query: Milloin Stephenie Meyer kirjoitti ensimmäisen kirjansa?

title: Houkutus (kirjasarja)

text: Stephenie Morgan Meyer (s. 24. joulukuuta 1973) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi esikoisromaanillaan Houkutus. Meyer syntyi Connecticutin osavaltiossa, mutta muutti jo pienenä Arizonan Phoenixiin.[7] Myöhemmin hän opiskeli englantia Brigham Youngin yliopistossa, mistä hän valmistui vuonna 1995.[7] Vuodesta 1994 lähtien Meyer on ollut naimisissa Christian ”Pancho” Meyerin kanssa, ja parilla on kolme poikaa.[7] Hän kuuluu Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon. Meyer aloitti kirjailijanuransa vuonna 2003 kirjoitettuaan unensa pohjalta esikoisteoksensa Houkutuksen, joka julkaistiin kahta vuotta myöhemmin 2005. Tätä ennen hänellä ei ollut paljoakaan kokemusta kirjoittamisesta.[8] Houkutuksen saaman suosion myötä Meyer jatkoi teoksen tarinaa vielä kolmessa kirjassa. Neliosaisen Houkutus-kirjasarjan lisäksi hän on kirjoittanut muun muassa aikuisille suunnatun scifivaikutteisen romaanin Vieras (2008).

title: Houkutus

text: Sarjan luoja Stephenie Meyer on kertonut kuinka sai ajatuksen sarjan ensimmäiseen kirjaan "Houkutukseen". Kertomansa mukaan Meyer heräsi 2. kesäkuuta 2003 nähtyään erittäin eläväntuntuista unta. Meyerin mukaan hän näki unessaan tavallisen näköisen tytön ja erittäin kaunispiirteisen vampyyripojan niityllä keskellä metsää. Hahmot keskustelivat siitä, että he olivat rakastumassa toisiinsa, mutta vampyyri tunsi suurta vetoa tytön veren tuoksua kohtaan ja joutui jatkuvasti taistelemaan itsensä kanssa, ettei tappaisi rakastettuaan yhdessä hetkessä. Herättyään Meyer pohti untaan ja kirjoitti muistiin niin paljon kuin unestaan muisti. Tästä alkaen hän kirjoitti tarinaansa joka päivä. Aluksi Meyer kirjoitti unensa niittykohtauksesta tarinan loppuun, minkä jälkeen hän siirtyi kirjan alkuun. Meyer sai tarinansa valmiiksi saman vuoden elokuussa kolmen kuukauden kirjoittamisen jälkeen. Hän jatkoi kuitenkin vielä tarinansa muokkaamista. Meyerin sisar Emily, joka oli lukenut sisarensa tarinaa, ehdotti, että Meyer yrittäisi saada kustantajan julkaisemaan tarinansa. Meyer alkoi ottaa yhteyttä eri kustannusyhtiöihin. Hän sai useita hylkäyspäätöksiä ennen kuin Little, Brown and Company -yhtiö kiinnostui hänen tarinastaan. Meyer solmi sopimuksen yhtiön kanssa, ja "Houkutus" julkaistiin lopulta 5. lokakuuta 2005.

title: Vieras (vuoden 2013 elokuva)

text: Vieras () on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut romanttinen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Andrew Niccol Stephenie Meyerin samannimisen romaanin pohjalta. Stephenie Meyer tunnetaan myös "Houkutus"-kirjasarjasta. "Vieras"-elokuvan tuottivat Stephenie Meyer, Nick Wechsler, Steve Schwartz ja Paula Mae Schwartz, ja elokuvakäsikirjoituksen tekivät Meyer ja Andrew Niccol. Elokuvan pääosia näyttelevät Saoirse Ronan, Jake Abel, Diane Kruger ja Max Irons.

title: Twilight – Uusikuu

text: Vuoden 2008 marraskuun puolivälissä Summit Entertainment julkisti hankkineensa elokuvaoikeudet Stephenie Meyerin jäljellä oleviin "Houkutus"-kirjasarjan osiin "Uusikuu", "Epäilys" ja "Aamunkoi". 22. marraskuuta 2008, vain päivä ensimmäisen elokuvan "Twilight – Houkutuksen" taloudellisesti menestyksellisen ensi-illan jälkeen, Summit ilmoitti aloittavansa tekemään elokuvaa myös kirjasarjan toisen osan "Uudenkuun" pohjalta. Stephenie Meyer kommentoi ensimmäisen elokuvan teon olleen hänelle todella positiivinen kokemus ja sanoi olevansa innoissaan saadessaan työskennellä Summitin kanssa myös toisen elokuvan teossa. "Twilight – Houkutuksen" käsikirjoituksesta vastannut Melissa Rosenberg oli alkanut kirjoittaa käsikirjoitusta "Uudenkuun" pohjalta jo ennen ensimmäisen elokuvan ensi-iltaa ja antoi käsikirjoituksen ensimmäisen vedoksen Summitille ensimmäisen elokuvan avausviikonloppuna marraskuussa 2008.

title: Houkutus (kirjasarja)

text: Stephenie Meyer on kertonut saaneensa idean sarjan ensimmäiseen kirjaan Houkutukseen 2. kesäkuuta 2003 näkemästään erittäin eläväntuntuisesta unesta, jossa oli tavallisen näköinen tyttö ja erittäin kaunispiirteinen vampyyripoika niityllä keskellä metsää. Hahmot keskustelivat siitä, että olivat rakastumassa toisiinsa, mutta vampyyri tunsi suurta vetoa tytön veren tuoksua kohtaan ja joutui jatkuvasti taistelemaan itsensä kanssa, ettei tappaisi rakastettuaan yhdessä silmänräpäyksessä. Meyer kiinnostui unestaan ja kirjoitti sen ylös tietokoneelleen, jottei unohtaisi sitä. Hänellä ei ollut juurikaan kokemusta kirjoittajana, mutta siitä huolimatta alkoi kirjoittaa tarinaa joka päivä. Unen tytön Meyer nimesi Isabellaksi omalle tyttärelleen säästämänsä nimen mukaan, kun taas vampyyripojasta tuli Edward Kotiopettajattaren romaani- ja Järki ja tunteet -teoksien samannimisten hahmojen mukaan. Romaanin tapahtumat hän päätti sijoittaa sateiseen paikkaan ja päätyi Washingtonin osavaltiossa sijaitsevaan Forksin pikkukaupunkiin. Aluksi Meyer kirjoitti unensa niittykohtauksen tarinan loppuun, minkä jälkeen hän siirtyi kirjoittamaan kirjan alkua. Hän sai tarinansa valmiiksi elokuussa 2003 kolmen kuukauden kirjoittamisen jälkeen, mutta jatkoi vielä tarinansa muokkaamista.[8]

title: Rachelle Lefevre

text: Vuonna 2008 Lefevre näytteli Victoria-nimistä vaarallista vampyyria yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjasarjaan perustuvassa elokuvassa "Twilight – Houkutus". Saadakseen roolin Lefevre kirjoitti elokuvan ohjaajalle Catherine Hardwickelle kiihkeän kirjeen kertoakseen kuinka paljon halusi työskennellä Hardwicken kanssa. Lefevre on kuvaillut hahmoaan "täysin pahansuovaksi, täysin vaistonvaraiseksi, erittäin häijyksi ja hyvin kissamaiseksi". Luettuaan kirjailijan kuvailleen Victoriaa kissamaiseksi Lefevre katsoi YouTube-sivustolta videoita leijonan hyökkäyksistä voidakseen erottaa hahmonsa liikkeet tavallisista ihmisistä. Hän otti myös trapetsi-tunteja valmistautuakseen elokuvaan.

title: Decode

text: Paramore kirjoitti kappaleen varta vasten "Twilight – Houkutus" -elokuvaa varten. Elokuva perustuu Stephenie Meyerin "Houkutus"-kirjasarjan samannimiseen ensimmäiseen osaan. Paramoren laulaja Hayley Williams on kertonut kuuluvansa kirjasarjan ihailijoihin ja on sanonut:

title: Stephenie Meyer

text: Meyerin oli määrä kirjoittaa Midnight Sun -niminen, sarjan ensimmäisen osan uudelleen kertova teos Edwardin näkökulmasta, mutta sen luonnoksien vuodettua internetiin hän lopetti sen kirjoittamisen. Midnight Sunin luonnokset ovat nähtävissä Meyerin kotisivuilla.[14] Meyer on kirjoittanut myös lisätietoa Houkutus-sarjasta sisältävän teoksen nimeltä The Twilight Saga: The Official Guide, jonka julkaisupäivää ei ole ilmoitettu.[15] Tähän lisätietoa sisältävään kokoelmaan Meyer teki myös pienoisromaanin Bree Tannerin lyhyt elämä.

title: Epäilys (kirja)

text: Bree Tannerin lyhyt elämä ("The Short Second Life of Bree Tanner") on lyhyt novelli (novella), jonka on kirjoittanut kirjailija Stephenie Meyer ja se kuuluu "Houkutus - kirjasarjaan". Se kertoo vastasyntyneestä vampyyristä nimeltä Bree Tanner, joka esiintyy ensimmäisen ja viimeisen kerran "Epäilyksessä". Bree on nuori, yksi Victorian luomista vampyyreistä tämän vastasyntyneiden vampyyrien armeijaan, joiden tehtävänä on tuhota Cullenit. Kirja on kirjoitettu Breen näkökulmasta, vaikka koko kirjasarja on suurimmaksi osaksi kirjoitettu päähenkilön, Bella Swanin, näkökulmasta. Meyer antoi ohjaaja David Sladen, käsikirjoittaja Melissa Rosenbergin ja muutaman näyttelijän lukea kirjan tarinan kirjaan perustuvan elokuvan "Twilight – Epäilys" ollessa tuotannossa. Se julkaistiin 5. kesäkuuta 2010 Yhdysvalloissa ja 11. kesäkuuta 2010 Suomessa.

title: Midnight Sun

text: Midnight Sun on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin suositun "Houkutus"-kirjasarjan suunniteltu osa. Sen on määrä kertoa kirjasarjan ensimmäisen osan, "Houkutuksen", tarina vampyyri Edward Cullenin näkökulmasta. Meyerin mukaan "Midnight Sun" on ainoa kirja, jonka hän suunnittelee kirjoittavansa uudelleen Edwardin näkökulmasta.

title: Stephenie Meyer

text: Meyer teki 750000 dollarin sopimuksen Houkutuksen julkaisemisesta yhdysvaltalaisen Little, Brown and Company -kustantamon kanssa[12]. Sopimus kattoi myös kolmen muun osan julkaisun. Houkutus julkaistiin vuonna 2005 ja menestyi hyvin. Se oli muun muassa New York Timesin ja Publishers Weeklyn valinta vuoden parhaaksi kirjaksi vuonna 2005.[13] Meyer jatkoi kirjasarjaa vielä kolmen osan verran. Houkutusta seurasivat Uusikuu vuonna 2006 (suom. 2007), Epäilys vuonna 2007 (suom. 2008) ja Aamunkoi vuonna 2008 (suom. 2009). Kirjasarja käännettiin suomeksi vuosina 2005–2009 WSOY:n kustantamana.

title: Stephenie Meyer

text: Houkutus-kirjojen tapahtumat sijoittuvat pieneen Forksin kaupunkiin Yhdysvaltain Washingtonin osavaltiossa. Kaupunki on saanut paljon huomiota, ja kunnianosoituksena kirjailijalle se juhlii Stephenie Meyer -päivää Bella Swan -hahmon syntymäpäivänä 13. syyskuuta.[29] Sarjan suosio on lisännyt matkailua kaupunkiin, ja kaupunkilaiset alkoivat esimerkiksi myydä sarjaan liittyviä tuotteita sekä järjestää Houkutus-aiheisia kiertokäyntejä Forksissa ja sen lähialueilla.[30]

title: Stephenie Meyer

text: Meyer kuuluu Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkkoon. Hän ei esimerkiksi uskonsa vuoksi juo alkoholia tai polta tupakkaa.[10] Nuoruudessaan Meyer haaveili urasta kirjailijana ja opiskeli englantia yliopistossa, mutta harkitsi kuitenkin ryhtymistä asianajajaksi, koska ei uskonut voivansa menestyä kirjailijana. Ensimmäisen lapsensa Gaben synnyttyä hän hylkäsi ajatuksen urasta lain parissa ja jäi kotiäidiksi.[10]

title: Twilight – Houkutus

text: Twilight – Houkutus () on yhdysvaltalainen vuoden 2008 elokuva. Sen on ohjannut Catherine Hardwicke ja käsikirjoittanut Melissa Rosenberg yhdessä Hardwicken kanssa. Sen pääosissa näyttelevät muun muassa Kristen Stewart ja Robert Pattinson. "Twilight – Houkutus" perustuu yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman kirjasarjan ensimmäiseen osaan "Houkutus". Se on Summit Entertainmentin tuottaman Meyerin kirjoihin perustuvan elokuvasarjan ensimmäinen osa, ja sitä seuraavat vuoden 2009 "Twilight – Uusikuu" ja vuoden 2010 "Twilight – Epäilys".

title: Bella Swan

text: Sarjan luoja Stephenie Meyer on kertonut kuinka sai idean sarjan ensimmäiseen kirjaan Houkutukseen. Kertomansa mukaan Meyer heräsi 2. kesäkuuta 2003 nähtyään erittäin eläväntuntuista unta. Meyerin mukaan hän näki unessaan tavallisen näköisen lukiolaistytön ja erittäin kaunispiirteisen vampyyripojan niityllä keskellä metsää. Hahmot keskustelivat siitä, että he olivat rakastumassa toisiinsa, mutta vampyyri tunsi suurta himoa tytön veren tuoksua kohtaan ja joutui toistuvasti taistelemaan itsehillintänsä kanssa, ettei tappaisi rakastettuaan yhdessä pienessä hetkessä.[1]

title: Stephenie Meyer

text: Stephenie Meyer (o.s. Morgan, s. 24. joulukuuta 1973 Hartford, Connecticut) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan neliosaisesta romanttisesta fantasiasarjasta Houkutus (). Kirjasarjan ensimmäinen osa, vuonna 2005 julkaistu Houkutus, oli Meyerin esikoisteos. Meyerin Houkutus-sarjan kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti yli 42 miljoonaa kappaletta,[1][2] ja sarjaa on käännetty 37 kielelle.[3] Vuonna 2005 Publishers Weekly -lehti valitsi Meyerin yhdeksi vuoden lupaavimmista uusista kirjailijoista.[4]

title: Uusikuu (kirja)

text: "Uusikuu", joka kuuluu fantasiakirjasarja "Houkutukseen", on jatkoa sarjan ensimmäiselle osalle "Houkutukselle" (2005). Alun perin kirjasarjan luoja Stephenie Meyer ei ollut suunnitellut kirjoittavansa "Houkutukselle" jatkoa. Sen valmistuttua Meyer alkoi kuitenkin kirjoittaa sille epilogeja, joista lopulta tuli usean sadan sivun mittaisia. Meyer tajusi että halusi kirjoittaa vielä lisää sarjan maailmasta ja alkoi kirjoittaa "Houkutukselle" jatko-osaa, josta lopulta muodostui "Uusikuu". Kirjan kirjoittaminen kesti Meyeriltä noin viisi kuukautta, minkä jälkeen hän alkoi muokata kirjaa. "Uusikuu" julkaistiin Yhdysvalloissa 6. syyskuuta 2006.

title: Houkutus (kirjasarja)

text: Stephenie Meyerin mukaan Houkutuksen kirjat kertovat, synkistäkin teemoista huolimatta, "elämästä ja rakkaudesta", eivät "kuolemasta tai himosta".[37] Houkutus-sarjan teemoihin kuuluvat myös valinnat ja vapaa tahto,[38] jotka ovat Meyerille tärkeitä teemoja.[36] Hän on kertonut, että esimerkiksi Edward-vampyyrin tekemä valinta pidättäytyä juomasta ihmisverta on yksi sarjan kantavia teemoja.[38] Hänen mukaansa jokainen kykenee olosuhteistaan huolimatta aina tekemään valinnan.[38]

title: Bree Tannerin lyhyt elämä

text: Bree Tannerin lyhyt elämä (The Short Second Life of Bree Tanner) on kirja, jonka on kirjoittanut kirjailija Stephenie Meyer ja se kuuluu Houkutus-kirjasarjaan. Se kertoo vastasyntyneestä vampyyristä nimeltä Bree Tanner, joka esiintyy ensimmäisen ja viimeisen kerran kirjasarjan kolmannessa osassa Epäilys. Bree on nuori, yksi Victorian luomista vampyyreistä tämän vastasyntyneiden vampyyrien armeijaan, joiden tehtävänä on tuhota Cullenit. Kirja on kirjoitettu Breen näkökulmasta, vaikka koko kirjasarja on suurimmaksi osaksi kirjoitettu päähenkilön, Bella Swanin, näkökulmasta.[1] Meyer antoi ohjaaja David Sladen, käsikirjoittaja Melissa Rosenbergin ja muutaman näyttelijän lukea kirjan tarinan kirjaan perustuvan elokuvan Twilight – Epäilys ollessa tuotannossa.[2] Bree ei elä pitkää elämää vampyyrina: suomennetun Epäilyksen teoksessa hän tulee ensi kertaa esiin sivulla 475 ja kuolee sivulla 483.

title: Kristen Stewart

text: Vuonna 2007 Stewart valittiin esittämään Bella Swania yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman "Houkutus"-kirjasarjan samannimiseen ensimmäiseen osaan perustuvassa elokuvassa "Twilight – Houkutus" (2008). Hänen vastanäyttelijänään oli Robert Pattinson, joka esittää Bellan ihastusta Edward Cullenia. Elokuvasta tuli suuri taloudellinen menestys sen tuottaessa yli 382 miljoonaa dollaria. Stewart sai monia palkintoja roolissaan elokuvassa, kuten parhaan naispääosan MTV Movie Awardin vuonna 2009. Stewart jatkoi rooliaan Bella Swanina elokuvan jatko-osissa "Twilight – Uusikuu" (2009) ja "Twilight – Epäilys" (2010). Kuten "Twilight – Houkutus", molemmat elokuvat perustuvat Stephenie Meyerin luomiin jatko-osiin "Uusikuu" ja "Epäilys".

title: Xavier Samuel

text: Samuel teki debyyttinsä kameroiden edessä vuonna 2003 televisiosarjassa "McLeodin tyttäret". Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän sai vuoden 2006 elokuvasta "". Hän esiintyi myös muissa australialaisissa elokuvissa, kuten "September" (2007) ja "Newcastle" (2008). Vuonna 2009 Samuel valittiin näyttelemään Riley-nimistä vastasyntynyttä vampyyria Stephenie Meyerin kirjoihin perustuvan elokuvasarjan kolmannessa osassa "Twilight – Epäilys" (2010). Se oli hänen ensimmäinen roolinsa yhdysvaltalaisessa elokuvassa.

title: Stephenie Meyer

text: USA Todayn mukaan Houkutuksen neljä osaa olivat vuoden 2008 myydyimmät kirjat Yhdysvalloissa,[5] ja Meyerin kustantaja arvioi hänen kirjojensa myyneen kyseisenä vuonna 22 miljoonaa kappaletta. Meyer on ensimmäinen kirjailija, joka on teoksillaan vallannut USA Todayn listan neljä kärkipaikkaa.[6] Meyer on Houkutus-sarjan lisäksi kirjoittanut myös aikuisille suunnatun tieteisromaanin Vieras (2008). Meyer pääsi vuonna 2009 sijalle 26 talouslehti Forbesin kokoamalle listalle maailman vaikutusvaltaisimmista julkisuuden henkilöistä[7].

title: Jacob Black

text: Stephenie Meyer kertoi, että Jacobin piti aluksi olla vain henkilö jonka puheista Bella tajuaisi Culleneiden olevan vampyyreja. Meyer kuitenkin piti hahmosta niin paljon, että päätti antaa hänelle isomman roolin seuraavassa kirjassaan ja Meyer kutsuukin Jacobia ”lempilahjaksi, jonka "Uusikuu" antoi minulle.”

title: Houkutus (kirjasarja)

text: Houkutus () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittama kirjasarja. Sarja kertoo teini-ikäisestä Isabella ”Bella” Swanista, joka rakastuu Edward Cullen -nimiseen vampyyriin. Tyylilajiltaan Houkutus on sekoitus fantasiaa ja romantiikkaa. Sarjan ensimmäinen osa Houkutus () ilmestyi vuonna 2005 ja neljäs osa Aamunkoi () vuonna 2008. Meyer on suunnitellut jatkavansa Houkutuksen tarinaa teoksessa Midnight Sun, joka kertoo ensimmäisen kirjan tarinan Edward-vampyyrin näkökulmasta.[1] Hän on lisäksi kirjoittanut Houkutus – Kuvitettu opas vampyyrisaagaan () -oppaan sarjan maailmaan 2011.[2]

title: Bella Swan

text: Kirjoissa Bella kuvaillaan kalpeaksi. Hänellä on ruskeat silmät ja hiukset. Tätä yksityiskohtaisempaa kuvausta kirjoissa ei hänestä anneta. Stephenie Meyerin mukaan hän vältti hahmon tarkempaa kuvausta, jotta lukijat kykenisivät paremmin samaistumaan Bellaan.[3] Meyer painottaa jättäneensä Bellan tarkan ulkonäön tulkittavaksi lukijoille itselleen, mutta nettisivuillaan kertoo kuinka itse näkee hahmon[3]:

title: Stephenie Meyer

text: Meyerin Houkutus-sarja julkaistiin vuosina 2005–2008. Kirjasarja kertoo nuoresta Bella Swan -nimisestä tytöstä, joka rakastuu Edward Cullen -nimiseen vampyyripoikaan. Kertomansa mukaan Meyer sai ajatuksen kirjasarjaan unestaan, jossa tyttö ja vampyyripoika keskustelivat suhteestaan ja siitä miten vampyyripojan oli taisteltava vastaan haluaan juoda tytön verta.[11] Seuraavana päivänä, vuoden 2003 kesäkuussa Meyer alkoi kirjoittaa unensa pohjalta esikoisromaaniaan Houkutus.[11]

title: Houkutus (kirjasarja)

text: Bree Tannerin lyhyt elämä (The Short Second Life of Bree Tanner) on lyhyt romaani (novella), jonka on kirjoittanut kirjailija Stephenie Meyer ja joka kuuluu Houkutus-kirjasarjaan. Se kertoo vastasyntyneestä vampyyristä nimeltä Bree Tanner, joka esiintyy ensimmäisen ja viimeisen kerran Epäilyksessä. Teini-ikäinen Bree on yksi Victorian luomista vampyyreistä tämän vastasyntyneiden vampyyrien armeijaan, jonka tehtävänä on tuhota Cullenit. Kirja on kirjoitettu Breen näkökulmasta, vaikka koko kirjasarja on suurimmaksi osaksi kirjoitettu päähenkilön, Bella Swanin, näkökulmasta.[23] Meyer antoi ohjaaja David Sladen, käsikirjoittaja Melissa Rosenbergin ja muutaman näyttelijän lukea kirjan tarinan kirjaan perustuvan elokuvan Twilight – Epäilys ollessa tuotannossa.[24] Se julkaistiin 5. kesäkuuta 2010 Yhdysvalloissa ja 11. kesäkuuta 2010 Suomessa.[25][26]

title: Quileutet

text: Yksi Stephenie Meyerin "Houkutus"-kirjasarjan ja siihen perustuvien elokuvien päähenkilöistä, Jacob Black, on syntyperältään quileute. Kirjojen fantasiamaailmassa hän ja osa muista quileuteista pystyy muuttamaan muotoaan susiksi.

title: Twilight (elokuvasarja)

text: Elokuvan sävellyksen teki Carter Burwell.[11] Elokuvan soundtrackin julkaisi Chop Shop Records yhdessä Atlantic Recordsin kanssa 4. marraskuuta 2008.[12] Musiikkisuunnittelija Alexandra Patsavas valitsi soundtrackille tulleet kappaleet.[13] Stephenie Meyer oli osittain mukana kappaleiden valinnassa.[14] Soundtrack nousi Billboard 200 -listan kärkeen ja on myynyt yli 2,2 miljoona kappaletta.[15] Paramore-yhtyeen "Decode" oli ensimmäinen soundtrackilta julkaistu single. Se ilmestyi yksinoikeudella viralliselle Paramore Fanclubin sivulle sekä Stephenie Meyerin virallisille kotisivuille on 1. lokakuuta 2008. "Decoden" musiikkivideo, joka sisältää kohtauksia Twilight – Houkutuksesta, julkaistiin 3. marraskuuta 2008.[16] Toisena singlenä soundtrackilta julkaistiin Perry Farrellin kappale "Go All The Way (Into the Twilight)".[17] Se julkaistiin 23. lokakuuta 2008 Stephenie Meyerin kotisivuilla.[18]

title: Stephenie Meyer

text: Stephenie Meyerin vanhemmat olivat Stephen ja Candy Morgan. Meyerillä on viisi sisarusta: Seth, Emily, Jacob, Paul ja Heidi. Etunimensä epätavallisen kirjoitusasun hän sai isänsä Stephenin nimen pohjalta.[8] Meyerin ollessa nelivuotias hänen perheensä muutti Connecticutista Arizonan osavaltion pääkaupunkiin Phoenixiin. Hän kävi Chaparralin lukiota Scottsdalessa ja jatkoi opiskelua Utahin Provossa sijaitsevassa Brigham Youngin yliopistossa, missä hänen pääaineenaan oli englanti.[9] Meyer valmistui yliopistosta vuonna 1995. Vuonna 1994 Meyer meni naimisiin Christian ”Pancho” Meyerin kanssa. Pariskunnalla on kolme poikaa: Gabe, Seth ja Eli.[8]


query: Mitä tarkoitetaan ns. ekologisella lokerolla?

title: Ekologia

text: Myös lajien sisällä on kilpailua. Vain parhaat yksilöt selviytyvät. Tämä auttaa poistamaan huonoja geenejä perimästä ja parhaat ominaisuudet yleistyvät. Ekosysteemissä jokaisella lajilla on oma ekologinen lokero eli ekolokero. Gausen periaatteen eli syrjäyttävän kilpailun periaatteen mukaan kaksi samalla alueella elävää lajia eivät voi pysyvästi elää samassa lokerossa. Samassa ekologisessa lokerossa elävien lajien välille syntyy kilpailu, jonka vahvempi laji voittaa.

title: William R. Catton, Jr.

text: Catton yhdisteli kirjassaan ekologian käsitteistöä sosiologiseen analyysiin. Otsikko Overshoot tarkoittaa ylilyöntiä, eli ympäristön kestävän kantokyvyn ylittävää populaatiota. Kantokyky voidaan hetkellisesti ylittää, mutta resurssien loppuessa populaatio romahtaa. Catton katsoo ympäristön kantokyvyn olevan merkittävä ihmiskunnan historiaa muovannut tekijä. Kantokykyä on voitu kasvattaa kahdella tavalla: joko valtaamalla ekologisia lokeroita muilta eliölajeilta (takeover) tai kuluttamalla uusiutumattomia luonnonvaroja (drawdown). Nämä keinot voidaan käyttää kuitenkin vain kerran; esimerkiksi kun Pohjois-Amerikka oli 1800-luvun loppuun mennessä otettu tärkeimmiltä osiltaan maanviljelyksen käyttöön, ei uutta maata ollut missään päin maailmaa enää tarjolla. Lisää kasvua voitiin tuottaa fossiilisten polttoaineiden avulla, mutta nämä tulevat jossakin vaiheessa loppumaan, eikä ympäristö sen jälkeen voi ylläpitää useiksi miljardeiksi kasvanutta ihmisväestöä. Seurauksena on väestöllinen ja yhteiskunnallinen romahdus.

title: Avisaurus

text: Paleontologit uskovat, että "Avisauruksilla" oli pitkä kasvukausi, mutta ne jättivät poikaset selviytymään omin avuin lähes heti poikasten kuoriuduttua. Tästä seurauksena "Avisaurukset" saattoivat kuulua eri ekologisiin lokeroihin elinikänsä aikana, ennemmin kuin ne olisivat heti olleet petoeläimiä.

title: Kiivit

text: Kiivien evoluutio on kiistanalainen. Ne ovat kuitenkin kehittyneet ympäristössä, jossa ainoat maanisäkkäät ovat olleet lepakkoja. Tällöin linnut ja jossain määrin myös matelijat ovat täyttäneet ekologisia lokeroita, jotka muualla maailmassa ovat tyypillisiä nisäkkäille. Linnuksi kiivi onkin hyvin nisäkäsmäinen, koska sillä on monia nisäkäsmäisiä piirteitä: esimerkiksi kuulo- ja hajuaisti ovat hyvät, toisin kuin linnuilla yleensä.

title: Ekologinen lokero

text: Lajin ekologinen lokero vaikuttaa myös muihin lajeihin. Lajit kilpailevat sitä rajummin, mitä enemmän niiden ekologiset lokerot menevät päällekkäin. Ekologisen lokeron käsitettä käytetäänkin paljon lajien välisten kilpailutilanteiden tarkasteluun. Kilpailutilanteessa ekologinen lokero yleensä kutistuu toteutuneeksi lokeroksi. Esimerkiksi talvella parveksi lyöttäytyvät tiaiset ruokailevat puun eri osissa, vaikka tiaislajit kesällä käyttäisivätkin samoja puun osia. Yleensä ekologinen lokero palautuu normaalikokoonsa kilpailun vähetessä (kesällä tiaiset ruokailevat suuremmilla alueilla puuta), mutta mikäli kilpailu jatkuu pitkään, voi ekologinen lokero muuttua pysyvästi. Luonnonlakina pidetään sitä, että kaksi lajia, joiden ekologiset lokerot ovat samat, eivät voi asuttaa samaa aluetta pitkään.

title: Seksuaalivalinta

text: Populaation koiraiden lisääntymismenestys voi vaihdella ekologisista lokeroista ja elinympäristöstä riippuen. Esimerkiksi kirjoahvenpopulaatiossa osa koiraista ruokailee rantavedessä, osa mieluummin avovedessä. Niinpä populaatiossa voi kehittyä kahdenlaisia naaraita: toiset suosivat rantavedessä ruokailevia koiraita ja toiset avoveden koiraita. Näin sukupuolivalinta voi johtaa sympatriseen lajiutumiseen.

title: Toisenvaraisuus

text: Eläinlajit ovat kukin erikoistuneet tiettyyn ekologiseen lokeroon. Monet lajit ovat erikoistuneet käyttämään vain yhdentyyppistä ravintoa. Tästä esimerkkinä ovat ruohonsyöjät. Tundralla ja muilla kylmillä alueilla ravintoketjut ovat yksinkertaisempia kuin lauhkeilla vyöhykkeillä ja trooppisilla alueilla.

title: Sudenpesänkangas

text: Se on pinta-alaltaan edellistä suurempi, 467 hehtaarin laajuinen. Kummallakaan aarnimetsäalueella ei ole hakattu puita 150 vuoteen, joten siellä on vanhoja lehmuksia ja samalla maassa vapaasti mätäneviä kaatuneita puita, jotka tarjoavat ekologisen lokeron monille eläin- ja kasvilajeille, jotka eivät voisi kasvaa talousmetsissä.

title: Darwininsirkut

text: Darwininsirkut (tunnetaan myös darwininpeippoina) on neljäntoista läheistä sukua olevan eri lajin varpuslinturyhmä, jonka edustajia tavataan vain Galápagossaarilla ja Galápagossaarilta 960 kilometriä kaakkoon olevalla Kookossaarella. Galápagossaarilta voi tavata 13 lajia ja Kookossaarelta yhden kotoperäisen lajin. Darwininsirkkujen alkuperäiskanta on tuntematon, mutta niiden oletetaan saaneen alkunsa yhdestä ainoasta saarelle eksyneestä lajista, mahdollisesti kantamuoto oli saintluciansirkkunen Saint Lucian saarelta Karibialta. Kukin laji on hiljalleen ajan kuluessa ottanut haltuun oman ekologisen lokeronsa. Leviäminen oli helppoa vähäisen ravinnosta kilpailun vuoksi. Darwininsirkut muodostavat parhaan lintumaailmassa tavattavan esimerkin sopeutumisen suuntautumisesta eri ekologisiin lokeroihin.

title: Nisäkkäät

text: Dinosaurukset estivät nisäkkäitä kehittymästä kasvi- ja lihansyöjiksi sekä päiväaktiivisiksi, sillä ne dominoivat juuri näitä ekologisia lokeroita. Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti dinosaurusten kuoltua sukupuuttoon nopeasti koko maapallolta. Syynä oli meteoriitin iskeytyminen Maahan liitukauden lopulla noin 65 miljoonaa vuotta sitten, mikä muutti maapallon elinoloja niin dramaattisesti, että dinosaurusten elinmahdollisuudet kävivät mahdottomiksi. Olojen muutos ei vaikuttanut näin suuresti vähällä ravinnolla pärjääviin ja pienempikokoisiin nisäkkäisiin. Ekologisten lokeroiden tyhjentyminen tarjosi nisäkkäille mahdollisuuden täyttää nämä uudelleen. Nisäkkäät siis kasvoivat suuremmiksi, tottuivat uuteen ravintoon ja alkoivat liikkua päiväsaikaan. Tämä tarkoitti myös nopeaa lajiutumista. Nisäkkäät ovatkin liitukauden lopun massasukupuuton jälkeen hallinneet maanpäällistä elämää. Osa nisäkkäistä alkoi sopeutua myös muuhun kuin maaelämään, kuten ilmassa eläneet varhaiset lepakot ja merielämään sopeutuneet valaat.

title: Australian eläimistö

text: Australian nisäkkäiden fossiilihistoria on rikas, samoin sen valikoima säilyneitä nisäkäslajeja, joista enemmistönä ovat pussieläimet. Fossiilitutkimuksista käy ilmi, että nokkaeläimiä on elänyt Australiassa jo varhaisliitukaudella 145–99 miljoonaa vuotta sitten,[6] ja että pussieläimet ja istukalliset nisäkkäät ovat peräisin eoseenikaudelta 56–34 miljoonan vuoden takaa.[7] Vaikka Australiassa oli eoseenikaudella yhtä aikaa pussieläimiä ja istukallisia nisäkkäitä, vain pussieläimet ovat selvinneet hengissä nykypäivään. Istukalliset nisäkkäät ilmestyivät Australiaan uudestaan mioseenikaudella, kun Australia liikkui lähemmäs Indonesiaa. Kaivauksissa on löydetty tältä ajalta peräisin olevia lepakoiden ja rottien fossiileja. Pussieläimet kehittyivät täyttämään tiettyjä ekologisia lokeroita, ja monissa tapauksissa ne ovat fyysisesti samankaltaisia kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan samoissa lokeroissa elävät istukalliset nisäkkäät. Ilmiötä kutsutaan konvergentiksi evoluutioksi.[8] Esimerkiksi pussihukalla on huomattavia samankaltaisuuksia koiraeläinten, kuten suden, kanssa, ja pussiliito-oravat ja liito-oravat ovat sopeutuneet samalla tavalla puissa liikkuvaan elämäntapaan.

title: Fanerotsooinen aioni

text:
Nisäkkäät jotka olivat joskus triaskaudella kehittyneet nisäkäsmaisista matelijoista, valtasivat nopeasti
dinosaurusten jättämät ekologiset lokerot. Tapahtui jälleen kerran sopeutumislevittäytyminen, adaptiivinen radiaatio.
Liitukauden lopulla olivat saaneet muotonsa myös nykyiset linnut. Nisäkkäät kehittyivät suunnilleen nykyiseen muotoonsa tertiäärikaudella. Kvartäärikausi merkitsi ihmisen kehittymistä ihmisapinoista ja apinaihmisistä. Nyt elämme jääkauden jälkeistä holoseenikautta.

title: Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change

text: Suuressa lamassa kasvua eivät kuitenkaan vielä rajoittaneet ympäristötekijät, koska suurin osa fossiilisista polttoaineista oli vielä käyttämättä. Lama syntyi, koska yhteiskunnan kehitys ei pysynyt teollistumisen perässä. Teollisuustuotanto kasvoi lainarahalla, mutta maataloudessa ja teollisuuden yksinkertaisissa ammateissa toimineet ihmiset eivät kyenneet ostamaan tuotteita. Catton nimittää tilannetta olemassa olevien ekologisten lokeroiden "saturoitumiseksi". Tilanne ratkaistiin tuottamalla uusia ekologisia lokeroita, eli luomalla uusia työpaikkoja ensin sotateollisuuteen ja myöhemmin muuhun teollisuuteen sekä palvelualoille. Siirtyessään näihin lokeroihin ihmisten vaikutus ympäristöön kasvoi; heistä tuli "homo colossuksia". Koska "homo colossus" on riippuvainen fossiilisista polttoaineista, ei strategia voi toimia ikuisesti. Nykyiset kehitysmaat eivät myöskään koskaan voi toteuttaa strategiaa, koska maailman resurssit eivät riitä siihen, että kaikki kuluttaisivat kuten länsimainen "homo colossus".

title: Laji

text: Ekologisessa lajikäsitteessä luokittelussa otetaan huomioon erot eliöiden ekologiassa ja käyttäytymisessä. Laji määritellään ryhmänä, joka asuttaa muista poikkeavaa ekologista lokeroa.

title: Vredefort-kraatteri

text: Jotkut kytkevät Vredefortin aitotumaisten syntyyn. Tällöin katastrofi olisi pyyhkinyt esitumaisia lajeja pois, mikä olisi jättänyt ekologisia lokeroita aitotumaisille. Toisaalta voi epäillä, onko aitotumaisten synty aivan näin yksinkertaisen sattuman tulosta.

title: Jyrsijät

text: Eoseenikauden loppupuolella (n. 38–45 mvs.) jyrsijät alkoivat uudestaan monimuotoistua nopeasti. Tämä sattui juuri samaan aikaan kuin nisäkkäiden alkuajoilta lähtien elinvoimaisena ollut Multituberculata-nisäkkäät kuolivat sukupuuttoon. Multituberculata-nisäkkäät muistuttivat ulkoisesti erittäin paljon jyrsijöitä ja söivät samaa ruokavaliota, joten niiden kuoltua jyrsijät ottivat hallitsevan aseman niiden ekologisissa lokeroissa.[3]

title: Merilintu

text: Merilinnut ovat lintuja, jotka ovat sopeutuneet elämään meriympäristöissä. Vaikka merilintujen elintavat, käyttäytyminen ja fysiologia suuresti vaihtelevat, niiden kehityksessä on esiintynyt huomattavaa konvergenttia evoluutiota, kun samat ympäristön asettamat haasteet ja ekologiset lokerot ovat johtaneet samanlaisiin adaptaatioihin.

title: Ekologinen lokero

text: Ekologisen lokeron termin mainitsi ensimmäistä kertaa Roswell H. Johnson vuonna 1910. Ensimmäisenä termiä käytti artikkelissa Joseph Grinnell vuonna 1917. Brittiläinen ekologi Charles Elton määritteli ekologisen lokeron vuonna 1927 ja vaati sitä yleisempään käyttöön lajien kuvailussa. Ekologisen lokeron käsite on muuttunut vuosien mittaan, ja nykyisen kaltainen G. Evelyn Hutchinsonin muotoilema ekologisen lokeron määritelmä on peräisin vuodelta 1957. Esimerkiksi vuonna 1967 kehitellyllä MacArthurin ja Levinsin indeksillä voidaan tutkia matemaattisesti eri lajien ekologisten lokerojen päällekkäisyyttä.

title: Yhteiskunnallinen romahdus

text: Useimmat teollisen yhteiskunnan romahdusta koskevat teoriat hyökkäävät juuri tätä loputtomuuden ajatusta vastaan. William Catton esitti kirjassaan "" kaiken historiallisen kasvun voineen tapahtua vain kahdella tavalla: valtaamalla ekologisia lokeroita muilta eliölajeilta tai kuluttamalla uusiutumattomia luonnonvaroja. Molemmilla strategioilla on rajansa. Ekologisia lokeroita on maapallolla rajallisesti, ja koska ihminen on riippuvainen ekosysteemeistä, tuhoutuu ihmisen oma elinympäristö jo ennen kuin ne vallataan kaikki. Uusiutumattomat luonnonvarat puolestaan ovat maapallolla yhtä lailla rajallisia. Hänen mukaansa ajatus loputtomuudesta ja ihmisen riippumattomuudesta ympäristön rajoituksista syntyi aikakaudella, jolloin resursseja oli vielä runsaasti ja helposti saatavilla. Loputon kasvu tuntui mahdolliselta, koska kasvun rajat eivät vielä olleet näkyvissä.

title: Triaskauden joukkotuho

text: Puolet silloisesta lajistosta kuoli sukupuuttoon. Joukkotuho avasi kuivalle maalle ekologisia lokeroita dinosaurusten kehitykselle. Merieläinten tuho oli melko nopea.

title: Pussipäästäiset

text: Pussipäästäiset elävät Andien syrjäisissä metsissä ja ruohomailla. Hyönteissyöjien puuttuessa Etelä-Amerikasta pussipäästäiset täyttävät niiden ekologisen lokeron.

title: Siivetönruokki

text: Siivetönruokki ja pingviinit ovat esimerkki konvergentista evoluutiosta, jossa eliöt jotka eivät ole toisilleen läheistä sukua kehittävät samantapaisia piirteitä samankaltaisen elinympäristönsä ja ekologisen lokeronsa ansiosta. Lentokyvyttöminä, kalaa syövinä viileän ilmanalan merilintuina siivetönruokit elivät vastaavassa ekologisessa lokerossa kuin eteläisen pallonpuoliskon pingviinit, mikä johti myös niiden elintapojen ja ulkonäön samankaltaisuuteen.

title: Life-peli

text: On syytä huomata, että syövät oliot voivat syödä vain tietyntyyppisiä liikkujia ja niiden täytyy tulla tietystä suunnasta. Tätä seikkaa voidaan ajatella eräänlaisena vastineena ekologiselle lokerolle.

title: Vesikko

text: Osasyyksi vesikon katoamiseen Suomesta on epäilty voimakasta minkkikantaa, joka olisi syrjäyttänyt sen voimakkaampana samaan ekologiseen lokeroon sijoittuvana eläimenä. Minkki on alun perin pohjoisamerikkalainen laji. Tutkimusten mukaan vesikkokannan pieneneminen alkoi kuitenkin jo ennen minkin voimakasta leviämistä. On arveltu, että vahva minkkikanta estää tehokkaasti vesikon paluun tai palautumisen Suomeen.

title: Goanna

text: Goanna on yleisnimitys "Varanus"-sukuisille australialaisille varaaneille sekä joillekin Etelä-Aasiassa eläville liskoille. Lajeja on yhteensä noin 30, joista 25:tä tavataan Australiassa. Goannat muodostavat monimuotoisen lihansyöjämatelijoiden ryhmän: eri lajien koot vaihtelevat suuresti ja ne kuuluvat moneen ekologiseen lokeroon. Goanna on näkyvästi esillä aboriginaalien myyteissä ja Australian kansanperinteessä.

title: Ekologinen lokero

text: Kun kilpailevien lajien ekologiset lokerot osuvat päällekkäin jonkin tekijän suhteen, mutta ei toisen, puhutaan lokeroiden komplementaarisuudesta. Esimerkiksi talvisessa tiaisparvessa tiaisten ekologiset lokerot saattavat mennä päällekkäin ravinnon suhteen, mutta lokerot eivät käytännössä ole päällekkäin, koska linnut ruokailevat puun eri osissa. Päällekkäisyyttä aiheuttava tekijä on tällöin ravinto, ja toinen, ei-päällekkäinen tekijä on ruokailupaikan sijainti.

title: Deinogalerix

text: "Deinogalerix" täytti keskikokoisten petoeläinten ekologisen lokeron. Ne pääsivät luultavasti varsin nopeasti ekosysteemin huipulle. Ne pystyivät syömään kaikenlasia pieniä eläimiä mutta myös joskus selkärangattomia.

title: Johdatus evoluutioon

text: Australiassa elää pussieläimiä edelleen, ja ne ovat sopeutuneet vastaaviin ekologisiin lokeroihin kuin nisäkkäät muussa maailmassa. Esim. siinä missä muussa maailmassa on susia, hiiriä ja maamyyriä, on Australiassa pussihukka, pussihiiri ja pussimaamyyrä. Tämä on myös esimerkki konvergenssista.

title: Ekologinen lokero

text: Esimerkkinä ekologisen lokeron käsitteen avulla tapahtuvasta tutkimuksesta on seuraava myyrähavainto. Pohjois-Euroopan myyriä tutkittaessa on huomattu, että pienempiä myyriä esiintyy useamman kaltaisissa ympäristöissä kuin isompia myyrälajeja. Tämä johtuu siitä, että isommat ja vahvemmat myyrät ovat vallanneet suotuisimman lokeron, ja pienet lajit joutuvat tyytymään erilaisiin vähemmän suotuisiin lokeroihin, joissa isommat lajit eivät menesty.

title: Ekologinen lokero

text: Koska kaikkia moninaisia ympäristötekijöitä on vaikea määrittää, on ekologisen lokeron täydellinen määrittäminen käytännössä hyvin vaikeaa, ellei mahdotonta.


query: Ovatko luistimet suomalainen keksintö?

title: Luistin

text: Manchester Metropolitan -yliopiston tutkimuksen mukaan eteläinen Suomi sopisi parhaiten luistinten keksimisalueeksi. Vanhimmat Pohjois-Euroopasta löydetyt eläimen luista valmistetut luistimet on ajoitettu 5000 vuoden päähän. Luistinten keksimiseen uskotaan johtaneen sen, että ne helpottivat liikkumista ja siten elannon hankkimista. Federico Formentin ja Alberto Minettin johtaman tutkimusryhmän mukaan Suomen asukkaat pystyivät hyödyntämään keksintöä pitkään muita paremmin hyväkseen.[1]. Tulos perustuu matemaattiseen malliin, jonka mukaan Suomen oloissa luusta tehtyjen luistinten käyttö vähentää energiankulutusta 10 %. Norjassa vastaava säästö on 3 % ja Ruotsissa, Saksassa sekä Alankomaissa alle prosentti. Väitettä tukee myös se, että eteläisessä Suomessa on tiheimmin järviä sadan neliökilometrin alueella. Tuolloin luistimilla olisi liikuttu eteenpäin sauvojen avulla. Luistimilla ei potkittu vauhtia. Museoviraston mukaan Suomesta ei tiettävästi kuitenkaan ole löydetty kivikautisia luistimia. [2]

title: Ovako Imatra

text: Vuonna 1991 Imatran tehtaasta muodostui Imatra Steel Oy, kun ruotsalainen AB SKF ja suomalainen Wärtsilän seuraajayhtiö Metra Oy jakoivat silloisen Ovako-konsernin. Henkilöstöä terästehtaalla työskenteli noin 600. Metallitelaketjut kuuluivat Imatra Steel -yhtiöön Fiskarsin osan perintönä. Tämä liiketoiminta siirrettiin vuonna 1993 osaksi Loimaalla toimivaa OFA Oy:tä.

title: A. I. Virtanen

text: Artturi Ilmari Virtanen (15. tammikuuta 1895 Helsinki – 11. marraskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kemisti, professori ja Suomen Akatemian ensimmäinen esimies. Hänen tunnetuin keksintönsä on AIV-rehu, jonka ansiosta hänet palkittiin vuonna 1945 Nobelin kemianpalkinnolla.

title: Suomalainen sauna

text: Kiinnostus suomalaisen saunan alkuperästä alkoi tutkijoiden keskuudessa 1800-luvun lopulla. Suomen kielen professori August Ahlqvist arveli 1871 sanaston perusteella, että sauna oli siirtynyt bysanttilaisesta kulttuurista slaavien kautta Suomeen. Lääketieteen tohtori Max Buch pyrki puolestaan todistamaan, että sauna oli suomalainen keksintö. Hän yhdisti "Kalevalan" saunaan arvelemalla, että Nestorin kronikassa kerrotaan nimenomaan "Kalevalan" sankareiden saunakulttuurista. Buchin ansiosta saunan alkuperän on pitkään kuviteltu olevan suomalainen.

title: Jaroslav Otevřel

text: 11. helmikuuta 1996 pelattu ottelu Porin Ässät - Jyp HT jäi Otevřelin viimeiseksi peliksi. Ottelun kolmannessa erässä hänen luistimensa tarttuivat vastustajan luistimiin, ja hän lensi leuka edellä Jyp-pelaaja Vitali Karamnovin polveen. Hänen kaularankansa vioittui, mikä johti halvaantumiseen kaulasta alaspäin.

title: Kupoliteltta

text: Kupoliteltan kehitti suomalainen Jarl Lönnqvist 1930-luvulla. Hän patentoi keksintönsä (suomalainen patentti no 26.102) . Tuotteelle annettiin nimeksi Sopu-teltta ja tuotetta valmisti Telttaliike Sopu Oy. Sodan jälkeen, kun tuontitavaraa säännösteltiin, piti Sopu-teltankin ostamiseen saada lupa Kansanhuoltolautakunnalta .

title: Rullaluistelu

text:
Rullaluistimia on käytännössä kahdenlaisia: ”perinteisiä” (quad skates) ja inline-luistimia. Inline-luistimissa kaikki renkaat ovat peräkkäin kiskossa kengän alla (peräkkäin eli ”in-line”) , kun taas perinteisissä luistimissa renkaita on kaksi paria, edessä ja takana. Nykyisin suurin osa Suomessa käytetyistä rullaluistimista on inline-luistimia.
Maratonluistimet ovat yleensä neljä- tai viisipyöräisiä. Renkaat ovat suurehkot (84–110 mm) ja kenkä on yleensä matalampi kuin muissa luistintyypeissä, käytännössä nykyään tavallisen lenkkitossun tasoa. Käyttötarkoituksia ovat esimerkiksi pitkän matkan luistelu ja maratonit. Hyvin usein luistimien kanssa käytetään sauvoja, jotta rasitusta saataisiin jaettua koko keholle.

title: Nike Bauer

text: Bauer perustettiin vuonna 1927 Kitchenerissä, Ontariossa, Kanadassa. Bauer valmisti vuonna 1933 ensimmäisenä luistimia, joissa terä oli yhdistetty jalkineeseen. Vuonna 1994 Bauer alkoi käyttää rei'itettyä TUUK-asennuspohjaa, jolla terä kiinnitettiin luistimen kenkäosaan. Luistimista tuli kevyempiä ja kestävämpiä, mikä vaikutti jääkiekon pelaamiseen.

title: Rullaluistelu

text: Inline-luistimissa on usein 80-84millimetrin renkaat, tosin rengaskoko on viime vuosina kasvanut yli 90 mm:n. Renkaita on yleensä neljä kappaletta. Luistimen varsi on hieman korkeampi kuin maratonluistimissa ja kisko hieman lyhyempi. Käyttötarkoituksena on pääsääntöisesti huvi- tai kuntoliikunta erilaisilla lenkeillä, luistelu kaupungissa ja muu vastaava toiminta. Kisko on lyhyempi kuin maratonluistimissa, joten luistin on ketterämpi ja kevyempi liikuteltava esimerkiksi juuri kaupunkioloissa.

title: Pelillistäminen

text: Ekapeli on suomalainen keksintö, jonka avulla on mahdollista opetella lukemisen ja laskemisen alkeita. Peli on suunnattu esikouluikäisille ja siitä löytyy eri taitotasoja. Peli myös mukautuu pelaajan taitoihin.

title: Elektroniputki

text: Elektroniputki keksittiin ennen ensimmäistä maailmansotaa. Vuonna 1883 havaitun Edison-efektin perusteella Sir John Ambrose Fleming kehitti vuonna 1904[1] tyhjiöputkeen perustuvan diodin. Lee de Forest kehitteli edelleen Flemingin keksintöä lisäämällä putkeen hilan, jonka jännitteen määrää säätelemällä voitiin ohjata elektronivirran suuruutta. Suomalainen Eric Tigerstedt keksi muovailla hilasta sylinterin, joka ympäröi katodia. Tämä paransi putken suoritusarvoja ratkaisevasti. Keksintö sai nimekseen triodi, ja se merkitsi mullistusta radiotekniikalle ja elektroniikalle.

title: Opioidiepidemia

text: Opioidiepidemiaa hillitään Opiant Pharmaceuticals -yhtiön naloksonia sisältävällä "Narcan"-nenäsumutteella jota markkinoi Adapt Pharma. Nenäsumute on suomalainen keksintö.

title: Ovako Imatra

text: Suomalainen Ovako ja ruotsalainen SKF Steel fuusioituivat vuonna 1986 Ovako Steel -nimiseksi yhtiöksi. Siitä irrotettiin seuraavana vuonna 1987 Länsi-Uusimaan yksiköt Imatran terästehtaan jäädessä ainoaksi suomalaiseksi terästuotantoyksiköksi.

title: Rullaluistelu

text: Freestyleluistimissa eli bleideissä renkaat ovat yleensä hyvin pieniä, vain 53–60 millimetriä halkaisijaltaan. Kisko on juuri ja juuri kengän pituinen ja rengasmäärä on 2–4 luistinta kohden. Keskimmäiset renkaat on usein korvattu muovisilla grindirenkailla. Grindi-temppujen tekeminen onnistuu luistimen pohjassa, kiskon vieressä olevilla nk. grindipaloilla, kiskon keskiosan kololla sekä ulkokengässä olevalla backslide-platella. Luistimia käytetään pääasiassa samanlaisiin tarkoituksiin kuin rullalautaa. Temppujen tekeminen onnistuu esimerkiksi rampeissa, parkeissa, erilaisissa kurbeissa ja kaiteilla.

title: Retkiluistelu

text: Retkiluistelu (ruots. långfärdsskridsko, engl. nordic skating) on luistelua luonnonjäillä. Nykyiseen muotoonsa laji on kehittynyt 1900-luvulla Ruotsissa, josta laji on kulkeutunut Suomeen. Retkiluistelussa käytetään pitkäteräisiä luistimia, joissa kenkänä on hiihtomono kärkisiteellä tai vaelluskenkä remmisiteellä. Luistelumonoa käytettäessä kantapää jää irralliseksi, remmisiteellä se on kiinni luistimessa. Pitkän ja kapean terän ansiosta luistin liukuu herkästi ja terän etureunan loivan nousun vuoksi luistin kulkee hyvin myös epätasaisella jäällä.

title: Syvyyspommi

text: Lentokoneesta pudottaminen on suomalainen keksintö. Keksijä oli ilmavoimien kapteeni, Mannerheim-ristin ritari Birger Ek vuonna 1942. Hän havaitsi, etteivät tavalliset lentopommit pystyneet venäläisten sukellusveneiden vahvoihin painerunkoihin. Eräs laivaston upseeri kertoi hänelle syvyyspommeista ja monen mutkan jälkeen niitä saatiinkin käyttöön. Keksintö oli alusta alkaen menestys. Suomesta se levisi pian ulkomaillekin ja esimerkiksi Britanniassa sitä kehitettiin edelleen. Tärkein ero entiseen oli siinä, että näiden pommien laukeamissyvyyden saattoi säätää tarpeen mukaan lennon aikana erillisellä reperterikellolla. Suomalaisiin syvyyspommeihin syvyydet laitettiin jo varikolla eikä niitä voinut lennolla enää säätää. Keksintö oli avainasemassa, kun Atlantin saattueille järjestettiin Islannista käsin jatkuva lentovartio, ja sillä on merkittävä osuus Atlantin taistelun voitossa.[1]

title: Taitoluistin

text: Naisten taitoluistimet ovat yleensä valkoisia ja miesten mustia. Muodostelmaluistelujoukkueet maalavat joskus luistimensa beigeksi, (mutta yleensä muodostelmaluistelijoille on jo valmiiksi beiget luistimet) tai jollain muulla yhtenäisellä värillä.

title: Savustuspussi

text: Savustuspussi on suomalainen keksintö, joka mahdollistaa kalan, kanan, lihan, makkaratuotteiden ja vihannesten savustamisen sähköuuneissa ja grilleissä. Tiiviisti suljettavissa olevan foliopussin pohjalle on sijoitettu savustukseen soveltuvaa ainesta, kuten leppälastua, josta pussin kuumetessa pienistä rei'istä pussin ruokaa sisältävään osaan erittyvä savu yhdessä kuumuuden kanssa valmistaa ruoan ja antaa siihen savuaromin ilman, että savu leviää pussin ulkopuolelle. Keksintö on levinnyt maailmanlaajuiseen kaupalliseen menestykseen ja saanut huomiota esimerkiksi Yhdysvalloissa sekä yleislehdistössä että ruoka-alan lehdissä.

title: Keksintö

text: Keksintö on olemassa olevan ongelman tai tarpeen uusi tai yllättävä ratkaisu joka on sovellettavissa käytäntöön. Se on innovatiivinen esine, prosessi tai tekniikka ja usein keksintö perustuu jo olemassa olevan tekniikan uudenlaiseen soveltamiseen. Keksinnölle voidaan myöntää patentti, joka takaa keksijälle laillisen oikeuden keksintöönsä. Kyseessä on periaatteessa tuotekehityksen kaltainen toiminta tai osa sitä, mutta tuotekehitystä käytetään yleensä nimityksenä laajamittaisemmasta ja enemmän varsinaiseen tuotteen hyödyntämiseen keskittyvästä toiminnasta.Naisten keksimiä ovat muun muassa sirkkeli (1813), autonlämmitin (1893), tuulilasinpyyhkimet (1903), tiskikone (Josephine Cochrane, 1887), sähköinen jääkaappi (Florence Parpart, 1914), radio-ohjauksen taajuushyppely (filmitähti Hedy Lamarr, 1942) ja astiankuivauskaappi (suomalainen Maiju Gebhard, 1945).

title: Luistelu

text: Luistelu on jäällä tapahtuvaa liikuntaa, jossa käytetään erityisesti tähän tarkoitukseen soveltuvia jalkineita eli luistimia. Luistimessa on joko kiinteä tai irrotettava metalliterä, joka liukuu kevyesti jään pintaa pitkin ja mahdollistaa siten nopean liikkumisen. Luistelua voidaan harrastaa joko luonnonjäällä tai tähän tarkoitukseen jäädytetyllä luistinradalla.

title: Luistin

text: Taitoluistelussa käytettävissä taitoluistimissa on terän kärjessä hammastus (piikit), mikä mahdollistaa lajille ominaisten hyppyjen tekemisen. Taitoluistelun alalajeissa muodostelmaluistelussa ja jäätanssissa käytettävissä erikoisluistimissa on madalletut varret ja lyhyemmät terät joka tekee kaarien ja askelten tekemisestä helpompaa. Jääkiekkoon suunnitellut luistimet eli hokkarit on nykyään tavallisesti valmistettu muovista, nahasta ja ballistisesta nailonista. Terät ovat kengän pohjan mittaiset, niissä on kanttaukset ja terän muoto on hieman pyöreä. Jääpallossa käytetään samantapaisia luistimia kuin jääkiekossa. Nilkkatuki on matalampi ja terä on suunniteltu pitempää liukua ja kovempia nopeuksia varten. Pikaluistelussa käytettävissä klaps-luistimissa on pitkät terät ja irtoava kantapäärakenne samaan tapaan kuin suksen siteissä. Kaukalopikaluistelussa käytettävissä luistimissa terää on siirretty kengän pohjan vasemmalle reunalle, mikä helpottaa luistelua jyrkissä kaarteissa. Retkiluistelussa käytettävissä luisteluterissä on usein kiinni suksen side, johon voidaan normaalisti kiinnittää hiihtokenkä eli mono. Rullaluistelussa käytetään rullaluistimia, joissa terän sijasta on pyörät. Tämä mahdollistaa liikkumisen esimerkiksi asfaltilla.

title: Sauna

text: 1800-luvun lopulla tutkijoita alkoi kiinnostaa kysymys suomalaisen saunan alkuperästä. Suomen kielen professori August Ahlqvist arveli 1871 sanaston perusteella, että sauna oli siirtynyt bysanttilaisesta kulttuurista slaavien kautta Suomeen. Lääketieteen tohtori Max Buch pyrki puolestaan todistamaan, että sauna oli suomalainen keksintö. Hän yhdisti Kalevalan saunaan arvelemalla, että Nestorin kronikassa kerrotaan nimenomaan Kalevalan sankareiden saunakulttuurista. Buchin ansiosta saunan alkuperän on pitkään kuviteltu olevan suomalainen.[9]

title: Viinuri luistimilla

text: "Viinuri luistimilla" -elokuvan innoittamana oli todennäköisesti Fred Karnon ”Skating”-sketsi, vaikkakin yhtäläisyydet ovat melko pinnallisia. Elokuva ei ollut täysin kehittynyt lyhytelokuva vaan lähinnä eräänlainen kohtaussarja, jossa tapahtumat sijoittuivat ravintolaan ja luisteluradalle. "Viinuri luistimilla" sai ensi-iltansa 4. joulukuuta 1916, ja se oli Chaplinin viimeinen elokuva vuonna 1916. Elokuvan arvosteluista nousi kohua, kun New York Tribunen Heywood Broun syytti Chaplinia yli-ihmismoraalista. Brounin ei ollut todennäköisesti kirjoittanut aivan tosissaan, mutta monet lukijat olettivat, että kirjoitus oli tehty tosissaan. "Viinuri luistimilla" oli kuitenkin aikansa suosituimpia Chaplin-elokuvia, ja se oli myös Chaplinin ensimmäinen elokuva, jota esitettiin myös Saksassa. Elokuvan Berliinin-ensi-ilta oli 2. syyskuuta 1921.

title: Katukiekko

text: Katukiekko eli katu- tai tossulätkä on joukkuepeli, jota pelataan jääkiekkokaukalossa ilman luistimia kahden joukkueen välillä. Kaukalossa ei ole jäätä ja pinta sama kuin rullakiekossa. Pelaajilla on luistimia lukuun ottamatta täysi jääkiekkovarustus ja pelivälineenä muovinen pallo.

title: Cam Ward

text: Ward jatkaa yhä Carolina Hurricanesin ykkösmaalivahtina. Ward voitti myös maailmanmestaruuden Kanadan paidassa 2007. Kaudella Ward loukkaantui Rick Nashin luistimen viiltäessä häntä jalkaan. Kyseessä oli jo Wardin uran toinen kerta, kun hän loukkaantui vastustajan luistimesta.

title: Viinuri luistimilla

text: Viinuri luistimilla tai Charlie rullaluistimilla ("The Rink") on Charles Chaplinin ohjaama ja käsikirjoittama vuoden 1916 yhdysvaltalainen lyhyt mykkäelokuva.

title: Luistin

text: Brittiläisen tietosanakirja Encyclopædia Britannican mukaan luistelu keksittiin todennäköisimmin Skandinaviassa noin 1000 eaa.[3] Luistimien terät valmistettiin hirven, härän, poron tai muiden eläinten luista. Tarkalleen ei tiedetä, koska metallinen terä tuli luistimiin, mutta varhaiset alankomaalaiset piirrokset kuvaavat metalliterällä varustettuja luistimia.[3] 1800-luvun loppuun mennessä luistimissa oli puiset jalansijat, joihin oli kiinnitetty metalliset terät, sekä nahkaiset kiinnitysremmit. Luistinta kehitti merkittävästi yhdysvaltalainen E. W. Bushnell vuonna 1850, jolloin hän esitteli ensimmäisenä kokoteräksiset luistimet. Taitoluistimien kärjessä olevat piikit kehitettiin vuoden 1900 jälkeen. Piikit auttavat tiettyjen hyppyjen tekemisessä.[3]

title: Luistin

text: Toistaiseksi ei olla kyetty selittämään miksi luistimet toimivat. Yleinen luulo on, että luistelu on mahdollista, koska luistimien terä aiheuttaa jäähän paineen, jonka ansiosta jään sulamispiste alenee ja jää sulaa. Tutkimuksissa on kuitenkin todettu, ettei paine kasva niin suureksi että se alentaisi jään sulamispistettä tarpeeksi. Toinen selitys on, että terän ja jään välinen kitka sulattaa jään hetkeksi ja luistimet liikkuisivat sulan vesipatsaan päällä.

title: Dallaspulla

text: Dallaspulla on pulla, jossa on vaniljarahkatäyte. Nimestään huolimatta dallaspulla ei liity Dallasin kaupunkiin, vaan se on täysin suomalainen keksintö.

title: Freestylerullaluistelu

text: 1990-luvun lopulla markkinoille tuli Universal Frame System (UFS), mikä mahdollistaa eri merkkisten kiskojen käyttämisen luistimissa. Kiinnitysruuvien reiät ovat samassa kohdassa kiskon tai luistimen koosta huolimatta.


query: Kuka omistaa Audi merkin?

title: Audi

text: Audi Groupin pääomistaja on Volkswagen Group, jonka omistuksessa 99,55 prosenttia osakepääomasta.[1] Audin päämaja sijaitsee Ingolstadtissa Saksassa, missä on myös yhtiön päätehdas. Audi valmistaa autoja Saksassa lisäksi Neckarsulmissa. Audin tehtaita on myös Italiassa, Unkarissa, Espanjassa, Belgiassa, Slovakiassa, Intiassa, Thaimaassa ja Kiinassa.[2]

title: FC Ingolstadt 04

text: Paikallinen autonvalmistaja Audi omistaa Ingolstadtin jalkapallostadionin ja harjoituskeskuksen sekä 20 % itse seurasta toimien samalla sen pääsponsorina.

title: Audi

text: ”Audi Brand Groupiin” kuuluu kolme automerkkiä, Audi, Seat ja Lamborghini. Lisäksi siihen kuuluu moottoripyöriä valmistava Ducati. Audi Group toimitti vuonna 2012 yhteensä 1634312 autoa asiakkaille; näistä pääosa oli Audeja. Yritys toimitti lisäksi hieman yli kaksituhatta Lamborghinia ja noin 175000 muuta Volkswagen Groupiin kuuluvaa automerkkiä. Ducatin moottoripyöriä Audi toimitti 16768 kappaletta.[2]

title: Audi A4 (B5)

text: Audi A4 B5 (Typ 8D) on Audi A4:n ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1994–2001. Se pohjautuu nimensä mukaisesti B5-pohjalevyyn, joka oli käytössä myös Volkswagen Passatissa ja Škoda Superbissa, joiden kanssa Audi A4 jakoi suurimman osan tekniikastaan. Audi A4 B5 korvasi Audi 80:n ja sen seuraajaksi tuli Audi A4 B6.

title: Audi

text: Audi 50 Audi 60 Audi S2 A2 80/90 100/200 Coupe Cabriolet Quattro Audi V8

title: Nopeusvalvontakamera

text: Vuonna 2017 nopeusvalvontakameroiden kuvauskohteina olivat Suomessa useimmin BMW-, Audi- ja Mercedes-Benz-merkeillä ajavat. Harvimmin ylinopeudesta rangaistiin Toyotalla, Suzukilla ja Ladalla ajavia. Ajettuja kilometrejä kohti peltipoliisi välähti useimmin amerikkalaismerkkien Dodge, Jeep ja Chevrolet kohdalla.

title: FAW

text: Vuonna 2015 yhtiö ilmoitti myyneensä runsas 2,8 miljoonaa yhteysyrityksissä tehtyä tai itse suunnittelemaansa autoa. Suosituimpia olivat kiinalaisvalmisteiset Volkswagen- (1 140 000 kpl), Audi- (510 000 kpl) ja Toyota-merkkiset autot (610 000 kpl). FAWin omista merkeistä Besturnia myytiin 149 000 ja Hongqi-merkkiä ("Punalippu") runsas 5 000 kappaletta. Jiefangin kuorma-autotehdas myi 142 000 kuorma-autoa.

title: Audi 100

text: Neljäs sukupolvi tuli markkinoille vuonna 1990 ja seuraavana vuonna esiteltiin uusi Avant-malli. Audi 100 C4:stä on valmistettu myös S4-versiota, jota oli saatavana 2,2 litran turbomoottorilla sekä 4,2-litraisella V8-moottorilla. Vuoden 1994 kesällä Audi muutti mallisarjojensa nimiä, ja myös Audi 100 sai uuden Audi A6 -nimen. C4-koriin Audi tarjosi ensimmäistä kertaa nelivedon yhteyteen dieselmoottoria vuodesta 1994 alkaen.

title: Audi Coupé

text: Vuonna 1988 esitelty toisen sukupolven Coupé perustuu sedan-koriseen Audi 80 (B3) -malliin, joka oli tullut markkinoille kahta vuotta aikaisemmin. Se oli saatavana myös urheilullisempana Audi S2 -versiona. Lisäksi Coupéen perustuu avomalli Audi Cabriolet.

title: SEAT

text: SEAT on espanjalainen autonvalmistaja ja osa Volkswagen-konsernia. Yhtiön kotipaikka sijaitsee Espanjan Martorellissa (Barcelona), jossa valmistetaan vuosittain lähes 500 000 autoa. Autojen tekniikka on samaa Volkswagen-konsernin muiden merkkien eli Audin, Volkswagenin ja Škodan kanssa. Konsernin eri merkkien välisessä markkinointistrategiassa SEAT edustaa urheilullisuutta yhdessä Audin ja Lamborghinin kanssa niin sanotussa ”Audi Brand Groupissa”. Vuonna 2015 SEATin eniten valmistettu malli oli SEAT Leon ja suurin markkina-alue Saksa.

title: Rover Group

text: Sittemmin Ford myi Land Roverin intialaiselle Tata Motorsille, joka omistaa nykyisin oikeudet myös Rover-merkkiin. Lisäksi se omistaa Land Roverin ja Jaguarin – kuin myös Daimler- ja Lanchester-merkit.

title: Audi 80

text: Audi paranteli alkuperäistä 80-mallia B2-pohjaiseksi vuonna 1978. Se kasvoi toiseen sukupolveen ehtiessään sisarmalliaan Passatia suuremmaksi. Tässä versiossa, jota myytiin nimellä Audi 4000 Pohjois-Amerikassa, oli uudenlainen runkorakenne. Audi Coupé, Audi Quattro ja Audi Sport Quattro pohjautuivat B2-runkoon. Paremmin varusteltu versio Audi 90 sisälsi viisisylinterisen moottorin. Vuonna 1979 saataville tuli dieselmoottori, jota käytettiin myös Volkswagen Golfissa, Passatissa ja Transporterissa. Nelivedolla varustetut quattro-mallit Audi 80- ja 90-malleista tulivat vuonna 1983. Sedaneita valmistettiin 1987 asti, mutta Coupéa jatkettiin vielä yhden vuoden tämän jälkeen.

title: Audi 80

text: Toisena urheilullisista malleista esiteltiin vuonna 1994 S2 Avantin pohjalta suunniteltu Audi RS2 Avant. Tämä oli ensimmäinen versio Audin niin sanotusta RS (RennSport) -mallisarjasta, sekä Audin erittäin suorituskykyisistä mutta käytännöllisistä farmarimalleista. Autoja valmistettiin rajoitettu sarja Audin ja Porschen yhteistyönä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta vain Euroopan markkinoille. Suorituskyvyn autolle antoi tuttu S2-mallista perua oleva 2,2-litrainen viisisylinterinen turboahdettu moottori (ADU) Porschen muokkaamana, jossa teholukemat olivat muutosten jälkeen 315 hevosvoimaa. Autossa oli luonnollisesti jatkuva neliveto ja kuusivaihteinen vaihteisto, suorituskyky oli nykyistenkin standardien mukaan huima 4,8 sekuntia 0–100 km/h sekä huippunopeus 262 km/h. Auton jousitus- ja alustaratkaisut olivat pitkälti Porschen käsialaa, kuten myös auton jarrut ja vanteet olivat Porschen valmistetta, rengaskoon ollessa 245/40ZR17. Ulkopinnasta RS2-malli oli varustettu Porsche 964 Turbo -mallin peilein sekä ”Audi/Porsche RS2” -merkein maskissa ja takaluukun kannessa. Sisätila- ja mukavuusvarusteluina autossa olivat kolmipuolainen sport-ohjauspyörä, sporttiset istuimet kokonahkaisina tai nahka–mokka-yhdistelmäisinä, puu- tai hiilikuitusomistepaneloinnit ja valkopohjaiset mittaristot. Autossa oli myös kuljettajan turvatyyny vakiona sekä Audin procon-ten (Programmed Contraction-Tension) -turvajärjestelmä. RS2-mallia suunniteltiin valmistettavan 2 200 kappaletta, mutta suuren kysynnän vuoksi lopulta 2 891 autoa valmistettiin.

title: Audi 50

text: Audi 50 on Audin vuosina 1974–1978 valmistama pieni henkilöautomalli, joka oli Volkswagen Polon sisarmalli. Näistä kahdesta Polo oli pelkistetympi ja varustelultaan karumpi. Audi 50:tä myytiin vain Euroopassa, eikä se mennyt kovin hyvin kaupaksi. Vuonna 1975 Audi 50 maksoi Suomessa 28 480 markkaa (vuoden 2005 rahassa 19 450 euroa), joka oli lähes 10 000 markkaa enemmän kuin sitä hieman suuremman Volkswagen Golfin hinta, 19 980 markkaa (13 650 euroa). Valmistuksen päättyessä Audi 50 -malleja oli valmistettu yhteensä 180 000 kappaletta. Auton suunnittelusta vastasi Ludwig Kraus. Suomessa Audi 50 -autoja rekisteröitiin vain 150 kappaletta.

title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Merkki on tuotekohtainen. Hyvää Suomesta -merkin omistaa ja sitä hallinnoi Ruokatieto Yhdistys ry. Merkin käyttäjät ovat yhdistyksen jäseniä ja rahoittavat toiminnan jäsenmaksuillaan.

title: Audi

text: 1930-luvulla autovalmistajat Audi, DKW, Horch ja Wanderer sulautuivat Auto Union AG -nimiseksi yhtiöksi. Audi-merkin neljä rengasta kuvaavat näitä neljää yhtiötä.

title: Audi RS4

text: Audi RS4 on urheilullinen henkilöauto, joka pohjautuu Audi A4 -malliin. Audi RS4:ssä on Audi A4 -mallin korirakenne, mutta se on varustettu tehokkaammalla moottorilla, isommilla jarruilla ja urheilullisemmalla alustalla.

title: Audi 100

text: Audi 100:n ensimmäinen sukupolvi esiteltiin marraskuussa 1968 ja markkinoille se ehti seuraavana vuonna. Kyseessä oli tällöin suurin Audi-merkin alla myyty henkilöauto. C1-pohjalevylle valmistettua autoa myytiin kaksi- ja neliovisina sedaneina sekä coupé-mallina.

title: Audi 100

text: Toinen sukupolvi (Typ43 C2) tuli markkinoille vuonna 1977. Tällöin Audi esitteli myös ensimmäisenä maailmassa viisisylinterisen bensiinimoottorin. Hieman myöhemmin saataville tuli myös viisisylinterinen dieselmoottori. Coupé-mallin valmistus lopetettiin ja sen tilalle tuli Avant-nimellä markkinoitu viisiovinen hatchback-malli. Yhdysvalloissa autoa myytiin Audi 5000 -nimeillä. Vuonna 1977 valmistettiin myös miljoonas Audi 100 -malli. Vuonna 1980 esiteltiin Audi 200, joka oli 100-mallin turboahdetulla moottorilla varustettu huippumalli.

title: Ožujsko

text: Ožujsko (5,2 t-%) on kroatialainen lagertyyppinen olut. Sitä on tehty 1890-luvulta, ja se on Zagrebačka pivovaran tärkein merkki. Zagrebačka pivovara on osa StarBeviä, jonka ennen omisti Anheuser-Busch InBev ja joka vuonna 2009 myytiin CVC Capital Partnersille. StarBev omistaa myös esimerkiksi Staropramen-merkin.

title: Horch

text: Saksalaista Horch-merkkistä autoa valmistettiin vuosina 1904–1940, sekä 1954-1957. Itäsaksalaisen Horchin ja länsisaksalaisen emoyhtiö Auto-Unionin kiista Horch-nimen käyttöoikeudesta päättyi vuonna 1957 jäljemmän eduksi. Näin Horch-merkki poistui toistaiseksi käytöstä, vaikkakin Audin oli lehdistössä uumoiltu suunnittelevan perinnenimen uudelleen käyttöön ottamista C3-tyypin 100- ja 200-malliensa yläpuolelle edustusautoluokkaan sijoittuvassa nelivetoisessa sedan-mallissaan, mikä tuli kuitenkin viimein Horch- tai 300-nimien sijaan markkinoille mallinimellä Audi V8 (tyyppi 4C, 1988-1994).

title: Audi 80

text: Audi 80 on Audin ylemmän keskiluokan automallien sarja, joita valmistettiin vuosina 1972–1995. Sen alusta oli alun perin sama kuin Volkswagen Passatissa. Audi 80:n korvasi Audi A4.

title: Audi S -mallit

text: S3-nimellä on valmistettu kolmen eri mallisukupolven autoja (8L, 8P ja 8V). Auton Korimalli on 3-ovinen viistoperä, joskin vuosina 2008 - 2012 on tarjolla ollut myös 5-ovinen Sportback. Kaikille näille on yhteistä mm. Haldex-tyyppinen neliveto, poikittain asennettu nelisylinterinen turboahdettu bensiinimoottori ja vakiovarusteisena vaihteistona kuusiportainen manuaali. Toisen sukupolven S3 oli tarjolla myös 6-vaihteisella öljykytkimellä varustetulla kaksoiskytkinvaihteistolla. Kolmannen sukupolven kaksoiskytkinvaihteisto on 6-portainen ja kevyempää kuivakytkintyyppiä, facelitin myötä kaksoiskytkinvaihteisto muuttui 7-portaiseksi (2016).Audi käyttää kaksoiskytkinvaihteistoistaan markkinointinimeä S-tronic. Teknisesti vaihteisto vastaa VW-konsernin DSG-vaihteistoa. Vuonna 2012 esitelty kolmannen sukupolven Audi S3 tarjoaa merkin S-malliston korkeimman litratehon: 110 kW/litra.

title: Rover

text: Shanghai Automotive Industry Corporation (SAIC), joka omisti oikeudet Rover 75 -mallin suunnitelmiin (ostettu 67 miljoonalla punnalla ennen MG Roverin kaatumista) ja oli myös tehnyt tarjouksen MG Roverista, esitteli oman versionsa Rover 75:stä vuoden 2006 lopussa. Heinäkuussa 2006 SAIC ilmoitti suunnittelevansa Rover-nimen ostoa BMW:ltä, joka edelleen omisti oikeudet Rover-merkin käyttöön. BMW kuitenkin pääsi sopimukseen Fordin kanssa, joka hankki oikeudet nimeen suojatakseen omistamaansa Land Rover -merkkiä. Koska SAIC ei voinut käyttää Rover-merkkiä, se loi oman, lähes samaa nimeä ja logoa käyttävän merkin, Roewen. Roewe tuotiin markkinoille vuoden 2007 alussa.

title: EuroSpeedway Lausitz

text: Entinen Formula 1 -kuljettaja Michele Alboreto kuoli radalla vuonna 2001, kun hän testasi Audi R8 -merkkistä Le Mans Prototype -autoa.

title: Audi

text: Vuoden 1999 lopussa Suomen ajoneuvorekisterissä oli 30149 Audi-merkkistä autoa. Näistä eniten oli malleja 80 (12674 kpl), 100 (7937 kpl) ja A4 (4360 kpl). Tuolloin Audi oli 18. yleisin automerkki Suomessa.[7]

title: Ducati

text: Ducati on italialainen moottoripyörämerkki, jonka omistaa Volkswagen Groupiin kuuluva Audi. Vielä ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa polkupyörän apumoottoreita valmistanut Ducati on kasvanut merkittäväksi moottoripyörävalmistajaksi.

title: Audi A6

text: Audi A6 on Audin vuodesta 1994 lähtien valmistama automalli, joka kilpailee edustusluokan autojen sarjassa muun muassa Mercedes-Benzin E-sarjan kanssa. Audi A6 syntyi, kun neljännen sukupolven Audi 100 nimettiin kesällä 1994 A6:ksi, uuden nimeämiskäytännön (AX) mukaan.

title: Audi 80

text: Ensimmäinen Audi 80 oli kaksi- tai neliovinen sedan. Malli oli esittelyaikanaan edistyksellinen, sillä se oli useimmista kilpailijoistaan poiketen etuvetoinen. Autoa myytiin Yhdysvalloissa nimellä Audi Fox. Se korvasi aikaisemman Audi 60–90-malliston ja oli Audin kilpailija Opel Asconalle ja Ford Taunukselle. Amerikkalaisia malleja myytiin vuodesta 1973 vuoteen 1979. Joissain maissa myytiin farmariautoa, joka oli käytännössä identtinen Volkswagen Passat Variantin kanssa. Toisin kuin myöhemmissä Audi-farmariautoissa, tässä ei käytetty Avant-nimeä. Malli 80 valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1973.

title: Audi

text: Audin ensimmäisenä maahantuojana Suomessa toimi Oy Veho Ab, jolla oli myös Mercedes-Benzin sekä aiemman DKW:n edustus. Ensimmäiset Audit tilastoitiin ajoneuvorekisterissä Auto Union -nimen alle yhdessä DKW:n kanssa; omana merkkinään Audi on esiintynyt virallisissa tilastoissa vuodesta 1970 lähtien. Audin yleistymistä hidasti sen melko kallis hinta muihin saman kokoluokan autoihin verrattuna.[3] Esimerkiksi vuonna 1975 Audin pienin malli 50 maksoi Suomessa lähes 10000 markkaa enemmän kuin hieman suurempi Volkswagen Golf. Audi 50:n korvasi pian sen sisarmalli Volkswagen Polo. Audin pääasiallinen myyntimalli Suomessa 1970-luvun ajan oli vuonna 1969 esitelty, ns. ylempään keskiluokkaan kuulunut Audi 100. Vuoden 1979 lopussa Suomessa oli rekisterissä hieman yli 8000 Audia.[4]

title: Audi Cabriolet

text: Audi Cabriolet on Audin vuosina 1991–2000 valmistama kangaskattoinen avoauto, joka perustuu Audi Coupé -malliin. Sen seuraajaksi tuli vuonna 2002 Audi A4 Cabriolet.


query: Milloin Mauno Koivisto on syntynyt?

title: Mauno Koivisto

text: Mauno Henrik Koivisto (25. marraskuuta 1923 Turku – 12. toukokuuta 2017 Helsinki) oli Suomen tasavallan yhdeksäs presidentti.[1][2] Hän toimi presidenttinä kaksi perättäistä kautta 1982–1994, ja sitä ennen hän hoiti presidentin tehtäviä vuoden 1981 lopulla Urho Kekkosen ollessa sairautensa vuoksi estyneenä.[1] Koivisto halusi rajoittaa presidentin valtaoikeuksia ja vahvistaa pääministerin valtaa. Hän kuvasi itseään bernsteinlaiseksi sosialistiksi.[3]

title: Tellervo Koivisto

text: Mauno Koiviston osallistuessa presidentinvaaleihin 1982 Tellervo Koivisto oli valitsijamiehenä. Koska useat äänestäjät halusivat varmistaa äänten menevän Mauno Koivistolle, Tellervo oli vaalien ylivoimainen ääniharava.[8] Miehensä noustua tasavallan presidentiksi hän kuitenkin jätti kaikki poliittiset luottamustehtävänsä.[9]

title: Tellervo Koivisto

text: Taimi Tellervo Koivisto (o.s. Kankaanranta; s. 2. tammikuuta 1929 Punkalaidun) on suomalainen ekonomi, entinen kansanedustaja ja tasavallan presidentti Mauno Koiviston leski.

title: Tellervo Koivisto

text: Koiviston nuoruusvuosiin keskittyvä Anne Mattsonin kirjoittama ja Siltala-kustantamon julkaisema elämäkerta Tellervo Koivisto – elämäkerta ilmestyi tammikuussa 2017.[12] Mauno Koivisto kuoli 12. toukokuuta samana vuonna. Heinäkuussa 2017 Koivisto ilmoitti vetäytyvänsä julkisuudesta.[13] Hän kuitenkin osallistui Suomen 100-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi itsenäisyyspäivän vastaanottoon 6. joulukuuta 2017.[14]

title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Valitsijamiehistä saavutti kaikkien aikojen ääniennätyksen Mauno Koiviston valitsijamieheksi valittu rouva Tellervo Koivisto, joka keräsi Helsingin kaupungin vaalipiiristä 50 649 ääntä. Yksi ääniharavista oli myös Tellervo ja Mauno Koiviston tytär Assi Koivisto, joka sai Uudenmaan läänin vaalipiiristä 22 585 ääntä. Mikkelin läänin vaalipiiristä valittu Erkki Liikanen sai 24 532 ääntä ja 17,9 prosenttia kaikista omassa vaalipiirissään annetuista äänistä, mikä lienee ollut alallaan kaikkien aikojen ennätys. Kaikkiaan 38 valitsijamiestä sai yli 10 000 ääntä, näistä 33 oli Mauno Koiviston vaaliliitosta. Koiviston vaaliliitossa oli mukana useita tunnettuja puolueisiin sitoutumattomia valitsijamiehiä, mm. professori Matti Klinge, professori Kirsti Lagerspetz, rouva Pirkko Liinamaa, toimittaja Mirja Pyykkö, näyttelijä Sylvi Salonen, kenraali Ensio Siilasvuo ja kirkkoherra Voitto Viro. Muista kuin Koiviston vaaliliiton valitsijamiehistä eniten ääniä saivat kokoomuslaiset kansanedustaja Pertti Salolainen ja ylipormestari Raimo Ilaskivi, molemmat Helsingin vaalipiiristä. Ainoa liberaalien valitsijamies Terhi Nieminen-Mäkynen valittiin Uudenmaan ja ainoa SMP:n valitsijamies Pekka Vennamo Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.

title: K-linja

text: Näin Mauno Koiviston valinta tasavallan presidentiksi helpottui, koska ajateltiin, ettei Neuvostoliitolla ole enää intressiä tukea Ahti Karjalaista niin kuin siinä tapauksessa, että tämä olisi päässyt presidenttiehdokkaaksi Mauno Koiviston tapaan.

title: Tom Westergård

text: Westergård työskenteli 1960- ja 1970-luvulla Yleisradiossa toimittajana. Sen jälkeen hän siirtyi tiedotuspäälliköksi ensin Pohjoismaiseen ministerineuvostoon ja sitten valtioneuvostoon. Hän oli Mauno Koiviston läheinen avustaja vuosina 1979–1982 siinä vaiheessa, kun Urho Kekkonen siirtyi syrjään ja alkoi valtataistelu. Hän oli paitsi valtioneuvoston myös Koiviston tiedottaja tämän noustua presidentiksi. Häntä pidetään avoimuuden uranuurtajana, joka painosti Koivistoa avoimiin tiedotustilaisuuksiin. Vaasan läänin maaherraksi hänet nimitettiin Mauno Kangasniemen jäätyä eläkkeelle 1991. Westergård ehti toimia virassaan kuusi vuotta ennen lääniuudistuksessa tehtyä läänin lakkauttamista, jota hän vastusti ankarasti.

title: Mauno Koivisto

text: Pääministerinä Koivisto oli vuosina 1968–1970 ja 1979–1982, yhteensä 1761 vuorokautta.[4] Pääministerinä hän on Suomen viidenneksi pitkäaikaisin.[5] Koivisto toimi Suomen Pankin pääjohtajana 1968–1982. Kansanedustajana hän ei kuitenkaan koskaan toiminut.

title: Mauno Koivisto

text: Haastatteluissaan Mauno Koivisto paljasti pitäneensä 1970-lukua Suomen historian niin sanottuina vaaran vuosina, kun on kysytty minkä uhan Neuvostoliitto muodosti Suomelle. Muistelmissaan hän toi avoimesti esille myös tunteitaan; kun hän kertomansa mukaan autolla ajaessaan sai kuulla radiosta 21. elokuuta 1968 Neuvostoliiton miehittäneen Tšekkoslovakian, hän kertoo ”itkeneensä niin etten tietä nähnyt”. Koivisto itsekin ihmetteli 1990-luvun muistelmissaan reaktionsa voimakkuutta.

title: Juhani Suomi

text: Kekkos-teostensa jatkoksi Suomi käsitteli Suomen poliittista ajankuvaa Kekkosta tasavallan presidenttinä seuranneen Mauno Koiviston presidenttikaudella kolmiosaisessa kirjasarjassa. Sarjan ensimmäinen osa "Pysähtyneisyyden vuodet. Mauno Koiviston aika 1981–84" ilmestyi vuonna 2005. Toinen osa "Epävarmuuden vuodet. Mauno Koiviston aika 1984–1986" ilmestyi syyskuussa vuonna 2006. "Epävarmuuden vuosien" julkistamisen yhteydessä Suomi ilmoitti laittavansa ristiriitaisen vastaanoton saaneen kirjasarjansa ainakin toistaiseksi jäihin. Radiohaastattelussa hän piti ensimmäisen teoksen aiheuttamaa reaktiota ”tavattoman ylimitoitettuna” ja kertoi julkisuudelta piilossa tapahtuneen asiaan liittyen vielä ”paljon ikävämpiä” asioita. Sarjan kolmas osa "Kohti sinipunaa. Mauno Koiviston aika 1986-1987" ilmestyi vuonna 2008. Lisäksi hän on julkaissut laajan tutkimuksen Mannerheimin presidenttivuosista ja jo aikaisemmin suppeamman Risto Rytistä.

title: Mauno Koivisto

text: Koivisto oli Rooman Klubin kunniajäsen vuodesta 1984.[30]

title: Mauno Koivisto

text: Tellervo Koivisto kertoi tammikuun 2017 Eeva-lehdessä Mauno Koiviston sairastavan Alzheimerin tautia, ja että hänen lähimuistinsa ei enää toimi kunnolla.[37] Assi Koiviston mukaan hän oli saanut diagnoosin jo vuosia aiemmin.[38] Maaliskuussa ilmoitettiin Koiviston muuttaneen hoitokotiin.[39]

title: Koiviston konklaavi

text: Koiviston konklaaviksi kutsutaan presidentti Mauno Koiviston koolle kutsumaa tuomioistuinten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten edustajien tapaamista 6. toukokuuta 1992. Presidentinlinnaan kokoontui silloin noin 30 henkeä.

title: Mauno Koivisto

text: Mauno Koiviston isä Juho Koivisto oli puuseppä ja äiti Hymni Koivisto (o.s. Eskola) ompelijatar. Perheeseen kuuluivat myös esikoinen Joel, sekä kuopus Mirjam. Hymni-äiti kuoli Maunon ollessa kymmenvuotias.[7]

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Syyskuussa 1981 Urho Kekkonen jäi sairauslomalle, ja hän erosi presidentin tehtävistä lokakuussa. Veikko Vennamo valittiin SMP:n presidenttiehdokkaaksi 4. marraskuuta 1981, ja hän otti vaalilauseekseen "Paras mies presidentiksi". Käytännössä Vennamon ehdokkuus oli pelkkä muodollisuus, sillä hän lupasi heti omat valitsijamiehensä SDP:n Mauno Koiviston taakse.[57] Presidentinvaaleissa 1982 SMP:n ainoa valitsijamies Pekka Vennamo äänesti Koivistoa jo ensimmäisellä kierroksella.[58] Koivistoa tuki myös Georg C. Ehrnroothin johtama Perustuslaillinen oikeistopuolue(POP), joka ei tosin saanut yhtäkään valitsijamiestä.[59] Koivisto itse oli SMP:n ja POP:n tuesta lähinnä vaivautunut, mitä kuvasi hänen toteamuksensa: "Ilmeistä on, että he pyrkivät tavoitteisiin, jotka eivät ole minun tavoitteitani."[60] Molempia puolueita ajoi Koiviston taakse ennen kaikkea halu torjua vaalien ns. mustana hevosena pidetty Suomen Pankin vt. pääjohtaja Ahti Karjalainen. Syksyllä 1981 ilmestyneen Tamminiemen pesänjakajat -kohukirjan mukaan presidentinvaali oli osaltaan viimeinen Urho Kekkosen ja Veikko Vennamon yhteenotto. Kirjan tekijät irvailivat, että mikäli Mauno Koivisto voittaa presidentinvaalin, Vennamo voi katsoa elämäntehtävänsä tulleen täytetyksi.[61]

title: Mauno Koivisto

text: Koivisto oli 93-vuotiaana vanhimmaksi elänyt Suomen presidentti.[6] Mauno Koivisto oli naimisissa Tellervo Koiviston kanssa vuodesta 1952 lähtien. Koivistoilla on yksi lapsi, tytär Assi Koivisto-Allonen.[1]

title: Tellervo Koivisto

text: Mauno Koiviston luodessa uraa ensin pankkimaailmassa ja sitten valtakunnanpolitiikassa Tellervo Koivisto ei tyytynyt edustuspuolison rooliin vaan oli itsekin yhteiskunnallisesti aktiivinen.

title: Mauno Koivisto

text: Sosiaalidemokraattisen puolueen vahvimpana miehenä 1970-luvun lopulla oli puoluejohtaja Kalevi Sorsa, mutta kansan keskuudessa Koivisto oli suositumpi mielipidetiedustelujen mukaan. Sorsa oli Kekkosen suosiossa, ja Kekkonen koki Koiviston kilpailijakseen. Pääministeri Sorsa ja pääjohtaja Koivisto olivat lisäksi monista talouspolitiikan kysymyksistä eri mieltä. Pankkimiehenä Koivisto kannatti melko tiukkaa talouspolitiikkaa. Vuoden 1979 vaalien jälkeen Koivisto nousi pääministeriksi ja SDP:n epäviralliseksi ehdokkaaksi Kekkosen seuraajaksi.

title: Mauno Koivisto

text: Kari Suomalainen teki pilapiirroksissaan Koiviston lähes huomaamattomasta hiustupsusta liioitellun tavaramerkin, josta Koiviston tunnisti piirroksissa. Mauno Koivisto oli kuuluisa myös paksuista kulmakarvoistaan. Näyttelijä Ismo Kalliota on kutsuttu leikkisästi ”Vara-Manuksi” yhdennäköisyytensä ja turkulaisuutensa ansiosta (etenkin Koiviston presidenttikaudella). Tosin ”alkuperäinen” vara-Manu oli pitkään, vuodesta 1982 alkaen Paavo Lipponen. Koivisto ei päässyt TV:n presidentinvaalitenttiin vaan lähetti paikalle silloisen poliittisen sihteerinsä Lipposen.

title: Mauno Koivisto

text: Vuoden 1982 presidentinvaalit jouduttiin pitämään ennenaikaisina, kun Kekkonen erosi presidentin paikalta kesken kauden. Vaalien ratkaisevalla kierroksella Mauno Koivistoa tukivat SDP ja SKDL:n enemmistö, mutta myös Suomen maaseudun puolue ja Perustuslaillinen Oikeistopuolue pyrkivät hyödyntämään ”Manu-ilmiötä” asettumalla hänen taakseen. Koiviston mielestä vasemmistopuolueiden yhteisillä äänillä oli suuri symboliarvo [19], kun taas SMP:n ja POP:n tuesta hän oli lähinnä vaivautunut.[20] Näille puolueille taas oli tärkeää vaikuttaa siihen, ettei valituksi tulisi "mustana hevosena" pidetty Ahti Karjalainen, jota Kekkosen omassa puolueessa Keskustassa valtaa pitänyt K-linja ajoi puolueen presidenttiehdokkaaksi. Monien yllätykseksi ensimmäisen Koiviston myöntämän vuorineuvoksen arvonimen sai Nokian pääjohtaja Kari Kairamo, jonka tiedettiin ennen presidentinvaaleja olleen Koiviston vastaisen kampanjan keskeinen hahmo.[21]

title: Mauno Koivisto

text: Koiviston I hallitus: 22. maaliskuuta 1968 – 14. toukokuuta 1970 () Koiviston II hallitus: 26. toukokuuta 1979 – 19. helmikuuta 1982 ()

title: Mauno Koivisto

text: Koiviston 80-vuotispäivän kunniaksi marraskuussa 2003 Helsingin kaupunginhallitus teki päätöksen erään Helsingin Kampin kauppakeskuksen lähistöllä sijaitsevan aukion nimeämisestä Mauno Koiviston aukioksi. Mauno Koiviston aukio sijaitsee Olavinkadun, Salomonkadun, entisen linja-autoaseman ja kauppakeskus Kampin rajaamalla alueella. Koiviston nimikkoaukion lähellä sijaitsee muidenkin presidenttien kunniaksi nimettyjä paikkoja: Urho Kekkosen katu, Paasikivenaukio ja Mannerheimintie. Koiviston aukio vihittiin käyttöön tiistaina 30. lokakuuta 2007. Aukion käyttöön vihkiminen lykkääntyi vajaalla neljällä vuodella, koska haluttiin odottaa kauppakeskuksen massiivisten rakennustöiden valmistumista.[31]

title: Koiviston II hallitus

text: Maaliskuun 1979 eduskuntavaaleissa etenkin oppositiopuolueet Kokoomus ja Suomen Maaseudun Puolue lisäsivät kannatustaan. Vastaavasti kaikki hallituspuolueet SDP, Keskusta, SKDL ja LKP kärsivät tappioita niin, että kansanrintamahallituksen enemmistö eduskunnassa supistui 152:sta 137 kansanedustajaan. Edellisen hallituksen pääministeri Kalevi Sorsa ilmoitti heti vaalien jälkeen kieltäytyvänsä jatkamasta tehtävässään; hän oli jo tammikuussa 1979 ehdottanut presidentti Urho Kekkoselle Suomen Pankin pääjohtajaa Mauno Koivistoa uudeksi pääministeriksi. Parlamentarismin edellyttämällä tavalla Kekkonen nimitti 21. maaliskuuta hallitustunnustelijaksi vaalien suurimman voittajan Kokoomuksen puheenjohtajan Harri Holkerin, mutta tämä luovutti kuukauden päivät kestäneiden tuloksettomien neuvottelujen jälkeen. Eduskunnan varapuhemiehen Veikko Helteen selviteltyä hallituspohjaa Kekkonen nimitti Mauno Koiviston hallituksen muodostajaksi 11. toukokuuta. Hallitusohjelman kirjoittaminen ja ministerinsalkkujen jako kestivät tämän jälkeen vielä kaksi viikkoa. Kansanrintamapohjan jatko ei ollut itsestäänselvyys, koska Keskustan kentällä ilmeni vahvoja haluja puolueen jättäytymisestä oppositioon. Keskustan osallistuminen uuteen hallitukseen ratkesikin puolueen puheenjohtajan Johannes Virolaisen taivuttelun jälkeen vasta aivan viime hetkellä. Samoin edellisen hallituksen ulkomaankauppaministeri, puolueisiin sitoutumaton Esko Rekola suostui jatkamaan tehtävässään vain Mauno Koiviston suostuttelun ansiosta.

title: Koiviston hallitus

text: Koiviston hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Mauno Koivisto oli pääministerinä:

title: Assi Koivisto

text: Assi Elina Koivisto-Allonen (s. 20. toukokuuta 1957 Turku) on presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston tytär. Hän on vanhempiensa ainoa lapsi. Assi Koivisto on koulutukseltaan ekonomi ja työskentelee Access Partners Oy:n toimitusjohtajana. Koiviston ensimmäinen puoliso oli liikemies Jari Komulainen. Toinen ja nykyinen puoliso on diplomi-insinööri Heikki Allonen.

title: Herra 47 (sketsisarja)

text: Mauno Koivisto (Jope Ruonansuu) ja hänen mopsinsa (Outi Alanen) pelailevat tietokoneella lentopallopeliä ("kompuutterilentopalloa"). Koiviston vaimo Tellervo (Pirkka-Pekka Petelius) on valmistamassa ruokaa, ja pyytää heitä syömään, mutta Koivisto ja hänen mopsinsa ovat enemmän kiinnostuneita lentopallopelin pelaamisesta. Tellervo joutuu useaan otteeseen pyytämään heitä syömään. Pelaamisen lomassa Mauno esittelee mopsille itse laatimiaan keksintöjä.

title: Suomettuminen

text: Suomessa suomettumisen ydinaikaa oli Kekkosen hallintokausi. Kekkosen ensimmäisellä presidenttikaudella alkanutta poliittista kehitystä Suomessa on myöhemmin kutsuttu suomettumiseksi. Tavallisesti suomettumisella tarkoitetaan sellaista poliittista kehitystä, jossa pieni demokraattinen maa alistuu suuremman, totalitaarisen naapurivaltion tahtoon. Myös etenkin 1960-luvun alkupuolen Noottikriisi ja 1968–1982 eli jakso Tšekkoslovakian miehittämisen jälkeisestä Brežnevin opin mukaisesta neuvostopolitiikan tarkistuksesta Mauno Koiviston tuloon presidentin sijaiseksi 1981 ja presidentiksi 1982 olivat yhä väkevää suomettumisen aikaa. Esimerkiksi Max Jakobson on pitänyt Suomen sisäpolitiikkaan 1980-luvun alkupuolelle saakka merkittävästi vaikuttaneen ministerineuvos Viktor Vladimirovin paluuta vuonna 1984 Neuvostoliittoon merkkitapauksena suomettumisen ajan vähitellen päättyessä. Mutta vielä 1985 Koivisto pyrki estämään Juho Kusti Paasikiven päiväkirjojen julkaisemisen ja lopullisesti suomettuminen alkuperäisessä merkityksessään päättyi vasta Neuvostoliiton hajoamiseen 1991. Suomalaisesta poliittisesta keskustelusta käsite ei kuitenkaan ole täysin hävinnyt 2000-luvullakaan, ja suomettuneisuuden tai "uussuomettumisen" käsitettä on käytetty milloin puhuttaessa Suomen suhteista Neuvostoliiton seuraajavaltio Venäjään, milloin Euroopan unioniin, milloin Yhdysvaltoihin.

title: Mauno Koivisto

text: Mauno Koivisto oli talvisodan aikana 16-vuotias ja toimi vapaaehtoisena sammutusyksikössä kotirintamalla. Jatkosodassa hän palveli ensin vapaaehtoisena Itä-Karjalaan sijoitetussa sammutusyksikössä, mistä hän lähti suorittamaan varusmiespalvelusta Hyrylään helmikuussa 1942. Koulutus kesti puoli vuotta, jonka jälkeen hän siirtyi Karhumäkeen ja syyskuussa JR 35:en Poventsaan. Helmikuussa 1944 hän aloitti palveluksen Lauri Törnin johtamassa jääkärikomppaniassa.[8] Koivisto oli sotilasarvoltaan alikersantti.[9] Sotakokemuksistaan Koivisto on sanonut, että ”kun on ollut mukana pelissä, jossa oma henki on panoksena, niin kaikki muut pelit ovat sen kokemuksen jälkeen pieniä.”

title: Mauno Koivisto

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Hauvonen, Risto| title = Koivisto Kekkosta kaatamassa: Mauno Koiviston nousu valtion johtoon lehdistön, muistelmien ja historiankirjoituksen kuvaamana| location = Helsinki| publisher = Paasilinna| year = 2015| isbn = 978-952-299-082-2}} Tellervo Koivisto, Seppo Lindblom, Jaakko Kalela, Olavi Arrakoski (toim.): Kyllä se siitä! Mauno Koiviston ensimmäiset kahdeksan vuosikymmentä. Tammi, 2003. (Mauno Koiviston 80-vuotisjuhlakirja.) ISBN 951-31-2829-6 Citation error, replace with{{cite book| author = Nars, Kari| title = Mauno – Optimistinen pessimisti| location = Helsinki| publisher = Standpoint Oy| year = 2017| isbn = 978-952-68782-0-1}}

title: Mauno Koivisto

text: Jotkut odottivat Koiviston valinnan aiheuttavan seuraavan vuoden eduskuntavaaleissa äänivyöryn vasemmalle, mutta sellaista ei tullut. Presidentinvaalilla oli selvä henkilövaalin luonne, vaikka se toimitettiin valitsijamiesten välityksellä. Tämä näkyi siinäkin, että Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto ja tytär Assi Koivisto valittiin SDP:n valitsijamiehiksi; edellisen äänisaalis 50649 Helsingin vaalipiirissä oli suorastaan historiallisen suuri.[22]


query: Mikä on Vietnamin pinta-ala?

title: Vietnam

text: Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa.[1]

title: Viherpitta

text: Viherpittaa tavataan Kambodžassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 605 000 km². Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Ruskopitta

text: Ruskopittaa tavataan Bangladeshissa, Bhutanissa, Kiinassa, Intiassa, Laosissa, Myanmarissa, Nepalissa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 668 000 km. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Đắk Lắk

text: Đắk Lắk on maakunta Vietnamissa Tây Nguyênin alueella. Sen pääkaupunki on Buôn Ma Thuột. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1 728 380 asukasta. Sen pinta-ala on 13 139,2 km².

title: Hòa Bình (maakunta)

text: Hòa Bình on maakunta Vietnamin luoteisosassa, Tây Bắcin alueella. Sen pinta-ala on 4 684 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 787 tuhatta asukasta. Sen pääkaupunki on nimeltään Hòa Bình.

title: Gia Lai

text: Gia Lai on maakunta Vietnamissa Tây Nguyênin alueella, Kambodžan vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Pleiku. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1 272 792 asukasta. Sen pinta-ala on 15 536,9 km².

title: Svay Rieng

text: Svay Rieng (, IPA: [sʋaːj riəŋ]) tai "Svay Rieng" on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa rajautuen idässä ja etelässä Vietnamiin. Maan pääkaupungista Phnom Penhistä alkava valtatie 1 kulkee maakunnan läpi Bavetin raja-asemalle, Vietnamin rajalle. Maakunnan pinta-ala on 2 966 neliökilometriä, ja sen alueella asui vuoden 2008 väestönlaskennan aikaan 482 785 ihmistä. Svay Rieng jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan.

title: Lâm Đồng

text: Lâm Đồng on maakunta Vietnamin eteläosassa Tây Nguyênin alueella. Sen pääkaupunki on Đà Lạt. Vuonna 2009 maakunnassa oli noin 1,19 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 9 776,1 km².

title: Nghệ An

text: Nghệ An on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Vinh. Vuonna 2009 maakunnassa oli 2,9 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 16 498,5 km²².

title: Kambodžan maantiede

text: Kambodža on pinta-alaltaan 181035 neliökilometriä, ja se on itä-länsi-suunnassa on 580 kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa 450 kilometriä pitkä. Sitä rajoittavat lännessä Thaimaa, pohjoisessa Thaimaa ja Laos, idässä Vietnam ja etelässä Siaminlahti.[3] Suurin osa Thaimaan vastaisesta rajasta kulkee pitkin Dângrêkvuorten vedenjakajaa. Muuten ranskalaiset siirtomaaisännät ovat sopineet maan rajoista. Kambodžalla on ollutkin rajariitoja sekä Thaimaan että Vietnamin kanssa.[7]

title: Lai Châu (maakunta)

text: Lai Châu on maakunta Vietnamin luoteisosassa, Kiinan ja Laosin vastaisella rajalla, Tây Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Lai Châu. Maakunnan pinta-ala on 9 112 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 370 tuhatta asukasta. Väkiluvultaan maakunta on Vietnamin toiseksi pienin. Maakunnassa asuu 23 etnisen ryhmän edustajia, etenkin thaita ja hmongeja.

title: Viracheyn kansallispuisto

text: Viracheyn kansallispuisto on luonnonsuojelualue Kambodžan koilliskolkassa, Laosin ja Vietnamin rajalla. Puisto on perustettu vuonna 1993. Sen pinta-ala on 3 325 neliökilometriä, joten se on Kambodžan seitsemästä kansallispuistosta suurin.

title: Thừa Thiên-Huế

text: Thừa Thiên-Huế on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Huế. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,09 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 5065 km².

title: Siniviittapitta

text: Siniviittapittaa tavataan Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 579 000 km². Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Oliiviselkäpitta

text: Oliiviselkäpittaa tavataan Kiinassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 548 000 km. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Kambodžan maantiede

text: Kambodžan maantiedettä hallitsee kaksi topografista piirrettä: Mekongjoki ja Tônlé Sab -järvi. Niiden hedelmällisellä keskustasangolla asuu suurin osa valtion ihmisistä. Tulva-aikana Mekongin pinta nousee useita metrejä ja Tônlé Sabin pinta-ala kasvaa yli 10000 neliökilometriin. Keskustasankoa reunustaa lounaassa ja pohjoisessa vuoristoja. Maan lounaisosassa on lisäksi Siaminlahden kapea rannikkotasanko. Kambodžalla on yhteistä rajaa Thaimaan, Laosin ja Vietnamin kanssa. Pinta-alaa valtiolla on 181035 neliökilometriä.

title: Safiiripitta

text: Safiiripittaa tavataan Bangladeshissa, Intiassa, Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 020 000 km². Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Laos

text: Laos on sisämaavaltio, jonka naapurimaat ovat Kiina, Myanmar, Thaimaa, Vietnam ja Kambodža. Sen pinta-ala on 236800 neliökilometriä. Vettä pinta-alasta on noin 6000 neliökilometriä. Laosilla on maarajaa yhteensä 5083 kilometriä, joista Vietnamin kanssa yhteistä rajaa on 2130 kilometriä.[10]

title: Kon Tum (maakunta)

text: Kon Tum on maakunta Vietnamin eteläosassa Tây Nguyênin alueella. Sen pääkaupunki on Kontum. Vuonna 2009 maakunnassa oli noin 430 000 asukasta. Sen pinta-ala on 9 690,5 km².

title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin maantiede on monimuotoista. Se jakautuu pohjoiseen ja keskiseen vuoristoalueeseen sekä kahden suuren joen, Punaisenjoen ja Mekongin suistoon. Pohjoisessa vuoristoalueella on maan korkein huippu, kun Annamin ylänkö muodostaa suuren osan Laosin rajasta. Maan keskiosan rannikkotasanko on kapea. Pinta-alaltaan valtio on 329 560 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Kiina, Laos ja Kambodža.

title: Thái Nguyên (maakunta)

text: Thái Nguyên on maakunta Vietnamin pohjoisosassa, Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Thái Nguyên. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 1,12 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 3 547 km².

title: Sarvipitta

text: Peruukkipittaa tavataan Kambodžassa, Kiinassa, Laosissa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 928 000 km². Lajin on raportoitu olevan yleensä harvinainen, mutta satunnaisesti paikallisesti yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

title: Hà Tĩnh (maakunta)

text: Hà Tĩnh on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Hà Tĩnh. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,23 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 6 026,5 km².

title: Quảng Trị

text: Quảng Trị on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Đông Hà. Vuonna 2009 maakunnassa oli 598 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 4 760,1 km².

title: Tây Sơn

text: Tây Sơn on piirikunta Bình Địnhin maakunnassa, Vietnamissa. Sen pinta-ala on 708 neliökilometriä, ja asukkaita on noin 135 000. Piirikunnan pääkaupunki on Phú Phong.

title: Tuyên Quang (maakunta)

text: Tuyên Quang on maakunta Vietnamin pohjoisosassa, Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Tuyên Quang. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 725 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 5 879 km².

title: Vietnamin maantiede

text: Esihistoriallisilla ajoilla Vietnamia peitti tiheä trooppinen metsä. Tuosta metsästä iso osa on hävitetty, mutta metsät kattavat edelleen noin 40 prosenttia Vietnamin pinta-alasta. Kasvilajeja maassa on arvioitu olevan noin 12 000.

title: Vietnam

text: Vietnamin hedelmällinen maaperä ja subtrooppinen ilmasto suosivat rehevää kasvillisuutta. Metsissä kasvaa yli 800 puulajia. Vietnamin sodassa tuhottiin arviolta kaksi miljoonaa hehtaaria metsää ja puolet maan mangrovealueista. Sodan jälkeisen väestönkasvun ja talousahdingon aikana metsien tuhoutuminen eteni, mutta talouskasvun myötä metsiä on alettu ennallistaa.[15] Puolet maan pinta-alasta on metsää.[16]

title: Cao Bằng (maakunta)

text:
Cao Bằng on maakunta Vietnamin koillisosassa, Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Cao Bằng. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 511 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 6 724,6 km².
Cao Bằngin suurimpia nähtävyyksiä ovat Pac Bon luola, jossa Ho Tši Minh piileskeli palattuaan Vietnamiin vuonna 1941, ja Bản Giốcin vesiputous, joka on Vietnamin suurin.

title: Vietnam

text: Vietnam on pinta-alaltaan 331688 neliökilometriä, suunnilleen Suomen (338000 neliökilometriä) kokoinen. Se muistuttaa muodoltaan loivaa S-kirjainta ja reunustaa Indokiinan niemimaan itä- ja etelärantoja. Pohjoisosa kaartuu Tonkininlahden ympäri, lounaiskärki rajautuu Siaminlahteen. Väestö ja riisinviljely keskittyvät alankoalueille, etenkin jokien suistoihin. Tärkeimmät joet ovat Punainenjoki ja Mekong.[5] Laajat vuoristoiset alueet kohoavat 2,5 kilometriin etenkin maan luoteisosassa ja keskiosan ylänköalueella.[6] Ne ovat perinteisesti kaskiviljelyä harjoittavien etnisten vähemmistöjen asuma-alueita.[7]