastustaa kumouksellisuutta ja radikalismia ja pyrkii uudistusten maltillisuuteen.[1] Konservatismi syntyi Ranskan suuren vallankumouksen vastavaikutuksena 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa ja asettui vastustamaan valistusaikana kehittyneitä liberalismia ja sosialismia. Konservatismi korostaa historiallisen kehityksen tietä syntyneiden yhteiskuntamuotojen arvoa. Jatkuvuuden turvaajina ovat yhteiskunnassa sellaiset laitokset kuin perhe, uskonto ja armeija, jotka takaavat moraalisen järjestyksen.[2][3]

title: Skotlanti

text: Unionisopimus avasi skoteille Englannin siirtomaakaupan. Kauppaa ja vaurastumista seurasivat Skotlannin valistusaika ja teollinen vallankumous. Valistusajan merkittävimpiä henkilöitä olivat filosofit David Hume, Adam Smith, sosiologi Adam Ferguson, lääkäri William Cullen, kemisti Joseph Black, geologi James Hutton sekä kirjailijat Walter Scott ja Robert Burns.

title: Pääsiäisnäytelmä

text: Näytelmiin lisättii viihteellisiä elementtejä ja uusia henkilöitä. 1400-luvun loppupuolelle mennessä monet pääsiäisnäytelmätapahtumat olivat kehittyneet yleisiksi viihdetapahtumiksi, ja usein kirkolliset viranomaiset kielsivät niiden esittämisen kirkoissa. 1500-luvun puolivälissä Strasburgin ja Pariisin synodit antoivat näytelmiä vastustavat lausunnot. Tästä seurasi kirkollisten ja maallisten näytelmien erottaminen toisistaan, ja uskonnollisten näytelmien esittäminen kävi harvinaisemmaksi. Myös uskonpuhdistus lopetti monia perinteitä. Valistusaikana Saksan katolinen kirkko pyrki tuhoamaan kaikki jäänteet keskiaikaisista kärsimysnäytelmistä.

title: Akseliaika

text: Uskonnonhistorioitsija Karen Armstrong tutki aikakautta teoksessaan "The Great Transformation", ja teoria on ollut useiden tieteellisten konferenssien aiheena. Termin käyttö on laajentunut siitä, miten Jaspers sen alun perin muotoili. Armstrongin mukaan valistusaika ja sitä seurannut kehitys, mukaan lukien Isaac Newton, Sigmund Freud ja Albert Einstein, oli ”toinen akseliaika”. On myös esitetty, että nykyaika on uusi akseliaika, jolloin perinteiset suhteet uskonnon, maallisuuden ja perinteisten ajatusten välillä ovat muutoksessa.

title: Raamattu

text: Valistusaika ja sen mukanaan tuoma tieteellinen vallankumous Euroopassa ja Amerikassa saivat aikaan sen, että Raamatun ja sen profetioiden jumalalliseen alkuperään ja historialliseen luotettavuuteen alettiin suhtautua skeptisesti, vaikka hyvin harva kyseenalaistaa kirjan kulttuurisen merkityksen.

title: Valistus

text: Liikkeen ensimmäisiä kuuluisia ajattelijoita olivat John Locke ja Thomas Hobbes, jotka kirjoittivat monia pakkovaltoja vastustavia kirjoituksia jo 1600-luvulla. Heidän yhteiskuntasopimukselliset teoriansa sekä ihmiskäsityksensä eivät kuitenkaan olleet tyypillisiä sille, mitä useimmiten pidetään valistusaikana. Valistusajan viimeiseen aaltoon kuuluivat muun muassa ajattelijat Voltaire, Immanuel Kant, Anders Chydenius, Adam Smith, Thomas Jefferson, Jeremy Bentham ja Johann Wolfgang von Goethe.

title: Abolitionismi

text: Orjuuden lakkauttamista ja kansainvälisen orjakaupan kieltämistä tavoitteenaan pitänyt poliittinen abolitionistinen liike alkoi valistusaikana ja se saavutti suuret mittasuhteet useissa maissa 1800-luvulla ja onnistui lopulta pyrkimyksissään suurimmaksi osaksi.

title: Vastavalistus

text: Garrardin mukaan vastavalistus ei kuitenkaan ollut yhtenäinen aate vaan rykelmä hyökkäyksiä valistusaikaa vastaan, johon hän laskee myös marxilaisuuteen pohjautuvan "kriittisen teorian", feminismin marxilaisimmat haarat ja postmodernismin. Garrardin mukaan valistuksen eri vastustajat vasemmalta äärioikealle kuvaavat valistuksen keskenään ristiriitaisin tavoin.

title: Juutalaisten historia

text: Valistuksen ajan Euroopassa myös juutalaisyhteisö koki merkittäviä muutoksia. Juutalaista valistusajan liikettä kutsutaan nimellä "haskala", johon olennaisena osana liittyy kirjallisuuden uudistuminen ajan hengen mukaiseksi, mutta myös monilta osin juutalaisten elämäntavan uudistuminen ja eräänlainen sulautuminen eurooppalaiseen valtakulttuuriin perinteisen juutalaisten oppien kustannuksella. Valistusaika näkyi juutalaisuudessa samaan tapaan kuin kristillisyydessäkin. Pyhät kirjat saivat opetuksessa väistyä luonnontieteiden, kielten ja ammattiin suuntautuvan koulutuksen tieltä. Samaan aikaan kuitenkin kiinnostus juutalaiseen historialliseen perinteeseen ja erityisesti heprean kielen elvyttämiseen lisääntyi. Haskala loi pohjan myöhemmin nousseelle sionismille.

title: Hyve-etiikka

text: Valistusaikana velvollisuusetiikan ja utilitarismin yleistyessä hyve-etiikka joutui syrjään länsimaisessa moraalifilosofiassa, vaikka saikin vielä muun muassa David Humen ajattelussa paljon sijaa. Hyve-etiikkaa ovat yrittäneet elvyttää G. E. M. Anscombe ("Modern Moral Philosophy", 1958) sekä Philippa Foot ("Virtues and Vices", 1978). 1980-luvun jälkeen myös filosofi Alasdair MacIntyre on kirjoittanut paljon hyve-etiikasta ("Hyveiden jäljillä", 1985). Hyve-etiikkaan perustuu myös niin kutsuttu hyvetietoteoria, jonka tunnetuimpia kehittäjiä on Linda T. Zagzebski ("Virtues of the Mind", 1996).

title: Oliver Cromwell

text: Cromwellin arvo on edelleen kiistanalainen. Valistusaikana Cromwellia pidettiin häikäilemättömänä diktaattorina, joka käytti uskonnollisia syitä vain verukkeena vallan tavoitteluun. Vasta 1800-luvun puolimaissa historiantutkija Thomas Carlyle avarsi arviota Cromwellia ymmärtävään suuntaan. Carlyle korosti Cromwellin hallinneen kansan parhaaksi. Myös kuningasmieliset tutkijat myöntävät, että Cromwell oli terävänäköinen, jalomielinen ja lujatahtoinen johtaja.

title: Näkymätön käsi

text: Ennen valistusaikaa oman edun tavoittelua pidettiin yhteisen hyvän vastaisena. Adam Smithin mukaan ”juuri yksilöiden oman edun tavoittelu mahdollistaa työjakoon perustuvan yhteiskunnan toiminnan”. Luottamuksemme siihen, että kauppoihin ilmestyy joka päivä ruokaa, ei perustu oletukseen maanviljelijöiden, teurastajien ja leipurien hyväntahtoisuudesta tai epäitsekkyydestä. Uskomme näin tapahtuvan siksi, että he huolehtivat omista eduistaan. Lisäksi Smith esitti, että ihmisten pyrkimyksellä edistää omaa taloudellista etuaan parhaalla mahdollisella tavalla on koko yhteiskunnan kannalta positiivisia seurauksia. Tälle ilmiölle Smith keksi nimen "näkymätön käsi".

title: Vastavalistus

text: Valistusaika korosti järkeä, tiedettä, empiiristä tutkimusta, tasa-arvoa, vapautta ja liberalismia, vastavalistus puolestaan antirationalismia, relativismia ja vitalismia. Isaiah Berlin assosioi vastavalistuksen saksalaiseen romantiikkaan.

title: Erasmus Rotterdamilainen

text: Valistusaikana Erasmuksen suosio alkoi kuitenkin yleisesti palautua, ja hänestä tuli yhä laajemmin kunnioitettu kulttuurinen symboli.

title: Korkeakirkollisuus

text: Korkeakirkolliselle liikkeelle syntyi maaperä, kun pietismi, valistusaika ja saksalainen kulttuuriprotestantismi olivat määrittäneet luterilaista perinnettä. 1800-luvun niin kutsuttua uusluterilaisuutta pidetään kirkkohistoriallisena vastineena Englannin kirkossa vaikuttaneelle Oxfordin liikkeelle. Varsinainen luterilainen korkeakirkollinen liike on kuitenkin syntynyt vasta 1900-luvulla Saksassa ja Ruotsissa tunnustuksellisen luterilaisuuden, anglokatolisuuden ja liturgisen liikkeen vaikutuksesta.

title: 1600-luvun filosofia

text: 1600-luku huipensi lopulta filosofian ja teologian hitaan erkaantumisen toisistaan. Vaikka filosofit puhuivat edelleen Jumalasta ja jopa tarjosivat argumentteja Jumalan olemassaolon todisteeksi, se tapahtui kuitenkin puhtaasti filosofisen ajattelun ja argumentoinnin vuoksi. Valistusaika jätti myöhemmin teologian ja uskonnon täysin filosofian ulkopuolelle. 1600-luvulla valistuksen edelläkävijöinä toimivat ns. "oppineet libertiinit" ja skeptikot kuten Pierre Bayle. Varhaista valistuskirjallisuutta levitettiin "maanalaisena" klandestiinikirjallisuutena.

title: Hermeneutiikka

text: Valistusaikana monet hermeneutikot, erityisesti protestanttiset eksegeetit, alkoivat lukea Raamatun tekstejä samalla tavalla kuin maallisia klassikkotekstejä. Kirjoitukset alettiin nähdä vastauksena johonkin historialliseen tai yhteiskunnalliseen tilanteeseen. Näin ristiriitaisilta vaikuttavat kohdat voitiin nähdä uudessa valossa.

title: Yleissivistys

text: Suomeen yleissivistyksen ideaali tuli Saksasta, jossa sitä kehitti 1700-luvun lopulla yliopistomies Wilhelm von Humboldt. Tuolloin yleissivistyksen ideaaliin kuului antiikin ajan taruston auttava tunteminen sekä kyky puhua joitain tärkeimpiä kieliä, joiksi Suomessa muodostuivat ruotsi, latina ja saksa. Manner-Euroopassa valistusaikana 1700-luvulla yleissivistykseen vaadittavaksi kieleksi muodostui kuitenkin ranska, joka säilytti tämän aseman 1900-luvun alkupuolelle saakka. Valistuksen aikana perustettiin myös ensimmäiset oppivelvollisuuskoulut Preussiin ja Itävaltaan. Nämä voidaan nähdä pyrkimyksenä levittää sivistystä kaiken kansan keskuuteen. Tämä kuului olennaisena valistuksen ihmiskuvaan, joka ei periaatteessa tehnyt eroa eri ihmisryhmien välillä.

title: Luonnonoikeus

text: Luonnonoikeudelle vastakkainen ajattelusuuntaus on oikeuspositivismi, jonka mukaan lain ja moraalin välillä ei ole välttämätöntä yhteyttä. Monen, varsinkin valistusaikana syntyneen ”modernin” luonnonoikeusfilosofian mukaan ihminen pystyy järkensä avulla ainakin joiltakin osin tavoittamaan tämän moraalin ja oikeuden.

title: Erityiskasvatus

text: Kirkon valta oli 1700-luvun alussa horjumaton ja kirkko myös pyrki pappien kautta määrittelemään ja kirjaamaan alamaistensa epänormaalin käytöksen, kuten hulluuden ja vammaisuuden rajat. Tuolloin lääketiede ei nähnyt eroa tartuntataudin ja vammaisuuden välillä. Valistusaika toi mukanaan murroksen kirkon valtaan. Sitä alettiin enemmän kyseenalaistaa ja ”Jumalan rangaistusta” epäillä. Vaikka jo 1500-luvulla vammaisuus nähtiin biologisena ilmiönä, uskonnolliset selitykset kulkivat pitkään rinnalla.

title: Jumalten luonteesta

text: Minucius Felix hyödynsi Ciceron teosta kirjoittaessaan teostaan "Octavius". Se vaikutti myös muun muassa Arnobiukseen, Lactantiukseen ja Augustinukseen. Nonius Marcellus lainasi teosta laajalti 300-luvulla. Keskiajalla teos ei ollut erityisen tunnettu, mutta se tuli laajemmin tunnetuksi renessanssiaikana. Lorenzo Valla esitti teoksessaan "De voluptate" (1431) samanlaisen keskustelun eri koulukuntien edustajien välillä. Luonnollisen uskonnon perusteita etsineenä valistusaikana teos oli erityisen suosittu varsinkin deistien keskuudessa, ja se vaikutti esimerkiksi Thomas Hobbesiin, Edward Herbertiin, John Lockeen ja John Tolandiin, mutta myös rationalistiteologeihin, kuten Samuel Clarkeen. David Hume perusti teoksensa "Dialogues Concerning Natural Religion" (n. 1750) Ciceron teokseen.

title: Maailmanhistoria

text: Valistusaikana syntyi liberalismi, ja jonka isinä pidetään muun muassa Locke, Kant, Chydenius, Smith ja Jefferson. Liike antoi mahdollisuudet Amerikan ja Ranskan vallankumouksen lisäksi myös kapitalismille ja sosialismille.

title: Valistus

text: Liberalismi syntyi valistusaikana, ja muun muassa Locke, Kant, Chydenius, Smith, Voltaire, Jefferson ja David Hume tunnetaan sen isinä (mutta Rousseau sosialismin edeltäjänä). Liike tarjosi myös puitteet Amerikan ja Ranskan vallankumouksille sekä kapitalismin nousulle ja sosialismin synnylle. Aikakauden taidetta määrittivät barokki- ja galanttimusiikkityylit sekä uusklassinen arkkitehtuuri.

title: Valistuksen ajan kirjallisuus

text: Vuoden 1688 mainio vallankumous aloitti Englannissa uuden vapaamielisen ajan. Uusi vapaus oli ennen kaikkea myös sananvapautta, ja ennakkosensuuri lakkautettiin Englannissa vuonna 1695. Vallankumoukselliset ja uskontoa rienaavat teokset voitiin kuitenkin vielä takavarikoida ja tekijöitä rangaista. Poliittisia mielipiteitä alettiin vaihtaa kahviloissa, joissa kehittyi uusi lukeva yhteisö sanomalehtien ilmestymisen ansiosta, sekä klubeissa. Uusi kirjallisuus suunnattiin suurelta osin näiden asiakkaille, eli varakkaalle porvaristolle ja vapaamieliselle aatelille. Keskeisiä kirjailijoita Englannissa valistusaikana olivat Jonathan Swift ja Daniel Defoe.


query: Mitä eksentrisyys tarkoittaa?

title: Eksentrisyys

text: Eksentrisyys eli epäkeskisyys e on kartioleikkauksen kuten ellipsin tai hyperbelin muotoa kuvaava parametri, joka on suuruudeltaan leikkauksen polttopisteiden välimatkan suhde isoakselin pituuteen. Ellipsillä eli soikiolla se on aina 0:n ja 1:n välillä, ja on sitä suurempi, mitä pitkänomaisempi ellipsi on. Ympyrän eksentrisyys on nolla.[1] Eksentrisyys voidaan määritellä myös paraabelille, jolla se on 1, ja hyperbelille, jolla se on suurempi kuin 1.[2]

title: Planeettakuntien synty

text:
Ollakseen pätevä planeettakuntien syntyteorian tulisi selittää eksoplaneettojen kummalliset piirteet. Tähän asti on havaittu yli sata aurinkokunnan ulkopuolista planeettajärjestelmää eli eksoplaneettakuntaa. Ne ovat hyvin erilaisia kuin omamme.
Niihin sisältyy kummalliselta näyttäviä järjestelmiä, joissa jättiläisplaneetta tai -planeetat kiertävät keskustähteään keskimäärin lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa. On myös havaittu hyvin soikeilla radoilla kiertäviä planeettoja, jollaisia aurinkokunnassamme ei ole. Niiden radan eksentrisyys on jopa yli 0,8, kun taas aurinkokunnan planeettojen eksentrisyys on tyypillisesti alle 0,1.

title: (143649) 2003 QQ47

text: Asteroidin eksentrisyys on 0,187 ja inklinaatio 62,1°. Kiertoaika on reilun vuoden.

title: Eksentrisyys

text: Koska taivaankappaleiden radat ovat ellipsin muotoisia, on käsitteellä huomattava merkitys myös tähtitieteessä.

title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Aurinkokunta on siinä mielessä täysin vakaa, etteivät planeetat tule ainakaan muutamaan vuosimiljardiin törmäämään toisiinsa tai sinkoutumaan ulos tähtienväliseen avaruuteen. Tämän ajanjakson jälkeen todennäköisyys, että Marsin radan eksentrisyys saavuttaa arvon 0,2, kasvaa voimakkaasti. Jos näin tapahtuu, Marsin kiertorata leikkaa Maan rataa aiheuttaen mahdollisen törmäysvaaran. Samalla aikajänteellä Merkuriuksen radan eksentrisyys voi kasvaa vieläkin enemmän, jolloin lähiohitus Venuksen kanssa voisi teoriassa heittää planeetan ulos aurinkokunnasta tai sysätä sen törmäämään Venukseen tai Maahan.

title: 2007 VK184

text: Asteroidin eksentrisyys on 0,57 ja inklinaatio 1,22°. Kiertoaika on 2,27 vuotta.

title: Hale–Bopp

text: Hale-Boppin kiertorata on hyvin suuri; komeetta on ollut edellisen kerran perihelissä arviolta 4 200 vuotta sitten. Tämän jälkeen se on etääntynyt noin 525 AU:n päähän Auringosta, yli 17 kertaa Neptunuksen rataa kauemmas. Lähestyessään Aurinkoa 1995 se ohitti Jupiterin vain 0,77 AU:n päästä, ja planeetan painovoima aiheutti komeetan rataan muutoksia. Kiertoaika lyheni 2 380 vuoteen ja apheli (kiertoradan kaukaisin piste Auringosta) 360 astronomiseen yksikköön. Komeetta tulee siten palaamaan lähelle aurinkoa noin vuonna 4380. Hale-Boppin radan inklinaatio on 89,4 astetta, mikä tarkoittaa, että se kiertää Aurinkoa lähes kohtisuorassa Aurinkokunnan tasoon nähden. Siten se ei aina tule lähelle Maata saapuessaan periheliin. Radan eksentrisyys puolestaan on 0,995086, eli se on hyvin elliptinen, mikä on tavallista komeetoille.

title: Eksentrisyys

text: Ellipsin isoakseli on sen suurin pituus. Ellipsillä on kaksi polttopistettä: F1 ja F2. Ellipsin reuna kiertää ellipsin määritelmän mukaisesti polttopisteitä siten, että missä hyvänsä reunan pisteessä P kolmion F1F2P ympärysmitta pysyy aina saman pituisena. Mitä soikeampi ellipsi on, sitä kauempana polttopisteet ovat toisistaan. Näin eksentrisyys ilmoittaa polttopisteiden välisen etäisyyden suhteen ellipsin isoakselin pituuteen; polttopisteiden väli ikään kuin venyttää ellipsiä. Ympyrässä polttopisteet sulautuvat keskipisteeksi.

title: Eksentrisyys

text: Keplerin ensimmäisen lain mukaan planeetat kiertävät aurinkoa ellipsin muotoisia ratoja, joiden toisessa polttopisteessä Aurinko sijaitsee. Taivaanmekaniikassa radan eksentrisyys on yksi kappaleen rataa kuvaavista rataelementeistä.[3] Jos jonkin radan eksentrisyys on lähellä nollaa, kyse on ympyrämäisestä radasta. Maan radan eksentrisyys on 0,0167[4], mikä tarkoittaa sitä, että Maan etäisyys Auringosta vaihtelee muutaman prosentin verran sen kiertojakson aikana. Maan radan soikeus vaihtelee aikojen kuluessa välillä 0–0,05. Aurinkokunnan planeettojen ratojen eksentrisyydet ovat enimmäkseen alle 0,05. Merkuriuksella ja Marsilla eksentrisyyden arvo on kuitenkin suurempi.[4] Nämä radat näyttävät paperille piirrettyinä jo silminnähden soikeilta. Yleensä taivaankappaleen radan eksentrisyyttä pidetään suurena, jos se on suurempi kuin 0,1.

title: Kiviuq (kuu)

text: Kiviuqin uskotaan olevan Kozain resonanssissa eli sen inklinaatio ja eksentrisyys vaihtelevat.

title: Eksentrismi

text: Keskiaikaisen latinan sana "eccentricus" on johdettu kreikan sanasta "ekkentros", joka tarkoittaa keskiön ulkopuolella olevaa (prepositio "ek"/"ex" tarkoittaa "ulkona", "kentron" keskusta). Matemaattinen käsite eksentrisyys tarkoittaa juuri tätä. Englannin kielessä tämä uudissana "eccentric" esiteltiin esseissä vuonna 1551 astronomisena terminä, joka merkitsee "kehää, jossa maapallo, aurinko jne. poikkeavat keskuksestaan". Vuonna 1556 sen adjektiivimuto esiintyi painettuna. Vuonna 1685 termiä käytettiin konkreettisen merkityksensä sijaan kuvaavassa merkityksessä tarkoittaen epätavanomaista ja outoa käytöstä. Käsite "eksentrikko" esiintyi englannin kielessä ensimmäisen kerran vuonna 1832.

title: Eksentrisyys

text: Jos eksentrisyys on nolla ( e = 0 ), kyseessä on ympyrä. Mitä suurempi eksentrisyys on ellipsillä, sitä soikeampi tämä on. Ympyrän eksentrisyys on nolla, ellipsillä se on nollan ja yhden välillä (0 < e < 1).[2]

title: Insolaatio

text: Seuraavaksi lasketaan iteroimalla yhtälöä eksentrinen anomalia=keksianomalia+eksentrisyys*sin(elsentrinen anomalia).

title: Eksentrinen jupiter

text: Eksentrisen jupiterin radan soikeus on yli 0,1 ja etäisyys ainakin 0,15 AU keskustähdestään. Alle 0,1 AU päässä keskustähdestään olevien eksoplaneettojen rata on lähes aina melkein ympyrä[3] tähden aiheuttamien vuorovesivoimien takia. Noin 7%:lla Auringon tyyppisistä tähdistä on eksentrisiä jupitereita. Noin 0,1 AU;n päästä lähtien planeettojen ratojen soikeus kasvaa kaavan de/dlog a = 0,2 AU-1 mukaan. Tyypillisen yli viiden päivän jaksossa kiertävän eksoplaneetan eksentrisyys on keskimäärin 0,23. Kun oli löydetty 200 eksoplaneetta, näistä 15:n eksentrisyys oli yli 0,6 eli hyvin suuri.

title: Hyperbelirata

text: Hyperberliradan eksentrisyys (formula_10) on suurempi kuin 1. Eksentrisyys liittyy suoraan käyrän asymptoottien väliseen kulmaan. Jos eksentrisyys on vain vähän suurempi kuin 1, hyperbeli on terävä V-kirjaimen muotoinen. Jos formula_11, asymptootit ovat toisiinsa nähden kohtisuorassa. Kun formula_12, asymptoottien välinen kulma on suurempi kuin 120°, ja periapsiksen etäisyys niiden leikkauspisteestä on suurempi kuin isoakselin puolikas. Kun eksentrisyys kasvaa rajatta, hyperbeli lähestyy muodoltaan suoraa viivaa.

title: Hyperbelirata

text: Radiaalinen hyperbelirata on suoraa viivaa pitkin kulkeva jaksoton liikerata, jolla kappaleen nopeus keskuskappaleen suhteen on koko ajan suurempi kuin pakonopeus. Tästä on kaksi tapausta: kappaleet liikkuvat toisiaan kohti tai toisistaan poispäin. Kyseessä on hyperbolinen rata, jolla pikkuakselin puolikas on 0 ja eksentrisyys 1. Vaikka eksentrisyys on 1, kyseessä ei ole paraabelirata.

title: Epsilon Eridani

text: Epsilon Eridanilta on havaittu planeetta Epsilon Eridani b sekä astrometrisesti että säteisnopeusmittauksissa. Tämä tarkoittaa sitä, että planeetta sekä huojuttaa valokuvauslevyllä näkyvästi tähteä, että huojunta näkyy myös spektrissä. Planeetta on keskimäärin noin 3,4 AU:n päässä keskustähdestään soikealla radalla, jonka "eksentrisyys" on ehkä noin 0,7 ja kiertoaika noin 6,85 vuotta. Planeetan massa on noin 1,5 Jupiterin massaa.

title: Daphnis (kuu)

text: Daphniksen kiertoradan inklinaatio ja eksentrisyys ovat todella pienet, mutta erottuvat nollasta. Daphniksen eksentrisyys saa etäisyyden Saturnuksesta vaihtelemaan noin yhdeksällä kilometrillä, ja sen inklinaatio saa sen liikkumaan ylös ja alas noin seitsemällä kilometrin verran. Keelerin aukko, jossa Daphnis kiertää, on noin 42 kilometriä leveä.

title: 65803 Didymos

text: Didymoksen läpimitta on 750 ± 100 metriä ja pyörähdysaika on 2,2593 tuntia. Kappaleen kuu on läpimitaltaan 170 ± 30 m sen keskietäisyys asteroidista on 1,18 ± 0,03 km. Kuun kiertoaika on 0,4958 ± 0,0002 päivää ja sen radan eksentrisyys on 0,06 ± 0,06/0,04. Didymoksen kiertoaika Auringon ympäri on suunnilleen 770 päivää eli 2,11 Maan vuotta, ja radan eksentrisyys on noin 0,383752 ja inklinaatio vain noin 3,4°. Didymoksen systeemin massa on 5,27x10 kg

title: Polttopiste (geometria)

text: Vaihtoehtoisesti kaikki kartioleikkaukset voidaan määritellä myös yhden polttopisteen ja yhden johtosuoran avulla. Johtosuora on annettu suora, joka ei kulje polttopisteen kautta. Kartioleikkaus on tällöin niiden pisteiden ura, joiden polttopisteestä ja johtosuorasta mitattujen etäisyyksien suhde on annettu vakio, jota sanotaan kartioleikkauksen eksentrisyydeksi "e". Jos eksentrisyys on nollan ja yhden välillä, eli käyrän pisteet ovat lähempänä polttopistettä kuin johtosuoraa, kartioleikkaus on ellipsi. Jos se on yksi, on kyseessä paraabeli, ja jos se on suurempi kuin yksi, on kyseessä hyperbeli. Ympyrä saadaan rajatapauksena, jossa käyrän pisteiden etäisyys annetusta pisteestä on vakio ja johtosuoran oletetaan olevan äärettömän kaukana, jolloin eksentrisyys on nolla.

title: Eksentrisyys

text: Taivaanmekaniikassa käytetään usein planeetan radan eksentrisyysvektoria, jonka itseisarvo on yhtä suuri kuin radan eksentrisyys, ja suunta osoittaa, millä puolella Aurinkoa planeetta on ollessaan perihelissä.[6] Tämä vektori mahdollistaa radan eksentrisyyden laskemisen, jos kappaleen paikka- ja nopeusvektorit jollakin ajanhetkellä tunnetaan.

title: Ellipsi

text: jossa formula_5 on ellipsin eksentrisyys. Se sisältää toisen lajin elliptisen integraalin.

title: Eksentrismi

text: Eksentrismi eli eksentrisyys tarkoittaa tavallisuudesta poikkeavaa, outoa ja erilaista käyttäytymistä, toimintaa ja/tai tyyliä. Eksentrikko on taas henkilö, joka ei toimi vallitsevien normien ja yhteisön käyttäytymistapojen mukaan, vaan toimii individualistisen itsenäisesti. Hän toimii siis arkikielellä käsitetyn "normaaliuden" vastaisesti. Eksentrikko taas ei siedä ympäristön puuttumista hänen elämäntapaansa.

title: 1566 Icarus

text: Icarus tulee radallaan hyvin lähelle Aurinkoa. Pikkuplaneetan pienin etäisyys on vain 0,19 AU, mikä on vähemmän kuin Merkuriuksen lähin etäisyys (0,31 AU). Tämä tarkoittaa sitä, että Icarus on osan ajasta Merkuriusta lähempänä Aurinkoa. Asteroidin radan eksentrisyys on kuitenkin melko suuri (0,827), ja pikkuplaneetta on kauimmillaan jopa 1,97 AU:n etäisyydellä. Tällöin se on kauempana Auringosta kuin Mars.

title: Sao

text: Sao on Kozain resonanssissa eli sen eksentrisyys ja inklinaatio vaihtelevat.

title: Ijiraq (kuu)

text: Ijiraqin uskotaan olevan Kozain resonanssissa eli sen eksentrisyys ja inklinaatio vaihtelevat.

title: Hyperbelirata

text: Ellipsiradan tavoin hyperbeliradankin määrittelevät, kun sen suuntautumista ei oteta huomioon, sen isoakselin puolikas ja eksentrisyys. Hyperbeliradalla kuitenkin muut parametrit saattavat olla hyödyllisempiä kappaleen liikkeen ymmärtämiseksi. Seuraavassa taulukossa on lueteltu tärkeimät parametrit, jotka yleisin oletuksin kuvaavat hyperbelirataa pitkin kulkevan kappaleen liikettä, sekä näitä parametreja toisiinsa yhdistävät yhtälöt. Näissä "a" tarkoittaa hyperbelin isoakselin ja "b" pikkuakselin puolikasta ja formula_1 lopullista nopeutta, jonka kappale saa etäännyttyään kauas keskuskappaleesta.

title: Eksentrisyys

text: Luokka:Geometria Luokka:Taivaanmekaniikka Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Eksentrisyys

text: Komeetat kiertävät Aurinkoa hyvin soikeilla radoilla. Myös esimerkiksi Sedna-nimisellä Aurinkokunnan ulko-osissa kiertävällä pikkuplaneetalla on hyvin suuri eksentrisyys: 0,855.[5]

title: Eksentrismi

text: Eksentrisyys yhdistetään usein nerokkuuteen, älylliseen lahjakkuuteen tai luovuuteen. Usein muut ihmiset hahmottavat yksilön eksentrisen käyttäytymisen tämän yksilöllisen älykkyyden tai luovuuden ulkoiseksi ilmentymäksi. Englantilainen filosofi John Stuart Mill (s. 1806) kirjoitti, että "eksentrisyyden määrä yhteiskunnassa on yleisesti ollut yhteydessä siihen, kuinka paljon nerokkuutta, älyllistä elinvoimaa ja moraalista rohkeutta siinä itsessään on" ja murehti aikansa eksentrisyyden puutetta "aikakautemme suurimmaksi vaaraksi". Edith Sitwell (s. 1887) kirjoitti, että eksentrisyys on "usein eräänlaista viatonta ylpeyttä" lisäten, että neroja ja aristokraatteja kutsutaan eksentrikoiksi, koska "he ovat täysin pelottomia ja kansanjoukkojen mielipiteiden ja oikkujen ulottumattomissa". Eksentrisyys voidaan yhdistää myös varallisuuteen. Köyhän tapauksessa vastaavaa käyttäytymistä pidettäisiin hulluutena, mutta varakkaan tapauksessa eksentrisyytenä.


query: Mikä on Rovaniemen palloseuran jalkapallojoukkueen kotikentän nimi?

title: Rovaniemen Palloseura

text: RoPS:n kotikenttä on Rovaniemen keskuskentällä ja seuran tunnusvärit ovat sininen ja valkoinen. RoPS:n farmijoukkueena toimii Pohjois-Suomen Kolmosessa pelaava RoPS Farmi, viralliselta nimeltä RoPS / 2. Kaudella 2018 RoPS:n B-pojat pelaavat SM-sarjaa ja B-tytöt Ykköstä. Seuran pelaajamäärä, nappulat ja ikäkausijoukkueet yhteen laskettuna, on noin tuhat.

title: Joensuu

text: Joensuun keskuskenttä on jalkapallojoukkue Jipon kotikenttä ja siellä on järjestetty yleisurheilun Eliittikisat vuodesta 2008 lähtien.

title: Rovaniemen Palloseura

text: Rovaniemeläinen sanomalehti Lapin Kansa uutisoi 12. helmikuuta 1950 rovaniemeläisten palloilijoiden halusta irtaantua "yleisurheiluseurojen kahleista" ja perustaa uusi palloseura Rovaniemelle. SPL:n Lapin piirin alaisen palloseuran perustava kokous pidettiin 16. helmikuuta 1950 ja sillä päivämäärällä Rovaniemen Palloseura sai alkunsa. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin SPL:n Lapin piirin puheenjohtaja K.O. Kemppainen ja sihteeriksi Valle Virtasalo. Kemppainen korosti puheessaan, että Lapin piirin on saatava SPL:n alainen palloseura ja vilkkaan keskustelun tuloksena oli, että sellainen myös perustetaan.[1]

title: Rovaniemen Palloseuran kausi 2009

text: Rovaniemen Palloseuran kausi 2009 oli RoPS:n 24:s kausi pääsarjatasolla ja nykyisessä Veikkausliigassa 16:s. Vaihtuvuus kaudeksi 2009 Rovaniemen Palloseuran pelaajistossa oli suurta.

title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: JPS:n jääpallojoukkueen ja jalkapallojoukkueen kotikenttänä toimii Nisulan monttu eli Viitaniemen liikuntapuisto.

title: Turun Palloseura (naisten jalkapallo)

text: Turun Palloseuran jalkapallon naisten edustusjoukkue toimii TPS Juniorijalkapallon alaisuudessa ja pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla Naisten Liigassa. Joukkueen kotikenttä on Turun urheilupuiston yläkenttä.

title: Rovaniemen Palloseura

text: Ensimmäisen kerran Rovaniemen Palloseura nousi sopupeliotsikoihin kaudella 2004 hävittyään Tampere Unitedille Veikkausliigan ottelun 5–1. RoPS:n serbialaismaalivahti Ratko Marijanovicin otteet herättivät julkisuudessa epäilyksiä, mutta Palloliitto katsoi, ettei aihetta osallisten kuulemiseen ollut.[51]

title: Antti Uimaniemi

text:
Uimaniemen muutettua Kemistä opiskelemaan Rovaniemelle hän siirtyi saman kaupungin jalkapallojoukkueeseen, tuolloin vielä Ykkösessä pelanneeseen Rovaniemen Palloseuraan. Kaudella 2007 Ykkösessä Uimaniemi pelasi erinomaisesti ja oli Kalle Rönkön ohella joukkueen ainoa pelaaja, joka pelasi kaikki ottelut alusta loppuun. Kaudeksi 2008 RoPS nousi Veikkausliigaan. Aiemmin keskikentällä pelanneesta vasenjalkaisesta Uimaniemestä kouliintui RoPSissa vasen laitapuolustaja. Myös toisella RoPS-kaudellaan Uimaniemi pelasi jokaisessa ottelussa avauskokoonpanossa.
Lokakuussa 2008 Uimaniemi solmi kaksivuotisen sopimuksen Myllykosken Pallon kanssa ja näin ollen siirtyi kaudelle 2009 MyPan pelaajistoon. Ensimmäisen liigamaalinsa Uimaniemi teki Vaasan Palloseuraa vastaan 11. syyskuuta 2009. Hän kuului MyPan runkopelaajiin kahden kauden ajan ja pelasi kahta lukuun ottamatta kaikissa liigaotteluissa. Kausilla 2011-2014 hän pelasi Vaasan Palloseurassa. Kauden 2015 Uimaniemi vietti AC Oulussa, ja sen jälkeen hän liittyi FC Hongan riveihin.

title: Eero Virkkunen

text: Keskikentällä pelannut Virkkunen edusti urallaan Rovaniemen Palloa 1963, Rovaniemen Palloseuraa 1964–1969, Turun Palloseuraa 1970–1972 ja Oulun Työväen Palloilijoita 1973–1978. Hän voitti TPS:ssa Suomen mestaruuden 1971 ja 1972. Kaikkiaan Virkkunen pelasi kahdeksan kauden aikana 175 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 20 maalia.

title: Allianssi Vantaa

text: Allianssi Vantaa on Korson Palloseuran, Koivukylän Palloseuran, Tikkurilan Palloseuran ja Vantaan Jalkapalloseuran yhteenliittymä, jonka perustamiskokous pidettiin 29. marraskuuta 2006. Yhteenliittymän tarkoituksena on ollut luoda perustajaseuroille yhteinen edustusjoukkue.Allianssi Vantaa T98 toimi kolme vuotta vantaalaisena tyttöjen jalkapallojoukkueena, joka viimeisenä kautenaan vuonna 2014 pelasi piirisarjaa TB17-ikäluokassa. Joukkue oli yhteisjoukkue, jonka pelaajat tulivat Korson Palloseurasta sekä Koivukylän Palloseurasta. Joukkue hajosi vuoden 2014 lopulla.

title: Zeddy Saileti

text: 7. lokakuuta 2009 Sailetista tuli Rovaniemen Palloseuran ainoa päävalmentaja kun Mika Lumijärvi erotettiin vain kierros ennen Veikkausliigakauden 2009 loppua. Edellisellä kierroksella RoPS oli kärsinyt musertavan 0–9 vierastappion FC Hongalle. Samalla Rovaniemen Palloseuran joukkueenjohtaja Jorma Turpeenniemi nimitettiin Sailetin apuvalmentajaksi.

title: Patos (Albania)

text: Kaupungin jalkapallojoukkueen nimi on Klubi Sportiv Albpetrol, jonka kotikenttänä toimii Alush Noga stadioni. Kaupungin lähellä on vanha illyrialainen asutuskeskus "Margelliç".

title: Jeferson Pires

text: Jälkeenpäin Pires on pelannut mm. pitkään Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä AC Oulussa. Viimeksi hän pelasi Brasiliassa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ennen siirtymistään takaisin Suomeen ja Rovaniemen Palloseuraan tammikuussa 2009. Debyyttinsä Veikkausliigassa Rovaniemen Palloseurassa Pires teki FC Lahtea vastaan 28. huhtikuuta 2009, kun hän tuli kentälle Zeddy Sailetin tilalle ottelun 84. minuutilla.

title: Titi Essomba

text: Kevättalvella 2008 Essomba harjoitteli FC OPA:n riveissä. Hän osallistui muun muassa 1. helmikuuta - 3. helmikuuta 2008 pidettyyn jalkapalloturnaukseen Oulussa. Turnauksessa oli paikalla Rovaniemen Palloseuran belgialainen valmentaja Tom Saintfiet sekä toimitusjohtaja Jouko Kiistala tarkkailemassa pelaajia Rovaniemen Palloseuran Veikkausliigajoukkueeseen kaudelle 2008. 7. helmikuuta 2008 Essomba teki kauden 2008 kestävän pelaajasopimuksen Rovaniemen Palloseuran kanssa.

title: Jyväskylän Seudun Palloseura

text: Jyväskylän Seudun Palloseura (JPS) (entinen "Jyväskylän Palloseura") on Jyväskylässä toimiva palloiluseura. JPS:n miesten jääpallojoukkue pelaa Bandyliigassa ja jalkapallojoukkue Kolmosessa.

title: Matti Hiukka

text: Hiukka on Rovaniemen Palloseuran kasvatti ja debytoi Veikkausliigassa RoPS:n riveissä kaudella 1995. Hiukka pelasi RoPS:ssa neljä kautta ja voitti kaudella 1998 11 maalillaan Veikkausliigan maalikuninkuuden. Kaudeksi 1999 Hiukka siirtyi FC Jokereihin käytyään ensin näytillä mm. Norjassa ja Skotlannissa. Hiukka on pelannut myös Suomen A-maajoukkueessa 1990-luvun lopussa. FC Jokereista Hiukka siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin. Hän on ehtinyt pelata myös Hapoel Ironi Rishon Letzionssa Israelin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja Tampere Unitedissa ennen siirtymistään takaisin Rovaniemelle. Kaudella 2004 Hiukka pelasi jälleen RoPSissa. Hän siirtyi kaudeksi 2005 FC Santa Clausiin, mutta on käynyt lainalla joukkueessa pelatessaan muun muassa FC Lynxissä ollen joukkueen paras maalintekijä 13 maalillaan kaudella 2006 ja Rovaniemen Palloseurassa kaudella 2006. Hiukka toimii myös Santa Clausin pelaajavalmentajana. Kaudella 2010 FC Santa Claus eteni Hiukan johdolla Ykkösen nousukarsintoihin, mutta hävisi ratkaisevassa viimeisessä pelissä Helsingin IFK:lle, joka nousi Ykköseen. Tammikuussa 2011 Hiukan uutisoitiin siirtyneen John Allenin aisapariksi Rovaniemen Palloseuran kakkosvalmentajan paikalle. Allenin saatua potkut elokuussa 2011, Hiukasta tuli RoPS:n päävalmentaja.

title: Närpes Kraft

text: Jalkapallojoukkueen kotikenttä on Mosedal, jossa on 2 000 istumapaikkaa. Vieressä sijaitsee muun muassa jääkiekkojoukkueen käyttämä jäähalli.

title: Rovaniemen Palloseura

text: Rovaniemen Palloseura eli RoPS on vuonna 1950 perustettu rovaniemeläinen jalkapalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa Veikkausliigassa ja naisten edustus Naisten Ykkösessä.

title: Isa Ali

text: Isa Ali (s. 1. joulukuuta 1984 Zaria, Kaduna, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija, joka edustaa nigerialaista Gateway FC -jalkapallojoukkuetta. Hän on pelannut myös Suomessa viimeksi kaudella 2007, jolloin hän edusti Ykkösessä pelannutta Rovaniemen Palloseuraa. Pelipaikaltaan Ali on hyökkääjä.

title: Rovaniemen Palloseura

text: Rovaniemen Palloseuran kausi 2008 Rovaniemen Palloseuran kausi 2009

title: Christopher Musonda

text: Musonda siirtyi Rovaniemen Palloseuraan keväällä 2009. Hän teki tuolloin RoPSin kanssa kautta 2009 koskevan pelaajasopimuksen. Rovaniemen Palloseura oli jo ennen kautta 2008 yhteydessä Musondaan mutta tuolloin siirto ei vielä toteutunut. Kausi 2009 on sambialaisen Musondan 1. kausi Euroopassa. Aikaisemmin Musonda on pelannut Afrikassa maansa pääsarjassa.

title: Tuusulan Palloseura

text: Tuusulan Palloseura (TuPS) on vuonna 1971 perustettu tuusulalainen jalkapalloseura. Seuran kotikenttä on Tuusulan urheilukeskus.

title: Steven Polack

text: Suomen Cupin loppuottelussa 1986 Polack teki Kemin Palloseuraa vastaan rovaniemeläisten toisen maalin. Polackista olisi voinut tulla Suomen jalkapallomaajoukkueen ensimmäinen ulkomaalaissyntyinen vahvistus, mikäli hän olisi vaihtanut uransa huippuvaiheilla Suomen kansalaisuuteen. Polackista oltiin kiinnostuneita ajoittain muissakin suomalaisseuroissa, mutta hän pysyi uskollisena Rovaniemen Palloseuralle aina kauteen 1995 asti. Vuosina 1990–1993 Polack pelasi Rovaniemen Palloseuran jokaisessa sarjaottelussa. Hän toimi myös joukkueensa kapteenina. Erimielisyydet seurajohdon kanssa lopulta johtivat Polackin siirtymiseen Turkuun kaudeksi 1995. Yhteensä hän pelasi RoPS:ssa yksitoista kautta ja saavutti Suomen Cupin voiton sekä kaksi SM-pronssia.

title: Albin Granlund

text: Granlund on Pargas IF:n kasvatti ja hän edusti Turun Palloseuran reservijoukkue Åbo IFK:ta ennen siirtymistään Rovaniemen Palloseuraan. Rovaniemelle hän tuli John Allenin houkuttelemana. Granlund antoi RoPS:lle näyttöjä mm. Umbro Cupissa Oulussa ja vakuutti valmennusjohdon sopimuksen arvoisesti. Kauden 2011 jälkeen Granlund oli Veikkausliiga-seura JJK:n testissä, muttei saanut sopimusta. Hän solmi Rovaniemen Palloseuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen toukokuussa 2012. Kaudeksi 2014 Granlund siirtyi IFK Mariehamniin. Marraskuussa 2017 hän teki kolmen vuoden sopimuksen Örebron kanssa.

title: Christian Gyan

text: 27. tammikuuta 2010 Gyan saapui Rovaniemen Palloseuran testiin. Rovaniemen Palloseura kaavailee Gyanista joukkueeseen puolustavaa keskikenttäpelaajaa.

title: Petteri Pennanen

text: Tammikuussa 2014 Pennannen siirtyi pohjoiseen Rovaniemen Palloseuran riveihin, mutta kausi jäi rikkonaiseksi polvivammojen vuoksi. Hän ehti pelata vain seitsemän ottelua ennen loukkaantumista toukokuussa. Sopimuksen pituudeksi ilmoitettiin kaksi vuotta, mutta lokakuussa 2014 ilmoitettiin Pennasen siirrosta kasvattajaseuraansa Kuopion Palloseuraan. Sopimus Rovaniemen Palloseuran kanssa purettiin yhteisymmäryksessä.

title: Tommy Österberg

text: Österberg aloitti jääpallouransa Rovaniemellä, jossa hän pelasi Rovaniemen Palloseuran jääpallon juniorijoukkueissa. Pelattuaan kauden Jyväskylässä JPS:n riveissä hän palasi Rovaniemelle, jossa hän pelasi I Divisioonassa pelanneen Rovaniemen Palloseuran riveissä. Rovaniemellä asuessaan Österberg opiskeli Rovaniemen ammattikorkeakoulun Lapin urheiluopistossa ammattivalmentajaksi.

title: Vaasan Palloseura

text: Nykyisin Vaasan Palloseuran kotikenttänä toimii ainoastaan jalkapallokäytössä oleva Hietalahden jalkapallostadion eli sponsorinimeltään Elisa Stadion. Sen katsojakapasiteetti vuonna 2016 valmistuneen laajennuksen jälkeen on 5900.[4]

title: Rovaniemen keskuskenttä

text: Rovaniemen Keskuskenttä on Rovaniemen keskustassa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1953. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan RoPS:in kotikenttänä ja sen kapasiteetti on 2 900 katsojaa.

title: Rovaniemen Palloseura

text: 14. maaliskuuta 1950 uuden seuran kokouksessa uuden seuran nimeksi hyväksyttiin Rovaniemen Palloseura (RoPS). Seuran peliasun väreiksi valittiin samassa kokouksessa sininen ja valkoinen.[3]


query: Onko kaktuspöllö maailman pienin pöllö?

title: Kaktuspöllö

text: Kaktuspöllö (Micrathene whitneyi) on pöllöihin kuuluva lintu, joka pesii Yhdysvaltojen lounaisosissa ja Meksikossa. Se on maailman pienin pöllö, jonka jälkeen toiseksi pienin on varpuspöllö. Sen pituus on 12–30cm, ja siipienväli on noin 40cm, pyrstö on lyhyt. Sen jalat ovat melko pitkät, ja usein se näyttää länkisääriseltä. Linnun paino on 30–40 g. Niiden ääntelyä kuuluu hämärissä tai auringonlaskun aikaa, kun ne huutelevat toisilleen. Ääni on korkea yninää tai hykerrystä. Uros ja naaras syöksähtelevät puiden seassa ja huutelevat toisilleen.

title: Kaktuspöllö

text: Kaktuspöllö muuttaa keväällä ja kesällä Arizonaan ja New Mexicoon, ja talvella niiden asuinaluetta ovat Keski- ja Etelä-Meksiko. Muuttavat kaktuspöllöt palaavat pohjoiseen huhtikuun puolivälissä tai toukokuussa.

title: Kalliohuuhkaja

text: Kalliohuuhkaja ("Bubo bengalensis") on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä on aiemmin pidetty huuhkajan alalajina "Bubo bubo bengalensis", mutta nykyisin se on IUCN:n luettelossa oma lajinsa. Sen elinalue on Etelä-Aasiassa Intiassa, Nepalissa ja Pakistanissa. Sen elinpiiriä ovat lämpimän ja kuuman vyöhykkeen kuivat metsät ja pensaikot mäkisillä ja kallioisilla alueilla, ja yleensä niitä näkee pareittain. Sillä on voimakas värähtelevä kumea ääni, joka kuuluu aamu- ja iltahämärissä. Se on tyypillinen iso pöllö, ja sillä on korvatupsut. Sen värityksessä on läiskittäistä ruskeaa ja harmaata, ja kurkussa on valkea läiskä, jossa on pieniä mustia juovia. Ulkonäöltään se muistuttaa hyvin paljon euraasialaista huuhkajaa.

title: Minervan pöllö

text: Minervan pöllö ("Athenen pöllö") on pöllö, joka roomalaisessa mytologiassa kulkee Minervan, viisauden jumalattaren, mukana. Kreikkalaisessa mytologiassa Minervaa vastasi Athene. Minervan pöllö on viisauden tunnus ja filosofian vertauskuva. Pöllöä on perinteisesti pidetty viisaana. G. W. F. Hegelin sanojen mukaan ”Minervan pöllö lähtee lentoon vasta hämärän laskeutuessa”. Hegel viittasi tällä filosofian luonteeseen asioita jälkikäteen tarkastelevana ja ymmärtävänä toimintana.

title: Pöllölinnut

text: Pöllölinnut (Strigiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu yli 200 lintulajia noin 27 suvussa. Pöllölintuja tavataan kaikkialla maailmassa Antarktista lukuun ottamatta. Ne metsästävät pääasiassa pieniä nisäkkäitä, hyönteisiä ja muita lintuja, mutta muutamat lajit ovat erikoistuneet kalojen metsästämiseen. Suurin lahkon heimoista on pöllöt.

title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Pöllö on A. A. Milnen Nalle Puhissa esiintyvä satuhahmo. Pöllö esiintyy myös Disneyn Nalle Puh -piirretyissä, -elokuvissa ja -sarjakuvissa. Sarjakuvissa Pöllön hahmo on stereotyyppinen viisas pöllö. Milnen kirjoissa Pöllön viisaus voidaan sen sijaan asettaa kyseenalaiseksi.

title: Kaktuspöllö

text: Kaktuspöllö valitsee pesimispaikaksi yleensä hylättyjä pohjoisen suuntaan olevia tikankoloja saguarokaktuksessa[1], plataanissa, virginianpoppeliissa ja muissa kovissa puulajeissa. Naaras munii kolme pyöreää valkoista munaa. Munia haudotaan kolme viikkoa, minkä jälkeen poikaset kuoriutuvat. Ne ovat lentokykyisiä kymmenviikkoisina. Poikaset kuoriutuvat yleensä kesäkuun puolivälissä tai heinäkuun alussa. Heinäkuun lopulla ne ovat yleensä lentokykyisiä ja lähtevät pesästä.

title: Varpuspöllö

text: Varpuspöllö (Glaucidium passerinum) on Euroopan pienin pöllö.

title: Bangladesh

text: Bangladeshin väkiluku on maailman kahdeksanneksi suurin, mutta maan 144000 neliökilometrin suuruinen alue sijoittuu maailmassa vasta 94. sijalle. Bangladesh onkin yksi maailman tiheimmin asutuista valtioista, ja pieniä kaupunki- tai saarivaltioita lukuun ottamatta kaikkein tiheimmin asuttu. Se on myös maailman kolmanneksi suurin muslimienemmistöinen valtio, mutta Bangladeshin muslimiväestö on kuitenkin jonkin verran Intian muslimivähemmistöä pienempi. Maantieteellisesti Bangladeshia hallitsee hedelmällinen Gangesin–Brahmaputran suisto: maa kokee vuosittaisia monsuunitulvia ja trooppiset hirmumyrskyt ovat yleisiä. Bangladesh on perustajajäsenenä SAARC:ssa (South Asian Association for Regional Cooperation) ja BIMSTECissa (Bay of Bengal Initiative for Multi-Sectoral Technical and Economic Cooperation) sekä jäsenenä Islamilaisessa yhteistyöjärjestössä ja D-8:ssa (Developing 8 Countries).

title: Pöllöt

text: Pöllöstä on tullut myös muoti-ilmiö. Taika-astiastossa on pöllön kuva, ja koru- ja tatuointimuotikin on ottanut pöllön omakseen. Kaupunkipöllöt, kuten Bubi ja Helsingin Forum-korttelin huuhkajat vuonna 2011 edistivät pöllön myönteistä kuvaa.

title: Linnut

text: Munien koko riippuu lajin koosta, mutta pienillä lajeilla on suhteellisesti isommat munat kuin suurilla. Strutsin munat painavat reilusti yli kilon, ja jotkin kolibrit munivat alle gramman painoisia munia. Kokoonsa nähden suurikokoisia munia munivat lajit, joiden poikaset kuoriutuvat untuvapeitteisinä. Tällaisia ovat esimerkiksi päiväpetolinnut ja pöllöt. Suhteellisesti suurimpia munia tekevät kiivit, joiden muna painaa neljäsosan linnun omasta painosta. Erityisen pieniä ovat käen ja muiden loisivien lajien munat, sillä niiden täytyy sopia usein pienempikokoisten isäntälajien munien joukkoon. Munat ovat yleensä soikeita, mutta pöllö ja kuningaskalastaja munivat pyöreitä munia. Linnunmunissa on hyvin laaja värien kirjo. Värit ja kuviot johtuvat esimerkiksi naamioitumisesta tai kuumenemisen estämisestä, mahdollisesti myös sukupuolivalinnasta.

title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Disneyn piirretyissä Pöllön äänenä toimi Hal Smith, ja hänen kuolemansa jälkeen Andre Stojika. Japanissa pöllön äänenä toimii Toshiya Ueda. Suomessa Pöllön äänenä on toiminut Ilkka Moisio, Tuomas Mattila ja Juhani Rajalin.

title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Pöllö on sekä Disneyn että Milnen maailmassa avulias ja ystävällinen ja on aina valmis tarjoamaan näkemyksensä asioihin. Pöllö nauttii myös tarinoiden kertomisesta. Suurin osa hänen tarinoistaan kertoo hänen sukulaisistaan. Harvemmin kuitenkin muut Puolen hehtaarin metsän asukkaat ovat oikeasti kiinnostuneita Pöllön kertomuksista.

title: Kaktuspöllö

text: Niitä näkee usein chapparal-alueella, ja pesimäaikaan niitä löytyy helposti. Kohdatessaan saalistajia, se tekeytyy kuolleeksi.

title: Microcebus berthae

text:
Microcebus berthae on hiirimakeista pienikokoisin ja maailman pienin kädellinen. Aikuinen maki on häntä mukaan luettuna noin yhdeksän senttimetriä pitkä ja painaa 30 grammaa. Aiemmin niitä luultiin suurempien lajien poikasiksi. Muiden puoliapinoiden tapaan sillä on suuret silmät. Väritykseltään se on punertavan ruskea. Eläin on nimetty madagaskarilaisen eläintieteilijän Madame Berthen mukaan. Näitä pieniä nisäkkäitä asuu vain pienellä alueella läntisessä Madagaskarissa, 5 000 km alueella. Lajin pahimpana uhkana on laiton metsätalous ja kaskeaminen.
Nämä pienet yöeläimet liikkuvat helposti metsässä ja pensaikossa ja etsivät ruoakseen hedelmiä, hyönteisiä ja pieniä liskoja. Vaikka ne syövät monenlaista, tärkein ravinnonlähde on erään hyönteislajin erittämä mesikaste. Niitä puolestaan metsästävät esimerkiksi suuremmat puoliapinat, mangustit, sivettikissat, pöllöt ja käärmeet.

title: Kaktuspöllö

text: Fireflyforest.net VIREO South Dakota Birds and Birding

title: Koirarotu

text: Maailman pienin FCI:n hyväksymä koirarotu on chihuahua, jonka keskimääräinen säkäkorkeus on 15–23cm ja paino 1,5–3kg. Myös Suomen kennelliiton hyväksymä prahanrottakoira painaa yhtä vähän, vaikka onkin hieman korkeampi. Keskimääräiseltä säkäkorkeudeltaan maailman kaikkein pienin rotu lienee amerikkalainen munchkin, jonka vähimmäissäkäkorkeus on 10cm ja vähimmäispaino 900 grammaa (keskimäärin 1,5-2,3kg). Chinese imperial dogin minimikoko on kuitenkin vielä pienempi, vain 8cm ja 700 grammaa. Sitä voi tuskin kuitenkaan pitää keskimäärin maailman pienimpänä rotuna kuten munchikinia, sillä sen maksimikorkeus on 36cm ja maksimipaino 9kg. Keskimääräiseltä kooltaan pienin koskaan elänyt rotu on pen-lo, 1900-luvun alussa suosittu kiinanpalatsikoiran toy-kokoinen muunnos. Sen säkäkorkeus oli n. 9cm ja paino 1,1kg.[17]

title: Legenda suojelijoista

text: Elokuvan alussa tornipöllö Soren ja tämän veli Kludd tipahtavat kotipuustaan ja heidät nappaa kaksi suurta pöllöä, lähtien kuljettamaan tornipöllöparkoja kauas kotoa. Soren ja Kludd kuljetetaan hirveille Tuomiovuorille, jossa legendan mukaan asuu hirveä Rautanokka (Metalbeak). Kaunis valkoinen torniplöllö Nyra haluaa kouluttaa kidnapatuista pöllöistä sotilaita armeijaansa, jota Rautanokka kokoaa tuhotakseen Suojelijat ja noustakseen pöllövaltakunnan kuninkaaksi. Soren ja tämän uusi ystävä kaktuspöllö Gylfie joutuvat poimijoiksi, kun taas Kludd lähtee harjoittelemaan taistelemista armeijassa.

title: Pöllöt

text:
Pöllöt ovat lihansyöjiä ja niiden pääasiallista ravintoa ovat pikkunisäkkäät. Ne saalistavat yleensä öisin ja paikantavat uhrinsa kuulonsa avulla. Ravinnon sulamattomat osat pöllöt oksentavat niin kutsuttuina oksennuspalloina.
Pöllöä on vanhoista ajoista asti pidetty viisaana eläimenä. Minervanpöllö on viisauden ja filosofian perinteinen symboli.

title: Tylyaho

text: Postitoimisto on täytetty vähintään 200-300 pöllöllä, jotka vaihtelevat suurista harmaapöllöistä pieniin pöllösiin (jotka toimittavat "paikalliskuljetuksia"). Ne huhuilevat värikooditetuissa hyllyissään. Hyllyt on värikooditettu sen perusteella, kuinka nopeasti pöllöt saapuvat määränpäähänsä.

title: Pöllö (Nalle Puh)

text: Milnen Pöllö osaa kirjoittaa nimensä ja muita lyhyitä sanoja, mutta hienostuneet sanat kuten "vesirokko" ovat hänelle liian vaikeita. Hän osaa myös lukea, tosin vain jos kukaan ei lue hänen olkansa ylitse. Milnen maailmassa Pöllö on erityinen sen vuoksi, että se on ainut oikea eläin Kanin kanssa, muut hahmot ovat pehmoleluja. Kirjoissa Pöllö asuu myös kauempana, ja Nalle Puh ystävineen joutuvat tekemään pitkän retken päästäkseen Pöllön puheille. Disneyn maailmassa Pöllö asuu lähellä kaikkia muita.

title: Australianhaukkapöllö

text: Naaraan pituus on 27–36 cm, siipien kärkiväli 70–85 cm ja paino keskimäärin 194–360 g. Koiraan mitat ovat 23–36 cm, 70–85 cm ja 170–298 g. Se on pienin australialaisista pöllöistä. Yleisväritykseltään pöllö on päältä tummanruskea harvoin vaalein täplin, ja alapuolelta vaalea tummin pitkittäisjuovin. Naama on vaalea ja silmät keltaiset. Nuori lintu on vaaleampi kuin vanha. Pyrstö on suhteellisen pitkä, mistä syystä se lennossa muistuttaa haukkaa. Enimmäkseen yölintu, joka kuitenkin voi saalistaa myös päivällä, etenkin pilvisinä päivinä. Laulu muistuttaa käen kukuntaa, mistä se on saanut Australian alkuperäisasukkailta nimensä Boobook. Saalistaessaan se voi äännellä kimakasti.

title: Raitahuuhkaja

text: Se on kooltaan 58 cm ja kuuluu siten maailman suurimpiin pöllöihin. Afrikan sademetsien huuhkajista se on suurikokoisin.

title: Uudenbritannianpöllö

text: Uudenbritannianpöllö ("Ninox odiosa") on pieni pöllöihin kuuluva lintu. Sen höyhenistössä pieniä pilkkuja, sillä on kullanväriset silmät ja valkoiset kulmakarvat. Sen naamakiehkura on ruskea, ylärinnassa on leveä ruskea raita, jossa on ruskeankeltaisia tai valkeita kohtia. Alapuoli on tiheään ruskeapilkkuinen.

title: Töyhtöpöllö

text: Töyhtöpöllöä ei helposti sekoita muihin pöllöihin, sillä se erottuu ulkonäöltään hyvin muista. Se on pelkästään yöaktiivinen ja syö suuria hyönteisiä ja luultavasti pieniä matelijoita.

title: Kaktuspöllö

text: Kaktuspöllö syö pääasiassa hyönteisiä, ja se valitsee asuinalueensa sen mukaan, että niitä esiintyy siellä. Agavet ja ocotillot ovat hyviä ruokapaikkoja, sillä yöperhoset ja monet muut hyönteiset nukkuvat niiden kukissa. Kaktuspöllöt syövät skorpioneja ja onnistuvat jotenkin poistamaan niiden piikin. Usein niiden näkee saalistavan lentäviä hyönteisiä, jolloin ne lentävät samaan tapaan kuin tyrannit hämärän laskeuduttua.

title: Kaulusvarpuspöllö

text: Sen luontaista elinpiiriä ovat lauhkean vyöhykkeen metsät ja pensastot sekä subtrooppiset ja trooppiset kosteat metsät ja korkeiden seutujen pensastot. Se on Aasian pienin pöllö, kooltaan 15 cm ja painaa 60 grammaa.

title: Sakurajima

text: Sakurajiman aktiivisuus alkoi uudestaan vuonna 1955, ja tulivuori on siitä lähtien ollut lähes jatkuvassa purkautumisen tilassa. Vuosittain vuoressa esiintyy tuhansia pieniä räjähdyksiä, jotka viskaavat tuhkaa kilometrejä vuoren huipun yläpuolelle. 1960 vuorta valvomaan perustettiin Sakurajiman tulivuoriobservatorio, ja Sakurajima onkin nykyään yksi parhaiten tunnetuista tulivuorista maailmassa.

title: Apassit

text: Muiden intiaanien tavoin apassit näkivät ukkosen ja salamoiden kaltaiset luonnonvoimat merkkeinä eri jumaluuksista. Šamaaneilla oli apassien uskonnossa suuri merkitys. He pystyivät käyttämään henkien voimia hyviin tarkoituksiin rituaaleissa ja seremonioissa, mutta vastakkaista puolta edustavat noidat sekoittivat apassien mieliä järjestämällä onnettomuuksia ja huonoa onnea. Pöllöt, käärmeet, kojootit ja karhut edustivat noituuden piiriin kuuluvia eläimiä, joiden koskettaminen ja jopa pelkkä näkeminen saattoi päästää pahuuden voimat irralleen. Pelkkä pöllön tai kojootin huuto yössä aiheutti pelkoa, sillä vainajien henkien uskottiin olennoituvan kyseisten eläinten hahmoissa.

title: Ruostevarpuspöllö

text: Tämä laji on hämärälintu, mutta saalistaa usein päivälläkin. Sen voi havaita helposti sitä kiusaavista pikkulinnuista, kun se istuu puussa. (Yhtä pöllöä on nähty kiusaamassa 40 lintua 11 lajista). Se saalistaa erilaisia lintuja, sisiliskoja, pieniä nisäkkäitä ja hyönteisiä.


query: Onko kaikilla punajalkasuulilla punaiset räpylät?

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuula (Sula sula) on trooppisilla merialueilla elävä suulalaji. Se on maailman pienin ruskosuulalaji ja luultavasti maailman runsaslukuisin suulien heimon laji. Punajalkasuulasta tunnetaan useita eri värimuotoja. Samaan populaatioon voi kuulua sekä valkoisia että ruskeita lintuja. Kaikilla punajalkasuulilla ovat punaiset räpylät, joista laji on saanut nimensäkin. Kaloista ja kalmareista koostuvan ravintonsa punajalkasuula nappaa syöksysukelluksilla tai lennosta käsin. Punajalkasuulapari lisääntyy noin 15 kuukauden välein ja kasvattaa kerralla vain yhden poikasen.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuula on hyvin sosiaalinen lintu. Se voi pesiä useiden satojen suulaparien muodostamissa yhdyskunnissa. Laji enimmäkseen päiväaktiivinen, mutta voi liikkua yölläkin saalistaakseen pinnalle nousevia kalmareita. Kalastusretket voivat kestää useita päiviä. Punajalkasuulan retket ovat pidempiä kuin millään muulla suulalajilla. Se levittää höyheniinsä sukimarauhasesta öljyä, joka pitää ne vedenpitävinä ja auttaa lämmön säilyttämisessä. Muita tapoja säädellä ruumiinlämpöä ovat räpylöiden levittäminen, siipien nostaminen keholta sekä jaloille ulostaminen, jotka auttavat ruumiin viilentämisessä. Saadakseen lisää lämpöä punajalkasuula levittää siipensä aurinkoon päin, jolloin siipien mustat kohdat imevät itseensä lämpöä.[1]

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuula ei ole maailmanlaajuisesti uhanalainen, mutta on on taantunut tasaisesti viime vuosisatojen aikana.[1] Yhdyskuntia on hävinnyt etenkin Intian valtamereltä ja Atlantin eteläosista.[10] Jotkin paikalliset populaatiot ovat ihmistoiminnan takia uhattuna. Suurimmat uhat ovat metsien hakkuut ja kalastusteollisuus, koska metsien hävittäminen tuhoaa punajalkasuulien pesimäpuita ja kalastus vie suulilta ravintoa. Huolta on aiheuttanut myös se, että ihmisen keräävät suulien munia ja myyvät niitä ympäri maailmaa. Tämän takia munienkeruu on riistäytynyt käsistä. Punajalkasuula on nykyään rauhoitettu joillain alueilla.[1] Tapa pesiä puissa on saattanut myös suojella lajia jossain määrin ihmisen häirinnältä ja auttaa sitä pysymään suhteellisen runsaslukuisena.[4]

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Erillisohjaus tarkoittaa käytännössä samaa kuin liikennetieto-ohjaustapa eli se ottaa huomioon risteyksen liikennetilanteen, ja valojen toimintaa säädetään risteykseen tulijoiden mukaan. Saapuvaa liikennettä havainnoidaan erilaisilla kulku- ja läsnäoloilmaisimilla, kävelijöitä painonappien avulla. Ilmaisimet kertovat valoja ohjaavalle kojeelle, onko punaisissa valoissa odottamassa joku tai onko vihreisiin valoihin tulossa joku. Liikennetieto-ohjaus vähentää turhaa punaisissa valoissa seisoskelua ja lisää valo-ohjauksen joustavuutta.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulat pesivät yhdyskunnissa.[10] Niiden pesimäalueiden vuodenaikojen vaihtelut ovat vähäisiä, joten laji aloittaa pesinnän kun ruokaa riittävästi saatavilla. On kuitenkin melko tavallista, että saaliskalojen määrä vähenee pesinnän myöhemmässä vaiheessa, jolloin poikasia saattaa kuolla joukoittain nälkään.[4] Punajalkasuulat parittelevat noin 15 kuukauden välein.[1] Koiraat yrittävät houkutella naaraita esittämällä niille soidinesitystä, jonka aikana koiraat kääntävät nokkansa, pyrstönsä ja siipensä osoittamaan ylöspäin. Kun pari on muodostettu, se palaa samalle pesintäpaikalle vuosi toisensa jälkeen.[1][10] Punajalkasuula rakentaa oksista kyhätyn pesänsä pensaan päälle tai pienen puun oksille.[10] Se on ainoa puussa pesivä suulalaji. Pesät ovat varsin huteria.[1] Naaras munii kerralla vain yhden liidunvalkean munan[11], jota molemmat vanhemmat hautovat noin 45 päivää.[10] Poikaset eroavat aikuisista mustanruskean nokan, kellertävien jalkojen ja purppuranvärisen naaman perusteella.[4] Poikanen jättää pesän ja tulee lentokykyiseksi noin kolmen kuukauden ikäisenä.[10] El Niño-vuosina, jolloin ravintoa on niukasti, pesästä lähtö voi kestää paljon pidempäänkin.[1] Täysikasvuisiksi tultuaan poikaset levittäytyvät laajalle alueelle, jopa tuhansien kilometrien päähän synnyinseudultaan.[4] Nuoret linnut tulevat sukukypsiksi 2-3 vuoden ikäisinä.[1] Lisääntyvän punajalkasuulan keskimääräinen elinikä on noin 23 vuotta, mutta voi elää yli 40-vuotiaaksikin.[1]

title: Punasolu

text: Punasolu on nisäkkäillä tumaton, muodoltaan litteä, kaksoiskovera kiekkomainen solu. Linnuilla ja sammakkoeläimillä se on tumallinen ja muodoltaan ellipsoidi. Koalalla ja kultahamsterilla osa punasoluista saattaa olla tumallisia. Kaikista veren soluista niitä on 99 prosenttia. Se onkin veren tavallisin verisolutyyppi. Koska sen halkaisija on vain noin kahdeksan mikrometriä ja se on kimmoisa ja mukautuva, mahtuu se pienimmistäkin hiussuonista. Kolmasosa punasolusta on hemoglobiinia, joka antaa sille punaisen värin.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulan päästämät äänet ovat vaihtelevia. Niitä käytetään sekä soidinmenoissa, että muussa viestinnässä. Eri sukupuolten henkitorven ja äänielinten rakenne ovat erilaiset, joten niiden ääntely on erilaista. Koiras pystyy päästämään heikkoja surumielisiä vihellyksiä, naaras taas päästää kaakattavia ja törähteleviä ääniä. Nuorten lintujen ääntely on samanlaista kuin naarailla.[1]

title: Nemanja Vidić

text: Tämä kaikki tapahtui kuitenkin ilman Vidićin parasta ystävää, Vladimir Dimitrijevićiä. Nemanja ja "Vlada" pelasivat samassa juniorijoukkueessa ja jakoivat unelman pelaamisesta Punaisen tähden paidassa. Kesken eräiden harjoitusten 20-vuotias Dimitrijević kuitenkin sai sydänkohtauksen ja menehtyi. Vidić onkin myöhemmin sanonut, että hän ajattelee aina pelatessaan ystäväänsä, ja että hän pelaa paitsi itselleen, myös Vladalle.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuula on sukunsa pienin laji.[1] Sen pituus 66–77 senttiä,[2] ja paino 850–1100 grammaa.[3] Siipiväli on 91–101 senttiä. Naaraat ovat hieman koiraita suurempia. Lajilla on vahvat niskalihakset ja kiilamainen pyrstö. Nokka on pitkä, suippo ja reunoilta sahalaitainen, joka auttaa saaliin nappaamisessa. Naaman ympärystän iho on yleensä paljas. Silmät ovat nokan vierellä ja osoittavat suoraan. Silmien iiris on hyvin vaalea. Siivet ovat pitkät ja suipot. Ne ovat varsin takana ja auttavat punajalkasuulaa lentämään kovassa tuulessa ja sukeltamaan. Sen räpyläjalat ovat lyhyet ja vahvat. Jalat ovat hyvin takana helpottaen uimista ja niissä on myös runsaasti verisuonia poikasten lämmittämiseksi.[1]

title: Räpylä-Niiranen

text: Erään tarinan mukaan Räpylä-Niiranen auttoi kerran nostamaan Iisalmen kirkon kelloa, joka oli Ison vihan aikana upotettu läheiseen Poroveden Kirkonsalmeen jottei se joutuisi vainovenäläisten käsiin. Räpylä-Niiranen sukelsi pohjaan ja kiinnitti nostoköyden kelloon, ja talkooväki rupesi kiskomaan kelloa ylös. Pinnalle tultuaan kello kuitenkin lipsahti köysistä ja vajosi takaisin pohjaan. Räpylä-Niiranen yritti kiinnittää köyttä uudestaan mutta palasi takaisin ja kertoi että järvessä asuvat menninkäiset olivat kieltäneet viemästä kelloa: "Jos vielä kiinnität, jäät itse tänne kellon pantiksi". Kello jäi pohjaan. Toisen tarinan mukaan hän löysi Saunaniemen Saunakallion alle johtavan vedenalaisen käytävän: luolassa kävi kuitenkin niin kova virta, ettei hän uskaltanut mennä sitä tutkimaan. Räpylä-Niirasen kerrotaan asuneen Iisalmessa. Hänestä kerätyn perimätiedon mukaan 1800-luvun loppupuolella oli vielä elossa vanhoja ihmisiä jotka olivat nähneet hänet: tämän perusteella Räpylä-Niiranen on ilmeisesti elänyt 1700-1800-lukujen taitteessa.

title: Sehr Schnell

text: "Pohjalla"-kokoelman miksauksen aikoihin yhtyeeseen liittyi Juha "Räpylä" Kontturi, joka oli soittanut Trashissä. Trash oli yksi ensimmäisistä suomalaisista punk-yhtyeistä, joka ei kuitenkaan koskaan levyttänyt. Singlen "Vaihda vapaalle" / "1979" jälkeen Hartmann ja Fallos jättivät yhtyeen. Kaksikko perusti uuden yhtyeen nimellä Mik Monto, joka julkaisi yhden singlen, "Häiriöitä" / "Koulussa", joista "Häiriöitä" oli jo Sehr Schnellin keikoillaan soittama kappale. Sehr Schnellin uusi basisti Lepperi ja rumpali Mauno tulivat Räpylän Trash-yhtyeestä. Tällä kokoonpanolla levytettiin single "Neuroottiset pohkeet" / "Selittäjä". Singlen jälkeen Lepperi jätti yhtyeen. Uutena jäsenenä kokoonpanoon tuli niin ikään Trashissa soittanut kitaristi Rubberduck Jones, jonka myötä Räpylä siirtyi basistiksi.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulalla on useita eri värimuotoja, joilla jokaisella on punaiset räpylät.[4] Värimuunnoksia on seuraavanlaisia: valkopyrstöinen ruskea muoto, valkopäinen ja valkopyrstöinen ruskea muoto, kullanvalkoinen muoto, sekä valkoinen muoto, jonka siivissä mustaa.[1] Lisäksi Galápagossaarilla elää mustapyrstöinen muoto. Galápagossaarten punajalkasuulista 95 prosenttia on ruskeita, loput valkoisia.[2] Ruskeita ja valkoisia yksilöitä elää rinnakkain myös muilla alueilla kuten Tobagolla.[5] Kullanruskeita yksilöitä elää vain Joulusaarella. Punajalkasuulan vatsapuoli on yleensä valkoinen, joka auttaa naamioitumaan saaliseläimiltä. Tummat höyhenet auttavat myös ruumiinlämmön ylläpidossa. Höyhenpuvussa on jatkuvasti sulkasato, pesintäaikaa lukuun ottamatta. Punajalkasuula ei kuitenkaan missään vaiheessa menetä lentokykyään. Koko höyhenys uusiutuu kerran tai kaksi vuodessa.[1] Nokka on vaaleansininen.[5] Nuoret linnut erottaa aikuisista mustanruskean nokan, vaaleanpunaisen naaman ja kellertävien jalkojen perusteella.[4]

title: Räpyläuinti

text:
Räpyläuinti on liikuntamuoto, jossa uidessa käytetään jaloissa räpylöitä.
Kilpatasolla räpylänä käytetään stereoräpylöitä (Bifins) tai monoräpylää, joka muistuttaa delfiinin pyrstöä. Tällä räpylällä etenemistä kutsutaankin delfiinipotkuksi.

title: Punajalkasuula

text: Luokka:59.3 Linnut Luokka:Suliformes

title: Räpylä-Niiranen

text: Tervo-seuran kokoamia tarinoita, mukana myös joitain tarinoita Räpylä-Niirasesta

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulasta erotetaan eri lähteissä 2[7]–4 alalajia. Nimikkoalalaji S. s. sula elää Karibialla ja Lounais-Atlantilla, S. s. rubripes elää Tyynenmeren keski- ja länsiosissa, ja Intian valtameren alueella. Kolmas alalaji on S. s. websteri, jota tavataan Tyynen valtameren itäosissa.[8]

title: Pelikaanilinnut

text: Pelikaanilinnut (Pelecaniformes) on lintujen lahko. Ne ovat suuria tai keskikokoisia vesilintuja, jotka ovat levinneet lähes kaikkialle maailmaan. Ne ovat ainoita lintuja, joiden jalan (ns. melajalka) kaikki neljä varvasta ovat räpylän yhdistämät.

title: Oiva Sutinen

text: Sutinen oli yllätyksellinen peluri, joka pelasi suurimman osan aikaa ykkösvahtina ja jonka erikoislyöntejä olivat ns. ykköspiikkilyönnit. Juuri ykkösrajaan suunnattujen piikkilyöntien vuoksi syöttölautasta siirrettiin sääntömuutoksella taaksepäin. Toinen Sutisen aiheuttama sääntömuutos oli eräässä pelissä sattunut tapahtuma, jossa hän oli ykköspesällä pallo räpylässään, kun hän yhtäkkiä kutsui lukkarin ja kolmosvahdin luokseen neuvonpitoon. Sutinen antoi pallon salaa kolmosvahdin räpylään. Kun lukkarina toiminut Antero Viherkenttä teki valesyötön, irtosi vastustajajoukkueen pelaaja kakkospesältä kohti kolmospesää, jolloin kolmosvahti nosti pallon esiin räpylästään ja poltti pelaajan, ja Sutisen edustama joukkue voitti kyseisen ottelun. Vastapuoli teki tapauksesta protestin, joka ei mennyt läpi, koska mainitunlaista pallon piilottelua ei vielä tuolloin ollut säännöissä kielletty.

title: Janakkalan vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Onni Oja, ja se vahvistettiin käyttöön 23. helmikuuta 1952. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä edestäpäin kultainen ilveksenpää, jonka kieli sininen ja korvatöyhdöt mustat; yläpuolella sakarakoroinen kultalakio, jossa Mantovan risti ja sen molemmin puolin sitä kohti suuntautuva nuolenkärki; kaikki mustia.”.

title: Ruoska (elokuva)

text: Lago-nimiseen kaupunkiin saapuu kuumuuden keskeltä vieras mies, joka on kaikkia muita parempi ampuja, hiljainen ja määrätietoinen. Hänen taitonsa huomattuaan kaupungin sheriffi värvää miehen suojelemaan kylää kolmelta vankikarkurilta. Aluksi mies onkin kyläläisten puolella, mutta käskeekin lopuksi maalaamaan koko Lagon punaiseksi ja vaihtamaan sen nimeksi Hell ().

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulan suosikkiravintoa ovat lentokalat ja kalmarit. Se syö kuitenkin kaikkea saatavilla olevaa kalaravintoa[1] ja seuraa usein myös kalastusaluksia.[3] Lajin ravinnonhakuretket ovat pidempiä kuin millään muulla suulalajilla,[1] jopa 150 kilometrin pituisia. Suulat etsivät saalista ilmasta käsin hyvän näkönsä avulla. Havaittuaan saaliin, punajalkasuula syöksyy suoraan veteen nappaamaan saaliseläimen.[3] Se saattaa sukeltaa jopa 30 metrin syvyyteen[5] Naaraat pystyvät sukeltamaan syvemmälle kuin koiraat suuremman painonsa ansiosta. Saalis niellään ennen pintaan nousua, jotta lajitoverit eivät ehtisi varastaa sitä. Punajalkasuulat kalastavat nimittäin parvina.[1] Punajalkasuulat voivat saalistaa myös delfiinien ja tonnikalojen kanssa, jotka paimentavat kalaparvia pintaa kohti.[10] Muita suulia pienempänä ja ketterämpänä punajalkasuula kykenee nappaamaan saaliin myös lennosta käsin. Tapa on tehokas etenkin lentokalojen saalistuksessa.[1]

title: Punaiset prikaatit

text: Toukokuun ensimmäisinä päivinä Punaiset prikaatit äänestivät Moron kuolemantuomion täytäntöönpanosta. Äänestykseen osallistuivat kaikki prikaatien neljä jaostoa (Rooma, Milano, Torino ja Genova) sekä vankilassa istuvat entiset johtajat. Äänestyksen tulos oli Morettin mukaan lähes yksimielinen: kuolemantuomio pantaisiin täytäntöön. Miten äänestys käytännössä tapahtui siitä ei ole kaikilta yksityiskohdiltaan varmaa tietoa. Rooman jaostosta kuitenkin tiedetään Morettin lausuntojen perusteella että hän tapasi henkilökohtaisesti siellä olevat prikaatien jäsenet kerätäkseen heiltä äänet. Yksi näistä tapaamisista, 3. toukokuuta, kehittyi kaksi tuntia kestäneeksi keskusteluksi jossa Moretti, Valerio Morucci ja Adriana Faranda eivät päässet yhteisymmärrykseen tuomion täytäntöönpanosta. Keskustelun päätteeksi Morucci ja Faranda äänestivät Moron tappamista vastaan, ollen ainoat Punaisten prikaatien vakinaisista jäsenistä jotka näin tekivät. Samaan tulokseen päätyi kaksi Moron vanginvartijoista, Germano Maccari ja Anna Laura Braghetti. Näiden neljän toimeenpanon vastustajan yhteinen asenne oli että Moro oli jo kärsinyt tarpeeksi. Hänen poliittinen uransa oli lopussa ja hänen tappamisensa sen alennuksen jälkeen mitä hän oli kärsinyt ja hänen puoluetoveriensa jätettyään hänet oman onnensa nojaan olisi moraaliton ja lähes epäinhimmillinen teko.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulia elää ympäri maailman trooppisilla ja subtrooppisilla merialueilla. Se on laajimmalle levinneitä suulalajeja[1] ja ilmeisesti maailman runsaslukuisin suulalaji.[4] Yksi suurimmista populaatioista elää Galápagossaarilla,[1] jossa elää arviolta neljännesmiljoona paria.[2]

title: Räpylä

text:
Räpylä on pesäpallossa, baseballissa ja softballissa käytettävä käsine
pallon kiinniottamiseen. Myös jääkiekossa ja kaukalopallossa maalivahti käyttää räpylää. Räpylöitä suunnitellaan sekä oikea- että vasenkätisille. Suomessa pesäpalloräpylöitä valmistaa esimerkiksi Karhu ja J-Pesis.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulan saalistusalueet ovat avomerellä. Se pesii trooppisilla rannikkoalueilla ja saarilla,[1] pääasiassa kuitenkin koralliatolleilla ja vulkaanisilla saarilla.[9] Pesimispaikat ovat puissa ja pensaissa.[1]

title: Kategoriat (stoalaisuus)

text: Stoalaisuus, kuten myös aristotelismi, on johdettu sokraattisesta perinteestä. Stoalaiset katsoivat, että kaikki oleva (, "onta") — vaikkakaan eivät kaikki asiat (, "tina") — on aineellista. He hyväksyivät eron konkreettisten kappaleiden ja abstraktien olioiden välillä, mutta hylkäsivät Aristoteleen opetuksen siitä, että puhtaasti aineettomia asioita on olemassa. Sen sijaan he hyväksyivät Anaksagoraan ajatuksen siitä, että jos kappale on esimerkiksi kuuma, tämä johtuu siitä, että jokin osa universaalista kuumasta kappaleesta on tullut osaksi kappaletta. Päinvastoin kuin Aristoteles, stoalaiset sovelsivat tätä ajatusta kaikkiin aksidensseihin. Näin jos kappale on esimerkiksi punainen, tämäkinjohtuu siitä, että jokin osa universaalista punaisesta kappaleesta on tullut osaksi kappaletta.

title: Punainen risti (tunnusmerkki)

text:
Geneven sopimuksissa mahdollistetaan tietyin rajoituksin suojattujen tunnusten käyttö ilmaisutarkoituksiin kolmansien osapuolten ambulansseissa. Sopimuksissa vaaditaan, että voidakseen käyttää tunnusta ambulanssissa, täytyy osapuolella olla siihen nimenomainen lupa oman valtionsa Punaisen Ristin tai Punaisen Puolikuun yhdistykseltä, ja että tunnuksella merkityn ambulanssin tarjoaman hoidon on oltava kaikissa tapauksissa ilmaista, sillä tunnuksen yksi merkitys on tarjota vapaaehtoista, puolueetonta ja tasapuolista apua kaikille sitä tarvitseville. Näistä periaatteista ei kuitenkaan aina pidetä kiinni, ja tämän vuoksi onkin esiintynyt ongelmia, jotka liittyvät punaisen ristin tai muun vastaavan tunnuksen käyttöön ambulansseissa.
Yhdysvaltalaisilla ambulanssiyrittäjillä oli vaikeuksia punaisen ristin käytössä autoissaan, ja tämän takia Amerikan Punaisen Ristin valitettua tunnuksen väärinkäytöstä suunniteltiin uusi tunnus nimenomaan tätä tarkoitusta varten vuonna 1973. Tunnus on sininen kuusisakaraisen asteriskin muotoinen tähti, jonka päällä on Asklepioksen sauva. Siitä alettiin käyttää nimitystä "elämäntähti" (). Tunnus rekisteröitiin vuonna 1977, ja sen käytön leviämistä tuki Yhdysvaltain liikenneministeriö.

title: Punajalkasuula

text: Punajalkasuulaa muistuttaa tavallista suulaa, mutta suula on suurempi ja sillä on mustaa vain siipien kärjissä. Lisäksi sen silmien edustalla höyhenpeite, vaikka punajalkasuulalla silmien edusta on paljas. Laji muistuttaa myös nuoria ruskosuulia, joiden rinta ja kaula ovat kuitenkin tummemmat. Tämä jättää rinnan ja vatsan välille selvän värirajan, jota punajalkasuulalla ei ole. Ruskosuulan siipien alapinnat ovat myös vaaleat. Naamiosuulalla taas on musta naama ja tumma pyrstö. Lisäksi nuoret naamiosuulat ovat vatsapuolelta myös täysin vaaleita. Punajalkasuulasta sinajalkasuulan erottaa siitä, että sinijalkasuulan selkä ja pyrstö ovat tummia. Nuorilla sinijalkasuulilla on myös valkoinen vatsa ja vaaleaa siivissä.[6]

title: Räpylä-Niiranen

text: Räpylä-Niiranen on myös Kansanmusiikki-instituutin julkaisemassa Pelimanni 8bit- videopelissä hahmo, joka antaa pelihahmolle kyvyn liikkua veden alla ja joka pelaajan täytyy päihittää kentän läpäistäkseen.

title: Kultainen räpylä

text: Superpesiksessä on valittu kultainen räpylä vuodesta 1993 saakka. Kultainen räpylä on pelaajien äänestämä palkinto, joka annetaan parhaaksi valitulle ulkopelaajalle. Palkintoa ei jaettu kausina 2002-2004.