query: Milloin Dimítrios Ioannídis tuli kenraali?

title: Dimítrios Ioannídis

text: luutnantti (1943) kapteeni (1948) majuri (1953) everstiluutnantti (1964) eversti (1970) prikaatikenraali (1973)

title: Dimítrios Ioannídis

text: Luokka:Kreikkalaiset poliitikot Luokka:Vuonna 1923 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet

title: Ágios Dimítrios (metroasema)

text: Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis ( eli Σταθμός Άγιος Δημήτριος - Αλέξανδρος Παναγούλης, "Stathmós Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis") on Ateenan metron asema Linjalla 2 (punainen). Se sijaitsee Ágios Dimítrioksen kaupungissa Suur-Ateenan eteläosassa.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Vuosina 1945–1949 hän palveli kansalliskaartin pataljoonissa, 3. kreikkalaisessa vuoristoprikaatissa (”Rímini-prikaati”) ja Makrónisoksen kommunistivankien internointileirille sijoitetussa erikoispataljoonassa.[2] Ioannídis siis osallistui Kreikan sisällissotaan (1946–1949) hallituksen joukkojen riveissä. Vuosina 1950–1959 hän palveli useissa eri joukko-osastoissa. Vuosina 1959–1961 hän palveli maavoimien pääesikunnassa ja vuonna 1963 hänet lähetettiin Kyprokselle. Vuonna 1966 hänestä tehtiin sotilasakatemian eli kadettikoulun johtaja.[2]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Jo vuonna 1945 Ioannídis liittyi upseerien antikommunistisen IDEA-verkoston (Ιερός Δεσμός Ελλήνων Αξιωματικών, Ierós Desmós Ellínon Axiomatikón, ”Kreikkalaisten upseerien pyhä side”) jäseneksi. IDEA yritti epäonnistunutta sotilasvallankaappausta 30.–31. toukokuuta 1951. Ioannídis oli mukana tässä hankkeessa. IDEA lakkautettiin kaappauksen jälkeen, mutta sen johtajat armahdettiin. Antikommunistinen upseeriverkosto kehittyi hiljalleen ja vuonna 1956 Ioannídis sai johdettavakseen ryhmän, joka sittemmin toteutti vuoden 1967 sotilasvallankaappauksen. Vuonna 1959 Ioannídis luovutti ryhmän Dimítrios Pattílisin johtoon. Pattilis luovutti ryhmän eversti Geórgios Papadópoulokselle vuonna 1960.[2]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Papadópouloksen, prikaatikenraali Stylianós Pattakóksen ja eversti Nikólaos Makarézoksen johtama upseerijoukko teki Kreikassa sotilasvallankaappauksen 21. huhtikuuta 1967. Papadópouloksesta tuli uusi Kreikan pääministeri. Everstiluutnantti Ioannídis oli ollut mukana avainroolissa suunnittelemassa vallankaappausta, jonka tarkoituksena oli torjua kommunismin leviämisen uhka. Itse kaappauksen aikana hänen johtamansa kadetit pystyttivät Ateenan kaduille tiesulkuja ja valtasivat hallintorakennuksia.[2]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Kaappauksen jälkeen Ioannídis toimi lyhyenaikaa puolustusministerinä, kunnes siirtyi lokakuussa 1967 Kreikan sotilaspoliisin (ESA) (Ελληνική Στρατιωτική Αστυνομία, Ellinikí Stratiotikí Astynomía) johtoon valvoakseen tilannetta. Joulukuussa 1967 kuningas Konstantin II yritti vastavallankaappausta vanhojen rojalistikenraalien tuella siinä kuitenkaan onnistumatta. Erityisesti tämän tapahtuman jälkeen Ioannídis vastasi palveluksessa olevien ja eläköityneiden upseerien valvonnasta. Hän oli myös keskeisesti päättämässä siitä, ketkä upseerit pääsivät mihinkin tehtäviin ja virkoihin. Ioannídis oli tärkein tukija, kun juntta pidätytti vuonna 1969 useita eläkkeellä olleita upseereita väittäen näiden suunnittelleen hallituksen vastaista salaliittoa.[2]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Juntan hajoaminen alkoi ja alkoi transitiovaihe, metapolítefsi. Maahan oli tarkoitus perustaa kansallisen yhtenäisyyden hallituksen, joka johtaisi maan vaaleihin. Gkizíkis kutsui Pariisissa vapaaehtoisessa maanpaossa vuodesta 1963 asuneen entisen pääministerin Konstantínos Karamanlíksen takaisin Kreikkaan hallituksen johtoon. Karamanlís palasi Ateenaan ja vannoi virkavalansa presidentti Gkizíkiksen pääministerinä. Karamanlisin oikeistolainen Uusi demokratia -puolue voitti 17. marraskuuta 1974 ensimmäiset parlamenttivaalit sitten vuoden 1964 ja hän jatkoi pääministerinä. Kansanäänestys monarkian kohtalosta järjestettiin 8. joulukuuta 1974, jolloin 69 prosenttia kreikkalaisista antoi äänensä monarkian lakkauttamisen puolesta. Helleenien kolmas tasavalta perustettiin ja tammikuussa 1975 alkoivat televisioidut oikeudenkäynnit junttaa vastaan.

title: Kreikan historia

text: 1. kesäkuuta 1973 juntta julisti Kreikan tasavallaksi ja monarkian päättyneeksi. Kenraali Dimítrios Ioannídis toteutti samana vuonna verettömän vallankaappauksen, jonka jälkeen presidentiksi julistettiin Faídon Gkizíkis. Hallitus tuki vuoden 1974 Kyproksen epäonnistunutta vallankaappausta, joka johti sotilasjuntan kaatumiseen. Gkizíkis luovutti vallan Karamanlísille, josta tuli pääministeri.[41] Hän järjesti kansanäänestyksen, jonka perusteella monarkia lakkautettiin. Kreikasta tuli jälleen tasavalta (nk. Kreikan kolmas tasavalta) vuonna 1975.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídis syntyi Ateenassa varakkaaseen ylempään keskiluokkaan kuuluneeseen liikemiesperheeseen, joka oli kotoisin Epeiroksesta.[3]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídis oli juntan sisäisen kovan linjan siiven keskushahmoja. Papadópoulos piti vuoden 1967 sotilasvallankaappausta väliaikaisratkaisuna, eikä halunnut muodostaa vallankumousneuvostosta pysyvää uutta hallintoa. Jo vuonna 1968 Papadópoulos halusi saada yhteyden oikeistolaiseen siviilipoliitiikkoon Spýros Markezínisiin ja pyrkiä uudistuspolitiikkaan. Ioannídisin ryhmä torjui Papadópouloksen uudistushankkeet vuosina 1969 ja 1970, joista jälkimmäisen epäonnistuttua Papadópoulos uhkasi erota, minkä jälkeen kovan linjan kannattajat ilmoitti antavansa luottamuslauseen hänelle.[4]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Papadópouloksen politiikka herätti tyytymättömyyttä armeijan, erityisesti nuoremman upseeriston, parissa vanhaa junttaa kohtaan. 25. marraskuuta 1973 prikaatikenraali Ioannídis syrjäytti nuorten upseerien tuella Papadópoulosin ja Markezíniksen. Ioannídis nimitti uudeksi Kreikan tasavallan presidentiksi ystävänsä kenraali Faídon Gkizíkiksen ja pääministeriksi taloustietelijä Adamántios Androutsópouloksen. Uusi hallinto ilmoitti jatkavansa vuoden 1967 vallankumouksen tiellä ja syytti Papadópouloksen hylänneen tuon vallankumouksen periaatteet. Ioannídis jäi tapansa mukaisesti vahvaksi taustajohtajaksi ja- hahmoksi. Hän hallitsi näkymättömästi, mutta tehokkaasti. Nuoret upseerit valvoivat ylempiään, ja poikkeuslaki pantiin maassa täytäntöön kaikessa ankaruudessaan. Kaikki Papadópouloksen toteuttamat lievennykset kumottiin. Itse hallituksen kokoonpano kasattiin huterasti ESA:n upseereista ja sattumanvaraisista henkilöistä, mikä oli omiaan huteroittamaan lisää muutenkin horjuvan juntan asemaa.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannidis päätti ratkaista myös Kyproksen kriisin, joka oli vuodesta 1967 lähtien ollut pattitilanteessa. Vuonna 1971 Kyproksen presidentti, arkkipiispa Makarios III päätti luopua énosis-ratkaisusta Kyproksen kysymyksen suhteen. Kreikan sisällissodassa monarkistien joukoissa taistellut alun perin famagustalainen Kreikan armeijan kenraali Geórgios Grívas palasi vuonna 1971 Kreikasta takaisin Kyprokselle, josta hänet oli alun perinbrittien kanssa tehdyn aseleposopimuksen perusteella karkotettu vuonna 1959. Grívasta raivostutti Makarioksen päätös ja hän perusti EOKA-B-järjestön tarkoituksenaan syrjäyttää Makarios. Kyproksenkreikkalaisten kansallissankarina pidetty Grívas kuoli sydänvikaan jo tammikuun lopulla 1974, jonka jälkeen järjestön uudesta johdosta tuli Ioannidisin juntan alainen. (Grívas taas oli taistellut Kreikan junttaa vastaan vuosina 1968-1969.)

title: Geórgios Papadópoulos

text: Vuonna 1967 Papadópoulos yhdessä muiden oikeistolaisten upseerien kanssa käytti tilannetta hyväkseen, kun kuninkaalla ja pääministerillä oli erimielisyyksiä, ja Kreikan sotilasjuntta kaappasi vallan. Lähes ensi töikseen juntta vangitutti viisituhatta kommunistia. Kuningas Konstantin II:n yritettyä vastavallankumousta juntta luopui siviilien nukkehallituksen tukemisesta, eversti Geórgios Zoitákis nimitettiin valtionpäämieheksi ja Papadópoulos pääministeriksi. Hän yhdisti pääministerin toimeen myös ulkoasiainhallinnon, puolustuksen, koulutuspolitiikan ja hallituspolitiikan. Vallan keskittäminen jatkui kesäkuussa 1973, kun Papadópoulos seurasi Zoitákista presidentin virassa. Hän pysyi vallassa aina marraskuuhun 1973, jolloin Dimítrios Ioannídis syrjäytti hänet seuraavassa vallankaappauksessa. Vuonna 1974 järjestettiin vaalit, ja niiden jälkeen Papadópoulos vangittiin ja tuomittiin kuolemaan. Rangaistus muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Vankilassa ollessaan Papadópoulos kieltäytyi armahduksesta, koska hänen olisi se saadakseen ollut kaduttava tekojaan. Hän kuoli vankilassa 80-vuotiaana syöpään vuonna 1999.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Dimítrios Ioannídis (myös Dimítris Ioannídis, , 13. maaliskuuta 1923 – 16. elokuuta 2010[1]) oli kreikkalainen upseeri ja yksi Kreikan sotilasjuntan (1967–1974) johtohenkilöistä. Vuonna 1973 hän järjestin juntan sisäisen vallankaappauksen ja syrjäytti juntan johtajan pääministeri Geórgios Papadópouloksen, minkä jälkeen hän käytännössä johti Kreikkaa ilman virallista asemaa. Tästä syystä hänet tunnetaan myös lempinimellä ”näkymätön diktaattori” (”αόρατος δικτάτωρ”).[2] Ioannídisin hallinto ja koko Kreikan sotilasjuntta kaatui hänen järjestettyään Kyproksen sotilasvallankaappauksen vuonna 1974.

title: Megáli idéa

text: Heinäkuussa 1974 prikaatinkenraali Dimítrios Ioannídis yritti syrjäyttää Kyproksen presidentin, arkkipiispa Makarioksen ja toteuttaa Énosiksen. Turkki ryhtyi välittömästi vastatoimiin ja miehitti saaren pohjoisosan. Sekä Kreikka että Turkki panivat toimeen yleisen liikekannallepanon, ja maiden välisen sodan vaara oli ilmeisen lähellä.

title: Faídon Gkizíkis

text: Gkizíkis opiskeli sotilasakatemiassa, ja osallistui Italian–Kreikan sotaan Albanian rintamalla vuonna 1940, ja sisällissotaan hallituksen joukoissa. Hän jatkoi sotilasakatemiaan ja omaksui siellä pelon kommunistien vallankaappauksesta. Hän ei kuulunut alkuperäiseen vallankumouskolmikkoon joka kaappasi vallan vuonna 1967. Kun prikaatinkenraali Dimítrios Ioannídis syrjäytti Geórgios Papadópouloksen presidentin virasta, hän nimitti tilalle suhteellisen tuntemattoman Gkizíkiksen. Oli selvää, että todellinen valta olisi Ioannídiksella.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Opiskelijat nousivat avoimesti vasemmistolaiseen juntan vastaiseen kapinaan Ateenan teknillisessä korkeakoulussa 14. marraskuuta 1973. Kolmen päivän opiskelijalakon, kapinaradiotoiminnan ja mielenosoittamisen jälkeen panikoiva väliaikaishallitus pyysi Ioannidista lopettamaan opiskelijakapinan. Ioannídis lähetti 17. marraskuuta klo 03:00 aamulla panssarivaunun läpi teknillisen korkeakoulun portin ja sotilaat tunkeutuivat oppilaitoksen alueelle. Hyökkäys lopetti väkivaltaisesti ja verisesti korkeakoulukapinan. Myöhemmin junttaoikeudenkäynneissä Ioannídiksen katsottiin kannustaneen turvallisuusjoukkoja väkivallantekohihin helpottaakseen omaa tulevaa kaappaustaan. Oikeus totesi Ioannídiksen olevan moraalisesti vastuussa väkivallanteoista.[6][7] Tämän jälkeen sotilasjuntan kovan linjan johtajana taustalla toiminut Ioannídis oli vakuuttunut siitä, että Papadópouloksen liberalisoimispolitiikka oli epäisänmaallista ja johtaisi Kreikan turmioon.[8] Markezínis joutui pyytämään Papadópoulosta määräämään poikkeustilan uudelleen voimaan 18. marraskuuta.[9]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídiksen organisoimana EOKA-B teki yhdessä saaren asevoimien eli Kyproksen kansalliskaartin kanssa sotilasvallankaappauksen 15. heinäkuuta 1974 ja syrjäytti Makarioksen. Uusi enosistinen juntta valitsi Kyproksen tasavallan presidentiksi oikeistolaisen Edistyspuolueen (Proodeftikoí) puheenjohtajan Níkos Sampsónin. Kypros ajautui kaaokseen Sampsónia ja Makariosta tukevien joukkojen ottaessa aseellisesti yhteen. Kyproksen vuoden 1960 itsenäisyyden takaajavaltio Turkki vetosi itsenäisyyssopimuksessa kirjattuihin interventio-oikeuksiin Kyproksen perustuslain rikkomistapauksessa ja käynnisti Attila-suunnitelman 20. heinäkuuta. Kolme päivää myöhemmin Kreikan Kyproksen-joukkoja ja enosisteja vastaan käytyjen ankarien taisteluiden jälkeen Turkki oli miehittänyt Pohjois-Kyproksen. 14. elokuuta Turkin hallussa oli 37 prosenttia Kyproksen pinta-alasta.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Vuonna 1940 Ioannídis aloitti Kreikan sotilasakatemiassa (Evelpídon) ja valmistui luutnanttina vuonna 1943. Tämän jälkeen hän valmistui jalkaväkikoulusta (1952), ABC-erikoissotakoulusta (1954) ja sotakorkeakoulusta (1956). Vuonna 1961 hän suoritti Länsi-Saksassa jalkaväenkursseja.[2]

title: Dimítrios Ioannídis

text: , TIME, 10 December 1973

title: Dimítrios Ioannídis

text: Akselivallat olivat miehittäneet Kreikan huhtikuussa 1941. Ioannídis aloitti upseerin uransa kenraali Napoléon Zérvasin johtamassa kansallismielisessä vastarinta-armeijassa (EDES, Ethnikós Dimokratikós Ellinikós Sýndesmos, ”Kansallistasavaltalainen kreikkalainen liitto”)[2], joka oli aatteelliselta linjaltaan kansallismielinen, antikommunistinen, antifasistinen ja tasavaltalainen.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Tammikuussa 1968 pääministeri Papadópoulos ilmoitti, että hallitustoimintaan osallistuneiden upseerien tuli päättää jäävätkö he poliitikoiksi vai armeijan aktiivipalvelukseen. Ioannídis päätti pitää asemansa ja sotilasarvonsa, mikä mahdollisti Ioannídiksen yhteyden säilyttämisen maan upseeristoon, kun taas junttaan jääneet menettivät sen. Elokuussa 1969 Ioannídis tuli puolustusministeriön kansliapäällikkö ja seuraavan kolmen vuoden aikana tulivat ylennykset everstiksi ja prikaatikenraaliksi.[2]

title: Kyproksenkreikkalaiset

text: Vuosina 1968–1974 käytiin tuloksettomia neuvotteluita, ja lopulta tilanne kärjistyi 15. heinäkuuta 1974, kun Kreikan sotilasjuntan johtoon kuulunut ateenalainen kenraali Dimítrios Ioannídis toteutti Kyproksen kansalliskaartin tuella sotilasvallankaappauksen ja syrjäytti Makarioksen. Viikkoa myöhemmin Turkki oli miehittänyt saaren pohjoisrannikon. Seuraavan vuoden aikana tapahtuivat viimeiset suuret väestönsiirrot, kun kyproksenkreikkalaista siirtyi etelään ja turkkilaista pohjoiseen. Tästä lähtien saari on ollut näiden kahden kansallisuuden kesken jaettuna, vaikka kansainvälisesti Kyproksen jakoa ei ole juridisesti tunnustettukaan.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Papadópouloksen uusi perustuslaki, joka hyväksyttiin kansanäänestyksessä 17. heinäkuuta 1973, lievensi yhteiskunnallisia oloja verrattuna poikkeustilan aikaan. Poliittiset vangit vapautettiin, sensuuria höllennettiin, parlamenttivaalit luvattiin pidettävän vuoden 1974 lopulla ja lopulta tarkoituksena oli palata siviilihallintoon. Maata johtanut upseerien "vallankumouksellinen neuvosto" hajotettiin ja sosialistien sekä muiden oppositiovoimien toiminta sallittiin jälleen. Papadópoulos jäi maan presidentiksi laajoin valtaoikeuksin, mutta pääministeriksi tuli Markezínis.[5]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídiksen juntta Ateenassa ajautui kriisiin ja täysimittainen sota Turkin kanssa näytti lähes väistämättömältä. Kreikkalaiset muun muassa ryöstivät kauppoja peläten Turkin vastaisen sodan syttyvän pian. Armeijan vanhempi upseeristo veti pois tukensa Ioannídikselta ja presidentti Gkizíkis kutsui koolle vanhan kaartin poliitikot, kuten Markezínisin, Panagiótis Kanellópouloksen, Stéfanos Stefanópouloksen ja Evángelos Avérofin. Maan johdossa vallitsi yksimielinen käsitys siitä, että Ioannídiksen politiikka oli johtanut maan syvään kriisiin, ja että tämä oli menettänyt yleisen luottamuksen.

title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kreikan kukistettu eversti Papadópoulos ja neljä muuta juntan jäsentä asettiin 21. lokakuuta 1974 syytteeseen vastuusta ainakin 18 henkilön kuolemasta Teknillisen korkeakoulun opiskelijamielenosoituksessa. Ateenan pääsyyttäjä Konstantínos Fafoútis sanoi tiedotteessaan, että kuolonuhreja olisi enemmänkin. Syytettyjen joukossa oli Papadópouloksen lisäksi entinen sotilaspoliisipäällikkö Dimítrios Ioannídis. Kolmea armeijan upseeria ja 13 poliisipäällikköä oli syytetty kiduttamisesta. Papadópoulos ja hänen lähimmät avustajansa olivat vaarassa saada syytteen valtiopetoksesta joka olisi merkinnyt Kreikan lainsäädännössä kuolemantuomiota.[26]

title: Dimítrios Ioannídis

text: Iältään 84-vuotias Ioannídis jätti terveyssyihin vedoten vapautusanomuksen 21. heinäkuuta 2007, mutta sitä ei hyväksytty. Ioannídis menehtyi 35 vuoden vankeuden jälkeen 16. elokuuta 2010. Hänet oli viety edellisenä yönä vankilasta sairaalaan hengitysvaikeuksien takia.[10]

title: Ágios Dimítrios

text: Ágios Dimítrios sijaitsee noin viisi kilometriä Ateenan keskustasta etelään. Alue on nimetty Pyhän Demetrioksen mukaan. Kaupungissa sijaitsevat Ateenan metron asemat Dáfni ja Ágios Dimítrios.

title: Dimítrios Ioannídis

text: Ioannídis pidätettiin ja asetettiin syytteisiin maanpetoksesta, kapinasta ja tapoista Ateenan polyteknillisen väkivaltaisuuksissa 14. tammikuuta 1975. Ioannídisille todettiin syylliseksi ja hänelle langetettiin kuolemantuomio, joka muutettiin elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi Korydallóksen vankilassa.


query: Mikä on nykyinen näkemys helvetistä?

title: Helvetti kristinuskossa

text: Helvetti on kristinuskon mukaan paikka tai tila, johon ihminen saattaa joutua kuolemansa jälkeen tekemiensä rikkomusten vuoksi. Valtaosa kristinuskon suuntauksista uskoo, että helvetti on ikuinen kärsimyksen paikka, jossa asuu myös Saatana. Kristinuskon helvetti perustuu kouralliseen Uuden testamentin kohtia, joista varhaiset kirkkoisät rakensivat opillisen järjestelmän. Nykyajan kristillinen teologia jakautuu pääosin perinteisen piinahelvetin ja tyhjiinraukeamisen kesken. Näiden lisäksi löytyy näkemys kaikkien pääsemisestä taivaaseen.

title: Helvetti

title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon valtasuuntaus valitsi vaihtoehdoista piinahelvetin, vaikka se perustui vain kouralliseen Uuden testamentin tekstejä. Näistä tärkeimmät maininnat löytyvät Matteuksen evankeliumista[3] ja Johanneksen ilmestyksestä[4]. Kilpailevana vaihtoehtona olisi voinut olla Paavalin kirjeiden ja Johanneksen evankeliumin näkemys kadotettujen tuhoutumisesta. Kristikunnan alun teologiassa keskusteltiin mahdollisesta syntisten sielujen olemattomiin häviämisestä eli tyhjiinraukeamisesta sekä kaikkien mahdollisuudesta pelastua. Nämä näkökulmat hävisivät ja viimeistään keskiajan kynnyksellä piinahelvetistä tuli ainoa mahdollinen tulkinta.[2]

title: Helvetti

text: Augustinuksen mukaan suurin osa ihmisistä tulee joutumaan helvettiin. Taivaaseen pääsevät vain harvat ja valitut. Näkemystään hän perusteli Jumalan oikeudenmukaisuudella. Samoihin aikoihin vaikuttanut Johannes Krysostomos laski, että tuhansista ihmisistä tuskin satakaan pelastuu. Tämä ajattelutapa oli hyvin yleinen suurten teologien keskuudessa keskiajalla ja pitkälle nykyaikaan asti. Alkuaikojen kirkkoisien näkemys pelastuvien pienestä määrästä selittyy osittain kristittyjen vähemmistöasemalla myöhäisantiikin aikana. Samalla kristittyjen sisällä vaikutti erilaisia suuntauksia, joista kirkkoisät tuomitsivat monet harhaoppisina ja pelottelivat vastapuolta helvetillä.

title: Helvetti

text:
Helvetin merkitys evankelis-luterilaisen kirkon sisällä väheni merkittävästi 1900-luvun jälkipuolella. Nykykirkolle helvetti on arka aihe, josta saarnoissakin yleensä vältetään puhumasta. Yleisemmällä tasolla viitataan kadotukseen ja kirkkohistoriaan, mutta pidemmälle ei juuri mennä. Vuonna 1997 pastori Antti Kylliäinen julkaisi kirjan "Kaikki pääsevät taivaaseen". Kylliäisen mukaan helvettioppi on ristiriidassa muun kristillisen uskon kanssa, ja siitä tulisi luopua. Kirja nosti kohua ja harhaoppisuuskanteluita. Dosentti Kari Kuulan kirjassa "Helvetin historia" vuodelta 2006 käydään yksityiskohtaisesti läpi kristillisen helvetin historia ja nykytila. Kuulan mukaan helvetti on nykyiselle luterilaiselle kirkolle ikään kuin perheenjäsenen juoppous, jonka kaikki tietävät ja joka vaikuttaa kaikkeen, mutta josta ei koskaan haluta puhua avoimesti.
Kirkon julkisessa sanastossa helvetti on muuttunut kadotukseksi.

title: Helvetti

text: Helvetti on paikka tai tila, johon ihminen monien uskontojen mukaan saattaa kuolemansa jälkeen joutua rikkomustensa vuoksi. Suoran aikakäsityksen uskonnoissa, kuten kristinuskossa ja islamissa, helvetti on yleensä ikuinen. Vastaavasti kiertävän aikakäsityksen uskonnoissa, kuten buddhalaisuudessa, helvetti on väliaikainen paikka ennen jälleensyntymistä.

title: Helvetti

text: Buddhalaisuuden näkemys elämänkiertokulusta on lähellä hindulaisuuden näkemystä. Merkittävin ero on siinä, että buddhalaisuus katsoo sielun eli atmanin olevan harha. Toisaalta Gautama Buddha ei suoraan kieltänyt atmanin olemassaoloa. Niinpä buddhalaiset painottavat käsitettä jälleensyntymä ja käsitettä sieluttomuus tai tyhjyys eli anatta. Buddhalaisuudessa aineeton mieli on olemassa ikuisesti, vaikkakin se muuttaa muotoa ja tasoa jatkuvasti.

title: Helvetti

text: Ennen Augustinusta myöhäisantiikin aikana esiintyi näkemys kaikkien pelastumisesta. Kirkkoisä Klemens Aleksandrialaisen mukaan Jumala kurittaa kasvatustarkoituksessa vain lyhyen aikaa tuonpuoleisessa. Syntisten sielut puhdistetaan, heidät käännetään oikeaan suuntaan, ja he palaavat Jumalan yhteyteen. Kirkkoisä Origeneksen mukaan Saatanakin tulee lopulta pelastumaan. Origenes esitti, että helvetti on syntisille ikuinen, mutta historian lopussa sielut palaavat takaisin alkutilaan Jumalan yhteyteen. Origeneksen pelastusmallia kutsutaan nimellä "apokatastasis pantoon" tai lyhyemmin apokatastasis-oppi. Kirkkoisä Gregorios Nyssalainen seurasi Origeneksen perusajatusta ja ymmärsi helvetin rangaistuksen olevan parantavaa kurittamista, joka kestää kauan mutta ei loputtomasti.

title: Helvetti kristinuskossa

text: Monet valistusajan ajattelijat ja teologit päättelivät helvetin rangaistuksen olevan rajallinen, koska jumalainen valokin on rajallinen. Samaten pääteltiin, että koska ihminen on rajallinen, niin myös hänen tekemänsä synnitkin ovat rajallisia. Samaten arvosteltiin ikuisen sielun käsitettä, sillä ajateltiin että luonnossakaan mikään ei ole ikuista. Jotkut päättelivät, että mitään aineetonta todellisuutta ei edes ole, mutta toisten mielestä tässä mentiin jo liian pitkälle.[17] Useat valistusajan filosofeista vastustivat helvettiä tai, kuten David Hume, uskontoa yleensäkin. Voltairen mukaan helvetti on persialaisten, kaldealaisten, egyptiläisten ja kreikkalaisten uskomus, johon Israelin kansa ei uskonut. Arthur Schopenhauerin mukaan ainoa helvetti ja kiirastuli on nykyinen maailma.[17]

title: Helvetti

text: Nykyuskonnoista kristillisessä ja islamilaisessa perinteessä helvetti on paikka, jossa ihminen saa kuolemansa jälkeen pahoista teoistaan ikuisen rangaistuksen. Juutalaisuudella ei ole selkeää helvettikäsitettä eikä tuonpuoleista. Hindulaisuuden ja buddhalaisuuden käsitys väliaikaisesta helvetistä liittyy ihmisen puhdistamiseen jälleensyntymistä varten. Taolaisuudessa, kungfutselaisuudessa ja šintolaisuudessa ei ole helvettiä, mutta se esiintyy perinteisessä kiinalaisessa mytologiassa.

title: Helvetistä itään

text: "Helvetistä itään" nousi julkaisuviikollaan Suomen albumilistan kärkeen, ja albumin avausraita, nimikkosingle "Helvetistä itään", nousi singlelistan ykköseksi. Albumin suurin hitti oli kuitenkin "Minä olen", jonka julkaiseminen singlenä nosti albumin takaisin listoille, ja "Helvetistä itään" pysyi albumilistalla yhteensä 41 viikkoa. Albumin kolmas singlejulkaisu oli "Tämän taivaan alla".

title: Helvetti

text: Kaikissa Tanakin teksteissä on viittauksia epämääräiseen varjoelämään, mutta vain nuoremmissa teksteissä on alustavaa ylösnousemukseen viittaavaa aineistoa. Viittaukset ovat lähinnä runollisia eivätkä selkeitä teologisia opetuksia. Tekstit viittaavat siihen, että kansan keskuudessa oli historian saatossa hyvin monimuotoisia näkemyksiä kuolemanjälkeisyydestä. Viittaukset haudantakaiseen ovat kielikuvallinen tapa kertoa, etteivät elämän kärsimykset vaivaa enää kuollutta. Tanakin näkemys vainajien olotilasta ei ole yhtenäinen, mutta virallinen juutalainen teologia lähtee siitä, että vainajat häviävät olemattomiin.

title: Helvetti

text: Palestiinan alue kuului hellenistisen kulttuurin vaikutuspiiriin. Vuosien 200 eaa. – 200 jaa. välillä juutalaiseen kirjallisuuteen ilmestyi runsaasti vaikutteita idästä ja lännestä. Nämä kirjat jäivät pääsääntöisesti pois Tanakin kokoelmasta, eli ne ovat apokryfisia kirjoja. Lännestä saatiin kreikkalainen näkemys sielun kuolemattomuudesta. Vastaavasti idästä saatiin zarathustralaisuuden näkemys hyvän ja pahan välisestä taistelusta. Sielun ja ruumiin erottaminen toisistaan oli vallankumouksellista juutalaisessa uskonnossa. Tunnetuin hellenistinen juutalaisfilosofi oli Filon Aleksandrialainen, joka pyrki yhdistämään Platonin ajattelua ja Tanakin oppeja. Juutalaisen historioitsijan Josefuksen mukaan essealaiset – jotka todennäköisesti kirjoittivat Kuolleenmeren kääröt – uskoivat sielun olevan kuolematon ja pahojen sielujen kärsivän ikuisista rangaistuksissa tuonpuoleisessa.

title: Helvetti

text: Sanomalehti Aamulehden vuonna 2004 teettämässä tutkimuksessa 48 prosenttia suomalaisista ei uskonut helvetin olemassaoloon. 44 prosenttia uskoi, että helvetti oli todellinen. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon työntekijöistä 30 prosenttia epäili helvetin olemassaoloa.

title: Helvetti kristinuskossa

text: Ennen Augustinusta myöhäisantiikin aikana esiintyi näkemys kaikkien pelastumisesta. Kirkkoisä Klemens Aleksandrialaisen mukaan Jumala kurittaa kasvatustarkoituksessa vain lyhyen aikaa tuonpuoleisessa. Syntisten sielut puhdistetaan, heidät käännetään oikeaan suuntaan ja he palaavat Jumalan yhteyteen. Kirkkoisä Origeneksen mukaan myös Saatanakin tulee lopulta pelastumaan. Origenes esitti, että helvetti on syntisille ikuinen, mutta historian lopussa sielut palaavat takaisin alkutilaan Jumalan yhteyteen. Origeneksen pelastusmallia kutsutaan nimellä apokatastasis pantoon tai lyhyemmin apokatastasis-oppi. Kirkkoisä Gregorios Nyssalainen seurasi Origeneksen perusajatusta ja ymmärsi helvetin rangaistuksen olevan parantavaa kurittamista, joka kestää kauan mutta ei loputtomasti.[7]

title: Helvetin enkelit

text: Teräväpäinen Sonny Barger loi 1960-luvulla Helvetin enkeleistä voimakkaan järjestön ja tajusi, että järjestön täytyi laajentua. Barger oli luonnostaan hyvä johtaja ja järjestelijä. Niinpä Barger laati tiukat säännökset ja vaati yhtenäisiä selkätunnuksia sekä aloitti prosenttimerkin käytön. Barger rekisteröi Hells Angelsin 1966 osakeyhtiöksi, jonka tarkoitus oli muun muassa edistää moottoripyöräilyä ja liikenneturvallisuutta. Samana vuonna Helvetin enkelit laajeni Kalifornian ulkopuolelle. Helvetin enkelien tunnuksia rekisteröitiin tavaramerkeiksi. Helvetin enkelit myös perustivat "Church of the Angel" -kirkon ja saivat näin verovapauden. Helvetin enkelien mukana ajellut Hunter S. Thompson kirjoitti Helvetin enkeleistä , joka julkaistiin vuonna 1966. Hunter eli Helvetin enkeleiden joukossa yli vuoden, mutta joutui lopulta joukon pahoinpitelemäksi.

title: Helvetin enkelit

text: Vuonna 1969 tapahtui Kalifornian Altamontissa välikohtaus, jossa Rolling Stonesin rock-konsertissa päihtynyt väkijoukko oli muuttunut aggressiiviseksi ja muun muassa ryhtyi särkemään Helvetin enkelien moottoripyöriä. Välikohtauksessa yksi konserttilavalle pyrkinyt huumepäissään ollut mustaihoinen joutui Helvetin enkelin puukottamaksi. Poliisi vapautti puukottajan, koska piti tapausta itsepuolustuksena, mutta tutki tapausta vuoteen 2005 saakka etsien mahdollista toista puukottajaa.. Elokuvat "Hells Angels on Wheels" (1967) ja" Hell's Angels '69" osaltaan loivat Helvetin enkeleille kulttimainetta. Vaikka Sonny Bargerin mukaan niiden antama kuva Helvetin enkeleistä olikin liioitteleva, niin Helvetin enkelit hankkivat niillä rahaa ja paljon halukkaita jäseniä.

title: Helvetti

text: Italialaisen Dante Alighierin kolmiosainen runoteos "Jumalainen näytelmä" ("Divina commedia") 1300-luvun alusta kertoo kirjoittajansa matkasta helvetin ja kiirastulen kautta paratiisiin. Ensimmäinen osa "Inferno" syventyy helvettiin ja on näistä kirjoista kuuluisin. Helvetti kuvataan siinä eräänlaisen ohuehkon kannen peittämäksi suppilomaiseksi, maan alaiseksi kuiluksi, joka ulottuu maapallon keskipisteeseen saakka. Maan keskipisteeseen on vangittuna kaikkien syntien ja petturuuden isä Lucifer eli Saatana. Suppilo jakautuu yhdeksään sisäkkäiseen piiriin, joista kukin on omistettu tietylle synnille. Lisäksi helvetin portin liepeillä parveilee joukko pelkureiden sieluja, jotka eivät kelpaa edes helvettiin. Helvetin eri piireissä ja osastoissa sielut kärsivät syntinsä mukaisesta rangaistuksesta. Danten luoma helvetti on monipuolinen ja tarkasti järjestetty syntien museo. Syntien rangaistukset vaihtelevat hirmumyrskystä piinaaviin sairauksiin ja tulisateesta jäiseen vankilaan. Dante uskoi helvetin, kiirastulen ja taivaan olemassaoloon, mutta ei kuvitellut niiden olevan juuri hänen kuvaamiensa paikkojen näköisiä.

title: Helvetti

text: Kristinuskon valtasuuntaus valitsi vaihtoehdoista piinahelvetin, vaikka se perustui vain kouralliseen Uuden testamentin tekstejä, joista tärkeimmät löytyvät Matteuksen evankeliumista ja Johanneksen ilmestyksestä. Kilpailevana vaihtoehtona olisi voinut olla Paavalin kirjeiden ja Johanneksen evankeliumin näkemys kadotettujen tuhoutumisesta. Kristikunnan alun teologiassa keskusteltiin mahdollisesta syntisten sielujen olemattomiin häviämisestä eli tyhjiinraukeamisesta sekä kaikkien mahdollisuudesta pelastua. Nämä näkökannat hävisivät, ja viimeistään keskiajan kynnyksellä piinahelvetistä tuli ainoa mahdollinen tulkinta.

title: Helvetti kristinuskossa

text: Italialaisen Dante Alighierin kolmiosainen runoteos Jumalainen näytelmä (Divina commedia) 1300-luvulta kertoo kirjoittajansa matkasta helvetin ja kiirastulen kautta paratiisiin. Ensimmäinen osa Inferno syventyy helvettiin ja on näistä kirjoista kuuluisin. Helvetti kuvataan siinä eräänlaisen ohuehkon kannen peittämäksi maanalaiseksi kuiluksi, joka ulottuu maapallon keskipisteeseen saakka ja joka on jakautunut useampaan sisäkkäiseen piiriin.[12] Varsinaisen helvetin piirejä on yhdeksän, joista kolme jakautuu useampaan osastoon. Lisäksi helvetillä on esikartano. Helvetin piireissä ja osastoissa sielut kärsivät syntinsä mukaisesta rangaistuksesta.[13] Dante uskoi helvetin, kiirastulen ja taivaan olemassaoloon, mutta ei kuvitellut niiden olevan juuri hänen kuvaamiensa paikkojen näköisiä.[12]

title: Synteettinen evoluutioteoria

text: Synteettisen evoluutioteorian jälkeen on kehittynyt vaiheittain nykyinen evoluutioteoria, jonka näkemys on pääasiassa 1970- ja 1980-luvuilta peräisin. Synteettisen evoluutioteorian ajan jälkeen on seurannut vapaamman ajattelun aika, eikä kehitystä enää aina haluta rajoittaa tiettyihin kaavamaisuuksiin. Pääpiirteissään nykyinen käsityskin on samanlainen kuin Darwinin alkuperäinen teoria. Darwin ei vain pystynyt aikanaan esittämään periytymisen mekanismia. Gregor Mendelin keksimät periytymissäännöt keksittiin uudelleen 1900-luvun vaihteessa, jonka jälkeen uusdarwinismi alkoi muotoutua vaiheittain.

title: Helvetti kristinuskossa

text: Augustinuksen mukaan suurin osa ihmisistä tulee joutumaan helvettiin. Taivaaseen pääsevät vain harvat ja valitut. Näkemystään hän perusteli Jumalan oikeudenmukaisuudella. Samoihin aikoihin vaikuttanut Johannes Krysostomos laski, että tuhansista ihmisistä tuskin satakaan pelastuu. Tämä ajattelutapa oli hyvin yleinen suurten teologien keskuudessa keskiajalla ja pitkälle nykyaikaan asti. Alkuaikojen kirkkoisien näkemys pelastuvien pienestä määrästä selittyy osittain kristittyjen vähemmistöasemalla myöhäisantiikkin aikana. Samalla kristittyjen sisällä vaikutti erilaisia suuntauksia, joista kirkkoisät tuomitsivat monet harhaoppisina ja pelottelivat vastapuolta helvetillä.[6]

title: Jehovan todistajien tavat

text: Raamatuntutkijoiden liikkeen – joista nykyiset Jehovan todistajat ovat muodostuneet – perustaja Charles Taze Russell opetti pitkälti nykyisten Jehovan todistajien tapaan, että Roomalaiskirjeen 13. luvussa mainitut "esivallat" ovat maallisia esivaltoja, joille raamatuntutkijoiden tuli olla kuuliainen. Sitä vastoin hänen seuraajansa Joseph Franklin Rutherford opetti vuonna 1929 Vartiotornissa julkaisemassaan artikkelissa, että Room. 13. luvun esivallat ovat Jehova Jumala ja Jeesus Kristus. Hänen mukaansa Jehovan todistajien "Uuden maailman yhteiskunta" oli alamainen vain niille, ei maallisille esivalloille. Rutherfordin mukaan heidän tuli maksaa veronsa ja kunnioittaa "vanhurskaita" lakeja, mutta periaatteessa maallinen lainsäädäntö ei sitonut heitä. Tämä näkemys kuitenkin kumottiin Vartiotornissa 1962, jolloin Roomalaiskirjeen esivaltojen selitettiin taas olevan maallisia esivaltoja. Nykyinen näkemys on kuitenkin jossain määrin modifioitu Russellin ajan näkemyksistä; nykyään korostetaan Russellia enemmän esivaltojen aseman suhteellisuutta Jumalaan verrattuna.

title: Helvetti kristinuskossa

text: Arvostelusta huolimatta kirkkokunnat olivat 1600–1800-luvuilla yksimielisiä, että suurin osa ihmisistä joutuu helvettiin. Tätä helvetin oikeudenmukaisuutta perusteltiin ihmisen vapaalla tahdolla – ihminen tuomitsee itse itsensä helvettiin. Samaten helvetin ikuisuudesta pidettiin kiinni sen perusteella, että syntisen ihmisen asenne on ja pysyy Jumalan vastaisena.[15]

title: Helvetti

text:
Valistusajalla todellisuutta tutkittiin järjen valossa. Myös tuonpuoleinen, kirkko ja Raamattu joutuivat arvostelun kohteiksi. Osa teologiasta irrottautui kirkollisesta hallinnasta. Syntyi nykyaikainen teologinen raamatuntutkimus eli eksegetiikka, joka näki Raamatun kirjat niiden historiallista taustaa vasten. Uusi tutkimus rapautti helvettiopin perusteita.
Monet valistusajan ajattelijat ja teologit päättelivät helvetin rangaistuksen olevan rajallinen, koska jumalainen valokin on rajallinen. Samaten pääteltiin, että koska ihminen on rajallinen, niin myös hänen tekemänsä synnitkin ovat rajallisia. Samaten arvosteltiin ikuisen sielun käsitettä, sillä ajateltiin, että luonnossakaan mikään ei ole ikuista. Jotkut päättelivät, että mitään aineetonta todellisuutta ei edes ole, mutta toisten mielestä tässä mentiin jo liian pitkälle. Useat valistusajan filosofeista vastustivat helvettiä tai, kuten David Hume, uskontoa yleensäkin. Voltairen mukaan helvetti on persialaisten, kaldealaisten, egyptiläisten ja kreikkalaisten uskomus, johon Israelin kansa ei uskonut. Arthur Schopenhauerin mukaan ainoa helvetti ja kiirastuli ovat nykyinen maailma.

title: Pintakuvio

text: Pintakuvion taustatarina kertoo sodasta virtuaalisia helvettejä vastaan. Virtuaaliset helvetit ovat keinotekoisia kuoleman jälkeisiä elämiä, joihin henkilön tietoisuus sijoitetaan kärsimään ikuista rangaistusta. Useat sivilisaatiot pitävät helvettejä jyrkästi arvojensa vastaisina ja yrittävät siksi sulkea ne kaikkialta galaksista voittamalla muodollisen (virtuaalisen) sodan, josta on sovittu helvettejä puolustavien sivilisaatioiden kanssa. Myös Kulttuuri vastustaa helvettejä, muttei osallistu tähän muodolliseen sotaan suoranaisesti. Kirjassa pitkään sodittu muodollinen sota saavuttaa kulminaatiopisteensä ja kasvaa välien selvittelyksi myös oikeassa todellisuudessa.

title: Menestysteologia

text: Menestysteologian näkemys sovituksesta perustuu E. W. Kenyonin JDS-opetukseen, jonka mukaan Jeesus ei sovittanut ihmisten syntejä kuollessaan ristillä, kuten monet muut suuntaukset opettavat. Menestysteologia opettaa että sovitus tapahtui helvetissä.

title: Kaikki pääsevät taivaaseen

text: Kaikki pääsevät taivaaseen: Välttämättömiä tarkistuksia kristillisiin opinkohtiin on luterilaisen pastorin Antti Kylliäisen teologinen pamfletti vuodelta 1997. Kirjan väittämän mukaan helvettiä ei ole olemassa ja kaikki ihmiset pääsevät taivaaseen. Näkemys edustaa kristinuskossa universalismia. Valtaosa kirkoista ei hyväksy näkemystä, vaikka teologien keskuudessa ajatus on ajoittain esillä.

title: Etelä-Afrikan historia

text: Shakan valloituksia pakoon lähti suuri joukko väestöä, joka muodosti niin sanotun Mfecaneliikkeen () ja jonka vaikutukset tuntuivat Keski- ja Itä-Afrikassa saakka. Mfecaneliikkeen väestöhistorialliset vaikutukset ovat epäselviä. Aikaisemman tutkimuksen perusteella luultiin, että sen seurauksena suuret alueet Afrikassa autioituivat, mutta uudemman tutkimuksen mukaan tämä näkemys on ollut liioiteltu. Muut liikkeen vaikutukset ovat kuitenkin merkittäviä. Eri banturyhmien valtiollinen kehitys nopeutui ja Afrikkaan syntyi useita uusia kuningaskuntia kuten Ndebele ja Gaza sekä edelleen olemassa olevat Besotho (nykyinen Lesotho) ja Swazi (nykyinen Swazimaa)..[13] Mfecane aiheutti alueella myös laajaa kärsimystä. Tuhansia ihmisiä kuoli sodissa ja nälänhädissä ja tuhannet ihmiset joutuivat pakenemaan kodistaan. Monet pakolaiset ajautuivat Kapmaahan siirtotyöläisiksi huonoihin olosuhteisiin.[12] Mfecanen aikainen sekasorto mahdollisti myös buurien levittäytymisen pohjoisemmaksi 1830-luvulta alkaen ja loi pohjan apartheidin aikana esitetylle myytille buurien muuttamisesta "tyhjään maahan".[10]

title: Helvetin enkelit

text: Eräiden tietojen mukaan Helvetin enkelit alkoivat tehdä laittomasti amfetamiinia, kun eräs heihin kohdistunut aiheeton raiskausepäilyoikeudenkäynti vei järjestön rahavarat. Todisteita Helvetin enkeleitä vastaan ei löytynyt eikä tapaus mennyt oikeuteen asti, mutta sitä puitiin lehdistössä ja televisiossa. Jälkikäteen kävi ilmi, että Montereyn tapauksessa 1964 tytöt olivat etsineet seksiseuraa miehistä, mutta näitä tuli liikaa ja tilanne muuttui tyttöjen kannalta joukkoraiskaukseksi. Lehdistö syytti tapauksesta pelkästään Helvetin enkeleitä ja piti tyttöjä väärin alaikäisinä. Montereyn raiskausepäilyjuttu toi silti Helvetin enkeleille huonon maineen ja porttikieltoja. Toisaalta moni halusi tapauksen jälkeen Helvetin enkeliksi.


query: Minkä seuran kasvatti Tuomo Karjalainen on?

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen on Kajaanin Hokin kasvatti. Hän muutti 15-vuotiaana Aurajoen lukion perässä Turkuun ja siirtyi Turun Palloseuran C-nuoriin kaudeksi 1995–1996.[1] Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Karjalainen voitti myös B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 1997 ja SM-hopeaa vuonna 1998. Hän voitti kaudella 1997–1998 myös A-nuorten Suomenmestaruuden, kun Karjalainen puki yhteen playoff-otteluun. Kauden 1998–1999 hän vietti lähes kokonaan TPS:n A-nuorten kakkosmaalivahtina Antero Niittymäelle ja sai peliaikaa vain yhdessä runkosarjaottelussa. Karjalainen haki pelituntumaa myös Kiekko-67:n A-nuorten I-divisioonajoukkueesta. Hän voitti TPS:ssä kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia.[2]

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen siirtyi kaudeksi 2001–2002 Mestis-joukkue TuToon. Hän jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Timo Kinnusen kanssa ja pelasi tulokaskautensa aikana 21 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua. Kauteen 2002–2003 Karjalainen lähti niin ikään TPS:n SM-liigajoukkueen kakkosmaalivahtina Jason Elliottille.[5] Hänen vastuunsa jäi kuitenkin melko vähäiseksi ja Karjalainen pelasi kauden aikana neljässä runkosarjaottelussa, joista kaksi hän aloitti. Joulukuussa 2002 TPS lainasi Karjalaisen joulutaukoon asti kestäneellä sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen, josta TPS:n suuntaan siirtyi puolestaan alkukauden siellä lainalla pelannut Teemu Lassila.[6] Karjalainen pelasi Hermeksessä neljä ottelua. Tammikuussa 2003 TPS lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella TuToon.[7] Karjalainen pelasi siellä kauden loppuun, kun Lassila otti TPS:ssä lopulta ykkösmaalivahdin paikan ja Karjalainen jäi joukkueen kolmosmaalivahdiksi.[2]

title: Miro Karjalainen

text: Karjalainen on Espoon Kiekkoseuran kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Espoo Bluesin kakkosjoukkueessa C-nuorten SM-karsinnoissa ja I-divisioonan runkosarjassa kaudella 2011–2012. Kauden 2012–2013 Karjalainen aloitti Kiekko-Vantaan B-nuorten SM-sarjajoukkueessa, mutta hän pelasi loppukautensa EKS:n B2- ja B-nuorissa ja esiintyi myös kahden III-divisioonaottelun verran EKS:n miesten joukkueessa.

title: Tuomo Jormakka

text: Tuomo Jormakka (s. 23. maaliskuuta 1980 Jyväskylän maalaiskunta) on suomalainen jääkiekkoilija. Jormakka on pelannut 11 kautta Mestis-joukkue Mikkelin Jukureissa. Hän on JYPin kasvatti ja on pelannut kuusi SM-liigaottelua JYPin paidassa. Kaudella 2008–2009 Tuomo teki 22. tammikuuta SM-liigahistoriaa muodostaessaan ensimmäisen veljeksistä kootun hyökkäysketjun. Tuomon pikkuveljet Kaarlo Jormakka (s. 1988) ja Pekka Jormakka (s. 1990) olivat tuolloin samassa ketjussa hänen kanssaan.

title: Antti Karjalainen

text: Karjalainen on Sotkamon Kiekon kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Tampereen Ilveksen C-nuoriin kaudeksi 2010–2011. Seuraavan kauden 2011–2012 päätteeksi Karjalainen torjui seuran B2-nuoret SM-hopeaan. Hän pelasi suurimman osan runkosarjastaan Ilveksen B-nuorissa, mutta Karjalainen pelasi myös 12 ottelua A-nuorissa. Kaudella 2012–2013 hän nousi 17-vuotiaana Ilveksen A-nuorten pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja Karjalainen pelasi 31 runkosarjaottelua. Hän myös puki 12 SM-liigaotteluun, mutta ei saanut kuitenkaan peliaikaa.

title: Lasse Karjalainen

text: Keskikentällä ja puolustajana pelannut Karjalainen aloitti uransa Porin Pallo-Tovereissa 1991. Hän edusti nimensä seuraavana vuonna FC Jazziksi muuttannutta seuraa neljä kautta. Karjalainen siirtyi Porista Valkeakosken Hakaan kaudeksi 1995 ja pelasi seurassa 11 kautta. Vuonna 2006 hän palasi takaisin Poriin, tällä kertaa Kakkosessa pelanneeseen Porin Palloilijoihin. Karjalainen voitti Hakassa viisi Suomen mestaruutta ja Suomen Cupin kolmesti. Hän voitti myös yhden mestaruuden Jazzissa. Kaikkiaan Karjalainen pelasi 14 kauden aikana 302 liigaottelua, joissa hän teki 11 maalia.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudeksi 2016–2017 Karjalainen nimettiin TPS:n B-nuorten SM-sarjajoukkueen maalivahtivalmentajaksi.[2]

title: Tuomo Karjalainen

text: Tuomo Karjalainen (s. 12. kesäkuuta 1980 Kajaani) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan SM-liigassa 85 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua. Karjalainen voitti SM-hopeaa Turun Palloseurassa vuonna 2004. Hän pelasi myös kolmena kautena Ruotsissa. Jatkoaika.com -verkkolehden toimittaja Jani Mesikämmenen marraskuussa 2005 Karjalaiselle antaman haastattelun mukaan hän oli teknisesti osaava ja rauhallinen maalivahti. Karjalainen ei ollut kuitenkaan kovin isokokoinen ja joutui omien sanojensa mukaan työstämään torjuntojaan enemmän.[1] Hän toimii nykyään TPS:n B-nuorten SM-sarjajoukkueen maalivahtivalmentajana.[2]

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen palasi kaudeksi 2008–2009 SM-liigaan ja siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Porin Ässiin.[14] Hän lähti kauteen Eero Kilpeläisen aisaparina.[15] Karjalainen jäi selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Kilpeläiselle ja pelasi vain kolme ottelua. Lisäksi hänen syyskauttaan haittasi nivusvamma.[16] Lopulta Ässät täydensi maalivahtiosastoaan marraskuussa 2008 Tomáš Duballa, mikä tiesi Karjalaisen putoamista kolmosmaalivahdiksi.[17] Hänelle etsittiin uutta seuraa ja Karjalainen siirtyi lopulta tammikuussa 2009 loppukauden sopimuksella Ruotsin Elitserienin Timrå IK:hon. Hänet hankittiin paikkaamaan Magnus Åkerlundin loukkaantumista.[18] Karjalainen toimi hetken kakkosmaalivahtina Johan Backlundille ja hän pelasi vain yhdessä ottelussa, johon Karjalainen vaihdettiin noin puolessa välissä. Åkerlund kuntoutui loppukaudella, eikä Karjalainen mahtunut enää Timrån kokoonpanoon. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2009.[2]

title: Qstock

text: Esiintyjinä muun muassa Meshuggah , Raised Fist , Europe , Gösta Berlings Saga , Chisu, Eppu Normaali, Sonata Arctica, Husky Rescue, Eläkeläiset, Ismo Alanko & Teho-osasto, Doom Unit, Samuli Putro, Jenni Vartiainen, Amorphis, Fintelligens, Viikate, J. Karjalainen Polkabilly Rebels, Klamydia, Tuomo, Stam1na, Mokoma, Radiopuhelimet.

title: Tuomo Karjalainen

title: Tuomo Karjalainen

text: Karjalainen lähti kauteen 2005–2006 TPS:n ykkösmaalivahtina parinaan joukkueen edellisen kauden kolmosmaalivahti Juho Santanen.[10] Hänelle etsittiin kuitenkin kokeneempaa paria pitkin kesää ja alkukautta. Lopulta TPS hankki maalivahtiosastolleen Joni Puurulan lokakuussa 2005.[1][11] Karjalainen jakoi varsin tasaisesti syyskauden torjuntavastuun hänen kanssaan, mutta jäi lopulta kakkosmaalivahdiksi Puurulalle.[12] Karjalainen pelasi kauden aikana 28 runkosarjaottelua.[2]

title: Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta

text: Lopullisen sysäyksen osakuntien syntyyn antoi ylioppilaskunnan sääntömuutos, jonka mukaan ylioppilaskunta saattoi jakautua osakuntiin. Savo-Karjalainen Kerho julistautui osakunnaksi ensimmäisenä Turun yliopiston maakuntakerhoista 9.5.1957. Osakuntajärjestelmään siirtyminen kasvatti ja monipuolisti entisen maakuntakerhon organisaatiota. Tärkeimmät uudet virat olivat inspehtori ja kuraattori. Savo-Karjalaisen Osakunnan ensimmäiseksi inspehtoriksi tuli professori Kaarlo Hartiala ja ensimmäiseksi kuraattoriksi maisteri Mauno Mielonen.

title: Vesa Karjalainen

text: Karjalainen on Savonlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset ottelunsa I-divisioonassa kaudella 1984–1985. 18-vuotiaana miesten peleissä debytoinut Karjalainen teki tulokkaaksi hyvät tehot (10+23=33). Hän oli koko sarjan pistepörssin seitsemästoista. Kausi 1986–1987 oli todellinen läpimurto I-divisioonassa Karjalaisen tehdessä runkosarjassa tehot 39+23=62. Hän oli pistepörssin yhdeksäs ja maalipörssissä hän oli toinen Imatran Ketterän Patrick Ryanin kanssa edellään vain Vaasan Sportin Håkan Hjerpe.

title: Kiekko-Vantaa

text: Kiekko-Vantaalla on myös laajaa junioritoimintaa ja se on edustusseura useille vantaalaisille jääkiekkoseuroille kuten EVU. Kiekko-Vantaan omat kasvatit Antti Niemi ja Ilari Filppula ja seurassa pelanneista pelaajista Valtteri Filppula, Sean Bergenheim, Antti Pihlström, Pauli Levokari ja Ruudun veljekset Jarkko ja Tuomo ovat pelanneet Pohjois-Amerikan NHL- ja AHL-liigoissa.

title: Joni Karjalainen

text: Kesäkuussa 2009 Karjalainen siirtyi Tapparaan kolmivuotisella liigasopimuksella. Hän ei kuitenkaan noussut kaudella 2009–2010 Tapparan edustusjoukkueeseen, vaan oli A-nuorten paras pistemies tehoilla 10+21=31. Marraskuussa Karjalainen sai kokemusta miesten peleistä, kun hän teki jouluun asti ulottuvan sopimuksen Mestiksen Hokin kanssa. Hän pelasi seurassa kuusi ottelua, joissa syntyi kolme maalia.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kauteen 2003–2004 Karjalainen lähti niin ikään TPS:n kakkosmaalivahtina Teemu Lassilalle. Lassila kuitenkin loukkaantui jo alkukaudella harjoituksissa, joten Karjalaisen vastuu lisääntyi ja hän teki lopulta läpimurron SM-liigaan. Karjalainen pelasi runkosarjassa 40 ottelua torjuen kolme nollapeliä. TPS voitti runkosarjan, mutta Lassila nousi kuntouduttuaan kuitenkin kevätkaudella takaisin joukkueen pääasialliseksi ykkösmaalivahdiksi. Karjalainen pelasi pudotuspeleissä enää kolmessa ottelussa, joista yhden hän aloitti. Karjalainen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Marraskuussa 2003 hän teki TPS:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[8] Kaudella 2004–2005 Karjalainen jäi joukkueen selkeäksi kakkosmaalivahdiksi Lassilalle ja pelasi vain kymmenen runkosarjaottelua. Hän haki myös kuuden ottelun verran pelituntumaa TuTon Mestis-joukkueesta. Karjalaisen kausi päättyi lopulta reisivammaan helmikuussa 2005.[9]

title: Kustaa Karjalainen

text: Karjalainen teki tutkimusmatkoja Vienan Karjalaan 1894, Tverin Karjalaan 1895, Rukajärvelle 1897, ostjakkien luo Siperiaan Tobolskin ja Tomskin seudulle 1898–1902 sekä Unkariin 1906. Suomalais-Ugrilaisen Seuran kirjavarainhoitajana Karjalainen toimi 1897-1898 ja sihteerinä 1906-1919.

title: Tuomo Itkonen

text: Itkosen vanhemmat olivat teologian kunniatohtori, Inarin kirkkoherra Lauri Arvid Itkonen (1865-1925) ja Amanda Sofia Karjalainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 Oulun suomalaisesta klassisesta lyseosta ja suoritti teologian erotutkinnon 1917. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1917 ja hän suoritti vielä kuuromykkäinopettajatutkinnon 1923.

title: Tuomo Karjalainen

text: Luokka:Suomalaiset jääkiekkomaalivahdit Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudeksi 2006–2007 Karjalainen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersiin.[13] Hän toimi joukkueen selkeänä ykkösmaalivahtina ja pelasi 36 runkosarja- ja kolme nousukarsintasarjan ottelua torjuen kolme nollapeliä.[4] Karjalainen jatkoi Lakersissa myös kaudella 2007–2008, jolloin hän jäi lopulta joukkueen kakkosmaalivahdiksi Viktor Fasthille ja pelasi 19 runkosarjaottelua.[2]

title: Henry Karjalainen

text: Karjalainen on Saimaan Pallon kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2010–2011 Imatran Ketterän C-nuoriin, mutta palasi kuitenkin kesken kauden SaiPaan ja siirtyi seuran B-nuoriin. Kaudella 2012–2013 hän oli seuran B-nuorten paras pistemies tehoilla 17+31=48. Kaudella 2014–2015 Karjalainen oli SaiPan A-nuorten kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+23=34. Hän oli pudotuspeleissä tehoilla 1+7=8 joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Adam Zbořilin ja Janne Kettusen kanssa. Kaudella 2015–2016 Karjalainen nousi SaiPan varakapteeniksi.

title: Antti Karjalainen

text: Kaudeksi 2013–2014 Karjalainen siirtyi itävaltalaisen EC Salzburgin kakkosjoukkueeseen pelaamaan Venäjän nuorten sarja MHL:ää. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi Suomeen ja siirtyi Rauman Lukon A-nuoriin. Karjalainen puki kauden aikana seuran SM-liigajoukkueen paidan neljään runkosarja- ja yhteen Mestarien liigan otteluun. Koska Lukko oli nimennyt hänet ns. nuorten pelaajien listalle, siirtyi Karjalainen Lukon A-nuorten kauden päätyttyä siirtotakarajan jälkeen helmikuussa 2015 loppukaudeksi lainalle seuran yhteistyöjoukkueen, Mestiksen nousijajoukkue KeuPa HT:n maalinsuulle. Hän teki Mestis-debyyttinsä 27. helmikuuta 2015 kärkijoukkue Mikkelin Jukureita vastaan, jolloin Karjalainen pelasi heti nollapelin ja torjui KeuPan 2–0-voittoon. Hän torjui ottelussa 41 kertaa.

title: Joni Karjalainen

text: Karjalainen on HJK:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina HIFK:hon, jonka C-nuorissa hän pelasi kaudella 2005–2006. Kaudella 2006–2007 Karjalainen nousi HIFK:n B-nuoriin, joissa hän oli tehoilla 13+27=40 joukkueen toiseksi paras pistemies. Pduotuspeleissä hän edusti C-nuoria, joissa hän voitti Suomen-mestaruuden. Kauden 2007–2008 Karjalainen pelasi suurimmaksi osaksi A-nuorissa. Kaudella 2008–2009 hän oli tehoilla 14+24=38 HIFK:n A-nuorten paras pistemies. Pudotuspeleissä Karjalainen edusti B-nuoria, joissa hän voitti SM-hopeaa.

title: Pauli Tapani Karjalainen

text: Vuonna 2017 Karjalainen palkittiin elämäntyöstään Suomen maantieteellisen seuran myöntämällä Ragnar Hult -mitalilla.

title: Tuomo Karjalainen

text: Kaudella 1999–2000 Karjalainen nousi TPS:n A-nuorten pääasialliseksi vastuunkantajaksi ja torjui 39 runkosarjaottelussa kuusi nollapeliä, mikä oli eniten koko A-nuorten SM-liigassa.[3] Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.[2] Kaudella 2000–2001 Karjalainen puki kahteen SM-liigaotteluun, mutta hän jäi kuitenkin ilman peliaikaa.[4]

title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen on Helsingin Jääkiekkoklubin kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Helsinki Red Wingsissa, jonka B2-nuorten kapteenistoon Karjalainen kuului kaudella 2008–2009. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi Jokereihin. Kaudella 2010–2011 Karjalainen oli seuran A-nuorten paras maalintekijä kevään 2011 pudotuspeleissä kuudella osumallaan. Hän debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Kaudella 2011–2012 Karjalainen, kevään 2012 pudotuspeleissä hän jakoi viidellä osumallaan Jokereiden A-nuorten sisäisen maalipörssin voiton Markus Hännikäisen ja Oskari Mannisen kanssa. Karjalainen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.

title: SC Riverball

text:
Entistä kilpailuhenkisemmäksi muuttuneen toiminnan takia seurassa päätettiin eriyttää ikämiestoiminta ja ns. kilpailutoiminta toisistaan. Näin edustusjoukkueen ympärille perustettiin 30.11.2006 pidetyssä kokouksessa uusi seura Soccer Club Riverball (1). Jo tässä vaiheessa toiminnan tarkoitukseksi määriteltiin muun muassa fyysisen kunnon ja terveyden edistäminen sekä harrastetoiminta. Välittömästi seura alkoikin puuhamiestensä Jarkko Linervon ja edustusjoukkuettakin valmentaneen Tuomo Santaharjun johdolla pyörittää erilaisia harrastejalkapalloturnauksia usean kerran vuodessa. Alkuvaiheessa joukkueen peliasun väriksi vakiintui kokomusta.
Keväällä 2007 joukkuetta alettiin vahvistaa jo entuudestaan kilpailukykyisen rungon ympärille. Paikalliskilpailija Joensuun Palloseurasta hankittiin hyökkäyspäähän kaksikko Marko Karjalainen ja iisalmelaisen PAVE:n kotisivuilla Kolmosen historian kalleimmaksi hankinnaksi tituleerattu Oskari Ropponen. Lisäksi joukkueeseen hankittiin LehPa:sta Eero Naakka ja Iiro Kärkkäinen sekä Siilinjärveltä Joensuuhun muuttanut Perttu Rytivaara. Kolmosen kaudella 2007 SC Riverball jäi kolmanneksi.

title: Viipurin Golf

text: Muun muassa Antti Ahokas, Toni Karjalainen ja Annika Korkeila ovat Viipurin Golfin kasvatteja.

title: Teemu Karjalainen

text: Karjalainen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän toimi kaudella 2010–2011 seuran C-nuorten kapteenina. Kaudella 2011–2012 Karjalainen toimi HPK:n B-nuorten varakapteenina. Kaudella 2012–2013 hän nousi joukkueen kapteeniksi ja oli HPK:n paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 6+31=37.


query: Kuka on luonut Crash Bandicoot pelin?

title: Crash Bandicoot (videopelihahmo)

text: Crash Bandicoot on videopelihahmo, joka seikkailee Crash Bandicoot -pelisarjassa. Hahmon kehitti aikoinaan suurtuotantoyhtiö Universalille yhtiö nimeltä Naughty Dog, jossa sen julkisiksi kehittäjiksi on kerrottu Scott Patterson ja Mike Gasaway. Hahmon kehittäminen aloitettiin jo vuonna 1994. Naughty Dogin siirtyessä kehittämään Jak and Daxter -pelisarjaansa vuoden 1999 jälkeen Crash siirtyi muiden kehittäjien käsiin. Nykyään Crashiä kehittää Radical Entertainment.

title: Crash Bandicoot (videopeli)

text: Crash Bandicoot on vuonna 1996 PlayStationille julkaistu "Crash Bandicoot" -pelisarjan ensimmäinen peli. Pelissä pitää edetä saarelta saarelle ratoja pitkin. Pelin lajityyppi on tasohyppely. Kun on selvittänyt tietyn määrän tasoja, pitää voittaa loppuvastus.

title: Crash Bandicoot 3: Warped

text: Crash Bandicoot 3: Warped on Naughty Dogin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema tasohyppelypeli. Peli julkaistiin vuonna 1998 PlayStationille. "Warped" on "Crash Bandicoot" -pelisarjan kolmas osa. Pelissä Crash ja tämän sisko Coco yrittävät kerätä voimakristalleja eri aikakausilta aikakoneen avulla estääkseen tohtori Neo Cortexin ja tämän kätyreiden aikeet valloittaa maailma.

title: Luettelo Crash Bandicoot -pelisarjan hahmoista

text: Pura on pieni tiikeri, jolla Coco Bandicoot ratsastaa. Pura on Cocon lemmikki ja on tosi rakas Cocolle. Puran ensiesiintyminen oli pelissä "Crash Bandicoot 3: Warped". "Crash Team Racingissa" Pura esiintyy pelattavana hahmona kuuluen valmiisiin hahmoihin. Hänen autonsa on hiukan hidas, mutta se on hyvä käänteissä. Puran auto on väriltään violetinsinisen. "Crash Nitro Kartissa" Pura on myös pelattavana hahmona. Hänellä ei voi pelata aivan heti, mutta pelin edetessä hänet voi saada pelattavaksi hahmoksi."Crash Boom Bangissa" Puralla voi pelata eräissä tasoissa. Crash Boom Bang -pelin jälkeen Puraa ei ole esiintynyt pelisarjassa.

text: Koala Kong nähtiin ensimmäisen kerran vuoden 1996 "Crash Bandicoot" -pelissä kolmantena pomovastuksena. Toinen esiintyminen oli "Crash Bash" -pelissä vuonna 2000. Kolmas esiintyminen oli cameorooli "Crash Twinsanityssa". Koala Kongin kuvan voi myös nähdä "" -pelissä.

title: Crash Bandicoot (pelisarja)

text: Vuoden 2016 E3-messuilla julkistettiin, että kolme ensimmäistä Crash Bandicoot -peliä saavat parannellut uudelleenjulkaisut PlayStation 4:lle vuonna 2017[1][2]. Samalla ilmoitettiin, että Crash on pelattava hahmo pelissä Skylanders: Imaginators[1]. Kaksi viikkoa Skylanders Imaginatorsin julkaisun jälkeen Netflixissä julkaistiin uusi sarja Skylanders Akatemia, jonka ensimmäisen tuotantokauden kymmenennessä ja yhdennessätoista jaksoissa Crash teki vierasesiintymisensä.

title: Crash Bandicoot (pelisarja)

text: Crash Nitro Kart 2 julkaistiin vuoden 2008 puolivälissä mobiilialustoille. Se on neljäs Crash-ajopeli. Pelissä on uusi hahmo, joka on Yaya-panda. Pelin radat on otettu suoraan Crash Tag Team Racing -pelistä, vaikka ”clashing”-tekniikkaa ei pelissä olekaan.

title: Crash Team Racing

text: "Crash Team Racing" on pelisarjansa neljäs osa, sen ensimmäinen ajopeligenren peli ja pelisarjan viimeinen Naughty Dogin kehittämä peli. Pelin tarina keskittyy "Crash Bandicoot" -pelisarjan hahmoista koostuvan joukkion pyrkimyksiin pysäyttää itserakkaan Nitros Oxiden suunnitelma heidän kotiplaneettansa tuhoamiseksi. Pelissä pelaaja voi valita ohjattavakseen jonkun "Crash Bandicoot" -pelisarjan 15 hahmosta, joista tosin vain kahdeksan on pelattavissa pelin alussa. Kilpailujen aikana voi käyttää hyödyksi aseita ja nopeuttavia voimistajia.

text: N. Trance on munanmuotoinen olento, joka on hypnotisoimisen mestari "Crash Bandicoot" -pelisarjassa. Hän on N. Tropyn vanha toveri. Hänellä on pitkät robottikädet ja räpylämaiset jalat. N. Trancen saa pelattavaksi hahmoksi "Crash Nitro Kartissa". N. Trance on esiintynyt "Crash Twinsanityssä" Ant Agonyn sarjakuvassa ja joissakin kuvaekstroissa. Hänet oli tarkoitus sisällyttää peliin, mutta suunnitelma peruttiin.

text: Papu Papu on N. Sanity Islandilla sijaitsevan alkuasukasheimon päällikkö. Hän vihaa sitä, jos hänet herätetään tai jos häntä häiritään kesken syönnin. Hän on lihava ja hänellä on yleensä mukana keppi, jonka päässä on pääkallo ja sulkia. Lisäksi hänellä on vihreä lannevaate. Papu Papu on ensimmäinen pomovastus ensimmäisessä "Crash Bandicoot" -pelissä, jossa hän pyörii ympäri ja pyörittää pääkallokeppiään. Hän on toinen pomovastus "Crash Team Racing" -pelissä. Hänet piti voittaa samalla väistellen pulloaseita, mitä hän jätti taakseen. Hänet sai pelattavaksi voittamalla vihreän timantin. Hänen auto ajaa nopeasti, mutta hän kääntyi huonosti. Papu Papu esiintyi muutaman kerran "Crash Twinsanityssä". Hän oli ensimmäinen vastus "Crash Bashissa", jossa hän käytti pieniä Crashin näköisiä vihollisia.

text: "Crash Bandicoot 2" -pelissä Penta on vihollinen talvikentissä. "Crash Bandicoot 3":ssa hän on toisen päävastustajan kentässä. Siinä Dingodile uhkaa Pentaa mutta sitten näkeekin Crashin ja yrittää tuhota hänet. Kun Dingodilen on voittanut, Penta hyppii kostoksi hänen päällän.

title: Crash Bash

text: Crash Bash on Eurocomin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin vuonna 2000 julkaisema partypeli. "Crash Bash" on viimeinen "Crash Bandicoot" -sarjan peli, joka julkaistiin PlayStationille. Pelissä on kahdeksan hahmoa joilla voi pelata. Japanilaisessa versiossa myös Fake Crash on pelattavana hahmona (pelin japanilaisen version nimi on "Crash Bandicoot Carnival"). 3–4 pelaajan pelin mahdollistamiseksi täytyy konsoliin asettaa multitap-sovitin.

title: Tohtori Neo Cortex

text: Ensimmäisen Crash bandicoot -pelin alussa Neo Cortex ja Nitrus Brio suorittavat eläinkoetta, jonka oli tarkoitus kantaa nimeä "Bandicoot 1.0". Jostakin tuntemattomasta syystä Evolvo Ray (Nitruksen kehittämä mutaatiolaite) menee oikosulkuun (syytä ei tiedetä), jonka aikana Crash onnistuu irrottautumaan laitteesta ja hyppää ikkunan kautta vapauteen. Tohtoreiden onnistuu kuitenkin kidnapata Crashin senaikainen tyttöystävä Tawna Bandicoot, jota Crash rientää pelastamaan.

title: Crash Bandicoot XS

text: Crash Bandicoot XS (myös nimellä Crash Bandicoot: The Huge Adventure ja Crash Bandicoot Advance) on Vicarious Visionsin kehittämä ja Universal Interactiven julkaisema "Crash Bandicoot" -pelisarjaan kuuluva tasohyppelypeli. Peli julkaistiin Game Boy Advancelle vuonna 2002.

title: Crash Bandicoot (videopelihahmo)

text: Alusta asti Crashin apurina on toiminut Aku Aku (vanhan poppamiehen henki puisessa naamiossa), joka väristään riippuen voi pelastaa Crashin kuolemalta enintään kaksi kertaa. Crashin kasvoille asettuessaan se tekee Crashin hetkeksi kuolemattomaksi. Jo kohtuullisen pitkän ajan Crashille on myös kuulunut oma ”hedelmäsinko”, joka ampuu omenaa muistuttavia vamppahedelmiä (Wumpa Fruits) ja jonka saa haltuunsa yleensä vasta pelin loppupuolella. Kolmannesta Crash Bandicoot -pelistä alkaen Crash on lisäksi käyttänyt mitä erilaisimpia keksintöjä ja välineitä.

title: Crash Bandicoot N. Sane Trilogy

text: "N. Sane Trilogy" on kokoelma, johon sisältyvät uudistetut versiot kolmesta "Crash Bandicoot" -pelistä: "Crash Bandicoot", "" ja "". Niissä kaikissa mutanttipussimäyrä Crash Bandicoot liikkuu useiden tasojen läpi pysäyttääkseen ilkeän tohtori Neo Cortexin. Alkuperäisten pelien tavoin, Crash käyttää erilaisia pyörimis- ja hyppimistekniikoita vihollisten voittamiseksi, laatikoiden rikkomiseksi ja kerätäkseen vamppahedelmiä (), lisäelämiä ja suojaavia Aku Aku -naamioita. Trilogiassa esiintyy myös uusia ominaisuuksia, kuten yhtenäiset tarkistuspisteet (), taukovalikot ja tallennusjärjestelmät, sekä manuaalisena että automaattisena, aikahaasteet (), jotka esiintyivät ensimmäisen kerran "Warpedin" alkuperäisversiossa, sekä kyky pelata halutessaan Crashin siskolla, Coco Bandicootilla, pomovastuksia ja Crashille suunnattuja kulkuneuvo- ja ratsastustasoja lukuun ottamatta. Siinä on 4K-resoluutio sekä remasteroitu ääni.

title: Crash Boom Bang!

text: Pelattavina hahmoina ovat Crash Bandicoot, Coco Bandicoot, Tawna Bandicoot, Crunch Bandicoot, Dr. Neo Cortex, Pinstripe Potoroo, Fake Crash, Pura ja Polar. Peli on "Crash Bashin" tyylinen. Tasoissa on eri minipelejä. Voittaja on se, joka saa eniten pisteitä tai pääsee maaliin ensimmäisenä. Pelissä on kuusi erilaista tasoa: Port town, Desert, Big city, Volcano, Deep sea ja Tower. Jokaisella hahmolla on omanlaiset huoneet.Pelissä voit valita tarinapelin, festivaalitilan tai mennä omaan huoneeseen missä voi pelata pelejä ja viestiä muiden pelaajien kanssa.

text: Tawna Bandicoot on Crashin suuri rakkaus ensimmäisestä Crash Bandicoot - pelistä, joka kuitenkin myöhemmin jätti hänet. Tawnan voi silti nähdä Crash Boom Bang!:issä pelattavana hahmona ja hänen kuvan voi nähdä Crash Twinsanity:ssa Slip slide icecapages tasolla Moulin Cortexin luona.

title: Crash Bandicoot (pelisarja)

text: Vuonna 2005 julkaistu Crash Tag Team Racing on kolmas Crash Bandicoot -sarjan ajopeli. Pelissä autot voivat yhdistyä kaksoisautoksi, jolloin toinen kuljettajista voi ajaa toisen tulittaessa muita kilpailijoita erilaisilla aseilla. Pelissä ajeluun yhdisteltiin myös tasoloikkaosuuksia. Siinä voi myös etsiä videoita ja timantteja (diamonds).

title: Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex

text: Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex on Traveller’s Talesin kehittämä tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna 2001 PlayStation 2:lle, Nintendo GameCubelle ja Xboxille. Peli kuuluu "Crash Bandicoot" -sarjaan. Pelissä Crashin (joissain tasoissa myös Coco Bandicootin) on kerättävä kristalleja kukistaakseen pahat elementtinaamiot (Rok-Ko, Wa-Wa, Py-Ro ja Lo-Lo) ja muuttaakseen uuden hahmon, Crunch Bandicootin pahasta hyväksi.

title: Crash Bandicoot (pelisarja)

text: Crash Bandicoot on esiintynyt useammassa PlayStation-pelissä, joista ensimmäinen, Crash Bandicoot ilmestyi vuonna 1996. Peli myi pian yli miljoonan ja sai osakseen hyviä arvosteluja. Sen takia se sai pian jatko-osan Crash Bandicoot 2: Cortex Strikes Back vuonna 1997. Kun Crash-sarja oli ylittänyt viiden miljoonan myyntirajan, kehitettiin kolmas osa, Crash Bandicoot 3: Warped vuonna 1998. Tämän jälkeen Crashin suosiota haluttiin hyödyntää myös ajopeleissä. Crash Team Racing ilmestyi vuonna 1999. Nämä kaikki pelit julkaistiin yksinoikeudella PlayStationille. Ennen siirtymistä PlayStation 2:lle ja muille konsoleille, julkaistiin PlayStationille vielä Crash Bash, joka oli kokoelma helposti omaksuttavia minipelejä.

title: Crash Bandicoot (videopelihahmo)

text: Fake Crash on nimensä mukaisesti Crash Bandicootin kopio. Fake Crash esiintyi ensimmäisen kerran Crash Bandicoot 3: Warpedissa, mutta vain pienessä roolissa tanssimassa taustalla Toad villagessa, Makin’ wavesissä ja Hog ridessä (näkyy vasta, kun pelin on pelannut läpi yli sataprosenttisesti). Tämän jälkeen hän esiintyi Crash Team Racingissa lukittuna hahmona. Hänet sai ajettavaksi hahmoksi voittamalla violetin jalokiven tai koodilla. Hänet saa myös hahmoksi Crash Nitro Kartissa, kun tekee 50 boostia Team Cortexilla Story Modessa. Hän on myös esiintynyt Crash Bandicoot N-Trancedissa pelissä loppuvastuksena. Fake Crash löytyy myös Crash Bashista, tosin ainoastaan japanin versiossa ja huijauskoodilla. Fake Crash on ulkonäöltään kuin Crash Bandicoot pidemmillä hampailla ja suuremmilla kulmakarvoilla varustettuna. Fake Crashin hahmo perustuu japanilaiseen lelupiraattikopio-Crashiin.

text: "Crash Bandicoot 3: Warped" -pelissä Tiny Tiger esiintyi gladiaattorina ja hänellä oli lemmikkeinä lauma nälkäisiä leijonia, mutta kuten aiemmassakin pelissä hän epäonnistui lyömään Crashin. Tiny esiintyy myös Crash Team Racingissa pelattavana hahmona. Tiny on pelattava hahmo myös "Crash Bashissa", mutta hän on hyvien puolella Aku Akun valittua hänet, koska hyvien ja pahojen kilvassa piti olla tasavertaisesti kilpailijoita. "Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex" -pelissä hän toimii esteenä joissain tasoissa. Tiny on kolmas pomovastus Crash Bandicoot: Huge Adventuressa. Crash Nitro Kartissa Tinyn rooli ja auto ovat samankaltaiset kuin "Crash Team Racingissa". Tiny esiintyy Crashin ”syntymäpäivillä” "Twinsanityssä" cameoroolissa. Hän on pomovastus "Crash of the Titans" -pelissä, hänen persoonallisuuttaan on muutettu vaarallisen aggresiivisesta pelokkaaksi nyhveröksi. Hänen apureinaan pelissä toimii sinisiä mutanttikoaloja, joita kutsutaan Koo-aloiksi.

text: "Crash Bandicoot 3: Warpedissa" Dingodilen piti hakea tohtori N.Tropyn Time Twister -aikakoneella kristalleja jääkaudelta tri Neo Cortexille ja Uka Uka -naamiolle ja yritti tuhota Penta Penguinin, mutta Crash pysäytti tämän aikeet. Dingodilen seuraava esiintyminen nähtiin "Crash Team Racingissa", jossa hän on pelattava hahmo. Hän on nopea, mutta hidas kääntymään mikroautollaan. "Crash Bashissa" Dingo oli hyvien puolella Aku Akun valittua hänet joukkueeseensa. Dingodilella on Crash Bashissa samat taidot kuin Rilla Roolla. Vuonna 2001 julkaistussa pelissä "issa" Dingodile oli parissa kentässä esteenä sekä ampumassa liekinheittimellään. Dingodile on ensimmäinen pomovastus "Crash Bandicoot: The Huge Adventuressa", mutta tällä kertaa Crash kohtaa hänet veden alla. "Crash Nitro Kartissa" Dingodilen saa pelattavaksi hahmoksi voittamalla yhden punaisen jalokiven. CNK:ssa Dingodilen päässä oli karhupumppu. Dingodile esiintyy myöhemmin "Crash of the Titansissa" Nintendo DS -versiossa pomovastuksena.

title: Coco Bandicoot

text: Coco esiintyi ensimmäistä kertaa pelissä Crash Bandicoot 2: Cortex Strikes Back. Cocolla pääsi pelaamaan vasta ensimmäistä kertaa pelissä Crash Bandicoot 3: Warped. Hänellä pystyi pelaamaan vain muutamalla tasolla ja vain neljännellä päävastus-tasolla, jossa hän taistelee N.Giniä vastaan. Tämän jälkeen Coco on bongattu myös peleissä Crash Team Racing, Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex, Crash Nitro Kart, Crash Twinsanity, Crash Tag Team Racing, Crash Boom Bang!, Crash Bash ja Crash: Mind over Mutant sekä Crash of the Titansissa

title: Coco Bandicoot

text: Coco tapasi Crash Bandicoot 3: Warped -pelissä Pura-tiikerin, johon hän kiintyi syvästi. Puraakin on nähty useassa Crash Bandicoot -pelissä. Samassa pelissä Coco otti yhteen myös Tri. N. Gin -pomovastuksen kanssa avaruudessa.

title: Coco Bandicoot

text: Coco Bandicoot on fiktiivinen pelihahmo, joka on esiintynyt Crash Bandicoot -pelisarjan peleissä. Coco on Crashin nuorempi sisko, ja hänet nähtiin Crash Bandicoot -peleissä ensimmäistä kertaa Crash Bandicoot 2: Cortex Strikes Back -pelissä.

text: Hän ilmestyi seuraavaksi "Crash Team Racingissa" ensimmäisenä loppuvastuksena ja salaisena hahmona. Pakkopaidan takia hän joutui ohjaamaan mikroautoansa toisella jalallaan. Roo oli mukana "Crash Bashin" mini-pelissä nimeltään ”El Pogo Logo”, jossa hän käytti melkein samaa systeemiä kuin "Crash Bandicoot 2":ssa, paitsi että hän saattoi pysähtyä areenan keskelle ja ampua ohjuksia satunnaisesti eri suuntiin. Hänen ulkonäkönsä oli samanlainen kuin "Crash Bandicoot 2":ssa. Hänen nitrojaan piti vältellä kristallihaasteessa. Ripper Roota ei olla sen koommin enää nähty. Hänen piti alun perin olla mukana "Crash Nitro Kartissa", ja hän hyppi Crashin ”syntymäpäivillä” "Crash Twinsanityssa" ja hänellä oli ”pyörresilmät”.

title: Crash Bandicoot (videopelihahmo)

text: Crashin elämän rakkaus on Tawna Bandicoot. Tawna on esiintynyt vain ensimmäisessä Crash-pelissä, mutta hänen kuvansa voi nähdä Crash Twinsanityssa lukuun ottamatta Boom Bangia. Syy Tawnan pois jättämisetä sarjassa johtuu siitä, että hahmoa pidettiin lapsille epäsopivana.

title: Crash Bandicoot (pelisarja)

text: Crash Bandicoot on tasohyppelypelisarja. Pelin päähahmo on Crash Bandicoot, jonka vastustaja on tohtori Neo Cortex.

title: Crash Bandicoot N. Sane Trilogy

text: Crash Bandicoot N. Sane Trilogy on Vicarious Visionsin kehittämä ja Activisionin julkaisema pelikokoelma. Se sisältää uudistetut versiot "Crash Bandicoot" -videopelisarjan kolmesta ensimmäisestä pelistä: "Crash Bandicoot", "" ja "", jotka Naughty Dog kehitti alun perin PlayStationille. Peli julkaistiin maailmanlaajuisesti PlayStation 4:lle 30. kesäkuuta 2017. Se julkaistiin 29. kesäkuuta 2018 myös Nintendo Switchille, Xbox Onelle ja Windowsille.


query: Milloin Hangon rata valmistui?

title: Hangon rata

text: Hangon rata on alkuaan osa Hyvinkään ja Hangon välistä rataa. Se on Suomen ensimmäinen yksityisin varoin rakennettu rautatie. Se valmistui vuonna 1873, ja sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua.

title: Forcit

text: Oy Forcit Ab:lla oli Hangossa vuosina 1901–1937 oma 600 mm raidelevyinen kapearaiteinen rata, jolla kuljetettiin raaka-aineita ja valmiita tuotteita tehtaan alueella, sekä Valtion Rautateiden operoiman Hangon radan varteen.

title: Hangon rata

text: en:Hanko-Hyvinkää railway

title: Hangon Itäsatama

text: Hangon Itäsatama on huvivenesatama Hangon Itälahdessa. Sitä ylläpitää pursiseura Hangö Segelföreningen. Satama rakennettiin heti Hangon kaupungin perustamisen jälkeen, ja laituri valmistui 1879 ja venesatama 1880. Sen pohjoispuolella on satamamakasiineja. Alue on valittu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

title: Hyvinkää

text: Hyvinkää on tunnettu rautatiekaupunkina, ja sen keskustan sijainti määräytyi Helsinki–Hämeenlinna-radan rakentamisen perusteella. Asemarakennus on yksi harvoista alkuperäisistä asemarakennuksista, joka vielä on alkuperäisessä käytössään. Kaupungissa on myös Rautatiemuseo ja VR:n konepaja, jonka toiminta loppuu vuonna 2018. Hyvinkään ja Karkkilan välillä (noin 45 km) toimi vuosina 1918–1967 kapearaiteinen Hyvinkään–Karkkilan rautatie. Hyvinkäältä haarautuu myös Hyvinkää–Karjaa-rata Hangon suuntaan (avattu liikenteelle 8. lokakuuta 1873), ja 1900-luvun alussa silloinen asemakylä oli välietappi monelle amerikansiirtolaisille, jotka lähtivät Hangosta Atlantin toiselle puolelle. Matkustajaliikenne Hyvinkään ja Karjaan välillä lopetettiin syyskuussa 1983, mutta rata on yhä tavaraliikenteen käytössä. Rautatieasemalta Hyyppärään kulki ennen Hyyppärän rata. Museovirasto on luokitellut Hyvinkään rautatieaseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

title: Hangon rata

text: Hangosta Karjaalle liikennöi arkisin seitsemän, viikonloppuisin kuusi henkilöliikenteen vuoroa, joita ajetaan 2-3 tunnin välein. Rataa liikennöidään kiskobusseilla. Kiskobussivuoroja täydentää viisi päivittäistä bussivuoroa. Radan asemat ovat Hangon rautatieaseman jälkeen Hanko-Pohjoinen, Santala, Lappohja, Skogby, Tammisaari, Dragsvik ja Karjaa.

title: Hyvinkään rautatieasema

text: Hiljaiselo ei kuitenkaan jatkunut pitkään, sillä vuonna 1871 paikkakunnalle saapuivat Hangon radan rakentajat. Yksityisen radan rakentajat olivat huomattavasti kansainvälisempää joukkoa kuin valtion rautatien rakentajat olivat olleet. Koska Hangon rata oli yksityinen, se sai oman asemansa kuusipaikkaisine veturitalleineen. Näin Hyvinkäälle syntyi kaksi erillistä rautatieasemaa omine päälliköineen ja muine henkilökuntineen. Vuonna 1874 pääradan aseman tuntumaan perustettiin valtionrautateiden taimisto, koska metsäisille seuduille rakennettujen asemien ympärille tehtiin puistikoita. Taimiston sijoittamiseen hiekkaiselle Salpausselälle on epäilty Hyvinkäälle muuttaneen rautateiden johtajan Georg Strömbergin näkemyksiä. Hangon rata siirtyi valtiolle kuitenkin jo vuonna 1875.

title: Hangon rata

text: Luokka:Hangon liikenne Luokka:Karjaa Luokka:Raaseporin liikenne Luokka:Tammisaari Luokka:Suomen rataverkko

title: Hangon rautatieasema

text: Asema avattiin 8.10.1873 Hyvinkäältä Hankoon rakennetun yksityisradan pääteasemaksi, mutta se siirtyi valtion omistukseen kaksi vuotta myöhemmin. Rata vaikutti merkittävästi paikkakunnan kehittymiseen; Hangon kaupunki perustettiin vuonna 1874 aseman ja sataman ympärille. Alkuaikoina Hangon radalla kulki yksi juna vuorokaudessa kumpaankin suuntaan. Tarvittaessa voitiin kuitenkin ajaa ylimääräinenkin junavuoro; yksi ensimmäisistä ajettiin Hangossa vuonna 1874 pidettyihin purjehduskilpailuihin. Näistä kilpailuista kehittyi jokavuotinen Hangon Regatta.

title: Hangon vesitorni

text: Hangon vesitorni on Hangon kaupungin omistama vesitorni. Torni sijaitsee Vartiovuorella. Arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelema vesitorni valmistui jatkosodan aikana vuonna 1943 vanhan tuhoutuneen vesitornin tilalle.

title: Dynamiittivaihde

text: Hankoniemen pohjoisrannalle perustettiin räjähdysainetehdas vuonna 1893. Tehdas sijoitettiin turvallisuussyistä harvaan asutulle alueelle Hangon kaupungin ja Santalan kartanon välimaastoon. Toisaalta sijoittamiseen vaikuttivat hyvät kuljetusyhteydet niin rautateitse kuin vesitsekin. Räjähdysainetehtaalla oli käytössä kapearaiteinen tehdasrata vuosina 1901–1937. Tehdasradan päähän avattiin vuonna 1914 Finska Forcit A.B.:n eli vuodesta 1920 Dynamiittiraiteen liikennepaikka (ruots. Dynamitspåret). Kapearaiteisen radan tilalle valmistui vuonna 1937 normaaliraiteinen rata, ja kaksi vuotta myöhemmin vaihteen yhteyteen avattiin samanniminen seisake.

title: Pohjankurun rautatieasema

text: Hangon rataa suunniteltiin 1860- ja 1870-luvuilla linjattavaksi Mustion, Antskogin ja Pohjankurun kautta ja edelleen Pohjanpitäjänlahden länsirantaa kohti Hankoa. Rata rakennettiin kuitenkin Karjaan ja Tammisaaren kautta. Ensimmäinen rautatie Pohjankuruun valmistui vuonna 1891, ja tätä kapearaiteista rataa pitkin hoidettiin raaka-aineiden ja valmiiden tuotteiden kuljetukset Fiskarsin ruukin ja Pohjankurun sataman välillä.

title: Hangon rintama 1941

text: Kesäkuun 22 päivänä 1941 klo 6.05 ryhtyi Neuvostoliitto hyökkäykseen Suomen alueelle pommittaen ja tulittaen puhtaasti suomalaisia kohteita. Klo 7.55 Puna-armeijan tykistö avasi tulen Hangon vuokra-alueelta ampuen Porsöhön, Storholmaan ja mantereelle. Näiden puolueettomuudenloukkausten johdosta ulkoministeri Witting kesäkuun 22 p:nä esitti Neuvostoliiton lähettiläälle ministeri Orloville vastalauseen pyytäen selitystä. Ministeri Orlov lupasi kääntyä hallituksen puoleen, mutta pyydettyä selitystä ei milloinkaan saatu.

title: Lappohjan rautatieasema

text: Lappohjan alkuperäinen asemarakennus oli Knut Nylanderin suunnittelema, ja se valmistui vuonna 1871. Asemalta rakennettiin vuonna 1876 noin kahden kilometrin mittainen rata lähellä sijainneeseen luonnonsatamaan. Satamaradalla oli enimmäkseen vain puutavaraliikennettä, mutta sillä kulki noin vuosina 1880-1910 myös henkilöjunia. Sekä Lappohjan asema että satamarata purettiin Hangon vuokrauksen aikana. Lappohjan nykyinen asemarakennus rakennettiin jatkosodan aikana vuonna 1942.

title: Hangon laajentamissuunnitelma

text: Hangon tukikohdan komentaja kontra-amiraali S.F. Belusov hahmotteli perussuunnitelman elokuussa 1940 suhteuttaen ne Neuvostoliiton Itämeren laivaston kokonaissuunnitelmaan. Itämeren laivaston yleissuunnitelma puolestaan valmistui 1. syyskuuta 1940. Yleissuunnitelman Hangon laajentamissuunnitelma perustui tilanteeseen, jossa Suomi olisi talvisodan tapaan yksin tai korkeintaan Ruotsin tukema. Tällöin Itämeren laivaston tehtävänä oli yhteyksien katkaisu Itämerellä, Pohjanlahdella ja Suomen saaristossa. Belusov olikin pahoillaan, ettei talvisodassa oltu kyetty hyökkäämään Ahvenanmaalle, koska kuljetusaluksia ei ollut käytettävissä tarpeeksi. Näiden varmistusten jälkeen Hangosta voitiin tällöin hyökätä sisämaahan. Tämän hyökkäyksen edellytettiin puolestaan toteutettavan Leningradin sotilaspiirin saamien ohjeiden mukaan yhdessä Viipurista länteen tapahtuvan hyökkäyksen kanssa. Hangon lounaisrintaman ja Viipurin kaakkoisen rintaman oli tarkoitus luoda myös pohjoinen rintama Sallan kohdalle, joka katkaisisi Suomen. Syksyllä 1940 muutettiinkin joukkojen johto-organisaatiota maasodankäyntiä silmällä pitäen, kun Hangossa sijaitsevat joukot siirrettiin Itämeren laivastosta Leningradin sotilaspiirin alaisuuteen.

title: Hanko–Hyvinkää-rata

text: Sen jälkeen kun Helsingistä Karjaan kautta Turkuun johtava rantarata vuonna 1903 valmistui, Hanko–Hyvinkää-rata jakautuu selvästi kahteen osaan, Hyvinkää–Karjaa-rataan sekä Karjaalta Hankoon johtavaan Hangon rataan. Hyvinkään ja Karjaan välillä on nykyisin vain tavaraliikennettä ja kalustonsiirtoliikennettä, Karjaan ja Hangon välillä sen sijaan myös matkustajaliikennettä.

title: Hyvinkään rautatieasema

text: Hyvinkään merkitys risteysasemana korostui entisestään 1900-luvun alkuvuosina. Vuonna 1905 valmistui kapearaiteinen teollisuusrata Hangon radan ratapihalta Hyyppärän kivilouhoksille. Tämä rata oli käytössä 1950-luvulle saakka. Vuonna 1908 valmistui sekä henkilö- että tavaraliikennettä palveleva kapearaiteinen rautatie Kytäjälle; tätä rataa jatkettiin Karkkilaan saakka vuonna 1911. Karkkilan radan asemarakennus rakennettiin Hangon radan pohjoispuolelle nykyisen Siltakadun ja pääradan väliin. Ensimmäiset ehdotukset Valtionrautateiden konepajan siirtämiseksi Helsingistä Hyvinkäälle tehtiin vuonna 1919, mutta konepajan sijoituskiistojen ja 1930-luvun pulakauden vuoksi hanke lykkääntyi. Konepajan rakennustyöt Hyvinkäällä alkoivat sota-aikana vuonna 1941, pistoraide ratapihan pohjoispäästä alueelle valmistui vuonna 1943 ja veturikonepaja aloitti toimintansa vuonna 1949. VR:n keskustaimisto siirrettiin Hyvinkäältä Tuusulan Nuppulinnaan vuonna 1962 ja sen alueelle rakennettiin myöhemmin mm. Hyvinkään kaupunginkirjasto, kaupungin virastotalo ja kauppatori.

title: Haapamäen rata

text: Haapamäki–Jyväskylä-rata valmistui vuonna 1897 ja heti seuraavana vuonna rataa jatkettiin Jyväskylästä Suolahteen. Viimeisenä Haapamäellä risteävistä rataosista valmistui rataosuus Haapamäki–Pori, 12. marraskuuta 1938.

title: Forcitin tehdasrata

text: Forcitin tehdasrata tarkoittaa Forcit Oy:llä Hangossa vuosina 1901–1937 ollutta omaa 600 mm:n raidelevyinen kapearaiteista rataa. Sitä pitkin kuljetettiin raaka-aineita ja valmiita tuotteita tehtaan alueella sekä Valtion Rautateiden operoiman Hangon radan varteen.

title: Hanko–Hyvinkää-rata

text: Hanko–Hyvinkää-rata on vuonna 1873 valmistunut, alun perin yksityinen rautatie, joka johtaa Hangosta pääradan varrelle Hyvinkäälle. Sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi, ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua.

title: Pohjois-Pohjanmaan historia

text: Sisämaan kehityksen kannalta oli erityisen merkittävää myös rautatieliikenteen kehitys. Pohjanmaan rata ulottui Ouluun 1886. Valmistuttuaan uusi kulkuväylä helpotti ja nopeutti etelään suuntautunutta liikennettä. Oulun ja Kajaanin välinen rata valmistui 1930. Hieman aikaisemmin oli otettu Ylivieskan ja Iisalmen välinen ratataso. Taivalkoskelle johtava rata valmistui 1961. Oulun ja Kemin välinen rataosa avattiin jo 1901. Rautateiden sähköistäminen ulottui 1983 Ouluun. Vuonna 2001 sähköistettiin Tuomioja–Raahe-välinen rata. Rata valmistui vuonna 1899, mutta nykyään rataosa on vain tavaraliikenteelle tarkoitettu osuus.

title: Inkoo

text: Hangon ja Hyvinkään välinen rautatie avattiin liikenteelle vuonna 1873. Rata sivusi Inkoon luoteisosaa ja lähin asema oli Mustio. Ennen junaa henkilöliikenne tapahtui höyrylaivoilla, jotka liikennöivät Helsinkiin ja takaisin kolmesti viikossa. Suuntaansa matka kesti viisi tuntia. Helsingin ja Karjaan välinen rantarata valmistui vuonna 1903, jolloin inkoolaisten liikenneyhteydet paranivat entisestään. Helsinkiin pääsi nopeimmillaan tunnissa ja 31 minuutissa – kolme kertaa päivässä. Inkoon aseman lisäksi juna pysähtyi myös Tähtelässä ja Päivölässä.

title: Uudenkaarlepyyn rautatie

text: Rata myytiin kesällä 1916 helsinkiläiselle liikemies Aleko Liliukselle, joka puratti sen. Kiskot menivät Hangon linnoitustöihin, veturit ja vaunut eri kapearaiteille. Kauppa pelasti Uudenkaarlepyyn kaupungin vararikolta: kaupasta päättämisen jälkeisenä päivänä kaupunkiin saapui venäläinen valtuuskunta, jonka tarkoituksena oli takavarikoida rata kalustoineen. Takavarikko peruuntui kaupunginhallituksen ilmoitettua, että rata oli myyty Liliukselle – joka puolestaan ilmoitti, että kaikki kalusto tulee menemään Venäjän kruunun hyväksi (jättäen sanomatta, että hän ottaisi korvauksen kaikesta). Tämä riitti venäläisille ja he poistuivat, ja kaupunki saattoi maksaa huikeaksi paisuneen velkansa hypoteekkikassalle.

title: Imatra–Antrea-rata

text: Rata Viipurin ja Imatran välille valmistui vuonna 1892, jonka varrelta Antreasta Karjalan rata jatkui Sortavalaan vuonna 1893. Imatra–Vuoksenniska-väli valmistui vuonna 1895.

title: Jyväskylä–Haapajärvi-rata

text: Rata etelästä Saarijärvelle valmistui vuonna 1954 ja Kannonkoskelle vuonna 1959. Rata pohjoisesta Pihtiputaalle valmistui vuonna 1956 ja viimeisenä avattiin Varasen ja Keitelepohjan väli vuonna 1960. Jyväskylän-Seppälänkankaan osuudelle tehtiin 1960-luvun alussa perusparannus, johon sisältyi Kangasvuoren tunnelin rakentaminen.

title: Nordlandsbanen

text: Radan ensimmäinen osuus Trondheimistä Helliin avattiin liikenteelle 1882 osana Meråkerbanenia. Vuonna 1902 rata valmistui Levangeriin saakka, Verdaliin 1904 ja Sunnaniin 1905. Radan rakentaminen jatkui siten, että rata valmistui Snåsaan 1926 ja Grongiin 1929. Haararata Grong–Namsos valmistui 1933. Vuoteen 1940 mennessä rata oli avattu liikenteelle Hellin ja Mosjøenin välisellä osuudella. Toisen maailmansodan aikana rakennustyöt jatkuivat saksalaisten valvonnassa, ja vuoteen 1945 mennessä rata oli valmistunut Dunderlandiin saakka. Bodøhön saakka rata valmistui 1962.

title: Hangon rata

text: Hangon rata on Karjaan ja Hangon välinen rataosuus Suomen rataverkosta. Sen liikenne koostuu pääasiassa Hangon tavarajunista ja liikenne- ja viestintäministeriön rahoittamista taajamajunista.

title: Santalan seisake

text: Tammisaaresta Hankoniemelle johtaneen vanhan maantien varrella sijainneessa Santalan kartanossa toimi 1870-luvulle saakka kestikievari. Hangon rata linjattiin kartanon kohdalla noin kilometrin maantietä etelämmäksi. Kartanon merkitys korostui, kun sen päärakennuksessa aloitti vuonna 1909 toimintansa kristillinen kansanopisto. Hangon aseman alainen Santalan laituri avattiin vuonna 1898 ja sen länsipuolella otettiin samaan aikaan käyttöön puutavaran kuormausraide. Talvisodan jälkeen maaliskuussa 1940 Santalan laiturivaihde joutui Hangon vuokra-alueelle.

title: Hyvinkää–Karjaa-rata

text: Tämä rata on alkuaan osa Hyvinkään ja Hangon välistä, Suomen ensimmäistä yksityisin varoin rakennettua leveäraiteista rautatietä. Rataosuus rakennettiin vuosina 1871–1873, ja sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi, pietarilaiset liikemiehet menettivät omaisuutensa ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua sen avaamisesta.

title: Hyvinkään rautatieasema

text: Maantieyhteyksien parantuessa Hyvinkään asema rautateiden solmukohtana alkoi vähentyä sotien jälkeen. Henkilöliikenne Karkkilan radalla lopetettiin vuonna 1961 ja koko rata poistettiin käytöstä ja purettiin tavaraliikenteen päätyttyä vuonna 1967. Myös Karkkilan radan asemarakennus purettiin. Henkilöliikenne Hangon radalla Hyvinkään ja Karjaan välillä puolestaan lopetettiin vuonna 1983, minkä jälkeen kyseisellä rataosalla on liikennöinyt vain tavarajunia. Rautatiemuseo siirrettiin Helsingin rautatieaseman ahtaiksi käyneistä tiloista entisen Hangon radan asemarakennukseen ja veturitalliin vuonna 1974. Hyvinkään rautatieasema siirrettiin kauko-ohjaukseen vuonna 1993 ja alikulkukäytävä asemarakennukselta välilaiturille valmistui vuonna 1995. Hyvinkään asemarakennus siirtyi VR-Yhtymälle vuonna 1995 ja asema-alueen muita rakennuksia Ratahallintokeskukselta Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.