query: Mistä samurait kehittyivät 700-luvulla?

title: Samurai

text: Samurait kehittyivät 700-luvulla Heian-kaudella varhaisemmasta chūgen-ratsuväestä. Samurait olivat alun perin feodaalista raskasaseista eliittiratsuväkeä, jotka vastasivat Japanissa eurooppalaista ritaria. Heillä, kuten ritareillakin, oli tiukka kunniakoodistonsa sekä kulttuurinsa.

title: Samurai Warriors 2

text: Samurai Warriors 2 on jatko-osa pelille Samurai Warriors sekä "Samurai Warriors Xtreme Legends "ja "Samurai Warriors State of War" -peleille. Se on julkaistu PlayStation 2:lle ja Xbox 360:lle. Peli on tehty englannin ja japanin kielille.

title: Sodankäynnin taito

text: Teos käännettiin japaniksi tiettävästi 700-luvulla. Kirjasta tuli pian suosittu maan kenraalien keskuudessa. Se myös edesauttoi huomattavasti Japanin yhdistymistä. Samurait arvostivat teoksen oppeja ja esimerkiksi Oda Nobunaga, Toyotomi Hideyoshi ja Tokugawa Ieyasu hyödynsivät niitä.

title: Samurai

text: Kamakura-kauden lopulla 1200-luvulla samurait joutuivat kohtaamaan uuden vihollisen, kunniakäsityksistä piittaamattomat mongolit. Vaikka japanilaiset selvisivätkin lopulta voittajina, mongoliuhka merkitsi toisaalta Kamakura-kauden kaatumista ja toisaalta klassisen samuraisodankäynnin muutosta. Vuoristoisessa maassa salkoasein aseistettu jalkaväki, jota aiemmin oli pidetty lähinnä apuaselajina, nousi arvoonsa, ja samurait ryhtyivät taistelemaan yhä useammin jalan.

title: Evoluution todisteet

text: Nuo ajoitusmenetelmät, joita nykyisin on yli 40, todistavat yhtäpitävästi lukuisista näytteistä, että Maa on noin 4,54 miljardia vuotta vanha ja että ensimmäiset varmat alkeellisen elämän jäänteet ovat jonkin verran alle 4 miljardin vuoden ikäisiä. Ensimmäinen elämä oli fossiiliaineistossa alkeellista ja miljardien vuosien aikana se kehittyi monimutkaisemmaksi, mm. ensimmäiset aitotumaiset kehittyivät reilut 2 miljardia vuotta sitten ja vaikka monisoluisuus kehittyi mahdollisesti jo reilut miljardi vuotta sitten, vasta noin 600-700 miljoonaa vuotta sitten monisoluisuutta alkoi esiintyä laajamittaisesti. Kambrikaudella elämän monimuotoisuus kehittyi huimasti ja silloin syntyi useita nykyisinkin eläviä pääryhmiä, vaikka useimmat kambrikaudella syntyneet pääryhmät katosivatkin sukupuuttoon. Esim. myöhäiskambrin aikana kehittyivät ensimmäiset selkäjänteiset, joista myöhemmin kehittyivät kaikki selkärankaiset, ensin rustokalat, sitten luukalat, joista ovat peräisin kaikki myöhemmin kehittyneet selkärankaiset.

title: Tamililainen kirjaimisto

text: Tamililaiset kirjaimet kehittyivät Ašokan ajan brahmi-kirjoituksen eteläisestä haarasta. Varhainen muoto tamil-brahmi ajoittuu 200-luvulta eaa. 200-luvulle jaa. Varhaiset dokumentit kaiverrettiin palmun lehdille, jotka halkesivat helposti kulmikkaita merkkejä kirjoitettaessa. Tästä syystä monet alun perin kulmikkaat kirjaimet kehittyivät tamililaisessa kirjaimistossa kaareviksi tai pyöreiksi. 600-luvulle jaa. tultaessa tamilinkielisillä alueilla oli otettu käyttöön tamil-brahmista eriytynyt vatteluttu-aakkosto (tamiliksi வட்டெழுத்து, "vaṭṭeḻuttu").

title: Samurai Warriors

text: Samurai Warriors () on Koein suosittu taistelustrategiapeli, joka on pelisarjan ensimmäinen osa. Saman yhtiön kuuluisampi pelisarja Dynasty Warriors on samankaltainen kun Samurai Warriors, mutta sijoittuu eri aikakaudelle. Samurai Warriors sijoituu Japaniin, Dynasty Warriors sijoittuu taas Kiinaan.

title: Power Rangers Ninja Stormin zordit

text: Cam loi kerran kaksi etäohjattua kopiota Samurai Star Chopperista. Kopioiden avulla rangerit pystyivät muodostamaan samanaikaisesti Samurai Storm Megazordin ja Samurai Thunder Megazordin. Niitä käytettiin vain kerran, koska kopiot ylikuormittuivat pian Samurai Storm Megazordin ja Samurai Thunder Megazordin viimeistelyiskujen jälkeen.

title: Gupta-kirjaimisto

text: Gupta oli brahmi-kirjoituksesta kehittynyt abugida-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, joka otettiin käyttöön Pohjois-Intiassa Gupta-dynastian alkuaikana 300-luvulla ja jota käytettiin sanskritin kirjoittamiseen vielä pitkään Gupta-valtakunnan hajoamisen jälkeen. Gupta-kirjaimistosta oli 700-luvulle tultaessa kehittynyt useita variaatioita, joista tärkeimpiin kuuluvat nagari, sarada ja siddham. Näistä kehittyivät edelleen Pohjois-Intian nykykirjaimistot kuten bengalilainen, gudžaratilainen ja orijalainen kirjaimisto, gurmukhi ja devanagari.

title: Kreikan arkaainen kausi

text: Arkeologian mukaan ensimmäiset kivestä rakennetut kreikkalaiset temppelit rakennettiin 700-luvun eaa. lopulla. Esimerkiksi ensimmäinen Artemiin temppeli Efesoksessa rakennettiin tuolloin. Aikaisemmat temppelit oli rakennettu savesta ja puusta. 600-luvulla eaa. kehittyivät kaksi temppelirakennuksen tyylisuuntaa doorilainen ja joonialainen tyyli. Varhaisimpia doorilaisia temppeleitä oli Heran temppeli Olympiassa. Tuona aikana temppelien rakentaminen kukoisti koko kreikkalaisessa maailmassa.

title: Klassinen kreikka

text: Klassinen kreikka jakaantui useisiin paikallisiin murteisiin. Käytännössä jokaisella poliksella eli kaupunkivaltiolla oli oma murteena, mutta murteet muodostivat laajempia murreryhmiä. Murrejako syntyi osittain jo ennen kuin kreikkaa puhuvat heimot asettuivat nykyisen Kreikan alueelle. Varsinainen murteiden muodostuminen tapahtui kuitenkin sen jälkeen. Koko kreikan kielen historian ajan kieli on ollut jakautunut useisiin murteisiin, jotka eivät ole noudattaneet mitään maantieteellisiä rajoja, ja vaikka olisivatkin, rajat olivat koko ajan liikkeessä, sillä helleeniset kansat liikkuivat usein paikasta toiseen. Esiklassisen ja klassisen ajan murteet ovat dokumentoituna kirjallisessa muodossa 700-luvulta eaa. alkaen ja ne kehittyivät varmuudella jo kauan ennen tätä.

title: Japanin historia

text: Sosiaaliset uudistukset aloitettiin feodalismin hajottamisella. Vuonna 1871 daimiot kutsuttiin kuulemaan Tokioon läänitystensä virallisesta lakkauttamisesta, ja kaikki maa otettiin keisarin haltuun. Entisten läänitysten ja provinssien tilalle perustettiin prefektuurijärjestelmä. Suurimpiin häviäjiin kuuluivat samurait, joiden elintaso heikkeni rajusti. Vuonna 1873 aloitettu yleinen asevelvollisuus heikensi edelleen samuraiden asemaa, ja monet heistä siirtyivät muihin töihin, esimerkiksi poliiseiksi, virkamiehiksi tai liike-elämän palvelukseen. Toisena keskeisenä uudistustoimena nähtiin maan teollistuminen. Koska yksityistä pääomaa ei juuri ollut, teollisuuden kehittäminen oli pääosin valtion käsissä. Taloudessa Meiji-kauden alkupuolta hallitsikin valtiokapitalismi. Vuodesta 1880 lähtien teollisuutta yksityistettiin edullisesti, ja teollisuuslaitokset ajautuivat Mitsuin ja Mitsubishin kaltaisten ryhmien käsiin, jotka myöhemmin kehittyivät zaibatsu-konglomeraateiksi. Politiikan ja talouden entisestikin läheinen suhde vahvistui.[111][112][105]

title: Hakata-ku

text: Ennen vuotta 1889 Hakata oli itsenäinen kaupunki Fukuokan itäpuolella. Meren rannassa sijainnut Hakata oli kauppiaiden ja työläisten kaupunki, kun taas Fukuokassa asuivat samurait. Kun nämä kaksi kaupunkia yhdistyivät, samurait pakottivat kauppiaat hyväksymään yhteisen kaupungin nimeksi Fukuoka. Hakata oli tärkeässä osassa mongolien hyökkäyksissä Japaniin 1200-luvulla.

title: Power Rangers Ninja Stormin zordit

text: Samurai Thunder Megazord syntyi, kun Samurai Star Chopper yhdistyi Thunder Megazordin kanssa. Samurai Star Chopper asettui tässä yhdistelmässä Thunder Megazordin hartioille. Kuten Samurai Storm Megazordissä myös tässä yhdistelmässä samat Samurai Star Chopperin osat tulittivat vihollisia, mutta nyt yhdessä kahden alempana olevan pienemmän tykin kanssa.

title: Tekniikan historia

text: Euroopan valtiolliset olot vakiintuivat vuoden 1000 tienoilla. Euroopassa vallitsi katolisen kirkon luoma verkosto ylitse valtiorajojen. Jotkut munkeista kehittyivät rakentamisen osaajiksi, ja heitä lainattiin myös maallisten rakennusprojektien vetäjiksi. Rakentamisen osaajat siirsivät tekniikkaa maasta toiseen. Kirkkorakentamisen komeimpia tuloksia on goottilainen arkkitehtuuri, joissa holvikaaret kehitettiin huippuunsa.[70] Suhtautuminen työhön alkoi muuttua kaupunkien jälleen kasvaessa ja porvariston kehittyessä. Kristillinen kirkko kunnioitti ihmisten tasa-arvoa ja orjuus väheni. Toisaalta ahneutta pidettiin syntinä, ja monet rikkaat porvarit yrittivät saada hyväksyntää rakennuttamalla kirkkoja. Ammattikunnat kehittyivät ja alkoivat suojella osaamistaan.[71]

title: Viikinkiaika

text: Viikinkiaika määrittyi joukosta yhteiskunnallisia, kulttuurisia, taloudellisia, sotilaallisia ja poliittisia kehitysprosesseja ja tapahtumasarjoja. Nämä kehittyivät vähitellen 700- ja 800-lukujen kuluessa ja hiipuivat pois osittain jo 900-luvulla, osittain vasta 1000- ja 1100-luvuilla. Tällaisia viikinkiajan ilmiöitä olivat esimerkiksi:

title: Samurai

text: Samurai () oli sotilasluokan jäsen feodaalisessa Japanissa. Nimi tulee klassisen japanin verbistä saburau, ”vartioida”, ”palvella” (samurai = he, jotka palvelevat). Termi viittasi alun perin hallitsijan henkilökohtaisiin joukkoihin.

title: Nuori samurai

text: Nuori Samurai () on Chris Bradfordin kirjoittama kirjasarja. Kirjasarja sijoittuu 1600-luvun Japaniin ja kertoo nuoresta Jack Fletcheristä, josta tulee ensimmäinen muukalaistaustainen samurai.

title: Kosketinsoitin

text: Varhaisimpana kosketinsoittimena pidetään urkuja, jotka kehittyivät jo 500-luvulla eaa. Siitä renessanssin alkuun saakka urut olivat ainoa käytössä ollut kosketinsoitin. Renessanssin aikana kehittyivät klavikordi ja cembalo, joista erityisesti viimeksi mainitusta tuli barokin aikana hyvin suosittu. Ensimmäiset pianoa muistuttavat soittimet kehitettiin 1700-luvun alkupuolella. 1900-luvun alkupuolella syntyivät sähköiset kosketinsoittimet, kuten ondes Martenot.

title: Viherlevät

text: Viherlevät kehittyivät prekambrikaudella noin 1 500 miljoonaa vuotta sitten. Noin 700 tai viimeistään 425–490 miljoonaa vuotta sitten alkiolliset kasvit eli versokasvit kehittyivät nykyisten näkinpartaisleviin kuuluvien viherlevien kanssa yhteisestä kantamuodosta. Viherlevät ovat siten "parafyleettinen" ryhmä, koska ne eivät sisällä kaikkia samasta kantamuodosta kehittyneitä lajeja.

title: Levä

text: Ensimmäiset levät alkoivat siirtyä maalle ordovikikaudella 510–439 miljoonaa vuotta sitten, joidenkin tutkimusten mukaan jo 700 miljoonaa vuotta sitten, kun yhteyttämisen tuloksena syntynyt otsonikerros mahdollisti elämisen myös maalla. Alkeellisista viherlevistä kehittyivät näkinpartaislevät ("Charophyta"), joiden lajeista puolestaan kehittyivät sammalet ja niistä putkilokasvit. Viherlevät ovat siten varsinaisten kasvien (versokasvit) esimuotoja. Ruskeat levät puolestaan ovat puna- ja viherleviä huomattavasti nuorempi eliöryhmä, joiden fossiiliaineisto alkaa liitukaudelta 120 miljoonan vuoden takaa.

title: Samurai

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kure, Mitsuo| title = Sotaisat samurait| location = Helsinki| publisher = Gummerus| year = 2006| version = (Samurai: An illustrated history, 2002.) Suomentanut Kai Kankaanpää| id = ISBN 951-20-7138-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lompolo, Juhani| title = Samurait: Japanin klassisia sankaritarinoita| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2004| id = ISBN 951-31-3156-4}}

title: Japanin historia

text: Venäjän painostus Japania kohtaan oli lisääntynyt pohjoisessa jo 1800-luvun alussa, ja seuraavina vuosikymmeninä bakufu oli kyvytön soveltamaan johdonmukaista politiikkaa sakoku-eristäytymistä rikkoviin länsimaisiin aluksiin. Kriisintunnetta lisäsi brittien kiinalaisia vastaan 1840-luvun alussa käymä oopiumisota. Monet nuoret ja kunnianhimoiset samurait ymmärsivät muutoksen tarpeen ja vaativat bakufun kaatamista ja keisarinvallan palauttamista. Filosofiansa he saivat uuskungfutselaisuudesta ja Japanin ainutlaatuisuutta korostavilta šintolais-nationalistisilta kokugaku-oppineilta, etenkin Miton koulukunnalta. Heidän tunnuslauseekseen muodostui sonnō jōi, ”kunnioittakaa keisaria ja karkottakaa barbaarit”. Ideologian merkittävimpiä edistäjiä oli Chōshūn hanin samurai Yoshida Shōin, joka teloitettiin bakufun vastaisesta toiminnasta vuonna 1859.[103][104][102][105][106]

title: Terakoya

text: Ensimmäiset terakoyat ilmaantuivat 1600-luvun alussa. Ne kehittyivät buddhalaisiin temppeleihin perustetuista koulutuslaitoksista. Ennen Edo-kautta julkista koulutusta oli saatavilla vain samuraiden ja hallitsevan luokan lapsille, mutta kauppiasluokan nousu kauden puolivälissä lisäsi huomattavasti terakoya-koulujen suosiota, sillä ne olivat yleisiä sekä suurissa kaupungeissa kuten Edossa ja Osakassa mutta myös maaseudulla. Niiden osanottaja-aste nousi 70 prosenttiin Edossa 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa.

title: Japani

text: Varhaisimmat kirjalliset vaikutteet saapuivat Japaniin Kiinasta ja maahan omaksuttiin kiinan kirjoitusjärjestelmä. Japanin kirjallisuuden aikaisimmat merkittävät teokset ovat historiankronikat Kojiki ja Nihonshoki sekä 700-luvun waka-runouden kokoelma Man'yōshū. Heian-kaudella kehitettiin oma japanilainen kana-aakkosto. Varhaisin kertomakirjallisuuden teos lienee 900-luvun alun Taketori monogatari; muita varhaiskirjallisuuden merkkiteoksia ovat Heian-kauden hovielämää kuvaava Sei Shōnagonin Tyynykirja ja maailman ensimmäisenä romaanina pidetty Murasaki Shikibun Genjin tarina. Runouden valtavirran muodosti ketjurunous renga. Sen seuraajaksi kehittyivät kevyempi haikai, jonka mestarina tunnetaan Matsuo Bashō 1600-luvulta, ja urbaani kyōka. Edo-kaudella kirjallisuus siirtyi samurai-yläluokan harrastuksesta porvariston ja alempien yhteiskuntaluokkien saataville, ja lukutaito ja kirjanpainaminen yleistyivät. Edo-kauden viihdekulttuuri on nähtävissä esimerkiksi kaskukirjallisuudessa, joka kehittyi myöhemmin rakugo-komiikaksi.[3] Meiji-kaudella Japanin kirjallisuus modernisoitui ja alkoi sisällyttää itseensä länsimaisia elementtejä. Ensimmäiset ”nykyaikaiset” romaanikirjailijat olivat Sōseki Natsume ja Mori Ōgai, joita seurasivat Ryūnosuke Akutagawa, Jun'ichirō Tanizaki, Yasunari Kawabata, Yukio Mishima, Osamu Dazai ja viime aikoina Haruki Murakami. Kaksi japanilaista kirjailijaa on voittanut Nobelin kirjallisuuspalkinnon: Yasunari Kawabata vuonna 1968 ja Kenzaburō Ōe vuonna 1994.

title: Samurai Jack (hahmo)

text: Samurai Jack on kuvitteellinen päähahmo piirrossarjasta "Samurai Jack". Hän esiintyi ensimmäisen kerran sarjan ensimmäisessä jaksossa, elokuussa 2001. Hahmon ääninäyttelijänä toimi Phil LaMarr, ja dubattuna suomalaisia Taisto Oksanen.

title: Kreikan arkaainen kausi

text: Yleisen käsityksen mukaan kreikkalaiset kaupunkivaltiot eli "polikset" kehittyivät 700-luvun eaa. alussa. Tästä on kuitenkin kiistelty, ja muiden mielipiteiden mukaan kaupunkivaltiot saivat alkunsa jo minolaisella kaudella (noin 1700 eaa.) tai vasta kun demokraattinen valtiomuoto otettiin käyttöön (500-luvun eaa. lopulla). Yleisen käsityksen mukaan kaupunkivaltiot, "polikset", saivat alkunsa jonkinlaisen yleisen auktoriteetin, kuten kansankokouksen, perustamisen yhteydessä.

title: Portugalin historia

text: Keltit saapuivat Keski-Euroopasta Pyreneiden niemimaan länsiosiin 700–500 eaa. Tuohon aikaan kaupungit kehittyivät, ja esimerkiksi Citânia de Briteirosista ja Citânia de Sanfins de Ferreirasta on asunut maanviljelijöitä, käsityöläisiä ja kauppiaita.[4] Kelttiläisten ja kelttiläsityneiden heimojen ohella nykyisen Portugalin alueella asui kelttejä edeltäneitä indoeurooppalaisia kieliä puhuneita kansoja, kuten lusitaanit.[5] Kreikkalaiset saapuivat niemimaalle 600-luvulla eaa. ja perustivat alueelle siirtokuntia. Karthagolaiset saapuivat foinikialaisten ja kreikkalaisten jälkeen ja hallitsivat niemimaan eteläisiä osia roomalaisten saapumiseen asti 200-luvulla eaa.[3]

title: Bushi

text: Bushi-käsitettä ei voi suoraan rinnastaa samurai-käsitteeseen, sillä bushit olivat samuraidenkin joukossa yläluokkaa, korkeaa aatelia. Voidaan sanoa, että jokainen bushi oli samurai, mutta kaikki samurait eivät olleet busheja.

title: Shōen

text: Shōen () viittaa Japanissa noin 700–1400-luvuilla olemassa olleisiin suurtiloihin tai kartanoihin. Shōenit olivat yksityisiä, veroista vapaita ja usein autonomisia. Ne kehittyivät alun perin keisarin lahjoitusmaista tai temppeleille ja pyhäköille osoitetuista maa-alueista. Niiden vahvistuminen heikensi keisarin valtaa ja johti paikallisen sotilasluokan nousuun. Kun kylistä tuli myöhemmin itsehallinnollisia, daimioille vastaavia feodaalisia läänityksiä, shōenit katosivat.


query: Milloin Kurt Waldheim syntyi?

title: Kurt Waldheim

text: Kurt Josef Waldheim (21. joulukuuta 1918 Wien, Itävalta – 14. kesäkuuta 2007 Wien) oli itävaltalainen upseeri toisessa maailmansodassa ja myöhemmin diplomaatti ja poliitikko. Hän toimi YK:n pääsihteerinä vuosina 1972–1981 ja Itävallan presidenttinä 1986–1992.

title: Kurt Waldheim

text: Balkanilla ollessaan hän sai kroatialaisen fasistijohtaja Ante Pavelićin johtamalta Itsenäiseltä Kroatian valtiolta urhoollisuusmitalin.

title: Thomas Klestil

text: Klestil toimi Itävallan liittopresidenttinä vuodesta 1992 kuolemaansa. Häntä edelsi Kurt Waldheim ja seurasi Heinz Fischer. Klestilin kolmas kausi olisi päättynyt 8. heinäkuuta, mutta hän joutui 5. heinäkuuta sydänvikansa johdosta kriittiseen tilaan ja kuoli seuraavana päivänä sairaalassa. Hänet haudattiin 9. heinäkuuta Zentralfriedhofiin.

title: U Thant

text: 23. tammikuuta vuonna 1971 Thant ilmoitti jäävänsä eläkkeelle henkilökohtaisen syyn takia ja sanoi ettei hän Vietnamin tilanteen vuoksi pyri kolmannelle kaudelle. YK:n turvallisuusneuvosto etsi Thantille seuraajaa viikkokausien ajan, kunnes virkaan lopulta valittiin Itävallan uusi YK:n suurlähettiläs Kurt Waldheim 21. joulukuuta vuonna 1971 – vain 10 päivää ennen kuin Thantin toinen virkakausi päättyi.

title: Kurt Waldheim

text: Paul McCartney ja Waldheim järjestivät konsertteja Kambodžan auttamiseksi. Etsiessään pääsihteeriä kolmannesta maailmasta Kiina käytti veto-oikeuttaan Waldheimia vastaan [3] ja pääsihteeriksi valittiin perulainen Javier Pérez de Cuéllar. Pääsihteeriuran jälkeen Waldheim valittiin Itävallan presidentiksi 1986. Pääsihteerikauden jälkeen 1986 Waldheimia syytettiin toisen maailmansodan aikaisista natsikytköksistä.[4]

title: Kurt Waldheim

text: Hän liittyi kansallissosialistiseen opiskelijajärjestöön 19-vuotiaana ja SA:n jäseneksi marraskuussa 1938. Toisessa maailmansodassa Waldheim palveli luutnanttina armeijan tiedusteluyksikössä. Yksikkö oli osa Jugoslaviassa tuhansia partisaaneja ja siviilejä teloittanutta sekä tuhansia Kreikan juutalaisia kuolemanleireille vuosina 1942–1944 kuljettanutta joukko-osastoa.[1]

title: Itävallan historia vuodesta 1945

text: Äänestäjistö oli valinnut sosiaalidemokraattisen kanslerin ja jatkoi myös sosialistien presidenttiehdokkaiden tukemista koko Kreiskyn kauden. Kuusi kuukautta ennen 1970 parlamenttivaalia Franz Jonas valittiin uudelleen Kurt Waldheimia vastaan. Jonas kuoli 1974 ja häntä seurasi Kreiskyn ulkoministeri, Rudolf Kirchschläger. Hän ei ollut SPÖ:n jäsen, vaan poliittisesti riippumaton ja vakaumuksellinen katolilainen, ja oli tullut Kreiskyn hallitukseen 1970. Hänellä ei ollut vastustajaa uudelleenvalinnassa 1980.

title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Vuosina 1973–1974 Pérez de Cuéllar edusti maata turvallisuusneuvostossa, ja oli sen puheenjohtaja Kyproksen kriisin aikana heinäkuussa 1974. Syyskuussa 1975 YK:n pääsihteeri Kurt Waldheim nimitti hänet Kyproksen erityislähettilääksi. Tehtävä kesti joulukuuhun 1977, jolloin hän sai töitä Perun ulkoministeriössä.

title: Johann Fischer von Waldheim

text: Johann Gotthelf Fischer von Waldheim (Григорий Иванович Фишер фон Вальдгейм) (13. lokakuuta 1771 Waldheim, Sachsen–18. lokakuuta 1853 Moskova) oli saksalainen eläintieteilijä, paleontologi ja geologi.

title: Itävallan historia

text: Itävalta sopi kauppasopimuksen ECC:n kanssa vuonna 1972, mutta piti silti yllä hyviä suhteita itäblokin maihin. Vuodesta 1970 vuoteen 1983 maan kanslerina toimi Bruno Kreisky. Itävalta haki aktiivista roolia maailmanpolitiikassa etenkin YK:n kautta. Kurt Waldheim toimi YK:n pääsihteerinä vuosina 1972–1981 ja myöhemmin liittopresidenttinä.

title: Kurt Waldheim

text: Vuonna 1945 Waldheim antautui Kärntenissä sotakarkurina brittijoukoille. Kuulusteluissa hän kertoi olevansa Wehrmachtin sotilas eikä SA- tai SS-upseeri. Waldheim vapautui syytteistä ja palasi siviiliin. Waldheim oli peitellyt osuuttaan kyseisessä toiminnassa Balkanilla väittäen, että hänen sotilasuransa olisi päättynyt jo vuonna 1942 itärintamalla tapahtuneeseen haavoittumiseen.

title: Kurt Waldheim

text: Pian vaalitappionsa jälkeen Kurt Waldheim valittiin U Thantin seuraajaksi YK:n pääsihteerinä. Pääsihteerinä hän järjesti suuria kansainvälisiä YK:n alaisia konferensseja, kuten Santiagossa huhtikuussa 1972, UNCTAD:n kokous ja UNEP:in kokous Tukholmassa kesäkuussa 1974, IMO:n kokous Caracasissa huhtikuussa 1972, UNFPA:n kokous Bukarestissa elokuussa 1974 ja FAO:n kokous Roomassa marraskuussa 1974.

title: Kurt Waldheim

text: Soili Hautamäki: Ydintrauma – Ihminen Hiroshiman jälkeen (Prometheus-sarja), Kustannus Oy Pohjoinen, Oulu, 1988. ISBN 951-749-081-X.

title: Kurt Waldheim

text: Waldheim kuoli 14. kesäkuuta 2007 Wienissä 88-vuotiaana.

title: Beate Klarsfeld

text: Klarsfeldit kampanjoivat myös Itävallan presidentiksi pyrkivää Kurt Waldheimia vastaan, joka oli SA-upseeri toisen maailmansodan aikana. Klarsfeldit kokivat suuren mediasirkuksen 9. heinäkuuta 1979, kun heidän kotinsa pihalla Pariisissa räjähti autopommi. Pommin takana oli Odessa-niminen maanalainen natsijärjestö, joka halusi estää natsien vastaiset oikeudenkäynnit.

title: Itävallan historia vuodesta 1945

text: Waldheimin presidenttiydestä tuli painolasti Itävallalle. Huhtikuussa 1987, tutkittuaan asiaan vuoden verran, Yhdysvaltain oikeusministeriö asetti Waldheimin ei-toivottujen ulkomaalaisten listalle. Ministeriön mielestä oli selvää, että "Kurt Waldheim oli avustanut tai muuten osallistunut henkilöiden vainoon rodun, uskonnon, kansallisen alkuperän tai poliittisen mielipiteen vuoksi." Waldheimista tuli ensimmäinen valtionpäämies, joka asetettiin Yhdysvalloissa 40 000 kapinallisen, terroristin ja rikollisen listalle. Hän joutui kansainvälisesti eristetyksi ja sai tukea vain Neuvostoliitosta, joiltakin Itä-Euroopan kommunistihallituksilta ja arabimailta, kuten Jordaniasta, jotka olivat harvoja maita, joissa hän pääsi vierailemaan presidenttikautenaan.

title: Persona non grata

text: Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri ja Itävallan entinen presidentti Kurt Waldheim ja hänen vaimonsa olivat Yhdysvalloille persona non grata natsiaikana sattuneiden tapahtumien johdosta. Vuonna 2011 Kimmo Kiljusesta tuli Kirgisialle persona non grata Kirgisian parlamentin tekemän päätöksen myötä.[2]

title: Max Jakobson

text: Jakobson oli erityisesti Urho Kekkosen suosiossa, koska hän oli yksi harvoista, joilta presidentti suvaitsi myös kriittisiä kantoja. Jakobson vaikutti yhä vahvasti vaikkei enää yhtä näkyvästi myös Mauno Koiviston ja Martti Ahtisaaren kausilla. Vuoden 1970 paikkeilla Kekkonen esikuntineen yritti junailla Jakobsonia YK:n pääsihteeriksi. Tämän hankkeen katsottiin kaatuneen etenkin Neuvostoliiton vastustukseen, mutta myöhemmin avatuista asiakirjoista on tullut ilmi, että myös Yhdysvalloilla oli muita suunnitelmia. Virallisen selityksen mukaan Neuvostoliitto ei halunnut Jakobsonia pääsihteeriksi sen vuoksi, että hän olisi ollut luonteeltaan liian itsenäinen ja pääsihteerinä häneen olisi ollut vaikea vaikuttaa. On myös spekuloitu, että hänen juutalaisuutensa olisi ollut syynä siihen, ettei häntä valittu, mutta Jakobson itse piti asiaa korkeintaan osasyynä, ei ainoana selityksenä. YK:n pääsihteeriksi silloin valitun itävaltalaisen Kurt Waldheimin natsimenneisyys oli jo syksyllä 1971 Jakobsonin valintaa tukeneen ulkoministeriön virkamiesryhmän tiedossa, mutta asiaa ei tuolloin julkistettu. Suomalaiset uskoivat Waldheimin putoavan kilvasta muutoinkin, koska heille oli luvattu, että Yhdysvallat ei tukisi Waldheimin valintaa. Jakobsonin kannalta kohtalokkaaksi muodostui se, että Neuvostoliiton ehdotuksesta pääsihteerinvaalin äänestys suoritettiin – ensimmäistä kertaa YK:n historiassa – suljetuin lipuin. Tällöin äänestyskäyttäytymisestä ei joutunut tilille, vaikka perustelut eivät olisi kestäneet päivänvaloa. Toinen Kekkosen ja Jakobsonin hanke samoihin aikoihin, ETYK-kokouksen saaminen Suomeen, onnistui paremmin.

title: Yhdistyneet kansakunnat

text: Kolmas pääsihteeri oli burmalainen (myanmarilainen) U Thant (1961–1971). Neljännen pääsihteerin, itävaltalaisen Kurt Waldheimin (1972–1981) jatko kolmannelle pääsihteerikaudelle jäi Kiinan kansantasavallan esittämään vetoon. Viides pääsihteeri oli perulainen Javier Pérez de Cuéllar (1982–1991) ja kuudes egyptiläinen Boutros Boutros-Ghali (1992–1996), jonka jatko toiselle kaudelle jäi Yhdysvaltain vetoon.

title: Kurt Waldheim

text: Waldheim syntyi Wienissä 21. joulukuuta 1918. Hänen isänsä oli katolinen koulutarkastaja, jolla oli tšekkiläistä taustaa. Isän sukunimi oli alun perin Watzlawick (). Hänen isänsä muutti nimensä saksalaiseen muotoon samana vuonna 1918 kun Habsburgien valtakunta lakkasi olemasta. Waldheim palveli Itävallan armeijassa vuosina 1936–1937 ja valmistui armeijan jälkeen Wienin akatemiasta vuonna 1939. Waldheimin isä oli aktiivinen Kristillisessä sosialistisessa puolueessa. Waldheimia ei noina akatemian vuosina kiinnostanut politiikka.

title: Kurt Waldheim

text: Waldheimin natsimenneisyys tuli esille 1986 hänen asettuessaan ehdokkaaksi Itävallan presidentinvaaliin. Tällöin Juutalaisten maailmankongressi syytti häntä aktiivisesta osallistumisesta juutalaisten tuhoamiseen Balkanilla. Todisteita hänen henkilökohtaisesta osallistumisestaan ei löytynyt, mutta Waldheimin katsottiin vähintäänkin salanneen taustaansa. Hänet valittiin kuitenkin presidentiksi (1986–1992), mistä seurasi Itävallan kansainvälisen aseman heikentymistä. Häneen kohdistettiin laaja ulkomainen boikotti.[2]

title: Kurt Waldheim

text: Luokka:YK:n pääsihteerit Luokka:Itävallan presidentit Luokka:Itävallan ulkoministerit Luokka:Sotarikoksista syytetyt Luokka:Vuonna 1918 syntyneet Luokka:Vuonna 2007 kuolleet Luokka:Natsi-Saksan henkilöt

title: Javier Pérez de Cuéllar

text: Pérez de Cuéllar valittiin 31. joulukuuta 1981 YK:n pääsihteeri Kurt Waldheimin seuraajaksi idän ja lännen välisenä kompromissiehdokkaana. Hänet valittiin jatkokaudelle pääsihteeriksi vuonna 1986. Hän joutui selvittämään Falklandin sotaa ja tukeutui Contadora-ryhmään edistääkseen rauhaa Keski-Amerikassa. Hän neuvotteli Namibian itsenäisyyden ja yritti selvittää Länsi-Saharassa Marokon ja Polisarion vastaista kiistaa. Pérez de Cuéllaria ei nimitetty enää kolmannelle kaudelle, ja hänen uransa YK:n pääsihteerinä päättyi 31. joulukuuta vuonna 1991. Hänen seuraajakseen valittiin Boutros Boutros-Ghali.

title: Itävallan historia vuodesta 1945

text: Kesäkuussa 1987 Wienin SPÖ vaati Waldheimia eroamaan. Kansleri Vranitzky ja SPÖ:n puhemies Sinowatz puolustivat häntä sen perusteella, että hänet oli valittu demokraattisesti. Tapaus alkoi rasittaa hallituspuolueiden välejä ja hallitus ilmoitti asettavansa historiantutkijoista ja ihmisoikeusasiantuntijoista koostuvan paneelin tutkimaan tapauksen. Tulokset julkaistiin helmikuussa 1988 ja paneeli ilmoitti tuloksenaan, ettei se löytänyt todisteita Waldheimin osallistumisesta sotarikoksiin palveluksensa aikana, mutta päätyi johtopäätökseen, että hänen täytyi olla niistä tietoinen. Waldheim ja suuri osa ÖVP:n johtoa käsittivät lausunnon vapauttavaksi tuomioksi. Presidentti piti puheen, jossa hän sanoi uskovansa, että Itävallalle oli parasta, jos hän pysyisi asemassaan. Paneelin raportti julkaistiin kuukautta ennen Anschlussin viidettäkymmenettä vuosipäivää. Tapauksen muistoksi pidetyssä tilaisuudessa Vranitzky lausui Itävallan kansalle, että heidän tuli hyväksyä, että maa ei ollut ainoastaan Hitlerin ensimmäinen uhri, vaan myös osallisena seuranneissa tapahtumissa. Waldheim kuvasi holokaustia yhdeksi historian suurimmista tragedioista ja myönsi itävaltalaisten olleen osallisena siinä tuomiten fanatismin ja suvaitsemattomuuden. Waldheimin kriitikkojen mielestä lausunto oli vakuuttava, mutta aivan liian myöhässä.

title: Itävallan historia vuodesta 1945

text: Kun kohu Waldheimin ympärillä koveni, äänestäjät jakaantuivat suhtautumisessa Waldheimiin. Monet vanhemmat itävaltalaiset, erityisesti Saksan armeijassa palvelleet hyväksyivät hänen selityksensä velvollisuuden suorittamisesta. Toisten kohdalla epäluulo vain syveni kuin ilmeni todisteita, että Waldheim oli mahdollisesti liittynyt natsipuolueeseen edistääkseen uraansa. Presidentinvaalista tuli loanheittokampanja ja ÖVP hyökkäsi SPÖ:n ehdokasta vastaan.

title: Kurt Waldheim

text: Waldheim meni Itävallan ulkoministeriön diplomaattiseen osastoon ja valmistui vuonna 1945 Wienin yliopistosta lakimieheksi. Hän oli mukana Itävallan delegaatiossa Pariisin rauhansopimuksen aikana vuonna 1948. Hän työskenteli ulkoministeriössä vuosina 1951–1956. Vuonna 1956 hänet nimitettiin Itävallan suurlähettilääksi Kanadaan, ja hän palasi ulkoministeriöön vuonna 1960, ja 1964 hänet nimitettiin Itävallan YK-edustajaksi. Vuodesta 1968 hän oli Itävallan ulkoministeri Itävallan kansanpuolueen ÖVP:n jäsenenä[2], kunnes sai YK:n virkansa takaisin vuonna 1970. Waldheim asettui ehdokkaaksi vuoden 1971 presidentinvaaleissa, mutta häntä ei valittu.

title: Itävallan historia vuodesta 1945

text: Vuonna 1986 valmistuttiin presidentinvaaliin. Ehdokkaista merkittävimmät olivat ÖVP:n Kurt Waldheim ja SPÖ:n Kurt Steyrer. Lisäksi ehdokkaina olivat vihreiden aktivisti ja entinen FPÖ:n jäsen. Waldheim oli ehdottomasti Itävallan kansainvälisesti tunnetuin edustaja oltuaan kaksi kautta YK:n pääsihteerinä 1970-luvulla. Hän liittyi ÖVP:hen vasta 1985 puolueen tarjottua hänelle presidenttiehdokkuutta. Waldheim esiteltiin äänestäjäkunnalle "miehenä, johon maailma luottaa." Steyrer puolestaan oli terveys- ja ympäristöministerinä SPÖ–FPÖ-hallituksessa. Hänen kampanjansa korosti perhearvoja.

title: Kurt Waldheim

text: Hänen pääkriisialueensa oli kuitenkin Lähi-itä. Waldheim ja Yhdysvaltain ulkoministeri Henry Kissinger eivät koskaan tulleet toimeen Lähi-idän kysymyksen aikana. Kun palestiinalainen terroristijärjestö PFLP kaappasi lennolla olevan Air Francen koneen Pariisi–Tel Aviv-reitillä, Israel päätti itse vapauttaa panttivangit. YK väitteli, pitäisikö Israelin pelastusoperaatio tuomita. Waldheim valittiin uudelle kaudelle 1976. Vuonna 1980 Waldheim lensi Iraniin, jossa yli sataa yhdysvaltalaista pidettiin Teheranin suurlähetystössä panttivankina, neuvottelemaan heidän vapauttamisekseen. Ajatollah Khomeini kuitenkin kieltäytyi tapaamasta Waldheimia. Teheranissa ilmoitettiin, että Waldheimin henki olisi vaarassa.

title: Kurt Waldheim

text: Vaikka Yhdistyneiden kansakuntien sotarikoskomissio oli listannut Waldheimin sotarikoksista epäiltyjen henkilöiden listalle vuonna 1948, hänen menneisyyttään ei kuitenkaan koskaan käsitelty oikeusistuimissa.[1]

title: Martti Ahtisaari

text: Ahtisaari nimitettiin 22. joulukuuta 1976 YK:n Namibia-valtuutetuksi, jona hän toimi 1977–1981. Tehtävässä hän valvoi namibialaisten etua New Yorkissa, missä maailmanjärjestö suunnitteli Namibian itsenäistymistä. Ahtisaari piti yllä keskusteluyhteyttä SWAPOn, Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU), maailmanpolitiikan keskeisten valtioiden ja YK:n ylimmän johdon välillä. YK:n pääsihteeri Kurt Waldheim nimitti hänet 27. kesäkuuta 1978 erikoisedustajakseen Namibiaan.


query: Miten määritellään etninen ryhmä?

title: Etninen ryhmä

text: Etnisellä ryhmällä tarkoitetaan ihmisjoukkoa, jonka katsotaan muodostavan erillisen ryhmän, joka perustuu sen jäsenten yhteiseen kulttuuriperintöön, uskontoon, kieleen, alkuperämaahan tai ulkonäköön. Etnisyyden käsite viittaa niihin kulttuurisiin piirteisiin, joita käytetään tämän ryhmittelyn pohjana.[1] Etniset ryhmä korreloivat kielialueiden kanssa ja ryhmien väliset etniset ja kielelliset rajat ovat usein samoja.[2] Etnisen ryhmän ja kansan käsitteet voivat joissakin asiayhteyksissä olla päällekkäisiä, esimerkiksi puhuttaessa suomalais-ugrilaisista kansoista. Etnisyyden määrittelyssä voidaan käyttää seuraavia ehtoja, jotka ovat kaikki olennaisia:[2]

title: Etninen mellakka

text: Etninen mellakka on mellakka, jossa kaksi etnistä ryhmää taistelevat keskenään tai toiseen etniseen ryhmään kuuluvat hyökkäävät toisen kimppuun. Mellakan syy voi olla eri rotu, uskonto tai kansallisuus. Yleensä mellakan aloittajaryhmä syyttää toista kansanryhmää epäoikeudenmukaisuudesta. Mellakka voi olla huonommassa taloudellis-sosiaalisessa asemassa olevan kansanosan väkivaltaista protestointia poliisia ja yhteiskuntaa vastaan. Etninen mellakka saattaa olla pogromi, jossa hyökätään vähemmistökansanosan kimppuun.

title: Etninen profilointi

text: Etninen profilointi johtaa siihen, että yksilö on tilanteessa, jossa hänen asemaansa yhteiskunnan tasavertaisena yhteisön jäsenenä on loukattu. Ihmisoikeudet kuuluvat kaikille yksilön taustasta riippumatta eikä kokonaisia ryhmiä pitäisi leimata yksittäisten henkilöiden tekojen perusteella (Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeudet).Systemaattiset pysäytykset julkisilla paikoilla koetaan paitsi nöyryyttäviksi myös omaa ihmisarvoa loukkaavaksi ja niistä halutaan päästä yli niin nopeasti kuin mahdollista. Syrjintäkokemukset vaikuttavat eri tavalla eri uhrien käyttäytymiseen. Osa kieltää kokonaan tulleensa syrjityksi, toiset ryhtyvät välttelemään tiettyjä tilanteita, paikkoja tai ihmisiä. Osa saattaa jopa kieltää itseltään syrjivään kohteluun johtaneen identiteettinsä osan tai pyrkiä peittämään sen. Jotkut taas turhautuvat tilanteeseen ja luovuttavat puolustamasta omia oikeuksiaan. Syrjivä etninen profilointi voi siis paitsi vaikuttaa koettuun luottamukseen myös yhteenkuuluvuuden tunteeseen, identiteettiin sekä siihen, miten hän toimii omassa arkiympäristössään.Esimerkiksi Arman Alizadin Arman Pohjantähden alla -ohjelman 11.4.2017 esitetyssä jaksossa romaninainen kertoo kaupassa tapahtuvien tarkastusten olevan hyvin nöyryyttäviä ja niiden selittäminen omille pienille lapsille on erittäin vaikeaa.

title: Etninen vähemmistö

text: Vähemmistökäsitettä hämärtää lisäksi se, miten alueet pitäisi vähemmistöjä tarkastellessa rajata. Pelkkiin valtion rajoihin pohjaava määrittely on joissain tapauksissa asetettu kyseenalaiseksi, sillä ryhmien siteet ja voimavarat ylittävät usein valtioiden rajat, ja jonkun valtion vähemmistöryhmä voi kuitenkin kuulua voimakkaaseen etniseen kokonaisuuteen, joka on vallalla lähialueilla, ja joka on siis laajemmassa mittakaavassa enemmistö. Lisäksi jonkun maan vähemmistö saattaa olla johtavassa asemassa sellaisessa vieraassa maassa, jolle maa on poliittisesti, taloudellisesti tai sotilaallisesti alisteinen. Tällaisessa tapauksessa vähemmistöllä voi olla paljon enemmän vaikutusvaltaa, kuin miltä pelkkien väestösuhteiden mukaan näyttäisi.

title: Sarat (kansa)

text: Sarat ovat etninen ryhmä, joka muodostaa noin kolmanneksen Tšadin ja kymmenen prosenttia Keski-Afrikan tasavallan väestöstä. Sarat ovat suurin etninen ryhmä Tšadissa ja neljänneksi suurin Keski-Afrikan tasavallassa.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Ryhmä (algebra)

text: Monoidi on määritelmän ehdot 1-3 täyttävä rakenne, joten ryhmä voidaan määritellä monoidiksi, jossa jokaisella alkiolla on käänteisalkio. Yhtäpitävästi ryhmä voitaisiin määritellä myös luupiksi, jonka laskutoimitus on liitännäinen.

title: Kiina

text: Jotkut vähemmistöt, kuten mantšut, ovat sulautuneet valtakiinalaiseen kulttuuriin lähes täysin. Vaikka he ovat säilyttäneet kielensä ja uskontonsa, identiteetiltään he ovat ensisijaisesti kiinalaisia ja etninen ryhmä on toissijainen identiteetti. Toisille ryhmille, kuten mongoleille ja kazakeille, tiibetiläisille ja Hainanin saaren asukkaille, etninen identiteetti on ensisijainen. Varsinkin tiibetiläisille ja uiguureille kysymys itsenäisyydestä on ollut tärkeä.[135]

title: Etninen segregaatio

text: Etninen segregaatio on perinteisesti tarkoittanut eri etnisten ryhmien epätasaista sijoittumista eli segregaatiota kaupunkialueella riippumatta siitä, kuinka epätoivottavana ilmiötä on pidetty. Alueellinen segregaatio voidaan jaotella kolmeen eri kategoriaan, joista ensimmäinen on sosiaalinen, toinen demografinen ja kolmas etninen segregaatio. Alueellisen segregaation eri muotoja ei voida tosin täysin erottaa toisistaan, sillä ne ovat limittäisiä. (Dhalmann 2011, 26–27.)

title: Etninen ryhmä

text: Etniset ryhmät eroavat muista sosiaalisista ryhmistä kuten alakulttuureista, intressiryhmistä ja sosiaalisista luokista siten, että niiden katsotaan syntyvän ja muuttuvan historiallisesti etnogeneesin myötä, seurauksena endogamian (sisäryhmäavioliittoisuuden) jaksoista. Etnistä identiteettiä vahvistetaan ajatuksella yhteisistä piirteistä, jotka ovat tyypillisiä kyseisen etnisen ryhmän jäsenille.

title: Vastaanottotutkimus

text:
Yleisöksi kutsutaan ryhmiä tai yksilöitä, jotka ovat media-alan yritysten tuotannon vastaanottajia. Joskus yleisöt ovat yritysten rakentamia. Yleisö voi olla aktiivista, mediatekstiä jatkuvasti suodattavaa tai vastustavaa tai passiivista, vaikutuksille altista.
Yleisötutkimus pyrkii selvittämään miten yleisön asenteet vaihtelevat tiettyä populaarikulttuurin tuotetta kohtaan tutkimalla kuinka yleisöt ymmärtävät sen ja käyttävät sitä. Suosituimpia yleisötutkimuksen metodeja ovat:
1) Laajat kyselytutkimukset ja mielipidekyselyt (esimerkiksi TV-mittaritutkimus, mutta myös mainostajien ja tutkijoiden suorittamat kyselyt), jotka mittaavat usean kuluttajan tottumuksia tutkimalla tilastollisesti edustavia otosryhmiä.
2) Pienet, tilastollisesti edustavat fokusryhmät kootaan vastaanottamaan populaarikulttuurin teosta ja keskustelemaan siitä.
3) Valitun yleisön perusteellinen etnografinen havainnointi. Tutkija voi esimerkiksi asua otosryhmänsä parissa havainnoiden näiden TV:n katselutapoja pitemmällä aikavälillä tai osallistua rock-bändin kiertueelle.
Jokaisella tutkimusmetodilla on hyvät ja huonot puolensa, ja joskus yhteen tutkimukseen voidaan käyttää toistakin metodia tarkemman tuloksen saamiseksi. Yleisötutkimuksessa pyritään eristämään sellaiset muuttujat kuin uskonto, rotu, etninen tausta, ikä, sukupuoli ja tulotaso, jotta saataisiin selville miten eri ryhmät tuottavat eri merkityksiä samasta tekstistä.

title: Songea

text: Suurin etninen ryhmä Songeassa on ngoni. Muita merkittävimpiä etnisiä ryhmiä ovat ndendeule, manda, yao, matengo ja nyasa.

title: Tunbaot

text: Tunbaot (, pinyin: Túnbǎorén, joiden sanakirjojen mukaan Túnpǔrén; Tunbao tarkoittaa "armejan linnoitusta" kiinaksi) ovat Kiinassa asuva etninen ryhmä, joskaan heillä ei ole virallista etnisen vähemmistön asemaa. Suurin osa heistä asuu Yunjiuvuoren lähistöllä Guiyangin kaupungista länteen Guizhoun maakunnassa. Vaikka suurin osa heistä polveutuu han-kiinalaisista, heillä on erillinen etninen identiteetti.

title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgensteinin mukaan ostensiivisesti voidaan määritellä muun muassa henkilöiden, värien ja aineiden nimet, mutta myös esimerkiksi lukusanat ja ilmansuuntien nimet, toisin kuin jotkut filosofit ovat ajatelleet. Esimerkiksi sana ”kaksi” voidaan määritellä osoittamalla kahden pähkinän ryhmää, ja sanomalla ”Tämä on ’kaksi’.” (§28) Tähän sisältyy kuitenkin ongelma: miten henkilö, jolla sanaa opetetaan, tietää, että opettaja tarkoittaa juuri pähkinöiden lukumäärää, eikä esimerkiksi tätä nimenomaista kahden pähkinän ryhmää? Wittgensteinin mukaan sama ongelma ilmenee myös henkilönnimen määrittelyssä: määriteltävä nimi voidaan tulkita ”värin nimeksi, rodun nimeksi ja jopa jonkin ilmansuunnan nimeksi” (§28). Hän päätyy siihen, että ostensiivinen määritelmä voidaan aina tulkita toisin kuin on tarkoitettu.

title: Etninen vähemmistö

text: Etninen vähemmistö tai vähemmistökansallisuus on etninen ryhmä tai kansallisuus, jolla on tietyn valtion, valtapiirin tai yhteiskunnan sisäpuolella vähemmän edustajia tai huonompi asema kuin muilla ryhmillä. Etnisiä vähemmistöjä usein ovat myös valtiottomat kansat. "Enemmistö" taas on ryhmä, jolla on enemmän edustajia tai asema parempi kuin muilla ryhmillä.

title: Ellos Deatnu!

text: Ellos Deatnu! -liike vaati heinäkuussa 2017 Norjan ja Suomen ministereiltä selvitystä oikeudesta Tenoon. Ryhmän mukaan kansainvälinen oikeus määrittää, että alueen saamelaisilla on ikimuistoisen käytön pohjalta omistus- ja hallintaoikeus Tenon vesistöön. Liike kysyi, miten luonnonvarojen omistus- ja hallintaoikeudet ovat siirtyneet saamelaisilta ja lapinkyliltä Norjan ja Suomen valtioille.

title: Baškortostan

text: Vuoden 2002 väestönlaskennassa Baškortostanin asukkaista 29,9 prosenttia oli kansallisuudeltaan baškiireja, ja he olivat näin ollen tasavallan toiseksi suurin etninen ryhmä. Baškiireilla on tosin monia kulttuurillisia ja poliittisia erioikeuksia. Suurin etninen ryhmä on venäläiset (36,3 prosenttia), ja kolmas pääryhmä tataarit (24,1 prosenttia). Lisäksi maassa asuu tšuvasseja (3 prosenttia), mareja (2,7 prosenttia), ukrainalaisia (1,9 prosenttia) ja lisäksi muun muassa udmurtteja, mordvalaisia ja saksalaisia. Baškiirien ja tataarien kielet ovat turkkilaistataarilaisia kieliä ja läheistä sukua toisilleen. Baškortostanin väestöjakaumassa ei tapahtunut 1900-luvun aikana mitään merkittäviä muutoksia, vain venäläisten suhteellinen osuus laski vähitellen.

title: Parsit

text: Parsit ovat zarathustralainen etninen ryhmä, joiden pääosa asuu Mumbain kaupungissa Intiassa. Heitä on myös levinnyt ympäri maailmaa. Parsit ovat alun perin lähtöisin Persiasta, jossa zarathustralaisuus oli valtauskonto aina 600-luvun muslimivalloitukseen saakka. Zarathustralaisuus on säilynyt Iranissa nykypäiviin saakka pienenä vähemmistöuskona, mutta parsit ja Iranin zarathustralaiset ovat olleet erossa toisistaan niin pitkään, että parseista on muodostunut oma etninen ryhmänsä. Suurin osa parseista puhuu kielenään gudžaratia ja englantia.

title: Etninen profilointi

text: Englannissa ja Walesissa on tehty tutkimusta eri etnisten ryhmien välillä olevasta luottamuksesta virkavaltaa kohtaan 2000-luvulla. Tutkimuksessa selvisi, että 38 % mustista, 23 % aasialaisista ja 15 % oli ärsyyntynyt poliisin käytökseen viimeisen viiden vuoden aikana ja syitä olivat esimerkiksi epäkohtelias käytös. Poliisiin kuitenkin luotettiin myös paljon: 54 % valkoisista, 42 % aasialaisista ja 40 % mustista olivat hyvin tyytyväisiä tai tyytyväisiä poliisin toimintaan. Kuitenkin mustien on havaittu tutkimustiedon valossa olevan yleisesti tyytymättömiä poliisin toimintaan ja tämä vaikuttaa siihen, miten mustat suhtautuvat poliisia kohtaan. He ryhtyvät epätodennäköisemmin yhteistyöhön poliisin kanssa kuin esimerkiksi valkoiset. Tämän lisäksi mustaihoisilla oli voimakas kokemus siitä, että poliisit kohtelevat tiettyjä etnisiä ryhmiä epäreilusti. Home Office Citizen Survey –kyselyssä (2005) tutkittiin etnisten ryhmien luottamusta poliisia kohtaan. Tutkimuksessa huomattiin selkeitä luottamuseroja eri etnisten ryhmien välillä: valkoihoiset raportoivat luottavansa poliisiin 80 % paljon tai hyvin paljon, kun vastaavat luvut olivat aasialaisilla 79 %, etnisesti monitaustaiset (“mixed”) ja tummaihoisilla 69 %.

title: Malthusilaisuus

text: Uusmalthusilaisuutta on sävyttänyt myös rasismi, sillä teorian kannattajat ovat voineet jopa kannattaa syntyvyyden lisäämistä, jotta oma etninen ryhmä saataisiin lisääntymään. Ongelmana ei siis aina ole ollut väestön määrä sinänsä, vaan "väärän" väestön (esimerkiksi etninen vähemmistö, alkuperäisasukkaat jne.) määrä.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Kambat

text: Kambat ovat bantukansoihin kuuluva etninen ryhmä, joka asuu Kenian Itäisessä Provinssissa Nairobista itään aina Tsavoon asti ja pohjoisessa aina Embuun asti. Kambojen asuinaluetta kutsutaan Ukambaniksi. Eri lähteiden mukaan kambat ovat Kenian neljänneksi tai viidenneksi suurin etninen ryhmä. He puhuvat kamban kieltä.

title: Etninen puhdistus

text:
Etninen puhdistus on jonkin kansan harjoittamia toisten kansojen joukkokarkotuksia tietyltä alueelta, josta on tarkoitus luoda etnisesti yhtenäinen. Toisen kansan kulttuuri tuhotaan. Kansa voidaan tässä määritellä geneettisin tai uskonnollisin perustein. Monesti tarkoituksena on luoda kansallisvaltio, josta ovat poissa ei-toivotut kansat. Joukkokarkotuksiin ja väestönsiirtoihin liittyy usein karkotettaviin kohdistuvaa väkivaltaa, murhia, ryöstämistä, raiskauksia ja muita rikoksia ja karkotettavien alentavaa kohtelua. Monesti karkotettavan kansan uskonnolliset palvontapaikat, kodit ja omaisuus tuhotaan.
Etninen puhdistus eroaa Suomen lain tuntemasta joukkotuhonnasta siten, että etnisessä puhdistuksessa päämääränä on maantieteellisen alueen tyhjentäminen jostakin tietystä kansallisesta etnisestä ryhmästä, kun taas joukkotuhonnassa on pyrkimys ryhmän hävittämiseen osittain tai kokonaan. Tunnetuimpia ovat Jugoslavian hajoamissotien etniset puhdistukset, joista termi on peräisin. Näitä tapahtui mm. Kroatiassa ja Bosniassa 1990-luvulla.

title: Etninen bioase

text: Ihmisyksilöissä ja -ryhmissä havaittavan geneettisen vaihtelun vuoksi on käytännössä mahdotonta kehittää geeneihin pohjautuvaa bioasetta, joka olisi vaarallinen koko kohteena olevalle etniselle ryhmälle ja vaaraton kaikille asetta käyttävän ryhmän edustajille. Bioaseiden kiellon hyväksi toiminut Sunshine Project -kansalaisjärjestö on esittänyt arvion, jonka mukaan etninen bioase olisi sotilaalliselta kannalta potentiaalinen, mikäli se tartuttaisi kohteena olevasta etnisestä ryhmästä yli 20% ja asetta käyttävästä ryhmästä vain muutamia prosentteja. Etnisellä bioaseella voidaan myös pyrkiä kohteiden tappamisen lisäksi aiheuttamaan esimerkiksi pitkäaikaista sairautta, pysyvää toimintakyvyn alenemista tai hedelmättömyyttä.

title: Etninen profilointi

text: Leimaamisteoria havainnollistaa, miten suuri merkitys mielikuvilla ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa on. Kuitenkaan kaikkea normeista poikkeavaa käytöstä ei suoraan leimata rikolliseksi ja leiman voimakkuus vaihtelee asiayhteyden mukaan. Tämä määräytyy sen mukaan, mitä pidetään hyväksyttävänä. Sosiaaliset normit vaihtelevat kulttuureittain ja se, mikä on hyväksyttävää esimerkiksi Suomessa ei ole hyväksyttävää jonkun toisen kulttuurin piirissä ja koetaan epäsopivaksi. Esimerkiksi alasti saunominen ventovieraiden kanssa Suomessa on suomalaisille normaalia, mutta vaikkapa amerikkalaisessa näkökulmasta voidaan tulkita suorastaan hyvän maun vastaisena. Kun poikkeava käytös kuitenkin tulkitaan rikollisena käyttäytymisenä ja assosioidaan, eli yhdistetään johonkin vieraaseen kulttuuriin, tapahtumalla on syrjinnän ja rasismin näkökulmasta kauaskantoiset seuraukset. Mikäli leimaamista tapahtuu viranomaisten toimesta yhteiskunnan rakenteellisella tasolla esimerkiksi etnisen profiloinnin keinoin, sosiaalisen ryhmän leimaaminen voi aiheuttaa järjestelmällistä syrjintää. On huomioitavaa, että viranomaisten harjoittama (syrjivä) etninen profilointi itsessään luo näitä mielikuvia ja siten edesauttaa erilaisten kulttuurien leimaantumista.

title: Temnet

text: Temnet ovat länsiafrikkalainen etninen ryhmä. He ovat Sierra Leonen suurin etninen ryhmä ja muodostavat 35 prosenttia maan asukkaista. Tämä on hieman enemmän kuin mendejen osuus, joka on noin 31 prosenttia. Sierra Leonessa temnejä on pääasiassa Pohjoisessa maakunnassa ja Läntisellä alueella. Jonkin verran temnejä asuu myös Guineassa. Temnet puhuvat temnen kieltä, joka kuuluu nigeriläis-kongolaisiin kieliin.

title: Visayat

text: Visayat eli bisayat ovat Filippiineillä asuva etninen ryhmä, jonka jäsenet puhuvat visaya-kieliä. He ovat Filippiinien suurin etninen ryhmä, väkiluvultaan noin 33 miljoonaa. Visayat asuvat Visayasin alueella, Luzonin eteläosissa ja Mindanaon saarella. Myös Metro Manilan pääkaupunkialueelle on muuttanut paljon visayoja. Suurin visaya-kieli on cebuano, jota puhuu äidinkielenään noin 21 miljoonaa ihmistä. Se on Filippiinien toiseksi yleisin kieli tagalogin jälkeen.

title: Ihmisrotu

text: Carl von Linné jakoi ihmisen alalajeiksi. Käsite ”rotu” tuli kielenkäyttöön 1700-luvulla kotieläinjalostuksesta. Käsitteestä ”rotu” on pyritty pääsemään eroon sen yhteiskunnassa negatiivisiksi muodostuneiden konnotaatioiden vuoksi poliittisesti epäkorrektina käsitteenä, vaikka käsitteen denotaatio on sama kuin aikaisemmin ja käsitettä käytetään kuvaamaan ihmisten välisiä eroavaisuuksia. Käsite ”rotu” liittyy kielenkäytössä läheisesti rasismiin, ja käsitteestä on haluttu luopua tämän vuoksi kokonaan, ja sen sijaan käytettävän korvaavaa käsitettä ”etninen ryhmä”, mutta käsitteenä rotu viittaa enemmän ihmisten välisiin biologisiin eroihin ja etninen ryhmä enemmän kulttuurisiin eroihin.

title: Makedonian albaanit

text: Makedonian albaanit ovat Makedoniassa asuva albaaniryhmä, joka on keskittynyt Makedonian länsi- ja luoteisosiin Albanian ja Kosovon rajojen läheisyyteen sekä pääkaupunkiin Skopjeen. Makedonian albaanit muodostavat Makedonian suurimman etnisen vähemmistön. Albaanit ovat suurin etninen ryhmä Tetovossa, Gostivarissa (66,6 prosenttia vuonna 2002) ja Debarissa (11 000, 58 prosenttia vuonna 2002) ja lisäksi he ovat toiseksi suurin etninen ryhmä Skopjessa (103 891, 20,49 prosenttia vuonna 2002) ja Kičevossa.

title: Etninen ryhmä

text: Kansalaisuus Kansatiede Etnofilosofia Kansakunta Luettelo etnisistä ryhmistä Nationalismi

title: Punjabit

text: Punjabit (punjabiksi پنجابی (shahmukhi), ਪੰਜਾਬ (gurmukhi), पंजाब (devanagari)) ovat etninen ryhmä, joka on kotoisin Pakistanille ja Intialle kuuluvalta Punjabin alueelta. Punjab tarkoittaa ”viiden joen maata”. Punjabit ovat indoarjalainen etninen ryhmä pohjoisintialaista alkuperää, mikä tarkoittaa nykyään Pakistanin Punjabin ja Intian Punjabin lisäksi ihmisiä osista Haryanaa, Kashmiria ja Rajasthania. Perinteisesti punjabien identiteetti perustui kieleen, eikä uskontoon tai alkuperään; punjabia puhuvat ja Punjabin alueella asuvat jakoivat saman kulttuurillisen taustan. Nykyään käsite on laajentunut koskemaan myös punjabilaista alkuperää olevia ihmisiä, vaikka he eivät enää puhuisi punjabia.


query: Mikä on Japanin nykyinen väkiluku?

title: Japani

text: Japanissa asuu yhteensä noin 127 miljoonaa ihmistä. Maan väestötiheys on suuri ja väestö on keskittynyt suurimmaksi osaksi kaupunkeihin erityisesti Tyynenmeren rannikolle. Väestön merkittävä piirre on sen etninen ja kielellinen homogeenisuus: noin 98,5 prosenttia väestöstä on japanilaisia.[33] Japanissa elää kuitenkin joitakin merkittäviä vähemmistöjä, joista maalle alkuperäisiä ovat pohjoisessa elävät ainut ja eteläisten saarten ryūkyūlaiset sekä sosiaalinen vähemmistö burakulaiset, jotka tekivät feodaalikaudella muiden ”likaisina” pitämiä töitä Intian kastittomien tavoin. Maahan muuttaneita vähemmistöjä ovat korealaiset (0,5 prosenttia väestöstä), kiinalaiset (0,4 prosenttia) ja Japaniin palanneet brasilianjapanilaiset.[33] Maassa asuu myös lähes 200000 Filippiineiltä ja kymmeniä tuhansia Perusta muuttaneita henkilöitä.[62]

title: Gifu

text: Kun Gifu sai kaupunkioikeudet vuonna 1889 se oli pieni kaupunki, joka kasvoi maltillisesti Japanin teollistuessa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Japanin asevoimien merkityksen kasvaessa 1930-luvulla kaupungista tuli teollisuuskeskus ja se alkoi kasvaa voimakkaasti. Gifu säilyi vauraana toisen maailmansodan jälkeen, kunnes sen väkiluku alkoi taantua kuten useissa japanilaisissa kaupungeissa 1980- ja 1990-luvuilla. Sen jälkeinen väkiluvun kasvu johtuu pääosin Yanaizun kunnan liittämisestä kaupunkiin, mistä Gifu sai 13 000 uutta asukasta. Kaupungin uudet ulkomaalaiset asukkaat ovat myös tekijä kasvussa ja heitä on yli 9 000. Pian näiden muutosten jälkeen kaupungin talous alkoi kuitenkin elpyä aiempaa voimakkaammin ja väkilukukin kasvaa todellisesti.

title: Thornton

text: Nykyinen kaupungin alue oli maanviljelysseutua vuoteen 1953 asti. Vuonna 1960 väkiluku oli 11 353, vuonna 1981 asukkaita oli 43 000 ja vuonna 2000 jo 80 000.

title: Nara-kausi

text: Japanin yhteiskunta oli Nara-kaudella keskittynyt maanviljelyksen ja kylien ympärille. Suurin osa kansasta oli šintolaisia. Narassa sijaitseva pääkaupunki oli suunniteltu Kiinan Tang-dynastian pääkaupungin Chang'anin mukaan (長安, nykyinen Xi'an, 西安). Japanin yläluokka omaksui kiinalaisilta paljon muutakin, kuten buddhalaisen uskonnon ja kirjoitusmerkit.

title: Japanilainen arkkitehtuuri

text: Temppelirakennus 700-luvulla keskittyi Tōdai-jin temppelin ympärille Narassa, sillä se oli Japanin provinsseihin rakennetun temppeliverkoston keskus. Tōdai-ji on kunnianhimoisin Japanin aikaisen buddhalaisuuden uskonnollinen rakennuskompleksi. Temppelin keskushallissa istuva 16,2 metriä korkea, vuonna 752 valmistunut suuri Buddha, Daibutsu, on Rushana Buddha. Se ilmentää buddhana olemisen keskeistä sisältöä samoin tavoin kuin Tōdai-ji toimi keisarin tukeman buddhalaisuuden ja sen levittämisen keskuksena Japanissa. Vain muutama osa alkuperäisestä patsaasta on säilynyt, ja nykyinen päähalli ja Buddha on rakennettu uudelleen Edo-kaudella.

title: Australia

text: Australian nykyinen väkiluku on noin 25 miljoonaa,[2] ja se on keskittynyt enimmäkseen suuriin rannikkokaupunkeihin: Sydneyyn, Melbourneen, Brisbaneen, Perthiin ja Adelaideen. Alkuperäisasukkaita eli aboriginaaleja on koko väestöstä 2,2prosenttia.

title: Shizuoka

text: Shizuoka () on Shizuokan prefektuurin pääkaupunki Suruganlahden länsirannalla Honshūn etelärannikolla Japanissa. Kaupungin pinta-ala on 1 411,93 neliökilometriä, väkiluku on 707 183 asukasta (2014) ja väestötiheys siten 500,9 asukasta neliökilometrillä. Shizuoka on valittu yhdeksi Japanin virallisista suurkaupungeista.

title: Japanin historia

text: Japanin väestön alkuperä on edelleen jokseenkin epäselvä. Todennäköisimmin Japanin nykyinen väestö on muodostunut osittain Manner-Aasian eri osista ja osittain etelästä mereltä käsin tulleiden muuttoaaltojen seurauksena.[1] Japanin saaret olivat yhteydessä mantereeseen noin 18 000–12 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua, jolloin Hokkaidō oli yhteydessä Siperiaan ja Honshū Koreaan. Nykyinen Japaninmeri muodosti näin ollen suuren sisäjärven.[1][2]

title: Margareten

text: Margareten on Wienin kaupunginosista kaikkein tiheimmin asutuin. Kaupunginosassa asuu yli 25 000 ihmistä yhtä neliökilometriä kohden. Aikojen saatossa kaupunginosan väkiluku on heittelehtinyt. Vuonna 1896 Margaretenissa asui noin 54 000 ihmistä. Seuraavan kolmenkymmenen vuoden aikana väkiluku kaksinkertaistui: vuonna 1900 kaupunginosan rajojen sisällä asui keskimäärin 107 810 ihmistä. Sen jälkeen väkiluku lähti laskuun, muun muassa tiukentuneiden asumisvaatimusten vuoksi. Kaupunginosan nykyinen asukasluku on vuoden 1896 tasolla.

title: Japanin keisari

text: Japanin keisari (jap. "tennō") on nykyisin perustuslailla tunnustettu Japanin kansan ja sen yhtenäisyyden symboli ja keisarillisen perheen pää. Japanin perustuslain mukaan keisari on perustuslaillisen monarkian seremoniallinen keulakuva. Japanin nykyinen keisari on Akihito.

title: Brittiläinen Hongkong

text: Toisen maailmansodan aikana Hongkong joutui Japanin valloittamaksi. Japani hyökkäsi Hongkongiin osana koordinoituja hyökkäyksiään ympäri Aasiaa 7. joulukuuta 1941. Hongkong päätyi Japanin hallintaan joulupäivänä 1941 ja oli Japanin miehittämänä elokuuhun 1945 asti. Julman hallinnon aikana siirtomaan väkiluku laski vain 600 000:een, joista suurin osa kärsi aliravitsemuksesta. Hongkongin taloudellinen toiminta romahti käytännössä kokonaan ja siirtomaassa oli enää vain vähän infrastruktuuria jäljellä.

title: Senkakusaaret

text: Japanin mielestä saaret ovat kuuluneet sille vuodesta 1895, jolloin saarilla tehdyissä tutkimuksissa ei löydetty jälkiä aikaisemmasta Kiinan hallinnosta ja saaret julistettiin kuuluvaksi Japanille. Toisen maailmansodan jälkeen saaret siirtyivät Ryūkyūsaarten mukana Yhdysvaltain hallintoon ja luovutettiin takaisin Japanille 1970-luvun alussa. Kiinan mukaan ensimmäiset kiinalaiset tutkimukset saarista tehtiin vuonna 1403, ja saaria on hallittu vuosisatoja Taiwanin osana. Kun Kiina luovutti Taiwanin Japanille vuonna 1895, Senkakusaaret olivat Kiinan mukaan osa Taiwanin sen aikaista aluetta, joka palautettiin Kiinalle toisen maailmansodan jälkeen. Nykyinen poliittinen kiista alkoi, kun saarten lähistöltä löydettiin mahdollinen öljykenttä 1970-luvun vaihteessa.

title: Hokkaidō

text: Hokkaidō (, , kirjaimellisesti ”pohjoinen meritie”) on Japanin pääsaarista toiseksi suurin Honshūn jälkeen. Se sijaitsee Honshūn pohjoispuolella Tyynessä valtameressä ja rajautuu lännessä Japaninmereen ja pohjoisessa Ohotanmereen. Sahalin sijaitsee sen pohjois- ja Kuriilit koillispuolella. Hokkaidō muodostaa muutamien lähisaarten kanssa Japanin suurimman prefektuurin; itse saaren pinta-ala on 77 978 neliökilometriä, prefektuurin 83 453 neliökilometriä eli noin 21 prosenttia Japanin kokonaispinta-alasta. Prefektuurin väkiluku on 5 430 909 (vuonna 2013).

title: Kurume

text: Kurume () on kaupunki Fukuokan prefektuurissa Japanissa. Kaupungin väkiluku vuonna 2014 oli 305 214 ja väestötiheys 1 328 asukasta neliökilometrillä. Kaupungin pinta-ala on 229,84 km². Kurume on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.

title: Japanin liberaalidemokraattinen puolue

text: Japanin liberaalidemokraattinen puolue (LDP, , usein lyhennetty ) on konservatiivinen poliittinen puolue Japanissa. LDP on Japanin suurin puolue, ja se on ollut vallassa lähes yhtäjaksoisesti vuodesta 1955 kahta poikkeusta lukuun ottamatta. Vuonna 1993 oli vallassa lyhyen aikaa oppositiopuolueiden koalitiohallitus ja vuosina 2009–2012 Demokraattisen puoleen johtama hallitus. Demokraattien hallinto osoittautui epäsuosituksi, ja liberaalidemokraatit palasivat päähallituspuolueeksi parlamenttivaaleissa 2012. Puolueen nykyinen puheenjohtaja ja Japanin pääministeri on Shinzō Abe, joka valittiin 26. syyskuuta 2012.

title: Pedrógão Grande

text: Pedrógão Grande on kunta Leirian piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 128,75 km² ja väkiluku 3 915. Pedrógão Granden nykyinen pormestari on sosiaalidemokraatti João Marques.

title: Alankomaiden siirtomaat

text: Alankomaiden merkittävimmäksi siirtomaaksi muodostui kuitenkin Alankomaiden Itä-Intia eli nykyinen Indonesia, joka oli Alankomaiden hallinnassa 1600-luvulta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Japani miehitti sen vuonna 1942. Indonesia julistautui itsenäiseksi heti Japanista vapauduttuaan vuonna 1945, eikä Alankomaat enää sodan jälkeen kyennyt saamaan aluetta uudelleen hallintaansa, vaan joutui tunnustamaan Indonesian itsenäisyyden vuonna 1949. Alankomaille kuului myös Uuden-Guinean länsiosa, nykyinen Irian Jaya. Sekin oli toisen maailmansodan aikana Japanin miehittämänä, mutta joutui sodan jälkeen takaisin Alankomaiden haltuun, kunnes liitettiin Indonesiaan vuonna 1962.

title: Pitcairn

text: Saaren väkiluku oli suurimmillaan 233 vuonna 1937. Sen jälkeen asukkaita on muuttanut ulkomaille, erityisesti Uuteen-Seelantiin, ja nykyinen väkiluku on alle 60.

title: Braga

text: Bragan kunnan pinta-ala on 184,2 km² ja väkiluku noin 181 000. Pitäjiä kunnassa on 62. Nykyinen pormestari on Ricardo Rio.

title: Keisarillisen Japanin laivasto

text: Japanin antauduttua liittoutuneille toisen maailmansodan lopulla ja maan tultua miehitetyksi keisarilliset joukot ja organisaatiot hajotettiin. Vuoden 1947 perustuslaki määrittelee Japanin ainoastaan puolustavan maaperäänsä hyökkääjiä vastaan. Japanin nykyinen laivasto Japanin itsepuolustusvoimien merivoimat (JMSDF) on osa Japanin itsepuolustusvoimia (JSDF).

title: Hinton (Alberta)

text: Vuonna 1939 alueen väkiluku oli noin 1 000 asukasta, mutta taloudellisen taantuman vuoksi se lähes autioitui kymmenen vuotta myöhemmin. Seudulle perustettiin kaksi uutta kaupunkia (Drinnan ja Hinton), ja väkiluku kasvoi huomattavasti vuonna 1955 valmistuneen sellutehtaan aloitettua toiminnan. Nykyinen Hintonin kaupunki perustettiin 27. maaliskuuta 1957, kun vanha Hinton ja läheinen Drinnanin kylä yhdistettiin. Vuonna 1967 kaupungin väkiluku oli 4 467 asukasta ja vuonna 1980 hieman yli 8 000.

title: Kantei

text: Kantei () on Japanin pääministerin virka-asunto. Se sijaitsee Japanin pääkaupungissa Tokiossa. Kantein nykyinen päärakennus otettiin käyttöön huhtikuussa 2002. Rakennuksessa on yhteensä kuusi kerrosta, joista yksi sijaitsee maanpinnan alapuolella.

title: Kitakyūshū

text: Kitakyūshū () on kaupunki Kyūshūn saarella Japanissa Fukuokan prefektuurissa. Kaupunki sijaitsee noin puolimatkassa Shanghain ja Tokion välissä. Kaupungin väkiluku on 977 465 asukasta (2014), mutta esikaupunkeineen väkiluku yltää yli kahden miljoonan. Kaupungista on vain 20 minuutin matka Shinkansen-luotijunalla Kyūshūn saaren suurimpaan kaupunkiin, Fukuokaan. Kitakyūshū on valittu yhdeksi Japanin virallisista suurkaupungeista.

title: Pariisi

text: Vuoden 1999 väestönlaskennassa Pariisin väkiluku oli (pois lukien esikaupungit). Suur-Pariisin asukasluku oli 11 174 743. Pariisin väkiluku on ollut suurimmillaan vuonna 1921, jolloin se ylitti . Sen jälkeen väestö on kuitenkin siirtynyt pois keskustasta asumaan lähiöissä ja esikaupungeissa, ja keskusta-alueen vapaat tontit on rakennettu toimistoiksi eikä asuintaloiksi. Nykyinen hallinto pyrkii muuttamaan tätä suuntausta ja vuonna 2004 väkiluku oli kasvanut ensi kertaa sitten vuoden 1954.

title: Salamis (kaupunki)

text:
Salamis (; kath. Σαλαμίς, "Salamís") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Salamiin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σαλαμίνας, "Dimotikí Enótita Salamínas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Salamiin saarella Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 31 776 ja varsinaisen Salamiin kaupungin väkiluku 25 370 (vuonna 2011). Salamis on Salamiin saaren pääkaupunki, Salamiin kunnan kuntakeskus ja Saarten alueyksikön hallinnollinen keskus.
Salamiin kaupunki sijaitsee Salamiin saaren länsirannikolla Salamiinlahden pohjukassa. Se on väkiluvultaan saaren suurin asutus. Nykyinen Salamiin kaupunki on saaren kolmas tämän niminen kaupunki. Antiikin Salamiin kaupunki sijaitsi alun perin saaren etelärannikolla ja myöhemmin ateenalaisvallan aikana saaren itärannikolla eli Ateenan puolella lähellä nykyistä Ampelákiaa. Nykyinen Salamiin kaupunki on kehittynyt myöhemmin eri paikkaan.

title: Medford (Oregon)

text: Medford on kaupunki Jacksonin piirikunnassa, Oregonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 74 907. Suurkaupunkialueella oli 208 545 asukasta. Medfordin nykyinen pormestari on Gary Wheeler.

title: Weimar

text: Weimar on kaupunki Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Sen nykyinen väkiluku on arviolta 62000. Vanhin merkintä kaupungista on vuodelta 899.

title: Japani

text: Japani on perustuslaillinen monarkia. Japanin perustuslaki määrittelee seremoniallisena keulakuvana toimivan Japanin keisarin ”valtion ja kansan yhtenäisyyden symboliksi”, eikä hänellä ole toisen maailmansodan jälkeen ollut juuri lainkaan poliittista valtaa. Käytännössä keisari toimii Japanin valtionpäämiehen tavoin diplomaattisissa tilaisuuksissa. Nykyinen ja 125. keisari on Akihito, joka nousi valtaistuimelle isänsä Hirohiton kuoltua vuonna 1989. Todellinen poliittinen valta on Japanin pääministerillä ja kansan valitsemalla parlamentilla.[11]

title: Japani

text: Japanilla on naapuriensa kanssa useita rajakiistoja: Venäjän kanssa eteläisistä Kuriileista, Etelä-Korean kanssa Liancourtsaarista, Kiinan ja Taiwanin kanssa Senkakusaarista ja Kiinan kanssa Okinotorishiman asemasta. Toisen maailmansodan lopussa Neuvostoliitto miehitti Mantšurian, pohjoisen Korean, Sahalinin ja Kuriilit, joista viimeisen asema on yhä kiistelty. Nykyinen kiista Liancourtsaarista ( ja ) on ollut käynnissä 1950-luvulta lähtien, kun Etelä-Korea miehitti saaret.[25] Senkaku-saaret vuorostaan sijaitsevat mahdollisesti öljystä ja kaasusta rikkaalla alueella tärkeiden laivareittien varrella. Japanilla on myös kiista Pohjois-Korean kanssa maahan siepatuista japanilaisista ja Pohjois-Korean joukkotuhoaseohjelmasta. Toisen maailmansodan aikaiset Japanin sotarikokset hiertävät yhä Japanin välejä erityisesti Etelä-Koreaan ja Kiinaan.

title: Wakayama

text: Wakayama () on Wakayaman prefektuurin pääkaupunki Kansain alueella Japanissa. Kaupunki perustettiin 1. huhtikuuta 1889. Sen pinta-ala on 209,23 km², väkiluku on 364 988 (vuonna 2014) ja väestötiheys 1 744 asukasta neliökilometrillä. Wakayama on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.

title: Kashihara

text: Kashihara on vanhaa kulttuurialuetta, jossa on säilynyt lukuisia historiallisia kohteita. Legendan mukaan Japanin myyttinen ensimmäinen keisari Jinmu laskeutui sinne valloittaakseen Yamaton ja perusti sinne keisarillisen palatsin. Japanin lyhytaikainen pääkaupunki Fujiwara-kyō sijaitsi 600-luvun lopulla Kashiharan alueella Kagu-, Miminashi- ja Unebivuorten ("Yamato sanzan") välissä. Myöhemmin Imain alue, nykyinen Imaichōn kaupunginosa, kehittyi merkittäväksi kauppakaupungiksi. Siellä on säilynyt runsaasti Edo-kauden vanhoja rakennuksia. Nykyinen Kashiharan kaupunki muodostettiin kuuden kunnan kuntaliitoksen myötä vuonna 1956; toisen maailmansodan jälkeen liikenteen solmukohdassa sijaitseva kaupunki on kasvanut voimakkaasti asuinlähiönä.


query: Kuka näytteli pääosaa Fakta homma sarjassa?

title: Fakta homma

text: Fakta homman keskiössä on kaksi keski-ikäistä pariskuntaa: Pirjo "Pirre" Kaasinen (Eija Vilpas) ja Heikki "Heka" Kaasinen (Lasse Karkjärvi) sekä Hannele "Hansu" Kaakko (Riitta Havukainen) ja Aulis Kaakko (Taneli Mäkelä). 1990-luvulla tuotetuista jaksoista jäi pois Taneli Mäkelä, jolloin hänet tavallaan korvasi Mikko Kivinen, joka näytteli leskeksi jääneen Hansun uutta miesystävää, Reima Heleniusta.

title: Fakta homma

text: Vuoden 1987 Fakta hommissa on sama henkilögalleria kuin edellisvuonna. Kaakkojen ja Kaasisten vaatteet ja aatteet eivät vuodessa ole juuri muuttuneet. Kestoltaan jaksot ovat hieman pidempiä kuin edellisvuonna kuvatut, tuotantokauden yhteiskesto on noin 81 minuuttia. Ohjaajana on edelleen Hannele Rubinstein.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Aikalaiskriitikot antoivat Fakta hommalle melko huonot arviot. Helsingin Sanomien Helena Yläsen mielestä sarjan parhaat ominaisuudet oli vesitetty elokuvaversiossa, joka olisi vaatinut selkeitä juonen kaaria alkuperäissarjan nokkelien "puhuvien postikorttien" sijaan. Kalevan Sauli Pesosen mielestä televisiosarjan sinänsä hauskat hahmot muuttuivat elokuvaversiossa lähinnä pitkästyttäviksi. Fakta homman huonoa kuvanlaatua moitittiin: elokuva oli siirretty kuvanauhalta filmille.[2]

title: Robert Enckell

text: Valkokankaalla Enckell on näytellyt useita sivuosia, hänen roolitehtävänsä ovat tyypillisesti hyvässä sosioekonomisessa asemassa olevia miehiä: kapteeneita, pankinjohtajia ja tuomareita. Olli Saarelan elokuvassa "Rukajärven tie" hän näytteli kapteeni Rautakorpea, Timo Koivusalon elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" hänellä oli tuomarin rooli. Enckell näytteli myös Jörn Donnerin draamaelokuvassa "Armi elää!". Niin ikään televisiossa Enckell on nähty ennen kaikkea sivurooleissa; hän on ollut mukana muun muassa televisiosarjoissa "Hovimäki", "Rikospoliisi Maria Kallio" ja "Kymenlaakson laulu". Hänen ensimmäinen televisiotehtävänsä oli rättikauppias komediasarjassa "Fakta homma". Sairaaladraamassa "Ihon alla" Enckell näytteli pääministeriä. Ruotsalaisessa minisarjassa "Päivät joina kukat kukkivat" (2019) hän näyttelee autolautta Mariellan kapteenia.

title: Fakta homma

text: Jukka Kajava arvosteli vuoden 1996 Fakta hommat Helsingin Sanomissa otsikolla "Kakkosen Fakta homma palaa, Hansu haluaa tumman miehen". Kajava: "Tänään sarja palaa kymmenen vuoden mittaiselta 'kesätauolta' ohjelmistoon sekä uusin että entisin voimin." "Samat toppahousut, raitaverkkarit ja hiuspinnit eli klipsit kirkuvat kauheuttaan uusissakin Fakta hommissa." "Fakta homma syntyi alkujaan Teatterikorkeakoulussa." "Suomi riemastui---hahmojen ja arvojen kaikkinaisessa kamaluudessa oli jotain vastustamattoman tuttua."

title: Fakta homma

text: Fakta homma on episodisarja ja sille on tyypillistä, että sama näyttelijä nähdään eri rooleissa. Esimerkiksi Ville Virtasella on neljä eri roolihahmoa: hän näyttelee poliisia, kaupan myyjää, elokuvateatterin katsojaa ja ravintolan eteisvahtimestaria. Viidentenä Fakta homma -roolina hänellä on radiotoimittajan rooli sarjan pohjalta tehdyssä elokuvassa.

title: Fakta homma

text: Fakta homma (elokuva)

title: Fakta homma (elokuva)

text: Mikko Kivinen on kolmannessa Fakta homma -roolissaan Niemisenä. Ville Virtasen radiotoimittaja on hänen viides roolinsa Fakta homma -tuotannoissa. Televisiosarjassa hänellä on neljä eri roolihahmoa. Saija Hakola vilahtaa kreditoimattomassa sivuosassa naisena leirintäalueella, Jaakko Salo on hanuristina.

title: Fakta homma

text: Vuonna 1986 televisiolle tuotetut Fakta hommat ovat noin 10–15-minuuttisia pienoisnäytelmiä. Niiden yhteiskesto on noin 131 minuuttia. Jaksot ohjasi Hannele Rubinstein.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Matkalle leirintäalueelle nelikko kohtaa Fakta homma -televisiosarjasta tutun väärennettyjen taulujen myyjän Bruno Kopsuksen, joka änkeää itsensä väkisin Auliksen Ladaan. Bruno on matkalla Savonlinnaan ja jättää nelikon saatuaan paremman kyydin. Huoltoasemalla tavataan 1980-luvun kuuluisuus, televisiojuontaja Kari Salmelainen, jolta pyydetään nimmarit.

title: Fakta homma

text: Vuoden 1996 Fakta hommat eroavat 1980-luvun jaksoista sikäli, että kukin jakso on juonellisesti melko yhtenäinen. Jaksot ovat niin ikään kestoltaan pidempiä, noin 17–21-minuuttisia, yhteensä tuotantokauden jaksot kestävät noin 150 minuuttia. Riitta Havukainen käsikirjoitti jaksot 2, 4, 6 ja 7. Eija Vilpas puolestaan käsikirjoitti jaksot 1, 3, 5 ja 8. Ohjaajana toimi Jukka Mäkinen ja tuottajana Olli Tola.

title: Fakta homma

text: 1990-luvun Fakta hommista tuli kahden naisen show, sillä Taneli Mäkelän kieltäydyttyä jatkosta Aulis Kaakko kirjoitettiin hautaan. Vuonna 1996 kuvattiin kahdeksan Fakta hommaa. Pariskuntien lapsia näyttelivät edelleen Ville Vierikko ja Sinna Virtanen. Hansun, Pirren ja Hekan aatteet muuttuivat kymmenessä vuodessa yhtä vähän kuin heidän vaatteensakin. Pirre uskoo Neuvostoliiton olevan yhä pystyssä, Hansu jakaa ihmiset edelleen tiukasti "meihin normaaleihin" ja vaarallisiin muukalaisiin, Heka on yhä hiljaa Pirren tossun alla. Välillä Pirre ja Hansu piipahtavat Auliksen haudalla herättämässä kiusallista huomiota. Leskirouva Hannele Kaakolle yritetään kovasti touhuta uutta miestä. Mikko Kivisen tulkitsema Reima Helenius saattaisi olla sopiva, vaikka hänellä onkin "se rasvasolu".

title: Eija Vilpas

text: Vilpas on valmistunut opettajaksi sekä käynyt Teatterikorkeakoulun. 1980-luvulla hän nousi maanlaajuiseen kuuluisuuteen "Fakta homma" -televisiosarjassa, jossa hän näytteli opiskelutovereidensa Riitta Havukaisen, Lasse Karkjärven ja Taneli Mäkelän kanssa. Vilppaan näyttelemä Pirre oli alun perin hänen opinnäytetyönsä Teatterikoulussa. Televisiosarjan lisäksi "Fakta hommasta" tehtiin Spede Pasasen tuottama elokuva vuonna 1987. Jatko-osia "Fakta homma" -sarjaan kuvattiin 1996–1998. Vilpas ja Havukainen ovat myöhemminkin tehneet keikkoja "Fakta homman" Pirrenä ja Hansuna. Vuodesta 1988 Vilpas on toiminut kiinnitettynä näyttelijänä Helsingin Kaupunginteatterissa.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma oli alkuaan Riitta Havukaisen ja Eija Vilppaan projekti, jonka he suunnittelivat Teatterikorkeakoulun opetusnäyttämölle. Lasse Karkjärvi ja Taneli Mäkelä tulivat omasta aloitteestaan mukaan aviomiehiksi. Spede Pasanen kiinnostui Fakta hommasta ja tuotti sen pohjalta elokuvan vuoden 1987 kakkostuotantonaan. Ykköstuotantona oli Uuno Turhapuro – kaksoisagentti. Fakta homma jäi Jukka Virtasen viimeiseksi elokuvaohjaukseksi, 1960-luvulla hän oli ohjannut useita Spede-tuotantoja.[3]

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma on julkaistu kotikäyttöön sekä analogisena VHS:nä että digitaalisena DVD:nä. Elokuvassa on monoääni ja kuvasuhteena 4:3.

title: Eija Vilpas

text: Elokuvissa Vilpas on esiintynyt vuodesta 1981. Tärkeimpiä rooleja on ollut pääosa Janne Kuusen vuoden 1987 filmissä "Älä itke Iines". Samannimiseen televisiosarjaan perustuvassa elokuvassa "Fakta homma" (1987) hän näyttelee Pirjo ”Pirre” Kaasisen hahmossa toista naispääosaa. "Arvottomissa" (1982) hänen roolinsa on ruletinhoitaja, "Ursulassa" (1986) Mårtenin vaimo Marja-Liisa, "Pelon maantieteessä" (2000) Saara Tanner ja elokuvassa "Täällä Pohjantähden alla" (2009) Aliina Laurila. "Vääpeli Körmy" -elokuvissa hän on esittänyt vänrikki Nappulan vaimoa, vänrikki Pienimäen vaimoa ja rouva Naperoa. Vilppaan huomattavimpia televisioelokuvarooleja ovat "Valkoinen nainen" (1989), "Kallion kimallus" (1994), Naisten sauna (1995) ja "Putkinotko" (1998).

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma -elokuva ei pystynyt toistamaan televisiosarjan suosiota: se sai vain 29000 katsojaa. Televisiosarjaan kuvattiin vuosina 1996 ja 1997 kuusitoista uutta jaksoa, jotka ovat pitkälti Hansun ja Pirren show’ta, sillä Aulis kirjoitettiin manan majoille Taneli Mäkelän jättäydyttyä pois jatkosta.[3]

title: Fakta homma

text: Televisiosarjan pohjalta tehtiin vuonna 1987 Fakta homma -niminen elokuva, jonka ohjasi Jukka Virtanen ja tuotti Spede Pasanen. 2000- ja 2010-luvuilla Havukainen ja Vilpas ovat tehneet Faktaa hommaa kahden naisen lavashow'na. Yle Myynti on julkaissut kaikki Fakta homma -jaksot DVD:nä.[1]

title: Ville Vierikko

text: Yle TV2:n komediasarjassa "Fakta homma" Vierikko esitti 1980-luvulla Aulis ja Hannele Kaakon poikaa Pasia. Kymmenen vuotta myöhemmin hän näytteli teini-ikäistä Pasia. Vierikko esitti poikarooleja myös elokuvissa "Fakta homma" ja "Kiljusen herrasväen uudet seikkailut".

title: Fakta homma

text: Fakta homman henkilöhahmot olivat alun perin tekijöidensä opinnäytetyö Teatterikorkeakoulusta, ja sen juuret ulottuvat vuoteen 1984. Karkjärvi ja Mäkelä näkivät Vilppaan ja Havukaisen luomat naishahmot lavalla, ja kehittivät näille aviomiehet. Ohjaaja Reima Kekäläinen näki Auliksen, Hansun, Hekan ja Pirren esiintymässä ja vaikuttui näkemästään. Hän kiinnitti tekijät Yleisradion TV2-kanavalle. Sarjan alkuperäinen nimi oli Ahovalinnat.[2]

title: Kimmo Otsamo

text: Otsamo tunnetaan myös "Fakta homma" -televisiosarjan sketsistä ”Eestiläinen taulukauppias”, jossa hän näytteli virolaista taulukauppias Bruno Kopsusta. Hän näytteli samaa hahmoa elokuvassa "Fakta homma".

title: Heka Metal

text: Heka on "Fakta homma" -TV-sarjan hahmon Heikki Kaasisen hellittelynimi. Kansikuva on mukaelma Venomin vuoden 1982 albumista "Black Metal".

title: Fakta homma (elokuva)

text: Fakta homma on suomalainen komediaelokuva vuodelta 1987. Se pohjautuu Yle TV2:n tuottamaan saman nimiseen televisiosarjaan.[1] Fakta homman vahvasti karrikoidut pariskunnat, Aulis ja Hansu sekä Heka ja Pirre, matkaavat leirintäalueelle viettämään juhannusta. Matkan aikana nelikko kohtaa monen sortin sakkia, kuten taiteilijoita, suositun televisiokasvon, Niemisen pariskunnan ja Auliksen entisen kansakoulunopettajan. Elokuva sai vaisun vastaanoton niin yleisöltä kuin kriitikoiltakin.

title: Fakta homma

text: Fakta homma on suomalainen komediasarja, jota tehtiin seitsemäntoista osaa vuosina 1986 ja 1987. Jatkoa seurasi vuosina 1996 ja 1997, jolloin tehtiin kuusitoista osaa. Tuotantoyhtiönä oli Yle TV2.

title: Nuoli (minisarja)

text: Nuoli ("The Arrow") on kanadalaisen CBC:n tuottama kaksiosainen minisarja, joka esitettiin ensimmäisen kerran kotimaassaan tammikuussa 1997. Se kertoo tositapahtumiin pohjautuen Avro Canada CF-105 Arrow -lentokoneen kehitystyöstä 1950-luvulla. Sarjan pääosassa näytteli Dan Aykroyd, joka esitti Avro Canadan johtaja Crawford Gordonia. Sarjassa esiintyivät cameorooleissa muun muassa Michael Moriarty ja Christopher Plummer. Sarjan tuotantokustannukset olivat 7,8 miljoonaa dollaria. "Nuolta" kritisoitiin sen tavasta sekoittaa fakta ja fiktio.

title: Fakta homma

text: Vuosina 1986 ja 1987 tuotetut Fakta hommat on julkaistu sekä VHS:nä että DVD:nä. Vuosien 1996 ja 1997 jaksot on julkaistu DVD:nä. Yle Myynti julkaisi kaikki Fakta hommat kolmen levyn DVD-kokoelmana vuonna 2014. Jaksojen yhteiskesto on noin 584 minuuttia. Ensimmäinen levy sisältää 1980-luvun seitsemäntoista Fakta hommaa, jotka kuvattiin kesinä 1985, 1986 ja 1987. Toinen levy sisältää vuoden 1996 jaksot ja kolmas levy vuoden 1997 jaksot, jotka ovat toistaiseksi viimeiset Fakta homma -televisioinnit.

title: Koljosen tiekiista

text: Koljosen tiekiista on suomalainen vuonna 2008 alkunsa saanut humoristinen hardcore punk -yhtye. Yhtye sai alkunsa kesällä 2008 Viikatteen keikkabussissa yhtyeen jäsenten katsellessa televisiosarjaa "Fakta homma". "Fakta hommasta" ovat peräisin yhtyeen jäsenten taiteilijanimet Koljonen, Hartikainen ja Lehto. Myös yhtyeen kappaleiden sanoituksissa on sarjasta vaikutteita. Musiikillisiksi vaikuttajikseen yhtye on maininnut 1980-luvun suomalaiset HC-yhtyeet, kuten Terveet Kädet ja KTMK.

title: Kimmo Otsamo

text: Kimmo Otsamo (18. huhtikuuta 1963 Oulu – 30. elokuuta 1992 Lahti) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa elokuvissa "Da Capo", "Fakta homma" ja televisioelokuvassa "Me olemme viisi ystävää".

title: Fakta homma

text: Jutunjuurta löytyy mistä vain: politiikasta, ihmissuhteista, naapureista tai vaikkapa lastenkasvatuksesta. Fakta homman jaksoissa perättäiset kohtaukset eivät useinkaan muodosta juonellisesti eheää kokonaisuutta, vaan ovat lähinnä toisistaan riippumattomia pienoisnäytelmiä. Sarjassa ei myöskään ole juonellista jatkumoa, vaan kyse on episodisarjasta. Tapahtumat sijoittuvat katsojalle tunnistettaviin tilanteisiin, mutta Fakta homman nelikko käyttäytyy niissä tavanomaisesta poikkeavin tavoin. Esimerkiksi ravintolassa he alkavat syödä omia nakkejaan ja pankkiautomaatilla he remuavat niin äänekkäästi, että vartijan on puututtava tilanteeseen.

title: Fakta homma (elokuva)

text: Ohjaus: Jukka Virtanen Tuottaja: Spede Pasanen Tuotannonjohto: Reija Virolainen Käsikirjoitus: Riitta Havukainen, Taneli Mäkelä & Eija Vilpas Kuvaus: Juha Jalasti, Timo Jalasti (assistentti) & Kari Petäjäniemi (assistentti) Leikkaus: Eva Jaakontalo Äänitys: Pekka Lampela & Tero Malmberg Musiikki: Jaakko Salo & Nono Söderberg Musiikin sovitus: Jaakko Salo Järjestäjä: Tauno Lahtinen Maskeeraaja: Saija Hakola Kuvaussihteeri ja still-kuvat: Reija Virolainen Juliste: Pertti Pasanen Fakta-homma-teema: Nono Söderberg Muusikot: Nono Söderberg (harmonikka Fakta-homma-teemassa) & Jaakko Salo (harmonikka) Tuotantoyhtiö: Filmituotanto Spede Pasanen Oy, 1987