query: Milloin toksikologiaa aloitettiin käyttämään?

title: Toksikologian historia

text: Toksikologia on eräs vanhimmista tieteenaloista.[1] Myrkyllisten kasvien ja eläinten tunnistaminen ja välttäminen on ollut kautta aikojen välttämätöntä ihmisten hengissä säilymiselle. Jo noin 1500 vuotta eaa. peräisin olevassa egyptiläisessä Ebersin papyruksessa (vanhin säilynyt farmakopea eli lääkekirja) kuvattiin esimerkiksi myrkkykatkon ja oopiumin ominaisuuksia. Myös useat klassiset myrkyt kuten arsenikki tunnettiin jo niihin aikoihin. Egyptiläiset tunsivat joitakin paikkansapitäviä toksikologian periaatteita, mutta syyn ja seurauksen käsitettä ei tunnettu, mikä aiheutti ongelmia tautien hoidossa. Myrkytysten hoidossa käytettiin pääasiassa yrttejä ja joitakin mineraaleja. Kuningatar Kleopatran sanotaan tehneen itsemurhan antamalla egyptinkobran purra itseään, toisen teorian mukaan hän käytti hemlokkia, ukonhattua ja oopiumia.[2]

text: Kansallinen laskennallisen toksikologian keskus (NCCT) on Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) alainen organisaatio, jonka tehtävänä on kehittää uusia menetelmiä kemikaaliturvallisuuden arviointiin. NCCT:n tutkijat yhdistävät tutkimuksessaan biologian, bioteknologian, kemian ja tietojenkäsittelytieteen lähestymistapoja. Tehtävänä on tunnistaa biologisia prosesseja, joita kemikaalit voivat häiritä. NCCT:n tutkimus on osa laajempaa EPA:n tutkimusohjelmaa, joka on nimeltään Chemical Safety for Sustainability Research Program (CSS). NCCT edistää kemikaalitiedon käytettävyyttä ja ymmärrettävyyttä ja pyrkii siten sitouttamaan kemikaaliturvallisuuden parissa toimivia sidosryhmiä.

title: Toksikologian historia

text: Myöhäiskeskiajalla muurattiin nykytoksikologian peruskivi. Paracelsus (1493–1541) oli lääkäri ja alkemisti, joka käytti elohopeayhdisteitä syfiliksen hoitoon. Kun häntä syytettiin ihmisten myrkyttämisestä, hän puolustautui vuonna 1564 ilmestyneessä kirjassaan: Was ist das nit gifft ist: alle ding sind gifft und nichts ohn gifft. Allein die dosis macht das ein ding kein gift ist.[5], kaikki aineet ovat myrkyllisiä; vain annoksesta seuraa, että aine ei ole myrkyllistä. Näin hän ilmaisi erään toksikologian keskeisistä periaatteista, annos-vastesuhteen. Samalla hän hengenheimolaisineen suuntasi biotieteellistä tutkimusta uusille urille karistamalla niistä antiikin magiikan jäänteet.

title: Ekotoksikologia

text: Ekotoksikologia on tieteenala, joka on erikoistunut tutkimaan luonnossa esiintyviä ja sinne joutuvia myrkkyjä sekä niiden vaikutuksia kaikkiin eliöihin. Ekotoksikologia on laajin toksikologian ala. Tutkimuskohteita ovat muun muassa raskasmetallien pitoisuuksien mittaaminen esimerkiksi vesistä ja eliöistä sekä ympäristömyrkyt. Ekotoksikologia eroaa toksikologiasta siinä, että toksikologiassa tutkitaan myrkkyjen vaikutusta yksilöihin, kun taas ekotoksikologiassa vaikutusta ekosysteemeihin ja populaatioihin.

title: Äänekosken vesikriisi

text: Ylen mukaan putkirikko korjattiin välittömästi saman päivän aikana, ja terveystarkastaja tarkasti työn. Sairastuneista alkoi tulla tietoa Parantala-Honkolan vesiosuuskunnalle lauantai-iltana kello 21:30. Näytteenotto aloitettiin välittömästi ja sunnuntaina 18. lokakuuta aloitettiin vesijohtoverkoston saastumisesta tiedotus alueen asukkaille. Joukkoviestintävälineiden lisäksi jouduttiin kriisin vakavuuden vuoksi käyttämään vapaaehtoista jalkapatikkaa.

title: Paperitehdas

text: Paperitehtaiden historian tutkimista vaikeuttaa tutkijoiden käyttämän terminologian ja määritelmien hajanaisuus. Useat käyttävät termiä tehdas erottelematta sitä, onko tehtaan käyttövoimana ihminen, eläin vai vesi. Tämän seurauksena on ollut vaikeata määrittää milloin vesivoimaa ryhdyttiin käyttämään hyödyksi paperinvalmistuksessa. Tämä on ollut merkittävä muutos paperin valmistuksessa käytettävissä menetelmissä.

title: Toksikologian historia

text: Keskiajalla lääketieteellistä toksikologiaa ei juuri harjoitettu, mutta munkit kirjoittivat akateemisia tekstejä myrkyistä. Luostarit olivat usein oppineisuuden pääasiallisia paikkoja kansan ollessa laajalti kouluja käymätöntä ja lukutaidotonta. Eräs esimerkki myrkkykirjoituksista oli maisteri Santes de Ardoynisin kirja The Book of Venoms, joka käsitteli tuon ajan tunnettuja myrkkyjä. Niihin kuuluivat muun muassa arsenikki, alruuna, jouluruusu, laakeripuu ja oopiumi.[4]

title: Suomen rautateiden opastinjärjestelmä

text: Rautateiden opastimet eivät toimi samalla tavoin kuin tieliikenteen liikennevalot. Liikennevalot toimivat "syklisesti", kun taas rautateillä liikenteenohjaajat antavat opastimilla junille lupia liikkua asetinlaitteen välityksellä. Toisin kuin tieliikenteessä, suurten junapainojen ja pitkien jarrutusmatkojen vuoksi junia ei kuljeteta pelkästään kuljettajan näkemän varassa. Junaliikenne edellyttää aina toimivaa liikenteenohjausta. Veturinkuljettajat eivät itse valitse käyttämäänsä raidetta, vaan junien käyttämät kulkutiet asettaa ja turvaa liikenneohjaaja. Veturinkuljettaja ei myöskään saa itsenäisesti päättää, milloin hän "saa" lähteä liikkeelle.

title: Toksikologian historia

text: Modernin toksikologian katsotaan syntyneen, kun espanjalainen lääkäri Mathieu Orfila (1787–1853) julkaisi vuonna 1815 ensimmäisen pelkästään toksikologiaa käsittelevän teoksen.[1] Hän kohdisti huomionsa kemikaalien haitallisiin vaikutuksiin sekä niiden terapiaan. Hänen toiminnastaan sai alkunsa myös nykyaikainen oikeustoksikologia, sillä hän käytti ensimmäisenä järjestelmällisesti kemiallista analytiikkaa ruumiinavausmateriaalin tutkimisessa myrkytysten oikeudelliseen todistamiseen.

title: Naantalin sokeritehdas

text: Myöhemmin osa Naantalin tuotannosta, ruskeaa raakasokeria, vietiin Suomen Sokerin Kirkkonummen tehtaalle, jossa siitä jalostettiin tomu-, fariini- ja kidesokeria sekä sokeriliuosta. Naantalin tehtaalla aloitettiin käyttämään uutta kromatografista erotustekniikka vuonna 1978, ja 1979 aloitettiin sokerijuurikaspohjainen betaiinin valmistus. Betaiini on sokerijuurikkaan tuottama orgaaninen yhdiste, joka erotetaan ja puhdistetaan sokeriteollisuuden sivuvirroista.

title: Cowboy

text: Yönsä cowboyt nukkuivat siellä, missä milloinkin olivat – usein siis ulkona nuotiolla, pelkän huovan kanssa. Öisin pidettiin vahtivuoroja muiden nukkuessa. Aikaisin aamulla aloitettiin puurtaminen ja joskus satulassa oltiin yhteen menoon jopa 14 tuntia. Työ jatkui aamuvarhaisesta iltamyöhään, joskus jatkettiin yölläkin.

title: Lyijykynä

text: Korkealaatuisesta grafiitista puristetut paksut puikot soveltuvat rohkeaan ja ilmaisuvoimaiseen työskentelyyn sekä laaja-alaiseen sävypiirräntään. Jälkeä voi vaihdella käyttämällä milloin puikon kärkeä, milloin sivulle syntynyttä litteää pintaa tai koko puikon leveyttä.

title: Pauli Ylitalo

text: Ylitalo valmistui lääkäriksi 1970 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1973 Helsingin yliopistossa. Post doc -koulutuksensa hän hankki 1973−1974 Saksassa Heidelbergin yliopistossa, joka oli tunnettu muun muassa verenkiertosairauksien farmakologian tutkimuksistaan. Farmakologian dosentti Helsingin yliopistoon hänestä tuli 1975. Kliinisen farmakologian erikoislääkärin oikeudet hän sai 1979. Vuodesta 1983 Ylitalo toimi Suomen ainoassa toksikologian (ja farmakokinetiikan) professorin virassa Kuopion (nyk. Itä-Suomen) yliopistossa ja johti toksikologian akateemista jatkokoulutusta maassamme. Vuonna 1992 hänet nimitettiin kliinisen farmakologian ja toksikologian ensimmäiseen professorin virkaan Tampereen yliopistoon ja ylilääkärin sivuvirkaan yliopistolliseen sairaalaan. Vuosina 2001–2004 hän johti Tampereen yliopiston lääketieteen laitosta. Vuonna 2002 Ylitalo selvitti sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta Suomen lääkekorvausjärjestelmän laajuutta ja sisältöä.

title: Kulman kolmiajako

text: Kulman kolmiajako saadaan raja-arvona toistamalla tietyt harppi- ja viivoitinkonstruktiot lukemattomia kertoja ja käyttämällä hyväksi luvun 1/3 esitystä binäärilukuna, joka on 0,01010101... Jaetaan kulma ensin kahtia, minkä jälkeen jompikumpi saaduista kulmista jaetaan edelleen kahtia sen mukaan, milloin tässä binäärikehitelmässä on 0, milloin 1. Mitä useampia kertoja tämä toistetaan, sitä lähemmäs päästään sellaista kulmaa, joka on alkuperäisen kulman kolmasosa. Tämä algoritmi muistuttaa tietojenkäsittelyssä käytettävää binäärihakua, ja vastaavalla tavalla kulma voidaan jakaa kuinka moneen yhtäsuureen osaan tahansa.

title: In vitro -toksikologia

text: "In vitro" -toksikologisten kokeiden etuna ovat niiden pienet kustannukset, testien nopeus sekä eläinten kärsimyksen vähentäminen. Kokeet eivät toisaalta kykene korvaamaan eläinkokeita, koska niillä voidaan tutkia vain tunnettua määräasiaa. "In vitro" -toksikologia on laajentuva toksikologian alue. Yleisimpiä "in vitro" -tutkimuksen käyttöalueita toksikologiassa ovat mikrosomien käyttö vierasainemetabolian tutkimuksessa sekä erilaiset genotoksisuutta mittaavat testit. Esimerkkinä erikoisemmasta "in vitro" -toksikologisesta testistä on sian siittiötesti.

title: Unien tulkinta

text: Symboliikkaa unet soveltavat verhotakseen ilmaisemansa ajatukset. Niiden käyttämissä symboleissa on tosiaan useita, joiden merkitys on vakio tai lähes vakio. Myös tässä suhteessa on kuitenkin muistettava, että unen aineisto on merkillisellä tavalla plastista. Varsin usein joudutaan tavallisesti symbolinen uni-ilmaisu tulkitsemaan sanamukaisesti, toisella kertaa taas unennäkijän jotkin erityismuistot oikeuttavat häntä käyttämään seksuaalisymboleina miltei mitä tahansa sellaistakin ainesta, mitä yleensä tähän tarkoitukseen ei käytetä. Milloin tarjolla on useita vaihtoehtoisia symboleja, uneksuja päätyy niistä siihen, jolla muuten on useimpia yhtymäkohtia hänen unensa aineistoon; yleispätevän tyypillisen motivaation puitteissa jää siis vielä liikkuma-alaa yksilöllisellekin.

title: Toksikologian historia

text: Orgaaninen kemia kehittyi 1800-luvun lopulla vauhdikkaasti, sillä silloin oli syntetisoitu jo yli 10 000 orgaanista yhdistettä. Myös lääkkeiden teollinen tuotanto laajeni ja farmakologia kehittyi uudeksi, puhtaaksi tieteeksi. Kolmas kokeellisen toksikologian syntyyn myötävaikuttava tekijä oli sisäsiittoisten, tasalaatuisten hiirikantojen kehittäminen. Tarvetta toksikologialle oli, sillä pian havaittiin, että uusien kemikaalien käyttöönottoon liittyi toisinaan merkittäviä terveysriskejä. Esimerkiksi Saksassa ruvettiin vuonna 1916 käyttämään lihan säilöntään nitraatin asemesta nitriittiä kauniimman punaisen värin saamiseksi. Seurauksena oli lukuisia sairaustapauksia ja ainakin yhden pikkulapsen kuolema. Lääkkeistä uudet anesteetit kloroformi ja eetteri aiheuttivat useiden potilaiden kuoleman. 1930-luvulla taas uutta bakteeri-infektioiden hoitoon käytettyä ihmelääkettä sulfanilamidia keksittiin liuottaa etanolin sijasta etyleeniglykoliin, johon se liukeni vielä paremmin. Seurauksena oli oksalaattikiteiden muodostuminen munuaisiin ja useiden potilaiden kuolema akuutin munuaisvaurion takia.[1]

title: Toksikologian historia

text: 1600-luvulla syntyi uusi toksikologian ala, työtoksikologia, tiettyihin työympäristöihin kuten hiilikaivoksiin (ongelmana hiilimonoksidin aiheuttamat myrkytykset) ja metalleja prosessoiviin laitoksiin (lyijy ja elohopea riskeinä) liittyvien selkeiden terveysriskien johdosta. Bernardino Ramazzini julkaisi klassisen teoksen De Morbis Artificum Diatriba (v. 1700), joka sivuaa työtoksikologiaa. Toisaalla Percival Pott osoitti vuonna 1775 Englannissa yhteyden nuohoojana työskentelemisen ja kivespussin ihosyövän välillä, mikä oli ensimmäinen raportoitu esimerkki polyaromaattisten hiilivetyjen karsinogeenisesta vaikutuksesta. Sekä Paracelcus että Ramazzini huomauttivat jo savun ja noen myrkyllisyydestä.[1]

title: Toksikologia

text: Kliininen toksikologia tutkii pääasiassa terapeuttisiin tarkoituksiin käytettyjen aineiden (esimerkiksi lääkkeet ja luontaistuotteet) toksisia vaikutuksia. Väljemmän määritelmän mukaan kliiniseen toksikologiaan kuuluvat myös aineet, joita ei käytetä terapeuttisessa tarkoituksessa, kuten alkoholi ja huumeet. Kliinisen toksikologian saatetaan lukea myös teollisuuden päästöt ja torjunta-aineet. Ihmiselimistön vasteet edellä luetelluille aineille voivat olla esimerkiksi kemikaaliallergioita, yliherkkyyksiä, elimistön systeemisiä reaktioita tai mutageenisia, teratogeenisia tai karsinogeenisia vaikutuksia.

title: Toksikologia

text: Nykyään toksikologian pääasiallinen tavoite on ennaltaehkäistä vieraiden aineiden haitallisia terveysvaikutuksia. Toksikologista osaamista hyödynnetään kliinisessä toksikologiassa akuuttien myrkytysten hoidossa, joiden tärkeimmät aiheuttajat ovat alkoholi ja lääkkeet. Myrkytystapauksia osataan hoitaa nykyisin jo melko tehokkaasti. Kansalaisille tarjotaan maksutonta puhelinneuvontaa Myrkytystietokeskuksen toimesta. Tämä nopeuttaa asiointia myrkytystapauksissa, jossa nopea tiedonsaanti on ensiarvoisen tärkeää.

title: Toksikologia

text: Lääkäri Paracelsus vaikutti renessanssiajalla keskeisesti toksikologian kehitykseen. Hän kiteytti ensimmäistä kertaa sekä farmakologian että toksikologian keskeisen periaatteen: ”Ei ole myrkytöntä ainetta, kaikki aineet ovat myrkyllisiä. Vain annoksesta riippuu se, että aine ei ole myrkkyä.” Toisin sanoen aineita ei voida jakaa myrkkyihin ja myrkyttömiin, vaan kaikista on liian suurina annoksina haittaa elimistölle.

title: Pauli Ylitalo

text: Ylitalo on ollut kaikkien päätutkimusalojensa (farmakologia, lääkehoito, toksikologia) valtakunnallisten kattojärjestöjen puheenjohtaja ja edustanut Suomea 1990- ja 2000-luvuilla farmakologian ja toksikologian maailmanunionien (IUPHAR, IUTOX) sekä kliinisen farmakologian ja lääkehoidon Euroopan kattojärjestön (EACPT) valtuuskunnissa. Vuosituhannen taitteessa hän oli Suomalaisen Lääkäriseuran hallituksessa, Tampereen Lääkäriseuran puheenjohtaja ja johti vuosia mm. Tampereen lääkäripäivien johtokuntaa. Valtakunnallisen kliinisen lääketutkimuksen eettisen jaoston (TUKIJA) farmakologisena asiantuntijana Ylitalo toimi sen perustamisesta lähtien (1999−2006) ja oli toksikologian asiantuntijana Maanpuolustuksen tieteellisen neuvottelukunnan (MATINE) tehtävissä yli kaksikymmentä vuotta.

title: Welland

text: Suurilla järvillä liikennöivien kauppa-alusten käyttämä Wellandin kanavan suunnittelu aloitettiin jo vuonna 1799, mutta rakennustyöt aloitettiin vasta heinäkuussa 1825. Ensimmäinen kanava avattiin liikenteelle 30. marraskuuta 1829. Sittemmin kanavaa on laajennettu, syvennetty, uudistettu ja linjausta korjattu useaan otteeseen. Nykyinen kanava on järjestysnumeroltaan neljäs, myös viidettä entistä syvempää ja suuremmille laivoille soveltuvaa kanavaa on suunniteltu, mutta ainakaan toistaiseksi sitä ei ole toteutettu.

title: Lappeenrannan konepaja

text: Lappeenrannan konepaja keskittyi aluksi laivojen korjaamiseen, sittemmin aloitetiin valimotoiminta ja laivaliikenteen vähennyttyä aloitetiin tärkkelysteollisuuden käyttämien erotus- ja suodatuslaitteistojen valmistus. Sotien jälkeen konepaja keskittyi sotakorvaustuotteiden valmistukseen lähes 10 vuoden ajaksi. 1960-luvulla konepajan talousvaikeudet saivat aikaan sen, että valmistustoimnta keskitettiin suodatinteollisuuden laitteisiin.

title: Toksikologia

text: Toksikologia on tieteenala, joka tutkii vierasaineiden haitallisia vaikutuksia eläviin organismeihin. Se on poikkitieteellinen ala, joka omaksuu tietoa ja teknisiä taitoja biokemiasta, kemiasta, genetiikasta, matematiikasta, lääketieteestä, farmakologiasta, fysiologiasta ja fysiikasta. Toksikologian keskeisiä tutkimusaloja ovat tuoteturvallisuus ja tuoteriskien arviointi. Toksikologiassa on erilaisia suuntauksia, mutta kaikkia suuntauksia yhdistää eliöille haitallisten mekanismien tutkiminen.

title: Traité des poisons

text: Traité des poisons on teos, jonka kirjoitti Mathieu Orfila, espanjalaissyntyinen toksikologian kehittäjä. Hän julkaisi teoksensa vuonna 1813 ollessaan vasta 26-vuotias vasta valmistunut lääkäri. Teos yhdisti forensisen ja kliinisen toksikologian analyyttiseen kemiaan. Kirjassa on kuvattu laajasti myrkkyjen vaikutuksia ja oireita elimistössä. Teos oli ensimmäinen laatuaan ja se erotti toksikologian tieteenalan farmakologiasta. Teos oli yhteenveto senaikaisesta tietämyksestä. Siinä myrkyt jaettiin kuuteen kategoriaan: syövyttävät, adstringentit, karvaat, huumaavat, huumaavat hapot, septiset ja mädättäjät.

title: Luettelo toksikologian julkaisuista

text: Luettelo toksikologian alan julkaisuista:

title: Toksikologia

text: Laskennallinen toksikologia on uusi, nopeasti kehittyvä tieteenala. Se yhdistelee informaatiota eri lähteistä ja kehittää matemaattisia ja laskennallisia malleja, joiden avulla voidaan ymmärtää ja ennustaa kemikaalien haitallisia vaikutuksia. Poikkitieteellisellä lähestymistavalla laskennallinen toksikologia tutkii kemiallisten aineiden ja biologisten organismien välisiä vuorovaikutuksia. Laskennallisuus kattaa kaikentasoiset organismit, kuten populaatiot, yksilöt, solut ja molekyylit. Alalla on useita sovelluksia kemikaalin vaaranarvioinnista lääkemetaboliittien monitorointiin. Laskennallista toksikologiaa kehitetään esimerkiksi Kansallisessa laskennallisen toksikologian keskuksessa (NCCT), joka kuuluu Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston (EPA) alaisuuteen.

title: Pohjalanjärvi

text: Riippuen lähteestä, Pohjalanjärven kuivattaminen aloitettiin vuonna 1825 tai 1890 . Vuonna 1837 jättivät talolliset Gust. Ands. Jarko ja Matts Johs. Teerri anomuksen vesijättömaan järjestämiseksi. Vuonna 1917 kivityömies J.V.Pihlainen haki lupaa kuivattamiseen. Siitä, kuka aloitti järven kuivattamisen ja milloin se tapahtui, jää vielä auki.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.

title: Ilmilinna

text: Emil Cedercreutz ei itse milloinkaan pitänyt Ilmilinnasta. Sen rakennustyöt aloitettiin taiteilijan Rooman matkan aikana syksyllä 1904. Muistelmateoksessaan "Yksinäisyyttä ja ihmisvilinää" hän kertoo olleensa järkyttynyt nähdessään keskeneräisen rakennuksen ensimmäistä kertaa. Cedercreutz kuvaa muistelmissaan sen olleen "epäkäytännöllisen ja asuttavaksi kelpaamattoman" sekä sen arkkitehtuuria ja mittasuhteita "lahjattomiksi".


query: Milloin Erich Paul Remark syntyi?

title: Erich Maria Remarque

text: Erich Maria Remarque, oikealta nimeltään Erich Paul Remark (22. kesäkuuta 1898 Osnabrück – 25. syyskuuta 1970 Locarno, Sveitsi) oli saksalainen kirjailija. Hän saavutti maailmanmaineen ensimmäiseen maailmansotaan sijoittuvalla, väljästi omaelämäkerrallisella romaanillaan Länsirintamalta ei mitään uutta.

title: Erich von Däniken

text: Erich Anton Paul von Däniken (s. 14. huhtikuuta 1935 Zofingen, Sveitsi) on sveitsiläinen kirjailija, jonka esittämien väitteiden mukaan ihmiskunnan kulttuuri on ollut maapallon ulkopuolisten vaikutusten alaisena jo esihistoriallisista ajoista saakka. Hän on myös esittänyt, että samat tahot ovat ohjailleet ihmisen evoluutiota geeniteknologian avulla. Dänikenin teoksilla oli merkittävä vaikutus muinaisia astronautteja koskevan teorian suosioon 1960- ja 1970-luvuilla.

title: Sandra Milo

text: Sandra Milo (s. 11. maaliskuuta 1935) on italialainen näyttelijä, joka on esiintynyt rooleissa muiden muassa Federico Fellinin elokuvissa "8½" (1963) ja "Giulietta ja viettelykset" (1965). Hän syntyi Tunisian pääkaupungissa Tunisissa ja voitti 1960-luvulla kaksi Nastro d'Argentoa.

title: Lars Hattinen

text: Lars Paul-Erich "Lasse" Hattinen (16. toukokuuta 1923 Kuorevesi – 3. tammikuuta 1961 Koivulahti) oli suomalainen sodanaikainen hävittäjälentäjä. Hän oli vuoden 1961 Koivulahden lentoturmassa onnettomuuskoneen kapteenina ja sai samalla itsekin surmansa.

title: Elfriede Scholz

text: Elfriede Remark syntyi köyhään roomalaiskatoliseen työläisperheeseen Osnabrückissa 1903. Hänen isänsä Peter Franz Remark oli ammatiltaan kirjansitoja, ja äiti Anna Maria Remark (o.s. Stallknecht) oli kotirouva. Veli Erich Paul, joka otti myöhemmin taiteilijanimen Erich Maria Remarque, oli viisivuotias Elfrieden syntyessä. Elfriede sairasti lapsesta lähtien osteomalasiaa, eli luunpehmennystautia. Äitinsä kuoltua 14-vuotias Elfriede työskenteli kotipalvelijattarena Reininmaassa. Vuonna 1919 hän palasi Osnabrückiin, jossa opetteli ompelijan ammatin.[1]

title: Walter Krupinski

text: Krupinski syntyi Domnaussa Itä-Preussissa. Hän kasvoi Braunsbergin kaupungissa. Hän liittyi Luftwaffeen vuonna 1939 ja hänen veljensä Paul taas liittyi laivastoon ja sai surmansa Norjan rannikolla 11. marraskuuta 1944. Krupinski osallistui taisteluun Britanniasta sekä lensi itärintamalla JG 52:ssa. Hän saavutti 197 ilmavoittoa 1 100 taistelutehtävässä pudotussuhteen ollessa 5.58. Krupinski tunnettiin lempinimellä "Graf Punski" ja hän antoi Erich Hartmannille lempinimen "Bubi"-poika .

title: Hans Ledwinka

text: Ledwinka meni naimisiin vuonna 1901 neutitscheinilaisen vaimonsa Maria o.s. Fabigin ja heille syntyi poika Fritz[1][2] vuonna 1902.[2] Vuonna 1904 perheeseen syntyi toinen poika Erich.[1][2]

title: Erich von Stroheim

text: Erich von Stroheim (22. syyskuuta 1885 – 12. toukokuuta 1957) oli itävaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän syntyi Wienissä juutalaisille vanhemmille.

title: Erich Hoepner

text: Hoepner syntyi Frankfurt an der Oderissa 1886. Hänen isänsä oli armeijan lääkintäupseeri Kurt Hoepner ja äitinsä Elisabeth o.s. Kienast. Pian hänen syntymänsä jälkeen perhe muutti Charlottenburgiin, jonne isä-Kurt perusti vastaanoton. Erich varttui ja kävi koulua kaupungissa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Keisarinna Augustan lukion parhaana ja sai arvonimen "primus omnium". Hän menestyi erityisesti historiallisissa ja kansallisissa aineissa. Hoepner käsitteli kirjoittamissaan kouluesseissä mielellään vapauden tärkeyttä.

title: Erich Maria Remarque

text: Remarque syntyi katoliseen työläisperheeseen. Hänen isänsä Peter Franz Remark oli ammatiltaan kirjansitoja ja äiti Anna Maria Remark (o.s. Stallknecht) oli kotirouva.

title: Paul Frielinghaus

text: Paul Erich Frielinghaus (s. 14. joulukuuta 1959 Darmstadt, Hessen, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä, joka tunnetaan nykyään erityisesti roolistaan asianajaja Markus Lessinginä saksalaisessa televisiosarjassa "Kahden keikka". Frielinghaus valmistui vuonna 1978 ylioppilaaksi ja opiskeli sen jälkeen vuosina 1980–1984 Hannoverissa (Hochschule für Musik und Theater Hannover) näyttelijäksi ja aloitti uransa näyttelijänä Würzburgin kaupunginteatterissa.

title: Saksan keisarikunnan 8. armeija

text: Sekavan Gumbinnenin taistelun jälkeen 8. armeijan komentaja Maximilian von Prittwitz määräsi joukot perääntymään. Tämän johdosta hänet korvasi kenraalisotamarsalkka Paul von Hindenburg, jonka esikuntapäällikkönä oli Erich Ludendorff.

title: Monte Verità

text: Anarkisti ja lääkäri Raphael Friedeberg muutti Asconaan 1904 ja houkutteli seudulle runsaasti muita anarkisteja. Kukkulalle tulleita taiteilijoita ja kuuluisuuksia olivat Hermann Hesse, Carl Jung, Erich Maria Remarque, Hugo Ball, Else Lasker-Schüler, Stefan George, Isadora Duncan, Carl Eugen Keel, Paul Klee, Carlo Mense, Rudolf Steiner, Mary Wigman, Max Picard, Ernst Toller, Henry van de Velde, Fanny zu Reventlow, Rudolf Laban, Frieda ja Else von Richthofen, Otto Gross, Erich Mühsam, Walter Segal ja Gustav Stresemann. Huhutaan jopa Leninin ja Trotskinkin käyneen siellä.

title: Erich Ledwinka

text: 1930-luvun alussa Ledwinka ja Erich Übelacker johtivat suunnitteluhanketta, jonka tuloksena syntyi pieni, virtaviivainen, takamoottorinen kansanauto, Tatra V 570. Voimanlähteenä oli ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Autosta valmistettiin vain kolme prototyyppiä jonka jälkeen projekti hyllytettiin, sillä yrityksen johdossa arveltiin virtaviivaisen muotoilun myyvän paremmin isommassa kokoluokassa.

title: Erich von Falkenhayn

text: Falkenhayn piti hyökkäävämmästä taktiikasta läntisellä rintamalla ja teki vain pieniä kampanjoita Venäjää vastaan toivoen, että Venäjä suostuisi erilliseen aselepoon. Tämä johti konfliktiin Paul von Hindenburgin ja Erich Ludendorffin kanssa. Lopulta Falkenhayn sai aikaan massiivisen näännytystaistelun Verdunissa, jossa kuoli satojatuhansia sotilaita. Falkenhayn uskoi "vuodattavansa ranskalaisten veren kuiviin" ja miestappioiden määrä saisi Euroopan johtajat päättämään sodan tai menetykset olisivat suuremmat Ranskalle kuin Saksalle. Suunnitelman epäonnistuttua Hindenburg korvasi Falkenhayn esikuntapäällikkönä.

title: Erich Hoepner

text: Natsit nousivat valtaan 30. tammikuuta 1933, kun presidentti Paul von Hindenburg nimitti Adolf Hitlerin Saksan valtakunnankansleriksi. Ammattisotilaat ottivat uuden hallinnon vastaan ristiriitaisin mielin. Hitlerin lupaus purkaa häpeällisenä pidetty Versailles’n rauhansopimus ja nostaa armeija entiseen loistoonsa miellytti upseereja, mutta samalla natsien käymä ruma ja väkivaltainen poliittinen kampanjointi loi epäluuloja. Monet aatelissäätyyn kuuluneet vanhojen preussilaisten sotilassukujen vesat halveksivat Hitleriä, jota he kutsuivat Paul von Hindenburgin lailla ”böömiläiseksi pikku korpraaliksi”.

title: Paul von Hindenburg

text: Loppuvuodesta 1916 Hindenburgista tuli yleisesikunnan päällikkö Erich von Falkenhaynin seuraajana, apunaan edelleen sijaisensa Erich Ludendorff. Yksi Hindenburgin merkittävimmistä toimista oli tammikuussa 1917 tehty päätös julistaa merillä rajoittamaton upotussota. Hän myös tuki voimakkaasti Ludendorffin suunnittelemaa kevätoffensiivia maalis-kesäkuussa 1918, vaikka se ei tuottanut saksalaisille menestystä. Vuodesta 1916 lähtien armeija käytännössä hallitsi koko Saksaa Hindenburgin ja Ludendorffin johdolla. Hindenburgin ympärille muodostui sodan puolestavälistä lähtien laajamittainen henkilökultti; hänet nähtiin suurena sankarina, hänen patsaitaan pystytettiin ympäri Saksaa ja hänestä tuli mahdollisesti keisariakin suositumpi kansakunnan yhtenäisyyden symboli. Marraskuussa 1918 Hindenburg ja Wilhelm Groener taivuttelivat keisari Vilhelm II:n eroon Saksan pelastamiseksi.

title: Erich Dorf Band

text: Yhtyeen nimi on kirjoitettu usein väärin niin keikkailmoituksissa kuin lehtijutuissa: Erich Dorf Band on ollut milloin "Erik Dorf", "Erich Dorf Bänd", "Eric Dorf Band" tai "Erik Dorf Bänd".

title: Erich Mendelsohn

text:
Erich Mendelsohn (21. maaliskuuta 1887 Allenstein - 15. syyskuuta 1953 San Francisco, Kalifornia) oli saksalainen arkkitehti, joka aluksi edusti kaarevalinjaista ekspressionismia ja siirtyi sitten funktionalismin kannalle. Hän pakeni natsivaltaa Yhdysvaltoihin..
Mendelsohnin varhaistyö on esimerkiksi Potsdamin Einstein-torni (1920–1924). Hänen funktionalistisia töitään ovat monet tehdasrakennukset ja kerrostalot. Vuonna 1933 hän muutti Isoon-Britanniaan, sitten Palestiinaan ja lopulta 1947 Yhdysvaltoihin. Hänen amerikkalaisella kaudellaan syntyi veistoksellisia synagogia ja San Franciscon Maimonides-sairaala (1946).

title: Erich Wolfgang Korngold

text: Korngold syntyi juutalaiseen perheeseen Brnossa, silloisessa Itävalta-Unkarissa (nykyään Tšekissä). Perhe muutti pian Wieniin, jossa Korngoldin isä, Julius Korngold (1860–1945) toimi musiikkikriitikkona. Korngold opiskeli Alexander von Zemlinskyn ja Robert Fuchsin johdolla. Korngold oli säveltäjänä ihmelapsi ja kirjoitti jo 16-vuotiaana ensimmäisen oopperansa "Der Ring des Polykrates". Suurimman menestyksensä hän saavutti kuitenkin oopperallaan "Die tote Stadt" (1920), joka perustuu Georges Rodenbachin romaaniin "Bruges-la-morte" (1892, suom. "Kuollut Brügge"). Libreton Korngold kirjoitti yhdessä isänsä kanssa salanimellä Paul Schott. Loisteliaasti orkestroitu ja melodisesti vaikuttava "Die tote Stadt" oli aikansa suosituimpia oopperoita, ja se on viime aikoina saanut uudelleen menestystä. Suomessa "Die tote Stadt" pääsi ensimmäisen kerran näyttämölle 2010 Suomen Kansallisoopperassa.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Rappiotaide

text: Jankel Adler Ernst Barlach Rudolf Bauer Philipp Baunecht Otto Baum Willi Baumeister Herbert Bayer Max Beckmann Rudolf Belling Paul Bindel Theo Brün Max Burchartz Fritz Burger-Mühlfeld Paul Camenisch Heinrich Campendonk Karl Caspar Maria Caspar-Filser Pol Cassel Marc Chagall Lovis Corinth Heinrich Davringhausen Walter Dexel Johannes Diesner Otto Dix Hans Christoph Drexel Johannes Driesch Heinrich Eberhard Max Ernst Hans Feibusch Lyonel Feininger Conrad Felixmüller Otto Freundlich Xaver Fuhr Ludwig Gies Werner Gilles Otto Gleichmann Rudolph Grossmann George Grosz Hans Grundig Rudolf Haizmann Raoul Hausmann Guido Hebert Erich Heckel Wilhelm Heckrott Jacoba van Heemskerck Hans Siebert von Heister Oswald Herzog Werner Heuser Heinrich Hoerle Karl Hofer Eugen Hoffmann Johannes Itten Alexej van Jawlensky Eric Johansson Hans Jürgen Kallmann Wassily Kandinsky Hanns Katz Ernst Ludwig Kirchner Paul Klee Cesar Klein Paul Kleinschmidt Oskar Kokoschka Otto Lange Wilhelm Lehmbruck El Lissitzky Oskar Lüthy Franz Marc Gerhard Marcks Ewald Mataré Ludwig Meidner Jean Metzinger Constantin von Mitschke-Collande Laszlo Moholy-Nagy Margarethe (Marg) Moll Oskar Moll Johannes Molzahn Piet Mondrian Georg Muche Otto Mueller Erich Nagel Heinrich Nauen Ernst Wilhelm Nay Karel Niestrath Emil Nolde Otto Pankok Max Pechstein Max Peiffer-Watenphul Hans Purrmann Max Rauh Hans Richter Emy Röder Christian Rohlfs Edwin Scharff Oskar Schlemmer Rudolf Schlichter Karl Schmidt-Rottluff Werner Scholz Lothar Schreyer Otto Schubert Kurt Schwitters Lasar Segall Friedrich Skade Friedrich (Fritz) Stuckenberg Paul Thalheimer Johannes Tietz Arnold Topp Karl Wölker Christoph Voll William Wauer Gert Wollheim

title: Erich Neumann (psykologi)

text: Erich Neumann syntyi Berliinissä juutalaiseen perheeseen. Opiskeltuaan Berliinissä hän muutti vuonna 1934 vaimoineen Tel Aviviin. Hän jatkoi vierailuja Sveitsiin, jossa hän luennoi C. G. Jung -instituutissa.

title: Erich Segal

text: Erich Wolf Segal syntyi Brooklynissa rabbin poikana. Hän vietti suuren osan lapsuudestaan isovanhempiensa luona. Hän oli usein yksinäinen ja asiaa lievittääkseen hän kuvitteli seurakseen ihmisiä, joille piti teatteriesityksiä.

title: Erich von Manstein

text: Von Manstein syntyi Fritz Erich Georg Eduard von Lewinski -nimisenä preussilaiseen aristokraattiperheeseen Berliinissä. Hänen isänsä oli tykistökenraali Eduard von Lewinski (1829–1906) ja äitinsä Helene von Sperling (1847–1910). Erichin äidin, Helenen, nuorempi sisko Hedwig von Sperling (1852–1925) oli naimisissa kenraaliluutnantti Georg von Mansteinin kanssa (1844–1913). Pari ei kyennyt saamaan lapsia, joten he päättivät yhdessä Lewinskien kanssa, että tuolloin vielä syntymätön lapsi adoptoitaisiin heille. Kun von Manstein lopulta syntyi, Lewinskit lähettivät sähkeen Mansteineille, jossa luki seuraavaa: ”"Saitte terveen pojan tänään. Äiti ja lapsi voivat hyvin. Onneksi olkoon."”

title: Erich Ledwinka

text: Erich Ledwinka (16. heinäkuuta 1904 Klosterneuburg, Itävalta-Unkari - 1992) oli diplomi-insinööri ja autonsuunnittelija. Hän syntyi autonsuunnittelija Hans Ledwinkan ja Mizzi o.s. Crassen toisena poikana.

title: Elfriede Scholz

text: Elfriede Remark muutti Dresdeniin 1929 ja meni naimisiin kauppias Paul Wilken kanssa 1933. Avioliitto päättyi kuitenkin eroon kahden vuoden kulttua. Vuosien 1938–1939 aikoihin Elfriede tapasi muusikko Heinz Scholzin. Heinz värvättiin asepalvelukseen Saksan sotalaivastoon joulukuussa 1940. Pari avioitui Heinzin lyhyen loman aikana toukokuussa 1941, ja Elfriede otti miehensä sukunimen. Avioliitto jäi lyhyeksi, sillä Heinz epäili Elfrieden pettävän häntä ja vaati eroa vain muutaman kuukauden kuluttua. Elfriede matkusti Helgolandiin, jonne Heinz oli sijoitettu. Pariskunta neuvotteli erosta, ja Heinzin mukaan Elfriede suostui eroon, mutta veti päätöksensä hieman myöhemmin takaisin. Ero toteutui keväällä 1943, kun Heinz haki oma-aloitteisesti eroa. Elfriede keskittyi kotihuoneistossaan Dresdenissä sijaitsevan ompelupalvelimoyrityksensä ylläpitämiseen. Hän markkinoi yritystään erityisesti varakkaaseen ylhäisöön kuuluville kotirouville.[1][2]

title: Elfriede Scholz

text: Elfriede Maria Scholz (o.s. Remark, ) oli saksalainen ompelijatar ja kirjailija Erich Maria Remarquen sisar.

title: Carlos Kleiber

text: Karl Ludwig Bonifatius Kleiber syntyi vuonna 1930 Berliinissä, missä hänen isänsä Erich Kleiber työskenteli kapellimestarina Berliinin valtionoopperassa. Hän oli Erich Kleiberin ja Ruth Goodrichin toinen lapsi.

title: Jääpallon Viron-mestaruuskilpailut 1927

text: Hokiklubin joukkue: Herbet Freiberg, Paul Freiberg, Gerretz, Alfred Kleinberg, Märka, Ralf Pinkowski, Karl Ree, Raoul Sauer, Boris Sprantzman, Paul Tomingas, Erich Triumf.


query: Mikä on Islannin korkein kohta?

title: Hvannadalshnúkur

text: Hvannadalshnúkur on Öræfajökull-tulivuoren luoteisosassa sijaitseva Islannin korkein vuori. Se sijaitsee Vatnajökull-jäätikön eteläosassa. Elokuussa 2005 suoritettujen virallisten mittausten mukaan vuoren korkeus on 2109,6 metriä, aikaisemmin vuoren korkeudeksi ilmoitettiin 2119 metriä.

title: Islanti Eurovision laulukilpailussa

text: Islanti ei ole vielä voittanut Eurovision laulukilpailua kertaakaan, mutta sen korkein sijoitus on toinen sija, jonka Selma Björnsdóttir saavutti vuonna 1999 kappaleellaan "”All Out of Luck”". Islannin korkein pistesaavutus (218) on vuodelta 2009, jolloin maata edusti Yohanna kappaleellaan "”Is It True?”", jolloin maa oli myös toinen.

title: Klopero

text: Klopero tai Kloperovuori on 193 metriä korkea mäki Koskuella, Kurikan eteläosassa lähellä Parkanon rajaa. Klopero on entisen Jalasjärven kunnan korkein kohta, ja se sijaitsee Ison Madesjärven koillisrannalla. Kloperon korkein kohta on noin 50 metriä Ison Madesjärven ja läheisen Vähän Madesjärven vedenpintaa ylempänä.

title: Hallgrímskirkja

text: Hallgrímskirkja ("Hallgrímurin kirkko") on kirkkorakennus Reykjavíkissa, Islannissa. Se on nimetty islantilaisen runoilijan ja papin Hallgrímur Péturssonin mukaan. Kirkko yltää 74,5 metrin korkeuteen, ja se on Islannin korkein rakennus.

title: Islantilaiset

text: Islantilaisilla on ollut myrskyisä menneisyys. Islannin saaren kehittyminen on ollut sen historian aikana hidasta johtuen saarta hallinneiden valtioiden vähäisestä kiinnostuksesta sitä kohtaan. Islantia ovat hallinneet 1200-luvun jälkeen vuoron perään Norja, Tanska-Norja ja Tanska. Näiden valtakautena Islannin kontaktit ulkomaailmaan olivat hyvin vähäiset.

title: Halti

text: Suomen korkein kohta (1323,6m)[4] sijaitsee Haltin Haldičohkka-nimisen sivuhuipun rinteellä, Suomen ja Norjan rajapyykillä 303B (). Lähellä Suomen rajaa on Norjan puolella 1328,0metriä korkea kohta[4], jonka korkeutta on väärinkäsityksen vuoksi pidetty useissa teoksissa ja kartoissa Suomen korkeimman kohdan korkeutena vuodesta 1963 lähtien[5]. Tuota vanhemmissa teoksissa Suomen korkeimman paikan korkeus on ollut oikein, muun muassa Lapin opas vuodelta 1939 kertoo Suomen korkeimman huipun, Haltian, olevan 1324 metriä korkea.[6] Haldičohkkan korkein kohta on vähän kauempana Norjan puolella ja sen korkeus on 1331,0metriä[7]. Usein kerrotaan, että Halti on Suomen korkein tunturin huippu, vaikka näin ei tarkasti ottaen ole – Suomen korkein kohta ei näet ole tunturin huipulla. Suomen korkein tunturin huippu on Haltilta vajaa neljä kilometriä kaakkoon päin sijaitseva Ritničohkka (1317,1m).

title: Appalakit

text: Appalakkien korkein kohta on 2040metrin korkeuteen kohoava Mount Mitchell Pohjois-Carolinassa. Se on samalla Yhdysvaltojen korkein kohta Mississippijoen itäpuolella ja Pohjois-Amerikan itäosan toiseksi korkein kohta. Muita korkeita huippuja

title: Islanti

text: Islannilla on Unescon maailmanperintöluettelossa on kaksi kohdetta: Surtseyn saari ja Þingvellirin kansallispuisto.[52] Maassa on kaksi muutakin kansallispuistoa: Snæfellsjökullin kansallispuisto tulivuoren ja jäätikön välissä, ja Vatnajökullin kansallispuisto, johon kuuluvat Vatnajökullin jäätikön lisäksi Islannin korkein yksittäinen vuori, Snæfell, Skaftafell ja Jökulsárgljufur-rotko.[53]

title: Öræfajökull

text: Öræfajökull on Islannissa sijaitseva jääpeitteinen tulivuori. Se on maan suurin aktiivinen tulivuori, ja sen luoteisreunassa sijaitsee Hvannadalshnúkur, joka on Islannin korkein kohta. Maantieteellisesti Öræfajökullin katsotaan olevan osa Vatnajökullin jäätikköä. Vuori kuuluu Skaftafellin kansallispuistoon.

title: Islannin historia

text: Toukokuun 2007 vaalien jälkeen Geir H. Haarden johtama Itsenäisyyspuolue pysyi hallituksessa, johon nyt tulivat mukaan myös sosiaalidemokraatit. Lokakuussa 2008 Islantia kohtasi vakava talouskriisi, jossa pankkijärjestelmä romahti, minkä vuoksi Islannin oli otettava suuria lainoja IMF:ltä ja muilta mailta.

title: Wales

text: Walesin maasto on melko vaihtelevaa. Eteläosissa on tasaisia rannikkotasankoja, ja maan keski- ja pohjoisosissa on kukkula- ja vuoristoketjuja. Walesin selkärangan muodostaa pohjois–etelä-suuntainen ylätasanko. Siitä työntyy etelään Brecon Beacons, jonka korkein kohta Pen y Fan on 886 metriä korkea, ja luoteeseen Snowdonia, jonka korkein huippu Snowdon (1 085 metriä) on myös koko Walesin korkein kohta.

title: Portugali

text: Pohjoisessa maa on vuoristoista, sisämaassa on tasankoja. Etelässä maa on kumpuilevaa tasankoa ja alueella sijaitsee laajoja maatiloja.[2] Serra da Estrelan vuoristossa sijaitseva Torre kohoaa 1993 metrin korkeuteen ja on Manner-Portugalin korkein kohta. Portugalin korkein kohta Ponta do Pico sijaitsee kuitenkin Azoreilla ja kohoaa 2351 metrin korkeuteen.[4] Madeiran korkein vuori Pico Ruivo kohoaa 1862 metrin korkeuteen.[5] Portugalissa Lissabonin piirissä sijaitseva Cabo da Roca on Manner-Euroopan läntisin kohta.[6]

title: Mýrdalsjökull

text: Mýrdalsjökull on jäätikkö Islannin eteläosassa. Se on eteläisin Islannin jäätiköistä. Siitä länteen on pienempi Eyjafjallajökull-jäätikkö; näitä kahta yhdistää Fimmvörðuháls, joka on suosittu vaellusreitti (ks. alla). Mýrdalsjökullin korkein kohta on 1 493 metriä ja vuoden 1980 mittauksessa se peitti 595 neliökilometrin alueen.

title: Luxemburg

text: Luxemburgin korkein kohta on 558 metriä korkea Burgplatz Huldangessa ja matalin kohta on 130 metriä merenpinnasta Wasserbilligissä Moselin laaksossa. Pääkaupunki Luxemburg sijaitsee 304 metrin korkeudessa. Kaupungille ovat tyypillisiä erittäin suuret korkeuserot 230 metristä 408 metriin.

title: Himmeltindan

text: Himmeltindan on Skandeihin kuuluva vuori Vestvågøyn kunnassa, Norjan Lofooteilla. Sen korkein kohta on 964 metriä merenpinnan tasoa ylempänä ja on siten Vestvågøyan saaren korkein kohta.

title: Taka-Keljo

text: Taka-Keljon mäistä korkein on 249 metrin korkuinen Pirttimäki. Sen huippu oli Jyväskylän maalaiskunnan korkein kohta ennen vuotta 1965, jolloin Taka-Keljo liitettiin maalaiskunnasta kaupunkiin. Jyväskylän kaupungin korkein kohta se oli vuodesta 1965 vuodenvaihteeseen 2008–2009. Tällöin Jyväskylän korkeimmaksi kohdaksi tuli siihen liitetyllä Korpilahdella sijaitsevan Uutelanmäen huippu.

title: Vatnajökull

text: Vatnajökull on Kaakkois-Islannissa sijaitseva, tilavuudeltaan Islannin suurin jäätikkö. Vatnajökull on tyypillinen kupera lakijäätikkö. Sen pinta-ala on noin 8 100 neliökilometriä, tilavuus noin 3 100 kuutiokilometriä ja paksuus keskimäärin 400 metriä, mutta ylittää paikoin jopa 1 000 metriä. Vatnajökull peittää Islannin pinta-alasta yli kahdeksan prosenttia. Jäätiköllä sijaitsee tulivuoria, muun muassa Öræfajökull (2 109 metriä), joka on maan suurin aktiivinen tulivuori, ja Bárðarbunga (2 009 metriä), joka purkautui vuonna 1996 sulattaen samalla jäätikköä. Islannin korkein kohta Hvannadalshnúkur (2 119 metriä) sijaitsee myös jäätiköllä.

title: Dossenheim

text: Valtaosa kunnan väestöstä elää Dossenheimin keskustassa, lisäksi kuntaan kuuluu Schwabenheimin kylä, jossa asuu noin 240 ihmistä. Dossenheimin matalin kohta on Neckarjoki kunnan alueen länsiosassa 96,4 metrin korkeudessa, korkein kohta on 550 metriä korkea Weißer Stein -vuori.

title: Luikkionvuori

text: Luikkionvuoren pohjois- ja itärinne ovat jyrkkäreunaisia. Pohjoisreunassa on ylikalteva, pystysuora jyrkänne. Etelä- ja länsirinteet ovat loivempia. Korkein kohta kalliolla sijaitsee 54,3 metriä merenpinnan yläpuolella. Luikkionvuori on vanhan Naantalin (ennen vuoden 2009 kuntaliitoksia) toiseksi korkein kohta, kun taas korkein on 57,8-metrinen Venkavuori.

title: Sussex

text: Wealdissa, lähellä Surreyn rajaa, sijaitsee Sussexin korkein kohta, Blackdown (305 m). Toinen korkea kohta on Forest Ridges (242 m).

title: Disentis/Mustér

text: Disentis sijaitsee läntisessä Graubündenissä, Reinin yhden alkuhaaran, Vorderrheinin varrella, Surselvan laaksossa. Kunnan matalin kohta on vajaan 1 000 metrin korkeudella ja korkein kohta 3 164 metriä korkea Tödivuori.

title: Islannin jääkiekkoliiga

text: Islannin jääkiekkoliiga on Islannin jääkiekon korkein sarjataso. Liigassa pelaa kuusi joukkuetta.

title: Ranska

text: Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4810 metriä), sijaitsee Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla.[7] Mont Blanc on näkökulmasta riippuen Euroopan korkein kohta[8] tai ainakin kuuluu viiden korkeimman joukkoon[9]. Matalin kohta Ranskassa on kaksi metriä meren pinnan alapuolella oleva kohta Rhônejoen suistossa.[7]

title: Islannin maantiede

text: Islannin korkein kohta on 2 119 metriä korkea Hvannadalshnúkur. Matalin kohta, joka on noin 260 metriä merenpinnan alapuolella, sijaitsee Jökulsárlónin laguunissa. Geologisesti Islanti on nuori maa ja sen muotoutuminen on edelleen käynnissä. Jähmettyessään tulivuorten purkauksien levittämät laavavirrat muodostavat kuhmuraisia laavikoita. Saaren rannikko on eteläosan ehjää rantaviivaa lukuun ottamatta muodostunut lukemattomista vuonoista ja poukamista. Rantaviivaa saarella on 4 988 kilometriä. Luonto on muovannut Þingvellirin kansallispuistoon mannerlaattojen saumakohtaan erääseen niemekkeeseen amfiteatteria muistuttavan muodostelman, jota Islannin parlamentti piti kotipaikkana.

title: Islanti

text: Vuonna 2017 Islannin bruttokansantuote asukasta kohden oli 73092 Yhdysvaltain dollaria, joka on maailman kolmanneksi korkein ja samaa tasoa Norjan kanssa.[3] Islannin suurin elinkeino on turismi. Vuonna 2016 Islannin bruttokansantuote kasvoi 7,2 prosenttia.[4]

title: Bárðarbunga

text: Bárðarbunga ("/ˈpaurðarpuŋka/" ) on kerrostulivuori Islannissa Vatnajökull-jäätikön alla. Sen korkein kohta on 2 009 m merenpinnasta, joten se on Islannin toiseksi korkein vuori, vain 101 m matalampi kuin Hvannadalshnúkur.

title: Aukštojas

text: Aukštojas on Liettuan korkein kohta. Valko-Venäjän rajan tuntumassa sijaitseva mäki on 294 metriä korkea. Aiemmin oletettiin että Juozapine Kalnas on Liettua korkein kohta. Vilnan Gediminasin teknillisen yliopiston vuonna 2004 tekemissä tarkemmissa tutkimuksissa selvisi että se on vain 292,7 metriä korkea. Noin puolen kilometrin päästä löytyi kukkula jonka korkeus on 293,84 metriä. Loppujen lopuksi Juozapine Kalnas ei ollut edes toiseksi korkein kukkula, vaan noin 10 kilometrin päässä sijaitseva Kruopine on 293,65 metriä korkea.

title: Heyggjurin Mikli

text: Heyggjurin Mikli on Skuvoyn saaren toiseksi korkein kohta Färsaarten keskiosissa. Se sijaitsee saaren eteläosassa ja on korkeudeltaan 391 metriä. Näin se on vain metrin matalampi kuin saaren korkein kohta Knúkur, 392 metriä.

title: Amund Ringnesin saari

text: Saaren pinta-ala on 5 255 km², ja se on Kanadan 25. ja maailman 111. suurin saari. Saaren korkein kohta on Anderseninlahden luoteispuolella oleva nimeämätön selänne, jonka korkein kohta on 265 metriä merenpinnasta.

title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Jervis Bayn" upottua marraskuussa "HMS Rodney" lähetettiin Islannin ja Färsaarten väliin valvomaan merenkulkua. Alus yritti tavoittaa Islannin eteläpuolelta saksalaiset taisteluristeilijät "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun" tammikuussa 1941 ilman tulosta. Atlantilla saattuetta HX114 suojatessaan "HMS Rodney" 16. maaliskuuta kohtasi saksalaiset taisteluristeilijät, mutta taistelua ei syntynyt saksalaisten väistäessä.

title: São Tomén, Príncipen ja Annobónin kosteat alankometsät

text: Ekoalueen saaret ovat vuoristoisia, ja São Tomén korkein kohta Pico de São Tomé on 2 024 metrin korkeudessa merenpinnasta. Príncipen korkein kohta on 948 metrissä ja Annobónin 695 metrissä merenpinnasta. Toisen lähteen mukaan Annobónin korkein kohta on 613-metrinen. Saarten maaperä on suhteellisen hedelmällistä ja sitä onkin hyödynnetty plantaasiviljelyyn.


query: Mikä on aurinkokunnan planeettojen lukumäärä?

title: Aurinkokunta

text: Aurinkokunnan planeetat ovat Auringosta poispäin lukien Merkurius, Venus, Maa, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Aikaisemmin planeettoihin kuulunut Pluto luokiteltiin kääpiöplaneetaksi ja plutoidiksi 2000-vuosikymmenen loppupuolella. Pluton kohtalo ei ole ainutlaatuinen sillä myös ensimmäisinä löydetyt asteroidit Ceres, Pallas, Juno ja Vesta luettiin 1800-luvun alussa planeettojen joukkoon. Aurinkokunnan iäksi on arvioitu noin 4,6 miljardia vuotta. Myös muilla tähdillä on havaittu omia eksoplaneettojen muodostamia planeettakuntia.[1][2][4][5]

title: Kuiperin vyöhyke

text: Kuiperin vyöhykkeen alkuperää ei tunneta, mutta monesti Kuiperin vyöhykkeen kohteiden uskotaan olevan Aurinkokunnan synnystä jäljelle jääneitä planeettojen raaka-aineita, planetesimaaleja. Näin ollen uskotaan, että Kuiperin vyöhyke olisi ollut aikoinaan tiheämpi. Kun kappaleet sitten törmäsivät keskenään, ne useimmiten hajosivat pölyksi. Aurinkotuuli puhalsi pölyä pois, ja hieman isommat kappaleet ajautuivat planeettoihin ja Aurinkoon Poynting-Robertsonin efektin takia. Myös planeettojen ratahäiriöt suistivat Kuiperin vyöhykkeen kohteita radaltaan. Kuiperin vyöhykkeen vetovoiman uskotaan aikoinaan siirtäneen Uranuksen ja Neptunuksen hyvin hidasta vauhtia nykyisille radoilleen. Uranuksen ja Neptunuksen vaeltaessa ulospäin, Kuiperin vyöhykkeen kohteita sinkoutui niiden vetovoiman vaikutuksesta tähtienväliseen avaruuteen, Oortin pilveen ja Aurinkokunnan sisäosiin, jopa Aurinkoon asti.

title: Planeettakuntien synty

text:
Ollakseen pätevä planeettakuntien syntyteorian tulisi selittää eksoplaneettojen kummalliset piirteet. Tähän asti on havaittu yli sata aurinkokunnan ulkopuolista planeettajärjestelmää eli eksoplaneettakuntaa. Ne ovat hyvin erilaisia kuin omamme.
Niihin sisältyy kummalliselta näyttäviä järjestelmiä, joissa jättiläisplaneetta tai -planeetat kiertävät keskustähteään keskimäärin lähempänä kuin Merkurius Aurinkoa. On myös havaittu hyvin soikeilla radoilla kiertäviä planeettoja, jollaisia aurinkokunnassamme ei ole. Niiden radan eksentrisyys on jopa yli 0,8, kun taas aurinkokunnan planeettojen eksentrisyys on tyypillisesti alle 0,1.

title: Aurinkokunta

text: Nykyteorioiden mukaan, syntyneet planeetat vaeltelivat jonkin verran alkuaurinkoa ympäröineessä kaasu- pöly- ja planetesimaalikiekossa. Tämä johtui kaasun ja pölyn vetovoimasta. Esimerkiksi suuri planeetta aiheutti kaasukiekkoon spiraalihaaroja, jotka yhdessä planeettojen vuorovesivoimien kanssa aiheuttivat hienoisia radan muutoksia. Jättiläisplaneettojen radat muuttuivat, kun niiden läheltä kulki tuhansia planetesimaaleja. Lisäksi aurinkokunnan alkuvaiheissa suurten, suhteellisen lähellä toisiaan olevien planeettojen keskinäiset vetovoimat aiheuttivat pitkällä aikavälillä ratojen muutoksia.

title: Maailmanjääoppi

text: Teorian mukaan aurinkokunnat ovat syntyneet siten, että jättiläiskokoiseen tähteen törmäsi suuri määrä toisen, ammoin kuolleen tähden jääpitoisia jäännöksiä. Seuranneessa räjähdyksessä avaruuteen sinkoutui valtavat määrät vesihöyryä joka tiivistyi jääksi. Jää kasautui aikojen kuluessa planeetoiksi. Yksi muodostuneista aurinkokunnista oli omamme, jossa muinoin oli paljon enemmän planeettoja kuin nykypäivänä. Sen ympärillä on noin kolme kertaa Neptunuksen etäisyydellä oleva rengas, joka koostuu miljoonista jäisistä taivaankappaleista ja jonka näemme Linnunratana.

title: Planeettakuntien synty

text:
2000-luvun jälkipuoliskolla tutkijat oivalsivat planeettojen varhaisen vaeltelun
selittävän monia aurinkokunnan piirteitä. Vaelteluteorioiden mukaan planeetat vaeltelivat laajalla alueella Aurinkokunnassa, saattoivat vaihtaa paikkaakin tai sinkoutua pois Aurinkokunnasta.

title: Migraatioteoria

text: Migraatioteorian perusajatus on se, että planeetan ja esiplanetaarisen kaasu/planetesimaalikiekon vetovoimavuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja. Myös planeettojen keskinäinen vuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja, ja tietynlainen ratojen yhdistelmä saattaa olla kaoottinen, hajoava. Nykyinen Aurinkokunta on vakaa. Migraatio selittää joustavasti havaittujen eksoplaneettojen mielivaltaiset etäisyydet keskustähdestä. Mykyisen planeettakunnan syntyteorian mukaan jättiläisplaneetta ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä ei ole kiinteää planeetan rakennusainetta jättiläisplaneetan ytimeksi.

title: Aurinkokunnan muodostuminen

text:
Aurinkokunnan muodostuminen tapahtui nykykäsityksen mukaan yli 4,5 miljardia vuotta sitten. Yleisimmän näkemyksen mukaan Aurinkoa ympäröi alussa kaasusta ja pölystä koostuva kiekko, jossa aine virtasi spiraalimaisesti sisäänpäin kaasun kitkan jarrutuksen takia.
Pölyhituset alkoivat törmäillä keskenään. Syntyi ensin kiven kokoisia kappaleita, sitten asteroidien kokoisia planetesimaaleja, ja lopulta pieneten planeettojen kokoisia protoplaneettoja, jotka törmäilivät keskenään niin sanotun oligarkkisen kasvun vaiheessa. Varsinkin jättiläisplaneettojen alueella tapahtui huomattavaa planeettojen vaellusta sisään- ja ulospäin eli migraatiota.

title: De dicto ja de re

text: Lause ”planeettojen lukumäärä aurinkokunnassamme on välttämättä parillinen” voidaan jälleen tulkita kahdella tavalla. Ensimmäisen tulkinnan mukaan asiat eivät olisi voineet mennä toisin, eli niin, että planeettojen lukumäärä aurinkokunnassamme olisikin pariton. Väittämä on mitä ilmeisimmin väärä. Selvästikin olisi voinut käydä niin, että aurinkokunnassamme olisikin kahdeksan sijasta esimerkiksi seitsemän planeettaa (tai yhdeksän: Pluto pudotettiin planeettojen joukosta vasta vuonna 2006). Toisen tulkinnan mukaan asiat eivät olisi millään voineet mennä toisin, koska luku kahdeksan on välttämättä parillinen luku. Väittämä on mitä ilmeisimmin oikein. Vaikka asiat olisivat menneet kuinka, ei ole mitenkään mahdollista, että luku kahdeksan olisi pariton. Luvun kahdeksan parillisuus vaikuttaa välttämättömältä tosiasialta. Tulkinnoista ensimmäinen, joka vaikuttaa tuottavan epätoden väittämän, on "de dicto" -tulkinta, ja jälkimmäinen, joka vaikuttaa tuottavan toden väittämän, on "de re" -tulkinta.

title: Planeettakuntien synty

text: Kuumat jättiläisplaneetat saavat mielenkiinnon kohdistumaan niiden vuorovaikutukseen maankaltaisten planeettojen kanssa. Kun jättiläisplaneetta kokee migraatiota ja vaeltaa koko sisemmän aurinkokunnan läpi, se väistämättä vaikuttaa voimakkaasti kaikkien maankaltaisten planeettojen ratoihin. Osa planeetoista törmää jättiläisplaneettaan tai tähteen mutta huomattava osa niistä voi pysyä järjestelmässä ja jäädä alkuperäisiä ratojaan muistuttaville ympyräradoille, joten maankaltaisten planeettojen esiintyminen on mahdollista myös järjestelmissä, joista on havaittu kuuma jättiläisplaneetta.

title: Elinkelpoinen planeetta

text: Planeetan radan olisi oltava vakaa ja mieluiten ympyrämäinen. Aurinkokunnassamme planeettojen ratojen väliset resonanssit tekevät siitä vakaan. Kaksoistähtijärjestelmässä raskas tähti saattaa muuttaa planeettojen radat epävakaaksi, jos se tulee kiertoradallaan liian lähelle planeettoja. Vakaita ratoja tiedetään löytyneistä eksoplaneetoista olevan myös moninkertaisten tähtien ympärillä.[19]

title: Avaruuspöly

text: Eläinratavalon aiheuttavat hiukkaset ovat läpimitaltaan erään laskelman mukaan 1 mm, ja niiden väli on keskimäärin 8 km. Eläinratavalon ja vastavalon aiheuttavaa planeettojen välistä pölyä on Aurinkokunnassa arviolta yhteen koottuna 15 kilometrin läpimittaisen asteroidin verran, mikä on muihin taivaankappaleisiin verrattuna pieni määrä. Arvion perusteena on, että pölyhiukkasten tiheys olisi 2,5 g/cm³. Suurempien kappaleiden hajottavat törmäykset tuottavat pölyä. Näitä suurempia kappaleita ovat muun muassa komeetat, asteroidit ja meteoroidit. Pöly kulkeutuu pois Auringosta säteilynpaineen ajamana tai ajautuu Aurinkoon niin sanotun Poynting-Robertsonin ilmiön takia. Osa pölystä törmää planeettoihin ja muihin taivaankappaleisiin. Näin ollen pölyn elinikä Aurinkokunnassa on 100 miljoonaa vuotta, ja suurin osa pölystä, 99,9 %, syntyy komeetoista ynnä muista, 0,1 % tulee Aurinkokunnan ulkopuolelta.

title: Aurinkokunta

text: Aurinkokunta sijaitsee noin 25000–28000 valovuoden päässä kotigalaksimme Linnunradan keskustasta galaksin kierteishaarojen välissä. Aurinkokunta kiertää Linnunradan keskustaa 220 kilometrin sekuntivauhdilla, ja yksi galaktinen kierros kestää 226 miljoonaa vuotta. Kiertorata Linnunradan keskuksen ympäri on poikkeuksellinen, sillä se on lähes ympyrän muotoinen ja sijaitsee sellaisella etäisyydellä, että aurinkokunnan ratanopeus vastaa Linnunradan kierteishaarat muodostavan tiheysaallon nopeutta. Siten Aurinkokunta on pysynyt spiraalihaarojen ulkopuolella jopa useita miljardeja vuosia välttyen supernovien säteilyltä, jota tiheämmissä kierteishaaroissa tapahtuu useammin ja estää siten muun kuin pienimuotoisen elämän synnyn planeetoilla.

title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text:
Aurinkokunta on kaoottinen järjestelmä, sillä planeettojen kiertoradat ovat alttiita pitkän aikavälin muutoksille. Esimerkiksi Neptunuksen ja Pluton kiertoradat ovat lukkiutuneet 3:2-resonanssiin. Vaikka resonanssi itsessään on vakaa, on mahdotonta ennustaa Pluton sijaintia radallaan pidemmälle kuin 10-20 miljoonan vuoden päähän. Tätä käsitettä kutsutaan Ljapunovin aikaskaalaksi.
Toinen esimerkki on Maan akselin kallistuma, jonka Kuun vetovoima pitää vakaana mutta jota ei silti kyetä ennakoimaan kauemmaksi kuin muutaman vuosimiljardin päähän. Koko aurinkokunnalle Ljapunovin aikaskaala on välillä 2-230 miljoonaa vuotta. Tätä pidemmälle planeettojen sijaintien määrittäminen on pelkkien arvailujen varassa. Siten esimerkiksi kesän ja talven ajoitus on epävarmaa, mutta joissakin tapauksessa myös radat itsessään muuttuvat. Käytännössä niissä vaihtelee ratojen epäkeskisyys, mikä tarkoittaa joidenkin planeettojen ratojen muuttumista huomattavasti nykyistä elliptisemmiksi.

title: Planeettakuntien synty

text: David Nesvorny on tehnyt tietokoneella laskelmia aurinkokunnan synnystä mm. kokeillen erilaisilla jättiläisplaneettojen määrillä.. Nesvornyn tekemien laskujen mukaan aurinkokunnan ominaisuudet selittyvät parhaiten siten, että oli alkujaan viisi jättiläisplaneettaa, joista yksi noin Neptunuksen kokoinen on sinkoutunut pois. Neljän jättiläisplaneetan laskelmissa neljä planeettaa säilyy yleensä vain 1/10 tapauksista. Eri kokoisia planeettoja törmäili jättiläisplaneettoihin. Mm Jupiterin ytimen pieni koko ja kemiallinen kostumus selittyvät planeettojen törmäyksissä. Pienet törmäykset lisäsivät planeetan vaipan metallipitoisuutta, ja suuret ytimen massaa..

title: Maailmankaikkeuden lämpökuolema

text: Ajan kuluessa gravitaatiosäteily saa planeettojen kiertoradat muuttumaan. Tämän takia suurin osa planeettojen jäänteistä joutuu "heitetyksi" ulos aurinkokunnistaan.

title: Gliese 581 c

text: Gliese 581 c:n olemassaolo ja sen massa on laskettu spektroskooppisilla mittauksilla, mikä on tyypillistä eksoplaneetoille. Planeetan massa laskettiin planeetan painopisteestä sen kiintotähden ja muiden aurinkokunnan planeettojen suhteen. Kun kaikki kuusi planeettaa sopivat tähän ratkaisuun, massaksi laskettiin 5,6 Maan massaa. Tämä luku ei ole varma, mutta planeetan massa ei voi olla paljon tätä suurempi, tai aurinkokunta olisi dynaamisesti epävakaa. Simulaatioiden mukaan aurinkokunnasta tulisi epävakaa, jos planeettojen koko ylittäisi arvion noin 1,6–2 -kertaisesti, mikä tarkoittaa että planeetan massa voisi olla korkeintaan 10,4 Maan massaa.

title: Planeetta

text: Planeettojen luokittelu perustuu oman aurinkokuntamme planeettoihin. Muiden tähtien ympäriltä tunnetaan tämän luokittelun kannalta ongelmallisia kappaleita.

title: Maankaltainen planeetta

text: Suurin osa maankaltaisten planeettojen aineesta on yleensä silikaattikiveä. Maankaltaiset planeetat kiertävät melko lähellä Aurinkoa, meidän Aurinkokunnassamme alle kahden AU:n päässä siitä. Aurinkokuntamme neljästä maankaltaisesta planeetasta kolmella (Venus, Maa ja Mars) on kaasukehä. Venus ja Maa ovat lähes samankokoisia, kun taas Merkurius ja Mars ovat huomattavasti näitä kahta pienempiä. Maankaltaisten planeettojen lisäksi Aurinkokunnassamme on myös suurelta osin kaasusta muodostuvia jättiläisplaneettoja sekä jäisiä kuita.

title: Epsilon Eridani

text: Epsilon Eridanin kiekossa oletetaan olevan tuhat kertaa enemmän komeettoja kuin aurinkokunnan komeetoissa tai tuhat kertaa enemmän kuin sisemmällä planeetta-alueella nyt. Tämä vastaa noin 5–9 Maan massaa. Teorian mukaan Epsilon Eridanin aurinkokunta olisi vaiheessa, jossa tapahtuu oletetuilla planeetoilla ankaraa komeetta- ja asteroidipommitusta. Sellainen kesti Aurinkokunnassa 600–1 000 miljoonaa vuotta. Epsilon Eridanilta on havaittu vesimaser-emissio, joka voi olla signaali vesihöyrystä planeettojen kaasukehissä. Vesimaser-säteily voi tulla myös keskustähdestä. Ei voida olettaa, että nykyisillä menetelmillä havaittaisiin Maan kokoisesta planeetasta tulevaa vesihöyryn lähettämää tahdistettua mikroaaltosäteilyä, maseria. Teoreettinen elinkelpoinen vyöhyke Epsilon Eridanille on 0,53 eli 0,47–0,91 AU.

title: Platonin kappale

text: 1500-luvulla saksalainen astronomi Johannes Kepler yritti löytää yhteyden siihen aikaan tunnetun viiden planeetan (jos maata ei lasketa) ja viiden säännöllisen monitahokkaan välille. "Mysterium Cosmographicumissa" (1596) Kepler esitteli aurinkokunnan mallin, jossa viisi Platonin kappaletta on asetettu sisäkkäin ja erotettu toisistaan pallokuorilla. Jokainen kuudesta kuoresta vastaa yhtä planeetoista. Monitahokkaat oli järjestetty niin, että sisin oli oktaedri, sitten tulivat ikosaedri, dodekaedri, tetraedri ja uloimmaisena kuutio. Aurinkokunnan rakenteen ja planeettojen välisten etäisyyksien suhteet määrittivät säännölliset monitahokkaat. Kepler joutui lopulta hylkäämään mallinsa, mutta hänen tutkimuksensa poikivat Keplerin monitahokkaat, oivalluksen, etteivät planeettojen radat ole ympyränmuotoisia, sekä Keplerin lait.

title: Kolmen kappaleen probleema

text: Kaikkialla aurinkokunnassa Auringon vetovoima on paljon suurempi kuin planeettojen väliset vetovoimat. Näin ollen planeettojen radat voidaan likimääräisesti laskea ottamatta huomioon muita voimia kuin Auringon vetovoima, mutta näin saatuja likiarvoja tarkennetaan muiden planeettojen aiheuttamilla pienillä häiriöillä. Myös näille korjauksille on johdettu sarjakehitelmiä.

title: Eksoplaneetta

text: IAU:n planeetan määritelmä koskee vain Aurinkokunnassa sijaitsevia planeettoja, joten sitä ei sovelleta Aurinkokunnan ulkopuolisiin planeettoihin.[5] Eksoplaneetalle ei siis ole olemassa yleisesti hyväksyttyä määritelmää ja näin ollen eri tahojen määritelmät, ja luvut vahvistettujen eksoplaneettojen määrästä, voivat vaihdella niiden julkaisijasta riippuen. Ainoa IAU:n eksoplaneetojen määritelmään liittyvä julkaisu on sen eksoplaneettatyöryhmän vuonna 2001 julkaisema ja 2003 päivittämä työmääritelmä. Sen mukaan:[6]

title: Kiertorata

text: Kiertorata on kappaleen (esim. satelliitin tai planeetan) "lentoreitti" avaruudessa. Kiertoradalla tarkoitetaan yleensä suljettua, ympyrä- tai ellipsimäistä rataa (erotuksena parabolisista tai hyperbolisista radoista). Kiertoradat syntyvät kun vähemmän massiivinen kappale ryhtyy kiertämään massiivisempaa kappaletta painovoiman vaikutuksesta. Kiertoratoja on muiden muassa planeetoilla tähden ympäri, kuilla planeettojen ympäri ja tähdellä toisen tähden ympäri. Kiertoradat ovat yleensä ellipsimäisiä – täydellisen pyöreät, ympyräradat ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi Aurinkokunnan planeettojen kiertoradat ovat lähes pyöreitä, mutta silti ellipsimäisiä. Kiertorataa voidaan kiertää joko myötä- tai vastapäivään, mutta tämä riippuu tarkastelijan sijainnista suhteessa kiertävään kappaleeseen. Kiertoradan suunta voidaan kuitenkin määrittää, kunhan ilmoitetaan mistä suunnasta kiertävää kappaletta tarkastellaan. Kaikki Aurinkokunnan planeetat kiertävät Auringon ympäri vastapäivään tarkasteltuna Auringon pohjoisnavalta. Kappaleiden kiertoratoja ja niissä tapahtuvia muutoksia voidaan laskea ja ennustaa laskelmien pohjalta.

title: Kuuma jupiter

text:
Niinpä tutkijoiden mukaan kuuma jupiter syntyi esiplanetaarisen kiekon viileässä ulko-osassa suunnilleen Aurinkokunnan Jupiterin kohdalla jupiteria vastaavalla etäisyydellä 5 AU ja vaelsi kohti keskustähteään muun muassa planeettojen välisen painovoimavuorovaikutuksen, kaasukiekon kitkan ja kiekon osasten painovoiman takia. Se, ettei aurinkokunnassa tapahtunut vastaavaa migraatiota, johtui muun muassa aurinkokunnan synnyttäneen esiplanetaarisen kiekon erilaisista massasta, metallipitoisuudesta ja sitkaudesta. Aurinkokunnassa oli ulompana Jupiteria kevyempi Saturnus, joka pysäytti resonanssillaan
Jupiterin vaelluksen lähelle Aurinkoa.

title: Migraatioteoria

text:
Migraatioteoria on teoria, jonka mukaan planeettojen radat muuttuivat huomattavasti planeettakunnan syntyvaiheessa. Tällöin planeetat tiivistyivät keskustähteä ympäröineestä kaasu- ja pölykiekosta. Kiekko pysyi pitkään planeettojen synnyttyä.
Yhtenä migraation syynä oli muun muassa sisäänpäin virtaavan kaasukiekon planeettoihin aiheuttama vetovoima. Planeettojen keskinäiset vetovoimat aiheuttivat monesti migraatiota ulospäin. Migraation nopeuteen vaikuttaa kaasukiekon ja planeettojen ominaisuudet, muun muassa kiekon sitko. Migraatio selittää kuumien jupitereiden synnyn. Nykyään migraatiolla selitetään Nizzan mallin mukaisesti monia Aurinkokunnan piirteitä, joita olisi vaikea selittää ilman migraatiota.

title: Taulukoita Aurinkokunnan planeetoista

text: Taulukoita Aurinkokunnan planeetoista:

title: Kiviplaneettojen synty

text: Kiviplaneettojen synty: Kiviplaneettoja (terrestrisiä planeettoja, maankaltaisia planeettoja) ovat Aurinkokunnan sisäosien planeetat Merkurius, Venus, Maa ja Mars. Kiviplaneettavyöhyke ulottuu Aurinkokunnassamme välille 0,4–1,6 AU. Planeetat ovat syntyneet pääosin 10 miljoonan vuoden sisään, mutta suuria törmäyksiä tapahtui vielä 700 miljoonan vuoden kuluttuakin, jolloin koettiin "suuri pommitus", ja Kuun meret syntyivät.

title: Aurinkokunnan syntyteorioiden historia

text:
Saksalainen Weizsäcker loi pyörreteoriansa, jonka mukaan Aurinkoa olisi alussa ympäröinyt kaasu- ja pölykiekko, jossa tapahtui pyörteilyä. Pyörteiden solmukohtaan olisi syntynyt planeettoja. Tämä teoria olisi selittänyt muun muassa sen, miksi planeettojen etäisyydet noudattavat niin sanottua Titiuksen-Boden lakia.
Venäjällä tutkija Otto Schmidt muotoili omia syntyteorioitaan Maan ja Aurinkokunnan synnystä luoden kasautumisteorian, jossa planeetat syntyivät kaasusta ja pölystä niin, että pöly tiivistyi planeetoiksi.
Teoriaa kehitti edelleen Viktor Safronov. Vuonna 1960 Fred Hoyle väitti magneettisten voimien työntäneen kaasurenkaan Auringosta, ja tästä renkaasta tiivistyneen planeettoja. Jo saman vuonna muut tutkijat esittivät vastaväitteitä teoriaa vastaan.
Muissa maissa Schmidtin teoriaa tutkivat muun muassa Chushiro Hayashi, G. W. Wetherill ja muut.

title: Beta Pictoris

text: Planeettoihin viittaa myös se, että Beta Pictoriksen järjestelmän katsotaan säteilevän meteoroidena Aurinkokuntaan. Planeettojen vetovoimahäiriöt ja varsinkin tähden säteilynpaine näyttävät viskaavan mikrometeoroideja tähtien väliseen avaruuteen.


query: Missä Amerikan Suomalainen Työmies perustettiin?

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Työmies (aluksi Amerikan Suomalainen Työmies) oli Yhdysvalloissa vuosina 1903–1950 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Se toimi ensin sosialistien ja 1920-luvun alusta lähtien kommunistien äänenkannattajana. Massachusettsin Worcesterissa perustettu lehti siirrettiin vuonna 1904 Michiganin Hancockiin. Vuodesta 1914 lähtien se ilmestyi Wisconsinin Superiorissa. Työmies ja Yhdysvaltojen itärannikolla julkaistu Eteenpäin yhdistettiin vuonna 1950 Superiorissa ilmestyneeksi Työmies–Eteenpäin -lehdeksi.[1]

title: Finnish American Reporter

text: "The Finnish American Reporter" perustettiin vuonna 1986 Wisconsinin Superiorissa ilmestyneen "Työmies–Eteenpäin" -lehden liitteeksi. Vuonna 2000 sen julkaiseminen siirtyi Työmies Societyltä Michiganin Hancockissa toimivalle Finlandia Universitylle. Lehden päätoimittajana työskentelee James Kurtti.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Lehden levikki oli ennätykselliset 15500 kappaletta vuonna 1919, 13700 vuonna 1930 ja 5000 vuonna 1950[1]. 1920-luvun lopulla Työmiehen teknisesti hyvin varustettu julkaisuyhtiö mainosti olevansa ”suurin työläisten omistama ja kontrolleeraama kustannusliike Amerikassa”[21]. Suomenkielisen lukijakunnan vähentyessä kommunistilehtien yhdistäminen alkoi jo 1930-luvun puolessavälissä käydä taloudellisista syistä tarpeelliseksi. Työmies ja New Yorkin osavaltion Yonkersissa ilmestynyt Eteenpäin yhdistettiin elokuussa 1950. Niiden tilalle perustettiin Superiorissa vuoteen 1998 saakka ilmestynyt Työmies–Eteenpäin.[22]

title: Toveri (yhdysvaltalainen lehti)

text: Oregonin Astoria oli 1900-luvun alussa Yhdysvaltojen länsiosan suurin suomalaiskeskus. Vuonna 1888 siellä alkoi ilmestyä ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti "Uusi Kotimaa", ja vuodesta 1897 lähtien kaupungissa julkaistiin jatkuvasti ainakin yhtä suomalaista lehteä. Vuonna 1905 Astoriaan perustettiin Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön paikallisosasto, joka kahden vuoden kuluttua päätti ryhtyä julkaisemaan sosialistijärjestön läntisen piirin lehteä "Toveria". Järjestön muut lehdet olivat Keskilännen "Työmies" ja itäisen piirin "Raivaaja".

title: Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen "Raivaaja" asettui päätoimittajansa F. J. Syrjälän johdolla kannattamaan kautskylaista revisionismia ja vastustamaan bolševikkeja. Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön hajotessa 1920-luvun alussa lehti jäi Amerikan sosialistipuoluetta kannattaneen ryhmän haltuun, jolloin kommunistit perustivat sen kilpailijaksi New Yorkissa ilmestyneen "Eteenpäin"-lehden. Seuraavien vuosikymmenien aikana "Raivaaja" kävi sinnikästä taistelua kommunisteja vastaan ja saavutti suurimman voittonsa 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa, jolloin amerikansuomalainen Keskusosuuskunta irtautui kommunistisesta liikkeestä. Sosialistipuolueen 1930-luvun puolivälissä käydyn linjataistelun seurauksena lehden taustaorganisaatio Yhdysvaltain Sosialistipuolueen Suomalainen Järjestö katkaisi välinsä puolueeseen, ja vuonna 1940 järjestön tilalle perustettiin sosiaalidemokraattinen Amerikan Suomalainen Kansanvallan Liitto.

title: Työmies (Ishpeming)

text: Fred Karisen julkaisema viikkolehti perustettiin Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran äänenkannattajaksi. Karinen riitautui pian seuran johtajien kanssa ja alkoi julkaista lehteä omissa nimissään. Vuonna 1892 hän siirsi "Työmiehen" Minneapolisiin, jossa se sulautui August Edwardsin julkaisemiin "Yhdysvaltain Sanomiin". Yhdistetty lehti sai nimen "Amerikan Uutiset".

title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Amerikansuomalainen työväenliike teki läpimurtonsa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Sen yhdyssiteeksi perustettiin Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö. Järjestön äänenkannattajaksi hyväksyttiin Massachusettsin Worcesterissa vuonna 1903 perustettu "Työmies", joka pian siirrettiin Keskilännen Hancockiin ja sittemmin Superioriin. Idän sosialistit perustivat vuonna 1905 Fitchburgiin "Raivaajan" ja Astoriassa alkoi vuonna 1907 ilmestyä läntisten osavaltioiden "Toveri". Kanadan Port Arthuriin syntyi vuonna 1907 Canadan Suomalaisen Sosialistijärjestön "Työkansa", joka teki vararikon vuonna 1915.

title: Amerikan Työmies

text: Amerikan Työmies oli New Yorkissa vuonna 1900 ilmestynyt ensimmäinen amerikansuomalainen työväenlehti.

title: Luettelo jääkäreistä Å

text: (s.17. helmikuuta 1889 Kuivaniemi) oli suomalainen jääkäri Hänen vanhempansa olivat työmies Antti Wilhelm Åman ja Stiina Anttonen. Tämä Torniolainen työmies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 31. lokakuuta 1915 ja hänet sijoitettiin pataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet laskettiin siviilitöihin 14. maaliskuuta 1916. Suomeen hän palasi syksyllä 1918 ja matkusti heti sen jälkeen Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin. Hänen myöhemmistä vaiheistaan ei ole tietoja.

title: Työmies–Eteenpäin

text: Päivälehtenä aloittaneen julkaisun levikki oli aluksi noin 4 000 kappaletta. 1970-luvulla sen levikki laski alle puoleen ja ilmestymistiheys yhteen kertaan viikossa. 1990-luvulla "Työmies–Eteenpäin" ilmestyi enää vain kerran kuukaudessa. Vuonna 1986 sen rinnalle perustettiin englanninkielinen "The Finnish American Reporter", joka jatkaa toimintaansa poliittisesti sitoutumattomana julkaisuna.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Työmies sai alkunsa Massachusettsin Worcesterissa, jonne oli vuonna 1903 perustettu Amerikan Suomalainen Työväen Kirjapaino-Osakeyhtiö sosialistisen Uusi Meikäläinen -pilalehden painamista varten. Yhtiön johtokunta päätti ryhtyä julkaisemaan Amerikan Suomalainen Työmies -nimistä sosiaalidemokraattista sanomalehteä, jonka toimittajaksi palkattiin Suomen Työmiehen entinen taloudenhoitaja Vihtori Kosonen. Lehden näytenumero ilmestyi nelisivuisena ja viisipalstaisena 20. heinäkuuta 1903. Sen alkuvaiheisiin liittyvät riidat syksyllä 1903 perustetuissa Imatra-liitossa ja Amerikan Suomalaisessa Työväenliitossa, joissa kurikkalaisilla utopistisilla sosialisteilla oli omat kannattajansa. Marraskuussa järjestyssä yhtiökokouksessa enemmistö päätti, että ”lehti toimitetaan puhtaasti kansainvälisen työväenliikkeen (sosialidemokratisen) puolueohjelman mukaisesti”.[2]

title: Suomalaiset Ohiossa

text: Kaupungissa julkaistiin useita suomenkielisiä sanomalehtiä. Ensimmäinen niistä perustettiin vuonna 1884, kun Fred Karinen ja Alex Wirtamo saapuivat kaupunkiin ja perustivat toimiston, jossa alettiin julkaista Ohion ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä "Yhdysvaltain Sanomia". Vuonna 1893 Yhdysvaltain Sanomat ja "Työmies" yhdistettiin, ja nimeksi tuli "Amerikan Uutiset". Vuonna 1884 John W. Lähde saapui Ashtabula Harboriin ja alkoi toimittaa uskonnollista lehteä "Valvoja", joka oli Amerikan ensimmäinen suomenkielinen uskonnollinen sanomalehti. Vuosina 1886–1888 Ino (John) Ekman julkaisi sanomalehteä "Pohjan Tähti".

title: Amerikan Työmies

text: Tunnettu agitaattori Martti Hendrickson lähetettiin keskilänteen hankkimaan kannatusta uudelle yritykselle. Matkan tulokset jäivät heikoiksi ja "Amerikan Työmies" sai vain vähän yli 500 tilausta. Tannerin muutettua pois lehti oli lakkautettava, kun sitä oli ilmestynyt 24 numeroa.

title: Eteenpäin (Yhdysvallat)

text: Lehden kustannusyhtiö julkaisi myös muita suomenkielisiä julkaisuja kuten teoreettista aikakauslehteä "Viesti", naistenlehteä "Työläisnainen" sekä vuosijulkaisuja "Punainen Kalenteri", "Vappu" ja "Työmiehen Joulu". Vuonna 1950 "Eteenpäin" yhdistettiin Wisconsinin Superiorissa julkaistuun "Työmies"-lehteen. Niiden tilalle perustettiin Superiorissa vuoteen 1998 saakka ilmestynyt "Työmies–Eteenpäin".

title: Alexander Leinonen

text: Kuparisaaren Calumetiin perustettiin vuonna 1879 uusi "Amerikan Suomalainen Lehti" ja Leinonen kutsuttiin sen toimittajaksi. Lehti tuki aluksi lestadiolaista taustayhteisöään, mutta siirtyi vähitellen toimittajansa omistukseen ja ryhtyi kannattamaan Suomi-synodia ja sen pyrkimyksiä. Samoihin aikoihin "Amerikan Suomalaisen Lehden" perustamisen kanssa Leinonen joutui Suomen lehtien kanssa kiivaaseen polemiikkiin Amerikan-siirtolaisuudesta ja lopetti niiden avustamisen.

title: Savon Työmies (1920–1921)

text: "Savon Työmies" perustettiin SDP:n Kuopion piirin äänenkannattajaksi Suomen sosialistisen työväenpuolueen leiriin siirtyneen "Savon Kansan" tilalle. Puoluejohdon linjaa edustaneen lehden talous oli heikko, tilaajamäärä pieni ja journalistinen taso vaatimaton. SDP:n kannatuksen huvetessa "Savon Työmiestä" julkaissut Savon Työväen Sanomalehti Oy joutui konkurssin partaalle ja lehti lopetettiin syyskuussa 1921. Vuonna 1924 puolueen piirilehdeksi tuli mikkeliläinen "Vapaus", kunnes vuonna 1930 alettiin julkaista uutta "Savon Työmies" -nimistä lehteä.

title: Oskari Aalto

text: Oskari Aalto (23. tammikuuta 1887 Alahärmä – 5. huhtikuuta 1918) oli suomalainen jääkärivaravääpeli ja työmies. Hänen vanhempansa olivat työmies Matti Saha ja Maria Eliaksentytär ja hänen puolisonsa oli Kaisa Vilhelmiina Mäenpää. Oskari Aalto työskenteli työmiehenä Kortesjärvellä ennen jääkäriksi ryhtymistään.

title: Kuparisaari

text: Ensimmäiset suomalaissiirtolaiset saapuivat Kuparisaaren kaivoksille Pohjois-Norjasta 1860-luvun puolivälissä. Heistä suurin osa oli kotoisin Ruijasta, Ruotsin Länsipohjasta ja Pohjois-Suomesta. Siirtolaisuus kasvoi erityisesti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Suurimmat suomalaiskeskukset olivat Hancock ja Calumet. Kuparisaaren suomalaisilla oli vilkasta kirkollista ja järjestötoimintaa. Vuonna 1876 Hancockiin perustettiin Amerikan ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti, vuonna 1890 suomalainen luterilainen kirkkokunta ja vuonna 1896 sen ylläpitämä Suomi-Opisto. Hancockissa ilmestyivät muun muassa Suomi-Synodin julkaisema "Amerikan Suometar" ja vuoteen 1914 saakka sosialistinen "Työmies". Suomalaisasutuksen taantuminen alkoi vuosien 1913–1914 kaivoslakon jälkeen.

title: Uusi Meikäläinen

text: Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov lakkautti vuonna 1903 suomalaisen "Matti Meikäläinen" -pilalehden, jolloin Urho A. Mäkelä (tai Mäkinen) perusti Yhdysvaltoihin "Uusi Meikäläinen" -nimisen pilalehden. Sen toimittajana ja piirtäjänä työskenteli John Hakola, joka käytti nimimerkkiä Tahvo Tohmolainen. "Uutta Meikäläistä" painettiin "Pohjan Tähti" -sanomalehden kirjapainossa Massachusettsin Fitchburgissa, mutta kesällä 1903 Mäkinen riitautui sen omistajan A. Heissonin kanssa, jolloin pilalehteä varten perustettiin Worcesteriin Amerikan Suomalainen Työväen Kirjapaino-Osakeyhtiö. Yhtiön johtokunta päätti ryhtyä julkaisemaan "Amerikan Suomalainen Työmies" -nimistä sanomalehteä, josta pian muotoutui Michiganin Hancockiin muuttanut "Työmies".

title: Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö

text: Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö julkaisi kolmea sanomalehteä. Suurin lehdistä oli 12 000 kappaleen levikillään keskilännessä ilmestynyt "Työmies". Läntisen alueen "Toverin" levikki oli 4 000 ja idässä ilmestyneen "Raivaajan" noin 6 000. Näiden lisäksi ASS alkoi julkaisemaan myös kolmea valtakunnallista lehteä. Sosialismin teoriaa käsittelevä "Säkeniä" ilmestyi kuukausittain Massachusettsin Fitchburgissa. Kahdesti kuukaudessa puolestaan ilmestyi sarja- ja pilakuvia sisältänyt "Lapatossu", jota julkaistiin Michiganin Hancockissa. Naisille tarkoitettu "Toveritar" ilmestyi Oregonissa Astorian kaupungissa. Lisäksi ASS rahoitti huomattavasti Kanadan puolella Port Arthurissa julkaistua "Työkansa"-lehteä.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön perustamiskokouksessa elokuussa 1906 sen äänenkannattajiksi hyväksyttiin Työmies ja Massachusettsin Fitchburgiin vuonna 1905 perustettu Raivaaja. Kokouksessa keskusteltiin lehtien hallinnan siirtämisestä järjestölle, mutta koska niiden julkaisuyhtiöt olivat pääosin sen paikallisosastojen omistuksessa, tilanne päätettiin jättää ennalleen.[7]

title: Työmies

text: Työmies ilmestyi aluksi viikkolehtenä vuoteen 1899 saakka, jolloin se muuttui kuusipäiväiseksi. Tämän jälkeen lehdestä tuli nopeasti Suomen luetuin työväenlehti.[2] Myöhemmin 1910-luvun aikana se oli Helsingin Sanomien, Uuden Suomettaren ja Hufvudstadsbladetin ohella yksi Suomen neljästä suurimmasta sanomalehdestä. Vuonna 1917 Työmies oli 80 000 kappaleen levikillään jopa maan suurin sanomalehti.[3] Sen viimeinen numero ilmestyi sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918. Lehden seuraajaksi perustettiin vielä saman vuoden aikana Suomen Sosialidemokraatti, joka nykyään ilmestyy nimellä Demokraatti.

title: Mieskuoro Finlandia

text: Mieskuoro Finlandia oli suomalainen kuoro, joka perustettiin Pohjois-Amerikkaan keväällä 1939 suuntautunutta konserttimatkaa varten.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Kesällä 1904 lehti siirrettiin Michiganin Kuparisaarella sijaitsevaan Hancockiin, jossa sen kustantajaksi perustettiin Työmies Kustannusyhtiö -niminen osakeyhtiö. Nelisivuinen ja seitsenpalstainen lehti alkoi ilmestyä Hancockissa 16. elokuuta.[3] Samalla sen nimi lyhentyi Työmieheksi[4]. Amerikan sosialistipuolueen linjalle asettuneen lehden toimittajaksi tuli joulukuussa 1904 Kaapo Murros, joka oli työskennellyt Siirtolaisessa sekä Suomessa muun muassa Päivälehdessä. Hänen apunaan toimituksessa työskenteli Alex Halonen.[5] Kustannusyhtiön talous alkoi lujittua J. A. Harpetin tilalle taloudenhoitajaksi tulleen V. S. Holmstenin johdolla. Vuonna 1905 Työmies hankki ensimmäisen latomakoneen ja muutti omaan toimitaloon. Lehden koko laajeni kahdeksansivuiseksi ja kuusipalstaiseksi, ja vuoden 1907 alussa se muuttui viikkolehdestä kolmipäiväiseksi. Tilaajamäärä ylitti 4000:n rajan syksyllä 1906 ja oli vuonna 1907 jo yli 5000.[6]

title: Luettelo jääkäreistä L

text:
(27. toukokuuta 1889 Laukaa – 21. lokakuuta 1924) oli suomalainen jääkäri ja työmies. Hänen vanhempansa olivat työmies Matti Lampinen ja Karolina Juhontytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilma Sammalojan kanssa.
Tämä kansakoulun käynyt Pietarsaarelainen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksen jälkeen hänet laskettiin siviilitöihin 30. joulukuuta 1917 ja Suomeen hän palasi sisällissodan jälkeen 1. joulukuuta 1918 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Pietarsaaressa. Hän kuoli keuhkotautiin 21. lokakuuta 1924. Kunniamerkit: Jääkärimerkki.

title: Länsisuomen Työmies

text: Turku oli varhaisimpia työväenliikkeen keskuksia Suomessa Helsingin ja Tampereen ohella. Länsisuomen Työmies perustettiin vuoden 1898 lopulla ja sen ensimmäinen numero ilmestyi 14. tammikuuta 1899.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lahtinen, William (toim.)| title = 50 vuoden varrelta| location = Superior, Wisconsin| publisher = American Finnish Publishers, Työmies Society| year = 1953| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sulkanen, Elis| title = Amerikan suomalaisen työväenliikkeen historia| location = Fitchburg, Massachusetts| publisher = Amerikan Suomalainen Kansanvallan Liitto ja Raivaaja Publishing Company| year = 1951| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| title = Työmies 20 vuotta| location = Superior, Wisconsin| publisher = Työmies Print| year = 1923| format = [ online version]}} Citation error, replace with{{cite book| title = Työmies kymmenvuotias 1903–1913| location = Hancock, Michigan| publisher = Työmies Kustannusyhtiö| year = 1913| format = [ online version]}}

title: Luettelo jääkäreistä V

text: (20. joulukuuta 1885 Hartola – 30. heinäkuuta 1925) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Taavetti Virtanen ja Maria Juhontytär. Tämä kemiläinen työmies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 15. maaliskuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahden rannikkoasemissa ja Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui taisteluihin Suomen sisällissodassa Raudussa ja rajaseudulla. Sisällissodan jälkeen hän palveli koulutusaliupseerina edellä mainitusta rykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:n 3. komppaniassa, jonka nimi muuttui myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoonaksi. Hänet siirrettiin 18. tammikuuta 1919 Viipurin rykmenttiin ja määrättiin koulutusaliupseeriksi 5. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 10. tammikuuta 1921 ja työskenteli sen jälkeen työmiehenä Kymintehtaalla, kunnes matkusti Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 25. huhtikuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.

title: Lauri Kutilainen

text: Lauri Laurinpoika Kutilainen (21. toukokuuta 1895 Kaukola – 3. huhtikuuta 1918 Tampere) oli suomalainen jääkärialiupseeri. Hänen vanhempansa olivat työmies Lauri Kutilainen ja Anna livonen. Tämä kansakoulun ja sen jatkokurssin käynyt Kaukolalainen työmies liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 17. joulukuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan pioneerikomppaniaan.

title: Luettelo jääkäreistä R

text: (23. tammikuuta 1888 Kivijärvi – 1917) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Heikki Rekonen ja Alma Stiina Snell. Tämä Kivijärveläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 31. lokakuuta 1915, josta hänet laskettiin siviilitöihin 15. maaliskuuta 1916. Hän kuoli Saksassa vuonna 1917.


query: Miten hanukka määritellään?

title: Juutalaisuus

text: Uusi vuosi eli roš hašana sekä jom kippur eli suuri sovituspäivä sijoittuvat länsimaisen kalenterin mukaan syys-lokakuulle. Lehtimajajuhlaa eli sukkotia vietetään syksyllä seitsemän päivän ajan ja silloin muistellaan juutalaisten matkaa pois Egyptin orjuudesta halki Siinain autiomaan. Sukkotin viimeiset päivät ovat Shemini Atseret ja Simchat Tora. Hanukka osuu joulukuulle. Juhlaa vietetään makkabealaiskapinan päättymisen ja Jerusalemin Temppelin uudelleen vihkimisen muistoksi. Helmi-maaliskuulla vietetään purim-juhlaa Esterin kirjan tapahtumien muistoksi. Juhlasta on kehittynyt karnevaalijuhla naamiaisineen. Kristittyjen pääsiäisen aikoihin vietetään pesahia, jossa muistellaan Egyptistä lähtöä, kun Mooses johdatti Israelin kansaa. Viikon kestävä juhla aloitetaan seder-aterialla, johon kuuluu Raamatun Exodus-kertomuksen lukeminen. Pesach-juhlan erityispiirre on se, että niin sanottujen hapatettujen ruokien nauttiminen on kielletty. Leivän sijaan käytetään happamattomia matza-leipiä.[19] Seitsemän viikon päästä pesahista on šavuot-juhla (kristittyjen helluntai), jota vietetään Tooran saamisen muistoksi. Heinäkuulle osuva tiša be'av (av-kuukauden 9. päivä) on juutalaisen vuoden surullisin päivä Jerusalemin temppelien tuhoutumisen muistoksi.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Hanukka

text: Hanukkana syödään latkes-nimisiä letuntapaisia leivonnaisia ja lapset saavat pieniä lahjoja. On tapana leikkiä pienellä hyrrällä (jiddiš: דרײדל dreidel, heprea: סביבון Sevivon) jonka neljällä sivulla on kirjaimet nun, gimel, hei ja shin: ne tulevat sanoista "Nes Gadol Haya Sham" - "suuri ihme tapahtui siellä". Israelissa shin-kirjain on korvattu pe-kirjaimella, ja lause kuuluu "Nes Gadol Haya "Po"", "suuri ihme tapahtui "täällä"". Kahdeksan päivän aikana he myös antavat lahjoituksia hyväntekeväisyyteen ja lausuvat hallel-rukouksia ja myös ylistävät, niin että kaikki saavat tietää, mitä Jumala heidän puolestaan teki. Muistopuheiden pito ja paastoaminen on kiellettyä, mutta työnteko on luvallista.

title: Ammattikorkeakoulu Suomessa

text:
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: ProcessWire

text: Mikäli tiettyä sivupohjaa hyödyntävien sivujen halutaan myös olevan selaimen avulla tarkasteltavissa, voidaan niihin liittää mallinetiedosto ("Template file"), joka määrittää, miten kyseisen sivupohjan omaavat sivut loppukäyttäjälle näytetään.

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Hanukka

text: Hanukka () on juutalaisten juhla, jota vietetään marras-tammikuussa. Se kestää kahdeksan päivää ja alkaa juutalaisen ajanlaskun mukaan kishlev-kuun 25. päivänä. Sitä vietetään makkabilaiskapinan aikana tapahtuneen, välillä häpäistyn Jerusalemin temppelin uudelleen vihkimisen (165 eaa.) aikana tapahtuneen öljyihmeen muistoksi (1 Makkab. 4:59; Joh. 10:22).

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Hanukka

text: Kun juutalaiset olivat saaneet temppelin takaisin ja siivonneet sen, he halusivat siunata sen uudelleen, mutta löysivät vain vähän pyhää öljyä. Kuitenkin tapahtui ihme, ja öljy riitti kahdeksaksi päiväksi, minkä jälkeen sitä saatiin lisää. Siksi hanukan ensimmäisenä iltana kodeissa sytytetään yksi kynttilä, toisena kaksi jne. Koska nämä kynttilät ovat pyhiä, niiden valoa ei saa käyttää hyödyksi esimerkiksi lukemiseen, joten lisäksi on sytytettävä aina yksi ylimääräinen kynttilä. Edellisenä iltana poltetut kynttilät on seuraavaksi vaihdettava uusiin niin, että kaikki kahdeksan pyhää kynttilää ovat samassa tasossa keskenään. Hanukka-juhlan aikana kodeissa poltetaan yhteensä 44 kynttilää. Hanukka-kynttelikköä kutsutaan nimellä hanukia, ja se asetetaan ikkunalaudalle niin, että kotiin palaavat ihmiset sen nähdessään muistavat hanukan ihmeen ja iloitsevat. Hanukka-kynttelikköön kuuluu yhdeksän kynttilää (juutalaiseen menora-kynttelikköön kuuluu seitsemän kynttilää).

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään se miten ohjelmisto tekee ne asiat mitä sen vaaditaan tekevän. Yleisiä ohjelmiston laadun määritelmiä ovat esimerkiksi oikeellisuus, käytettävyys, suorituskyky, luotettavuus/turvallisuus, siirrettävyys, uudelleenkäytettävyys ja ylläpidettävyys.

title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.

title: Operaatio Valettu lyijy

text: Valettu lyijy -nimi juontuu eräästä tunnetusta runosta, joka kertoo hanukasta. Kun operaatio Valettu lyijy alkoi, juutalaiset viettivät hanukka-juhlaa.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Judas Maccabeus

text: Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon "Judas Maccabaeus". Sen vuoksi teos onkin tullut suosituksi myös juutalaisten keskuudessa ja yhdistetty erityisesti hanukkaan. Aharon Ashman laati sen tekstistä vuonna 1932 makkabilaiskisoja varten hepreankielisen käännöksen, joka on tullut suosituksi Israelissa. Lisäksi israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on kirjoittanut laulun "See, the Conqu’ring Hero Comes" sävelmällä laulettavan hanukkaan liittyvän lastenlaulun "Hava Narima", joka ei ole alkutekstin käännös.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Ateismin määritelmä

text: Ateistin määrittelemistä jumalankieltäjäksi on Suomessa vastustanut esimerkiksi Kari Saari[16] Arvostellessaan Vapaa Ajattelija -lehdessä 4/90[17] Ilkka Niiniluodon ja Anssi Kuuselan kirjoittamaa elämänkatsomustiedon oppikirjaa[18] Kari Saari piti tätä määritelmää ”erittäin pahana virheenä” ja sen sijaan ateisti tulisi määritellä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon”, jolloin ateismi on ”näytön puuttumisesta seuraavaa uskon puuttumista”.[6]. Kari Saaren esittämässä ateistin määrittelyssä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon” on kuitenkin se ajatuksellinen ongelma, että siinä ateisti määritellään jumalien uskotellun olemassaolon kautta ja pohjalta, mutta miten se voisi olla mahdollista, kun jumalia ei ole olemassakaan.

title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff puhuu englantia, hepreaa, saksaa, ranskaa ja islantia. Hän harjoittaa juutalaisuutta ja viettää myös hanukkaa ja muita juutalaisia juhlia.

title: Riemuitse tytär Siionin

text: Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon "Judas Maccabaeus". Sen vuoksi teos ja erityisesti laulu "See, the Conqu’ring Hero Comes" on Israelissa yhdistetty myös hanukkaan. Israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on laatinut samalla sävelmällä laulettavan, hanukkaan liittyvän lastenlaulun, "Hava Narima".