query: Mitä austeniitti tarkoittaa?

title: Austeniitti

text: Austeniitti on metallinen, ei-magneettinen raudan allotrooppi tai raudan ja seosaineen liuos, jolla on pintakeskinen kuutiollinen kiderakenne. Seostamattomassa hiiliteräksessä austeniitti esiintyy eutektoidisen lämpötilan eli noin 1000 K:n tai 727°C yläpuolella. Eri seosaineet muuttavat teräksen eutektoidista lämpötilaa. Austeniitti on nimetty Sir William Chandler Roberts-Austenin mukaan (1843–1902).

title: Austeniitti

text: Hiiltä liukenee austeniittiin maksimissaan 2.03 massaprosenttia 1420 K:n lämpötilassa (1147°C)

title: Sementiitti

text:
Teräksessä ja valuraudassa oleva hiili voi esiintyä pääasiassa kahdessa muodossa: joko pieninä pelkistä hiiliatomeista koostuvina grafiittikiteinä tai kemiallisena yhdisteenä, rautakarbidina eli sementiittinä.
Termodynaamisen tasapainon vallitessa sementiittiä ei esiinny, vaan kaikki hiili on grafiittina, kaikki rauta ferriittinä tai korkeissa lämpötiloissa austeniittina. Sementiitti on kuitenkin metastabiili yhdiste, ja kun sitä on muodostunut, se on varsin pysyvää, ellei lämpötila ole kovin korkea. Sulan hiilipitoisen raudan jähmettyessä hiili sekoittuu tällöin muodostuvaa ferriittiin ja austeniittiin, mutta erkanee niistä seoksen jäähtyessä, jolloin seoksen hiilipitoisuudesta, jäähtymisnopeudesta ja muista seoksessa esiintyvistä aineista riippuen syntyy vaihtelevassa suhteessa sekä grafiittia että sementiittiä. Kun hiilipitoisuus on pieni, on epätodennäköistä, että tarpeeksi monta hiiliatomia sattuisi niin lähelle toisiaan, että ne voisivat muodostaa grafiittia, ja tällöin pääosa hiilestä sitoutuukin rautaan sementiitiksi. Pienen hiilipitoisuuden ohella grafiitin muodostumista edistävät myös suuri jäähtymisnopeus sekä muista seosaineista kromi ja mangaani, kun taas sementiitin muodostumista edistävät korkea hiilipitoisuus, hidas jäähtymisnopeus sekä seosaineista pii, nikkeli ja alumiini.

title: Austeniitti

text: Kun austeniitti jäähtyy, se usein muuttuu ferriitin ja sementiitin sekoitukseksi kun hiili diffusoituu. Perliittiä saattaa syntyä, riippuen seoksesta ja jäähdytysnopeudesta. Jos jäähdytysnopeus on riittävän suuri, ferriittiä ja sementiittia ei muodostu, vaan sen sijaan seoksessa saattaa tapahtua suuria hilavääristymiä, jotka tunnetaan martensiittisena reaktiona. Tässä teollisesti tärkeässä reaktiossa estetään hiilen diffuusio suuren jäähdytysnopeuden johdosta ja seurauksena on tkk-rakenne. Tuloksena on kovaa martensiittia. Jäähdytysnopeus määrää faasien suhteelliset osuudet ja siten teräksen mekaaniset ominaisuudet kuten kovuuden ja murtolujuuden. Sammutusta seuraava päästö tai myöstö muuttavat osan hauraasta martensiitista päästömartensiitiksi. Jos huonosti karkenevaa terästä sammutetaan, merkittävä osa austeniitista säilyy mikrorakenteessa.

title: Md30-lämpötila

text: Kaikki austeniittiin liukenevat seosaineet laskevat Md-lämpötilaa eli stabiloivat austeniittia - myös δ-ferriittiä suosivat seosaineet pii, kromi ja molybdeeni.

title: Austeniitti

text: Tiettyjen seosaineiden kuten mangaanin tai nikkelin lisääminen stabiloi austeniittista rakennetta helpottaen niukkaseosteisten terästen lämpökäsittelyä. Ääritapauksessa, kuten austeniittisessa ruostumattomassa teräksessä paljon suurempi seosainepitoisuus tekee rakenteesta vakaan jopa huoneenlämmössä. Toisaalta eräät seosaineet kuten pii, molybdeeni ja kromi tekevät austeniitin epävakaammaksi nostaen eutektoidista lämpötilaa.

title: Teräs

text: Jäähdytettäessä hitaasti ylikyllästeinen austeniitti muuttuu ferriitiksi, ja hiilen ylijäämä muodostaa sementiittiä, Fe3C (rautakarbidia), joka muodostaa ferriittimatriisiin lamellimaista, perliitiksi kutsuttua mikrorakennetta. Sementiitti on kova ja hauras faasi. Lamellimainen perliitti palloutuu riittävän pitkään tai riittävän korkeassa lämpötilassa hehkutettaessa. Tällöin sitkeys paranee.

title: Austeniitti

text: Luokka:Metalliseokset Luokka:Rauta

title: Duplex-teräs

text: Duplex-teräksiä voidaan käyttää useissa eri sovelluksissa niiden hyvien mekaanisten ja kemiallisten ominaisuuksien vuoksi. Duplex-teräksien käyttöä kuitenkin rajoittaa lämpötila. Lämpötilan noustessa yli 250 °C:een voi duplex-teräksessä ilmetä haurastumista. Tyypillisimpiä käyttökohteita ovat mm:Duplex-terästä valmistettaessa on tavoitteena valmistaa seos, jossa on n. 50% austeniittia ja 50% ferriittiä. Kaupallisten seosten suhde voi olla myös 40/60, eli 40% austeniittia ja 60% ferriittiä. Valmistusprosessi noudattaa yleistä ruostumattomien terästen valmistusta. Työstön vaiheita ovat mm. sulatus, valaminen, muotoilu, lämpökäsittely, leikkaus ja viimeistely. Lämpökäsittely on teräkselle välttämätön työstövaihe. Lämpökäsittelyssä (hehkutus) terästä kuumennetaan ja jäähdytetään valvotuissa olosuhteissa sisäisten jännitysten laukaisemiseksi. Lämpökäsittelyssä tulee ottaa huomioon haurautta aiheuttavan sigmafaasin muodostuminen. Sigmafaasi on kromin ja raudan välinen faasi, joka ilmenee työstölämpötilan ollessa 600-950 °C. Sigmafaasilla on tetragonaalinen kiderakenne, jonka syntyä edesauttavat ferriitin stabiloijat Si ja Mo. Käytetty lämpökäsittely riippuu käytetyn materiaalin mikrorakenteesta.

title: Austeniitti

text: Austeniitti on bulkkinametallina stabiilia ainoastaan yli 910°C:n lämpötilassa. Kuitenkin pintakeskiskisen kuutiollisen (pkk) tai timanttikuutiollisen perusaineen käyttö mahdollistaa pkk-rakenteisten siirtymämetallien epitaksiaalisen kasvun. Austeniitin epitaksiaalinen kasvu timantin (100) sivulla on mahdollista, koska lähekkäiset hilat täsmäävät ja timantin (100) sivulla on pkk-rakenne. Useamman kuin yhden molekyylin paksuinen kerros austeniittia voidaan kasvattaa, koska kriittinen paksuus jännitetyssä monikerroksessa on määritelty ja se täsmää teorian kanssa.

title: Perliitti (metallurgia)

text: Perliittiä muodostuu austeniittisessa tilassa olevan teräksen jäähtyessä. Eutektoidisen teräksen jäähtyessä sopivalla nopeudella syntyy rakenteeseen vuorotellen ferriitti- ja sementiittilamelleja ja teräksestä tulee täysin perliittinen. Jäähtymisnopeuden ollessa niin suuri, että hiili ei ehdi poistumaan austeniitista diffuusion avulla ja muodostamaan sementiittiä, syntyy ferriitin hiiliylikylläisiä muotoja martensiittia ja bainiittia. Nämä rakenteet ovat lujia ja monet terästen lämpökäsittelyt, kuten karkaisu ja bainitointi perustuvat juuri näiden faasien syntymiseen.

title: Austeniitti

text: Monilla magneettisilla aineilla Curie-piste eli lämpötila, jossa magneettinen materiaali lakkaa olemasta magneettinen on lähes sama kuin lämpötila, jossa aine muuttuu austeniittimuotoon. Austeniitti on paramagneettista, kun taas martensiitti ja ferriitti ovat voimakkaasti ferromagneettisia.

title: Ruostumaton teräs

text: Duplextyyppiset teräkset sisältävät likimain yhtä paljon austeniittista ja ferriittistä mikrorakennetta, joka on saatu seostamalla teräkseen enemmän ferriittiä suosivia ja vähemmän austeniittia suosivia aineita kuin austeniittisilla teräslajeilla. Näissä teräksissä yhdistyvät parhaimmillaan sekä austeniittisten että ferriittisten hyvät ominaisuudet hitsattavuuden, muovattavuuden ja korroosionkestävyyden puolesta.

title: Teräs

text: Teräksen karkaisu perustuu faasimuutokseen austeniitista martensiitiksi. Austeniitin kiderakenne on pintakeskinen kuutiollinen (PKK), ja pystyy siten liuottamaan hiiltä välisijoihinsa. PKK-kiderakenteessa on välisijoja (koloja), jonne hiiliatomi mahtuu, kun taas tilakeskisessä kuutiollisessa kiderakenteessa (TKK) ei vastaavia välisijoja ole. Teräs alkaa muuttua austeniitiksi ja hiili diffundoitua austeniitin välisijoihin lämpötilassa 723°C (kts. rauta-hiili -tasapainopiirros). Jäähdytettäessä terästä hitaasti ehtii hiili poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa teräksen kiderakenteeksi tulee rauta-hiili-tasapainopiirroksen mukainen kiderakenne (ferriittinen, perliittinen tai ferriittis-perliittinen, riippuen hiilen määrästä). Nopeasti sammutettaessa (jäähdytettäessä) ei hiili ehdi poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa kiderakenne muuttuu martensiitiksi. Martensiittinen teräs on hyvin kovaa ja lujaa, mutta haurasta. Martensiittinen kiderakenne on metastabiili tasapainotila, ja tällä tarkoitetaan sitä, että huoneenlämmössä martensiitti on pysyvä kiderakenne, mutta riittävästi lämmitettäessä hiiltä poistuu martensiittirakeista, teräksen kovuus alenee ja sitkeys kasvaa.

title: Md30-lämpötila

text: Määritelmän mukaan lasketussa Md-lämpötilassa 30% muokkausasteella kylmämuokatusta austeniitista 50% muuttuu α´-martensiitiksi.

title: Martensiitti

text: Martensiittia voi syntyä mekaanisen muokkauksen seurauksena austeniitista metastabiileissa austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä (esimerkiksi 17Cr-7Ni-teräs). Esimerkiksi kylmävalssaamalla voidaan austeniittiseen teräkseen saada martensiittia, mikä lujittaa terästä voimakkaasti. Taipumusta martensiitin muodostukseen austeniittisissa ruostumattomissa teräksissä kuvataan Md30-lämpötilan avulla.

title: Austeniitti

text: Seppä luo faasimuutoksia rauta-hiili systeemiin, jotta hän voi hallita materiaalin mekaanisia ominaisuuksia. Usein hän käyttää hehkutusta, sammutusta ja päästöä tai myöstöä. Kuuman metallin lämpötila voidaan likipitäen päätellä sen lähettämän hehkuvalon väristä. Austeniitin syntyessä keski- tai runsashiilisessä teräksessä kappaleen väri muuttuu punaisesta oranssiksi.

title: Md30-lämpötila

text:
Kaava ottaa huomioon myös raekoon (GS ASTM E112) vaikutuksen: pienirakeinen austeniitti on stabiilimpaa kuin suurirakeinen.
Raekoon vaikutus huomioidaan, kun se poikkeaa tavallisesta raekoosta 8.

title: Duplex-teräs

text: Duplex-teräksillä on austeniittis-ferriittinen mikrorakenne. Mikrorakenteessa esiintyy ferriittirakeita austeniittisessa ruostumattomassa teräksessä. Tämän takia terästä kutsutaan ”duplex-teräkseksi”. Austeniitin ja ferriitin osuudet teräksessä ovat riippuvaisia seostuksesta ja käytetystä lämpökäsittelystä. Useasti austeniittia ja ferriittiä on mikrorakenteessa yhtä paljon. Duplex-teräksen sitkeys ja kovuus ovat riippuvaisia mikrorakenteessa esiintyvien ferriittirakeiden hienojakoisuudesta. Sitkeys esiintyy austeniittisten ja ferriittisten laatujen välissä. Tasapainopiirroksesta voidaan lukea, että duplex-teräkselle tyypillinen austeniittis-ferriittinen mikrorakenne saadaan aikaan kun kromipitoisuus on noin 21,5-25% ja nikkelipitoisuuden ollessa 1,5-7%. Kromi- ja nikkeliekvivalentit voidaan määrittää seuraavasti:Sulan faasin esiintyminen edellyttää noin >1500 °C:n lämpötilaa. Ternäärinen tasapainopiirros osoittaa myös, että pienet muutokset kromi-ja nikkelipitoisuudessa aiheuttavat suuret muutokset austeniitti-ja ferriittipitoisuuksiin.

title: Valssaus

text: Kuumavalssauksessa teräsaihiota muokataan 800-1200 asteessa valssaimen valssien välissä useita kertoja, jolloin sen karkea rakenne hienonee pienirakeiseksi austeniitiksi. Jäähdytysvaiheessa teräksessä tapahtuu faasimuutoksia.[1]

title: Austeniitti

text: 912 ja 1394°C välillä α- (alfa)-raudassa tapahtuu faasimuutos, jolloin se muuttuu γ- (gamma)-raudaksi, joka tunnetaan myös nimellä austeniitti. Sillä on α-rautaan nähden muutoin samankaltaiset ominaisuudet, mutta α-raudalla on tilakeskinen kuutiollinen (tkk), γ-raudalla eli austeniitilla pintakeskinen kuutiollinen kiderakenne. Austeniitti on pehmeää ja taipuisaa, mutta pystyy liuottamaan huomattavasti enemmän hiiltä (2.04 massaprosenttia 1146°C).

title: Martensiitti

text: Martensiitti on teräksissä esiintyvä lievästi tetragonisen hilarakenteen omaava ferriitti, eli tilakeskinen tetragoninen hilarakenne, joka syntyy austeniitista leikkautumalla ilman diffuusiota. Martensiitti syntyy seostamattomaan tai niukkaseosteiseen teräksen nopean jäähtymisen eli karkaisun yhteydessä austeniitti-faasista tietyllä lämpötila-alueella (Ms - Mf, missä reaktion alkamislämpötila on Ms ja loppumislämpötila Mf). Nämä lämpötilat riippuvat hiilipitoisuudesta. Martensiitti on sitä kovempaa mitä suurempi sen hiilipitoisuus on. Martensiitti on hiiliylikyllästeinen, koska hiili ei ehdi sitoutua karbideihin nopean jäähdytyksen aikana, vaan jää liuenneeksi martensiitin hilaan välisija-atomeina.

title: Austeniitti

text: Bainiittikarkaisua () käytetään rautapohjaisten metallien mekaanisten ominaisuuksien parantamiseen. Metalli kuumennetaan rauta-sementiitti-faasidiagrammissa austeniittialueelle ja päästetään suola-altaassa tai jäähdytysaineessa, joka on lämpötilaltaan 300-375°C. Metallia lämpökäsitellään mainituilla lämpötilarajoilla, kunnes austeniitti on muuttunut bainiitiksi tai ausferriitiksi (bainiittinen ferriitti + korkeahiilinen austeniitti). Muuttamalla austenoinnin lämpötilaa, prosessi voi tuottaa erilaisia haluttuja mikrorakenteita. Korkeampi austenointilämpötila voi tuottaa korkeamman hiilipitoisuuden austeniitissa, kun taas alempi lämpötila tuottaa tasaisemmin jakautuneen bainiittirakenteen. Hiilipitoisuus austeniitissa muuttuu austenointiajan funktiona.

title: Md30-lämpötila

text:
Materiaalin muovattavuuteen suuresti vaikuttava Md-lämpötila lasketaan austeniittisen ruostumattoman teräksen koostumuksesta.
Se kuvaa austeniitin stabiilisuutta kylmämuokkauksessa ja muovausprosesseissa. Mitä positiivisempi arvo, sitä korkeammassa lämpötilassa austeniitti transformoituu martensiitiksi.

title: Austeniitti

text: Austenoinnilla tarkoitetaan raudan, rautapohjaisen metallin tai teräksen kuumentamista niin, että sen kiderakenne muuttuu ferriitistä austeniitiksi. Epätäydellinen austenointi voi jättää liukenemattomia karbideja aineen matriisiin. Joissakin rautalaaduissa, rautapohjaisissa metalleissa ja teräksissä karbideja saattaa esiintyä tai olla läsnä austenoinnissa. Yleinen termi tälle on kaksivaiheinen austenointi.

title: Jännityskorroosio

text: Kuopiossa sijaitsevan Rauhalahden kylpylän välikaton romahtaminen vuonna 2003 oli onnettomuustutkintalautakunnan raportin mukaan seurausta kiinnitinlankojen jännityskorroosiosta. Välikaton kiinnitinlangat olivat AISI 304 austeniittista ruostumatonta terästä, jotka altistuivat kloridipitoiselle ilmalle. Vastaavanlaisia onnettomuuksia on tapahtunut myös Sveitsissä 1981 ja Alankomaissa 2001.

title: Ruostumaton teräs

text: Austeniittisissa teräksissä on toisena pääseosaineena aina nikkeliä ja/tai mangaania kromin lisäksi. Tyypillinen koostumus on 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä (kuitenkin vähintään 17 % kromia ja 7 % nikkeliä). Austeniittista rakennetta stabiloivia seosaineita ovat hiili, mangaani, nikkeli, kupari ja typpi. Välisija-atomeina austeniittiin liukenevat hiili ja etenkin typpi lujittavat voimakkaasti terästä.

title: Ruostumaton teräs

text: Ferriittisten terästen mikrorakennetta stabiloivat seosaineet kromi, pii ja molybdeeni Näissä teräksissä on kromia 12–25 prosenttia ja hiiltä alle 0,1 prosenttia. Rakenne on ferriittinen ja magneettista, mutta teräs ei karkene lämpökäsittelyllä. Ferriittisen rakenteen varmistamiseksi pyritään austeniittia suosivien alkuaineiden pitoisuudet saamaan mahdollisimman pieniksi.

title: Austeniitti

text: Hypereutektisen valuraudan kuumentaminen yli 730°C aiheuttaa austeniitin muodostumisen primäärisen sementiitin kristalleihin. Valkoisessa raudassa austeniittia muodostuu primäärisen sementiitin ja ferriitin rajapinnassa. Kun austeniitti ydintyy sementiitissä, ne esiintyvät lamelliryppäinä, jotka suuntautuvat sementiittikristallin pinnan suuntaisesti. Austeniittia syntyy kun sementiitistä siirtyy hiiltä ferriittiin.

title: Rauta

text: Kuumennettuna 912 °C:n ja 1 400 °C:n välille α-raudassa alkaa tapahtua faasimuutos, jossa sen kiderakenne muuttuu ja siitä tulee γ-rautaa eli austeniittia. Sekin on pehmeä metalli mutta siihen voi liueta enemmän hiiltä, 1 146 °C:ssä jopa 2,04 %. Jotkin rautaseokset kuten nikkeli- ja kromipitoinen ruostumaton teräs esiintyvät huoneenlämmössäkin austeniittisessa muodossa. Yleensä austeniitti kuitenkin muuttuu hitaasti jäähdytettäessä takaisin α-raudaksi eli ferriitiksi. Jos se kuitenkin jäähdytetään hyvin nopeasti ja se sisältää enemmän hiiltä kuin ferriittiin voi liueta, syntyy metastabiili muoto, martensiitti, jolla on tetragoninen kiderakenne. Tähän perustuu teräksen karkaisu.


query: Missä Ruben Oskar Auervaara syntyi?

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Ruben Oskar Auervaara (vuoteen 1935 Jansson, 1952–1959 Risto Oskari Karnas, vuodesta 1959 Erik Kristian Jansson; 4. syyskuuta 1906 Turku – 26. toukokuuta 1964 Helsinki)[1] oli paljon julkisuutta saanut suomalainen huijari ja varas. Hän tuli kuuluisaksi petkuttamalla rahaa lehti-ilmoitusten kautta tapaamiltaan naisilta, joiden kanssa teeskenteli olevansa menossa naimisiin. Hänen sukunimensä on sittemmin muodostunut suomen kielessä petollista hurmuria tarkoittavaksi käsitteeksi[2].

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Turkulaisen Ruben Oskar Janssonin vanhemmat olivat Rettigin tehtaiden varastomestari ja huoltomies Johannes Jansson sekä Anna Karlsson.[1] Nuoruudessaan hän toimi pikkolona Hotelli Phoenixissa. Kansakoulun jälkeen hänet laitettiin pahojen tapojen vuoksi Kotiniemen koulukotiin Vilppulaan, josta hän karkasi useita kertoja[1]. Ajauduttuaan pikkurikolliseksi Jansson oli ensimmäisen kerran vankilassa jo 16-vuotiaana. Vuonna 1935 hän muutti sukunimensä Janssonista Auervaaraksi ja aloitti uransa naisten huijaajana. Huijatessaan hän käytti myös monia muita tekaistuja nimiä. Hän oli vankilassa monia kertoja, yhteensä 26 vuotta.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Auervaara vietti elämästään yhteensä 26 vuotta eri vankiloissa.[3]

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Auervaara, Ruben Oskar| title = Nainen oli kohtaloni| location = Hämeenlinna| year = 1953}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kautto, Timo| title = Auervaara: Aurinko- ja kevätmies| location = Helsinki| publisher = Edita| year = 1999| id = ISBN 951-37-2800-5}}

title: Hotelli Phoenix

text: Axel ja Hjalmar Kumlienin suunnittelema kolossaalinen Hotelli Phoenixin rakennus valmistui vuonna 1878, jolloin myös hotelli aloitti toimintansa. Hotellin perustaneet Turun porvarit uskoivat Turkuun juuri rakennetun rautatien lisäävän läpikulkuliikennettä Venäjän ja Länsi-Euroopan välillä ja hotellin ravintolalle, juhlasalille ja sadalle vierashuoneelle löytyvän käyttöä. Näin ei kuitenkaan käynyt, ja hotelli oli ensimmäiset neljä vuotta taloudellisissa vaikeuksissa. Omistajanvaihdos sai hotellin niukasti kannattavaksi. Kenties merkittävin hotellissa yöpyneistä vieraista oli Yhdysvaltain entinen presidentti Ulysses S. Grant, joka vieraili hotellissa pian sen valmistuttua. Kuuluisa huijari Ruben Oskar Auervaara toimi hotellin pikkolona nuoruudessaan. Hotelli Phoenix lopetti toimintansa vuonna 1922.

title: Veikko Lavi

text: Vuonna 1948 Lavi huomasi lehdestä sosialidemokraattisen Työväen Ohjelmapalvelun ilmoituksen, jossa tarjottiin työtä mieluiten omaa ohjelmistoa esittävälle kuplettilaulajalle. Ilmoituksen perusteella hän osallistui koelaulutilaisuuteen, jossa laulajia oli kuuntelemassa ja arvioimassa Reino Helismaa. Asia ei johtanut tulokseen eikä hän päässyt yrityksistään huolimatta levyttämään Fazerille. Sen sijaan hän solmi vuonna 1949 levytyssopimuksen Westerlundin kanssa ja tämän lopetettua levytuotantonsa hän siirtyi Levytukulle. Näin Lavista tuli levylaulaja ja esiintyvä taiteilija, ja hän saavutti suuren suosion erityisesti lauluillaan "Tavallinen rellu", "Kotkan Kerttu" ja "Gabriel". "Kotkan Kerttu" oli loppuvuodesta 1951 kesään 1952 saakka eniten Lauantain toivotut levyt -konserteissa soineita kappaleita ja se nousi alkuvuoden 1952 levymyyntitilaston toiselle sijalle. "Tavallinen rellu" taas soi samaan aikaan monet kerrat etenkin Metsäradiossa. Laulu "Mies Mekkonen" oli parodia ristiriitaisia tunteita herättäneestä silloisesta pääministeristä Urho Kekkosesta ja "Gabriel" tunnetusta huijarirakastajasta Ruben Oskar Auervaarasta. Jo näiltä vuosilta on peräisin myös "Laulajan testamentti". Lavi itse sävelsi näihin aikoihin vain vähän; hänen teksteihinsä tekivät sävellyksiä muun muassa Viljo Ylönen, Pentti Viherluoto ja Veikko Ahvenainen. Kuplettitekstien tekijöistä Lavin esikuvia olivat erityisesti J. Alfred Tanner, Rafael Ramstedt ja Tatu Pekkarinen, joista hän ehti tavata henkilökohtaisesti Ramstedtin ja Pekkarisen.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Luokka:Suomalaiset rikolliset Luokka:Kuuluisat huijarit Luokka:Itsemurhan tehneet Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1964 kuolleet

title: Gabriel, tule takaisin

text: Näytelmän esikuvana on pidetty naistenhurmaajaa Ruben Auervaaraa. Auervaara itsekin viittaa 1953 ilmestyneissä muistelmissaan Waltarin näytelmään ja näyttää pitävän itseään sen esikuvana. Panu Rajala huomauttaa kuitenkin, että näytelmän kirjoitusaikoihin Auervaara oli vielä melko tuntematon ja hän nousi maanlaajuiseen kuuluisuuteen vasta 1950-luvun alussa. Näytelmä ja Auervaaran muistelmat kuvaavat naisten toimintaa ja reaktioita hämmästyttävän tarkoin samalla tavalla, minkä vuoksi Rajala epäilee Auervaaran ”kirjallisen mielikuvituksen” saaneen vaikutteita näytelmästä.

title: Ruben Jaari

text: Ruben Jaarin vanhemmat olivat Samuel ja Lena Jankeloff. Jankeloffin suku muutti Helsinkiin Venäjältä 1860-luvulla. Ruben Jaarin isoäiti piti vaatekojua Narinkka-torilla Helsingin Kampissa nykyisen Simonkadun varrella ja isä Samuel Jankeloff vaatekauppaa Annankadulla. Jankeloffeilla oli neljä poikaa, Sender, David, Ruben ja Fajo (Fabian). Sender muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin. Ruben kouluttautui sähköinsinööriksi Saksassa ja Ranskassa. Ensimmäisen maailmansodan ajaksi perhe muutti Kööpenhaminaan, mutta palasi 1920-luvulla Suomeen. Hän muutti nimensä "Jankeloffista" 1930-luvulla "Jaariksi".

title: Gabriel, tule takaisin

text: Gabriel, tule takaisin on Mika Waltarin kirjoittama näytelmä vuodelta 1945. Se kertoo kahdesta naimattomasta sisaruksesta, Ulriikasta ja Kristiinasta, jotka joutuvat ”kapteeni ja johtaja” Gabriel Lindströmin huijaamiksi. Gabrielin esikuvana on pidetty naistenhurmaaja Ruben Auervaaraa. Näytelmässä on myös yhtymäkohtia Waltarin muihin teoksiin, vaikka niissä yleensä käykin juuri päinvastoin: miehet joutuvat kärsimään sydämettömän naisen vuoksi.

title: Oskari Katajisto

text: Oskari Katajiston vanhemmat olivat Matti Katajisto ja Riitta-Maija Lahti. Hän syntyi Seinäjoen kaupunginsairaalassa ja synnytys oli erittäin vaikea. Varhaislapsuudessaan Oskari asui Hämeenlinnassa. Perhe-elämää varjosti isän alkoholismi ja väkivaltaisuus: kyseiset tekijät johtivat hänen vanhempiensa avioeroon. Oskari muutti äitinsä kanssa Hollolaan, hänen isoveljensä Petteri seurasi tuonnempana perässä. 1970-luvun alkupuolella perheeseen liittyi Riitta-Maijan uusi mies, ja ennen pitkää Oskari ja Petteri saivat pikkusiskon. Isäpuoli kuoli tapaturmaisesti alle 30-vuotiaana. Saatuaan alkoholisminsa hallintaan Matti Katajisto harjoitti huonekaluteollisuutta Etelä-Pohjanmaalla ja vaurastui. Isä ei ollut enää aktiivisesti mukana perheen elämässä, mutta talletti säännöllisesti rahaa poikiensa pankkitileille, jotka hän oli avannut Säästöpankkiin. Tuonnempana Matti Katajisto menetti jälleen elämänhallintansa ja kuoli vuonna 2000.

title: Romanssihuijaus

text:
Huijatulla on mahdollisuus ilmoittaa huijarit niistä varoittaviin sivustoihin kuvineen ja kertomuksineen.
Esimerkiksi Venäjällä, Ghanassa ja Malesiassa tästä osasta huijauksia on tullut jopa satoja miljoonia tuottava rikollisuuden ala.
Moldovan Chișinăussa luotuna on yleinen The Bat! toimisto-ohjelma, jolla pystyy käsittelemään runsaita määriä eri sähköpostitilejä. Sähköpostit yleensä edelleen lähetetään esimerkiksi tietokoneen satelliittiyhteydestä eri maissa toimivien servereiden kautta.
Vaikka nykyteknologia onkin tehnyt romanssihuijauksista yleisempiä, on se ilmiönä ikivanha. Tunnettu suomalainen huijari Ruben Oskar Auervaara etsi 1930-luvulla kirjeenvaihtoilmoituksilla naisia viedäkseen heidän omaisuutensa.

title: Tom Gordin

text: Gordin syntyi lääketieteen tohtori Ruben Gordinin (s. 1914) ja sairaanhoitaja Doris Mathilda Lindermani (s. 1923) perheen toisena lapsena.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Vapauduttuaan 1959 hän otti takaisin alkuperäisen sukunimensä Jansson ja meni viimein oikeasti naimisiin. Vaikka Auervaara yrittikin tässä vaiheessa ilmeisesti tosissaan muuttaa tapansa, keväällä 1964 hänet pidätettiin jälleen avioliittohuijauksesta.[1] Auervaara löytyi 27. toukokuuta 1964 Helsingin rikospoliisin pidätyssellistä hirttäytyneenä. Hänen uskottiin hirttäytyneen, koska hän pelkäsi joutuvansa taas vankilaan. Jotkut ovat sitä mieltä, että Auervaaralle katkeroituneet hämärämiehet tappoivat hänet ja lavastivat kuoleman itsemurhaksi[5].

title: Ruben Lagus

text: Ruben Lagus syntyi Kosken pitäjässä vuonna 1896. Hänen vanhempansa olivat metsänhoitaja, filosofian maisteri Alexander Gabriel Lagus ja Emma Matilda Bellman.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Veikko Lavi on säveltänyt, sanoittanut ja levyttänyt aiheesta kappaleen ”Gabriel”. Auervaara joutui irvailun kohteeksi myös monissa Reino Helismaan kupleteissa. Lisäksi Saukin suomennoksessa Ruotsin euroviisusta ”Kevätauer” (Sol och vår) voidaan eräs säe kuulla joko "kun kevätauer vaarat tuo" tai "kun kevät Auervaarat tuo".

title: Oskar Mandelin

text: Oskar Mandelin syntyi 3. joulukuuta 1898 Helsingissä virkamiesperheeseen. Hänen isänsä oli ylikonstaapeli Johan Oskar Mandelin ja äitinsä Erika Matilda Dahlström. Hän suoritti seitsemän luokkaa lyseota ennen vapaussodan alkamista. Oskar avioitui 1922 Martta Matilda Laapaksen kanssa. Avioliitossa syntyi kaksi lasta Mauri (s. 1923) ja Rea (s. 1925).

title: Luettelo tunnetuista turkulaisista

text: Ruben Oskar Auervaara, huijari Kyllikki Hiisku, toimittaja ja kirjailija J-P Jalo, urheiluselostaja Urho Jokinen, päätoimittaja ja teoreetikko Matti Jämsä, toimittaja Leena Kaskela, toimittaja ja uutisankkuri Marja Krons, toimittaja ja tuottaja Pertti Ylermi Lindgren, Auervaaran perinteitä jatkanut huijari Tapani Maskula, elokuvakriitikko Olli Pellikka, kulttuuripersoona Antti-Pekka Pietilä, journalisti Janne Porkka, tv-juontaja Pete Poskiparta, taikuri ja mentalisti Karl Rosendahl, toimittaja ja näytelmäkirjailija Esa Silander, tv-käsikirjoittaja ja tuottaja Tabe Slioor, seurapiirijulkkis, asui viimeiset vuotensa Turussa Risto Taimi, urheilutoimittaja

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Auervaarasta tuli todellinen kuuluisuus tammikuussa 1945, jolloin rikospoliisi julkaisi suurimmissa päivälehdissä hänen kuvansa ja ilmoituksen, jossa huijausten uhreja pyydettiin ilmoittautumaan.[1] Myöhemmin samana vuonna oikeuslääkäri diagnosoi Auervaaran psykopaatiksi. Auervaara oli taitava näyttelijä, mutta hänellä oli heikko itsehillintä ja psykopaattina hän oli tunne-elämältään kehittymätön. Vapaana ollessaan hän vietti paljon aikaa saaristossa.

title: Erkki A. Wirtanen

text: Eerikki Aukusti Virtanen syntyi Helsingissä. Hänen vanhempansa olivat Oskar Virtanen ja Natalia Dimitroff. Perheeseen syntyi Eerikin lisäksi kaksi vanhempaa sisarusta: Yrjö (1904) ja Eeva (1905). Eerikin isä Oskar työskenteli Valtion Rautateiden (VR) konepajalla. Oskar Virtanen käytti sukunimestään muotoa Wirtanen, jonka poika omaksui myöhemmin käyttöönsä. Laatijana Eerikki Virtanen julkaisi kaikki tehtävänsä nimellä E. A. Wirtanen. Vuosien mittaan Wirtasen etunimi Eerikki lyheni muotoon Erkki. Siinä muodossa se esiintyy jo hänen työtodistuksessaan vuodelta 1929.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Auervaaraa on pidetty esikuvana Mika Waltarin kirjoittamalle näytelmälle Gabriel, tule takaisin (1945), joka kertoo ikäneitojen rahoja jahtaavasta huijarista. Näytelmän kirjoitusaikoihin Auervaara oli kuitenkin vielä melko tuntematon.[6] Toisaalta muistelmateoksessaan Nainen oli kohtaloni Auervaara pitää itse itseään Waltarin näytelmän Gabrielin esikuvana. Auervaara vieläpä kiistää olleensa niin sydämetön, kuin mitä Waltari antaa hänestä ymmärtää.[3]

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Unto Parvilahti kertoo kirjassaan Berijan tarhat tavanneensa Auervaaran Katajanokan vankilassa syksyllä 1944. Parvilahden mukaan Auervaara oli ”pienikokoinen, jokseenkin mitättömän näköinen mies”, joten ”ulkonäön perusteella oli vaikea uskoa hänen naismaailmassa saavuttamaansa menestystä”. Samalla Auervaara oli Parvilahden mukaan kuitenkin ”ehtymättömän hyväntuulinen ja sanavalmis”. Hän kertoo tehneensä Auervaaran kohdalla ainoan poikkeuksen tavoistaan: koska hänellä, toisin kuin muilla vangeilla, oli sellissään kirjoituskone, häntä pyydettiin usein kirjoittamaan muille vangeille hakemuksia ja muita papereita, mihin hän ei suostunut. Auervaaran puolustuskirjelmän hän kuitenkin – kertomansa mukaan uteliaisuuttaan – suostui kirjoittamaan puhtaaksi: häntä kiinnosti, miten tuo kuuluisa hurmuri aikoi puolustautua. Parvilahti piti kirjelmän sisällön visusti omana tietonaan, mutta kertoo ällistelleensä, miten alkeellinen käsiala ja oikeinkirjoitustaito Auervaaralla oli, vaikka mies oli tehnyt valloituksensa kirjeenvaihdolla. Vastapalvelukseksi kirjoitustyöstä Auervaara siivosi Parvilahden sellin ja antoi hänelle sikareita ja kukkavihkoja. Niitä hän Parvilahden mukaan sai pettämiltään naisilta, jotka ”eivät voineet hurmaajaansa unohtaa – naisen rakkaushan on anteeksiantamista!”[4]

title: Usko, toivo ja huijaus

text: Lauerma käsittelee ihmisen muistin toimintaa ja muistikuvien vääristymistä ja huijaamisen menetelmiä. Esimerkkejä ovat noitavainot, saatananpalvontahysteria, Ruben Oskar Auervaara ja kreivi Lindgren, hypnoosin väärinkäyttö, näennäistieteelliset opit, skientologia, luontaishoidot, terrorismi, itsemurhaiskut sekä vaaralliset uskonlahkot Daavidin oksa, Kansan Temppeli, Auringon temppeli, Korkein totuus ja Taivaan portti.

title: Gabriel, tule takaisin (elokuva)

text: Gabriel, tule takaisin on mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1951. Elokuvan ohjaaja Valentin Vaala teki käsikirjoituksen Mika Waltarin samannimisen näytelmän pohjalta. "Gabriel, tule takaisin" on ensimmäinen kolmesta Vaalan ohjaamasta Waltari-komediasta, johon kuuluvat muut elokuvat ovat "Omena putoaa" (1952) ja "Huhtikuu tulee" (1953). Tarinan taustalla on todellinen henkilö, 1930-luvun naissankari Ruben Oskar Auervaara, joka ottaa vaihdellen erilaisia rooleja ja vie uhriensa rahat.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Auervaara etsi uhreikseen naisia lehti-ilmoituksilla ja pyrki varastamaan heiltä kaiken mahdollisen. Tehokeinona kontakteja luodessaan hän käytti lavastettuja valokuvia. Auervaara kuvautti itsensä esimerkiksi lentäjän univormussa, jonkun sivullisen auton edessä, jota väitti omakseen, tai hotellin pianon ääressä, jolloin hotellin salin nurkkaus ja piano olivat kuvattu hänen väittämänsä mukaan hänen omistamassaan kartanossa. Hänet tuomittiin noin 20 naisen petkuttamisesta. Auervaara valitsi lehti-ilmoituksiin vastanneista naisista uhreikseen ne, jotka olivat rikkaimpia ja vaikuttivat helpoiten petettäviltä. Uhreista monet olivat akateemisesti koulutettuja. Tapauksiin liittyvät oikeudenkäynnit herättivät suurta huomiota 1940- ja 1950-luvun lehdistössä.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Lehdistössä ”auervaara” on muodostunut termiksi, joita käytetään toisinaan esimerkiksi sellaisten rikostapausten yhteydessä, joissa naisia huijataan avioliittolupauksin. Siitä on myös johdettu sana auervaarailu, vanhahtava termi naisten huijaamiselle.

title: Ruben Oskar Auervaara

text: Ollessaan matkalla mielentilatutkimukseen Auervaara karkasi Ruotsiin, jossa jatkoi huijauksiaan. Hän jäi pian uudelleen kiinni ja joutui vankilaan, josta yritti huonolla menestyksellä karata kolmesti. Suoritettuaan rangaistuksensa hänet luovutettiin Suomeen, jossa hän joutui istumaan kesken jääneen tuomionsa. Hän muutti sittemmin nimensä ja julkaisi 1953 muistelmakirjan Nainen oli kohtaloni. Auervaara – nyt nimeltään Karnas – jatkoi yhä huijauksiaan ja sai syytteen myös kuolemantuottamuksesta erään uhrin tehtyä itsemurhan. Vuonna 1956 hänet tuomittiin vaarallisena rikoksenuusijana pakkolaitokseen, mutta tuomio tuli vain petoksen yrityksestä.[1] Itsemurhaan johtanut tapaus katsottiin rikoshistorian tutkija Timo Kauton mukaan oikeudessa kuitenkin sen verran raskauttavaksi seikaksi, että Auervaara joutui kärsimään tuomionsa eristyksessä. Oikeus piti Auervaaraa yksityiselle turvallisuudelle vaarallisena henkilönä.[3]

title: Oskari Jauhiainen

text: Oskari Jauhiainen syntyi köyhään perheeseen Kiimingin Huttukylässä. Pojasta asti hän oli myös kiinnostunut kuvista, luki paljon ja teki havaintoja ympäristöstään. Hän alkoi tehdä puuesineitä perittyään sukunsa käden taitoja. Asiakaspiiri laajeni niin, että Oskarista tuli lähes päätoiminen veistäjä. Vuonna 1936 Jauhiainen teki kivistä muuratun "Vesaisen muistomerkin" Ylikiiminkiin ja vuonna 1937 "Liekki-patsaan" Pyhäjoen Yppäriin.

title: Cruising with Ruben & the Jets

text:
Cruising with Ruben & the Jets on Frank Zappan ja hänen silloisen yhtyeensä The Mothers of Inventionin viides levy vuodelta 1968. Levy on kokonaisuutena parodiaa 50-luvun doo-wopista. "Ruben & the Jets" on kuvitteellinen teinibändi, jonka solistin Ruben Sanon lyhyt elämäkerta on luettavissa levykannesta. Myös pakolliset tanssiaskeleet – kyseessähän on tanssimusiikki – voi opetella levykannesta. Zappa samanaikaisesti sekä piti tällaisesta musiikista että sanoi sitä naurettavaksi.
Vuonna 1973 Los Angelesista kotoisin oleva doo-wop-yhtye tiedusteli Zappalta saisivatko he käyttää "Ruben & the Jets" -nimeä. Zappa suostui, ja vieläpä tuotti yhtyeen kahdesta albumista ensimmäisen.

title: Oskar Engberg

text: Oskari ja Anna Maria (1872–1933) Engbergin perheeseen syntyi kuusi lasta. Heidän pojistaan Lauri Oskar Engberg kaatui jatkosodan aikana Karhumäessä joulukuussa 1941.


query: Milloin Stephen King syntyi?

title: Stephen King

text: Stephen Edwin King (s. 21. syyskuuta 1947 Portland, Maine) on tuottelias yhdysvaltalainen kauhukirjailija. Kingin kirjat ovat suosittuja, ja monet niistä ovat yltäneet miljoonamyyntiin.[1] Kingin esikoisromaani Carrie ilmestyi vuonna 1974 ja hän teki lopullisen läpimurtonsa romaanilla Hohto (1977). Vuonna 2017 niitä oli myyty arviolta 350 000 000 kappaletta.[2] Tyypillistä Kingin kirjoille on, että niissä tavalliset ihmiset – keskiluokkaiset perheet, lapset, kirjailijat – joutuvat vähitellen yhä kaameampiin tilanteisiin.

title: Stephen King

text: Kingin vanhemmat erosivat Stephenin ollessa kaksivuotias, jolloin hänen isänsä Donald King lähti omille teilleen eikä Stephen kuullut hänestä sen koommin. Äiti Nellie Ruth (o.s. Pillsbury) kasvatti Stephenin ja tämän adoptoidun isoveljen Davidin yksin. Kingit asuivat Portlandista muutettuaan jonkin aikaa Fort Waynessa ja Connecticutin Stratfordissa. Kun Stephen oli 11-vuotias, Ruth King vei perheensä pysyvästi kotikaupunkiinsa, Mainen Durhamiin.[3]

title: Stephen King

text: Citation error, replace with{{cite book| author = King, Stephen| title = Kirjoittamisesta| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2000| isbn = 951-31-2031-7}}

title: Stephen King

text: Romaanien lisäksi King on kirjoittanut novelleja, pienoisromaaneja, käsikirjoituksia, esseitä ja sarjakuvia.[2]

title: Kolkuttajat

text: Kolkuttajat ("The Tommyknockers") on Stephen Kingin alun perin vuonna 1987 julkaisema kauhuromaani. Kirja julkaistiin suomenkielisenä vuonna 1990. Kirja perustuu tunnettuun amerikkalaiseen lastenloruun, johon Stephen King keksi kirjaa varten muutamia uusia säkeistöjä. Kirjasta on tehty myös minisarja vuonna 1993.

title: Stephen King

text: King käytti aikoinaan salanimeä Richard Bachman. Syyksi salanimen käyttöön King on kertonut kiivaan kirjoitustahtinsa sekä sen, että hänen uransa alkuvaiheessa kustannusalalla vallitsi käsitys, jonka mukaan yleisö ehtisi ”sulattaa” kirjailijalta vain yhden romaanin vuodessa.[10] Kun King oli kirjoittamassa Piinaa, joka oli tarkoitus julkaista Bachman-nimellä, salanimi paljastui, ja King julkaisi sen loppujen lopuksi omalla nimellään. Ensimmäiset Bachmanin nimellä kirjoitetut kirjat (Raivo, Pitkä marssi, Vimma ja Juokse tai kuole) on julkaistu uudelleen 1990-luvulla.

title: Purppurakuningas

text: Purppurakuningas ("Crimson King") on Stephen Kingin luoma fiktiivinen hahmo, joka esiintyy Kingin Musta torni -sarjassa pääkonnana. Purppurakuningas esiintyy joskus Kingin kirjoissa nimillä Punainen Kuningas, Punakuningas tai Abbalah. Purppurakuningas on pahan ruumiillistuma, jota verrataan kirjoissa usein mm. kristinuskon Saatanaan.

title: Stephen King

text: Stephen King on myös ohjannut itse oman tarinansa pohjalta elokuvan Maximum Overdrive, joka ei kuitenkaan menestynyt kaupallisesti ja kriitikot tyrmäsivät sen. Elokuvan soundtrackina toiminut AC/DCn Who Made Who -levy sitä vastoin menestyi hyvin.

title: Stephen Kingin Hohto

text: Stephen Kingin Hohto ("Stephen King's The Shining") on vuonna 1997 tehty minisarja, joka perustuu kirjailija Stephen Kingin läpimurtoromaaniin Hohto. Minisarjan on ohjannut Mick Garris. Stephen King ei ollut lainkaan tyytyväinen Stanley Kubrickin vuonna 1980 ilmestyneeseen elokuvasovitukseen, joten 17 vuotta myöhemmin King kirjoitti käsikirjoituksen, jonka myötä tehtiin kirjalle paljon uskollisempi minisarjaversio. Tämä on tunnetusti saanut vähemmän arvostusta verrattuna Kubrickin Hohtoon, jota puolestaan on useasti kehuttu yhdeksi parhaista kauhuelokuvista.

title: Stephen King

text: King on tehnyt monissa kirjoihinsa perustuvissa elokuvissa myös cameorooleja. Esimerkiksi elokuvassa Uinu, uinu lemmikkini King näytteli pappia[2] ja elokuvassa Creepshow hän esitti farmaria.

title: Stephen King

text: . Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. on Twitter . Stephen Kingin ihailijasivut. Ervamaa, Tomi: . Helsingin Sanomat 11.11.2006.

title: Lohikäärmeen silmät

text: Lohikäärmeen silmät () on Stephen Kingin romaani. Alkuteos julkaistiin vuonna 1987 ja Tapio Tammisen suomennos Book Studiolta vuonna 1993. Kirja poikkeaa Kingin kauhutuotannosta kerronnaltaan ja tarinaltaan. Se on fantasiaromaani, jonka King kirjoitti tyttärelleen Naomille, koska tämä ei pitänyt isänsä pelottavista ja väkivaltaisista tarinoista. Kirja on myös osoitettu Stephen Kingin ystävälle Ben Straubille.Kuningas Rolandilla on kaksi poikaa, Peter ja Thomas. Peterillä vaikuttaa olevan loistava tulevaisuus edessään; hän on Delainin valtakunnan rakastettu prinssi ja kruununperijä. Sen sijaan Thomas tuntuu olevan Peteriä heikompi monessa asiassa - hänestä jopa tuntuu, että hänen isänsäkin rakastaa Peteriä enemmän kuin Thomasia.

title: Kuvun alla

text: Kuvun alla ("Under the Dome") on Stephen Kingin vuonna 2009 julkaisema tieteisromaani, jonka suomennos julkaistiin vuonna 2011. "Kuvun alla" on Stephen Kingin kolmas tuhannen sivun rajan ylittävä romaani.

title: Kauhuelokuva

text: 1900-luvun alussa H. P. Lovecraft kehitti Cthulhu-taruston, mutta hänen vanhahtava kielensä ei ole kuitenkaan houkutellut elokuvantekijöitä. Lovecraft ei ollut kovinkaan suosittu elämänsä aikana, mutta hänen tyylinsä on vaikuttanut moniin myöhempiin kauhukirjailijoihin, kuten Ramsey Campbelliin, Clive Barkeriin ja Stephen Kingiin. Kauhusarjakuva syntyi 1950-luvulla, kun EC Comics julkaisi tarinoita, joiden keskiössä olivat kauhu ja oudot tapahtumat.

title: The Shining – Hohto

text: The Shining – Hohto on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut Stanley Kubrickin ohjaama kauhuelokuva. Se perustuu Stephen Kingin samannimiseen romaaniin. Pääosia näyttelevät Jack Nicholson ja Shelley Duvall. Elokuva on useasti valittu yhdeksi kautta aikojen parhaista ja pelottavimmista kauhuelokuvista. Se ei nojaa raakuuteen vaan lähinnä psykologiseen kauhuun. Stephen King ei ollut alun perin tyytyväinen "Hohto"-elokuvaan, koska Kubrick muutti juonta vahvasti ja muutti useita kohtauksia. Siksi vuonna 1997 ohjattiin kirjasta Mick Garrisin minisarja "Stephen Kingin Hohto", joka on lähempänä kirjailijan näkökulmaa. Rodney Ascher teki vuonna 2012 dokumentin "Room 237", joka perehtyi tulkitsemaan Kubrickin "Hohdon" sisältöä.

title: Musta torni I: Revolverimies

text: Musta torni I: Revolverimies () on Stephen Kingin kahdeksanosaisen "Musta torni" -sarjan ensimmäinen osa. "Revolverimies" ilmestyi ensimmäisen kerran suomeksi vuonna 1992, tuolloin pelkästään "Musta torni" -nimellä. Englanninkielinen alkuteos, alkujaan nimeltään "The Dark Tower: The Gunslinger" julkaistiin jo 1982. "Revolverimiehen" lyhyydestä huolimatta Stephen Kingiltä meni kirjan kirjoittamiseen kaksitoista vuotta.

title: Stephen Kingin Desperation

text: Stephen Kingin Desperation () on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Mick Garrisin ohjaama yhdysvaltalainen televisioelokuva. Elokuva perustuu Stephen Kingin kauhuromaaniin "Epätoivon kaupunki". King on toiminut myös elokuvan käsikirjoittajana ja tuottajana.

title: Tukikohta (minisarja)

text: Tukikohta ("The Stand") on vuonna 1994 tehty minisarja, joka perustuu kirjailija Stephen Kingin samannimiseen romaaniin. Minisarjan on ohjannut Mick Garris ja käsikirjoituksesta sekä tuottamisesta on vastannut itse Stephen King. King esiintyy myös aiempiin elokuviin verrattuna isommassa cameoroolissa.

title: Tulisilmä

text: Tulisilmä ("Firestarter") on Stephen Kingin vuonna 1980 julkaistu romaani. Se ilmestyi ennen julkaisuaan sarjana "Omni"-lehdessä. Teos on myös ensimmäinen suomennettu Stephen King -kirja.

title: Maximum Overdrive

text: Maximum Overdrive on Stephen Kingin novelliin perustuva kauhuelokuva, jonka Stephen King on itse ohjannut. Maximum Overdrive on Kingin ensimmäinen ja ainoa ohjaustyö. Elokuvan musiikkina on käytetty AC/DC:n musiikkia ja yhtye teki elokuvaan soundtrackin "Who Made Who". Ilmestyessään elokuva ei menestynyt lipputuloissa ja sai osakseen huonoja arvosteluja. Lisäksi elokuva oli ehdolla vuoden 1987 Razzie-gaalassa "Huonoimman ohjauksen" ja "Huonoimman pääosanäyttelyn" kategorioissa, häviten vain Princen "Under the Cherry Moon" -elokuvalle.

title: Mollie King

text: Mollie King syntyi Wandsworthissa, Lontoossa. Hänen perheeseensä kuuluvat vanhemmat Susan ja Stephen King sekä kaksi siskoa. 11-vuotiaana King menestyi hiihdossa ja oli mukana menestyneessä nuorten hiihtojoukkueessa. King kuitenkin tyrmäsi ajatuksen siitä uranaan, koska unelmoi laulamisesta.

title: Stephen King

text: Vuonna 1966 King pääsi opiskelemaan englantia Mainen yliopistoon Oronoon. Hän valmistui 1970, mutta ei heti löytänyt töitä opettajana. Vuonna 1971 hän avioitui yliopiston kirjastossa tapaamansa Tabitha Sprucen kanssa. He asuivat aluksi asuntovaunussa Kingin opettaessa englantia Hampden Academyssa Hampdenissa. Lisätuloja King hankki kirjoittamalla tarinoita miestenlehtiin.[6][7] Kingit saivat kolme lasta: Naomi Rachel, Joe Hill, joka on myös kirjailija ja Owen Phillip, joiden myötä tuli myös neljä lastenlasta.

title: Mick Garris

text: Garris on ohjannut useita kauhu- ja jännityselokuvia, joista tunnetuimpia ovat: "" (1988), televisioelokuvaksi tehty "Psycho IV: The Beginning" (1990), "Stephen Kingin Unissakävelijät" ("Sleepwalkers", 1992) sekä myös Stephen Kingin tarinaan pohjautuva "Riding The Bullet" (2004).

title: Valtakunta (televisiosarja)

text: Stephen King kehitti myöhemmin 13-osaisen Rigetiin perustuvan minisarjan nimellä "Stephen Kingin Sairaala". Se esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2004.

title: Stephen King

text: Stephen kävi Durhamin peruskoulua ja Lisbon Fallsin lukiota, josta hän valmistui vuonna 1966. Kouluaikana hän luki innokkaasti EC Comicsin kauhusarjakuvia ja kirjoitti itse aktiivisesti. Hän kopioi tarinoitaan ja kauppasi niitä kaveripiirilleen.[4] Kingin ensimmäinen julkaistu tarina oli novelli In a Half-World of Terror (alkuperäinen nimi I Was a Teen-Age Grave-robber), joka julkaistiin Comic Review -lehdessä vuonna 1965.[5]

title: Piina (elokuva)

text: Piina ("Misery") on yhdysvaltalainen vuonna 1990 ensi-iltansa saanut jännityselokuva. Sen on ohjannut Rob Reiner, ja se perustuu Stephen Kingin samannimiseen romaaniin. Pääosia näyttelevät James Caan ja Kathy Bates. Elokuvaa pidetään yleisesti yhtenä onnistuneimmista Stephen King -filmatisoinneista.

title: Stephen Kingin Sairaala

text: Stephen Kingin Sairaala () on kolmetoista osaa sisältävä television minisarja, joka perustuu Lars von Trierin tanskalaiseen "Valtakunta"-sarjaan, jonka kauhukirjailija Stephen King muokkasi amerikkalaiselle televisiolle. Ensimmäisen kerran sarja näytettiin ABC-kanavalla maaliskuun kolmannesta heinäkuun viidenteentoista päivään vuonna 2004. Sarjan näyttäminen keskeytyi NBA-pudotuspelien ajaksi. Jaksot olivat tunnin pituisia lukuun ottamatta ensimmäistä ja viimeistä jaksoa, jotka olivat kaksituntisia. Suomessa sarjaa näytettiin Nelosen myöhäisillassa keväällä 2006.

title: Hulluuden syövereissä

text: Elokuvassa on viittauksia myös kauhukirjailija Stephen Kingiin, jonka teokset sijoittuvat Sutter Canen kirjojen tavoin Uuden-Englannin maisemiin. Elokuvassa todetaan, että Sutter Cane myy enemmän kuin Stephen King.

title: Stephen King

text: Tukikohta (Stephen King's The Stand), neliosainen televisiosarja – perustuu kirjaan Tukikohta Hopealuoti (Stephen King's Silver Bullet), elokuva – perustuu kirjaan Ihmissuden vuosi Peter David, Robin Furth & Jae Lee: Musta torni 1–7, sarjakuva

title: Stephen King

text: Vain paljaat luut: Stephen King ja kauhun anatomia. Toimittaneet Tim Underwood ja Chuck Miller. Mabuse, 1991. Ulkomaisia nykykertojia 2. Toimittaneet Ritva Aarnio ja Ismo Loivamaa. BTJ Kirjastopalvelu, 1998. Ulkomaisia kauhukirjailijoita. Toimittaneet Jukka Halme ja Juri Nummelin. BTJ Kirjastopalvelu, 2005.


query: Mikä rautaesirippu oli?

title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu () on länsivaltojen käyttämä nimitys rajalle, joka jakoi Euroopan kahteen osaan, itään ja länteen. Euroopan jako kahteen osaan kesti toisesta maailmansodasta aina kylmän sodan loppuun (noin 1945–1990). Itä käsitti Neuvostoliiton ja sen hallinnassa olleet sosialistiset valtiot, ja länsi muut Euroopan valtiot, joista useimmat olivat Yhdysvaltain liittolaisia.

title: Rautaesirippu

text: Aasiassa oli vastaava raja, niin sanottu bambuesirippu, joka jakoi sosialistiset ja kapitalistiset valtiot.

title: Stas Namin

text: Stas Namin on venäläinen rockmuusikko ja kulttifiguuri. Hän perusti vuonna 1969 rockyhtyeen, Tsvety:n (ven. Цветы). Yhtye on tunnettu myös nimellä Stas Namin Group, ja se on ollut yksi merkittävimpiä venäläisen rockmusiikin pioneereja. Yhtye oli ensimmäinen rautaesiripun läpäissyt ja maailmankiertueelle päässyt neuvostoyhtye.

title: Winston Churchill

text: Kylmän sodan alussa Churchill teki tunnetuksi käsitteen rautaesirippu (Iron Curtain), joka tuli julkisuuteen vuonna 1946 Westminster Collegessa Fultonissa, Missourissa pidetyssä kuuluisassa julistuksessa:[26][27]

title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu muodosti puolustusrajan länsi- ja itäblokin välillä. Esiripun läheiset alueet olivat eräitä maailman aseistetuimpia alueita. Varsinkin Saksassa raja näkyi selvästi Saksan liittotasavallan ja Saksan demokraattisen tasavallan välillä. Saksassa raja oli merkitty tolpin ja kyltein, ja molemmilla puolilla rajaa oli lukuisia vartiotorneja.

title: Itämerensuomalaiset kansat

text: Kylmän sodan aikana itämerensuomalaiset kansat jakoi rautaesirippu. Vain suomalaiset ja pieni osa karjalaisista olivat Neuvostoliiton rajojen ulkopuolella.

title: Paneurooppalainen piknikki

text: Yli 600 itäsaksalaista käytti tilaisuutta kulkea Rautaesirippuun syntyneen aukon läpi ja paeta länteen. Tilaisuuden järjestäjät olivat jakaneet mainoksia tiedottaakseen asiasta. Kasvavasta väkimäärästä ja saamistaan käskyistä huolimatta unkarilaiset rajavartijat pysyivät rauhallisina eivätkä ampuneet rajan yli pyrkineitä.

title: Nikke Knatterton

text: "Kerempuh" lakkautettiin vuonna 1958, ja sen jälkeen Knatterton seikkaili "Vjesnik"-lehdessä; vielä tuolloin julkaistiin myös yksi jugoslavialaisten sepittämä ja piirtämä tarina. Schmidtin oli käytännössä mahdotonta valvoa tekijänoikeuksiaan rautaesiripun takana Jugoslaviassa.

title: Rautaesirippu

text: Neuvostoliiton valtionpäämies Josif Stalin reagoi Churchillin puheeseen voimakkaasti syyttämällä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pää-äänenkannattajalle Pravdalle antamassaan lausunnossa Churchillia sodanlietsojaksi ja vertaamalla häntä Adolf Hitleriin.[2]

title: IRC

text: IRC tuli kuuluisaksi, kun Neuvostoliiton vallankaappauksen yhteydessä käyttäjät kertoivat rautaesiripun takaisista tapahtumista. Kuwaitilaiset käyttivät sitä aikaisemmin samalla tavalla Saddam Husseinin hyökättyä maahan. Vuonna 1991 saavutettiin ensimmäisen kerran 300 yhtäaikaisen käyttäjän raja [3].

title: Kristiina Wiherheimo

text: Kristiina Wiherheimon julkisiin töihin lukeutuu Suomen Kansallisoopperan suuren näyttämön "Rautaesirippu". Hänen töitään on valtion taidekokoelmissa sekä muun muassa Kone Oyj:n, Daniscon ja Vallila Interiorin kokoelmissa.

title: Rautaesirippu

text: Vaikka nimitystä oli käytetty neuvostovaltion eristyksestä jo 1918 ja sillä oli roolinsa myös natsi-Saksan propagandassa, nimen yleisti lopullisesti Ison-Britannian entinen pääministeri Winston Churchill 5. maaliskuuta 1946 Fultonissa, Missourissa pitämässään puheessa:[1]

title: Hungaroring

text: Hungaroringillä on ajettu vuodesta 1986 alkaen vuosittain Formula 1:n Unkarin Grand Prix. Kyseessä oli ensimmäinen Formula 1:n osakilpailu rautaesiripun toisella puolella. Unkarin pääkaupunki Budapest sijaitsee noin 18 kilometrin päässä radasta.

title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu ei ollut pelkkä Euroopan jakava raja; se jakoi myös kaksi erilaista maailmaa. Idässä kommunismi ja sosialismi olivat vallitsevia aatteita. Länsivallat näkivät idän epädemokraattisena diktatuurina. Itä näki lännen vastaavasti porvarillisina imperialisteina ja riistäjinä. Kummallakin puolella valtiokoneisto vaikutti propagandalla yleiseen mielipiteeseen, ja teki ideologioista tunnepitoisia katkaisten yhteyden todellisiin poliittisiin ja taloudellisiin teorioihin.

title: Albert I (Belgia)

text: Ensimmäisen maailmansodan tapahtumiin liittyy myös hänen puolisonsa, saksalaissyntyisen kuningatar Elisabethin lausuma: "rautaesirippu on laskeutunut minun ja heidän (saksalaisten) väliin". Lausumaa on myöhemmin monesti siteerattu hivenen toisessa yhteydessä. Kuningatar Elisabethin nimeä kantavat musiikkikilpailut ovat yhdet maailman arvostetuimmista.

title: Rautaesirippu

text: Rautaesirippu ja kylmä sota johtivat Euroopassa kahden sotilasliiton syntyyn. Vuonna 1949 12 länsimaata perusti puolustusliitto Naton. Saksan liittotasavalta liittyi Natoon vuonna 1955, mikä sai Neuvostoliiton pelkäämään Saksan sotilasmahdin uutta nousua. Sen seurauksena sosialistiset maat perustivat oman puolustusjärjestönsä, Varsovan liiton. Euroopan sosialistista maista ainoastaan Jugoslavia ja vuodesta 1968 Albania olivat Varsovan liiton ulkopuolella. Nato ja Varsovan liitto olivat vastakkain Euroopassa aina vuoteen 1991 asti, jolloin Varsovan liitto purettiin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena.

title: Steinstücken

text: Neuvostoliiton ja länsivaltojen välinen kylmä sota johti kuitenkin jo vuonna 1948 Berliinin saartoon ja seuraavana vuonna kahden saksalaisen valtion syntymiseen. Täten Länsi-Berliinin rajasta tuli osa rautaesirippua, ja Steinstückenistä tuli Länsi-Berliiniin kuuluva erillinen saareke.

title: Nikolai Karpov

text: Nikolai Karpov oli Vehmaisten Urheilijoiden pelaaja-valmentaja kaudella 1967–1968 Suomensarjassa. Hänestä tuli ensimmäinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, joka siirtyi rautaesiripun taakse länteen. Kausi oli sensaatiomainen, sillä kauden päätteeksi tamperelainen kaupunginosajoukkue Vehmaisten Urheilijat nousi jääkiekon SM-sarjaan.

title: Yli rautaesiripun

text: Kirjan päähenkilönä seikkailee kaukopartiomies Arvo A. Juvonen, joka on sotien jälkeen jäänyt puolustusvoimien palvelukseen, mutta tulee erotetuksi 1950-luvun alussa. Pian Juvonen houkutellaan rajan yli suuntautuvalle matkalle. Kirja huipentuu kuumailmapallolla tehtyyn rajanylitykseen ja sitä seuranneeseen tiedusteluoperaatioon.

title: Ferenc Nagy

text: Eronnutta Nagya syytettiin rikoksista valtiota vastaan, mutta hän onnistui pakenemaan Itävallan kautta Yhdysvaltoihin. Hän julkaisi vuonna 1948 muistelmakirjan "The Struggle Behind the Iron Curtain" (”Kamppailu rautaesiripun takana”). Nagy asui myöhemmät vuotensa maatilalla Herndonissa Virginiassa.

title: Luettelo kylmän sodan sotilaslentokoneloikkauksista

text: Vaikka arabimaailma ei kuulunut Kylmän sodan aikana rautaesirippuun tai bambuesirippuun se oli jaettu lännen ja idän välillä.

title: Rautaesirippu

text: Euroopan halki kulkeva raja aiheutti monien ihmisten karkaamisen rajan toiselle puolelle. Saksassa lukuisat ihmiset saivat surmansa yrittäessään paeta länteen.

title: Yli rautaesiripun

text: Suomalaisia kaukopartiomiehiä siirtyi sotien jälkeen Yhdysvaltojen palvelukseen. He suorittivat tiedustelupartioita Neuvostoliittoon muun muassa Suomesta ja Norjasta käsin. Toiminta oli erittäin salaista. Koulutusta annettiin Yhdysvaltojen lisäksi myös Norjassa.

title: Winston Churchill

text: Ensimmäisenä rautaesirippu-käsitettä käytti kuitenkin keväällä 1945 natsi-Saksan entinen propagandaministeri Joseph Goebbels.

title: Jehovan todistajista eriytyneet liikkeet

text:
Myöhempiin jakaantumisiin kuuluvat esimerkiksi "Aamunkoiton Raamatuntutkijoiden seura" ja "Kansainvälinen raamatuntutkijoiden liitto".
Itä-Euroopassa toimii True Faith Jehovah's Witnesses, joka syntyi rautaesiripun taakse jääneiden Jehovan todistajien pitäydyttyä Rutherfordin aikaisessa opissa.

title: Ján Kozák (1954)

text: Vuonna 1986 Kozák siirtyi rautaesiripun takaa länteen ja pelasi Belgiassa RFC Seraingissa ja Ranskassa Bourges Footballin joukkueessa. Kotimaahansa ja Košiceen hän palasi vuonna 1988. Kozák lopetti uransa seurassa vuonna 1990.

title: Yli rautaesiripun

text: Yli rautaesiripun on Esa Anttalan kirjoittama dokumentaarinen sotaromaani. Teos jäi kaukopartiomiehenä itsekin palvelleen Anttalan viimeiseksi teokseksi.

title: Vasemmalta ohi

text: Vasemmalta ohi – Kamppailu Suomen ulkopoliittisesta johtajuudesta rautaesiripun varjossa 1945–1990 on 2007 julkaistu Alpo Rusin kirjoittama teos. Kirjassaan Rusi käsittelee Suomen asemaa ja ulkopolitiikkaa siihen liittyneen valtataistelun näkökulmasta vuosina 1945–1990.

title: Vaasan yliopiston ylioppilaskunta

text: Historian saatossa yhteistyötä on viritelty myös ulkomaisten, mm. Uumajan yliopiston ylioppilaskunnan kanssa. 1980-luvulla solmittiin suhteita rautaesiripun taakse. Tämä mahdollisti vierailukäynnit ainakin Moskovaan kansainvälisten suhteiden instituuttiin ja Prahaan paikalliseen kauppakorkeakouluun.

title: Rautaesirippu

text: Luokka:Euroopan historia Luokka:Kylmä sota Luokka:Metaforat Luokka:Rajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit


query: Milloin Juho Heikki Vennola kuoli?

title: J. H. Vennola

text: Juho Heikki Vennola (aik. Karhu, 19. kesäkuuta 1872 Oulu – 3. joulukuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä ja edistyspuolueen poliitikko. Hän oli kahdesti Suomen pääministerinä vuosina 1919–1920 ja 1921–1922 sekä ulkoministerinä vuosina 1922–1924.

title: Heikki Ritavuori

text: Henrik (Heikki) Ritavuori (vuoteen 1905 Rydman, 23. maaliskuuta 1880 Turku – 14. helmikuuta 1922 Helsinki) oli lakitieteen kandidaatti, Edistyspuolueen poliitikko, kansanedustaja, sisäasiainministeri ja lyhyen aikaa myös virkaatekevä oikeusministeri. Hän oli K. J. Ståhlbergin läheinen työtoveri ja toimi sisäministerinä J. H. Vennolan ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa vuosina 1919–1922 yhteensä 526 päivää.

title: J. H. Vennola

text: Vennolan johtamat keskustahallitukset toteuttivat vasemmiston tuella monia merkittäviä uudistuksia, kuten oppivelvollisuus-, uskonnonvapaus-, asevelvollisuus-, ja maanlunastuslait. Sisällissodan jälkeiseen liennytykseen liittyneet armahduslait kiristivät suhteita oikeistoon. Pääministerikausiensa välisessä Erichin hallituksessa Vennola ei ollut mukana, mutta hänet kutsuttiin silti jäseneksi Suomen valtuuskuntaan Tarton rauhanneuvotteluissa vuonna 1920. Hän suhtautui toiveikkaasti mahdollisuuteen saada Suomelle alueita Itä-Karjalasta, mutta neuvotteluissa merkityksellisemmäksi osoittautui J. K. Paasikiven ja Väinö Tannerin realistisempi linja. Vennolan toinen hallitus kaatui lopulta keväällä 1922 vasemmiston vedettyä tukensa ulkoministeri Rudolf Holstin omavaltaisesti allekirjoittamaa reunavaltiosopimusta käsiteltäessä. Vennola oli itsekin kannattanut reunavaltiopolitiikkaa, mutta oli valmis uhraamaan ulkoministerin pelastaakseen hallituksensa. Hän ei enää palannut pääministeriksi, sillä presidentti Ståhlbergin mielestä hän oli kääntänyt takkinsa omaa uraansa suojellakseen. Vennolan poliittista uraa haittasi vastaisuudessakin se, että häntä pidettiin jatkuvasti luovivana ja aatteellisesti linjattomana karrieristina.[1]

title: Kauppis-Heikki

text: Heikki Kauppinen oli toimittajana kesät 1886 ja 1887. Kauppis-Heikin kirjallinen tuotanto alkoi lyhyillä kertomuksilla ja kuvauksilla, joita julkaistiin ja vuodesta 1886 alkaen neljä vihkosta nimellä "Tarinoita ja tapahtumia". Kirjallisissa töissään Kauppinen kuvasi Pohjois-Savon maalaisihmisiä, erityisesti naisia milloin vakavasti, milloin leikkisästi, mutta sangen suopealla ymmärtämyksellä. Hän halusi ajaa heikomman sukupuolen asiaa. Pitempiä kertomuksia Kauppis-Heikki alkoi kirjoittaa 1880-luvun lopulla. Niitä olivat Mäkijärveläiset, Vilja, Kirottua työtä, Laara, Aliina, Uranaukaisijat, Anaski ja Savolainen soittaja.

title: Juho Heikki Jasberg

text: Juho Heikki Jasberg (1. marraskuuta 1861 Kivijärvi, Vaasan lääni – 1928) oli merkittäviä amerikansuomalaisia vaikuttajahenkilöitä, uranuurtajia niin taloudellisilla kuin henkisilläkin aloilla. Hän muutti Amerikkaan 1880 ja asui vuodesta 1895 pääasiassa Hancockissa Michiganissa ja oli erään rautatieyhtiön maa-asioitsija. Hän oli Suomi-synodin ja Suomi Collegen perustajia ja collegen taloudenhoitaja.

title: K. J. Ståhlberg

text:
Ståhlbergin presidenttikaudella istui kaikkiaan seitsemän hallitusta, joista vain kahdella oli takanaan eduskunnan enemmistö. Ståhlbergin oma kädenjälki näkyi siinä, että viidestä pääministeristä – Aimo Cajander ja Juho Vennola johtivat kahta hallitusta – peräti neljä oli professoreja (Cajanderin ja Vennolan lisäksi Rafael Erich ja Lauri Ingman). Ministerinsalkkujen jaossa Ståhlberg itse oli kiinnostunut lähinnä ulko- ja puolustusministerin paikoista, mutta hänen toiveitaan ei aina noudatettu. Kahdesti Ståhlberg joutui nimittämään virkamieshallituksen, kun puolueet eivät päässeet yksimielisyyteen hallituspohjasta. Lujuutta presidentti osoitti erottaessaan tammikuussa 1924 eduskunnan hajottamista vastustaneen Kallion hallituksen. Muutoin Ståhlberg ei pyrkinyt vahvaksi presidentiksi, vaan käytti valtaoikeuksiaan säästeliäästi, jopa varovasti.
K. J. Ståhlberg oli Suomen presidenteistä ensimmäinen, ja hänet olisi voitu valita presidentiksi toiselle kaudelle vaalissa 1925, mutta Ståhlberg ei suostunut ehdokkaaksi, koska hän halusi varjella demokratiaa pitkäaikaisilta johtajilta Suomen suhteellisen presidenttivaltaisessa poliittisessa järjestelmässä. Vuosien 1931 ja 1937 presidentinvaaleissa hän sai 149 ja 150 ääntä 300:sta. Ståhlberg oli ehdokkaana vielä eduskunnan suorittamassa presidentinvaalissa vuonna 1946.

title: Juho Heikki Tunkelo

text: Juho Heikki (Johan Henrik) Tunkelo (vuoteen 1906 Ekman; 8. tammikuuta 1873 Längelmäki – 21. heinäkuuta 1948 Jyväskylä) oli suomalainen pappi ja lastensuojelun asiantuntija.

title: Petsamo

text: Valtioneuvosto määräsi perustettavaksi 60 hengen retkikunnan, jonka tehtävänä oli korjata, miehittää ja ylläpitää lennätinyhteys, mutta myös mahdollisuuksiensa mukaan puolustaa Jäämeren rannikolla asuvien etuja, mikäli komennuskunnan voimat siihen riittävät. Rahoitusta myönnettiin 162000 markkaa 1. maaliskuuta 1920 saakka. 5. tammikuuta 1920 komennuskunnan johtajaksi määrättiin Lapin rajakomendantti, majuri Kurt Martti Wallenius. Wallenius totesi pääministeri Juho Vennolalle, ettei 60 miestä riitä miehittämään Petsamoa ja pyysi lisää joukkoja, koska valkoinen hallitus Pohjois-Venäjällä horjuu. Vennolan mukaan kenraalimajuri Oscar Enckell oli sanonut, ettei Lapissa ole mahdollista liikutella suurempaa joukkoa. Alivoimatilanteessa hyökkäyksen kohteeksi joutuneena sai Wallenius ohjeen pyytää lopettamaan hyökkäys ohjeiden saamiseksi ulkoasiainministeri Rudolf Holstilta samaan aikaan kun hyökkääjä voisi olla yhteydessä Moskovaan.[8]

title: Tarton rauha

text: Juho Kusti Paasikivi (kokoomus), pj. Alexander Frey (RKP) Väinö Kivilinna (maalaisliitto) Väinö Tanner (SDP) Rudolf Walden (puolueeton, oikeisto) Juho Vennola (edistyspuolue) Väinö Voionmaa (SDP)

title: Vennolan I hallitus

text: Juho Vennola, joka oli siviiliviraltaan kansantaloustieteen professori Helsingin yliopistossa, yritti aluksi muodostaa yleisporvarillisen enemmistöhallituksen edeltäjänsä Kaarlo Castrénin tavoin. Valtiomuototaistelun ja presidentinvaalin jättämät arvet eivät kuitenkaan olleet umpeutuneet ja Ruotsalainen kansanpuolue kieltäytyi tulemasta hallitukseen. Myös Kokoomus jäi Vennolan taivutteluista huolimatta oppositioon. Näin K. J. Ståhlbergin presidenttikauden ensimmäisestä hallituksesta tuli edeltäjäänsä nähden muutosten hallitus, vaikka presidentti ei toivonutkaan näin käyvän. Edellisen hallituksen ministereistä jatkoi entisessä tehtävässään ulkoministeri Rudolf Holsti.

title: Vennolan II hallitus

text:
Vennolan II hallitus työskenteli 9. huhtikuuta 1921 – 2. kesäkuuta 1922 419 päivää. Se oli järjestyksessä Suomen 7. hallitus. Vennolan II hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöinen keskustahallitus.
Vennolan hallitus keskittyi toimikaudellaan ulkopolitiikkaan. Viimeisten Itä-Karjalaan siirtyneiden sissien palattua Suomeen ja Sallan ja Savukosken kuntien alueilla sattuneen ns. läskikapinan rauettua tyhjiin Suomi ja Neuvosto-Venäjä allekirjoittivat sopimuksen rajarauhan turvaamisesta. Kysymys Ahvenanmaan asemasta ratkesi Kansainliitossa Suomelle myönteiseen päätökseen ja eduskunta hyväksyi sitä vastaavat lait. Lisäksi armahdettiin separatistien vangitut johtomiehet Julius Sundblom ja Carl Björkman.

title: Vennolan I hallitus

text: Vennolan I hallitus työskenteli 15. elokuuta 1919 – 15. maaliskuuta 1920 213 päivän ajan. Järjestyksessään hallitus oli Suomen 5. hallitus. Vennolan I hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöinen keskustahallitus ja ensimmäinen tasavallan presidentin nimittämä hallitus.

title: Veikko Ihalainen

text: Veikko Ilmari Ihalainen (3. toukokuuta 1892 Pälkjärvi – 25. joulukuuta 1939 Pori) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Juho Heikki Ihalainen ja Iida Sofia Hakulinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1936—37 Ester Helga Inkeri Kukkosen o.s. Kosonen kanssa. Hänen vaimonsa kuoli jo seuraavana vuonna.

title: Juho Heikki Kala

text: Juho Heikki Kala oli naimisissa vuodesta 1897 Maija Erika Forsgrénin kanssa. Heidän poikansa oli diplomaatti Toivo Ilmari Kala.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Pääministereistä Edistyspuolueeseen kuuluivat Kaarlo Castrén, Juho Vennola, Oskari Mantere, Toivo Kivimäki, A. K. Cajander, Risto Ryti ja Jukka Rangell. Edistyspuoluetta edustaneita ministereitä olivat muiden muassa Mikael Soininen, Eero Erkko, Rudolf Holsti, Heikki Ritavuori, Albert von Hellens, Heimo Helminen, Kalle Kauppi, Eljas Erkko, Heikki Kannisto ja Sakari Tuomioja.

title: J. H. Vennola

text: Juho Vennolan isä oli oululainen varastonhoitaja Heikki Venno (Karhu). Vaatimattomista lähtökohdistaan huolimatta Vennola eteni pitkälle opin tiellä: hän valmistui ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1896, filosofian kandidaatiksi 1896 ja kansantaloustieteen tohtoriksi 1903. Hän toimi sittemmin Helsingin yliopiston kansantaloustieteen professorina 1908–1938 ja oli myös Kansantaloudellisen yhdistyksen puheenjohtajana 1907–1916. Vennolan intohimo suuntautui kuitenkin erityisesti Suomen itsenäistymisen jälkeen enemmän politiikkaan kuin tieteellisen uran luomiseen. Sekä politiikassa että taloustieteilijänä hän kannatti lähinnä sosiaaliliberalismia ja siirtymistä välillisistä veroista välittömiin oikeudenmukaisuuden lisäämiseksi. Vennola oli Osuusliike Elannon hallintoneuvoston ensimmäisenä puheenjohtajana 1905–1918, kun porvarit olivat vielä sen toiminnassa mukana.[1]

title: Juho Heikki Tuori

text: Juho Heikki Tuori oli naimisissa 1876–1886 Anna Amanda Kerkkosen (k. 1886) kanssa ja vuodesta 1886 Edla Erika Aulénin kanssa.

title: Cajanderin I hallitus

text: Edeltäneen Vennolan hallituksen ulkoministeri Rudolf Holsti joutui eroamaan saatuaan eduskunnalta epäluottamuslauseen sen jälkeen, kun hän oli allekirjoittanut Suomen puolesta Varsovan sopimuksen, joka olisi sitonut Suomen ns. reunavaltiopolitiikkaan. Ulkoministerin ero merkitsi Holstille lojaalin pääministeri Juho Vennolan mukaan koko hallituksen eroa. Vennolan hallituksen erottua ei saatu syntymään uutta poliittista hallitusta, koska poliitikkojen katseet olivat jo enemmän lähestyvissä eduskuntavaaleissa kuin hallitusvastuun kantamisessa. Uuden hallituksen muodosti lopulta metsähallituksen pääjohtaja ja Metsäntutkimuslaitoksen perustaja Aimo Cajander.

title: J. H. Vennola

text: Vennola oli vielä ulkoministerinä syksyllä 1922 nimitetyssä Kallion hallituksessa, mutta työtä haittasi ulkomaisten diplomaattien penseä suhtautuminen. Hän oli kuitenkin kiinnostunut juuri ulkopolitiikasta. Pitäessään yllä suhteita oikeistoon ja esiintyessään maanpuolustusmyönteisenä Vennola kallistui ehkä lopulta edistyspuolueen oikean siiven puolelle. Hän johti myös Itsenäisyyden liiton valtuuskuntaa 1925–1930. Viimeistä kertaa Vennola oli tärkeässä asemassa toimiessaan valtiovarainministerinä Lapuan liikkeen aikaisessa Svinhufvudin toisessa hallituksessa, jossa sai olla viimeisen kuukauden ajan myös virkaatekevänä pääministerinä Svinhufvudin tultua valituksi presidentiksi. Sen jälkeen Vennola vetäytyi politiikasta. Viimeisinä vuosinaan hän professorinviran ohella istui muutamien yritysten hallituksissa ja oli Suomen vientiyhdistyksen puheenjohtaja 1928–1938.[1]

title: Juho Ryynänen

text: Ryynänen oli kansanedustajana 1919–1933 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuoli kesken edustajakautensa ja hänen seuraajakseen eduskuntaan tuli maalaisliiton Heikki Soininen. Ryynänen oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa. Hän oli myös Pielisjärven kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan jäsenenä. Hän kuului MTK:n valtuuskuntaan, SOK:n hallintoneuvostoon ja Keskusosuusliike Hankkijan hallintoneuvostoon.

title: Kyösti Kallio

text: Kyösti Kalliosta tuli maatalousministeri 17. huhtikuuta 1919 Kaarlo Castrénin ja myös tätä seuranneeseen J. H. Vennolan hallitukseen. Kallio vastusti Kaarlo Juho Ståhlbergin tapaan 1919 Mannerheimin suunnittelemaa Pietarin valtaamista Nikolai Judenitšin avuksi, minkä tarkoituksena oli saada ympärysvaltojen Venäjän sisällissodassa tukeman Venäjän väliaikaista hallitusta seuranneiden hallintojen tuki Suomen itsenäisyyden tunnustamiselle. Väliaikainen hallitus oli korostanut Venäjän yhtenäisyyttä ja jakamattomuutta. Kallio suhtautui kriittisesti myös Itä-Karjalaan kohdistuviin heimosotiin, mistä aiheutuneiden erimielisyyksien vuoksi sisäministeri Heikki Ritavuori ammuttiin 1922.

title: Juho Heikki Tuori

text: Juho Heikki Tuori (sukunimi vuoteen 1906 "Foudila"; 12. helmikuuta 1852 Liminka – 4. helmikuuta 1918 Loppi) oli suomalainen kirkkoherra joka surmattiin punaisten toimesta Suomen sisällissodan aikana.

title: Vennolan hallitus

text: Vennolan hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Juho Vennola oli pääministerinä:

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Johannes Lundson (Nuors.→1918-1919) Alpo Luostarinen (1922–1927) Oskari Mantere (1919–1939) Väinö Merivirta (1935–1936) Herman Niittynen (1919) Akseli Nikula (1940-1945) Tatu Nissinen (1920–1922) Hulda Nordenstreng (1929–1930) Antti Penttilä (1922–1924) Otto Pesonen (1919) Albin Pulkkinen (1922–1924) Erkki Pullinen (Kans.→1918–1919, 1922–1927) Heikki Ritavuori (1919–1922) Kustaa Ruuskanen (1919–1922) Eero Rydman (1927–1929, 1933–1936) Risto Ryti (1919–1929) Bruno Sarlin (1919–1920, 1930–1936, 1945–1948) Aarne Sihvo (1919–1920) Elias Sinkko (...1918–1922, 1927–1929) Mikael Soininen (...1919–1922) Kaarlo Juho Ståhlberg (...1918, 1930–1933) Yrjö Suontausta (1945–1947) Helena Syrjälä-Eskola (1936–1939, 1940–1945) Wille Särkkä (...1918–1929, 1930–1936) Vili Taskinen (...1919, 1920–1922) Sulo Teittinen (1939–1948) Paul Thuneberg (...1918–1919) Juhana Toiviainen (...1918–1919) Urho Toivola (1933–1936) Juho Torppa (...1919–1922...) Walto Tuomioja (1924–1929, 1930–1931) Toivo Tyrni (1933–1935, 1947–1948) Hannes Valkama (1924–1927( Matti Valkonen (1919–1922) Eemil Vekara (...1918–1919) Juho Vennola (1919–1930) Matti Viljanen (1924–1927) Hilja Vilkemaa (1920–1922) Kaarlo Vuokoski (Kans.→1918–1922, 1924–1927)

title: Juho Heikki Pakkala

text: Juho Heikki (J. H.) Pakkala (16. maaliskuuta 1877 Veteli – 24. lokakuuta 1952 Veteli) oli suomalainen maanviljeilijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.

title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Entisen pääministerin Juho Vennolan tarjoaman erikoisjunan sijasta Ståhlberg ilmoitti palaavansa Helsinkiin mieluummin tavallisella aamujunalla. Tieto kyydityksestä ja sen onnellisesta lopusta levisi radion välityksellä.

title: Ernst Tandefelt

text: Heikki Ritavuori oli Kansallisen Edistyspuolueen jäsen ja sisäasiainministeri Juho Vennolan kummassakin hallituksessa, elokuusta 1919 kesään 1920 ja huhtikuusta 1921 kuolemaansa helmikuuhun 1922. Ritavuori ja hänen puoluetoverinsa, tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg, olivat oli oikeiston ja aktivistien keskuudessa maan vihatuimmat poliitikot. Poliittisella toiminnallaan vuosina 1918–1922 Ritavuori sai monarkistisen oikeiston, radikaalit suojeluskuntalaiset ja aktivistit vankoiksi vihamiehikseen.

title: Heikki Jutila

text: Heikki Jutila piti kotitaloaan Jutilaa yhdessä veljiensä Mikon ja Juhon kanssa kunnes seppänä toiminut Juho muutti pois ja Mikko ja Heikki jakoivat talon kahtia. Heikki Jutila piti talossaan aluksi kirjastoa ja Alavieskan säästöpankki toimi talossa 1905–1926. Heikki Jutila oli kirkkoväärtinä 40 vuoden ajan 1894–1935. Hänen aikanaan korjattiin Alavieskan kirkko 1908–1909 ja kun kirkko paloi salaman sytyttämässä tulipalossa 2. toukokuuta 1916 Heikki Jutila suunnitteli uuden tilapäisen kirkon yhdessä poikiensa Heikin ja Vilhon kanssa. Jutila valvoi ja johti myös tämän tilapäisen ""lautakirkoksi"" kutsutun kirkon rakennustöitä. Lautakirkko oli käytössä vuoteen 1948 saakka jolloin Alavieksaan valmistui uusi kirkko.

title: Juho Heikki Kala

text: Juho Heikki Kala (19. kesäkuuta 1864 Kauhava – 11. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja ja tilastokonttorin johtaja.

title: Juho Heikki Pakkala

text: Juho Heikki Pakkala oli naimisissa vuodesta 1896 Leena Kaisa Pakkalan kanssa.


query: Milloin Kalaja upposi Newfoundlandin edustalla?

title: Kalaja

text: Kalaja oli kauppias Antti Santaholman vuosina 1873–1874 rakennuttama Kalajoen kuuluisin parkkilaiva, joka purjehti maailman merillä vuosina 1874–1885. Kauppamatkoillaan alus päätyi aina Etelä-Amerikkaan, Kiinaan ja Australiaan asti ja upposi Newfoundlandin edustalla vuonna 1885.

title: Lauri Kalaja

text: Kalajan vanhemmat olivat kaupunginlääkäri Arvo Aleksanteri Kalaja, ent. Lindeblom, ja Aino Lydia Saastamoinen. Hänen puolisonsa vuodesta 1933 oli Rauha Kaarina Kunttu. Myös Kalajan nuoremmasta veljestä Tauno Antero Kalajasta (s. 1911) tuli lääkäri. Kalaja tuli ylioppilaaksi Kotkan suomalaisesta yhteiskoulusta 1923 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1933. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1939, sisätautien erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1937. Kalaja oli Helsingin yliopiston sisätautiopin dosentti 1941–1946, Turun yliopiston sisätautiopin professori 1946–1949, Helsingin Diakonissalaitoksen sisätautiosaston ylilääkäri vuodesta 1950 ja koko laitoksen ylilääkäri vuodesta 1955. Hän oli jatkosodan aikana kenttäsairaalan päällikkölääkärinä ja päämajan erikoistehtävissä sekä marsalkka Mannerheimin henkilääkäri vuodesta 1941 alkaen kymmenen vuoden ajan. Sotilasarvoltaan Kalaja oli lääkintäeverstiluutnantti (1943).

title: Kalaja

text: Seuraavat pari vuotta Kalaja purjehti Philadelphian ja Euroopan väliä, ja vuonna 1882 laivaa yritettiin myydä mutta jälleen kerran tuloksetta. Kalajan kapteeniksi tuli vuonna 1882 entinen perämies Adam Kaakinen, joka purjehti Baltimoren ja Euroopan väliä kuljettaen erilaisia rahteja öljystä ratapölkkyihin. Alus palasi vuonna 1884 Suomeen, josta se lähti seuraavana vuonna viimeiselle matkalleen.

title: Kalaja

text: Kalaja otti vuonna 1885 Cardiffista hiililastin toimitettavaksi Jamaikalle, josta se puolestaan otti punapuulastissa kurssin kohti Ranskan Le Havren satamaa. Huhtikuussa 1885 Santaholma vastaanotti Halifaxista Kanadasta sähkeen, jonka mukaan saksalainen Lloydin tullilaiva oli upottanut Kalajan "bankilla" ja perämies Lakström oli hukkunut. Vähitellen Kalajoelle saapui lisää tietoa ja kävi ilmi, että Kalaja oli joutunut onnettomuuteen Kanadan edustalla Newfoundlandin matalikolla 13. huhtikuuta 1885 matkalla Jamaikalta Le Havren satamaan.

title: Pentti Kalaja

text: Pentti Kalaja (15. syyskuuta 1906 Oulu – 20. toukokuuta 1992) oli geodeetti. Hän oli professori vuodesta 1957. Hän oli Geodeettisen laitoksen palveluksessa vuosina 1929–1963, assistenttina 1929–1933, nuorempana valtiongeodeettina 1933–1957, vt. vanhempana valtiongeodeettina 1951–55, ja vanhempana valtiongeodeettina ja professorina 1957–63.

title: Kalaja

text: Trooppisten vesien toukat olivat syöneet Kalajan huonoon kuntoon, mutta laiva päätettiin korjata Mansikkaniemen varvilla Rahjassa ja lähettää toiselle ansaintamatkalle Pohjois-Amerikan reitille, joka aikaisemmin oli tuottanut hyvin voittoa. Kapteeniksi nimitettiin Edvard Mustonen ja perämieheksi Adam Kaakinen. Toinenkin matka alkoi kummallisella tavalla, kun Kalaja otti vuonna 1880 lankkulastin Oulusta Liverpooliin, mutta osa kansilastista päätyi mereen Pohjanmeren myrskyssä.

title: Newfoundland

text: Newfoundland on Newfoundland ja Labradorin provinssin tiheimmin asuttu alue. Provinssin pääkaupunki St. John’s sijaitsee saaren kaakkoiskärjessä. Newfoundlandissä asuu noin 500 000 ihmistä.

title: Kalaja (Reisjärvi)

text: Kalajan kylällä on vuonna 1916 perustettu ja luokat 1-6 käsittävä, kolmiopettajainen Kalajan ala-asteen koulu, jossa oli 43 oppilasta vuonna 2013 sekä Museoviraston suojelema, 1918 rakennettu työväentalo.

title: Kalaja

text: Kalajoella loppui kärsivällisyys, ja Roosin oli otettava viimein Hongkongista rahti takaisin Lontooseen, jonne alus saapui kesäkuussa 1880. Lontoossa laiva otettiin Roosilta pois ja annettiin 58-vuotiaan oululaisen merikapteeni Ryselin haltuun. Uudeksi perämieheksi nimitettiin August Söderlund. Pian Kalajoelle kantautui tieto, jonka mukaan Kalaja oli kärsinyt haverin Lontoossa ja Roos oli ottanut laivan korjauksia varten lainaa, joka oli maksettava heti takaisin. Lainan hankkiminen osoittautui hankalaksi, mutta viimein raahelainen kauppias Heikki Sovelius lupautui lainaamaan yhtiölle 30000 mk, ja Santaholma onnistui saamaan vielä ”Lumperin pankista” pankinjohtaja Aspergrenilta lainaa 20000 mk, joilla Kalajan pakkohuutokauppa estettiin. Kalaja päätettiin myydä, mutta myynnistä ei kuitenkaan tullut mitään.

title: Kalaja

text: Kalaja purjehti aluksi Raahesta painolastissa Pietarsaareen, jossa laivaan lastattiin lankkuja Englannin Hulliin vietäväksi. Hullin satamassa Kalajaan laitettiin kuparipohja, ja tammikuussa 1875 alus jatkoi matkaansa Hullista Shieldsiin, josta se otti hiililastin vietäväksi Jaavan saarelle Indonesiaan.

title: Lauri Kalaja

text: Kalaja oli Suomen sisätautilääkäriyhdistyksen, Duodecimin ja Suomen endokrinologiyhdistyksen puheenjohtaja.

title: Lauri Kalaja

text: Lauri Ilmari Kalaja (14. syyskuuta 1904 Kotka – 1. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.

title: Newfoundlandin dollari

text: Dollari oli Newfoundlandin siirtomaan sekä Newfoundlandin dominion valuuttana vuodesta 1865 vuoteen 1949, jolloin Newfoundlandista tuli Kanadan provinssi. Se jaettiin sataan "centiin".

title: HMS Glorious (1782)

text: Alus oli purjehtimassa Englantiin 25. heinäkuuta 1782 yhdessä Gravesin osaston kanssa, mutta se upposi 18. syyskuuta miehistöineen pyörremyrskyssä Newfoundlandin matalikolla

title: Kalaja

text: Parkkilaiva Kalajan Kalajoelta vahingosta Kiinassa. Pohjois-Suomi, nro 28, 1877. Onnettomuus tapahtunut laiva Kalajalle Kalajoelta Kiinassa. Pohjois-Suomi, nro 16, 1877. Parkkilaiva Kalaja vajonnut lähellä Newfoundlandin matalaa. Ilmarinen, nro 47, 1885. Kalaja laivan hukkumisesta lähellä Halifaxia. Oulun Lehti, nro 41, 1885. Parkkilaiva Kalaja Raahesta uponnut Newfoundlandin kareilla. Suupohjan Työmies, nro 13, 1885. Barkskeppet Kalaja från Brahestad sjunkit vid Newfoundlandsbankarne. Åbo Underrättelser, nro 105, 1885.

title: Kalaja (täsmennyssivu)

text: Kalaja voi tarkoittaa seuraavia:

title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text: 11. marraskuuta 1468 – 180–200 ihmistä hukkui, kun saksalainen holkki Hanneke Wrome ajoi karille ja upposi Jussarön edustalla. 29. toukokuuta 1746 - 14 ihmistä hukkui kirkkoveneen kaaduttua Luumäen Kivijärvellä. 6. lokakuuta 1856 - 15 ihmistä hukkui kirkkoveneen kaaduttua Oulujärvellä. 17. kesäkuuta 1860 - 17 ihmistä hukkui kirkkoveneen kaaduttua Rautalammilla. 4. heinäkuuta 1880 - 15 ihmistä hukkui hautajaissaattueen veneiden kaaduttua Sumiaisissa. 16. elokuuta 1903 – 18 ihmistä hukkui Uukuniemellä jouduttuaan veden varaan höyrylaiva Ainon vetämästä proomusta.[2] 23. toukokuuta 1908 – Kirkkovene upposi Kauhajoen Nummijärvellä ja 15 ihmistä hukkui.[3] 18. toukokuuta 1920 – Koululaisia kuljettanut purjevene upposi Säkkijärvellä, jolloin 32 ihmistä hukkui. 4. lokakuuta 1925 – Merivoimien torpedovene S2 upposi Porin edustalla. Koko 53-henkinen miehistö hukkui. 7. syyskuuta 1929 – Höyrylaiva Kuru kaatui ja upposi Näsijärvellä Tampereen edustalla. 138 ihmistä hukkui. 15. toukokuuta 1934 – Höyrylaiva Louhi kaatui Vehmersalmen Enonlahdessa ja 33 ihmistä hukkui. 25. marraskuuta 1937 – Kahdeksan koulusta palaamassa ollutta Siilinjärven Saarikylän koululaista hukkui Puutelahdella kun heidän veneensä kaatui iltapimeässä myrskyssä.[4] 18. syyskuuta 1948 – 24 ihmistä hukkui moottorikaljaasi Vernan upottua Ahvenanmaalla Getan pohjoispuolella. 5. lokakuuta 1959– Kaksi moottorivenettä törmäsi Pielisen Paalasmaalla ja 15 ihmistä hukkui. 8. joulukuuta 1964– Puolustusvoimien kuljetusvene K-8 ja hinaaja Rauma II törmäsivät Rauman satamassa. 28 ihmistä hukkui. 6. syyskuuta 1972 – Ruoppaaja Nostaja kaatui ja upposi Pietarsaaren edustalla. 16 ihmistä hukkui. 30. syyskuuta 1978 – Moottorivene Viikinki upposi Hangon edustalla, 10 ihmistä hukkui. 7. joulukuuta 1979 – Lastimoottorialus Malmi upposi Itämerellä ja 14 ihmistä hukkui. 27. joulukuuta 1990 – Puskuproomu Finn-Baltic kaatui Hangon edustalla. 8 ihmistä hukkui. 14. kesäkuuta 1991 – Seitsemän varusmiestä hukkui Taipalsaarella BTR-60 -miehistönkuljetusvaunun upotessa vesistönylityksen aikana.

title: Kalaja

text: Tammikuussa 1876 Kalaja jatkoi matkaansa Queenstownista Glasgow'hun ja otti huhtikuussa rahdin Buenos Airesiin, Argentiinan pääkaupunkiin, jonne saavuttiin saman vuoden kesäkuussa. Jaavan sokerirahdista kirjattiin samaan aikaan Kalajoella tuloja 16430 mk. Argentiinasta kapteeni Roos jatkoi maissi- ja heinälastissa Brasilian Rio de Janeiroon, jonne alus saapui syyskuussa. Lokakuussa kapteeni Roos päätti lähteä pelkällä painolastilla, onneensa luottaen, purjehtimaan takaisin Jaavalle Batavian satamaan, josta hän otti kurssin kohti Indo-Kiinaa. Alkuvuodesta 1877 Kalaja saapui Saigonin satamaan, jossa laivan pohjakuparit vaihdettiin uusiin. Saigonista Roos lähetti edellisen vuoden rahtituloja Kalajoelle 9502,50 mk.

title: Eero Kalaja

text: Kalajan veli oli lääkäri, sisätautiopin professori Lauri Kalaja.

title: Newfoundland ja Labrador

text: Newfoundland ja Labrador (engl. "Newfoundland and Labrador", ransk. "Terre-Neuve-et-Labrador", iir. "Talamh an Éisc agus Labradar", latin. "Terra Novaon") on Kanadan kronologisesti kymmenes provinssi. Tämän aseman se saavutti 1946 Newfoundlandin nimellä. Vuodesta 1964 nimeen liitettiin loppuosa Labrador, joka kuvaa paremmin aluetta. Puolet provinssista on suurella Newfoundlandin saarella, joka sijaitsee Atlantin valtameressä. Toinen puoli provinssista on valtavan Labradorin niemimaan pohjoisosa – eteläosa kuuluu Québecin provinssiin.

title: Kalaja

text: Saigonista kapteeni Roos päätti viedä Kalajan vanhaa pohjakuparia Hongkongiin, josta hän otti lastin Siamiin. Lokakuussa 1877 laiva saapui Bangkokin satamaan, jossa kapteeninrouvan apulaiseksi Glasgow'sta tullut suomalainen nainen L. Ramstedt kuoli tropiikin tauteihin. Loppuvuodesta 1878 Kalaja otti sokerilastin Australiaan. Kalajoella isännistö alkoi kuitenkin jo hermostua. Kaikesta huolimatta Santaholma kirjoitti Roosille Australian Sydneyhin 2. elokuuta 1878 vielä toiveikkain mielin ja kertoi odottelevansa kärsivällisesti parempia aikoja.

title: Reisjärvi

text: Kalaja (tai Iso-Kalaja), Kangaskylä, Kinnulanranta, Leppälahti, Levonperä, Reisjärvi (Keskikylä).

title: Kalaja (Reisjärvi)

text: Kalaja (myös Iso-Kalaja tai Kalajankylä) on Reisjärven kylä. Kylä on saanut nimensä 1860-luvulla kuivatun, sitä ennen hyvin kalaisan, Kalajanjärven (myös "Kalajärvi") mukaan. Kylään voidaan laskea kuuluvaksi myös Köyhänperän ja Jäppiperän asutukset.

title: Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö

text: Vuonna 2007 SVK aloitti viiden vesiympäristön tilaa ilmentävän kalajin esiintymisen kartoittamisen. Havainnoitavat kalajit ovat särki ja sorva,jotka esiintymisellään ilmentävät rehevää ympäristöä sekä harjus, mutu ja säyne jotka ilmentävät esiintymisellään karua ympäsristöä. Indikaattorikalaljien kartoittamisessa on osaltaan mukana Luonnontieteellinen keskusmuseo, jonka Hatikka-havaintopäiväkirjaan havainnot ilmoitetaan.

title: Kalaja

text: Tietojen mukaan saksalainen höyrylaiva Main tuli yöllä Kalajan taakse ja päästyään melkein laivan sivulle kääntyi ja ajoi suoraan Kalajan päälle, jolloin laiva katkesi kahtia. Onnettomuushetkellä perää pitänyt Lakstöm hukkui. Main pelasti merimiehet Kalajan ajelehtivasta keulaosasta ja vei heidät Amerikkaan, josta he palasivat takaisin Kalajoelle omia aikojaan. Oikeus totesi molemmat laivat syypäiksi, sillä Kalajan lyhdyt oli ilmeisesti asennettu väärin.

title: Pentti Kalaja

text: Kalaja oli filosofian tohtori, hän väitteli tohtoriksi 1945 geodesian alalta. Hän toimi niin kunnallispolitiikassa (1961-1963 vajaan kauden valtuutettu) kuin ammattiyhdistystoiminnassakin. Hän oli Helsingin yliopiston maanmittauksen opettaja vuodesta 1934. Hän oli tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan puheenjohtaja vuodesta 1956 ja Virkamiesliiton varapuheenjohtaja vuodesta 1953 sekä Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliiton puheenjohtaja 1957. Hän osallistui valtakunnan rajankäynteihin 1940–1950. Hän oli 1964–1969 Helsingin kaupungin apulaiskaupunginjohtaja.

title: Ode to Newfoundland

text: Ode to Newfoundland () on Kanadan Newfoundlandin ja Labradorin provinssin virallinen hymni. Sen sävelsi Cavendish Boyle vuonna 1902 nelisäkeisenä runona nimeltä "Newfoundland". 20. toukokuuta 1904 se valittiin brittiläiseen imperiumiin kuuluvan Newfoundlandin dominion viralliseksi ”kansallislauluksi”.

title: Kalaja

text: Kalaja rakennettiin Santaholman perustamalla Laiva ja Varvi Seuran telakalla vuosina 1873–1874. Se oli valmistuessaan 372,9 lästin vetoinen ja 12 jalkaa syvässä kulkeva parkkilaiva. Rakentaminen vaati yhden kuolonuhrin, kun kirvesmies Antti Efraiminpoika Tohkoja ruhjoutui telakalla sattuneessa onnettomuudessa kuoliaaksi. Säilyneiden asiakirjojen mukaan Varvin ja Kalajan rakennuskustannukset kohosivat yhteensä 185829,78 markkaan, jotka jaettiin osakkaiden kesken heidän osuuksiensa mukaisesti.

title: Eero Kalaja

text: Eero Armas Kalaja Kalaja (30. lokakuuta 1901 Kotka – 31. joulukuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri. Hän suunnitteli ja rakensi tehdaslaitoksia, muun muassa sulfaattiselluloosatehtaat 1926–1928 Kemi Oy:lle Kemiin, 1926–1936 Enso-Gutzeitille Ensoon ja Kaukopäähän sekä 1936–1943 Oulu Oy:lle Ouluun. Hän työskenteli arkkitehti Väinö Vähäkallion toimistossa. Kalaja oli vuosina 1943–1946 Puukemia Oy:n rakennustoiminnan johtajana, vuosina 1946–1951 kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusasioiden osaston päällikkönä, Helsingin Verkatehtaan varatoimitusjohtajana 1952–1956 ja Keri Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1956. Hän oli myös Lapin läänin kauppakamarin johtaja vuosina 1964–1967. Hänelle myönnettiin Viron kunniakonsulin arvo vuonna 1936 ja Suomen kulttuurirahaston tunnustuspalkinto 1977. Hän osallistui upseerina talvi- ja jatkosotaan ja oli vuodesta 1942 majuri.

title: Milot Rashica

text: Milot Rashica (s. 28. kesäkuuta 1996 Vushtrri) on kosovolainen jalkapalloilija, joka edustaa Saksan Bundesliigassä pelaavaa Werder Bremeniä. Pelipaikaltaan oikeajalkainen Rashica on oikea laitahyökkääjä. Rashica kuuluu myös Kosovon jalkapallomaajoukkueeseen.