query: Kuljettaako laskimo verta sydämeen?

title: Verisuoni

text: Verisuonet () ovat verenkiertojärjestelmän putkimainen osa, jossa veri kiertää. Verisuoniin kuuluvat valtimot, laskimot ja hiussuonet.[1] Sydämestä verta kuljettavat pois valtimot. Laskimot puolestaan tuovat verta sydämeen. Pienen verenkierron laskimoissa on runsashappista verta kun taas ison verenkierron laskimoissa veri on niukkahappista. Joissakin fysiologian oppikirjoissa lasketaan, että valtimoita ja laskimoita on noin 19 000 kilometriä. Hiussuonien mitaksi taas arvioidaan 80 000–97 000 kilometriä. Erityyppisten verisuonten yhteinen pituus on siis osapuilleen 100 000 kilometriä.

title: Valtimo (anatomia)

text: Valtimo () on paksuseinäinen verisuoni, joka kuljettaa verta sydämestä poispäin. Valtimo kuljettaa happea ja ravintoaineita veren mukana kudoksille. Poikkeuksen tekevät keuhkovaltimot, jotka vievät hiilidioksidipitoisen veren keuhkoihin hapettumaan. Ruumiin päävaltimo on aortta.

title: Laskimo

text: Pinnalliset iholaskimot osallistuvat lämmönsäätelyyn siten, että lämpimällä ilmalla niiden verimäärä on suuri ja veri luovuttaa lämpöenergiaa ympäröivään ilmaan. Kylmällä ilmalla puolestaan iholaskimot ovat supistuneina, jolloin niiden verimäärä pienenee ja veri palaa sydämeen syviä laskimoita pitkin.

title: Nitroglyseriini

text: Pienet glyseryylitrinitraattipitoisuudet laajentavat voimakkaammin laskimoiden kuin valtimoiden ja arteriolien sileää lihasta. Laskimoiden laajenemisen vuoksi sydämen laskimopaluu vähenee, jolloin sydämen oikean ja vasemman kammion loppudiastolinen paine ja tilavuus pienenevät, ja sydämen hapenkulutus vähenee. Sydämen lyöntitiheys joko lisääntyy vähän tai pysyy muuttumattomana. Vaikka pienet glyseryylitrinitraattiannokset eivät aiheutakaan yleistynyttä valtimoiden laajentumista, voivat kasvojen, niskan ja kaulan arteriolit laajentua ja aiheuttaa punastumista. Samoin aivokalvojen arteriolien laajentuminen voi aiheuttaa päänsärkyä. Vähentämällä laskimopaluuta glyseryylitrinitraatti pienentää loppudiastolista painetta ja parantaa subendokardiaalista verenkiertoa. Suurempina pitoisuuksina verisuonia laajentava vaikutus kohdistuu myös keskisuuriin valtimoihin kuten sepelvaltimoihin, joiden spasmit laukeavat ja kollateraalit avautuvat.

title: Suonikohju

text: Peräpukama on peräaukkokanavan suonikohju. Vatsalihasten jännittäminen ulostamisen yhteydessä kohottaa vatsaontelon painetta, ja tämä painaa verta peräaukkokanavaa ympäröiviin laskimoihin, jotka laajenevat. Peräpukamia voi syntyä myös raskauden aikana, kun kohtu painaa lantion alueen laskimoita.

title: Laskimo

text: Laskimo eli veena () on verisuoni, joka kuljettaa verta sydämeen. Vähähappista verta kudoksista sydämeen tuovat ylä- ja alaonttolaskimot, jotka päättyvät oikeaan eteiseen, ja hapekasta verta keuhkoista neljä keuhkolaskimoa, jotka laskevat vasempaan eteiseen.

title: Verenkierto

text: Verenpaineella tarkoitetaan tavallisesti sydämestä verta poispäin vievien ison verenkierron suurten valtimoiden sisällä vallitsevaa painetta. Sen mittayksikkönä on perinteisesti elohopeamillimetri (mmHg). Suurten valtimoiden paine on suurimmillaan systolen aikana ja pienimmillään juuri ennen uutta systolea (diastolinen verenpaine). Pienen verenkierron verenpainearvot ovat huomattavasti matalampia. Keuhkovaltimorungon systolinen paine on 20–25 mmHg ja diastolinen noin 10 mmHg.Valtimoissa veri etenee paineen vaikutuksesta. Laskimoissa pelkkä paine ei riitä, vaan niissä on myös läppiä, jotka estävät veren takaisin virtausta. Valtimoissa vastaavia läppiä tiedetään esiintyvän kirahvin kaulassa.

title: Laskimo

text: Laskimoiden seinämän kerroksia ovat litteiden endoteelisolujen muodostama yksinkertainen endoteelikerros, löyhä sidekudoskerros, ohut sileälihaskerros ja sidekudoksinen ulkokerros. Laskimot ovat ohutseinäisiä ja niiden läpimitta on paljon suurempi kuin vastaavien valtimoiden. Osaltaan siitä johtuen veri virtaakin laskimoissa suhteellisen hitaasti. Toisaalta läpimitan suuruus pienentää verenvirtauksen vastusta, joten se edistää veren paluuta sydämeen.

title: Krooninen laskimoiden vajaatoiminta

text: Krooninen laskimoiden vajaatoiminta (engl. "Chronic venous insufficiency", CVI) tarkoittaa laskimoiden vajaatoimintaa, jonka myötä laskimot eivät kykene kuljettamaan hapetonta verta takaisin sydämeen. Tilaa kutsutaan toisinaan myös laskimoiden virtaushäiriöksi. Tautia havaitaan useammin naisilla kuin miehillä. Laskuvarjojääkärit ja miehet, joilla on vammoja tai vaurioita jaloissa, ovat myös alttiimpia laskimoiden vajaatoiminnalle.

title: Laskimo

text: Ylä- ja alaonttolaskimoiden tuoma veri, jonka happi on siirtynyt hiussuonistosta kudosten käyttöön, kulkeutuu sydämen ja keuhkovaltimoiden kautta keuhkoihin keräämään uutta happea sekä poistamaan kudosten tuottama hiilidioksidi. Keuhkolaskimot taas laskevat hapekkaan veren takaisin sydämeen, josta veri lähtee valtimoita pitkin kudoksiin.

title: Ihmisen anatomia

text: Ihmisen verisuonet jaotellaan kahteen ryhmään; valtimoihin ja laskimoihin. Laskimot tuovat hiilidioksidipitoista ja muita epäpuhtauksia sisältävää verta ruumiin eri osista sydämeen. Valtimot vievät runsashappista ja vähähiilidioksidista verta ruumiin eri osiin, josta ne palautuvat takaisin sydämeen laskimoita pitkin. Poikkeuksena ovat keuhkovaltimot, ne kuljettavat hiilidioksidipitoisen veren sydämestä keuhkoihin. Ihmiskehon päävaltimo on aortta, joka on samalla paksuin verisuoni.

title: Porttilaskimojärjestelmä

text: Porttilaskimojärjestelmä muodostuu kahdesta hiussuoniverkosta, jotka liittyvät toisiinsa laskimon välityksellä. Veri ei siis virtaa ensimmäisestä hiussuoniverkosta laskimon kautta takaisin sydämeen, vaan toiseen hiussuoniverkkoon. Porttilaskimojärjestelmiä on esimerkiksi maksassa ja aivolisäkkeessä.

title: Keuhkot

text: Koska keuhkojen tehtävä on suorittaa kaasujen vaihtoa veren ja hengitysilman välillä, koko verenkierrossa kiertävä verimäärä kulkee keuhkojen kautta. Sydämen oikeasta kammiosta lähtevää, keuhkojen kautta kulkevaa ja sydämen vasempaan eteiseen palaavaa verenkiertoelimistön osaa kutsutaan usein pieneksi verenkierroksi; siinä valtimoissa eli tuovissa suonissa on elimistön kudoksista tulevaa vähähappista verta, ja laskimoissa eli vievissä suonissa on happipitoista verta.

title: Diastole

text: Diastole eli lepovaihe on toinen sydämen toimintavaiheista. Diastole on sydämen sykäysten välinen veltostumisvaihe, jonka aikana kammiot täyttyvät uudelleen verestä. Keuhkoista tulee hapekasta verta vasemman eteisen kautta vasempaan kammioon. Suuren verenkierron laskimoista virtaa verta oikean eteisen kautta oikeaan kammioon. Diastolen vastakohta on systole.

title: Laskimo

text: Laskimoissa ei ole juurikaan verenpainetta jäljellä, joten veren eteneminen alaruumiista takaisin ylös on supistelevien lihasten, viereisten sykkivien valtimoiden ja laskimoläppien varassa. Lisäksi hengitysliikkeiden yhteydessä syntyy rintakehään alipaine, joka imee verta kohti sydäntä. Lähellä sydäntä laskimoon yhtyy imusuonten imuneste.

title: Veri

text: Veri () on nestemäinen kudos, joka kuljettaa happea ja ravinteita kehon eri osiin ja kuona-aineita kehon kuona-aineidenpoistosta vastaaviin osiin. Normaalilla ihmisellä on kehossaan verta noin seitsemän prosenttia kokonaispainosta eli aikuisella miehellä noin viisi litraa. Veri liikkuu sydämen pumppauksen vaikutuksesta verisuonistoa pitkin kaikkialle elimistöön.

title: Krooninen laskimoiden vajaatoiminta

text: Laskimoläppien toimintahäiröitä hoidetaan konservatiivisesti ihoa öljyämällä, puristavilla siteillä, hoitosukilla, verenpainelääkityksellä, pitämällä potilaan ollessa makuuasennossa jalkoja säännöllisesti sydämen yläpuolella sekä asentamalla potilaan sänkyyn n. 20 cm:n koroke jalkojen alle nukkumisen ajaksi. Leikkaushoitoina käytetään vanhahkoa Lintonin proseduuria ja uudempaa SEPS-toimenpidettä. Joitain kokeellisia laskimoläppien korjausleikkauksia ja verenvirtausta muuntavia leikkauksia suoritetaan. Vaikka laskimoiden ja laskimoläppien ongelmat ovat olleet tunnettuja ja muinaisessa lääketieteessä, edelleenkin on komplikaatioita, joille ei ole kunnollista hoitoa. Esimerkiksi verisuonisto saattaa ahtauttaa laskimoa, ja joskus laskimon harvinainen epämuodostuma saattaa aiheuttaa laskimoon huonon takaisinvirtauksen.

title: Alaonttolaskimo

text:
Alaonttolaskimo () on alavartalolta sydämeen verta tuova suuri verisuoni, jota kutsutaan eläimillä takaonttolaskimoksi (). Se alkaa reisilaskimoiden yhtyessä hieman napatason alapuolella selkärangan edessä.
Jalkojen laskimoveren lisäksi alaonttolaskimoon laskevat maksan laskimot, joiden kautta tulee suurin osa ruuansulatuskanavan verestä ravinteineen. Alaonttolaskimo yhtyy sydämen oikeaan eteiseen ilman läppää.

title: Krooninen laskimoiden vajaatoiminta

text: Koska laskimoiden täytyy pystyä kierrättämään verta tehokkaasti vartalon alaosista takaisin sydämeen, CVI on hyvin yleinen jaloissa. Oireita ovat kutina ja jaloissa esiintyvät tummentumat eli hyperpigmentaatio. Oireita ovat myös ödeema ja krooninen turvotus jaloissa. Iho saattaa reagoida myös ekseeman tavoin paikallisesti tulehtumalla, kiinteytymällä, selluliitilla tai muodostamalla rakkuloita (engl. "Venous insufficiency ulceration"). Sairaus on tunnettu jo muinaisilta ajoilta, ja mm. Hippokrates hoiti CVI:tä sideharsoilla. CVI on tarkemmin esitettynä englanniksi "Chronic peripheral venous insufficiency".

title: Iso verenkierto

text: Iso verenkierto eli systeeminen verenkierto () on verenkierron se osa, joka kuljettaa sydämen vasemmasta kammiosta pienen verenkierron tuoman hapekkaan veren aortan, muiden valtimoiden, hiussuoniverkoston ja laskimoiden läpi käyden joka puolella ruumista ja palaa vähähappisena sydämen oikeaan eteiseen. Veri siis vie soluille happea ja kuljettaa solujen tuottaman hiilidioksidin pois. Sydämen oikeaan eteiseen palattuaan veri jatkaa pienen verenkierron kautta keuhkoihin, jossa se luovuttaa hiilidioksidin ja ottaa tilalle happea.

title: Ihmisen anatomia

text: Arkikielessä verenkierrolla tarkoitetaan juuri suurta verenkiertoa. Suuressa verenkierrossa sydän pumppaa verta valtimoon josta veri kulkeutuu hiusverisuoniin. Ja lähtee takaisin laskimoita pitkin sydämeen. Pienessä verenkierrossa sydämen oikea kammio pumppaa hiilidioksidipitoisen veren keuhkoihin, jossa verisolut vaihtavat sisältämänsä hiilidioksidin happeen. Keuhkoista hapekas veri palaa keuhkolaskimoa pitkin sydämen vasempaan eteiseen.

title: Ihmisen anatomia

text: Valtimoiden seinämät ovat huomattavasti paksumpia kuin laskimoiden, syynä on valtimoissa oleva korkea paine, ja kehon luontaisa suojautuminen fyysisiltä uhilta. Valtimoissa veri kulkee puhtaasti paineen avulla, mutta laskimoissa paine ei riitä ja laskimoissa on erilliset läpät, jotka estävät veren paluun väärään suuntaan ja joita hyväksikäyttäen veri kiertää lopulta takaisin sydämeen.

title: Laskimo

text: Kaikki veren ja solujen välinen ravinnon, kaasujen ja kuona-aineiden vaihto tapahtuu hiusverisuoniston seinämien läpi. Hiussuonista veri siirtyy pikkulaskimoihin eli venuleihin. Laskimot ovat aluksi pieniä, mutta sydäntä lähestyttäessä ne liittyvät toisiinsa suuremmiksi ja harvalukuisemmiksi laskimoiksi. Lopulta sydämeen johtaa ison verenkierron puolelta kaksi laskimoa eli ylä- ja alaonttolaskimot.

title: Tieteellinen vallankumous

text: Harvey oli kotoisin Britanniasta, mutta tohtorin tutkintonsa hän suoritti Padovassa. Hän jatkoi Padovassa Vesaliuksen jalanjälkiä. Itse asiassa Vesaliuksen oppilaana oli Gabriele Falloppio, jonka oppilaana vastaavasti oli Harveyn opettaja Hieronymus Fabricius. Opiskellessaan Harveyn silmiin oli osunut verenkierto, joka näytti tapahtuvan sydämen kautta. Noin 80 eläimen leikkaamisen jälkeen hänelle oli selkiytynyt ajatus verenkierron toiminnasta. Vaikka hän tunsi toiminnan jo vuonna 1616, ei hän julkaissut tuloksiaansa ennen kuin vuonna 1628 kirjassaan Exercitatio anatomica de motu cordis et sanguinis in animalibus. Harveyn johtopäätös oli, että veri kiersi ruumiissa eräänlaista kehää ja että sydämen tehtävänä oli supistusten kautta ylläpitää veren jatkuvaa kulkua – samaan johtopäätökseen oli tullut René Descartes. Tämä on kuitenkin hieman yksinkertaistettu kuvaus, sillä Harveyn näkemykset olivat paljon mystisempiä.[31] Mysteerinä oli vielä se, kuinka veri pääsi valtimoista laskimoihin. Vastaus saatiin pian Harveyn kuoleman jälkeen kun Marcello Malpighi tarkkaili mikroskoopilla sammakon sydämen pintaa, jossa suonten välillä oli ohuita hiussuonia, joiden kautta veri siirtyy laskimoon. Uusi ajatus sai vastustusta, mutta se hyväksyttiin kuitenkin jo Harveyn elinaikana. Verenkierron selittämistä ei aluksi osattu soveltaa niin, että siitä olisi ollut mitään käytännön hyötyä.[32]

title: Rannevaltimo

text: Rannevaltimo eli värttinävaltimo (lat. arteria radialis) on paksuseinäinen valtimoverisuoni, joka kuljettaa verta sydämestä käteen. Se kulkee käsivarressa kyynärtaipeesta peukalon puolelle ranteeseen. Valtimo kuljettaa happea ja ravintoaineita veren mukana käden kudoksille. Kädessä tätä tehtävää hoitavat rannevaltimo ja kyynärvaltimo.

title: Sydän

text: Sydämen toimintakierto perustuu paine-eroihin, jotka johtuvat kammioiden supistumisesta ja laajenemisesta, sekä läppiin, jotka estävät veren kulkeutumisen väärään suuntaan. Eteisten ja niihin laskevien laskimoiden välillä ei kuitenkaan ole läppiä. Niitä ei tarvita, koska paine eteisissä on aina melko pieni ja eteisten supistuminen pienentää hieman laskimoiden tuloaukkoja. Näin verta pääsee virtaamaan vain vähän takaisin laskimoihin. Kun veri saapuu eteiseen, eteis-kammioläppä ei aukea ennen kuin kammion lihakset rentoutuvat ja kammio laajenee. Tällöin myös siellä oleva paine laskee eteisten painetta pienemmäksi, ja veri virtaa eteisestä kammioon kunnes siellä on eteistä vastaava paine. Tässä vaiheessa alkaa yleensä kammioiden supistus, joka nostaa kammion paineen eteisen painetta suuremmaksi. Tällöin eteis-kammioläpät painuvat kiinni eteisiin pyrkivän veren painaessa ne kiinni. Kammion paine nousee kammion seinämän lihasten supistuessa kunnes kammion paine tulee suuremmaksi kuin aortan tai keuhkovaltimorungon, jolloin kammio-valtimoläppä avautuu. Kun kammio on tyhjä, sen paine on pienempi kuin valtimon paine, jolloin takaisin kammioon pyrkivä veri työntää kammio-valtimoläpän kiinni.

title: Virtsaumpi

text: Katetrointi on suoritettava aseptisesti infektioiden ehkäisemiseksi. Lantion laskimoita puristava täysi rakko voidaan tyhjentää kokonaan, jos potilaalla ei ole vaikeaa sydämen vajaatoimintaa, jolloin laskimoita pitkin sydämeen palaava veritilavuus voi nousta liian nopeasti.

title: Verisuoni

text: Ihmisen suurin verisuoni on aortta. Sydämen supistuessa hapekas ja ravintopitoinen veri työntyy aorttaan ja keuhkovaltimorunkoon. Valtimoita pitkin veri saapuu kudosten hiussuoniin. Ravintoaineita, happea ja nestettä siirtyy solujen väliseen tilaan hiussuonten seinämien läpi, josta ne edelleen päätyvät solujen käyttöön. Samalla siirtyy vereen muun muassa hiilidioksidia ja muita kudokseen syystä tai toisesta päätyneitä kuona-aineita. Hiussuonia on noin millimetrin välein lähes kaikissa kudoksissa. Verisuonia ei ole rustoissa, sarveiskalvolla, lasiaisessa, mykiössä, epiteelikudoksessa eikä sarveistuneissa kudoksissa kuten kynsissä (eläinten kavioissa, sorkissa jne). Verenpaine on suurin aortassa ja isoissa valtimoissa ja se laskee vähitellen mitä pienemmiksi valtimot jakaantuvat. Hiussuonissa paine ei enää vaihtele sydämen työ- ja lepovaiheiden aikana, laskimoissa paine on tasainen. Laskimoiden tilavuus on suurempi kuin valtimoiden ja veri virtaa niissä hitaammin. Ohjaamalla verta iholaskimoihin, keho poistaa luontaisesti ylimääräistä lämpöä. Supistamalla ihon pintalaskimoita verta ohjataan enemmän syvällä oleviin laskimoihin, jolloin lämpöä poistuu elimistöstä vähemmän. Koska laskimoissa paine on pienempi, suurissa laskimoissa on läppiä, jotka eivät päästä verta virtaamaan kuin yhteen suuntaan. Laskimot yhdistyvät suuremmiksi ja veri päätyy lopulta ylä- ja alaonttolaskimon kautta sydämen oikeaan eteiseen, josta se puhdistuneena ja uudelleen happivarattuna alkaa uuden kierron.

title: Laskimo

text: Suonikohjutauti on pinnallisten laskimoiden tauti, jossa laskimon seinämä on menettänyt kimmoisuutensa ja laskimoläpät kykynsä estää verta valumasta takaisin, jolloin verenkierron hydrostaattinen paine pullistaa laskimoa. Suonikohjuista on lähinnä kosmeettista haittaa, mutta oireina voi olla myös turvotusta, paineen ja puristuksen tunnetta jaloissa sekä suonenvetoja. Suonikohjuihin voi myös tulla verihyytymiä. Pinnallinen laskimotukos ei välttämättä ole vaarallinen. Syvistä laskimotukoksista voi lähteä liikkeelle hyytymiä, jotka voivat mennä sydämen läpi ja joutua keuhkoihin aiheuttaen keuhkoinfarktin.

title: Keuhkoveritulppa

text: Tavallisesti hyytymä on saanut alkunsa alaruumiin laskimoista, mutta se saattaa harvoin olla lähtöisin myös muista laskimoista tai sydämestä. Veritulpan tukkiessa koko valtimon seuraa välittömästi kuolema. Pienemmästä keuhkovaltimon haaran tukkeumasta aiheutuu "keuhkoinfarkti", joka oireilee hengenahdistuksena, äkillisenä rintakipuna ja (verisenä) yskänä.


query: Kuinka pitkä on Saint Lawrencen joki?

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence on Pohjois-Amerikan itäosissa virtaava suuri joki, joka yhdistää Suuret järvet Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtameressä. Sen pituus on lähes 1200 kilometriä, kun alkulähteenä pidetään Ontariojärveä. Jokisuulle kertyy kuitenkin matkaa yli 3000 kilometriä etäisimmän latvajoen Saint Louisin alkulähteeltä Minnesotassa.[1] Saint Lawrencen vesistö on Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin Mississipin ja Mackenzien jälkeen ja sen pinta-ala on runsaat 1,6 miljoonaa neliökilometriä. Joen valuma-alueella asuu 30 miljoonaa amerikkalaista ja 15 miljoonaa kanadalaista, ja se käsittää 25 prosenttia maailman makean veden varannoista.[2] Joki on osa taloudellisesti merkittävää Saint Lawrencen vesitietä, jota pitkin rahtialukset pystyvät kulkemaan Atlantin valtamereltä Yläjärvelle saakka.[3]

title: Montreal (saari)

text: Montrealinsaari on noin 500 neliökilometrin suuruinen, Saint Lawrence- ja Ottawajoen yhtymäkohdassa sijaitseva tiheäänasuttu saari. Se on suurin saari Hochelagan saaristossa ja toiseksi suurin saari Saint Lawrence -joessa Anticostinsaaren jälkeen. Pituutta sillä on 48 kilometriä, leveyttä enimmillään 16 kilometriä ja rantaviivaa noin 120 kilometriä. Sitä rajaa pohjoisessa Rivière des Prairies ja etelässä Saint Lawrence -joki sekä siihen kuuluva Saint-Louis’n järvi. Saarella sijaitsee Montrealin suurkaupunkialue, jossa elää noin 1,8 miljoonaa ihmistä, suunnilleen neljäsosa koko Quebecin väestöstä.

title: Suuret järvet

text: St. Mary -joki Yläjärven ja Huronjärven välillä. St. Clair -joki yhdistää Huronjärven Saint Clair -järveen Detroitjoki yhdistää Saint Clair- ja Eriejärvet Niagarajoki, jossa sijaitsevat Niagaran putoukset, Erie- ja Ontariojärvien välillä Saint Lawrence -joki yhdistää Ontariojärven Atlanttiin

title: Saint-Maurice (joki)

text: Keskijuoksulla Saint-Maurice läpäisee useita Rogen-moreeneja ja savimuodostumia ja sitä reunustavat aikojen saatossa muodostuneet jokiterassit. Alajuoksu alkaa Laurentian ylängön eteläreunalta, Grandes-Pilesin kylän liepeiltä, jossa veden keskivirtaama on noin 730 kuutiometriä sekunnissa. Täällä Saint-Maurice virtaa muinaisista sedimenteistä kerrostuneella maaperällä ja siihen liittyy vielä kaksi sivujokea, Mattawin ja Mékinac. Se on padottu sähköntuotantoa varten Grand-Mèressä, Shawiniganin putouksilla sekä La Gabellen voimalaitoksella. Lopulta joki laskee Saint Lawrenceen suistoalueen läpi Trois-Rivières’ssä.

title: Quebec (kaupunki)

text: Quebec sijaitsee Saint Lawrence joen pohjoisrannalla lähellä Saint Lawrencen ja Saint Charlesin joen yhtymäkohdassa. Joki on Quebecin kaupungin kohdalla vain noin kilometrin levyinen ja sillä on useita saaria. Suurin saarista on Île d'Orléans. Montréal sijaitsee Quebecistä noin 240 luoteeseen. 98 metrin korkeudelle merenpinnasta kohoava Cap Diamantin kallio, joka on historiallisesti toiminut kaupunkia puolustavien linnoitusten paikkana.

title: Richelieu (joki)

text: Richelieu on 124 kilometriä pitkä Saint Lawrencen sivujoki Etelä-Québecissä Kanadassa. Se on nimetty kardinaali Richelieun mukaan.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Jokivyöhyke ulottuu Cornwallista Saint-Pierren järven laskukohtaan. Se on yli 240 kilometriä pitkä ja leveimmillään 10 kilometriä leveä. Tällä vyöhykkeellä jokivesi on makeaa ja vuoroveden vaihtelu vielä suhteellisen vähäistä. Joessa on paljon koskia, järviä ja saaria sekä vesivoimalaitoksia ja kanavia.[6] Joen ja estuaarin vaihettumisvyöhyke ulottuu Saint-Pierren järven itäpohjukasta Île d’Orléansin saaren itäkärkeen. Se on yli 160 kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 870 metriä Quebecin kaupungin kohdalla ja leveimmillään 15 kilometriä Île d’Orléansin itäpuolella. Tällä vyöhykkeellä jokivesi muuttuu vähitellen makeasta lievästi suolaiseksi ja vuoroveden vaihtelu alkaa voimistua. Joki on 13–40 metriä syvä ja sen uoma on suorempi ja luonnontilaisempi kuin yläjuoksulla.[6] Sisäestuaari ulottuu Île d’Orléansin itäkärjestä Saguenayjoen laskukohtaan. Se on 150 kilometriä pitkä, keskimäärin 17 kilometriä leveä ja 100–300 metriä syvä. Tällä vyöhykkeellä makea jokivesi sekoittuu voimakkaasti suolaiseen meriveteen vuoroveden ja virtausten vuoksi. Pohjasta irtoava aines samentaa veden varsinkin vyöhykkeen alkupäässä. Joessa on viitisenkymmentä saarta, joista suurimpia ovat Île aux Grues, Île aux Coudres ja Île Verte.[6] Ulkoestuaari ulottuu Saguenayjoen laskukohdasta Saint Lawrencen lahden suulle. Se on yli 230 kilometriä pitkä, keskimäärin 42 kilometriä leveä ja 100–400 metriä syvä. Vyöhykkeen alkupäässä ilmenee voimakasta kumpuamista kohdassa, jossa joenpohja syvenee äkkijyrkästi ja muodostaa 350 metrin syvyisen Laurentian kanavan. Tällä osuudella olosuhteet joessa muuttuvat vähitellen merellisiksi.[6]

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrencen alkupisteenä pidetään yleensä Everett Pointia, pientä niemennokkaa Ontariojärven itäreunalla Kingstonin kaupungin liepeillä. Kingstonista Montrealiin ulottuvasta osuudesta käytetään myös nimitystä International Rapids, sillä siinä on suurten korkeuserojen vuoksi paljon koskia. Yläjuoksullaan joki on oikeastaan Ontariojärvestä erkaneva pitkänomainen lahti, jota pirstovat Thousand Islandsin lukuisat saaret Gananoquen kunnan alueella.[7] Sieltä joki virtaa koilliseen Laurentidien ja Appalakkien väliselle tasangolle ja muodostaa luonnollisen rajan Yhdysvaltojen ja Kanadan välille.[1] Ohitettuaan Brockvillen, Prescottin, Morrisburgin ja Cornwallin pikkukaupungit se jatkaa kulkuaan Kanadan puolelle ja levenee Saint-François’n järveksi. Järven vedet purkautuvat koillisessa Lachinen ja Les Cèdresin koskiksi, joiden ohi on rakennettu Beauharnois’n kanava laivaliikennettä varten.[7]

title: Saint-Maurice (joki)

text: Vuonna 1634 Saint-Mauricen ja Saint Lawrencen yhtymäkohtaan perustettiin turkiskauppaan erikoistunut kauppa-asema, josta kehittyi Trois-Rivières’n kaupunki. Nimensä kylä sai jokisuiston kolmesta suuhaarasta. Alajuoksua ympäröiviltä soilta löydettiin 1730-luvulla rautamalmia, jonka hyödyntämiseksi rakennettiin useita rautaruukkeja. Joki valjastettiin 1800-luvulla vesivoimantuotantoa ja jokiuittoa varten, minkä ansiosta Grand-Mèreen ja Shawiniganiin voitiin rakentaa metsä- ja kemianteollisuutta 1890–1900-luvuilla.

title: Saint-Maurice (joki)

text: Saint-Maurice on noin 560 kilometriä pitkä Saint Lawrencen sivujoki Québecin provinssissa Kanadassa.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Heti koskien alapuolella Saint Lawrence laajenee Saint-Louis’n järveksi, johon virtaa vettä myös kahden salmen kautta sen pohjoispuolisesta Deux-Montagnesen järvestä. Deux-Montagnes saa vetensä Ottawajoesta, Saint Lawrencen suurimmasta sivujoesta. Saint-Louis’n järven jälkeen joen pääuoma kaartaa jyrkästi pohjoiseen ja kiertää Montrealinsaaren ja sillä sijaitsevan Montrealin suurkaupunkialueen. Deux-Montagnesesta erkanee luoteeseen myös kaksi pienempää haaraa, Rivière des Mille-Iles ja Rivière des Prairies, jotka yhtyvät etelästä saapuvaan pääuomaan Montrealin pohjoispuolella. Vesistöjen väliin jää tiheään asuttu Hochelagan saaristo.[7]

title: Montreal

text: Montrealin kaupunki sijaitsee Montrealsaarella lähellä Saint Lawrence -joen ja Ottawajoen yhtymäkohtaa Quebecin lounaisosassa. Hallinnollisesti Montreal käsittää itse Montrealsaaren lisäksi joitakin pienenmpiä saaria.[3] Ympäröivä alue on Saint Lawrence -joen laaksoa, joka on muodostunut jääkauden lopussa alueella sijainneen Champlainmeren rantaviivan vetäytyessä. St. Lawrence laskee mereen Suurilta järviltä ja joki on ollut pitkään merkittävä kulkureitti.[4]

title: Manicouagan (joki)

text: Manicouagan on noin 560 kilometriä pitkä Saint Lawrencen sivujoki Québecin provinssissa Kanadassa. Sen nimi on peräisin montagnais’n kielestä ja tarkoittaa luultavasti ’missä on kaarnaa’ (intiaanikanoottien valmistukseen). Joen valuma-alue on lähes 46 000 neliökilometriä laaja ja maisemaltaan kallioinen ja metsäinen.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrencella on ollut erittäin suuri merkitys Kanadan valtion syntymiselle ja kehittymiselle nykyiselleen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat, kauppiaat ja uudisasukkaat käyttivät sitä kulkuväylänä Pohjois-Amerikan sisäosiin. 1700-luvun puoliväliin mennessä suurin osa joen rannoista Montrealin ja Quebecin välillä oli jo asutettu ja valjastettu maanviljelyn käyttöön. Aluksi Saint Lawrencea pitkin kuljetettiin turkiksia sisämaasta rannikolle ja Eurooppaan; myöhemmin kauppatavaraksi vaihtui sahapuu. Vuonna 1959 valmistui Saint Lawrencen vesitie, sarja kanavia ja sulkuja, jotka yhdistävät joen ja Suuret järvet toisiinsa. Tämän jälkeen joesta muodostui nopeasti yksi maailman merkittävimmistä liikenneväylistä.[1]

title: Saint Lawrence (joki)

text: Lähellä Baie-Comeaun kuntaa, noin 160 kilometriä Tadoussacista koilliseen, Saint Lawrenceen laskee pohjoisesta Manicouaganjoki. Seitsemänkymmentä kilometriä idempänä rantaviiva muodostaa Pointe-des-Montsin niemen, jonka jälkeen joki laajenee yhtäkkiä syväksi, sata kilometriä leveäksi seläksi. Vesi on siellä niin suolaista, ettei estuaari jäädy talvellakaan, minkä vuoksi Sept-Îlesin satama voidaan pitää avoinna ympäri vuoden.[7]

title: Ottawa (joki)

text: Pembrokessa Ottawa saa lisää vettä Muskratjoesta ja sen virtaus kiihtyy 12 kilometriä pitkäksi Rocher Fendun koskeksi, jossa harrastetaan kesäisin koskenlaskua. Ottawan ja Gatineaun suurkaupunkialueella joessa on 15 metriä korkeat Chaudièren putoukset, jotka on padottu vesivoimaloiden käyttöön. Vesiputousten alapuolella Ottawaan laskee Ontarion puolelta Rideaujoki ja Québecin puolelta Gatineaujoki. Hawkesburyn pikkukaupungin ohitettuaan joki palaa takaisin Québecin rajojen sisäpuolelle, jossa se levenee Deux-Montagnesen järveksi ennen yhtymistään Saint Lawrencen jokeen Montréalissa.

title: Niagara (joki)

text: Niagara on 58 kilometriä pitkä, runsasvetinen joki Pohjois-Amerikassa. Se saa vetensä Eriejärvestä ja laskee Ontariojärveen, jonka laskujoki on puolestaan Saint Lawrence. Joki virtaa etelästä pohjoiseen ja sen keskivaiheilla ovat suuret Niagaran putoukset. Niiden kohdalla joki jakautuu kahteen haaraan, joiden välissä on Goat Island.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence virtaa 44. leveyspiiriltä 50. leveyspiirille usean kasvillisuusvyöhykkeen halki: etelän lehtimetsät vaihtuvat ensin sekametsiksi ja lopulta kauempana pohjoisessa taigaksi. Joen makeavetisellä osuudella kasvaa rantamatalikoissa erilaisia ruohovartisia kasveja, varsinkin ruokohelpeä ja järviruokoa.[7][9] Estuaarin uloimmissa osissa ovat yleisiä puolestaan merilevät ja muut merelliset kasvit.[7]

title: Saint Lawrence (joki)

text: Montrealin jälkeen Saint Lawrence virtaa hitaasti kohti koillista. Joessa on muutama pitkänomainen saari sekä suurempi saariryhmä Richelieujoen suulla lähellä Sorel-Tracya. Saariryhmän ohitettuaan joki laajenee 15 kilometriä leveäksi Saint-Pierren järveksi, jossa vuoroveden vaihtelu on jo selvästi havaittavissa. Järven alajuoksulla siihen laskee pohjoisesta Saint-Maurice -joki, jonka kolmihaaraisella suistoalueella sijaitsee Trois-Rivièresin kaupunki.[7]

title: Rideaun kanava

text: Kanavan rakentamisen taustalla oli sotilaallinen huoli Ylä-Kanadan siirtokuntien tärkeimmän vesireitin Saint Lawrence -joen haavoittuvuudesta. Joki toimi ainoana vesiväylänä Yhdysvalloista vapaussodan jälkeen muuttaneille Englannin kruunulle uskollisille siirtolaiselle, jotka olivat asuttaneet alueelle. Ison-Britannian ja Yhdysvaltain vuoden 1812 sota oli osaltaan aiheuttamassa huolta Saint Lawrencen haavoittuvuudesta.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrencessa esiintyy lähemmäs sata kalalajia, joista runsaslukuisimpia ovat kuoreet ja sammet sekä silli.[7][10] Eniten kaloja on sekä yksilö- että lajimäärissä mitaten Saint-Louis’n ja Saint-Pierren järvissä.[10] Estuaarissa elää ympärivuotisesti noin 1100 maitovalasta, joiden olemassaoloa uhkaavat ympäristömyrkyt ja elinympäristön häiriintyminen.[7][11] Lisäksi jopa kahdentoista muun valaslajin edustajia vaeltaa joka kevät Atlantilta Saguenayjoen suulle syömään kaloja ja planktonia.[12] Hammasvalaista tavataan esimerkiksi pyöriäisiä, pitkäeväpallopäitä ja miekkavalaita ja hetulavalaista ryhävalaita, mustavalaita ja sinivalaita.[13] Ulkoestuaarin rannoilla pesi aikaisemmin mursuja, mutta metsästäjät hävittivät ne sukupuuttoon.[7][14] Kansainvälisen laivaliikenteen mukana Saint Lawrenceen on levinnyt myös haitallisia vieraslajeja – esimerkiksi Kaspianmereltä kotoisin oleva vaeltajasimpukka haittaa vesilaitosten toimintaa ja kaventaa alkuperäisten pohjaeläinten elinaluetta.[15]

title: Saguenay (joki)

text: Saguenay on 700 kilometriä pitkä joki ja vuono, joka virtaa Québecin provinssissa Kanadassa ja laskee Saint Lawrencen estuaariin. Sillä on tärkeä merkitys Kanadan energiantuotannolle ja teollisuudelle, ja se on tullut tunnetuksi paitsi jylhistä maisemistaan, myös kauniista meriluonnostaan.

title: Richelieu (joki)

text: Richelieu saa alkunsa Yhdysvalloissa sijaitsevasta Champlainjärvestä, josta se virtaa kohti pohjoista Québecin provinssiin. Joen yläjuoksulla on useita pikkukaupunkeja, esimerkiksi Saint-Jean-sur-Richelieu, Chambly, Beloeil ja Mont-Saint-Hilaire. Saint-Jeanin ja Chamblyn välillä joessa on koskia, joiden ohi on rakennettu Chamblyn kanava. Alajuoksulla asutuskeskukset ovat pienempiä mutta maalauksellisempia, ja niistä huomattavimpia ovat Saint-Charles-sur-Richelieu, Saint-Denis-sur-Richelieu ja Saint-Ours. Joki yhtyy Saint Lawrenceen lähellä Saint-Pierren järveä Sorel-Tracyn kaupungissa.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence on geologiselta iältään varsin nuori, vain noin 6500 vuoden ikäinen. Sitä ympäröivää alankoa peitti vielä 18000 vuotta sitten paksu mannerjää, joka vetäytyi hitaasti pohjoiseen. Noin 13000 vuotta sitten jääpeite oli kutistunut niin paljon, että merivesi alkoi tulvia alangolle muodostaen Champlainmeren, joka peitti laajoja alueita nykyisestä Quebecistä ja Ontariosta. Maa kohosi voimakkaasti mannerjäätikön painosta vapautuneella tasangolla, kunnes Champlainmeri kutistui 9500 vuotta sitten järveksi, jonka lasku-uoma oli Saint Lawrencen ensimmäinen vaihe. Noin 6500 vuotta sitten uoma oli kulunut lähellä nykyistä Quebeciä niin syväksi, että järvi tyhjeni kokonaan Atlantin valtamereen ja joki sai tämänhetkisen muotonsa.[4]

title: Saint Lawrence (joki)

text: 1900-luvulla tapahtuneen voimakkaan väestönkasvun ja teollistumisen myötä Saint Lawrencen vesi saastui pahoin. 2000-luvun alussa suoritetut tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että joen tila on kohentunut ja eliöpopulaatioiden määrä on kääntynyt nousuun lisääntyneen vesistönsuojelun ansiosta.[1]

title: Saint-Jean (joki)

text: Saint-Jean on Pohjois-Québecissä virtaava joki, jonka pituus on 256 kilometriä ja valuma-alue 5 600 neliökilometriä. Se saa alkunsa Labradorin ylängön lounaisosasta, josta se virtaa kohti etelää vuoristoisen erämaan halki ja laskee Saint Lawrencen lahteen Rivière-Saint-Jeanin kylän kohdalla.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Quebecin kaupungissa Saint Lawrencen uoma kapenee ja sen ylle kohoaa sata metriä korkea Cap Diamantin niemi.[7][8] Niemen jälkeen joki levenee ja jakaantuu kahdeksi haaraksi, joiden väliin jää yli 30 kilometriä pitkä Île d’Orléansin saari. Saaren itäisimmästä kärjestä alkaa Saint Lawrencen estuaari, jossa makea jokivesi sekoittuu Atlantilta purkautuvaan kylmään meriveteen. Estuaari laajenee suppilomaisesti kohti merta ja sen alueella on voimakas vuorovesi-ilmiö.[7]

title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan merkittävimmät joet ovat 4 088 kilometriä pitkä Missouri ja 3 766 kilometriä pitkä Mississippi. Saint Lawrence -joki yhdistää Kanadan ja Yhdysvaltojen Suuret järvet Atlanttiin. Järvistä suurin on Yläjärvi 82 100 neliökilometrin pinta-alallaan. Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla virtaa noin 3 000 kilometriä pitkä Rio Grande.

title: Saint Lawrence (joki)

text: Vuonna 1763 annetun kuninkaallisen julistuksen mukaan Saint Lawrence päättyy kuvitteelliseen linjaan, joka alkaa Saint-Jeanin joen suulta pohjoisessa, kulkee Anticostinsaaren länsikärjen kautta ja päättyy Cap des Rosiersiin Gaspén niemimaalla.[7] Linjan jälkeen estuaarin vedet yhtyvät Saint Lawrencen lahteen Anticostinsaaren pohjois- ja eteläpuolitse.[1] Lahdelta saa alkunsa voimakas virta, joka kiertää Anticostinsaaren ympäri vastapäivään ja kulkee osin vastakkaiseen suuntaan estuaarin virtaukseen nähden.[7]

title: Saint Lawrence (joki)

text: Saint Lawrence -joen yläjuoksulle on rakennettu useita patoja, joiden avulla on säädelty Ontariojärven vedenpinnan korkeutta vuodesta 1960 alkaen. Merkittävin näistä padoista on Moses–Saundersin pato, joka sijaitsee Massenan ja Cornwallin lähistöllä, noin 160 kilometrin päässä järvestä.[5] Cornwallista eteenpäin joki jaetaan seuraaviin neljään hydrograafiseen vyöhykkeeseen:[6]


query: Milloin käytiin toinen Kiinan-Japanin sota?

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Toinen Kiinan-Japanin sota käytiin vuosina 1937–1945 Kiinan ja Japanin välillä ennen toista maailmansotaa ja sen aikana. Sota päättyi Japanin antautumiseen 1945. Japanin hyökkäys Kiinaan kuului Japanin keisarillisen armeijan suurempaan suunnitelmaan hallita Manner-Aasiaa muun muassa nukkehallituksien avulla – Japani oli provosoinut Kiinaa lähtien vuoden 1931 Mantšurian valtauksesta, jonka aloitti Mukdenin välikohtaus. Viimeinen pienemmistä yhteenotoista oli sodan lopullisesti käynnistänyt Marco Polon sillan välikohtaus vuonna 1937.

title: Kiinan–Japanin sota

text: Kiinan–Japanin sota voi viitata kahteen sotaan:

title: Kaga (laiva)

text: Toinen Kiinan-Japanin sota alkoi heinäkuussa 1937. Sasebosta lähti 11. elokuuta merelle 2. lentotukialusviirikkö suojaten Kiinaan matkannutta joukkojenkuljetussaattuetta. "KAga" liittyi 3. laivaston 1. lentotukialusviirikköön, johon kuuluivat "Ryijo" ja "Hosho", Itä-Kiinan merellä. Lentotukialusten lentokoneet tukivat maajoukkoja Kiinan rannikolla Shanghain ympäristössä. "Kagan" lentorykmenttiin kuului kuusitoista Yokosuka type 92 B3Y1 ja 22 B2M2 rynnäkkökonetta, kuusitoista D1A1 pommikonetta ja kuusitoista A2N1-hävittäjää.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Kiinan–Japanin sota (1894–1895) tai Kiinan ja Japanin ensimmäinen sota (, ), käytiin Japaniin ja Kiinan väillä vuosina 1894–1895 pääosin Korean hallinnasta.

title: China Radio International

text: China Radio International (entinen Radio Beijing tai Radio Peking), Kiinan kansantasavallan valtionradion ulkomaanohjelmapalvelu, katsotaan perustetuksi 3. joulukuuta 1941, kun uutistoimisto Xinhua (Uusi Kiina) perusti "Uuden Kiinan radion" radioaseman kahteen luolaan. Radiolaitteisto sijaitsi kallioluolassa, kun taas toimitus maaluolassa. Ulkomaantoimituksen ohjelmat olivat japaninkielisiä, niitä radioi japanilaisnainen ja rauhanaktivisti Hara Kiyoshi, joka pyrki vaikuttamaan Japanin Kiinaa vastaan käymään sotaan. Lähetykset jatkuivat vuoteen 1943, milloin ne piti lopettaa teknisten vaikeuksien vuoksi. Jo tätä ennen oli Jenanista radioitu 1940 Neuvostoliiton teknisellä tuella. Uudelleen lähetykset alkoivat 1946.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Nykyään sota tunnetaan japaniksi yleensä nimellä Japanin-Kiinan sota (日中戦争 – Nitchū Sensō). Sodan aikana sitä kutsuttiin ensin Pohjois-Kiinan välikohtaukseksi (北支事變 – Hokushi Jihen), sitten nimillä HEI, "C"-operaatio, Hyökkäys Kiinaan tai Kiinan välikohtaus (日華事變 – Nikka Jihen, 日支事變 – Nisshi Jihen tai 支那事變 – Shina Jihen). Viimeisiä pidetään usein taantumuksellisina ja niitä käytetään oikeistolaisessa Yūshūkan-sotamuseossa kiistellyssä Yasukuni-temppelissä.

title: Toinen maailmansota

text: Toinen maailmansota oli vuosina 1939–1945 käyty maailmanlaajuinen konflikti, jonka pääasialliset osapuolet olivat Saksan, Italian ja Japanin johtamat akselivallat sekä Britannian, Kiinan tasavallan, Neuvostoliiton, Ranskan ja Yhdysvaltain johtamat liittoutuneet. Yhteensä 73 miljoonaa ihmishenkeä vaatinut toinen maailmansota on ihmiskunnan historian tuhoisin sota. Toinen maailmansota päättyi liittoutuneiden voittoon.

title: Kiinan historia

text: Toisen oopiumisodan jälkeisen rauhasopimuksen jälkeen Qing-dynastian ja länsivaltojen suhteet alkoivat parantua. Länsimaat vetäytyivät Pekingistä, ja myös Qing-hallinto alkoi omaksua näkemyksen että länsimaat eivät olleet niinkään kiinnostuneita Kiinan valloituksesta, vaan heitä kiinnosti kauppasuhteiden kehittäminen.[191][185] Länsivallat taas katsoivat että on heille edullista tukea länsimyönteiseksi muuttunutta Qing-dynastiaa ja länsimaat olivat suurena apuna Taiping-kapinan kukistamisessa.[185] Oopiumisotien jälkeisenä aikakautena länsimaiset vaikutteet lisääntyivät ja kiinalaiset alkoivat omaksua länsimaista tekniikkaa.[174][194] Tätä lyhyeksi jäänyttä rauhan aikaa on kutsuttu vuosina 1862-1874 hallinneen keisarin Tongzhin mukaan nimetyksi jälleenrakennuskaudeksi.[174] Joskin lapsena keisariksi nousseen Tongzhin sijasta todellista valtaa käytti kuolleen keisari Xianfengin leski ja istuvan keisarin äiti Ci Xi.[195][196] Tongzhi kuoli 18-vuotiaana vuonna 1875.[197] Hänellä ei ollut perillisiä ja Ci Xi onnistui nostamaan valtaistuimelle toisen lapsikeisarin Guangxun, jolloin todellinen valta pysyi edelleen hänen käsissään.[195] Oopiumisotien jälkeisestä rauhan ajasta huolimatta Qing-valtakunnan sisäiset ja ulkoiset uhat eivät poistuneet. Maan länsiosissa kärsittiin nälänhätää, joka vaati noin 20 miljoonan ihmisen hengen. Venäjän keisarikunta uhkasi maata pohjoisessa. Etelässä Kiinaa uhkasivat ranskalaiset Vietnamin siirtomaastaan käsin ja maiden välillä käytiin sota vuosina 1884-1885. Suurimmaksi ulkoiseksi uhaksi oli kuitenkin muodostunut nopeasti modernisoitunut Japani.[194][198] Japani valloitti Taiwanin saaren vuonna 1874 ja Riukiusaaret vuonna 1879. Tämän jälkeen Japani suuntasi laajenemispyrkimyksensä Koreaan.[194] Korea oli kiinalaisille tärkeä, kiinalaisten ylivallan tunnustanut puskurivaltio Japanin ja Kiinan välissä.[199] Kiinan valta-asema Koreassa oli ristiriidassa Japanin imperialistisissa pyrkimyksissä ja vuonna 1894 Japani käytti hyväkseen Koreaa hallinneen Joseon-dynastian sisäisiä levottomuuksia. Kiinan ja Japanin välille puhkesi sota, kun japanilaiset hyökkäsivät Koreassa Joseon-dynastian tueksi lähetettyjen kiinalaisjoukkojen kimppuun.[174] Konflikti laajeni nopeasti ja siitä tuli kiinalaisille katastrofi, sillä Japani tuhosi nopeasti kiinalaisten laivaston ja eteni sisämaahan valloittaen osia Mantšuriasta. Kiina oli pakotettu solmimaan Shimonosekin rauhansopimuksen, missä vain Ranskan Saksan ja Venäjän väliintulo niin kutsutussa kolmoisinterventiossa esti japanilaisvallan laajenemisen Liaodongin niemimaalle asti. Japanille hävityn sodan jälkiseuraamuksina länsivallat perustivat Kiinaan uusia tukikohtia havaitessaan Qing-dynastian heikkouden.[200][198][201]

title: Toinen kylmä sota

text: Toinen kylmä sota tai "Kylmä sota 2.0" on tiedotusvälineissä toisinaan käytetty nimitys länsimaiden ja Venäjän välisestä kiistelystä. Myös Kiinan, Japanin ja muiden maiden kilpailua Itä-Aasiassa on kutsuttu toiseksi kylmäksi sodaksi. Uusina blokkeina toisessa kylmässä sodassa voidaan pitää Yhdysvaltojen johtamaa Nato-liittoumaa, sekä Kiinan ja Venäjän johtamaa Shanghain yhteistyöjärjestöä.

title: Guangxu

text: Vuonna 1894 alkoi ensimmäinen Kiinan–Japanin sota. Vaikka Guangxu oli keisari, sodan aikana hovin jäsenet usein sivuuttivat hänen mielipiteensä ja kuuntelivat sen sijaan leskikeisarinnaa. Lopulta päädyttiin laatimaan kaksi sarjaa Suuren neuvoston muistioita, toinen keisaria ja toinen Cixiä varten, ja näin jatkettiin syksyyn 1898 saakka. Shimonosekin rauhassa vuonna 1895 Kiina joutui luovutattamaan Japanille Liaotungin, Taiwanin ja Peskadorit sekä maksamaan suuret sotakorvaukset, minkä lisäksi Kiinassa asuville japanailaisille oli myönnettävä suosituimman kansan kauppaoikeudet. Tämän nöyryyttävän tappion vuoksi Guangxu ilmaisi haluvansa luopua valtaistuimesta. Vuoden 1897 lopulla Guangxu ja Qing-hallitus joutuivat kärsimään vielä lisää nöyryytyksiä, kun saksalaiset käyttivät kahden papin murhaa Shandongin maakunnassa tekosyynä Jiaozhoun lahden miehitykseen, minkä jälkeen muutkin vieraat vallat alkoivat vaatia myönnytyksiä.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Kahdeksan vuotta kestäneen sodan uhrit olivat valtaosin siviilejä. Guomindangin joukot taistelivat 22 suuressa yhteenotossa, joihin osallistui yleensä yli 100000 sotilasta kummallakin puolella, 1171 pienemmässä yhteenotossa (50000 sotilasta molemmilla puolilla) ja lisäksi 38931 kahnauksessa. Kommunistit taistelivat pääosin sisseinä Pohjois-Kiinassa. Kiina menetti arviolta 3,22 miljoonaa sotilasta. Yli yhdeksän miljoonaa siviiliä kuoli taisteluissa, ja 8,4 miljoonaa muihin syihin. Japanilaiset rekisteröivät noin 1,1 miljoonaa kuollutta, haavoittunutta tai kadonnutta sotilasta – sotaa ei käyty Japanin maaperällä. Sota synnytti lisäksi noin 95 miljoonaa pakolaista. Kiinan menettäneen omaisuuden arvon (vuoden 1937 vaihtokurssin mukaan 383 miljardia 301,3 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) on arvioitu olleen noin 50 kertaa suurempi kuin Japanin koko silloinen bruttokansantuote (7,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria).

title: Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa

text: Toinen Kiinan–Japanin sota käytiin vuosina 1937–1945 Kiinan ja Japanin välillä toista maailmansotaa ennen ja sen aikana. Sota päättyi Japanin antautumiseen 1945. Japanin hyökkäys Kiinaan kuului keisarillisen Japanin armeijan suurempaan suunnitelmaan hallita Manner-Aasiaa muun muassa nukkehallituksien avulla – Japani oli provosoinut Kiinaa vuoden 1931 Mantšurian valtauksesta lähtien, jonka aloitti Mukdenin välikohtaus. Viimeinen pienemmistä yhteenotoista oli sodan lopullisesti käynnistänyt Marco Polon sillan välikohtaus vuonna 1937.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Kiinan osalta taisteluun osallistui vain Beiyang-laivasto muiden Kiinan laivastojen pysytellessä puolueettomina. Keltaisella merellä käydyssä meritaistelussa Japanin kevyet torpedoveneet ja hävittäjät voittivat Kiinan raskaista taistelulaivoista koostuneen taisteluosaston. Japanin taktiikka perustui enemmän liikuvuuteen kuin tulivoimaan. Lisäksi Japanin laivasto oli rakenteeltaan paljon uudenaikaisempi kuin Kiinan laivasto ts. alukset olivat uudempia.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Koreassa oli länsimaalaisvastainen Tonghak-kapina 1894, minkä tukahduttamiseen Korean kuningas pyysi Kiinalta apua. Japani päätti tulla mukaan tapahtumiin kapinoitsijoiden puolelle ja valtasi Soulin kuninkaallisen palatsin 8. kesäkuuta 1894. 1. elokuuta 1894 julistettiin virallisesti sota Kiinan ja Japanin välillä, vaikkakin laivastot olivat ottaneet yhteen jo ennen sitä.

title: Pjongjangin taistelu

text: Pjongjangin taistelu () oli ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan toinen maataistelu. Se käytiin 15. syyskuuta 1894 Koreassa Pjongjangissa keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan joukkojen välillä.

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Sota aiheuttaa vielä nykyäänkin eripuraa ja kiistoja Kiinan ja Japanin välille – monet henkilöt erityisesti Kiinassa kantavat sodasta kaunaa. Pieni mutta äänekäs ryhmä japanilaisia nationalisteja kieltää suuren osan Japanin sotarikoksista. Japanin sodanaikaisia toimia kaunistellaan, ja erityisesti Nanjingin verilöyly, yksikkö 731 ja seksiorjuuteen pakotetut naiset ovat olleet monille äärioikeistolaisille vaikeita asioita myöntää todeksi. Japanin hallitusta on syytetty taantumuksellisuudesta sen salliessa joidenkin Japanin sotahistoriaa kaunistelevien tai aiheita välttelevien oppikirjojen käytön kouluissa.

title: Toinen teollinen vallankumous

text: 1800-luvun lopulla Imperialismi sai uutta voimaa teollisen vallankumouksen tuomasta teknisestä ylivoimasta. Britannian maailmanvalta oli laajimmillaan 1900-luvun alussa ja Pax Britannica takasi rauhaa Napoleonin sodista alkaen. Uudet suurvallat Saksa, Yhdysvallat ja Japani halusivat saada raaka-ainelähteitä sekä uusia markkinoita tuotteilleen. Myös Ranska ja Venäjä halusivat osansa. Yhdysvallat oli jo vuodesta 1823 noudattanut Etelä-Amerikan maiden itsenäistyttyä Monroen oppia, jonka mukaan Amerikka kuului amerikkalaisille. Se pystyikin pitämään Euroopan suurvallat poissa Amerikan mantereilta. Vuonna 1898 käytiin Espanjan–Yhdysvaltain sota, jossa Yhdysvallat sai Espanjan Karibian siirtomaat haltuunsa. Suuri saavutus Yhdysvaltain politiikalle oli Panaman irrottaminen Kolumbiasta 1903 ja kanava-alueen vuokraus, jonne Panaman kanava valmistui 1914. Japanin kiinnostus kohdistui Koreaan ja Kiinaan. Kiinan–Japanin sota (1894–1895) päättyi Japanin voittoon ja sen seurauksena Kiina tunnusti Korean itsenäisyyden ja Korea jäi Japanin ylivallan alle. Lisäksi Japani sai Formosan saaren. Venäjän–Japanin sota oli järkytys Euroopalle, kun eurooppalainen valtio Venäjä hävisi ensimmäisen kerran Euroopan ulkopuoliselle maalle. Sodan seurauksena Japanin valtaan jäi Mantšuria.[7]

title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Jalujoen taistelu eli Keltaisenmeren taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan toinen meritaistelu. Se käytiin 17. syyskuuta 1894 Koreanlahdella Jalujoen suulla Korean ja Kiinan rajalla keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan Beiyangin laivastojen välillä.

title: Tammikuun 28. päivän välikohtaus

text: Tammikuun 28. päivän välikohtaus oli varsinaisesti 28. tammikuuta–3. maaliskuuta vuonna 1932 käyty lyhyt sota Kiinan tasavallan ja Japanin keisarikunnan välillä ennen toisen Kiinan–Japanin sodan virallista syttymistä. Kiinassa se tunnetaan "tammikuun 28. päivän välikohtauksena" (), Japanissa taas "ensimmäisenä Shanghain välikohtauksena" (), mikä viittaa "toiseen Shanghain välikohtaukseen" eli Shanghain taisteluun, joka käytiin Kiinan–Japanin sodan avausvaiheessa vuonna 1937.

title: Qing-dynastia

text: Oopiumisotien jälkeisestä rauhan ajasta huolimatta Qing-valtakunnan sisäiset ja ulkoiset uhat eivät poistuneet. Maan länsiosissa kärsittiin nälänhätää, joka vaati noin 20 miljoonan ihmisen hengen. Venäjän keisarikunta uhkasi maata pohjoisessa. Etelässä Kiinaa uhkasivat ranskalaiset Vietnamin siirtomaastaan käsin ja maiden välillä käytiin sota vuosina 1884-1885. Suurimmaksi ulkoiseksi uhaksi oli kuitenkin muodostunut nopeasti modernisoitunut Japani. Japani valloitti Taiwanin saaren vuonna 1874 ja Riukiusaaret vuonna 1879. Tämän jälkeen Japani suuntasi laajenemispyrkimyksensä Koreaan. Korea oli kiinalaisille tärkeä, kiinalaisten ylivallan tunnustanut puskurivaltio Japanin ja Kiinan välissä. Kiinan valta-asema Koreassa oli ristiriidassa Japanin imperialistisissa pyrkimyksissä ja vuonna 1894 Japani käytti hyväkseen Koreaa hallinneen Joseon-dynastian sisäisiä levottomuuksia. Kiinan ja Japanin välille puhkesi sota, kun japanilaiset hyökkäsivät Koreassa Joseon-dynastian tueksi lähetettyjen kiinalaisjoukkojen kimppuun. Konflikti laajeni nopeasti ja siitä tuli kiinalaisille katastrofi, sillä Japani tuhosi nopeasti kiinalaisten laivaston ja eteni sisämaahan valloittaen osia Mantšuriasta. Kiina oli pakotettu solmimaan Shimonosekin rauhansopimuksen, missä vain Ranskan Saksan ja Venäjän väliintulo niin kutsutussa kolmoisinterventiossa esti japanilaisvallan laajenemisen Liaodongin niemimaalle asti. Japanille hävityn sodan jälkiseuraamuksina länsivallat perustivat Kiinaan uusia tukikohtia havaitessaan Qing-dynastian heikkouden.

title: Hyökkäys Pearl Harboriin

text: Meiji-restauraation jälkeen Japanin teollisuus kehittyi nopeasti ja väestönkasvu oli nopeaa. Tämä johti siihen, että Japanin luonnonvarat hupenivat nopeasti, joten valtio yrittikin hankkia alueita saartensa ulkopuolella. Vuosina 1904–1905 käytiin Venäjän–Japanin sota, jonka tuloksena Korea liitettiin Japaniin. Vuonna 1931 Japani sai Kiinalta Mantšurian.

title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Japanin hyökkäykset Koreaan olivat kahden konfliktin sarja, jotka sijoittuvat välille 1592–1598. Vuonna 1592 Japanin yhdistänyt Toyotomi Hideyoshi aloitti ensimmäisen hyökkäyksen tarkoituksenaan vallata Joseon-dynastian hallitsema Korean niemimaa sekä Ming-dynastian aikainen Kiina. Sota päättyi vuoden 1593 aselepoon. Toinen invaasio alkoi kostotoimena vuonna 1597, ja päättyi Hideyoshin kuoltua.

title: Toinen maailmansota (kirja)

text: Toinen maailmansota () on Antony Beevorin kirja toisesta maailmansodasta. Vuonna 2012 julkaistussa teoksessa Beevor on halunnut painottaa sitä seikkaa, että toinen maailmansota ei ollut ainoastaan massiivinen valtioiden välinen ja kahden liittouman, liittoutuneiden ja akselivaltojen, välinen sota. Edellä mainitun suuren kuvan ohella Beevor korostaa yksittäisten konfliktien, kuten Kiinan–Japanin sodan tai Suomen talvisodan omaleimaisuutta. Varsinkin Saksan ja Japanin miehittämissä maissa käytyjä monia taisteluja hän luonnehtii pikemminkin kansainvälistyneiksi sisällissodiksi (international civil war).

title: Saburō Sakai

text: Vuonna 1938 Sakai komennettiin Kiinaan, missä käytiin parhaillaan Kiinan–Japanin sotaa. Sakaista kirjoitettiin Japanin lehdistössä oltuaan tukikohtaan eräässä hyökkäyksessä ainoa ilmaan päässyt lentäjä, minkä lisäksi hän oli haavoittunut lievästi sirpaleista. Hänen onnistui tavoittaa SB-2-pommikone Mitsubishi A5M (koodinimi ”Claude”) -hävittäjällään ja tulittaa sitä, mutta polttoaineen vähyyden vuoksi hänen täytyi palata, eikä pudotusta voitu varmistaa. Sakai palveli Kiinassa vuoteen 1941 saakka saavuttaen kaksi varmaa pudotusta A5M- ja A6M (koodinimi ”Zero”) -hävittäjillä.

title: Kiinan–Japanin sota (1894–1895)

text: Myös sodan johto kiinalaisten puolelta oli sekaisin, kun taas Japanin armeija oli huomattavasti uudenaikaisempi ja paremmin johdettu. Japanin maavoimat olivat aseistetut nykyaikaisilla kivääreillä, kun taas Kiinan armeijalla oli taisteluissa mukana jopa perinteisillä bambukeihäillä aseistautuneita osastoja. Niinpä Japani voitti helposti vallaten Port Arthurin, Dalianin ja Weihaiwein. Japanin sotamenestyksen taustalla olivat ennen kaikkea seuraavat seikat: parempi aseistus, parempi sodanjohto ja paremmin koulutettu armeija kuin Kiinalla. Japani käytti armeijansa koulutukseen runsaasti ulkomaalaisia kouluttajia 1800-luvun lopulla. Maavoimia kouluttivat pääosin saksalaiset upseerit ja merivoimia brittitupseerit.

title: Toinen teollinen vallankumous

text: Japanissa oli aikaisemmin ollut buddhalaistemppelien yhteydessä kouluja ja 1800-luvun alussa arvioitiin, että miehistä noin 40 prosenttia ja naisista 20 prosenttia oli lukutaitoisia. Tämä auttoi tiedon leviämisessä, kun tietoa oli siirrettävä kansalle. Tietoa hankkivat lukuisat valtuuskunnat, joita Japanin hallitus lähetti Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin tutustumaan näiden armeijoihin, koululaitokseen, hallintoon, maatalouteen ja teollisuuteen. 1880-luvulla nelivuotinen peruskoulu tuli pakolliseksi kaikille ja 1900-luvun alussa sitä jatkettiin kuusivuotiseksi. Lisäksi käynnistettiin lukioita, joissa jatkoi vuonna 1910 noin 20 prosenttia nuorista. Jo 1870-luvulla oli perustettu teknillisiä korkeakouluja ja amerikkalaisen mallin perustetut yliopistot alkoivat kasvaa 1890-luvulta alkaen. Japanin eristäytyneisyys oli päättynyt, mutta saavutettuaan johtoaseman naapureihinsa Kiinaan ja Venäjään, se alkoi kohdistaa laajentumishaluja näitä kohtaan. 1890-luvulla Kiinan–Japanin sodassa Japani sai haltuunsa Korean ja Taiwanin sekä sai pääsyn Kiinan markkinoille. Venäjän–Japanin sota vuosina 1904–1905 toi Japanille pääsyn Mantšurian raaka-aine- ja elintarvikevarantoihin. Tässä sodassa ulkopuolinen valta voitti eurooppalaisen valtion ensimmäistä kertaa nykyaikana, mikä aiheutti järkytystä lännessä.[49]

title: Li Hongzhang

text:
Japani haastoi vuonna 1876 Kiinan valta-aseman Koreassa ja otti haltuunsa aiemmin Kiinan suojeluksessa olleet Riukiusaaret vuonna 1879. Kiinan hallitus antoi Koreaa koskeneet kysymykset Lin vastuulle. Hän pyrki tukemaan Korean hovin sisäisissä valtakamppailuissa kiinalaismielistä ryhmittymää ja järjesti nuoren kiinalaisen upseerin Yuan Shikain Korean käskynhaltijaksi. Vuonna 1883 Li sai komentoonsa Vietnamin rajalle sijoitetut joukot, ja hän yritti neuvotteluilla saada Ranskan tunnustamaan Annamin kuulumiseen Kiinan etupiiriin. Seurauksena oli kuitenkin Kiinan–Ranskan sota, jonka Kiina hävisi, ja Annam päätyi Ranskalle. Li toimi Kiinan edustajana sodan päättäneissä Tianjinin rauhanneuvotteluissa vuonna 1885. Samana vuonna hän sopi japanilaisen Itō Hirobumin kanssa Korean muuttamisesta Kiinan ja Japanin yhteiseksi protektoraatiksi. Japanilaiset rohkaisivat 1890-luvun alussa Kiinaa vahvistamaan otettaan Korean asioista. Li erehtyi luottamaan heidän vilpittömyyteensä, vaikka todellisuudessa Japani valmistautui valtaamaan Korean kokonaan itselleen.
Lin rauhanponnisteluista huolimatta Kiinan ja Japanin välille puhkesi Korean kiistan vuoksi vuonna 1894 sota, jonka Kiina hävisi. Taisteluista japanilaisia vastaan vastasi pääasiassa Lin alainen pohjoinen sotalaivasto. Hän joutui näin epäsuosioon sodan vastoinkäymisten vuoksi, vaikka olikin itse vastustanut sotaan lähtemistä. Helmikuussa 1895 Li kuitenkin lähetettiin Japaniin neuvottelemaan rauhasta. Neuvottelujen aikana japanilainen fanaatikko yritti surmata hänet ampumalla, mutta hän selvisi hengissä ja kykeni päättämään neuvottelut, joiden lopuksi solmittiin 17. maaliskuuta 1895 Shimonosekin rauhansopimus. Rauhanehdoissa Kiina joutui luovuttamaan Japanille Formosan saaren ja Liaotungin niemimaan, tunnustamaan Korean itsenäisyyden, maksamaan sotakorvauksia, avaamaan lisää sopimussatamia sekä myöntämään Japanille Kiinan suhteen samat edut, kuin mitä se oli aiemmin joutunut myöntämään länsimaille. Länsimaiden ja erityisesti Venäjän painostuksesta sopimusta muutettiin pian siten, että Liaotungin niemimaa palautui Kiinalle maksua vastaan.

title: Kiinan historia

text: Kiinan ja Japanin välinen sota syttyi vuonna 1937, missä japanilaiset käyttivät tekosyynä Marco Polon sillan välikohtausta, vaatien päästä rajan yli Mantšukuon puolelta Kiinaan.[214][229] Todellisena tavoitteena Japanilla oli alistaa koko Kiina siirtomaavaltansa alle.[226] Kiinan kommunistien ja Kuomintangin muodostamalla yhteisrintamalla ei ollut riittävää sotilaallista voimaa japanilaisten etenemisen pysäyttämiseen.[230] Sodan alussa Kiinan ja Japanin joukkojen välillä käytiin ankaria taisteluita Shanghaissa, jotka päättyivät japanilaisten voittoon. Kiinalaisten peräännyttyä japanilaiset etenivät Nanjingiin, missä he toteuttivat raa'an siviileihin kohdistuneen joukkomurhan, jossa kuoli 300 000 kiinalaista. Keisarillisen Japanin armeijan motiivi hirmutekoon on epäselvä, sen on ajateltu olevan yritys pelotella Kiinan tasavallan hallitus neuvottelemaan rauhasta.[214]

title: Kiinan–Japanin sota (1937–1945)

text: Japanin armeijan kalusto oli kiinalaiseen verrattuna uudenaikainen ja tehokas, ja kiinalaiset kärsivät valtavia tappioita. Lisäksi Kiinan armeijalla ei ollut selkeää johtoa tai suunnitelmaa vastarinnasta. Heinäkuun lopussa Japani oli jo miehittänyt Pekingin ja Tianjinin lähes taisteluitta. Japanilaiset onnistuivat nousemaan maihin Hangzhoussa Shanghain lounaispuolella, ja joulukuussa 1937 sotilaiden ja siviilien pako kaupungista kävi sekasortoiseksi. Samalla Japanin armeijan maavoimien ja laivaston välille syntyi erimielisyyksiä: laivasto ei pitänyt maavoimien etenemisestä syvälle Kiinaan, mikä voisi merkitä maan juuttumista sotaan kahta valtavaa maata, Kiinaa ja Neuvostoliittoa vastaan, vaan olisi halunnut edetä lähinnä etelään. Loppuvuonna 1938 (Changkufeng) ja kesällä 1939 (Nomonhan) japanilaiset joutuivatkin selkkauksiin puna-armeijan kanssa Mantšuriassa maavoimien yli-innokkuuden ja ylimielisyyden vuoksi – pelkästään Nomonhanissa kuoli noin 50000 japanilaista. Laivasto aloitti etenemisensä valtaamalla Hainanin saaren Etelä-Kiinassa, mikä enteili Japanin myöhempää Indokiinan valloitusta.

title: Japanin historia

text: Rauhanneuvottelijaa toivottiin ensin Neuvostoliitosta, joka oli kuitenkin päättänyt liittyä sotaan liittoutuneiden puolelle ja joka osallistui länsivaltojen kanssa Potsdamin konferenssiin. Potsdamin julistuksessa heinäkuussa 1945 Yhdysvaltojen, Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan johtajat vaativat Japanin sodankäymiskyvyn estämistä ja maan muuttamista demokraattiseksi valtioksi. Julistuksessa luvattiin, että ”Japania ei tuhottaisi kansakuntana”. Kun Japani kuitenkin jätti julistuksen huomiotta ja liittoutuneiden joukot lähestyivät maan pääsaaria, presidentti Truman päätti käyttää uutta asetta, atomipommia, Japania vastaan. Ensimmäinen pommi pudotettiin Hiroshimaan 6. elokuuta ja toinen pommi Nagasakiin 9. elokuuta. Nyt myös Neuvostoliitto julisti Japanille sodan ja hyökkäsi Mantšuriaan. Keisari Hirohito vaati antautumista, josta hän ilmoitti kansalle radiopuheessa 15. elokuuta. Vielä edellisenä yönä äärimilitaristit olivat yrittäneet tuhota puheen sisältäneen levyn. Antautumissopimus allekirjoitettiin virallisesti 2. syyskuuta 1945 USS Missourilla Tokionlahdella.[137][140]


query: Kuka on Full Moon wo Sagashite -sarjan päähenkilö?

title: Full Moon wo sagashite

text: Full Moon wo Sagashiten pääosassa on 12-vuotias orpotyttö Mitsuki Koyama, joka haaveilee laulajanurasta. Mitsuki kuitenkin kärsii sarkoomaksi kutsutusta sairaudesta, hankalasta paiseesta kurkussa, mikä vaikeuttaa suunnattomasti hänen lauluhaaveitaan. Lisäksi hänen isoäitinsä, jonka luona Mitsuki asuu, vihaa musiikkia eikä ole ollenkaan innoissaan lapsenlapsensa suunnitelmista ryhtyä laulajaksi.

title: Molly Moon (hahmo)

text: Molly Moon on Georgia Byngin kirjoittaman "Molly Moon" -kirjasarjan päähenkilö. Kirjasarjan alussa Mollya kiusataan, hän asuu orpokodissa ja hänelle tapahtuu kaikenlaista kurjaa, mutta myöhemmin hän oppii hypnotisoimaan ja hänestä tulee suosittu. Myöhemmin hän oppii myös matkustamaan ajassa kristallien avulla. Hänen parhaan kaverinsa nimi on Rocky. Sarjan aikana paljastuu, että hänellä on veli tulevaisuudessa vankina.

title: Full Moon wo sagashite

text: Meroko Yui (めろこ・ユイ, Meroko Yui) on toinen Negiraamen-nimiseen tiimiin kuuluvista kuolemanjumalista. Hänen kuolemanjumalahahmonsa on pupunkorvainen tyttö. Meroko on ihastunut työpariinsa Takutoon, mutta tämä ei vastaa hänen tunteisiinsa. Meroko tuntee mustasukkaisuutta huomatessaan Takuton tunteet Mitsukia kohtaan. Hänen entinen työparinsa on Izumi Rio, johon Meroko oli myös rakastunut.

title: Full Moon wo sagashite

text: Takuto Kira (タクト・キラ, Takuto Kira) on shinigami, toinen Negiraamen-nimiseen tiimiin kuuluvista kuolemanjumalista. Takuton ja hänen parinsa Meroko Yuin tehtävänä on vahtia, ettei Mitsukin elämä lyhene tai pitene. Hänen kuolemanjumalahahmonsa on kissankorvainen poika. Takuto auttaa Mitsukia antamalla tälle kyvyn muuttua 16-vuotiaaksi terveeksi tytöksi. Hän ihastuu Mitsukiin ja sarjan lopussa pelastaa tämän hengen rikkoen samalla tehtäväänsä kuolemanjumalana. Takuto pitää Mitsukista jo alussa, muttei huomaa sitä. Sarjan edetessä tämä tosin ymmärtää, että on pahasti rakastunut Mitsukiin, muttei pysty vieläkään myöntämään sitä itselleen tai Mitsukille. Takuto on hahmoista suojelija-tyyppiä.

title: Full Metal Panic!

text: Vuonna 2002 valmistuneen animen tuotti GONZO Digimation, ja sarja käsitti kolme ensimmäistä romaania. Sarjassa oli 24 jaksoa, ja sen on julkaissut Suomessa Emina/PAN Vision. Full Metal Panic? Fumoffu (2003) keskittyi päähenkilöiden Kaname Chidorin ja Sousuke Sagaran kouluelämään ja erosi aiemmasta animesta huomattavalla huumoripainotuksellaan. Sarjassa oli 12 jaksoa. Kyoto Animation tuotti vuonna 2005 -sarjan, joka jatkaa alkuperäisen animesarjan tapahtumia. Sarja käsitti 'Full Metal Panic! End of Day By Day' -kirjojen tapahtumat. Toukokuussa 2006 ilmestyi "The Second Raid"iin itsenäinen jatko-osa. Tämä lyhyt OVA perustui novelliin 戦隊長のわりとヒマな一日.

title: Full Moon Fever

text: Full Moon Fever on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Tom Pettyn ensimmäinen studioalbumi. Albumin julkaisi 24. huhtikuuta 1989 MCA Records, ja sen ovat tuottaneet Petty, Jeff Lynne sekä Mike Campbell. "Full Moon Fever" oli Pettyn uran ensimmäinen albumi, joka julkaistiin hänen sooloalbuminaan. Tästä huolimatta albumilla soittavat kaikki Pettyn johtaman Heartbreakers-kokoonpanon muusikoista rumpali Stan Lynchia lukuun ottamatta. Albumilla vierailevat myös muun muassa Pettyn kanssa Traveling Wilburys -yhtyeessä soittaneet George Harrison ja Roy Orbison.

title: Full Moon wo sagashite

text: Mitsukin ensimmäisen esiintymistilaisuuden jälkeen mangan ja animen tarinat eroavat toisistaan. Esimerkiksi animessa useiden hahmojen luonteita ja historiaa on muutettu.

title: Full Moon

text: Full Moon tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Full Moon wo sagashite

text: Kun Mitsukin leikkaus on tehty, hän ei ole nähnyt Merokoa ja Takutoa pitkään aikaan. Heidän menettämisestä surullinen Mitsuki näkee yhtäkkiä Merokolle joululahjaksi tekemänsä pupupehmolelun, joka viittoo Mitsukia seuraamaan. Mitsuki seuraa pupua ja sitä liikutteleva Meroko-enkeli johdattaa Mitsukin pois kotoa. Perillä Mitsuki näkee unelmiensa täyttymyksen, Takuton.

title: Full Moon wo sagashite

text: Kun Mitsukin ura kehittyy, hän pääsee myös käymään Yhdysvalloissa. Kun hän saapuu pikkukylään, jossa Eichi asuu, hän on haltioissaan. Takuto käy jo ennalta katsomassa Eichin talon, mutta saa selville, että Eichi oli kuollut jo kaksi vuotta aikaisemmin lento-onnettomuudessa. Takuto yrittää estää Mitsukia saamasta selville totuutta, mutta Mitsuki saa tietää mitä Eichille tapahtui ja hän menettää kaiken halunsa elää. Hänen syöpänsä pahentuu. Kun hän saapuu takaisin Japaniin, leikkausmenetelmät ovat valmiina, mutta Mitsuki ei ole henkisesti valmis, mitä vaadittaisiin leikkauksen onnistumiseksi. Mitsukin aika on myös lopussa, mutta Takuto, joka on syvästi rakastunut Mitsukiin, ei halua tappaa häntä. Takuto on koko ajan vähällä muuttua kummitukseksi, sillä hän muistaa menneisyyttään. Shinigamit, jotka muistelevat menneisyyttään muuttuvat kummituksiksi, vaelteleviksi sieluiksi. Lopuksi Izumi aikoo ottaa Mitsukin sielun, mutta Takuto estää sen. Samalla Mitsuki saa elämänhalunsa takaisin isoäitinsä, Takuton ja Merokon ansiosta.

title: Full Moon (Kris Kristoffersonin ja Rita Coolidgen albumi)

text: Full Moon on Kris Kristoffersonin ja Rita Coolidgen duettoalbumi, joka julkaistiin vuonna 1973.

title: Shinigami

text: Nykyään käsite on saanut suosiota manga- ja animesarjoissa. Näitä ovat esimerkiksi Shinigami no ballad, Bleach, Death Note, Full Moon wo Sagashite, Soul Eater ja Kuroshitsuji.

title: Manga

text: Arina Tanemura: Time Stranger Kyoko, Kamikaze kaitou Jeanne, Full Moon wo Sagashite, The Gentelmen's alliance cross Naoko Takeuchi: Sailor Moon Yū Watase: Fushigi Yuugi, Alice 19th, Imadoki! Mia Ikumi ja Reiko Yoshida: Tokyo Mew Mew Matsuri Hino: Vampire Knight Moyoko Anno: Sugar Sugar Rune Ai Yazawa: Princess Ai CLAMP; Magic Knight Rayearth, X/1999,Cardcaptor Sakura Natsuki Takaya: Fruits Basket Peach-Pit: Rozen Maiden,Zombie Loan,Shugo Chara!,DearS Koge Donbo: Pita-ten

title: Full Moon wo sagashite

text: (in Japanese) Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Full Moon wo sagashite

text: Eräänä päivänä Mitsukin huoneeseen ilmestyy kaksi shinigamia, kuolemanjumalaa. Heidän nimensä ovat Takuto Kira ja Meroko Yui, ja heidän tehtävänään on huolehtia siitä, ettei Mitsukin elinaika lyhene tai pitene. Shinigameilta Mitsuki saa tietää, ettei hänellä on enää kuin vuosi elinaikaa jäljellä. Järkyttynyt Mitsuki päättää aloittaa unelmansa toteuttamisen heti. Hän aikoo ottaa osaa esiintymistilaisuuteen, jonka palkintona on luvassa levytyssopimus. Hän tekee sopimuksen shinigamien kanssa: jos he muuttavat hänet terveeksi 16-vuotiaaksi tytöksi, hän lupaa olla vastustelematta kun tulee hänen aikansa kuolla. Shinigamit suostuvat.

title: Full Moon wo sagashite

text: Full Moon wo Sagashite[1] (満月をさがして, Full moon o sagashite, suom. Täysikuuta etsimässä) on Arina Tanemuran luoma shōjomangasarja. Japanissa mangasarjaa julkaistiin Ribon-lehdessä vuodesta 2002 alkaen vuoteen 2004 saakka, ja sittemmin manga on koottu yhteensä seitsemään mangakirjaan. Sitä kustansi Shūeisha. Yhdysvalloissa Full Moon wo Sagashite alkoi ilmestyä vuonna 2004 nimellä Searching for Full Moon. Suomessa sarjaa julkaisi Egmont Kustannus.

title: Full Moon wo sagashite

text: Mitsuki karkaa kuolemanjumalilta ja he kuitenkin löytävät tämän. Kuolemanjumala-pomo Sheldan kaappaa Mitsukin ilmassa leijuvaan "koppiin", jota hän kutsuu rajakseen. Siellä hän aikoo viedä Mitsukin sielun. Meroko ja Takuto ehtivät kuitenkin ajoissa ja Mitsuki saa elää. Kolmen vuoden kuluttua Mitsuki elää yhä ja hän on tehnyt debyytin eri nimellä. Takuto katosi kolme vuotta aikaisemmin ja Merokosta ja Izumista tuli enkeleitä. Takuto kuitenkin ilmestyy keikalle, ihmisenä. Mitsuki kertoo rakastavansa tätä ja manga loppuu siihen kun Mitsuki laulaa laulun New future. Full moon wo sagashitessa on käytetty Changin' my life -yhtyeen kappaleita, kuten esimerkiksi New Future ja Myself.

title: Full Moon wo sagashite

text: Mitsukin innokkuus ja erinomainen laulutaito tekevät vaikutuksen tuomareihin. Hän läpäisee esiintymistilaisuuden ja saa levytyssopimuksen. Mitsukista tulee suosittu laulajatähti, mutta salatakseen henkilöllisyytensä hän ottaa taiteilijanimen Full Moon. Mitsukin lupaus tulla laulajaksi juontaa juurensa kahden vuoden takaisiin tapahtumiin, jolloin hän asui orpokodissa yhdessä Eichi Sakurai -nimisen pojan kanssa. Yhdessä Eichin kanssa hän teki lupauksen, että he olisivat seuraavan kerran tavatessaan lähempänä unelmiaan: Mitsuki laulajan uraa ja Eichi tähtitieteilijän. Ennen kuin Mitsuki kykeni kertomaan tunteistaan Eichille, tämä adoptoitiin Yhdysvaltoihin. Mitsuki toivoo, että kuuluisana laulajana hän voisi löytää Eichin. Kuolemanjumalat etsivät tietoja Eichistä. He penkovat Mitsukin kotia ja löytävät kuvan ja lapun, jossa lukee että Eichi on kuollut. Mitsukikin tiesi sen.

title: Full Moon wo sagashite

text: Eichi Sakurai (桜井 英知, Sakurai Eichi) on Mitsukin lapsuudenystävä ja ensirakkaus. He tutustuivat asuessaan molemmat orpokodissa, ja heistä tuli nopeasti ystäviä. Ennen muuttoaan Yhdysvaltoihin Eichi kertoi Mitsukille tunteistaan tätä kohtaan, mutta Mitsuki ei koskaan ehtinyt kertoa Eichille omista tunteistaan. Eichin lähdettyä Yhdysvaltoihin Mitsuki kadotti yhteyden tähän. Mangaversiossa Eichi kuolee lento-onnettomuudessa kun taas animessa hän kuolee auto-onnettomuuden seurauksena. Mangassa Eichi seuraa Mitsukia eräänlaisena henkenä.

title: Full Moon wo sagashite

text: Meroko ja Mitsuki eivät halua Takuton muuttuvan kummitukseksi, joten Meroko tekee shinigamien kaikkein suurimman rikoksen, varastaa kukan nimeltä The Flower of Forgettulness. Kukalla on kuitenkin seurauksensa: jos shinigami koskettaa kukkaa, hän menettää kaikki entiset ja nykyiset muistonsa. Meroko ja Mitsuki tietävät, että Takuto unohtaa myös heidät. Lopuksi Takuto suostuu käyttämään kukkaa. Sitä ennen Mitsuki kertoo todelliset tunteensa Takutolle – hän on tajunnut, että rakastaa Takutoa. Mitsukin viimeisessä konsertissa Takuton katsoessa sitä, alkaa kukan vaikutus tehota. Vähän ajan päästä hän unohtaa kaiken, ja kysyy Merokolta kuka on. Vaikka Takuto menetti muistinsa, vähän ajan päästä hän muuttuu kummitukseksi. Takuton paha sielu yrittää tappaa Mitsukin, mutta Meroko suojelee Mitsukia viimeiseen asti.

title: Daphne Moon

text: Daphne Moon on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Frasier". Hän on sarjan päähenkilön Frasier Cranen luona asuva englantilainen fysioterapeutti, joka hoitaa Frasierin isää Martinia. Daphnea näyttelee Jane Leeves.

title: Full Moon wo sagashite

text: Jonathan (ジョナサン) on kuolemanjumala ja Izumin työpari. Mangassa hänellä on suuri rooli. Hän esimerkiksi kertoo Mitsukille kuolemanjumalien tienneen Eichin kuolemasta ja yrittää surmata Mitsukin. Animessa hänellä on huomattavasti pienempi osa.

title: Full Moon wo sagashite

text: Mitsuki Koyama (神山 満月, Kōyama Mitsuki) on tarinan päähenkilö. Mitsuki on 12-vuotias orpotyttö, joka unelmoi laulajanurasta. Hän kasvoi orpokodissa yhdessä Eichi Sakurai -nimisen pojan kanssa, mutta muutti myöhemmin asumaan isoäitinsä Fuzukin luokse. Hänen kurkussaan on hankala paise, mikä vaikeuttaa hänen lauluaan. Kuolemanjumala Takuton avulla Mitsuki kykenee muuttumaan terveeksi 16-vuotiaaksi tytöksi, joka kykenee kunnolla laulamaan. Hän ottaa taiteilijanimekseen Fullmoon (フルムーン, Furumūn). Mitsuki toivoo löytävänsä jälleen lapsuudenystävänsä Eichin. Manga ja anime keskittyvät kuvaamaan Mitsukin tuntemuksia Eichin kuolemaa koskien sekä hänen kasvavia tunteitaan Takutoa kohtaan.

title: Full Moon wo sagashite

text: Mangasarjan pohjalta on luotu myös Toshiyuki Katōn ohjaama samanniminen anime, joka alkoi huhtikuussa vuonna 2002 ja päättyi maaliskuussa vuonna 2003. Anime eroaa jonkin verran esikuvamangastaan, ja esimerkiksi joidenkin hahmojen historiaa on muutettu. Lisäksi anime päättyi ennen mangaa. Yhteensä animesarja kesti 52 jakson verran, ja sen jokainen jakso oli noin 24 minuutin mittainen.

title: Full Moon wo sagashite

text: Luokka:Animesarjat Luokka:Fantasia-anime ja -manga Luokka:Mangasarjat Luokka:2000-luvun anime ja manga Luokka:Shōjo

title: Full Moon wo sagashite

text: Meroko ja Takuto molemmat kuolevat ja pääsevät nokitusten kaikkien kuolemanjumalien johtajan kanssa. Meroko on vielä elossa, mutta Takuto makaa tajuttomana maassa. Johtaja antaa Merokolle kaksi vaihtoehtoa: joko itse säilyä kuolemanjumalana ja antaa Takuton muuttua kummitukseksi tai itse kuolla, muuttua kummitukseksi ja antaa Takuton muuttua takaisin kuolemanjumalaksi ilman muistojaan. Meroko valitsee epäitsekkäästi viimeisen vaihtoehdon. Shinigamien johtaja on tyytyväinen Merokon päätökseen ja muuttaa Merokon enkeliksi, joka suojelee ihmisiä. Koska Takuto ei ollut vielä ehtinyt tulemaan täydeksi kuolemanjumalaksi vielä, hänet voidaan muuttaa ihmiseksi. Jopa Mitsukin tapaus unohdetaan ja hän saa elää pidempään.

title: Full Moon Fever

text: Albumin singleistä ”Free Fallin’”, ”I Won’t Back Down” ja ”Runnin’ Down a Dream” muodostui Pettyn uran suurimpia hittejä, ja niistä jokainen nousi Yhdysvalloissa Mainstream Rock Tracks -listan ykköspaikalle. Myös Music Television esitti kappaleiden musiikkivideoita runsaasti. "Full Moon Fever" muodostui Pettyn uran menestyneimmäksi albumiksi ja teki hänestä lopullisesti yhden rockin merkittävimmistä artisteista. Se oli myös ehdokas Vuoden albumin Grammy-palkintoon. "Full Moon Fever" nousi Yhdysvalloissa parhaimmillaan Billboard 200 -albumilistan kolmanneksi myyden viisinkertaista platinaa.

title: Luettelo sarjan Pokémon Adventures hahmoista

text: Moon () perustuu Mooniin, Sun ja Moon -pelien naispuoliseen pelaajahahmoon. Hän on keskeinen päähenkilö luvussa "Sun & Moon". Moon on Sinnoh-alueelta kotoisin oleva nuori tyttö, joka ei pidä Alolan trooppisesta säästä. Hän on apteekkari sekä ammattimainen jousiampuja ja on myös työskennellyt Platinumin isän, herra Berlitzin, apulaisena. Hän saapui alueelle auttaakseen sairasta Piplupia sekä tuodakseen Professori Kukuille Rotomin Pokédexiä varten.

title: Arina Tanemura

text: Arina Tanemura (, s. 12. maaliskuuta 1978, Ichinomiya) on japanilainen mangapiirtäjä. Hänen ensimmäinen mangansa oli "I-O-N", jota julkaistiin japanilaisessa "Ribon"-lehdessä toukokuusta lokakuuhun vuonna 1997. Tanemuran kolmiosainen teos "Time Stranger Kyoko" vuosilta 2000–2001 oli ensimmäinen suomeksi käännetty shōjo-manga. Myös hänen tunnetuimpia mangasarjojaan "Kamikaze kaitou Jeannea" (1998–2000) ja "Full Moon wo Sagashitea" (2002–2004) on käännetty suomeksi. Molempien sarjojen pohjalta on tehty myös animesarjat. Time Stranger Kyoko taas jäi vain lyhyeksi OVA-versioksi.

title: Full Moon wo sagashite

text: Izumi Rio (いずみ・リオ, Izumi Rio) on kylmä ja etäinen kuolemanjumala. Hän työskenteli ennen Merokon työparina. Sittemmin hänestä tuli Jonathanin pari koska Merokosta tuli Takuton pari. Mangassa Izumi kuvataan traagisena hahmona, jota esimerkiksi oma äiti hakkasi. Animessa hänet kuvataan antagonistina, ja hän yrittää useaan otteeseen varastaa Mitsukin sielun.


query: Milloin Theodor Lewald kuoli?

title: Theodor Lewald

text: Theodor Lewald (18. elokuuta 1860 Berliini – 15. huhtikuuta 1947) oli saksalainen keisarillisen hallinnon virkamies ja myöhemmin urheilujohtaja, joka toimi Berliinin vuoden 1936 kesäolympialaisten järjestelytoimikunnan puheenjohtajana.

title: Theodor Lewald

text: Theodor Lewaldin suku oli isänsä puolesta taustaltaan Königsbergin juutalaisia, jotka olivat kääntyneet kristityiksi protestanteiksi. Tästä tuli sittemmin ongelma Theodor Lewaldille. Hän aloitti yliopisto-opintonsa Berliinissä 1878 ja jatkoi niitä edelleen Leipzigissä ja Heidelbergissä saavuttaen tohtorintutkinnon 1884 Berliinissä. Sen jälkeen hän kävi asepalveluksensa ja oli Preussin armeijan reservin luutnantti.

title: Belisarius

text: Belisarius vangitutti Antoninan ja harkitsi Prokopioksen mukaan hänen tappamistaan, mutta ei tehnyt sitä, koska välitti hänestä yhä. Tämä saattaa olla totta, mutta toisaalta on todennäköistä, että Belisarius pelkäsi Theodoran rankaisevan häntä, jos Antoninalle tapahtuisi jotain. Theodora kutsui Antoninan ja Belisariuksen Konstantinopoliin, minne saapui pian myös Photius, joka oli vanginnut Theodosiuksen ja jättänyt tämän Kilikiaan. Theodora pakotti Antoninan ja Belisariuksen sopimaan ja vangitsi Photiuksen seuralaisineen. Photiusta ja hänen alaisiaan kidutettiin, jotta Theodosiuksen olinpaikka paljastuisi. Lopulta Theodora sai tietää Theodosiuksen olinpaikan ja tuotatti hänet takaisin Konstantinopoliin. Theodosius kuitenkin sairastui punatautiin ja kuoli pian.

title: Theodor Lewald

text: Seuraava vaihe saksalaisilla oli hakea olympialiikkeessä kisojen järjestämistä, jonka saksalaiset tekivätkin aktiivisti Lewaldin johdolla 1930-luvun alussa. Vuonna 1931 pidetyssä KOK:n istunnossa kisat myönnettin niin talvi- kuin kesäkisojen osalta Saksalle. Järjestelytoimikunnan puheenjohtajana oli tri Lewald ja silloin vielä suojelijana presidentti, sotamarsalkka Paul von Hindenburg, joka kuitenkin kuoli vuoden 1933 keväällä. Valtaan nousi kansallissosialistit Adolf Hitlerin johdolla.

title: Theodor Lewald

text: Theodor Lewald oli luopuessaan KOK:n jäsenyydestä 77-vuotias. Pian sen jälkeen syksyllä 1939 alkaneessa sodassa ja sen Berliinin pommituksissa Lewald säilytti henkensä. Hän kuoli kaksi vuotta sodan päättymisen jälkeen keväällä 1947.

title: Theodor Lewald

text: Tri Theodor Lewald oli perustamassa heti sodan jälkeen keisarikunnan jälkeisessä Weimarin tasavallassa uutta saksalaista kansallista urheilujärjestöelämää, jonka keskusjärjestönä oli DRA eli Deutsche Reichsausschuss für Leibesübungen. Hän toimi järjestön puheenjohtajana vuodesta 1919 vuoteen 1933. Toinen merkittävä uusi urheilullinen yksikkö oli vuonna 1920 perustettu Urheilukorkeakoulu eli Deutsche Hochschule für Leibesübungen. Lewaldin ohella keskeinen toimija DRA:n ja urheilukorkeakoulun perustamisessa oli ajan toinen saksalaisen urheilun voimahahmo ja samalla Lewaldin aisapari Carl Diem. Saksalainen urheilutoiminta liittyi myös muutaman vuoden kuluttua kansainväliseen olympialikkeeseen, jolloin Theodor Lewald kutsuttiin KOK:n jäseneksi vuonna 1924, vaikka itse Saksa ei saanutkaan osallistua olympiakisoihin. Vahvana urheilumaana Saksa kuitenkin otettiin mukaan tällöin olympialiikkeeseen. Lewald valittiin KOK:n ytimeen eli toimeenpanevaan komiteaan vuonna 1927.

title: Theodor Lewald

text: Opintojensa ja asepalveluksen jälkeen hän aloitti virkamiesuransa työskennellen Kasselissa, Hombergissa, Kirchhainissa und Hanaussa, joka kesti vuoteen 1888. Sen jälkeen hän siirtyi Berliinin alueelle toimien 1890-luvulla Preussin sisäministeriön palveluksessa.

title: Theodore Millon

text: Millon laati yleisesti arvostetun alatyyppien määrittelyn kaikille DSM-IV:n persoonallisuushäiriöille.

title: Theodor Lewald

text: Tri Lewald toimi 1900-luvun alussa maailmannäyttelyjen Saksan paviljongin komissaarina niin 1900 Pariisissa kuin 1904 Yhdysvaltojen Saint Louisissa. Tällöin hän ensimmäisen kerran joutui tekemisiin olympialiikkeen kanssa, koska maailmannäyttelyjen yhteydessä järjestettiin olympiakisat. Hän joutui tällöin vastaamaan St. Louisissa saksalaisjoukkueen olympiaosanottajien rahoituksesta. Sittemmin hän oli mukana vuoden 1916 maailmansodan vuoksi pitämättä jääneiden kisojen järjestelyissä. Hänen roolinaan oli lähinnä virkamiesroolissaan osallistua kisojen rakentamisrahoitusta koskeviin kysymyksiin.

title: Theodor Lewald

text: Suomalaisille tri Lewald tuli tunnetuksi erityisesti vuoden 1940 kesäkisojen haun yhteydessä, sillä hän vieraili kesäkuussa 1936 yhdessä silloisen KOK:n puheenjohtajan kreivi Henri de Baillet-Latourin kanssa Suomessa tutustumassa mahdollisiin kisapaikkoihin kesäkisojen osalta Helsingissä talvikisojen osalta Lahdessa ja Kuopiossa. [1]

title: Johannes II Komnenos

text: Aleksios, kanssahallitsija, kuoli 1142 Maria Andronikos, kuoli 1142 Isaak , kuoli 1154 Manuel I Komnenos (1118? - 1180) Anna Theodora Eudokia

title: Theodor Lewald

text: Koska Lewaldilla oli sukutaustassaan juutalaista verta, natsihallinnon syksyllä käyttöönottamien ns. Nürnbergin lakien pohjalla hänen oli väistyttävä. Näihin aikoihin hän oli ollut ehdolla KOK:n varapuheenjohtajaksi, mutta valtakunnankansleri Hitlerin painostuksesta Lewaldin oli erottava KOK:sta vuonna 1937. Hänen seuraajakseen KOK:n toimeenpanevan komitean jäsenenä Saksasta valittiin toinen saksalainen, hyvin natsimyönteinen Karl Ritter von Halt. Theodor Lewaldilla oli vaikutusta kuitenkin seuraajanimityksessään. Hitlerin hallinto olisi halunnut, että KOK-jäseneksi olisi valittu urheilusta vastannut valtakunnankomissaari Hans von Tschammer und Osten. Lewald kuitenkin suositteli KOK:ta, jolla nimitysoikeus oli, valitsemaan kenraali, sittemmin sotamarsalkka Walter von Reichenaun. [2]

title: Theodor Lewald

text: Luokka:Kansainvälisen olympiakomitean jäsenet Luokka:Saksalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1860 syntyneet Luokka:Vuonna 1947 kuolleet

title: Justinianus I

text: Theodora oli ammatiltaan näyttelijätär. Tähän aikaan näyttelijöitä ei arvostettu ja heidät laskettiin prostituoituihin. Justinianus ei olisi itse asiassa voinut mennä Theodoran kanssaan naimisiin, ellei keisari Justinus olisi säätänyt lakia, joka mahdollisti korkeasäätyisten ja näyttelijättärien väliset avioliitot. Theodoran isä oli toiminut hippodromissa "vihreän puolueen" karhujen kesyttäjänä. Theodora alkoi vihata vihreitä, koska he eivät olleet auttaneet hänen äitiään isän kuoltua. Theodora oli tästä lähtien, samoin kuten Justinianuskin, sinisten kannattaja.[7] Ei tiedetä, miten Justinianus ja Theodora kohtasivat, mutta ilmeisesti Justinianus rakastui Theodoraan. Eräässä myöhemmin säätämässään laissa hän sanoi, että avioliitto syntyy yhteisestä kiintymyksestä ja se ei tarvitse lisäkseen myötäjäisiä. Justinianus korotti Theodoran patriisiksi.[8] Suurin uhka Justinianuksen ja Theodoran liitolle oli Justinuksen vaimo keisarinna Euphemia, joka ei voinut sietää Theodoraa. Euphemia kuoli kuitenkin vuonna 524 ja vuonna 525 Justinianus ja Theodora menivät naimisiin.[7]

title: Theodore Millon

text: Theodore Millon (18. elokuuta 1928 New York, New York – 29. tammikuuta 2014 Greenville Township, New York) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka erikoistui työssään persoonallisuushäiriöihin.

title: Walter von Reichenau

text: Walther von Reichenau toimi myös kansainvälisessä urheiluelämässä. Hän oli Garmisch-Partenkirchenin ja Berliinin olympialaisten järjestelytoimikunnan jäsen ja tri Theodor Lewaldin seuraajana Kansainvälisen Olympiakomitean jäsen vuodesta 1938 alkaen kuolemaansa asti.[6]

title: Theodore Millon

text: American Psychological Foundation myöntää merkittäville psykologeille Millonin mukaan nimetyn palkinnon, ”Theodore Millon Award in Personality Psychology”.

title: Theodor Lewald

text: Tilanne oli kuitenkin muuttunut jo ennen Berliinin kesäolympialaisia. Lewaldin ja Diemin perustama keskusjärjestö DRA lakkautettiin vuonna 1933, ja tilalle perustettiin kansallissosialistisen hallinnon Saksalainen Olympianeuvosto eli Deutscher Olympischer Ausschuss johtajanaan Kolmannen valtakunnan urheilusta vastaava urheilujohtaja Hans von Tschammer und Osten.

title: Theodor Lewald

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Arnd Krüger| title = Theodor Lewald - Sportführer ins Dritte Reich| location = Berlin| publisher = Bartels & Wernitz| year = 1975| id = ISBN 3-87039-954-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Arnd Krüger & Rolf Pfeiffer| title = Theodor Lewald und die Instrumentalisierung von Leibesübungen und Sport. in: Uwe Wick & Andreas Höfer (Hrsg.): Willibald Gebhardt und seine Nachfolger (= Schriftenreihe des Willibald Gebhardt Instituts Bd.14).| location = Aachen| publisher = Meyer & Meyer| year = 2012| id = ISBN 978-89899-723-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rolf Pfeiffer & Arnd Krüger| title = Eine Karriere im Dienste des Vaterlands oder die vergebliche Suche nach der jüdischen Identität eines “Halb-juden” in: Menora. Jahrbuch für deutsch-jüdische Geschichte| location = München| publisher = Piper| year = 1995}}

title: Theodor Lewald

text: Keisarikunnan kukistumisen jälkeen Lewald jatkoi virkaurallaan, mutta vallankumouksellinen tilanne 1920-luvun alussa leimasi valtionhallintoa. Niinpä hän erosi virkauraltaan marraskuussa 1921. Sen jälkeen hänen työnsä olivat luottamustehtävien hoitamista. Hän oli mukana mm. saksalaisten edustajana Saksan Puolalle luovuttamien alueiden taloudellisten kysymysten järjestelyissä.

title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.

title: Theodor Homén

text: "3) ettei milloinkaan tunnusteta toimeenpantua väkivaltajärjestelmää lailliseksi."

title: Theodor Lewald

text: 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenenellä Lewaldin virkaura kohosi ministeriössä, ja hän joutui entistä enemmän tekemisiin keskeisten poliittisten toimijoiden kanssa, kuten esim. Walther Rathenau ja Philipp Scheidemann. Ensimmäisen maailmansodan aikana hänen tehtäviinsä kuuluivat muun muassa valloitetut alueet Belgiassa ja Puolassa. Sodan loppuvaiheessa vuonna 1917 Lewald sai ylennyksen ministeriönsä alivaltiosihteeriksi. Heinäkuussa 1918 hän saavutti keisarillisen Saksan virkauransa huipun, kun hänet nimitettiin tittelillä "Wirklich Geheimen Rat mit Prädikat Exzellenz". Syksyllä 1918 Lewald oli niitä henkilöitä, joka osallistui keisarivallan viimeisen valtakunnankanslerin Badenin prinssi Maxin luopumispuheen kirjoittamiseen.

title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Psykologi Theodore Millon erottaa narsistisessa luonteessa neljä alatyyppiä, joista samalla henkilöllä voi esiintyä vain yksi tai kaikki yhtä aikaa:Narsistista luonnehäiriötä on pyritty hoitamaan psykoterapialla ja lääkityksellä. Persoonallisuushäiriöiden psykoterapiaa ja lääkehoitoa on tutkittu varsin vähän.

title: Germanus (sotapäällikkö)

text: Germanusta pidettiin yhtenä Justinianuksen vaikutusvaltaisimmista sukulaisista. Justinianuksella ja tämän vaimolla Theodoralla ei ollut lapsia, joten Germanusta pidettiin todennäköisimpänä vaihtoehtona keisariksi, jos Justinianus kuolisi. Theodora piti Germanusta uhkana itselleen eikä pitänyt hänestä ja hänen perheestään, vaan esti Germanuksen ja tämän poikien uran. Germanuksen tyttären Justinan ja sotapäällikkö Johanneksen avioliitto suututti Theodoran, joka yritti tuloksetta peruuttaa sen. Theodora kuitenkin kuoli vuonna 548 ja Germanuksen asema vahvistui entisestään.

title: Theodore Millon

text: American Psychological Association myönsi Millonille 2008 elämäntyön kultamitalin psykologian sovellutusten alalla.

title: Theodor Lewald

text: Alun perin valtaannousseet kansallissosialistit suhtautuivat varauksellisesti olympiakisoihin, mutta propagandaministeri Joseph Goebbelsin johdolla huomasivat mahdollisuuden käyttää olympiakisoja propagandan välineenä. Theodor Lewaldia saattoi pitää tässä tapahtumassa julkisivuna kansallissosialistien kisajärjestelyissä, sillä kisoja uhkasi pitkään etenkin amerikkalaisten kriittinen suhtautuminen kisoihin, koska epäiltiin kansallissosialistien estävän Saksan juutalaisten pääsyn kisoihin eli saksalaisjärjestäjien rikkovan KOK:n peruskirjaa. Sopuun päästiin lopulta, ja mahtipontiset kisat järjestettiin. Tri Theodor Lewald toimi Berliinin kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana esiintyen näkyvästi kisojen virallisissa tilaisuuksissa.

title: Boris Johnson

text: Johnson oli naimisissa Marina Wheelerin kanssa vuosina 1993–2018 ja heillä on neljä lasta, Lara Lettice, Milo Arthur, Cassia Peaches ja Theodore Apollo.

title: Theodore Reed

text: Theodore Reed kuoli 71-vuotiaana 22. helmikuuta 1959 San Diegossa, Kaliforniassa.

title: Belisarius

text: Belisarius lähetti Antoninan kesäkuussa 548 Konstantinopoliin pyytämään vahvistuksia. Theodora oli kuitenkin kuollut 28. kesäkuuta, ja Antonina uskoi, ettei Belisariuksella olisi enää juuri mahdollisuuksia Italiassa. Tukijansa Theodoran kuoltua Antonina pystyi vain Belisariuksen avulla pysymään arvovaltaisena. Theodoran läheisenä ystävänä Antonina oli saanut paljon vihollisia, ja hänen mahdollisuutensa olisivat menetetyt, jos Belisarius kuolisi. Luultavasti tämän takia Antonina pyysi miehensä kutsumista takaisin kotiin Justinianukselta.