query: Mikä oli Irakin sodan lopputulos?

title: Irakin sota

text: Irakin sota oli konflikti Irakissa, jossa kansainvälinen Yhdysvaltain ja Britannian johtama liittouma syrjäytti diktaattori Saddam Husseinin hallinnon vuonna 2003.

title: Martti Ahtisaari

text: Martti Ahtisaari on julkisesti suositellut Suomea hakemaan Nato-jäsenyyttä. Hän puolusti Yhdysvaltain toimia Irakin sotaa edeltäneessä kriisissä. Ahtisaari antoi Irakin sodan syttymisen jälkeen lausunnon: ”Tietäen, että noin miljoona ihmistä on tapettu Irakin hallinnon toimesta, minä en paljon niitä joukkotuhoaseita enää tarvitse.” Yhdysvallat oli perustellut sotaa Irakin joukkotuhoaseilla, joita ei kuitenkaan löytynyt. Historian professori Juha Sihvola katsoi, että Ahtisaari oli Irakin suhteen oikeassa siinä, ”että globaali oikeudenmukaisuus ja ihmisarvoinen elämä ovat tärkeämpiä kuin kansallinen suvereenisuus”. Hän kiitteli myös presidentin kosmopoliitista ja realistista asennetta, mutta piti kuitenkin Ahtisaaren johtopäätöksiä Irakin sodan moraalisuudesta ”ällistyttävinä”.

title: Irakin–Iranin sota

text: Molemmat sodan osapuolet tukivat vihollisen alueella toimivaa sissiliikettä. Irak tuki sodan alussa Khuzestanissa toimivaa MEK:iä, minkä toiminnan iranilaiset kukistivat kovalla kädellä vuosina kesäkuussa 1981 - syyskuussa 1982[56] ja lopullisesti sodan lopussa. Samoihin aikoihin Irakin kurdit alkoivat joissain kaupungeissa taistella Irakin hallitusta vastaan[57]. Turkin armeija toimi Irakin hallituksen luvalla hävittäen kurdipuolue KDP:n tukikohtia jo vuonna 1983, ja lokakuussa Irakin ulkoministeri Tariq Aziz matkusti Turkkiin neuvotellakseen kurdien vastaisista toimista[58]. Toisaalta Saddam yritti neuvotella kurdialueen eteläosaa hallinneen Jalil Talabanin johtaman PUK:n kanssa. Loppujen lopuksi vuonna 1985 kaikki kurdit kääntyivät Saddamia vastaan, ja saivat aseita Iranista, Syyriasta ja Libyasta[59]. Pohjoisessa toimi myös shiiojen al Daawa[60]. Vuonna 1987 Iran ja kurdit toimivat irakilaisia vastaan yhdessä.

title: Irakin sodan vastustus ja kritiikki

text: Sotaa vastustettiin Suomessa muun muassa järjestämällä suuri mielenosoitus (7 000–15 000 osallistujaa). YK:n silloisen pääsihteerin Kofi Annanin ja YK:n asetarkastusryhmää johtaneen Hans Blixin mukaan Irakin sota on laiton. Useiden kriitikoiden mukaan öljy ja yhdysvaltalaisjoukkojen siirtäminen pois Saudi-Arabiasta olivat Irakin sodan motiiveja. Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen on todennut sodasta: ”Oma käsitykseni on kuitenkin se, etteivät kansainvälisen oikeuden määräykset täyttyneet.”

title: Bagdad

text: Bagdadissa sijaitsee useita merkittäviä museoita. Vuonna 1923 perustettu Irakin museo esittelee esimerkiksi arkeologisia löydöksiä muinaisen Mesopotamian ajoilta. Irakin nykytaiteen kansallismuseo avattiin vuonna 1962 ja sen kokoelmiin kuuluu paikallisten taiteilijoiden maalauksia, veistoksia ja keramiikkaa. Monet museot säästyivät ensin hävitykseltä Irakin sodassa, mutta myöhemmin monet niissä näytteillä olleissa kohteissa ryöstettiin seuranneen sekasorron aikana. Sodan jälkeen kunnostettu Irakin museo jälleenavattiin vuonna 2009.

title: Irakin hyökkäys 1988

text: Irakin hyökkäys 1988 oli Irakin tekemä hyökkäys Irakin–Iranin sodassa pitkälle Iraniin. Tämä johti tulitaukoon ja rauhanneuvotteluihin maiden välillä elokuussa 1988.

title: Irakin–Iranin sodan tukijat

text: Ennen sotaa Irakin aseistus oli pääasiassa neuvostovalmisteista tai muista Itä-Euroopan maista hankittua. Sodan aikana Irak osti aseita Neuvostoliitosta, Ranskasta, Kiinasta, Brasiliasta, Egyptistä ja Länsi-Saksasta. Kuwait ja Saudi-Arabia tukivat Irakia taloudellisesti. Iranin vallankumouksen jälkeen Yhdysvaltain presidentin silloinen turvallisuuspoliittinen neuvonantaja Zbigniew Brzezisnki yllytti Irakia valtaamaan Shatt al-Arabin itselleen Yhdysvallat alkoi tukea Irakia kun Iran alkoi menestyä sodassa vuonna 1982. Yhdysvallat antoi Irakille aseapua, tiedustelutietoja, taloudellista apua ja palautti diplomaattiset suhteet, jotka katkesivat vuoden 1967 kuuden päivän sodassa. Yhdysvallat poisti Irakin terrorismia tukevien maiden listalta vuonna 1982 ja uudisti diplomaattisuhteet Irakiin 1984. Irakilla olivat puolellaan myös useimmat arabimaat, pääasiassa Saudi-Arabia.

title: Irakin–Iranin sota

text: Sota seisautti tai jarrutti molempien maiden taloudellista kehitystä sekä häiritsi maiden öljykauppaa lännen kanssa. Sodassa tuhoutui myös paljon öljyteollisuutta. Suurin osa Iranin öljytuloista meni sodan kustantamiseen. Työikäisten miesten lähtö sotaväkeen, kuolemat ja vammautumiset siellä supistivat Irakin maataloutta[78]. Irakille sodan arvioidaan maksaneen noin 450 miljardia dollaria ja Iranille 650 miljardia dollaria[79]. Sodan alkaessa Irakilla oli ollut valuuttavaroja yli 15 miljardia dollaria mutta sodan päätyttyä velkaa 30 miljardia dollaria[80]. Velka uhkasi Irakin olemassaoloa[81]. Kuwait vaati antamansa velan takaisinmaksua[82]. Näin Irakin-Iranin sota johti Irakin hyökkäykseen Kuwaitiin, joka johti Persianlahden toiseen sotaan, joka johti osaltaan lopulta Irakin sotaan. Irakin sota puolestaan johti islamilaisen fundamentalistijärjestö Isisin nousuun.

title: Irakin sisällissota

text: Irakissa kurdien itsehallinto on laajempi kuin Turkin alueella.Iranin ja Irakin sodan aikaan ja jälkeen 80-luvulla Hussein teki kosto-operaatioita kurdisiviilejä kohtaan. Pohjois-Irakin kurdialueet ovat myös merkittäviä alueen öljyesiintymien johdosta. Persianlahden sodan jälkeen 90-luvulla Yhdysvallat teki aselevon Irakin kanssa ja Irak kukisti kurdikapinan. Humanitäärinen katastrofi uhkasi kurdialuetta ja Turkin puolelle suuntavia pakolaisia. Kurdialueelle määrättiin lentokieltoalue suojaksi Irakin koneilta, ja vuonna 2006 lentokieltoalue laajeni etelä-Irakiin. Yhdysvaltojen tarkoituksen oli kaataa Saddam Husseinin hallitus, ja kurdien tuki tarvittiin tässä. Vuonna 2005 kurdeille annettiinkin itsehallinto ja kansallisuudeltaan oleva Jalal Talabani nimettiin Irakin presidentiksi. Hän toimi presidenttinä vuoteen 2014 saakka

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text: Sodan välittömänä syynä käytettiin Ad Dawahin 1. huhtikuuta tekemää murhayritystä Irakin pääministeri Tariq Azizia vastaan. Iskussa kuoli 20 baathistia. Myöhemmin huhtikuussa yritettiin murhata tiedotusministeri Latif Nusseif al-Jasim. Vaikka monet Irakin šiiat eivät Iranin mullahien puolella olleetkaan, niin Muhammad Baqir al Sadr oli kääntynyt Khomeinin puolelle Najafissa ja julkaisi 4. helmikuuta 1979 fatwan, jossa kielsi šiialaisia liittymästä baath-puolueeseen. Niinpä Irakin hallitus pidätytti al Sadrin ja hänen sisarensa Amina Haydan, joka tunnettiin paremmin nimellä Bint al-Huda. Kun Irakin šiiat osoittivat mieltään al Sadrin pidättämisen puolesta, Irakin hallitus hirtätti molemmat. Irakin merkittävimmän hengellisen šiiajohtajan hirttäminen aiheutti vastalauseryöpyn šiiamaailmassa, ja toukokuussa 1980 oli rajavälikohtauksia Irakin ja Iranin rajalla. Niinpä Irakin–Iranin sodan perimmäisenä syynä onkin pidetty sitä, että Saddam pelkäsi Khomeinin syöksevän hänet vallasta, ja päätti estää tämän hyökkäämällä Iraniin pyrkien syöksemään Khomeinin vallasta.

title: General Dynamics F-16 Fighting Falcon

text: Sotilaallisissa taistelutehtävissä F-16:ia käytettiin laajasti Persianlahden sodassa, sen jälkeisessä Irakin lentokieltovyöhykkeiden valvonnassa, Kosovon ilmasodassa, Afganistanin sodassa ja Irakin sodassa.

title: Irakin Kurdistan

text:
Saddamin hyökättyä Kuwaitiin Yhdysvaltojen johtama liittouma kukisti Irakin armeijan nopeasti Persianlahden sodan aikana vuonna 1991. Sodan loppupuolella kurdit ja Irakin šiialaiset aloittivat epäonnistuneet kapinat Saddamia vastaan. Kapinoiden verinen kukistaminen ja syntyneet pakolaisvirrat saivat Yhdysvallat julistamaan lentokieltoalueet Irakin ylle. Tämä mahdollisti tällöin yhä tunnustamattoman Irakin Kurdistanin perustamisen, joka kärsi kuitenkin vielä 1990-luvun puolivälissä sisällissodasta Kurdistanin demokraattisen puolueen eli KDP:n ja Kurdistanin isänmaallisen liiton eli PUK:n välillä. Maaliskuussa 2003 alkaneessa Irakin sodassa kurdit tukivat Yhdysvaltoja, ja Saddamin kukistuttua Irakin uusi lokakuun 2005 perustuslaki tunnusti Kurdistanin aluehallituksen Irakin liittovaltion osaksi. Sodan jälkeen Kurdistan säästyi suurimmaksi osaksi sunnien ja šiialaisten väliseltä konfliktilta, joka vaivasi maan muita osia. Muusta maasta poiketen Kurdistanissa harjoitettiin onnistuneesti demokratiaa ja alueen talous nousi.
Maan jakautuminen kuitenkin paheni entisestään ääri-islamistisen Isis-järjestön vallattua alueita vuonna 2014. Kurdistanin asevoimat eli peshmerga valtasi kiistellyn Kirkukin alueen estääkseen sen joutumisen Isisin käsiin. Kirkuk on yksi useista alueista, jonka omistuksesta Irakin Kurdistan on kiistellyt keskushallinnon kanssa. Heinäkuussa 2014 Kurdistanin presidentti Massoud Barzani julisti Kurdistanin järjestävän kansanäänestyksen itsenäisyydestä, mutta äänestyssuunnitelmia lykättiin sittemmin Irakin hallinnossa tapahtuneiden muutosten ja tämän seurauksena keskushallinnon ja Kurdistanin välien lieventymisen johdosta.

title: Defaitismi

text: Termi defaitismi on ollut ahkerassa käytössä Yhdysvalloissa, kun Irakin sodasta on keskusteltu. Varsinkin sodan pitkittyessä Irakin miehityksen kannattajat ovat arvostelleet yhdysvaltalaista mediaa ja demokraattista puoluetta defaitismista.[28] Politiikkaa tutkivan turvallisuuspoliittisen keskuksen johtaja ja Irakin sodan jatkamisen kannattaja Frank Gaffnet kirjoitti vuonna 2006 kolumnissaan:[29]

title: Irakin sodan vastustus ja kritiikki

text: Tavallisimpia syitä sodan vastustamiseksi ovat olleet sodan inhimilliset seuraukset, sodan väitetty valtapolitiikkaan tai luonnonvarojen hallintaan liittyvä motiivi sekä sodan pelätyt negatiiviset vaikutukset kansainvälisen politiikan kenttään, terrorismin lisääntymiseen ja länsimaiden ja muslimien vastakkainasetteluun. Sodan vastustajat myönsivät yleensä Saddamin tappaneen suuret määrät ihmisiä valtakaudellaan, mutta sanoivat, että 2000-luvulla Saddam ei ole tehnyt tällaisia laajamittaisia operaatioita, jotka antaisivat aiheen sodan aloittamiseen. Sodan vastustajien mukaan rauhanomaisia keinoja Saddamin syrjäyttämiseksi tai Irakin väestön auttamiseksi ei oltu vakavissaan pohdittu tai kokeiltu. Vastustajat ovat myös sanoneet, että Saddamin hallinnon pahimmat tappamisoperaatiot omaa väestöään kohtaan tehtiin länsimaiden hiljaisella hyväksynnällä 1980-luvun loppuvuosina. Myös kauppasaarron siviiliväestölle aiheuttamat tuhoisat seuraukset sekä kurdien yllyttäminen Saddamia vastaan ja jättäminen sitten oman onnensa nojaan edellisen sodan loputtua nähtiin osoituksena siitä, ettei Irakin väestön eduista olla oikeasti kiinnostuneita.

title: Irak

text: Irakin–Iranin sota kesti 1980–1988 ja siinä kuoli lähes miljoona ihmistä. Irak pyysi rauhaa jo sodan alussa, mutta Khomeini torjui vuoteen 1988 asti kaikki Irakin rauhantunnustelut vaatien mm. sotakorvauksia ja Saddamin syrjäyttämistä, mihin Irak ei suostunut. Israelin koneet tuhosivat 1981 Irakin osittain valmiin Osirak-ydinvoimalan, Irakin koneet taas helmikuussa 1985 ydinvoimalan Būšehrissa, Iranissa. Irakin ilmaiskut siviilikohteisiin johtivat Iranin tykistöiskuihin Bagdadiin ja Basraan. Iran pääsi sodassa vuoden 1982 tienoilla määräävään asemaan ja alkoi ahdistella Irakia suurhyökkäyksillä. Irak kuitenkin kykeni yleensä torjumaan nämä hyökkäykset raskailla aseilla joita Irakilla oli enemmän kuin Iranilla. Irak käytti sodassa enenevissä määrin taistelukaasuja.

title: Umm Qasr

text: Satama ja kaupunki joutuivat hyökkäysten kohteeksi Irakin–Iranin sodan aikana 1980–1988. Iran miehitti suuren osan Fawin niemimaasta vuonna 1986, mutta Irak ei menettänyt itse Umm Qasrin hallintaa. Myöhemmin kaupunki oli Irakin ja Kuwaitin välisten jännitteiden taustatekijä. Molemmat maat pitivät kaupungin merelle johtavaa salmea ja lähistön kahta saarta ominaan. Syttyneen Persianlahden sodan aikana Umm Qasria pommitettiin voimakkaasti. Sodan jälkeen Kuwait sai salmen hallintaansa, vaikkakaan Saddam Husseinin hallinto ei tätä tunnustanut. Vuosien 1992 ja 2003 välillä Umm Qasrin satamaa kehitettiin edelleen ja suuri osa Irakin meren kautta kulkevasta kauppaliikenteestä ohjattiin kulkemaan sen kautta. Toimenpiteet olivat rankaisukeino Basran kaupunkia vastaan, jossa oli ollut hallinnon vastaisia kapinoita. Irakin sodassa kaupungin valtasivat odotettua kiivaamman vastarinnan jälkeen amerikkalaiset, sekä brittien ja puolalaisten joukot 25. maaliskuuta 2003.

title: Irakin–Iranin sodan tukijat

text: Irakin–Iranin sodan tukijat olivat valtioita tai niihin liittyneitä tahoja, jotka tukivat joko Irakia, Irania tai molempia maiden välisessä sodassa. Esimerkiksi Saudi-Arabia tuki Irakia rahallisesti, Kiina myi sekä Irakille että Iranille aseita.

title: Irakin sodan vastustus ja kritiikki

text: Paavi Johannes Paavali II ja hänen seuraajansa paavi Benedictus XVI ovat molemmat tuominneet Irakin sodan. Irakin sodan vastustajiin kuuluvat myös anglikaanien johtaja Canterburyn arkkipiispa Rowan Williams, Moskovan patriarkka Aleksei II, Kirkkojen Maailmanneuvosto ja Amerikan kirkkojen neuvosto.

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text:
Vuonna 1969 Irakin pääministeri kutsui Khūzestānia Arabistaniksi. Vuonna 1971 katkesivat diplomaattiset suhteet Irakin ja Iranin väliltä, koska Iran tuki Irakin kurdikapinaa. Yhdysvallat avusti Irakin kurdeja vuodesta 1972. Samana vuonna Neuvostoliitto sopi Irakin kanssa sotilaallisesta avusta. Irak ja Iran toimivat Israelia vastaan muun muassa Jom kippur -sodassa 1973, mutta tämä ei helpottanut muuten maiden välejä. Sekä Irak että Iran hyötyivät öljykriisin aiheuttamasta raakaöljyn hinnan noususta ja saattoivat ostaa lisärahoilla muun muassa aseita.
Vuonna 1974 Irakin ja Iranin rajoilla kahakoitiin molemminpuolisin raskain tappioin. Irakin päätös sulkea öljyrikas Kirkukin alue pois tulevasta autonomisesta kurdialueesta suututti kansallismieliset kurdit aseelliseen kapinaan. Iran tuki Irakin kurdeja, jotka jätti seuraavana vuonna pulaan kun Iranin kanssa sovittiin asioista. Joulukuussa 1974 šiiat aloittivat maan eteläosassa kapinan, mutta se päättyi hallituksen järjestämiin vangitsemisiin ja teloituksiin. Vuonna 1975 iranilaiset toivat sotilaitaan kurdialueille ja Irakin sekä Iranin rajalla oli sen takia välikohtauksia. Irak yritti vastapainoksi tukea Iranin kurdien ja Khūzestānin arabien vastarintaa Irania vastaan. Neuvostoliitto ja arabimaat eivät tukeneet konfliktissa Irakia. Iran pelkäsi kapinaliikkeiden syntyä alueelleen ja täysimittaista sotaa. Shatt al-Arabin jaosta saatiin aikaan Algerin sopimus 6. maaliskuuta 1975, jossa Irak joutui antamaan puolet väylästä Iranille, mikä koettiin Irakin kenraalien keskuudessa nöyryyttävänä. Näin vaikka iranilaiset antoivat vastapainoksi pari kylää Qasr-i-Shrinin alueelta. Tämä johtui siitä, että sopimus salli Iranin käytännössä valvoa vesiväylän käyttöä. samoin Irak ja Iran sopivat vuonna 1975 ettei Iran auta enää Irakin kurdeja. Helmikuussa 1977 šiiat kapinoivat muun muassa Najafissa ja Karbalassa, mutta poliisin kukistaessa kapinan ei kuolonuhreiltakaan vältytty.

title: Sodankäynnin historia

text: Persianlahden sodassa Yhdysvallat saattoi käyttää kylmän sodan lopun voimakasta varusteluaan. Yhdysvallat tuhosi Irakin armeijan. Irakin kehittynyt ilmapuolustusjärjestelmä tuhottiin häivepommikoneilla, risteilyohjuksilla, elektronisella sodankäynnillä ja täsmäpommituksilla kymmenessä tunnissa. Tämän jälkeen Yhdysvallat mursi irakilaisten taistelukyvyn seuraavien viikkojen laajoilla ilmapommituksilla. Teknologiapohjainen sodankäynti voitti suuriin määriin perustuneen Irakin puolustuskyvyn. Persianlahden sodassa vihollinen lyötiin ensi kerta pelkällä ilmasodankäynnillä, sillä maajoukot olivat puhtaasti tukeva aselaji.

title: Irakin sota

text: Yhdysvallat liittoumineen hyökkäsi Irakiin pääosin siksi, että sen hallituksen näkemyksen mukaan Irakin tyrannihallinto omistaisi[11] ja kehittelisi joukkotuhoaseita[15] sekä tukisi paikallista terrorismijärjestöä al-Qaidaa.[16][17] Yhdysvaltain presidentti George W. Bush pelkäsi Irakin ehkä jopa luovuttavan joukkotuhoaseitaan terroristeille,[18][11][19] jotka iskisivät Yhdysvaltain ja sen liittolaisten kimppuun. Toinen vaihtoehto olisi ollut, että Irakin valtio olisi uhannut Yhdysvaltoja tai sen liittolaisia suoraan joukkotuhoaseilla. Näin ollen, kyseessä oli hallituksen näkemykseen perustuvasta ennaltaehkäisevästä hyökkäyksestä.[20] Yhdysvaltoja kiinnosti Irakin öljyn saattaminen markkinatalouden piiriin, ei suoraan hallintaan.[21] On myös väitetty, että silloinen presidentti George W. Bush halusi Irakista voittoisan sodan, joka lisäisi hänen kannatustaan. Ison-Britannian pääministeri Tony Blairin mielestä Irakin sodan syy oli Saddamin kukistaminen ja maan puhdistus joukkotuhoaseista,[22] sekä Irakin kansan auttaminen.[22]

title: Basran taistelu (2003)

text: Basran taistelu oli Irakin sodan aikana käyty taistelu Irakin ja brittien välillä 23. maaliskuuta – 7. huhtikuuta 2003. Basra oli Irakin toiseksi suurin kaupunki ja tärkein satama, jonka asukkaat olivat Saddam Husseinia vastustaneita šiioja. Kaupunki kukistui joihinkin muihin Irakin osiin verrattuna helposti, mutta sodan jälkeisen ajan suunnittelun puute johti väkivaltaisuuksiin.

title: Luettelo Irakin–Iranin sodan sotilasoperaatioista

title: Zubair

text: Irakista tultua Yhdistyneen kuningaskunnan mandaattialue vuonna 1920 kaupungin perinteiset yhteydet Saudi-Arabiaan ja Kuwaitiin katkesivat. Sen sijainti lähellä maan rajaa teki kuitenkin siitä salakuljetuksen keskuksen, jota harjoitetaan edelleen. persianlahden sodassa Zubairiin keskitettiin joukkoja, jotka osallistuivat Irakin aloittamaan hyökkäykseen Kuwaitiin. Kaupungissa sijaitsi myös 51. mekanisoidun divisioonan päämaja. Paikallinen infrastruktuuri kärsi mittavia vahinkoja Yhdysvaltojen ilmaiskuissa Irakin armeijaa vastaan ja kuuluisa kuoleman moottoritie päättyy kaupungin edustalle. Sodan jälkeen vuonna 1991 Zubairissa syttyi Saddam Husseinin vastainen kansannousu, joka levisi pian muualle Etelä-Irakiin. Irakin tasavaltalaiskaarti tukahdutti kansannousun verisesti ja tuhannet paikalliset katosivat. Irakin sodassa vuonna 2003 Zubair oli ensimmäisiä koalition joukkojen valtaamia kaupunkeja.

title: Irakin sota

text: Irakin sodan ihmisoikeusrikkomukset liittyivät yleensä terrorismiin ja tämän vastustamiseen. Irakin sodassa sattui monia tapauksia, joissa Yhdysvaltain sotilaat luulivat siviilejä terroristeiksi ja ampuivat heitä sen takia. Vuonna 2007 peruttiin yhdysvaltalaiselta Blackwater-turvallisuusyhtiötä lupa toimia Irakissa, koska yhtiön työntekijöiden väitettiin ampuneen irakilaisia siviilejä. Yhtiötä syytettiin sotarikoksista.[42]

title: Tuhokapitalismin nousu

text: Klein vastasi esitettyy kritiikkiin väittämällä, että Friedman kannatti Irakin sotaa kun sitä valmisteltiin ja kääntyi vastustamaan sitä myöhemmin. Väitteensä tueksi Klein esittää Friedmanin haastattelun saksalaisessa Focus lehdessä, jossa Friedman katsoi Irakin sodan stimuloineen USA:n taloutta ja totesi ettei Bushin USA:n presidenttinä pidä hakea valtuutusta Irakin sotaan YK:lta. Kysyttyäessä Euroopan ja USA:n erimielisyyksistä Irakin sotaan, Friedman vastasi, että lopputulos pyhittää keinot ja Saddamista pääsemisen jälkeen Euroopan ja USA:n suhteet palautuvat ennalleen. Johan Norberg sanoi Kleinin siteeranneen Friedmania tahallaan vääristäen: Friedman sanoi, että USA ja EU ajattelevat suhteissaan, että tarkoitus pyhittää keinot, kun taas Friedman itse on jo aiemmin ilmoittanut olevansa päinvastaista mieltä. Friedman myös piti sotaa virheenä (ja aiemmin Klein oli väittänyt, ettei hän olisi kirjassaan sanonut Friedmanin kannattaneen sotaa, vaikka kirjasta saa sen kuvan).

title: Irakin sodan tappiot ja siviiliuhrit

text: Irakin sodan tappiot ja siviiliuhrit ovat eri sotivien osapuolten tuottamia kuolemia ja vammautumisia Irakin sodassa.

title: Irakin–Iranin sodan tausta

text: Irakin–Iranin sodan tausta on niitä asioita ja tapahtumia jotka johtivat Irakin–Iranin sotaan 1980-luvulla. Sotaan johtivat maiden kiistat Shatt al-Arabin vesiväylästä, ajatollah Khomeinin halu levittää islamilaista vallankumousta Irakin šiialaisten keskuuteen sekä se, että Irakin diktaattori Saddam Hussein tahtoi arabimaiden johtoon muun muassa valtaamalla Iranin öljykenttiä.

title: Sadr Cityn taistelu

text: Sadr Cityn taistelu oli Irakin sodan aikana 26. maaliskuuta – 11. toukokuuta 2008 käyty yhteenotto Irakin armeijan, Yhdysvaltojen ja Muqtada al-Sadrin johtaman Jaysh al-Mahdin eli Mahdin armeijan välillä Bagdadin Sadr Cityssä. Taistelut kuuluivat Irakin sodan kiivaimpiin ja ne päättyivät tulitaukosopimukseen 11. toukokuuta 2008.

title: Irakin sota vuoden 2003 hyökkäyksen jälkeen

text: Irakin sodassa olleet kertovat sodan arjesta. Pommi tai hyökkäys saattoi tapahtua missä vain, milloin vain. Sodan pahimpana aikana Bagdadissa alaskettiin tyypillisesti yli 10 erilaatuista hyökkäystä. Irakin sodassa olivat ainaisena vaarana tienvarsipommit, autopommit, muut itsemurhapommittajat, kranaatinkehitinhyökkäykset esim lähetystöön kuorma-autoista joissa pressu paljastettiin vain ampumisen ajaksi. Alussa tuottivat ongelmia myös amerikkalaiset kouluttamattomat tai huonosti koulutetut yksityisten turvayritysten "cowboyt" jotka olivat vaarallisia myös amerikkalaisille. Amerikkalaisten varustus sotilaiden ja koulutus olivat osin kehnoja. Suurin osa sotilasajoneuvoista oli panssaroimattomia, ja sotilas ei välttämättä edes purkaa ja koota henkilökohtaista rynnäkkökivääriään.

title: Ydinaseriisunta

text: Ydinsulkusopimusta ei kuitenkaan ole täysin poikkeuksetta noudatettu, sillä Irakin väitettiin havittelevan ydinasetta sopimuksen vastaisesti, ja IAEA:n tarkastukset eivät voineet Irakin toimien takia varmistaa väitteitä ennen Persianlahden sotaa. Sodan jälkeiset tarkistukset osoittivat, että Irakilla oli sotilaallinen ydinohjelma, joka purettiin IAEA:n valvonnassa 1990-luvulla. Ennen Irakin sotaa Yhdysvallat ja Iso-Britannia väittivät Irakin käynnistäneen ohjelman uudelleen, mutta tästä ei ole sodan jälkeen esitetty mitään todisteita. Nykyään Yhdysvaltain hallitus ei aja aktiivisesti väitettä, jonka mukaan Irakilla olisi ennen vuoden 2003 sotaa ollut ydinohjelma.


query: Milloin Vietnamin sota loppui?

title: Vietnamin sota

text: Vietnamin sota (myös toinen Indokiinan sota, , , ”vastarintasota Yhdysvaltoja vastaan”) oli Vietnamissa vuosina 1954–1975 käyty sota, joka käytiin Pohjois- ja Etelä-Vietnamin valtioiden sekä kummankin osapuolen kansainvälisten liittolaisten välillä.

title: Vietnamin–mongolien sota

text: Vietnamin–mongolien sota käytiin vuosina 1257–1288 mongolien ja liittoutuneiden Đại Việtin (Pohjois-Vietnamissa) ja Champan (Keski-Vietnamissa) välillä. Mongolit tekivät alueelle kolme hyökkäystä: vuosina 1257, 1284 ja 1287.

title: Vietnamin politiikka

text: Sota Kiinaa vastaan kesti valtion pohjoisissa maakunnissa kuukauden. Tämän jälkeen Vietnamin suhteet Neuvostoliittoon ja sen liittolaisiin SEV-valtioihin lähenivät entisestään. Vietnam sai 1980-luvun ajan taloudellista avustusta lähes kolme miljoonaa dollaria vuodessa Neuvostoliitolta ja SEV-mailta. Apu loppui Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen.

title: Vietnamin sota

text: Yhdysvallat ei sitoutunut koko voimallaan Vietnamin sotaan ja kavahti Etelä-Vietnamin armeijan takia tappioita. Mutta Vietkong ja Pohjois-Vietnamin armeija halusivat voittaa sodan suurista tappioista piittaamatta. Tämä johtui osin siitä, että kommunisti-vietnamilaiset kävivät isänmaallista sotaa omalla maaperällään. Amerikkalaiset kävivät kaukana Indokiinassa sotaa, jota eivät kokeneet omakseen.[25] Kun sota pitkittyi, se junnasi paikoillaan ja tuli tappioita. Tappiot ja ihmisoikeusloukkaukset käänsivät ihmisiä vuosi vuodelta yhä enemmän sotaa vastaan, niin että vuonna 1967 hieman yli puolet Yhdysvaltain kansasta vastusti sotaa. Sensaationhakuinen, kriittinen lehdistö etsi aktiivisesti virheitä amerikkalaisten toimista.[26] Niinpä sodan kannattajat hävisivät "tiedotussodan" kotikentillä.

title: Hävittäjä-ässä

text: Vietnamin sota oli Vietnamissa vuosina 1955–1975 käyty sota, joka käytiin Pohjois-Vietnamin valtion ja Etelä-Vietnamin valtion sekä kummankin osapuolen kansainvälisten liittolaisten välillä.

title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Kambodžan–Vietnamin sota käytiin 1978–1989. Se alkoi, kun Vietnam hyökkäsi Kambodžaan. Vietnam valtasi Kambodžan nopeasti, syrjäytti punakhmerien johtaman Demokraattisen Kamputsean ja perusti maahan Kamputsean kansantasavallan. Miehitys jatkui vuoteen 1989, jolloin Vietnam vetäytyi Kambodžasta. Sota jatkui tämän jälkeen sisällissotana punakhmerien ja vietnamilaismielisen Kamputsean kansantasavallan välillä. Rauhaan päästiin vuonna 1991.

title: Vietnam

text: Vietnamin sodan aikana Pohjois-Vietnamin kaksi merkittävintä liittolaista olivat Neuvostoliitto ja Kiina. Suhteet naapurimaa Kiinaan alkoivat kuitenkin heikentyä Kiinan kulttuurivallankumouksen aikana. Vuonna 1979 Vietnam oli sodassa sekä Kiinan että sen tukeman Kambodžan kanssa. Näiden sotien jälkeen Vietnamin suhteet Neuvostoliittoon ja sen liittolaisiin SEV-valtioihin lähenivät entisestään. Vietnam sai 1980-luvun ajan Neuvostoliitolta ja SEV-mailta taloudellista avustusta lähes kolme miljoonaa dollaria vuodessa. Apu loppui Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen.[28]

title: Vietnamin sota

text: Taistelut käytiin pääosin Etelä-Vietnamissa, mutta Yhdysvaltojen tultua mukaan sotaan Tonkininlahden välikohtauksen seurauksena 1964 se ulotti pommituslentonsa myös Pohjois-Vietnamiin, Laosiin ja Kambodžaan. Vietnamin sodan tapahtumat vaikuttivat merkittävästi myös Kambodžan sisällissotaan.[1]

title: Vietnamin sota

text: Vietnamin sota oli päättymisensäkin jälkeen arkaluontoinen aihe Yhdysvalloissa, eikä sitä haluttu käsitellä elokuvissa. Kirjallisuudessa sotaa kuitenkin käsiteltiin jo pian sen loppumisen jälkeen, ja esimerkiksi David Morrell herätti kiivasta keskustelua vuonna 1972 ilmestyneellä kirjallaan Ajojahti. Kirjassa John Rambo -niminen Vietnamin sodan veteraani joutuu kotimaahansa palattuaan yhteisön syrjimäksi ja sodasta saamiensa traumojen takia aloittaa yksinäisen sotansa pienen kaupungin poliisivoimia vastaan. Morrell on sanonut kirjan ajatukseksi siirtää Vietnamin sota Yhdysvaltain maaperälle. Kirja sovitettiin vuonna 1982 elokuvaksi Taistelija, jossa pääosaa esittää Sylvester Stallone. Erittäin merkittävä Vietnamin sissiliikkeestä (vietkong) kertova kirja on Wilfred Burchettin tekemä ”näin toimivat vietnamin sissit”.

title: Kiinan–Vietnamin sota

text: Kiina ei saavuttanut kaikkia tavoitteitaan. Vietnam ei perääntynyt Kambodžasta, eikä se muuttanut politiikkaansa maan kiinalaisen vähemmistön suhteen. Sota toi myös esiin Kiinan asevoimien heikkoudet etenkin viestinnässä, logistiikassa ja aseistuksessa. Neuvostoliitto ei osallistunut suoraan sotaan Vietnamin puolella, mutta se kuljetti Vietnamiin ilmateitse tarvikkeita. Maa myös kaksinkertaisti sotilasneuvonantajiensa määrän Vietnamissa ja lähetti maan aluevesille oman laivastonsa yksikköjä. Neuvostoliiton sukellusveneet alkoivat käyttää sodan jälkeen Cam Ranhin tukikohtaa Vietnamissa.

title: Vietnamin sota

text: Moni yhdysvaltalainen sotaan lähtenyt palasi sodasta vakavasti haavoittuneena tai psyykkisesti vammautuneena. Kaikkiaan 58000 yhdysvaltalaissotilasta kuoli; kesti pitkään ennen kuin he saivat muistomerkkinsä, koska sota miellettiin tappioksi, jollaiseen Yhdysvallat ei ollut tottunut. Siirtyminen ammattiarmeijaan oli yksi Vietnamin sodan seuraus. Reaganin aikana oltiin asevarustelusta ja patrioottisuudesta huolimatta hyvin varovaisia sotilasoperaatioissa juuri Vietnamin sodan haamun takia.

title: Vietnamin sota

text: Vietnamin sodasta on sanottu, että Yhdysvallat voitti kaikki taistelut, mutta hävisi silti sodan[24] ja että sota "hävittiin kotikentällä, vaikka voitettiin taistelukentillä". Sota oli väsytystaistelua, jonka sitkeämpi osapuoli voitti.

title: Vietnamin sota

text: Taistelut käytiin pääosin Etelä-Vietnamin maaperällä, mutta Yhdysvaltain pommituslennot ulottuivat myös Pohjois-Vietnamin alueelle sekä niin sanotuissa mustissa operaatioissa osittain myös Laosin ja Kambodžan alueelle.[3] Etelän puolella taisteli Saigonin hallituksen joukkojen lisäksi Yhdysvaltain, Etelä-Korean, Thaimaan, Australian, Uuden-Seelannin ja Filippiinien joukkoja. Pohjois-Vietnamin joukkoihin kuului Hanoin hallituksen lisäksi Etelä-Vietnamissa operoinut sissiliike Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama. Pohjoinen sai sotilaallista tukea Neuvostoliitolta ja Kiinalta.[4] Vietnamin sotaa voidaan määritellä yhdeksi kylmän sodan niin sanotuista proxy-sodista.[5]

text: Tämä on luettelo Vietnamin sotaan osallistuneista Suomen kansalaisista.

title: Vietnamin sota

text: Yhdysvallat Laosin sisällissodassa Ruukkujen tasanko Luettelo Vietnamin sotaan osallistuneista suomalaisista

title: Vietnamin–chamien sota (1446–1471)

text:
Vietnamin–chamien sota (1446–1471) käytiin Vietnamin keisarikunnan eli Đại Việtin ja nykyisessä Keski-Vietnamissa sijainneen Champan kuningaskunnan kesken.
Vuonna 1446 Đại Việt hyökkäsi Champan keskiosiin ja valtasi pääkaupunki Vijayan, mutta chamit valtasivat pääkaupunkinsa takaisin seuraavana vuonna.
Vuonna 1471 Vietnamin armeija kuningas Le Thanh Tongin johdolla valtasi Vijayan ja surmasi tuhansia sen asukkaita. Eloonjääneet chamit pakenivat valtakunnan lounaisosiin ja monet heistä kääntyivät shia-muslimeiksi.

title: Vietnamin sota

text: Yksi suurista puheenaiheista oli Vietnamin sotaan liitetyt huumeet. Yksi tutkimus arvioi, että 10 prosenttia Vietnamissa palvelleista kokeili heroiinia. Huumeita oli Vietnamissa helposti saatavilla, minkä on esitetty hieman lisänneen sodan jälkeistä huumeidenkäyttöä Yhdysvalloissa.

title: Vietnamin–Kiinan sota (1418–1428)

text: Vietnamin–Kiinan sota käytiin vuosina 1418–1428. Kiinalaiset olivat valloittaneet Vietnamin pohjoisosat noin kymmenen vuotta aiemmin. Lê Lợi johti Lam Sonin kansannousua 1418. Vuoteen 1428 mennessä kiinalaiset oli ajettu pois Vietnamista ja la Lê Lợista tuli keisari Le Thai To. Lê Lợi oli varakkaan maanomistajasuvun poika, joka oli palvellut virkamiehenä ennen kiinalaisvalloitusta.

title: Central Intelligence Agency

text: Vietnamin sotaan liittyi Laosin ”salainen sota”, jossa CIA:n kouluttamat paikalliset pyrkivät katkaisemaan Laosin kautta kulkevan huoltotien itäiseen vaikutuspiiriin kuuluneesta Pohjois-Vietnamista Etelä-Vietnamiin, jossa kommunistisissit taistelivat Yhdysvaltain tukemaa Etelä-Vietnamin hallitusta vastaan. Operaatio ei loppujen lopuksi ollut menestys. Onnistuneempi CIA:n operaatio oli afgaanisissien tukeminen neuvostomiehittäjiä vastaan Afganistanin sodassa. CIA tuki myös vuonna 2001 Afganistanin sodassa Pohjoisen liittoa, joka kaatoi talibanit.

title: Kiinan–Vietnamin sota

text: Kiina oli sotilaallisesti huomattavasti Vietnamia suurempi, mutta sen asevoimilla oli myös useita heikkouksia. Kiinan koko asevoimien koko oli 3,6 miljoonaa sotilasta ja sotaan Vietnamia vastaan keskitettiin aluksi 18 divisioonaa, eli noin 180 000 sotilasta. Myöhemmin sotilaiden määrä kohosi noin 600 000:een. Kiinan viimeisin suuri yhteenotto oli ollut Korean sota 1950-luvulla. Asevoimat painottuivat jalkaväkeen ja ne olivat huomattavan heikot muilla aloilla. Vietnamin koko asevoimien koko oli noin 615 000 sotilasta, jotka oli jaettu 25 divisioonaan. Suurin osa divisioonista oli kuitenkin Laosissa ja Kambodžassa. Vietnamia puolusti vain viisi divisioonaa ja niistä kolme oli sijoitettu Hanoin ympärille. Kiinan vastaisella rajalla oli noin 70 000 rajavartioston sotilasta, minkä lisäksi rajalla oli miinakenttiä ja muita esteitä. Vietnam saattoi myös kutsua palvelukseen kevyesti aseistettuja miliisijoukkoja. Molemmilla mailla oli ilmavoimat. Kiinalaisilla oli noin tuhat lentokonetta ja vietnamilaisilla 485. Kumpikaan osapuoli ei kuitenkaan käyttänyt ilmavoimiaan toisiaan vastaan.

title: Vietnamin sota

text: Vietnamissa oli käyty siirtomaavallan vastaista sotaa ensin japanilaisia ja sitten ranskalaisia vastaan. Điện Biên Phủn tappion jälkeen vuonna 1954 Yhdysvallat tuli merkittävimmäksi kansainväliseksi osapuoleksi – aluksi neuvonantajana, mutta 1964 Tonkininlahden välikohtauksen jälkeen avoimesti. Yhdysvaltalaisten joukkojen osalta vihollisuudet päättyivät Rauhansopimukseen Pariisissa 27.1.1973 solmitun aselevon jälkeen. Aselevon ollessa voimassa FNL:n ja Pohjois-Vietnamin joukot aloittivat uudelleen hyökkäyksen Etelä-Vietnamiin, eikä Yhdysvalloissa haluttu enää lähettää joukkoja Etelä-Vietnamin avuksi. Pohjois-Vietnamin joukot valtasivat Saigonin ja 30.4.1975 Saigonin hallitus antautui. 2.7.1976 Etelä- ja Pohjois-Vietnam yhdistettiin Vietnamin sosialistiseksi tasavallaksi.

title: Vietnamin sota

text: Vaikka Vietnamin sotaa kuvataan laajan liittouman käymäksi, suurin osa Etelä-Vietnamin puolella olleista valtioista lähetti ainoastaan muodollisen joukkoyksikön kunnioittaakseen liittosuhteitaan Yhdysvaltain kanssa. Iso-Britannia ei lähettänyt lainkaan joukkoja. Etelä-Koreasta saatiin suhteellisen suuri määrä joukkoja, joita Yhdysvallat tuki taloudellisesti. Myös australialaiset osallistuivat sotaan omilla joukkoyksiköillään. Thaimaakin lähetti taisteluun jonkin verran joukkoja. Suomalainen Lauri Törni osallistui sotaan amerikkalaisten riveissä nimellä Larry Thorne.

title: Vietnamin sota

text: Elokuvien varovainen linja Vietnamin sodan suhteen muuttui, kun Michael Ciminon Kauriinmetsästäjä sai vuonna 1978 viisi Oscar-palkintoa (muun muassa parhaan elokuvan Oscar-palkinnon) ja Francis Ford Coppolan Ilmestyskirja. Nyt vuonna 1979 kaksi Oscar-palkintoa. Siitä lähtien Yhdysvalloissa on tehty useita Vietnamin sotaa käsitteleviä valtavirtaelokuvia. Tunnetuimpia näistä ovat Stanley Kubrickin Full Metal Jacket (1987) ja Oliver Stonen omiin kokemuksiin pohjautuva Vietnam-trilogia, jonka ensimmäinen osa, Platoon – nuoret sotilaat (1986), sai neljä Oscaria. Vietnamin sotaa sivutaan myös elokuvassa Forrest Gump (1994).

title: Vietnamin sota

text: Vietnamin sota vaikutti asevelvollisuuden lakkauttamiseen Yhdysvalloissa 1970-luvun alussa.

text: Etelä-Vietnamin kansallinen vapautusrintama (FNL, tunnettiin myös nimellä Vietkong, vietnamiksi "Việt Cộng") oli Etelä-Vietnamin hallitusta vastustanut liike. Vietnamin sodassa sitä vastaan taistelivat sekä Etelä-Vietnamin armeijan että Yhdysvaltain joukot. Vietnamin sota päättyi FNL:n ja sitä tukeneen Pohjois-Vietnamin voittoon, minkä jälkeen kansallinen vapautusrintama sulautettiin yleisvietnamilaiseen Vietnamin isänmaalliseen rintamaan.

title: Vietnamin–Kiinan sota

text: Vietnamin–Kiinan sota voi tarkoittaa useaa konfliktia kiinalaisten ja vietnamilaisten välillä:

title: Vietnamin historia

text: Etelä-Vietnam kärsi Pohjois-Vietnamin tukemien Việt Cộngin sissien hyökkäyksistä, ja Việt Cộngin hallitseman alueen edelleen laajentuessa Etelä-Vietnamissa, päätti Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson laajentaa tukeaan Etelä-Vietnamin hallitukselle. Elokuussa 1964 tapahtui Tonkininlahden välikohtaus, jossa Pohjois-Vietnamin sukellusveneiden ilmoitettiin käyneen Yhdysvaltain hävittäjän kimppuun. Tapaus oli kyseenalainen, mutta se toimi lähtölaukauksena sille että Yhdysvallat sekaantui sotaan. Vaikka kyseessä oli pohjimmiltaan Vietnamin sisällissota, Yhdysvaltain mukaantulo kytki sodan yhä tiiviimmin osaksi kylmää sotaa. Kommunistiset Kiina ja Neuvostoliitto taas ilmaisivat tukensa Ho Tši Minhin johtamalle Pohjois-Vietnamille.

title: Vietnamin tasavallan ilmavoimat

text: Vietnamin tasavallan ilmavoimat oli entisen Vietnamin tasavallan eli Etelä-Vietnamin asevoimien asehaara. Ilmavoimat perustettiin vuonna 1955 ja se otti osaa Vietnamin sotaan vaihtelevalla menestyksellä.

title: Vietnamin sota

text: Pommitukset eivät murtaneet vihollisen taistelutahtoa ja asehuoltoa. Kommunistien vuonna 1968 tekemä tet-hyökkäys oli tappiollinen. Mutta se onnistui alussa niin hyvin, että käänsi amerikkalaisia sotaa vastaan. Vietnamin sota maksoi, ja verorahoilla oli käyttöä esimerkiksi sosiaalisiin ohjelmiin.

title: Vietnamin sota

text: Nykyään kriisiä kutsutaan lähes poikkeuksetta Vietnamin sodaksi, mutta aikanaan siihen viitattiin termillä ”Vietnamin konflikti”. Tämä heijasti sitä tosiasiaa, että sotaa ei varsinaisesti ollut julistettu. Toisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa sodan käsite oli muuttunut, ja Korean sodan tavoin katsottiin olevan kyse paremminkin poliisioperaatiosta kuin varsinaisesta sotatilasta.


query: Milloin jousi keksittiin?

title: Jousi (ase)

text: Jousi on keksitty todennäköisesti 20000–50000 vuotta sitten, ja se on levinnyt jo varhain lähes kaikkialle maailmaan (Amerikan mantereella jousen käyttöönotto on vallitsevan näkemyksen mukaan tapahtunut suhteellisen myöhään, vasta noin tuhat vuotta sitten, ja Australian mantereella jousta ei tiettävästi ole koskaan tunnettu).

title: Esihistoriallinen sodankäynti

text: Ensimmäinen asetekniikan vallankumous tapahtui uusimman kivikauden alussa 10 000 vuotta sitten. Silloin ilmestyi neljä voimakasta asetta: jousi, linko, tikari ja karttu. Linko kehittyi bolasta tai keihäänheittovivusta, tikari keihäänkärjestä ja karttu nuijasta. Jousi sitä vastoin oli aivan uusi keksintö, ja sitä voidaan pitää ensimmäisenä koneena. Uusi keksintö levisi nopeasti. Heitetyn keihään kantama oli noin 50 metriä, jousella ammuttu nuoli taas ylsi noin sadan metrin päähän. Lisäksi suurta määrää nuolia oli helpompi kantaa kuin keihäitä. Linko oli kuitenkin tehokkaampi kuin jousi: se oli tarkempi ja ammukset lensivät kahdensadan metrin päähän.

title: Jousi (ase)

text: Afrikasta on löydetty kivisiä nuolenkärkiä, jotka ovat peräisin ajalta 40000–25000 eaa., ja sulitettujen nuolten arvioidaan ilmestyneen käyttöön viimeistään 18000 eaa.[2] Vanhin tunnettu jousi on 14000 vuoden ikäinen ja löydetty Stellmoorista Saksasta. Se liittyy myöhäiseen Hampurin kulttuuriin, jossa metsästettiin peuroja. Holmegårdin tanskalainen jousi on myös suunnilleen yhtä vanha. Vanhimmat, suunnilleen saman ikäiset nuolet on löydetty Lila Loshultista ja Stellmoorista. Madeleinen ja epi-Gravetten kauden pienet piikivikärjet viittaavat jousen keksimiseen jo aikaisemmin.

title: Pohjan Jousi

text: Pohjan Jousi kuuluu jäsenenä Suomen Jousiampujain liittoon (SJAL). Seuran nykyisenä puheenjohtajana toimii Seppo Hautamäki sekä sihteerinä Elisa Hautamäki.

title: Wäinö Jousi

text: Jousen ensimmäinen työpaikka oli Kansan Tahto Oy. Hän valmistui käsilatojaksi 1900-luvun alkupuolella. Pian nuorimies alkoi saada kuitenkin vaativampia tehtäviä. Jousi mainitaan Kansan Tahdon hallituksen kokouksessa tilintarkastajana 1907. Vuonna 1918 Jousen kerrotaan ostaneen eräältä rahavaikeuksissa olleelta englantilaiselta merimieheltä leimasimien valmistusvälineet. Jousi hahmotteli yrityksen nimeksi Leimasinvalmistamo W. Jousi. Iltaisin kotona tehty työ ei kuitenkaan yksin elättänyt, sillä työ oli lähinnä perheellä tehtyä lisäansiota, jolla maksettiin asumisvuokrat. Kirjateollisuus Oy:n uudet toimitilat valmistuivat Ouluun kesällä 1913. 1913–1914 paikkeilla myös Jousi hakeutui latojaksi Oulun Kirjateollisuus Osakeyhtiöön. Vuonna 1915 julkaistun lehti-ilmoituksen perusteella hän oli suorittanut jo kisällin tutkinnon. Ilmoituksessa Wäinö Jousi mainittiin yhdeksi kirjapainon käsilatojamestareista. Latomistyö koostui etupäässä sanomalehden latomisesta. Kirjateollisuuden puheenjohtaja Oululainen Otto Karhi huomasi pian nuoren miehen kyvyt ja palkkasi Jousen Oulun Kirjateollisuus Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1919. Sosiaalidemokraattien omistamassa Kirjateollisuudessa Jousi sai tehtäväksi vuonna 1921 aloittaa aiemmin lakkautetun työväenliikkeen omistaman Kansan Tahto -lehden toiminnan. Hänen tultuaan lehteen olivat valkoisten joukot aiemmin vuonna 1917 tuhonneet ja hajottaneet tuolloin työläisten omistuksessa olleen Oulun Sanomat -lehden. Edessä oli kuukausien työ. Tehtävänä oli muun muassa kerätä lattialta käsiladonnassa käytetyt irtokirjakkeet ja järjestää ne omiin lokeroihinsa. Lisäksi rikotut koneet oli korjattava ja saatettava painokuntoon. Kansantahdossa hän oli toimitusjohtajana vuosina 1921–1923. Lisäksi hän oli kyseisessä lehdessä päätoimittajana vuosina 1922–1923.

title: Hj. Jousi

text: Vuosituhannen vaihteen jälkeen Hj. Jousi Oy on yrittänyt sopeutua uuteen kovempaan kilpailutilanteeseen kehittämällä uudenlaisia pakkauksia muun muassa elintarvikkeille.

title: Night of Champions

text: Night Of Champions on World Wrestling Entertainmentin järjestämä vuosittainen showpainitapahtuma. Night Of Championsin nimi oli vuosien 2001-2007 Vengeance. Tapahtuma keksittiin vuonna 2001, milloin se pidettiin 9. joulukuuta, 2001 San Diego Sports Arenalla San Diego, Kaliforniassa paikaten Armegeddonin. Vuosina 2003-2004 Vengeance oli RAW brändin oma pay-per-view (PPV), kunnes vuonna 2007 ei käytetty enää tapahtumia brändeittäin.

title: Wäinö Jousi

text: Wäinö Jousi oli aina köyhäin asialla. Hän oli itsekin syntynyt vaatimattomiin olosuhteisiin. Hänen vaimonsa Johanna Jousi työskenteli mm. Pelastusarmeijassa auttaen köyhiä. Wäinö puolestaan oli perustajajäseniä Oulussa Sosiaali eli köyhäin avulle. Hän ajoi myös oululaisia sairaalaolosuhteita paremmaksi lautakunta työn kautta.

title: Wäinö Jousi

text: Vuonna 1919 Kirjateollisuus Oy päätti liittyä jäseneksi perustettavaan Työväen Keskusliike R-1 :ään ja perustavassa kokouksessa edustajaksi valittiin toimitusjohtaja Wäinö Jousi. Jousi oli Oulun Kaupunginvaltuutettu vuonna 1919–1922. Lisäksi hän oli Rahatoimikamarin, köyhäinhoitolautakunnan- ja sairaalain johtokunnan jäsen 1919–1922.

title: Hj. Jousi

text: Yhtiön perusti Turkuun vuonna 1914 Hjalmar Jousi toimittuaan jo sitä ennen paperituotekauppiaana sekä muun muassa kenkävoiteiden valmistajana. Yritys toimi Läntisellä Pitkälläkadulla vuonna 1920 valmistuneess rakennuksessa, joka on nykyisin Suomen Partiomuseon käytössä. 1920-luvun puolivälissä Hj. Jousi Oy ryhtyi valmistamaan valokuva-albumeja ja -kehyksiä, salkkuja, käsilaukkuja ja koteloita. 1930-luvun alussa yritys perusti Helsinkiin kaksi käsilaukkumyymälää.

title: Frans Jousi

text: Frans Oskar Jousi (12. toukokuuta 1890 Mäntsälä – 23. marraskuuta 1931 Tampere) oli suomalainen rakennusmestari joka suunnitteli 1920-luvulla useita rakennuksia tamperelaiselle Osuusliike Voimalle.

title: Uutis-Jousi

text: Uutis-Jousi on Siilinjärvellä ja Maaningalla ilmestyvä paikallislehti. Lehden perusti Erkki Pajukoski ja sen ensimmäinen numero julkaistiin 20.1.1967. Nykyisin lehden kustantaja on Savon Media Oy, joka on osa Keskisuomalainen Oyj -konsernia. Uutis-Jousi ilmestyy kerran viikossa torstaisin, lehti muuttui kaksipäiväisestä yksipäiväiseksi huhtikuussa 2014. Lisäksi ajoittain painetaan savonmurteista erikoisnumeroa nimeltään Uutis-Vieterj, jota myydään ympäri Suomen. Lehden keskimääräinen levikki on noin 5 500.

title: Uutis-Jousi

text: Uutis-Jousi on menestynyt mainiosti Sanomalehtien liiton paikallislehtikilpailuissa. Kaksipäiväisten lehtien sarjan UJ voitti lokakuussa 2007. Aikaisempina vuosina lehti oli sijoittunut palkintosijoille puolenkymmentä kertaa, mutta voitto oli ensimmäinen. Yksipäiväisten sarjassa Uutis-Jousi on ollut palkinnoilla koko ajan ilmestymispäivien muutoksesta alkaen: vuonna 2014 kolmas, 2015 voittaja ja 2016 toinen.

title: Oulun Leimasintehdas

text: Yrityksen perustaja Wäinö Jousi (ennen vuotta 1906 Wäinö Junnelius) osti vuoden 1917 leimasinvalmistusvälineet eräältä merimatkaansa rahaa tarvitsevalta englantilaiselta merimieheltä. 1918 kirjaltaja Wäinö Jousi valmisti ensimmäisen “teollisen“ leimasimensa. Koko tehdas LEIMASIN-VALMISTAMO T:MI WÄINÖ JOUSI mahtui pieneen lipastoon.

title: Joutsan vaakuna

text: Joutsan kunnanvaakuna on saanut aiheensa alueen vanhoista erämaaseuduista, joihin jousi ja koro viittaavat. Jousi viittaa myös suoraan Joutsan nimeen.

title: Chrome Hoof

text: Chrome Hoof on progressiivinen rock-yhtye Lontoosta, Englannista. Sen perustivat vuonna 2000 veljekset Leo ja Milo Smee, joista ensiksi mainittu toimii myös doom metal -yhtye Cathedralin basistina. Alkuun duona toiminut Chrome Hoof on sittemmin kasvattanut kokoonpanoaan, ja nykyään siihen kuuluu yhdeksän jäsentä. Kitaroiden ja rumpujen lisäksi yhtye käyttää niin jousi- kuin puhallinsoittimiakin; myös elektroniset elementit ovat vahvasti esillä.

title: Oulun Leimasintehdas

text: 2001 OLT Oy:n johtoon astui Juha Jousi ja Johanna Jousi-Moilanen. Samalla neljäs sukupolvi otti vastuun toiminnan jatkamisesta. 2000-luvulla yrityksen liikeidea oli edelleen sama ”Merkintä” joka oli jalostunut muotoon ”Asiakkaiden tuote- ja laatujärjestelmämerkinnät” . Yritys fuusioituu vuonna 2012 ja jatkaa nimellä Jousi Group Oy. Oulun Leimasintehdas Oy perustetaan fuusiossa uutena yhtiönä.

title: Hj. Jousi

text: Hj. Jousi Oy:n pitkään jatkuneet haasteet kaatoivat lopulta yli satavuotiaan perheyhtiön joka asetettiin konkurssiin 23. lokakuuta 2018.

title: Wäinö Jousi

text: Vuonna 1918 Jousi toimi Sosiaalidemokraattisen puolueen Oulun piirijohtajana. Jousi kuului niihin poliitikkoihin jotka pysyivät sivussa kansalaissodan aikoina. Helsingissä Koiton talolla vuoden 1918 syyskuussa Sos.dem. perustavassa- ja joulukuussa ylimääräisessä kokouksessa Jousi edusti Oulun vaalipiiriä. Kokoukset käytiin ministeri Väinö Tannerin johdolla.

title: Oulun Leimasintehdas

text:
1940-luku oli tiukkaa aikaa perheelle. Leimasinvalmistuksen lisäksi oli koitettava saada elantoa myös muualta. Tuolloin perustettiin mm. Oulun Vaatetyö. Vuonna 1946 Wäinö Jousi teki päätöksen luopua yritystoiminnasta. Hän jakoi yritystoiminnan siten, että Pentti Jousi ryhtyi pyörittämään Oulun Vaatetyötä ja Eero Jousi Leimasinvalmistusta. Samalla toinen sukupolvi astui johtoon ja yhtiö vietiin kaupparekisteriin uudella nimellä Oulun Leimasintehdas Oy
Vuonna 1972 perustettiin tienrakennuksen heijastaviin turva-asuihin ja tieturvallisuustarvikkeisiin erikoistunut Jousi & Jousi (fus. myöh. OLT). 1974 valmistui uusi 1-vaiheen toimitalo Oulun Lapinkankaalle. 1976 yhtiön johtoon nimitettiin Harry Wallin (OLT tj 1976–1983) .

title: Viulu

text: Spiccato “Hyppivä jousi”, soitetaan edestakaisia jousia kuin détachéssa, mutta jousi hyppää ilmaan kieleltä äänten välissä.

title: Julius Jousi

text: Julius Jousi on suomalainen salibandyn pelaaja. Jousi edustaa kaudella 2012–2013 Loviisan Toria. Hän on pelannut yhden kauden Salibandyliigaa myös M-Teamissa.

title: Kivikausi

text: Keihäänheitin eli atlatl levisi Eurooppaan 17000–15000 vuotta sitten, Afrikassa se oli keksitty noin 25000 vuotta sitten.[9] Jousi ja nuoli keksittiin 12000 vuotta sitten. Jään sulaessa suuret riistaeläimet kuten mammutit, kävivät harvinaisemmiksi ja noin 15000 vuotta sitten mennessä kalastuksen (koukuilla ja verkoilla) ja kasvien keräilyn merkitys lisääntyi. Samaan aikaan Euroopassa jäätikkö alkoi sulaa yhä nopeammin. Jääkauden myöhäispaleoliittisen ajan ihmistä pidetään etevänä. Tuon ajan kiviesineet on tehty mestarillisella taidolla.

title: Wäinö Jousi

text: Wäinö Jaakko Jousi (vuoteen 1906 Junnelius; 25. heinäkuuta 1885 Oulu – 26. elokuuta 1947 Oulu) oli suomalainen päätoimittaja, kirja- ja lehtipainonjohtaja sekä yrittäjä. Jousi toimi 1920-luvulla Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) maakuntalehtien Kansan Tahdon, Sosialistin ja Eteenpäin-lehden lehtipainojen toimitusjohtajana sekä Kansan Tahdon päätoimittajana 1922–1923. Hän oli myös Suomen sisällissodan jälkeen jonkin aikaa SDP:n Oulun piirin puheenjohtaja ja Oulun kaupunginvaltuutettu. Myöhemmin hän johti perustamaansa Oulun Leimasintehdasta.

title: Peili

text: Renessanssiajan alussa Euroopassa keksittiin uusi valmistusmenetelmä: lasi päällystettiin tinan ja elohopean muodostamalla amalgaamilla. Amalgaamia voidaan levittää lasipinnalle siveltimellä maalin tavoin, mutta kun osa elohopeasta vähitellen haihtui, jäljelle jäänyt seos jähmettyi lasin pinnalle kiinteäksi, valoa heijastavaksi pinnoitteeksi. Ei tiedetä tarkoin, missä ja milloin menetelmä keksittiin, mutta ainakin Venetsiassa se oli yleisessä käytössä jo 1500-luvulla. Tällaiset lasipeilit olivat kuitenkin erittäin kalliita, ja niiden valmistus oli niistä haihtuvan elohopeahöyryn myrkyllisyyden vuoksi terveydellekin vaarallista. Kun peili oli valmis, se kuitenkin kehystettiin niin, että vaikka se edelleen sisälsi elohopeaa, ei se enää päässyt haihtumaan. Kuninkaan aloitteesta Ranskaan perustettu Saint-Gobainin tehdas oli huomattava elohopeapeilien valmistaja, mutta niitä valmistettiin myös Böömissä ja Saksassa.

title: Jousi (täsmennyssivu)

text: Jousi voi tarkoittaa tarkoittaa seuraavia:

title: Jousi (ase)

text: Jousi on joustavasta kaaresta ja jänteestä sekä tähtäysvarresta koostuva ase, jolla ammutaan nuolia.[1] Jousta voidaan käyttää sodankäynnissä, metsästyksessä ja urheilussa. Jousi on yksi vanhimpia ihmisen keksimiä laitteita.

title: Jousia

text: Jousia muodostettiin jousi-sanasta keskiaikaisia ia-loppuisia nimiä (esimerkiksi "Kaipia", "Nousia") jäljitellen. Jousi (joutsi) on ollut tavallinen jälkiosa vanhoissa, erityisesti hämäläisalueilla käytetyissä nimissä.

title: Wäinö Jousi

text: Jousen puoliso oli Sofia Jousi (o.s. Leiviskä) vuodesta 1910 . Heillä oli kaksi poikaa: Pentti ja Eero Jousi. Jouset asuivat Koulukadulla Oulun Kakaravaarassa. Perheen omistamassa puutalossa asui myöhemmin, sotien jälkeen myös pojat perheineen. Talon ulkorakennuksessa oli lisäksi vuokralaisia. Nykyisen rakennuksen paikalle on rakennettu 1950-luvulla kerrostaloja.

title: Madeleinen kulttuuri

text: Madeleine-kulttuuri ("Magdaleena)n kulttuuri") oli jääkauden loppupuolen metsästyskulttuuri alkujaan Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa 20 500–13 400 kalenterivuotta sitten. Kulttuuri tunnetaan parhaiten luolamaalauksista ja luisista väkäsharppuunoista sekä peuranmuotoisista keihäänheittimistä. Luiset työkalut olivat tarkoituksenmukaisia ja myös koristeellisia. On sanottu Madeleine-kulttuurin ihmisen elintapojen muistuttaneen eskimoiden elintapoja ennen eurooppalaisten tuloa. Luolamaalauksia on muun muassa Lascauxissa ja Altamirassa. Ne ehkä liittyvät metsästykseen kuuluneisiin uskonnollisiin rituaaleihin. Tuolloin keksittiin Euroopassa jousi ja nuoli, tai ne levisivät tänne muualta. Madeleine-kulttuuri edustaa myöhäisjääkauden Euroopan läntistä haaraa, joka levitti vaikutustaan laajalle Eurooppaan ja myös Venäjälle. Aluksi Madeleinen kulttuuria oli vain Etelä-Ranskassa, hieman myöhemmin Espanjassakin. Kulttuuri levisi Keski-Ranskaan ja myöhemmin Etelä-Saksaan ja jopa Länsi-Tšekkiin asti. Madeleine-kulttuurin ihmisiä pidetään vain peuranmetsästäjinä, mutta kulttuurin edustajat metsästivät myös hevosia ja muuta suurriistaa. Ranskasta löydetty punaokralla värjätty nainen söi hammastutkimusten mukaan enimmäkseen hevosen lihaa.

title: Hj. Jousi

text: Perheyrityksen viimeinen toimitusjohtaja Heikki Jousi edustaa kolmatta yrittäjäsukupolvea. Yrityksen liikevaihto vuonna 2012 oli noin 1,8 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 22. Vuonna 2017 liikevaihto oli 0,7 miljoonaa ja henkilöstömäärä 10.


query: Mistä lähtien Basran alueella on ollut asutusta?

title: Basra

text: Arkeologisten kaivausten perusteella nykyisen Basran alueella on ollut asutusta jo vähintään pronssikaudelta lähtien. Nykyinen Basran kaupunki on kuitenkin perustettu vasta myöhemmin. Arabit saapuivat alueelle 635 ja tuolloin paikalla oli Vahishtabadh Ardasher-niminen persialainen asutuskeskus, jota arabit kutsuivat nimellä al-Khurayba eli "pieni raunio". Vuonna 638 yksi profeetta Muhammadin seuraajista Utba ibn Ghazwan perusti paikalle sotilasleirin kalifi Umar ibn al-Khattabin käskystä. Basran kaupunki kasvoi sotilasleirin ympärille. Basra oli varhain sisäisen levottomuuden ja kapinaliikkeen keskus. Basrasta, Kufasta ja Egyptistä peräisin olleet kapinalliset murhasivat kalifi Uthman ibn Affanin ja vuonna 658 Basran ulkopuolella käytiin niin sanottu kamelitaistelu Muhammadin leski Aišan kannattajien ja kalifi Ali ibn Abi Talibin joukkojen välillä. Kapinoita umaijadeja vastaan syttyi myös vuosina 683 ja 701.[1]

title: Basra

text: Basran kaupunki sijaitsee Etelä-Irakissa noin 50 kilometrin päässä Persianlahden rannikosta. Alue on soista tulvatasankoa, joka on syntynyt Eufrat ja Tigrisjokien tuomasta maaperästä. Tulvien, joenuoman muutosten ja siltin kasautumisen takia Basran varsinainen paikka on muuttunut historian aikana. Nykyinen kaupunki sijaitsee noin 10 kilometriä koilliseen alkuperäisestä paikastaan. Nykyinen kaupunki sijaitsee Shatt al-Arabin nykyisen uoman vieressä Basrah Bar-nimellä tunnetulla paikalla, jonne on kasautunut silttiä Shatt al-Arabiin yhdistyvän Karunjoen kautta.[1] Nykyinen Basra on tulos aikanaan kolmen erillisen pienen kaupungin Basran, Al-ʿAshārin ja Al-Maʿqilin sulautumisesta yhteen.[3]

title: Hergiswil

text: Nykyisen Hergiswilin alueella on ollut asutusta 1300-luvulta lähtien.

title: Zubair

text: Zubairin kaupunki kasvoi profeetta Muhammadin seuraaja ja serkku Zubair ibn al-Awwamille omistetun moskeijan ympärille. Nykyisin Zubairin alueella sijaitseva moskeija oli alunperin osa Basran vanhaakaupunkia ja sitä pidetään ensimmäisenä Mekan tai Medinan ulkopuolelle rakennettuna moskeijana. Kamelitaistelussa vuonna 658 kuollut al-Awwam on haudattu nykyisen kaupungin alueelle. Kaupunkiin on haudattu myös varhainen muslimimystikko ja saarnaaja Hasan al-Basri (642–728). Zubairista kehittyi nopeasti pyhiinvaeltajien määränpää ja heille palveluja tarjonneet paikalliset muodostivat Zubairin kaupunkiasutuksen. 1400-luvulla kaupungista tuli myös aavikolle lounaaseen matkaavien karavaanien lähtöpaikka ja Zubairista kehittyi näin myös paikallinen kaupan keskus. Kaupan merkitys kaupungille kasvoi entisestään 1700-luvulta lähtien, jolloin se sijaitsi Persianlahdella vaikutusvaltaansa kasvattaneen Britannian, laajenevan Osmanien valtakunnan ja Najdia hallinneiden wahhabilaisten saudien välissä. Vapaasatamana osapuolet kävivät kauppaa keskenään Zubairtin kautta. Samaan aikaan Zubairiin saapui myös muuttajia etenkin Najdista. 1800-luvulla brittiläiset matkailijat kuvailivat Zubairin kauppiaita alueen vauraimmiksi ja alueen olevan terveellisempi kuin läheinen Basra, joka sijaitsi lähellä suoalueita. Zubairin vaikutusvaltaisin suku oli Zuhair, jonka jäsenet puolustivat kaupungin kauppiaiden etuja ja autonomiaa jopa aseellisesti. Sisäistä politiikkaa leimasivat zuhairien, Basran viranomaisten ja Kuwaitin šeikin tukemien eri ryhmien keskinäinen kilpailu. 1800-lukua kaupungissa leimasivatkin joukko salamurhia. 1870-luvulla zuhairit kääntyivät Osmanien valtakunnan puoleen oman vaikutusvaltansa lisäämiseksi. Zuhairit kääntyivät kuitenkin lopulta Osmaneja vastaan, jotka palauttivat oman valtansa kaupungissa sotilaallisesti. Käydyn taistelun jälkeen osmanit asettivat kaupunkiin oman kuvernöörinsä ja päättivät sen autonomisen aseman.

title: Thorikos

text: Thorikoksen alue on ollut asuttu neoliittiselta kaudelta noin 4500 eaa. lähtien. Paikalla oli asutusta myös varhais- ja keskihelladisella, mykeneläisellä ja geometrisella kaudella. Alueen malmien työstäminen paikalla sai alkunsa jo noin 3000 eaa.

title: Kadıköy

text: Arkeologiset löydöt osoittavat, että nykyisen Kadıköyn alueella oli asutusta jo kalkoliittisena kautena noin 5500-3500 eaa. Kaivauksissa on löydetty tuolta ajalta peräisin olevia kivi-, luu-, keramiikka-, jalokivi- ja pronssiesineitä, jotka osoittavat alueen olleen asuttu yhtäjaksoisesti esihistoriallisesta ajasta lähtien.

title: Basran taistelu (2003)

text: Brittien taktiikan ja myötämielisen väestön takia suuremmilta vahingoilta esimerkiksi kaupungin infrastruktuurille vältyttiin. Irakin muiden osien läpi etenevät amerikkalaiset joutuivat käymään huomattavasti tuhoisampia taisteluja. Toisaalta brittien taktiikka johti myös siihen, että monet kaupungissa olleet Baath-puolueen jäsenet pääsivät pakenemaan ja osa liittyi todennäköisesti sittemmin miehittäjiä vastustaneisiin kapinallisiin. Kaupungin puolustajien komentaja Kemikaali-Ali jäi kiinni vasta sodan jälkeen. Kaupunki koki myös Bagdadin kaltaisen ryöstelyjen ja väkivallan aallon heti kaupungin valtauksen jälkeen. Koko Basran alueella mukaan lukien sen lähistöllä käydyissä taisteluissa kaatui arviolta 425-535 irakilaista. Britit ottivat sodan jälkeen vastuun Basran ja neljän sitä ympäröineen maakunnan miehityksestä. Kunnollista suunnitelmaa sodan jälkeisestä asioiden järjestelystä ei ollut, ja väkivaltaisuudet lisääntyivät vuodesta 2004 eteenpäin. Myöhemmin ongelmia aiheuttaisivat eri šiialaiset asejoukot.

title: Basra

text: Irakin vuoden 1958 vallankumouksen jälkeen Basrasta tuli merkittävä öljynvientisatama. Kaupungista tehtiin myös Basran maakunnan keskus ja Basran yliopisto avattiin vuonna 1964. Kaupunki kärsi mittavia tuhoja Irakin–Iranin sodan (1980–1988) aikana ja sen siviiliuhrien määrä oli selvästi Irakin muita kaupunkeja suuremmat. Sodan alkaessa Basrassa oli noin 1,5 miljoonaa asukasta ja sen jälkeen vain 900000. Iran hyökkäsi kaupunkia vastaan viiden divisioonan voimin vuonna 1982, mutta heidät pysäytettiin vain muutaman kilometrin päähän. Myös toinen hyökkäys kohti Basraa vuonna 1984 epäonnistui. Irakilaiset laukaisivat puolestaan kaupungista ohjuksia Iranin öljyterminaaleja vastaan. Kaupunkia pommitettiin jälleen Persianlahden sodan aikana. Monet irakilaiset sotilaat saivat surmansa ilmaiskuissa näiden vetäytyessä Kuwaitista niin sanotun kuoleman moottoritien kautta Basran eteläpuolella. Maaliskuussa 1991 basralaiset liittyivät Zubairista alkaneeseen kapinaan Saddam Husseinia vastaan, mutta kapina kukistettiin verisesti tuhansien paikallisten kadotessa turvallisuusjoukkojen käsissä.[1]

title: Basran taistelu (2008)

text: Basran taistelu oli maalis–toukokuussa 2008 käyty taistelu Irakin pääministeri Nuri al-Malikin johtaman Irakin hallinnon ja Basran kaupungissa vaikuttaneiden šiialaisten asejoukkojen välillä. Šiialaisjoukoista merkittävin oli Muqtada al-Sadrin johtama Jaysh al-Mahdi -järjestö. Odotettua kiivaampaan vastarintaan törmänneet irakilaiset päätyivät lopulta turvautumaan yhdysvaltojen johtaman liittouman tukeen, mikä mahdollisti kuitenkin operaation loppuun viemisen. Basran asejoukkoja ei kuitenkaan kukistettu kokonaan.

title: Basra

text: Isisin leviämisen myötä Basran maakuntaan on tullut maan sisäisiä pakolaisia. Vuonna 2015 heitä oli maakunnassa 11000 ja heistä suurin osa Basran kaupungissa.[9]

title: Lohkojako

text: Lohkojako on suomalaisessa maanviljelyksessä käytetyn maan historiallisesti vanhin tunnettu maankäyttömenetelmä. Pisimpään se oli käytössä harvaan asutuilla alueilla Itä- ja Pohjois-Suomessa, joissa ei pääsääntöisesti muodostunut kyläyhteisöjä. Maan tiheämmin asutuissa osissa viljelysmaa jaettiin sarkajaolla. Molemmat menetelmät korvautuivat 1700-luvulta lähtien isojaolla.

title: Basra

text: Ibadilaisuussyntyi basralaisissa madrasoissa vuoden 720 paikkeilla ja levisi sittemmin Pohjois-Afrikkaan. Kaupunki oli myös varhaisten mystikkojen keskus, jotka vaikuttivat suufiolaisuuden syntymiseen. Heitä olivat esimerkiksi Hasan al-Basri (k. 728) ja Rabi’a Basralainen (717–801). Basralaiset oppineet kehittivät arabian kielioppia ja filologiaa. Abul Awad al-Du’alia pidetään usein arabialaisen kieliopin tutkimuksen isänä. Kaupungista tuli myös tärkeä hadžille lähtevien pyhiinvaeltajien lähtöpiste ja nimellä Darb Zubayda tunnetusta pyhiinvaellusreitistä Basrasta Mekkaan tuli yksi kuuluisimmista. 700- ja 800-luvuilla Bagdad kuului maailman suurimpiin kaupunkeihin ja Basra kasvoi sen satamana. Kaupungissa asui arviolta 400000 asukasta ja sen satamasta kulki kauppareittejä Kiinaan, Itä-Afrikkaan ja nykyisen Venäjän alueelle. Tuhannen ja yhden yön tarinoita pidetään yleisesti basralaisilta merimiehiltä kerättyinä. Basra oli myös orjakaupan keskus ja sen orjien myyntipaikka Suq al-Nakhkhasin tunnettiin laajalti. Mustat orjat (zanj) kapinoivat vuonna 868 polttaen Basran vuonna 871 ennen kapinan kukistumista.[1]

title: Basran taistelu (2008)

text: Basran kaupunki on Irakin eteläosassa. Se kuuluu Irakin suurimpiin, ja sen asukkaiden enemmistö on šiialaisia. Irakin sodan sytyttyä vuonna 2003 Basra oli yksi ensimmäisistä Irakin vastaisen koalition valtaamista irakilaiskaupungeista. Vastuu alueen miehityksestä annettiin brittijoukoille. Sodan jälkeen sadristit eli Muqtada al-Sadrin kannattajat saivat tukijoita etenkin kaupungin köyhemmistä kaupunginosista. Väkivaltaisuudet ja yhteenotot brittien ja sadristien Jaysh al-Mahdi -järjestön välillä yleistyivät vuoden 2004 jälkeen, eikä brittien onnistunut operaatioistaan huolimatta kukistaa paikallisia kapinallisia. Britit siirsivät tukikohtansa kaupungista muualle vuonna 2007. Kaikki brittijoukot olivat vetäytyneet kaupungista 3. syyskuuta, ja vastuu kaupungin turvallisuudesta luovutettiin joulukuussa Irakin armeijalle, jota johti Basrassa kenraaliluutnantti Mohan al-Freiji. Irakin pääministeri Nuri al-Maliki oli nimittänyt al-Freijiin virkaansa vuonna 2006, ja tämä oli sittemmin antanut harhaanjohtavia tietoja alueen turvallisuuskehityksestä. Brittien lähdettyä kaupunkia hallitsivat kuitenkin käytännössä šiialaiset asejoukot, jotka saivat tukea Iranilta.

title: Basra

text: Basra ei vahingoittunut juurikaan mongolien valloittaessa aluetta, mutta mongolit tuhosivat Bagdadin ja paikalliset kauppareitit kärsivät Il-kaanien alaisuudessa. Ibn Battutan vieraillessa kaupungissa vuonna 1327 hän mainitsi kaupungin suurmoskeijan tarvitsevan korjauksia ja aikaan kuuluisien kieliopintutkijoiden ja ulaman olevan huonosti koulutettuja. Niin sanottu vanha Basra hylättiin lopulta kokonaan ja kaupunki siirrettiin "uuteen Basraan" koilliseen sen alkuperäisestä sijainnista. Basrtan kauppa elpyi uusien valtakuntien muodostuessa. Osmanien valtakunta valtasi Basran vuonna 1546 ja Aleppon kehitys kaupan keskuksena toi jälleen kysyntää kaupungin satamalle. Sataman kautta tuotiin Intiata esimerkiksi indigoa, tekstiilejä, mausteita ja lääkkeitä. Kaupan myötä kaupunkiin muodostui vähemmistöyhteisöjä, kuten armenialaiset, juutalaiset ja hindukauppiaat (baniyan). Sittemmin safavidit uhkasivat osmanien valtaa alueella. Safavifidit hallitsivat Bagdadia vuosina 1624–1638, mutta eivät onnistuneet Basran valtauksessa. Paikalliset kauppiaat joutuivat myös kilpailemaan britti- ja alankomaalaistenkauppiaiden kanssa alueella. Kaupunkia vaivasi kulkutauti vuonna 1773 ja sitä piirittivät persialaiset vuonna 1775. Kaupungin asukasluku tippui noin 40000:ta ehkä vain noin 4000:een.[1]

title: Uudenmaan historia

text: Löytöjen perusteella niin Uudenmaan länsi- ja keskiosat kuin itäosat ja Kymenlaakson rannikon jokilaaksot ovat aiemmista käsityksistä poiketen olleet asuttuja rautakaudella. Suuria asutuskeskittymiä tai kalmistoja ei ole löydetty, vaan kyse on pikemmin yhden tai korkeintaan muutaman asumuksen pienalaisista asuinpaikoista, jotka sijaitsivat verrattain kaukana toisistaan. Poikkeuksen tekee Kymijoen läntisen jokihaaran Tammijärven ja Ahvenkosken välinen suistoalue, jossa on havaittavissa tiheä asutuskeskittymä. Alueen kohteista lähes kaikki vaikuttavat esinelöytöjen ja keramiikan perusteella moniperiodisilta, eli asutusta lienee ollut pronssikaudesta lähtien esiroomalaiselle ja roomalaiselle rautakaudelle ja edelleen kansainvaellusajalta viikinkiaikaan ja keskiajalle. Suurin osa löydetyistä kohteista sijaitsee jo keskiajan kirjallisissa lähteissä mainittujen lohikoskien töyräillä.

title: Basran taistelu (2003)

text: Basran taistelu oli Irakin sodan aikana käyty taistelu Irakin ja brittien välillä 23. maaliskuuta – 7. huhtikuuta 2003. Basra oli Irakin toiseksi suurin kaupunki ja tärkein satama, jonka asukkaat olivat Saddam Husseinia vastustaneita šiioja. Kaupunki kukistui joihinkin muihin Irakin osiin verrattuna helposti, mutta sodan jälkeisen ajan suunnittelun puute johti väkivaltaisuuksiin.

title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja kylästä onkin löytynyt sen aikaisia esineitä. Pitkään Koskue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä. Pysyvää asutusta alueella on ollut vasta 1500-luvun puolivälistä lähtien.

title: Jurjevin linnoitus

text: Paikalla oli jo ennen Jurjevin linnoitusta sen rakennuspaikan läheisyydessä muinaislinna ja asutusta. Alue sijaitsi Emajoen ylittämiseen sopivassa kohdassa, ja sieltä kulkeva tie yhdisti Pohjois-Viron Kaakkois-Viroon ja edelleen Pihkovaan ja latgallien alueisiin. Sijaintinsa vuoksi paikka oli maantieteellisesti tärkeä. Nestorin kronikan mukaan Vladimir Pyhän poika Jaroslav Viisas lähti sotaretkelle Viroon, voitti tsuudit ja perusti Jurjevin linnoituksen Toomemäelle. Linnan juurelle syntyi asutusta, jossa asui sotilaita, kauppiaita ja käsityöläisiä. Asuttu alue linnavuoren ja Emajoen välissä oli noin 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lisäksi Toomemäen linnan länsipuoliset osat oli asutettu, ja joitakin taloja oli myös linnan eteläpuolella. Jurjevin linnoituksen loppu tuli keväällä 1061, kun sossoleiksi kutsutut sotajoukot valloittivat linnoituksen ympäristön kylät ja lopulta polttivat linnoituksen ja sen lähiympäristön talot. Sossolit olivat luultavasti Harjumaalta tulleita virolaisia, ja he hyökkäsivät myöhemmin Pihkovaankin.

title: Basran taistelu (2003)

text: Brittien 1. panssaridivisioona ympäröi Basran 23. maaliskuuta 2003. Kaupunkia ei kuitenkaan piiritetty, vaan paikallisten sallittiin lähteä kaupungista vapaasti. Näin toivottiin ehkäistävän siviiliuhreja, ja menetelmä kannusti myös irakilaisia sotilaita poistumaan kaupungista. Irakilaiset puolustajat yrittivät puolestaan provosoida britit tekemään hyökkäyksen kaupunkiin, jossa heidän panssarivaununsa voitaisiin väijyttää kaupungin kaduilla. 26. maaliskuuta 2003 irakilaiset T-55-panssarivaunut hyökkäsivät tämä taka-ajatuksenaan brittejä vastaan. Brittien Challenger 2 -panssarivaunut kykenivät kuitenkin tulittamaan irakilaisia huomattavasti pidemmän matkan takaa, ja 15 irakilaista vaunua tuhottiin ilman, että britit kärsivät tappioita.

title: Djurön kansallispuisto

text: Kansallispuiston alueella ei ole enää vakituista asutusta ja myös Djurön majakka on miehittämätön. Asutusta on kuitenkin ollut alueella 1500-luvulta lähtien ja enimmillään saarella asui kolme perhettä.

title: Basran taistelu (2008)

text: Taistelut alkoivat uudelleen huhtikuussa Irakin armeijan tuotua Basraan vahvistuksia. Anbarista saapuneen kokeneen 1. divisioonan joukot aloittivat järjestelmällisemmät puhdistusoperaatiot, ja mukana oli Yhdysvaltain merijalkaväen neuvonantajia. Operaatiot huhtikuun puolivälin jälkeen kohtasivat vain vähäistä vastarintaa, vaikkakin osa operaation osallistuneista joukoista kieltäytyi jälleen ilmeisesti Sadrin käskystä ottamasta osaa toimintaan. Kieltäytymisten johdosta erotettiin 500 poliisia ja 400 sotilasta. Irakin armeijan operaatiot Basrassa provosoivat myös sadristit tulittamaan niin sanottua vihreää vyöhykettä Bagdadista sadristien tukialueelta Sadr Citystä käsin, mikä johti amerikkalais-irakilaiseen operaation Sadr Cityssä. Operaatio Basrassa vietiin loppuun toukokuun puolella.

title: Basra

text: Basra (, historiallisesti Basorah tai Bassora[1]) on Irakin kaakkoisosassa, Basran kuvernoraatissa sijaitseva satamakaupunki. Basran piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 vajaa 1,1 miljoonaa (44% koko Basran maakunnan 2,403 miljoonasta asukkaasta).[2] Basran kaupunki sijaitsee Eufratin ja Tigrisin yhteisen laskujoen Shatt al-Arabin varrella.

title: Basra

text: Basran piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2013 vajaa 1,1 miljoonaa (44% koko Basran maakunnan 2,403 miljoonasta asukkaasta).[2] Kaupungin asukkaiden valtaosa on šiialaisia arabeja.[7] Kaupungin vähemmistöihin kuuluvat armenialaiset, assyrialaiset, romanit, afroirakilaiset ja mandealaiset.[8]

title: Briançon

text: Briançonin alueella on ollut asutusta jo pronssikaudesta lähtien. Alueen nimi juontaa todennäköisesti siellä asuneista Ligurian kelteistä ja on ollut siis Brigantio ja Brigantium, joka on kelteillä tarkoittanut korkeaa paikkaa.

title: Sinbad of the Seven Seas

text: Elokuvan kertojana toimiva äiti lukee lapselleen tarinaa Sindbadin seikkailuista. Basran sulttaanin ilkeä visiiri Jaffar ottaa vangikseen prinssi Aliin rakastuneen prinsessa Alinan. Sindbad ystävineen lähtee etsimään piilotettuja jalokiviä, joiden avulla he voivat murtaa Jaffarin taian ja pelastaa prinsessan. Matkallaan he kokevat monia mielikuvituksellisia seikkailuja. Löydettyään jalokivet Sindbad palaa kotiin, voittaa Jaffarin ja palauttaa järjestyksen Basraan. Ali ja Alina saavat toisensa, ja tyttö nukahtaa tarinan päättyessä.

title: Basra (maakunta)

text: Kuvernoraatti on jaettu paikalliahallintoa varten seitsemään piirikuntaan (Abu al-Khaseeb, Basra, Fao, al-Midaina, al-Qurna, Shatt Al-Arab ja al-Zubair). Kuvernoraatin pääkaupunki on Basra, joka sijaitsee Persianlahteen laskevan Shatt al-Arabin varrella.

title: Irakin hyökkäys Iraniin vuonna 1980

text: Hyökkäyksen pääpainopiste oli etelässä, jossa Irakin joukot etenivät aluksi 80 kilometriä muutamana ensimmäisenä sotapäivänä. Hyökkäys oli jakautunut kahteen kärkeen, joista toinen lähti Al Amarahista ja toinen Basrasta. Al Amarahin divisioona eteni Dezfulin suuntaan ja Basran divisioona Khorramshahrin ja Abadanin suuntaan.

title: Basra

text: Irakin sodan alettua vuonna 2003 Basra oli ensimmäinen koalition joukkojen piirittämä suuri irakilaiskaupunki. Kaupunkia piirittäneen brittisotilaat odottivat paikallisten kukistavan kaupungin puolustajat, mutta kun näin ei tapahtunutkaan brittijoukot valtasivat kaupungin.[1] Irakin sodan jälkeen Basra oli brittijoukkojen valvonnassa. Britit olivat linnoittautuneet entiseen Saddam Husseinin palatsiin Shatt al-Arabin varrella. Joukkoja vastaan tehtiin jatkuvia hyökkäyksiä. Viimeiset brittijoukot vetäytyivät kaupungista 3. syyskuuta 2007, jonka jälkeen joukkoja oli enää Basran kansainvälisellä lentokentällä.[4][5] Vastuu alueen turvallisuudesta luovutettiin kokonaan Irakille joulukuussa samana vuonna.[3] Vuonna 2008 Irakin turvallisuusjoukot kävivät kiivaita taisteluja Basrassa vaikuttaneiden šiialaisten asejoukkojen, kuten Muqtada al-Sadrin johtaman Jaysh al-Mahdi-järjestön kanssa.[6]

title: Basran taistelu (2003)

text: Irakin sodan alkuvaiheessa britit ja Yhdysvaltain merijalkaväki valtasivat Umm Qasrin sataman ja Fawin niemimaan, minkä jälkeen amerikkalaiset etenivät maan muihin osiin ja britit valtasivat Rumaylahin öljykentät. Brittien seuraavaksi tavoitteeksi jäi Basran kaupungin valtaus. Basra oli tuolloin Irakin toiseksi suurin kaupunki ja merkittävin satama. Asukkaita kaupungissa oli noin 1,25 miljoonaa. Basran valtauksesta vastasi kenraalimajuri Robin Brimsin johtama 1. panssaridivisioona ja Basran puolustuksesta vastasi kenraali Ali Hasan al-Majid, joka tunnettiin myös lempinimellä Kemikaali-Ali kurdeja vastaan 1980-luvulla tehtyjen hermokaasuhyökkäysten mukaan. Puolustajien joukot koostuivat paitsi Irakin armeijan sotilaista, mutta myös Baath-puolueen puolisotilaallisista joukoista.

title: Miskolc

text: Arkeologisten löytöjen perusteella Miskolcin alue on ollut asuttu jo muinaisista ajoista lähtien. Yli 70 000 vuoden takaiset löydöt neoliittiselta kaudelta osoittavat, että alue on yksi Euroopan kauimmin asutuista alueista. Ensimmäisiä asukkaita, joista on tietoa, oli kelttiläinen Kotinus-heimo. Paikka sai nimensä Miskóc-heimon nimestä, ja ensimmäinen kirjallinen maininta paikan nimestä löytyy 1200-luvun alusta. Miskóc-heimo menetti alueen vuonna 1312 tuettuaan Máté Csákin vastarintaa kuningas Kaarle I:stä vastaan.


query: Milloin Leningradin piiritys alkoi?

title: Leningradin piiritys

text: Leningradin piiritys () oli toisen maailmansodan aikana suoritettu sotilasoperaatio, jossa Leningradin (nyk. Pietari) maayhteydet muuhun Neuvostoliittoon katkaistiin. Piiritys alkoi 8. syyskuuta 1941, jolloin Saksan pohjoinen armeijaryhmä saavutti Laatokan rannan Leningradin itäpuolella. Saksalaisten saartorengas murtui 18. tammikuuta 1943, jolloin puna-armeija löi saksalaisjoukot Laatokan rannalta ja avasi pysyvän maayhteyden kaupunkiin. Toisen laskutavan mukaan piiritys päättyi vasta 27. tammikuuta 1944 kun Saksan joukot ajettiin 60–100km:n päähän kaupungista Laukaanjoen tasalle.

title: Lupanan offensiivi

text: Lupanan offensiivi oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton Olhavan rintaman joukkojen tekemä vastahyökkäys Saksan Pohjoista armeijaryhmää vastaan itärintamalla vuonna 1942. Hyökkäyksen tarkoituksena oli murtaa saksalaisten Leningradin piiritys. Hyökkäys alkoi 7. tammikuuta 1942, mutta vaikeakulkuisen maaston takia puna-armeija ei voinut hyökätä panssarivaunuilla, vaan hyökkäyksessä käytettiin tykistöä ja jalkaväkeä. Se kuitenkin epäonnistui 30. huhtikuuta 1942 mennessä saksalaisten vastarinnan seurauksena ja neuvostojoukot joutuivat ryhmittymään puolustukseen. Myöhemmin Georg von Küchler käynnisti vastahyökkäyksen, operaatio Villipedon, jossa piiritettiin ja tuhottiin Neuvostoliiton 2. iskuarmeija kesäkuuhun 1942 mennessä. Armeijan komentaja Andrei Vlasov joutui saksalaisten vangiksi.

title: Leningradin piiritys

text: suomalaisjoukot pysähtyivät Leningradin puolustusvyöhykkeelle huolimatta saksalaisten toistuvista pyynnöistä ja vaatimuksista, todennäköisesti ainakin siksi, että tappioista sitkeän vastarinnan takia olisi tullut sietämättömiä suomalaiset lentokoneet eivät pommittaneet kaupunkia saksalaisten ei sallittu tuoda omia maajoukkojaan Suomen Leningradin-vastaiselle rintamalle, joten puna-armeija saattoi keskittää joukkonsa kaupungin eteläpuolelle saksalaisia vastaan.

title: Leningradin piiritys

text: Neuvostoliiton hyökkäykset piiritysrenkaan murtamiseksi keväällä 1942 helpottivat painetta Leningradissa. Hyökkäys päättyi kuitenkin tappioon ja koko toinen iskuarmeija, komentajanaan Andrei Vlasov, menetettiin huhtikuussa. Kesällä Adolf Hitler määräsi marsalkka Erich von Mansteinin, joka oli juuri vallannut Sevastopolin, valtaamaan Leningradin. Elokuun lopulla, vain paria viikkoa ennen saksalaisten hyökkäystä, Olhavan rintama aloitti uuden yrityksen piirityksen murtamiseksi. Tämäkin yritys epäonnistui, ja toinen iskuarmeija tuhoutui. Hyökkäyksen torjuminen kulutti saksalaisia joukkoja, ja kun tilanne Stalingradin suunnalla huononi, OKH keskeytti hyökkäyksen. Tähän mennessä kaupungista oli jo evakuoitu kaikki ylimääräiset siviilit.

title: Leningradin piiritys

text: Kartta Leningradin alueen piirityksestä. Piiritysalueella oli viisi Neuvostoliiton armeijaa, joiden vahvuus oli noin 200 000 sotilasta.

title: Leningradin piiritys

text: Perinteisesti sekä suomalaisessa että ulkomaisessa historiankirjoituksessa on katsottu, ettei Suomi osallistunut aktiivisesti Leningradin piiritykseen, vaikka suomalaisjoukot muodostivat piiritysrenkaan pohjoisosan Laatokan ja Suomenlahden välillä.[4] Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti Pekka Visuri kutsui vuonna 2016 tätä käsitystä kansalliseksi myytiksi.[5] Myös venäläinen historioitsija Nikolai Baryšnikov edustaa vastakkaista näkökulmaa, mutta hän on käsitellyt myös talvisotaa Neuvostoliiton puolustussotana ehkäisemässä Suomen hyökkäystä.[4]

title: Leningradin piiritys

text: Perustelut sille, että piiritys on nähty puhtaasti saksalaisena operaationa, on esitetty seuraavasti:

title: Leningradin piiritys

text: Saksalaiset etenivät kesäkuussa 1941 alkaneessa operaatio Barbarossassa ripeästi halki Neuvostoliiton puna-armeijan miehittämän Baltian ja läntisen Venäjän aina Leningradin edustalle asti.

title: Leningradin piiritys

text: Laatokan pohjoispuolella suomalaiset miehittivät suurimman osan Neuvostoliiton Itä-Karjalaa, ja valtasivat Syvärijoen eteläpuolelta noin 10 kilometriä syvän sillanpääaseman Syvärinvoimalan itäpuolelta. Saksalaiset eivät yrityksistään huolimatta päässeet sinne etelästä. Tämä jätti noin 100 kilometriä Laatokan itärantaa puna-armeijan haltuun, millä oli suuri merkitys Leningradille saksalaisten päättäessä luopua kaupungin valtausyrityksestä ja ryhtyessä piiritykseen. Marraskuun alussa Leningrad oli lähes kokonaan saarrettu ja rautatie- ja muut huoltoyhteydet kaupunkiin oli katkaistu Laatokalla kulkenutta Elämän tietä lukuun ottamatta. Koko Leningradin väestö organisoitiin linnoittamaan kaupunkia ja tukemaan sitä puolustanutta 200000 sotilasta.

title: Leningradin piiritys

text: jauhoja 14 päiväksi viljaa 23 päiväksi lihaa 19 päiväksi rasvaa ja sokeria 21 päiväksi

title: Mannerheimin muistolaatta (Pietari)

text: Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset Leningradin piiritys

title: Leningradin piiritys

text: Tammikuussa 1943 Leningradin rintama lännessä ja Olhavan rintama idässä aloittivat massiivisen hyökkäyksen kaupungin vapauttamiseksi. Operaatio Kipinässä Leningradin ja Olhavan rintaman joukot hyökkäsivät saksalaisten kimppuun kenraali Georgi Žukovin koordinoidessa rintamia. Noin viikossa Laatokan rannassa vallattiin kymmenen kilometrin kaistale. Leningradin ja Olhavan rintamat kohtasivat 18. tammikuuta 1943 avaten maayhteyden piiritettyyn kaupunkiin ja piiritys periaatteessa päättyi. Hyökkäykset eivät kuitenkaan saavuttaneet lisätavoitteita. Huhtikuun jälkeen rintama pysyi paikoillaan vuoden loppuun. Vasta puna-armeijan tammikuun puolivälissä 1944 aloittama talvioffensiivi karkotti saksalaiset heidän linnoittamaltaan Leningradin ja Moskovan väliseltä valtatieltä lopettaen 872 päivää kestäneen Leningradin piirityksen käytännössä 27. tammikuuta.

title: Leningradin piiritys

text: Toisaalta Suomi ylitti Karjalankannaksella vanhan, talvisotaa edeltäneen rajan oikaisten Kirjasalon ja Mainilan mutkat. Syksyllä 1942 suomalais-saksalais-italialainen Laivasto-osasto K yritti vallata operaatio Brasiliassa Suhosaaren Laatokan eteläosassa ja katkaista näin Elämän tien. Lisäksi laivasto-osasto K miinoitti kahdesti Leningradin saattuereittiä ja upotti toimintansa aikana sota-aluksia sekä yhden huoltoproomun.[6]

title: Leningradin piiritys

text: Leningradissa oli jo ennen piirityksen alkua hyvin vähän elintarvikkeita. Syyskuun alussa 1941 elintarvikkeita oli seuraavasti:[3]

title: Wilhelm von Leeb

text: Voittonsa myötä von Leeb saavutti myös Hitlerin luottamuksen ja hänestä tehtiin pohjoisen armeijaryhmän komentaja Saksan suunniteltua Neuvostoliiton valtausta varten. Hänelle annettiin tehtäväksi tuhota puna-armeijan joukot Baltian alueella ja vallata Neuvostoliiton Itämeren laivastotukikohdat. Kun operaatio Barbarossa alkoi 22. kesäkuuta 1941 von Leebin joukot saavuttivat sarjan suuria voittoja ja syyskuun loppuun mennessä hänen armeijansa oli edennyt 900 kilometriä Neuvostoliiton maa-alueelle ja piirittänyt Leningradin. Kaupungin valtaaminen ei kuitenkaan onnistunut, vaan piiritys pitkittyi kolmevuotiseksi.

title: Leningradin piiritys

text: Marras–joulukuussa 1941 Saksan sodankäynnin päätavoitteeksi määrättiin pääkaupunki Moskovan valtaus. Tämän muutoksen myötä saksalaiset luopuivat talvella 1941 yrityksestä valloittaa Leningrad. Moskovan valtaus epäonnistui. Vuonna 1942 Saksan tärkeimmät tavoitteet olivat Moskovasta etelään. Tavoitteena oli Kaukasukselle eteneminen pitkittyneen sodan talouden, raaka-aineiden ja öljyn vuoksi. Leningradin epätäydellinenkin piiritysrengas aiheutti venäläisille suuria vaikeuksia ja humanitaarisen katastrofin.

title: Candian piiritys

text: Candian piiritys (joskus myös Iraklionin piiritys) oli Osmanien valtakunnan ja Venetsian tasavallan välinen taistelu Kreetalla sijaitsevan Candian kaupungin (nyk. Iraklion) omistuksesta. Piiritys alkoi 1. toukokuuta 1648 ja päättyi osmanien voittoon 27. syyskuuta 1669. Se kesti 21 vuotta ja on yksi historian pisimmistä piirityksistä.

title: Operaatio Iskra

text: Operaatio Iskra ("kipinä") oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton Leningradin ja Olhavan rintamien suorittama operaatio, jonka tarkoituksena oli murtaa Leningradin piiritys. Saksalaisten rintama oli heikentynyt Stalingradin taistelun seurauksena, mikä avasi edun puna-armeijan joukoille. Neuvostoliiton hyökkäys alkoi 12. tammikuuta 1943 ja päättyi 30. tammikuuta. Hyökkäyksen seurauksena puna-armeija avasi 8 kilometriä leveän käytävän Leningradiin, johon rakennettiin rautatie jonka kautta kaupunkiin saatiin toimitettua enemmän tarvikkeita kuin Elämän tien kautta. Myöhemmin Neuvostoliitto suoritti alueella operaatio Napatähden, joka myös onnistui helpottamaan Leningradin piiritystä. Saksalaiset kuitenkin onnistuivat jatkamaan piiritystä tammikuuhun 1944 saakka, jolloin Neuvostoliitto suoritti Leningradin–Novgorodin offensiivin, joka ajoi saksalaiset lopullisesti pois Leningradin alueelta 27. tammikuuta 1944 mennessä.

title: Leningradin piiritys

text: Saksan pohjoinen armeijaryhmä ylitti heinäkuussa 1941 Velikajajoen noin 230 kilometriä Leningradista etelään. Joki kuului Pihkovan linnoitusalueeseen, joka oli osa Neuvostoliiton puolustusasemaa eli Stalinin linjaa. Saksan armeija ja Waffen-SS valtasivat Lyyssinän Nevajoen niskassa Leningradin itäpuolella 8. syyskuuta 1941. Tämä katkaisi kaupungin maayhteydet muuhun Neuvostoliittoon.

title: Leningradin piiritys

text: Saksan natsihallinnolla ei ollut aikomusta huolehtia Leningradin asukkaiden elinolosuhteista, mikäli se olisi valloittanut kaupungin. Suunnitteilla oli myös Leningradin kaupungin ja ympäröivän alueen teollisuuden täydellinen tuhoaminen.

title: Vahriselän offensiivi

text: Vahriselän offensiivi oli toisessa maailmansodassa Neuvostoliiton Leningradin rintaman ja Olhavan rintaman joukkojen tekemä hyökkäys Saksan Pohjoista armeijaryhmää vastaan elokuussa 1942. Hyökkäyksen tarkoitus oli murtaa Leningradin piiritys ja luoda huoltolinjat kaupunkiin. Hyökkäys alkoi 19. elokuuta 1942 juuri ennen kuin Saksan 11. armeijan oli tarkoitus aloittaa massiivinen hyökkäys Leningradiin 23. elokuuta. Myöhemmin Neuvostoliiton Olhavan rintaman joukot aloittivat päähyökkäyksen 27. elokuuta 1942. Neuvostoliiton hyökkäys muuttui myöhemmin pattitilanteeksi molempien osapuolten välillä. Saksalaisten aloitettua vastahyökkäyksen 21. syyskuuta he onnistuivat 10. lokakuuta 1942 mennessä palauttamaan eturintaman samalle alueelle kuin ennen puna-armeijan hyökkäystä. 15. lokakuuta saksalaiset tuhosivat viimeisetkin puna-armeijan muodostelmat alueella. Saksalaiset joutuivat hyökkäyksen seurauksena peruuttamaan suunnitellun hyökkäyksensä Leningradiin ja Pohjoinen armeijaryhmä joutui puolustuskannalle ja luovuttamaan joukkojaan Stalingradin taisteluun etelässä.

title: Saarto (sodankäynti)

text: Laajassa mielessä käsitettä saarto käytetään kuvaamaan laajojen alueiden piirittämistä. Yksi Suomen toisen maailmansodan aikaisiin tapahtumiin liittyvä saarto oli Leningradin piiritys.

title: Aleksandr Tšakovski

text: Tšakovskin teokset edustavat ankaran puoluekantaista sosialistista realismia. Trilogia "Eto bylo v Leningrade" (”Tapahtui Leningradissa”, 1944–1947) kuvaa piiritetyn kaupungin elämää. Japanin Neuvostoliitolle luovuttamaa Etelä-Sahalinia kuvaava romaani "U nas uže utro" (”Meillä on jo aamu”, 1949) sai Stalin-palkinnon. Poliittisten suurromaanien ”Piiritys” ("Blokada", 1968–1974) ja "Pobeda" (”Voitto”, 1978–1981) aiheena ovat toisen maailmansodan tapahtumat.

title: Leningradin piiritys

text: Jatkosodan alussa Suomen armeija hyökkäsi Neuvostoliittoon heinäkuussa 1941. Suomi valtasi talvisodassa menettämänsä alueet Karjalankannaksella ja ylitti talvisotaa edeltäneen rajan suoristaessaan rintamalinjan Laatokan ja Suomenlahden välillä. Täten Suomi miehitti Kirjasalon ja Valkeasaaren pullistumat. Suomi pysähtyi Stalinin linjalle Leningradin pohjoiselle puolustusvyöhykkeelle, Karjalan linnoitusalueelle syyskuun alussa taistelujen laantuessa enimmäkseen asemasodaksi. Neuvostoliiton siirrettyä vahvistuksia Suomen lohkolta saksalaisia vastaan myös Saksan pohjoisen armeijaryhmän eteneminen käytännössä pysähtyi.

title: Leningradin piiritys

text: Piirityksen aikana kaupungissa kuoli ainakin 641000 ihmistä, joidenkin arvioiden mukaan jopa yli 800000. Noin puoli miljoonaa piirityksen uhria on haudattu Leningradin liepeillä olevalle Piskarjovin hautausmaalle. Piirityksestä hengissä selvinneistä on käytetty nimitystä blokadnik (блокадник).[1] Leningrad oli ensimmäinen kaupunki, jolle myönnettiin Neuvostoliiton sankarikaupungin arvonimi vuonna 1945.[2]

title: Leningradin piiritys

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Adamovitš, Ales & Granin, Daniil (koonneet)| title = Leningradin piiritys. Kohtaloita saarretussa kaupungissa| location = Helsinki Jyväskylä| publisher = Minerva| year = 2008| version = (Blokadnaâ kniga.) Englanninkielisestä laitoksesta suomentanut Päivi Paju| id = ISBN 978-952-492-173-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Glantz, David M.| title = 900 kauhun päivää. Leningradin piiritys 1941–1944| location = Helsingissä| publisher = Ajatus| year = 2007| version = (The Siege of Leningrad 1941–1944: 900 Days of Terror, 2001.) Suomentanut Jouni Suistola| id = ISBN 978-951-20-7052-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Reid, Anna| title = Leningrad. Piiritetyn kaupungin murhenäytelmä 1941–1944| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2013| version = (Leningrad: The Epic Siege of World War II, 1941–1944, 2011.) Suomentanut Arto Häilä| id = ISBN 978-951-0-38537-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Rintala, Paavo| title = Leningradin kohtalosinfonia. Saksalaisten ja suomalaisten vuosina 1941–1943 piirittämän kaupungin ja sen asukkaitten tarina| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1968}} Citation error, replace with{{cite book| author = Seppälä, Helge| title = Leningradin saarto 1941–1944: Murhenäytelmän sävyttämä voitto| location = Helsinki Pietari| publisher = Johan Beckman Institute| year = 2003| id = ISBN 952-5412-18-0}}

title: Leningradin piiritys

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Konstantinopolin piiritys

text: Piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Mehmedin armeijaan kuului 200 000 sotilasta , joista 20 000 oli janitsaareja. Mehmed oli myös rakennuttanut laivaston, jotta kaupungin piiritys olisi täydellinen.

title: Pietari (kaupunki)

text: 22. kesäkuuta 1941 Saksan joukot hyökkäsivät Neuvostoliittoon. Saksalaiset etenivät nopeasti ja saartoivat Leningradin. Puolustuslinjan murtamiseen he pyysivät apua Suomen armeijalta, mutta marsalkka Mannerheim ei myöntynyt pyyntöön. Leningradin asukkaat joutuivat kestämään piiritystä vuoteen 1943 asti. Leningradin epäonnistunut valtaus oli Hitlerille suuri arvovalta- ja strateginen tappio, sillä kaupungin piiritys sitoi yhden kipeästi tarvitun armeijaryhmän saksalaisia joukkoja.

title: Pietari (kaupunki)

text: Saksalaisten piiritys tuhosi Leningradista 2,2 miljoonaa neliömetriä asuintiloja ja 2,8 miljoonaa vaurioitui, mistä aiheutui asuntopula sodan jälkeen. 1960-luvulle asti suuri osa kaupunkilaisista joutui elämään yhteisasunnoissa, kommunalkoissa. Samaan aikaan kaupunki kasvoi kiihkeästi, ja väkiluku ylitti nopeasti sotaa edeltävän tason. Kymmenessä vuodessa Leningradin väkiluku kasvoi viisinkertaiseksi. Monista muista neuvostokaupungeista poiketen Leningrad jälleenrakennettiin kunnioittaen vanhaa. Monet kulttuurikohteet, kuten Pietarhovi ja Puškinin palatsi rakennettiin käytännössä kokonaan uudelleen.


query: Mitä antagonisti tarkoittaa?

title: Antagonisti (lääketiede)

text: Antagonisti eli reseptorinsalpaaja on lääkeaine, joka estää toisen reseptoriin kiinnittyvän aineen vaikutusta. Rakenteensa perusteella se salpaa kohdereseptorinsa toimintaa estäen elimistön omia viestimolekyylejä ja muita reseptoriin sitoutuvia molekyylejä eli ligandeja (esimerkiksi lääkeaine) aktivoimasta reseptoria ja siihen kytkeytyvää solun fysiologista signaalinvälitysmekanismia. Antagonisti estää sekä agonistien että käänteisagonistien vaikutuksia salpaamalla niiden kohdereseptoria.

title: Antagonisti (lääketiede)

text: Palautumaton antagonisti sitoutuu kovalenttisesti reseptoriin estäen muiden ligandien reseptoriin sitoutumisen. Koska palautumatonta antagonistia ei voi syrjäyttää reseptorista, agonistin lisäys ei poista antagonismia.

title: Pimeän valtias

text: Pimeän valtias on antagonisti ja vastakohta Luojalle fantasiakirjailija Robert Jordanin Ajan pyörä -kirjoissa.

title: NMDA-reseptori

text: pienoiskuva|350px|A: NMDAR. B: GluN1-yksikköön sitoutuva kilpaileva antagonisti. C: GluN2-yksikköön sitoutuva kilpaileva antagonisti. D: allosteerinen ei-kilpaileva antagonisti. E: kanavaa salpaava ei-kilpaileva antagonisti.

title: Antagonisti (lääketiede)

text: Jos agonistin lisäys ei vaikuta antagonismiin, kyseessä on kilpailematon antagonismi, missä agonisti ei kykene syrjäyttämään reseptoriin sitoutunutta antagonistia, koska antagonisti sitoutuu reseptorissa eri kohtaan kuin agonisti.

title: Antagonisti

text: Antagonistin käsitettä voidaan käyttää myös dokumentaarisissa teksteissä, kuten elämäkerroissa, kuvaamaan kahden henkilön suhdetta. Esimerkki: ”Aarne Sihvo oli Mannerheimin antagonisti jo vuodesta 1918 alkaen.”

title: Hupertsiini A

text: Hupertsiini A on voimakas reversiibeli asetyylikoliiniesteraasi-inhibiittori ja NMDA-antagonisti. Ainakin rotilla se lisää hermokasvutekijöiden eritystä tietyntyyppisissä hermosoluissa.

title: Antagonisti

text: Antagonisti on tarinassa sankarin tai protagonistin päävastustaja.Baldick 1990: 10–11. Käsitteen alkuperä on kreikan kielen sanoissa "anti" (vasta) ja "agonistes" (taistelu), ja käsite merkitsee suomeksi ”vastustajaa”.

title: Forum-teatteri

text: 3. Antagonisti(t)(Sortaja)

title: Difenakumi

text: Difenakumi on erittäin myrkyllinen 4-hydroksikumariini K-vitamiinin antagonisti antikoagulanttina toimiva myrkky. Sitä käytetään hiirien ja rottien torjuntaan.

title: Tsopikloni

text: Tsopiklonin yleinen haittavaikutus on suun kuivuminen ja karvas, hieman metallinen maku suussa. Yliannostustapauksissa voidaan käyttää GABA-antagonisti flumatseniilia.

title: Forum-teatteri

text: Antagonisti on Forum-esityksen sortaja. Antagonisti siis aiheuttaa omalta osaltaan Protagonistin sorrettun aseman. Antagonisteja voi olla useita, ja kuten oikeassa elämässä, antagonisti ei välttämättä tiedosta sortavansa protagonistia toiminnallaan. Usein esityksen antagonistit ovat myös antagonisti-protagonisti-suhteessa toisiinsa

title: Eksitotoksisuus

text: Ionikanavatyyppisiä glutamaattireseptoreita on kolmea tyyppiä: NMDA-, kainaatti- ja AMPA-reseptorit. Eksitotoksisuus voi välittyä kaikkien näiden reseptorityyppien kautta.[1] Näiden reseptorien agonistit voivat aiheuttaa eksitotoksisuutta, mutta reseptorien toimintaa salpaavat aineet eli antagonistit puolestaan estävät eksitotoksisuutta. Tällainen antagonisti on esimerkiksi memantiini (mm. Alzheimer-lääke), joka on NMDA-reseptori antagonisti.[8] Toisaalta suuret annokset joitakin NMDA-reseptorien antagonisteja voi puolestaan aiheuttaa omanlaisiaan aivovaurioita,[9] joita kutsutaan välillä Olneyn leesioiksi.[10]

title: Hullu tiedemies

text: Hullu tiedemies on arkkityyppinen fiktiivisissä tarinoissa esiintyvä perushahmo. Hän on yleensä antagonisti eli sankarin vastustaja.

title: Narsistinen persoonallisuushäiriö

text: Narsisteja esiintyy fiktiossa niin romaaneissa, televisiosarjoissa kuin elokuvissakin. Usein narsisti on teoksen antagonisti.

title: Pragma-dialektiikka

text: Kommunikaatio nähdään vastavuoroisena toimintana, missä esimerkiksi antagonisti vastaa protagonistin esittämään argumenttiin. Protagonisti ja antagonisti ovat rooleja, joihin sisältyy määriteltyjä oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka sitten määrittävät erimielisyyden ratkaisuprosessia argumentaation eri vaiheessa.

title: Hannibal Rhodoslainen

text: Hannibal on eräs antagonisti Jukka Heikkilän historiallisessa romaanissa.

title: Aglepristoni

text: Aine on vaikutustavaltaan ensisijaisesti keltarauhashormonin antagonisti eli se estää näiden vaikutusta tarttumalla hormonireseptoriin. Samoin se on glukokortikoidien antagonisti.

title: Musta torni

text: Tarinan antagonisti Randall Flagg on todellisuudessa Purppurakuninkaan oikea käsi, Walter O’Dimn. Hän esiintyy "Musta tornin" oheella konnanhahmona myös "Lohikäärmeen silmissä". Flagg sanoo kirjan lopussa elämän olevan pyörä, joka saapuu samaan kohtaan lopussa, mikä viittaisi käsitteeseen Ka, joka tarkoittaa "Musta torni" -kielessä kohtaloa.

title: Tsolpideemi

title: Sytokiini

text: Anakinra on interleukiini-1:n reseptorin antagonisti ja sitä käytetään nivelreumaan.

title: Atsaseriini

text: Atsaseriinin annostelu on yhdistelty merkaptopuriiniin (6MP), jonka vaikutusta se vahventaa. Atsaseriini on glutamiinin vastavaikuttaja eli antagonisti.

title: Antagonisti

text: Antagonistia ei tule sekoittaa antisankariin.

title: Antagonisti

text: Usein on myös niin, että tarinasta puuttuvat hahmot, jotka olisivat luokiteltavissa sankareiksi tai konniksi. Silloin antagonisti on se hahmo, joka on tarinan päähahmon eli protagonistin päämäärien tiellä. Antagonisti ei välttämättä ole henkilö; joskus luonnonvoimat tai psyykkiset tekijät edustavat protagonistin vastavoimaa.

title: Antagonisti

text: Klassisissa tarinoissa on kysymys sankarin ja konnan kamppailusta. Protagonisti ja antagonisti on helppo tunnistaa tällaisissa tarinoissa. Kirjailijat ovat kuitenkin usein luoneet mutkikkaampia asetelmia. Tarina voidaan esimerkiksi kertoa konnan näkökulmasta, jolloin sankari onkin tarinan antagonisti. Tällöin yleensä epämiellyttävänä tai pahana esiintyvä antagonisti onkin hyveellinen tai miellyttävä hahmo, kuten Macduff Shakespearen näytelmässä Macbeth.

title: Tsaleploni

title: Esketamiini

text: Esketamiini on yleisanestesiassa käytettävä dissosiatiivinen lääkeaine. Sitä myydään kauppanimellä "Ketanest S". Esketamiini on NMDA-reseptoreiden antagonisti, ja se on ketamiinin S-enantiomeeri.

title: Antagonisti (lääketiede)

text: Luokka:Lääketiede Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Opioidiantagonistit

text: Opioidiantagonisti on opioidireseptoreihin vaikuttava antagonisti.

title: Ksorfanoli

text: Se on opioidreseptoreiden sekä antagonisti että agonisti.