query: Minkä maalainen säveltäjä Franz Liszt oli?

title: Franz Liszt

text: Franz (Ferenc) Liszt [ˈlist] (22. lokakuuta 1811 Doborján, Sopron – 31. heinäkuuta 1886) oli unkarilainen säveltäjä ja pianovirtuoosi. Hän on 1800-luvun taidemusiikin keskeisimpiä hahmoja.

title: Peter Cornelius

text: Corneliuksen ensimmäiset oikeat sävellykset, joukossa ooppera Der Barbier von Bagdad syntyivät vuosina 1852-1858, jolloin hän asusti Weimarissa. Tänä aikana hän tutustui Franz Lisztiin, jonka ympärille kasvoi sävellystyön opiskelijoista ja nuorista säveltäjistä ns. "Uusi saksalainen koulukunta". Liszt ylisti Corneliusta suureksi kyvyksi, mutta oli pettynyt saadessaan kuulla, että hänen oppilaansa ensimmäinen suuri sävellystyö tulisi olemaan komedia. Suuri säveltäjä kuitenkin lopulta oli erittäin mielissään lopputuloksesta ja toimi oopperan skandaalinkäryisen kantaesityksen ohjaajana ja kapellimestarina. Tämän jälkimainingeissa niin Cornelius kuin kapellimestarin työstään eroamaan joutunut Liszt jättivät Weimarin pölyt taakseen. Cornelius muutti Wieniin, jossa hän viihtyi viisi vuotta. Wienissä hän tapasi ja tutustui Richard Wagneriin, jonka neuvosta hän 1864 muutti Müncheniin, jossa lopulta meni naimisiin ja sai lapsia.

title: Unkarilaiset rapsodiat

text: Unkarilaiset rapsodiat on Franz Lisztin säveltämä sarja rapsodioita pianolle. Sarja koostuu 19 osasta, joista tunnetuin on "Unkarilainen rapsodia nro 2". Liszt sävelsi "Unkarilaiset rapsodiat" vuosien 1846 ja 1885 välisenä aikana. Viisitoista ensimmäistä rapsodiaa julkaistiin vuoteen 1853 mennessä, mutta loput ovat vasta säveltäjän viimeisiltä vuosilta. Liszt sovitti Franz Dopplerin avulla rapsodiat 2, 5, 6, 9, 12 ja 14 orkesterille. Orkesterisovitukset numeroitiin uudelleen numeroilla 1–6, eivätkä ne vastaa alkuperäisiä numeroita lukuun ottamatta rapsodiaa numero 2. Alkuperäinen rapsodia nro 14 toimi perustana Lisztin säveltämälle "Unkarilaiselle fantasialle" pianolle ja orkesterille.

title: Franz Liszt

text: Ranskan salonkikulttuuriin Liszt suhtautui ristiriitaisin tuntein. Vaikka hän viihtyi salongeissa hyvin, salonkielämän pinnallisuus herätti hänessä myös halveksuntaa ja inhoa. Liszt tapasi monia aikansa muista suurista säveltäjistä. Näihin kuuluivat Frederic Chopin, Hector Berlioz, Robert Schumann, Richard Wagner sekä Niccolò Paganini. Schumannin kotiin Liszt oli niin tervetullut, että kävi siellä usein kutsumattakin. Liszt omaksui monesta tunnetun säveltäjän tapaamisesta musiikkiinsa jotain. Paganinin vaikutuksesta syntyi halu soittaa pianoa virtuoosimaisen sulavasti, Chopin toi runollisempia sävyjä soittoon ja sävellyksiin, ja Berlioz taas orkesterimusiikin nerona oli Lisztin suuri esikuva. Wagnerin ystävä hän oli tämän elämän loppuun asti, ja tämä meni naimisiin Lisztin tyttären Cosiman kanssa. Säveltäjien lisäksi Liszt tapasi kuuluisia kirjailijoita kuten Heinrich Heinen, H. C. Andersenin ja Charles Baudelairen, joka omisti runonsa Le thyrse Lisztille.

title: Franz Liszt

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Burger, Ernst| title = Franz Liszt: Eine Lebenschronik in Bildern und Dokumenten| location = München| publisher = List| year = 1986| isbn = 3-417-77160-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Saffle, Michael| title = Franz Liszt: A Research and Information Guide| location = New York| publisher = Routledge| year = 2009| version = Third edition| isbn = 978-0-415-99839-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Walker, Alan| title = Franz Liszt, The Virtuoso Years (1811–1847)| publisher = Cornell University Press| year = 1987| version = Revised edition}} Citation error, replace with{{cite book| author = Walker, Alan| title = Franz Liszt, The Final Years (1861–1886)| publisher = Cornell University Press| year = 1997}}

title: Unkarilainen kulttuuri

text: Tunnetuimpia unkarilaisia säveltäjiä ovat romantiikan ajan lapsinero ja pianovirtuoosi Franz Liszt sekä etnomusikologit Zoltán Kodály ja Béla Bartók. Liszt lienee tunnetuin unkarilaissyntyinen säveltäjä, mutta todellisuudessa hän oli peräisin saksankielisestä perheestä. Unkarilaiset itse pitävät Kodályta ja Bartókia "unkarilaisempina" säveltäjinä. 1900-luvun alussa he keräsivät tuhansia kansanlauluja eri puolilta Unkaria pelastaen näin merkittävän osan Unkarin musiikkiperinnöstä. Myöhemmin Kodálysta tuli merkittävä musiikki- ja kuoropedagogi. Bartók taas siirtyi Yhdysvaltoihin pianistiksi.

title: Franz Lisztin musiikkiakatemia

text: Franz Lisztin musiikkiakatemia (, "Zeneakadémia") on musiikkiyliopisto Budapestissa Unkarissa. Sen perusti säveltäjä ja pianovirtuoosi Franz Liszt vuonna 1875. Musiikkiakatemia toimi ensin Lisztin asunnossa, kunnes se sai oman rakennuksen Andrássy útin varrelle vuonna 1879. Nykyiseen, jugend-tyyliseen rakennukseen musiikkiakatemia muutti vuonna 1907.

title: Weimar

text: Carl Philipp Emanuel Bach – säveltäjä Johann Sebastian Bach – säveltäjä Johann Wolfgang von Goethe – kirjailija Johann Gottfried Herder – kirjailija Johann Nepomuk Hummel – säveltäjä Friedrich Nietzsche – filosofi Friedrich Schiller – kirjailija Baldur von Schirach – poliitikko Christoph Martin Wieland – kirjailija Ernst von Wildenbruch – kirjailija Franz Liszt – säveltäjä, kapellimestari ja pianovirtuoosi

title: Ludwig van Beethoven

text: Beethoven jäi historiaan merkittävänä säveltäjänä, jonka maine kasvoi pian legendaariseksi. Hänen vaikutuksensa ulottui lähes kaikkiin häntä seuranneisiin säveltäjiin, erityisesti Schubertiin, Richard Wagneriin, Franz Lisztiin ja myöhäisromantiikankin suuriin säveltäjiin. On keskusteltu runsaasti siitä, edustiko Beethoven klassismia vai romantiikkaa.[51] Säveltäjän elinaikana kyseisiä termejä ei ollut edes olemassa, vaan ne keksittiin jälkeenpäin määrittelemään erilaisia vanhan musiikin tyylejä.

title: Franz Liszt

text: Franz Liszt kuoli Bayreuthissa heinäkuun 31. päivänä vuonna 1886 keuhkokuumeeseen, jonka hän oli saanut Bayreuthin festivaaleilla. Liszt haudattiin Bayreuthin hautausmaalle.

title: Edvard Grieg

text: Vaimonsa Ninan tukemana Grieg päätti perustaa Norjan musiikkiakatemian vuonna 1867. Hän alkoi saada esiintymiskutsuja ulkomailta, sekä insituutioilta että muilta säveltäjiltä. Muun muassa kuuluisa pianisti Franz Liszt kutsui hänet Weimariin, Saksaan. Grieg tapasi viimein Lisztin Roomassa vuonna 1870. Se, että Liszt arvosti Griegin sävellyksiä, kasvatti tämän kansainvälistä suosiota.

title: Oi rakkain Jeesukseni

text: Franz Lisztin teokseksen "Via Crucis"' kuudennessa osassa, "Pyhä Veronika", esiintyy muunnelma samasta sävelmästä. Tanskalainen säveltäjä Rued Langgaard sävelsi sen pohjalta sarjan muunnelmia jousikvartetille. Melodia esiintyy myös englantilaisen säveltäjä Edmund Rubbran 9. sinfonian ("Sinfonia Sacra") loppukuorona.

title: Unkari

text: Tunnetuimpia unkarilaisia säveltäjiä ovat romantiikan ajan lapsinero ja pianovirtuoosi Franz Liszt sekä etnomusikologit Zoltán Kodály ja Béla Bartók. Kodály ja Bartók keräsivät tuhansia kansanlauluja eri puolilta Unkaria ja pelastivat näin merkittävän osan Unkarin musiikkiperinnöstä.[88][89] Unkarin kansallislaulun säveltäjä Ferenc Erkel loi myös historiallisia oopperoita. Kansainvälisesti tunnettuja ovat myös operettisäveltäjät Franz Lehár ja Emmerich Kálmán.[90]

title: Franz Liszt

text: Luokka:Unkarilaiset säveltäjät Luokka:Unkarilaiset oopperasäveltäjät Luokka:Romantiikan säveltäjät Luokka:Vuonna 1811 syntyneet Luokka:Vuonna 1886 kuolleet Luokka:Unkarilaiset pianistit Luokka:Unkarilaiset papit Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Rosemary Brown

text: Brown väitti tavanneensa vuonna 1886 kuolleen Franz Lisztin ollessaan 7-vuotias. Hän kohtasi Lisztin uudelleen vuonna 1964. Brownilla ei tätä aiemmin ollut ollut mainittavaa musiikillista koulutusta, mutta hän omisti pianon. Hän kirjoitti uransa aikana mm. Ludwig van Beethovenin sinfoniat 10 ja 11 sekä useita Franz Schubertin lauluja. Kaikki säveltäjät puhuttelivat häntä englanniksi.

title: Franz Liszt

text: 1857 säveltäjä liittyi fransiskaanien veljeskuntaan ja otti vuonna 1865 vastaan alemman katolisen pappisvihkimyksen. Mene ja tunnusta syntisi pianolle, kerrotaan itsensä paavin kannustaneen Lisztiä, olkoonkin että katolisen kirkon päämiehellä oli ajoittain vaikeuksia ymmärtää tämän sävelkieltä.[1]

title: Wolfgang Wagner

text: Wolfgang Manfred Martin Wagner (30. elokuuta 1919 Bayreuth, Saksa – 21. maaliskuuta 2010 Bayreuth) oli saksalainen oopperaohjaaja ja lavastaja sekä Bayreuthin musiikkijuhlien johtaja vuodesta 1951 vuoteen 2008. Wolfgang Wagner oli säveltäjä Siegfried Wagnerin kolmas lapsi, ja hänen isoisänsä oli säveltäjä Richard Wagner ja isänäidinisänsä säveltäjä Franz Liszt.

title: Sinfoninen runo

text: Erityisen merkittävä säveltäjä sinfonisten runojen kehityksen kannalta on Franz Liszt, joka 1850- ja 1860-luvulla loi useita tämän musiikkilajin klassikoita. Jos musiikin aihe sitä vaati, oli Liszt valmis hylkäämään perinteiset muotorakenteet. Näin hän alisti musiikin palvelemaan aihetta ja toteutti siis konserttimusiikin puolella niitä periaatteita, joita Richard Wagner oli alkanut samaan aikaan toteuttaa oopperoissaan.

title: Franz Liszt

text: Lisztin arvostetuimpia töitä hänen elinaikanaan olivat aikaisempien säveltäjien teosten sovitukset pianolle. Tunnetuimpia sovituksista ovat Beethovenin sinfoniat ja Schubertin liedit. Beethovenin sinfonioista ovat tehneet sovituksia pianolle muutkin, mutta Lisztin versiot ovat säilyneet selvästi suosituimpina. Ne ovat kuitenkin vaikeita esitettäviä. Beethoven itse on sovittanut osan seitsemättä sinfoniaansa pianolle. Sovitusta tutkimalla voi havaita, että Beethoven ei itse ollut tässä työssä yhtä tunnollinen kuin Liszt, joka pyrki sisällyttämään sovituksiin mahdollisimman paljon orkesteriteoksen ominaisuuksia. Orkesteriteosten sovittajana Lisztistä tuli esikuva monille myöhemmille säveltäjä-pianisteille.

title: Resitaali

text: Resitaali on yhden henkilön esittämä soitin- tai lauluesitys tai yhden säveltäjän töihin keskittyvä esitys. Pianoresitaalien keksijänä pidetään Franz Lisztia.

title: Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema

text: Lentokentän entinen nimi (Ferihegy) oli peräisin Budapestin Ferihegy-nimisestä kaupunginosasta, joka taas oli saanut nimensä Ferenc Mayerffysta (Feri on Ferencin lempinimi). Ferenc Mayerffy oli unkarilainen liikemies 1700- ja 1800-luvun vaihteessa, joka omisti useita hedelmätarhoja, olutpanimoita sekä viinitiloja Budapestissa ja sen ympäristössä. Kuolemansa jälkeen hänen suurin viinitila nimettiin etunimensä mukaan Ferihegyiksi, jonne myöhemmin lentokenttä rakennettiin. Ferihegy-nimi muutettiin 19. maaliskuuta 2011 unkarilaisen säveltäjän Franz Lisztin syntymän 200-vuotisjuhlan kunniaksi Budapest Ferenc Liszt kansainväliseksi lentoasemaksi.

title: Franz Liszt

text: Varhaislapsuudessa Liszt sairasteli paljon. Franz selvisi, ja pian isä, joka oli itsekin musikaalinen, huomasi poikansa lahjakkuuden. Franz sai ensimmäisen pianotuntinsa isältään kuuden vuoden ikäisenä. Lahjakkuus ilmeni erityisesti pojan improvisointitaitona. Sokea huilisti paroni Braun ehdotti vuonna 1820, että 9-vuotias Franz pitäisi konsertin Ödenburgin kaupungissa. Idea toteutettiin ja Franz esitti Ferdinand Riesin Es-duuri-konserton niin taitavasti, että päätettiin järjestää heti toinenkin konsertti. Isä alkoi toimia Franzin managerina ja erosi virastaan. Hän oli päättänyt esitellä pojan Unkariin tuolloin kuuluneen Esterházyn alueen musiikkiyleisölle ihmelapsena. Liszt herätti hämmästystä taidoillaan. Nuorena alkanut pianistin ura teki kuitenkin hallaa Lisztin muulle opiskelulle, ja myöhemmin hän valitti kärsineensä tästä.

title: Antonio Salieri

text:
Antonio Salieri (18. elokuuta 1750 Legnago – 7. toukokuuta 1825 Wien) oli italialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli lapsena cembalon ja viulun soittamista. Vuonna 1766 Salieri siirtyi Wieniin hovisäveltäjäksi. Siellä hän asui loppuelämänsä. Salieri ansioitui erityisesti oopperoiden säveltäjänä ja oli aikansa arvostetuimpia säveltäjiä. Hän myös opetti monia tulevia arvostettuja säveltäjiä, kuten Ludwig van Beethovenia, Franz Schubertia ja Franz Lisztiä.
15-vuotiaana Salieri matkusti Wieniin, jossa hän tutustui keisari Joosef II:een, Metastasioon ja Gluckiin, joilla kaikilla oli vahva vaikutus häneen. Keisari otti nuorukaisen hovimuusikokseen, Metastasio opetti häntä säveltämään oopperalaulajan äänelle, ja Gluckista tuli hänen suojelijansa. Vuonna 1774 Salieri ylennettiin hovisäveltäjäksi, ja neljä vuotta myöhemmin hänet valittiin Wienin vaikutusvaltaisimpaan muusikonvirkaan, keisarilliseksi kapellimestariksi.

title: Franz Liszt

text: Liszt kehitti merkittävästi pianonsoiton tekniikkaa ja vaikutti esiintymiskäytäntöihin. Säveltäjänä hän oli uudistuksellinen, ja hän loi sävelrunon teostyypin sekä teoksiin syklisen rakenteen. Lisztin tunnetuimpia sävellyksiä ovat h-molli-sonaatti, kaksi pianokonserttoa, kansanmusiikkiin perustuvat unkarilaiset rapsodiat, pianoteokset Années de Pèlerinage (Vaellusvuodet) ja transsendentaaliset etydit, Faust- ja Dante-sinfoniat sekä lukuisat sävelrunot, joista tunnetuin lienee Les Préludes. Liszt sovitti teoksia pianolle, kuten Beethovenin sinfoniat ja Schubertin liedejä, sekä sävelsi urku- ja kuoromusiikkia.

title: Franz Liszt

text: Franz (Ferenc) Liszt oli hallintovirkamies Adam Lisztin ja Maria Annan ainoa poika. Heidän kotikaupunkinsa kuului tuolloin Unkariin, joka puolestaan kuului Itävallan keisarikuntaan. Nykyään Raidingina tunnettu kaupunki kuuluu Itävaltaan. Lisztin perhe kuului saksankieliseen vähemmistöön, ja Franz kävi myös saksankielisen koulun. Hän ei oppinut unkaria lainkaan nuoruudessaan vaan opiskeli sitä jonkin verran vasta aikuisena. Ranskasta tuli Lisztin pääasiallinen kieli aikuisiällä. Hänen kansalaisuutensa on näistä syistä herättänyt jonkin verran arvelua, mutta hän itse tunsi itsensä vahvasti unkarilaiseksi ja sisällytti unkarilaista musiikkia useisiin teoksiinsa.

title: Ken Russell

text: Ken Russell yritti käyttää The Whon kaupallista potentiaalia uudestaan elokuvassa "Lisztomania" (1975), jonka Russell teki heti "Tommyn" jälkeen pienellä budjetilla, pääosassa The Whon Roger Daltrey. Russell yhdisti elokuvassa säveltäjä Franz Lisztin musiikin ja rockin tavalla, jota harvempi Lisztin musiikin ystävä pystyy sulattamaan, ja monien mielestä myös Rick Wakeman otti liikaa vapauksia Lisztin sävellyksien uudelleensovittamisessa. Elokuva jäikin marginaaliin niin taiteellisesti kuin kaupallisestikin, mutta se sai lopulta oman uskollisen kulttinsa.

title: Franz Liszt

text: Vuonna 1861 Liszt vetäytyi Roomaan. Hän liittyi fransiskaaneihin vuonna 1865 ja työskenteli yhä enemmän musiikinopettajana. Ystävyyssuhde Wagneriin joutui koetukselle, kun Lisztin tytär Cosima jätti häntä kaltoin kohdelleen pianisti-Bülowin ja meni naimisiin Wagnerin kanssa. Hartaana katolilaisena Lisztillä ei ollut aina helppoa vallankumouksellisen Wagnerin ystävänä, mutta hän jatkoi säveltäjän musiikin puolustamista ja kävi säännöllisesti Bayreuthin festivaaleilla, joilla esitettiin Wagnerin oopperoita. Wagnerin vaikutuksesta etenkin Lisztin myöhemmät pianosävellykset eivät enää rakentuneet soittajan virtuositeetin varaan, vaan ne olivat tyyliltään yksinkertaisempia.

title: Katharina Wagner

text: Katharina Friederike Wagner (s. 21. toukokuuta 1978 Bayreuth, Länsi-Saksa) on saksalainen oopperaohjaaja. Hänen isänsä Wolfgang Wagner oli oopperaohjaaja, Bayreuthin musiikkijuhlien johtaja. Katharinan isoisä oli musiikkijuhlien johtaja ja säveltäjä Siegfried Wagner ja isoisoisä oli säveltäjä Richard Wagner ja isoisänäidinisä on säveltäjä ja pianovirtuoosi Franz Liszt.

title: Cosima Wagner

text: Franz Liszt tunnusti lapsen välittömästi. Marie d'Agoultin ja Franz Lisztin suhde kesti vain viitisen vuotta, ja pari erosi nopeasti Danielin syntymän jälkeen. Franz Liszt otti vastatakseen lasten hyvinvoinnista, ja Marie d'Agoult aloitti kirjailijauran nimellä "Daniel Stern".

title: Franz Liszt

text: Poroila, Heikki: (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen). – kaikki teokset listattuna ja joitakin ilmaisia tallenteita Lisztin teoksista Internetistä ladattavia nuotteja Lisztin pianoteoksista. – Laaja Franz Liszt -sivusto. – lyhyt elämäkerta ja teoksia MP3-muodossa – elämäkerta, MP3-tallenteita ja nuotteja Free scores by Franz Liszt at the International Music Score Library Project (IMSLP) Mutopia Project


query: Milloin F.E.A.R julkaistiin?

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R. on Monolith Productionsin ja Day 1 Studiosin kehittämä sekä Vivendin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on F.E.A.R.-pelisarjan ensimmäinen osa. Peli julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille, seuraavana vuonna Xbox 360:lle ja vuonna 2007 PlayStation 3:lle.

title: F.E.A.R.

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: F.E.A.R.

text: Kun pelaaja tulee tajuihinsa, tutkimuslaitos on kokonaan tuhoutunut ja UH-60 Black Hawk -kuljetushelikopteri saapuu noutamaan häntä. Kun pelaaja katselee laitoksen raunioita helikopterista käsin, Alma ilmestyy ja on aikeissa kiivetä helikopterin sisälle, mutta yhtäkkiä peli katkeaa ”kesken”. Pelin tarina jatkuu suoraan lisäosa F.E.A.R. Extraction Pointissa.

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.

title: Gustave Aimard

text: Aluksi Aimardin kirjoitukset ilmestyivät sanomalehtisarjoina. Vuodesta 1858 lähtien sanomalehtien "Le Moniteur", "la Presse" ja "La Liberté" sarjat julkaistiin kirjamuodossa. Julkaisijat aiheuttivat hänelle paineita, kun teoksia piti saada julkaistuksi tiiviillä tahdilla. Hän plagioi itseään. Koulutuksen puute aiheutti, että hänellä on ollut vaikeuksia käsitellä eri rooleja: ollako kirjailija, historioitsija, antropologi jne. Esimerkiksi toistuvasti hän seikkailuromaanissaan milloin puolustaa intiaaneja, etteivät he ole barbaareja, milloin taas kutsuu samoja intiaaneja "punaisiksi paholaisiksi".

title: Kauppis-Heikki

text: Heikki Kauppinen oli toimittajana kesät 1886 ja 1887. Kauppis-Heikin kirjallinen tuotanto alkoi lyhyillä kertomuksilla ja kuvauksilla, joita julkaistiin ja vuodesta 1886 alkaen neljä vihkosta nimellä "Tarinoita ja tapahtumia". Kirjallisissa töissään Kauppinen kuvasi Pohjois-Savon maalaisihmisiä, erityisesti naisia milloin vakavasti, milloin leikkisästi, mutta sangen suopealla ymmärtämyksellä. Hän halusi ajaa heikomman sukupuolen asiaa. Pitempiä kertomuksia Kauppis-Heikki alkoi kirjoittaa 1880-luvun lopulla. Niitä olivat Mäkijärveläiset, Vilja, Kirottua työtä, Laara, Aliina, Uranaukaisijat, Anaski ja Savolainen soittaja.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: F.E.A.R. (pelisarja)

text: Pelit keskittyvät F.E.A.R. joukkoon, jotka taistelevat paranormaaleja yksiöitä vastaan. Alma Wade, nuori yliluonnollinen tyttö, jota Armacham Technology Corporation testasivat, haluaa kostoa.

title: F.E.A.R. 2: Project Origin

text: "Project Origin" jatkaa yliluonnollista jännitystarinaa yliluonnollisesta olennosta Almasta, jonka viha häntä kohtaan vääryyttä tehneitä ihmisiä kohtaan aiheuttaa paranormaalin kriisin, joka uhkaa nielaista ja korvata todellisuuden hänen omallaan. Pelin protagonisti on edeltäjästä poiketen Michael Becket, Delta Forcen jäsen, jonka ryhmä lähetetään hakemaan Genevieve Aristide turvaan noin 30 minuuttia ennen "F.E.A.R.":n loppua.

title: Mitä missä milloin

text: Mitä missä milloin – kansalaisen vuosikirja (myös MMM) on Otavan vuosittain julkaisema tietokirja, jossa käsitellään kuluneen vuoden tapahtumia ja puheenaiheita. Ensimmäinen vuosikirja julkaistiin 1950, ja uusi on julkaistu sen jälkeen joka vuosi välivuositta.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Otto von Bismarck

text: Viimeiset vuotensa Bismarck vietti maatilallaan, missä kirjoitti muistelmiaan (julkaistiin nimellä "Gedanken und Erinnerungen") joiden kaksi ensimmäistä osaa julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen. Kolmas osa, joka käsittelee Vilhelm II aikaa, julkaistiin vasta vuonna 1918, Saksan tultua tasavallaksi. Muistelmat eivät edes yritä olla mitenkään puolueettomat, vaan luovat kuvaa Bismarckista legendana. Hän oli myös aktiivinen mielipidekirjoittaja ja lähetteli kirjoituksiaan sanomalehtiin, joissa solvasi keisaria, uutta valtakunnankansleria ja entisiä työtovereitaan milloin pettureiksi tai uuden suunnan miehiksi.

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R. on ensimmäinen videopeli, joka pohjautuu Monolith Productionsin kehittämän Lithtech-pelimoottorin toistaiseksi uusimpaan versioon, Jupiter Extendendiin. Graafisesti peli hyödyntää bumpmappausta ja volumetrisiä valotehosteita. Pelissä on myös Havok-fysiikkamoottoriin pohjautuva fysiikanmallinnus.

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R.:n ensimmäinen traileri julkaistiin vuoden 2004 E3-messutilaisuudessa, jolloin peli herätti välittömästi pelikriitikkojen huomion. Kun peli lopulta julkaistiin, se sai useimmilta peliarvostelijoilta hyviä arvosanoja. Kriitikot ylistivät pelin nopeatempoisia taistelutilanteita, kehittynyttä tekoälyä ja tunnelmallista ilmapiiriä, joskin eräät arvostelijat väittivät pelin kenttien toistavan itseään. F.E.A.R. voitti vuoden 2005 Game Critics Awards -gaalassa parhaan toimintapelin palkinnon.

title: F.E.A.R.

text: Vaikka F.E.A.R. onkin ensimmäisen persoonan ammuntapeli, useimmista saman lajityypin peleistä poiketen pelaaja voi nähdä pelaajahahmonsa torson ja jalat. Protagonistina toimivan pelaajahahmon nimeä ei mainita kertaakaan pelin aikana, ja hänestä käytetään ainoastaan ilmausta ”Kärkimies” (). Pelaajahahmo ei myöskään puhu kertaakaan koko pelin aikana.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R.:n taistelujärjestelmän tärkein erityispiirre on pelaajahahmon salamannopeat refleksit, jotka kuvataan bullet time -tyylisenä tehosteena, joka kulkee pelissä nimellä ”SlowMo”. Koska SlowMo-tilassa reaalimaailma hidastuu viisinkertaisesti ja pelaajahahmo liikkuu kaksi kertaa nopeammin, se kykenee helpottamaan tilanteita, joissa pelaajahahmo ei muuten kykenisi selviytymään. Vaikka SlowMo’ta voi käyttää rajallisesti, sen kestoa kuvaava palkki latautuu itsestään pelin normaalitilassa.

title: F.E.A.R.

text: Pelin aloituksen mukaan Yhdysvaltain hallitus perusti vuonna 2002 First Encounter Assault Reconin (F.E.A.R.), huippusalaisen erikoisyksikön, jonka tehtävänä oli suojella valtiota paranormaaleilta ja yliluonnollisilta uhkatekijöiltä. Pelin protagonistina toimii F.E.A.R.:n uusin jäsen, nimetön sotilas, jolla on salamannopeat refleksit ja joka on taistelukokemuksen puutteesta huolimatta nimitetty yksikön ”kärkimieheksi”.

title: F.E.A.R.

text: Luokka:Ensimmäisen persoonan ammuntapelit Luokka:Kauhupelit Luokka:Vuoden 2005 videopelit Luokka:Windows-pelit Luokka:Xbox 360 -pelit Luokka:PlayStation 3 -pelit

title: Third World Posse

text:
Third World Posse on EP Sepulturalta Third World Posse julkaistiin Australiassa. EP sisältää studioversion "Dead Embryonic Cells", Cover-Version Dead Kennedys Drug Me:sta ja 3 kappaletta Under Siege- Kotivideosta.
Third World Posse nauhotettiin ja julkaistiin vuonna 1992. Sepultura oli pari viikkoa lomalla kiertueesta, milloin Third World Posse nauhoitettiin.

title: F.E.A.R.

text: Pelille on julkaistu kaksi TimeGate Studiosin kehittämää lisäosaa: F.E.A.R. Extraction Point ja F.E.A.R. Perseus Mandate. Pelin jatko-osa F.E.A.R. 2: Project Origin julkaistiin helmikuussa 2009.

title: F.E.A.R. (albumi)

text: F.E.A.R. (Face Everything and Rise) on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Papa Roachin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2015. Albumia myytiin Yhdysvalloissa ensimmäisellä viikolla noin 24 000 kappaletta, ja se sijoittui Billboard 200 -albumilistan sijalle 15. Albumilta on julkaistu singlet "Warriors", "Face Everything and Rise", "Broken as Me", "Never Have to Say Goodbye", "Falling Apart" ja "Gravity". Kappaleella "Gravity" on vierailevana artistina Maria Brink. Yhtye saapui maailmankiertueella Helsinkiin 23. kesäkuuta 2015. He vahvistivat 23. kesäkuuta keikan aikana saapuvansa Helsingin jäähalliin 2. marraskuuta yhdessä Five Finger Death Punchin kanssa.

title: F.E.A.R. 2: Project Origin

text: F.E.A.R. 2: Project Origin on Monolith Productionsin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on jatko-osa "F.E.A.R."-pelille. Peli julkaistiin helmikuussa 2009 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Se sai lisäosan ""F.E.A.R. 2: Reborn"" syyskuussa 2009.

title: F.E.A.R. (pelisarja)

text: F.E.A.R. (lyhennetty sanoista First Encounter Assault Recon) on kauhuelementtejä sisältävä ensimmäisen persoonan ammuntapelisarja.

title: PlayStation 3

text: PlayStation 3:n Pohjois-Amerikan julkaisun yhteydessä julkaistiin 14 peliä, ja ennen vuoden loppua julkaistiin vielä kolme lisää. Pohjois-Amerikan ensimmäisen myyntiviikon jälkeen vahvistettiin, että parhaiten myynyt julkaisupeli oli ollut Insomniac Gamesin Resistance: Fall of Man, joka sai myös myönteisen vastaanoton kriitikoilta. Esimerkiksi IGN ja GameSpot kehuivat peliä ja nostivat sen vuoden 2006 parhaaksi PlayStation 3 -peliksi. Muutamat pelit, kuten The Elder Scrolls IV: Oblivion ja F.E.A.R., eivät ehtineet julkaisuun vaan myöhästyivät vuoden 2007 alkuun. Japanin julkaisussa parhaiten myynyt peli oli puolestaan Ridge Racer 7, mutta myös Mobile Suit Gundam: Crossfire myi hyvin. PlayStation 3 julkaistiin Euroopassa 24 pelin valikoimalla. Mukana oli myös pelejä, joita ei ollut tarjolla aiemmissa julkaisuissa, kuten MotorStorm, Virtua Fighter 5 ja Formula One Championship Edition. Resistance: Fall of Man ja MotorStorm olivat vuoden 2007 myydyimmät PS3-pelit. Molemmat saivat odotetusti jatko-osat Resistance 2 ja MotorStorm: Pacific Rift.

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R.:n tekoälyä on kehuttu kehittyneeksi ja hienostuneeksi. Vihollissotilaat osaavat esimerkiksi ampua sulkutulta, heittää käsikranaatteja, hyppiä ikkunoiden läpi, kiivetä tikkaita pitkin, tehdä yhteistyötä, työntää hyllyjen kaltaisia huonekaluja nurin saadakseen suojaa ja jopa koordinoida hyökkäyksiä. Taistelutilanteessa sotilaiden välinen radiokeskustelu kertoo pelaajalle taistelun kulusta, esimerkiksi pyyntö vahvistusjoukkojen saamiseksi paljastaa, että pelaaja on tappanut useimmat lähialueen vihollisista. Sotilaat eivät hyökkää pelaajan kimppuun edestäpäin, vaan pyrkivät iskemään sivultapäin tai selustasta.

title: F.E.A.R.

text: Pelin tapahtumat saavat alkunsa, kun Paxton Fettel, kannibalismiin taipuva sotilaskomentaja, pakenee eristyssellistään ja ottaa telepaattisten kykyjensä avulla komentoonsa kokonaisen pataljoonan huippukoulutettuja Replica-kloonisotilaita. Replica-sotilaiden tukemana Fettel ottaa haltuunsa syrjäisen South Riverin vedenpuhdistamon, jolloin F.E.A.R. saa käskyn eliminoida hänet. Pelaaja tunkeutuu Delta Forcen tukemana vedenpuhdistamoon, mutta hän alkaa nähdä harhanäkyjä Alma-nimisestä pikkutytöstä. F.E.A.R.:n suunnitelmat napata Fettel epäonnistuvat, kun hän ja Replica-sotilaat vetäytyvät vedenpuhdistamosta ja valtaavat huipputeknologiaan erikoistuneen Armacham Technology Corporation -suuryhtiön päämajan.

title: F.E.A.R.

text: F.E.A.R.:n erikoisuuksiin kuuluu sen kauhuaiheinen teema, joka on saanut vaikutteita japanilaisista kauhuelokuvista. Pelin kauhun pääasiallinen lähde on aavemainen, Alma-niminen pikkutyttö, jonka pelaaja voi usein nähdä vilahdukselta ja jonka läsnäolon voi huomata lamppujen ja tietokoneiden kaltaisten sähkölaitteiden sammumisesta. Pelissä on myös skripattuja kohtauksia, joissa pelaajahahmo näkee omituisia hallusinaatioita. Muita kauhuelementtejä ovat ympäristön selittämätön käyttäytyminen, omituiset äänitehosteet ja salaperäiset varjoihin katoavat hahmot.

title: F.E.A.R. 3

text: F.E.A.R. 3 (tyyliteltynä F.3.A.R.) on Day 1 Studiosin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on "F.E.A.R."-pelisarjan kolmas osa. Peli julkaistiin kesäkuussa 2011 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle.

title: F.E.A.R. 2: Project Origin

text: Peli säilyttää "F.E.A.R.":n ydinelementit, mukaan lukien hidastuksen, kamppailun paljain käsin ja kehittyneen tekoälyn. Alkuperäisen "F.E.A.R.":n tekoäly tunnettiin kyvystään käyttää ympäristöä hyväkseen, kuten esimerkiksi suojautumisesta pylväiden ja kaadettujen pöytien taakse. "Project Originin" tekoäly on vielä kehittyneempi ja älykkäämpi kuin alkuperäisessä pelissä sekä huomattavasti haastavampi ja aggressiivisempi. Pelissä on uusia ominaisuuksia, kuten rautatähtäimet, esineiden kaataminen suojaksi ja mahdollisuus käyttää mechejä. Pelissä ei ole mahdollista tallentaa pelejä manuaalisesti ja se sisältää yhden tallennuspaikan. Minkä tahansa kentän pelaaminen uudelleen sen läpäisyn jälkeen on kuitenkin mahdollista.


query: Kuinka pitkään välirauha kesti?

title: Välirauha

text: Välirauha on Suomen historian ajanjakso talvisodan päättäneestä Moskovan rauhasta (13. maaliskuuta 1940) jatkosodan alkuun (25. kesäkuuta 1941).

title: Rauno Kesti

text: Rauno ”Rane” Kesti on suomalainen muusikko. Kesti on ollut mukana mm. Kolera- ja Valoa yössä -yhtyeissä. Rane on toiminut myös pitkään rumpujensoitonopettajana.

title: Mikroaallot

text: Mikroaaltoja siirretään aaltoputkea pitkin. Aaltoputkessa on pienemmät häviöt kuin mikroaaltoja siirrettäessä koaksiaalikaapelia pitkin, ja se kestää suurempien tehojen siirtämistä.

title: Rooman ja Kiinan väliset yhteydet

text: Klassiset maantieteilijät kuten Strabon ja Plinius vanhempi olivat yleensä hitaita liittämään uutta tietoa teoksiina, ja koska heillä oli oppineina arvostettu asema, he saattoivat väheksyä kauppiaita ja heidän kertomuksiaan kaukaisista maista. Ptolemaioksen asenne oli jo toisenlainen, sillä hän oli selvästi avoin heidän kertomuksilleen eikä olisi voinut laatia niin tarkkaa karttaa Bengalinlahdesta ilman kauppaiden välittämiä tietoja. Viimeisellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua tuntematon egyptinkreikkalainen kauppias kirjoitti teoksen "Periplus Maris Erythraei", jossa kerrotaan eloisasti Arabian ja Intian kauppakaupungeista, niiden asukkaiden elintavoista ja eri seutujen tuotteista. Siinä mainitaan myös, kuinka kauan niiden väliset matkat kestivät, minne laivat voitiin ankkuroida, missä kuninkaalliset hovit sijaitsivat ja mihin aikaan vuodesta Egyptistä oli monsuunituulten vuoksi edullisinta purjehtia alueelle. Onkin ilmeistä, että kirjoittaja oli käynyt monilla mainitsemillaan paikkakunnilla. "Periplus" mainitsee myös suuren sisämaankapungin nimeltä "Thinae" (toisin sanoen "Sinae") "This"-nimisessä maassa, joka mahdollisesti ulottui Kaspianmereen saakka. Teoksen mukaan siellä tuotettu silkki kuljetettiin läheiseen Intiaan Gangesjokea pitkin ja Baktriaan maateitse. Kaikesta päättäen Marinus ja Ptolemaios luottivat kreikkalaisen merenkulkija ja kauppias Alexandroksen antamaan tiedonantoon siitä, miten päästiin Cattigaraan (todennäköisimmin Óc Eo Vietnamissa). Alexandroksen mukaan roomalaisten kauppiaiden matkan päätepiste oli burmalainen kaupunki Tamala Malakan niemimaan luoteisosassa, jonne intialaiset kauppiaat matkustivat maateitse Kran kannaksen yli päästäkseen Perimulicin lahdelle eli Siaminlahdelle. Alexandroksen mukaan merimatka Thaimaasta Zabia-nimiseen satamaan Etelä-Vietnamissa kesti 20 päivää. Hänen mukaansa merimatkaa voitiin jatkaa Vietnamin rannikkoa pitkin Zabiasta Cattigaran satamaan saakka, joskaan hän ei kerro, kuinka kauan se kesti.

title: Varasto

text: Keskeneräinen tuotanto on olemassa koska monissa tehtaissa tuotteiden valmistus kestää pitkään, jolloin puolivalmiita tuotteita on joko työn alla tai odottamassa seuraavaan työvaiheeseen pääsyä. Lopputuotevarastoja voidaan pitää monesta syystä. Mikäli tuotteiden valmistus kestää pitkään, ja asiakkaat haluavat nopeampia toimituksia, valmistetaan tuotteita usein varastoon (make to stock, MTS). Lopputuotteiden varastoinnilla voidaan myös pyrkiä tasoittamaan kysyntää, esimerkiksi silloin kun kausivaihtelut ovat tyypillisiä tuotteelle. Myös asiakkaat saattavat vaatia tiettyä palvelutasoa vaativaa varastointia, jotta he pystyvät saamaan toimituksia itselleen lyhyellä aikavälillä.

title: Sähköveturi

text: Ukrainalaissyntyinen Fjodor Pirotski rakensi 1880 Pietarin raitioteille kilometrin mittaisen sähkökäyttöisen koeosuuden, jonka sähkö tuotettiin Grammen dynamolla. Sähkö johdettiin toista kiskoa pitkin vaunuun ja toista kiskoa pitkin pois. Erillistä virtakiskoa ei ollut. Käyttö kesti kuukauden, mutta ei jäänyt pysyväksi.

title: Kuolemanlaakso (kirja)

text: Ensimmäisessä persoonassa kirjoitetussa Kuolemanlaaksossa kuvataan, kuinka Kovasen aivovamman diagnosoiminen kesti pitkään, kuinka hän oli pettynyt siihen, ettei taklauksesta annettu pelikieltoa, ja miten vamma muutti Kovasen elämää ja persoonaa. Lisäksi kirjassa kerrotaan Kovasen jäähyväisottelusta, itsemurhayrityksestä, ajasta Moision mielisairaalassa ja elämänhalun palaamisesta mielisairaalajakson aikana ja jälkeen. Kovanen kritisoi kirjassaan SM-liigan, Rauman Lukon ja häntä aluksi hoitaneiden joukkuelääkäreiden toimintaa ja kuvaa omaa valheessa elämistään. Omasta mielestään hän ymmärsi ja hyväksyi aivovammansa vasta mielisairaalassa ollessaan.

title: Eläkeuudistus 2017

text: Vanhuuseläkkeen alarajan lisäksi jokaiselle ikäluokalle määritellään tavoite-eläkeikä. Se on ohjeellinen eläkeikä, joka kertoo kuinka pitkään kannattaa vähintään työskennellä, jotta eläkkeen saa ikään kuin "täysimääräisenä" ilman elinaikakertoimen aiheuttamaa vähennystä. Uudistuksen jälkeen eläkevakuutetuille lähetetään 5 vuotta ennen vanhuuseläkeiän alarajaa arvio, paljonko elinaikakerroin leikkaa eläkettä ja kuinka paljon lisätyöskentelyä vähentämätön eläke edellyttää.

title: Kuusikymmenvuotinen sota

text:
Altmarkin välirauha solmittiin kuuden vuoden ajaksi 1629 ranskalaisten välityksellä, jotta Ruotsi pääsisi osallistumaan kolmikymmenvuotiseen sotaan. Rauhassa Ruotsi sai Väinäjoen pohjoispuolisen Liivinmaan ja Riian sekä useiden Preussin satamakaupunkien tullitulot.
Huhtikuussa 1632 Sigismund kuoli ja hänen poikansa Vladislav IV seurasi häntä Puolan valtaistuimelle. Kustaa II Aadolf kuoli marraskuussa 1632, ja Ruotsin kruunu siirtyi hänen kuusivuotiaalle tyttärelleen Kristiinalle. Todellista valtaa Ruotsissa piti holhoojahallitus vuoteen 1644, jolloin Kristiinasta tuli täysi-ikäinen. Vuonna 1635 välirauhaa jatkettiin 26 vuodella Stuhmsdorfissa, taas Ranskan välityksellä, koska Ruotsi oli edelleen sidottu sotaan Saksassa. Välirauhassa Ruotsi menetti Preussin satamien tullitulot, mutta piti Riian ja valloitukset Liivinmaalla. Puolan kuningas Vladislav kuoli 1648 ja seuraajaksi valittiin hänen veljensä Juhana II Kasimir.

title: Uxmal

text: Tutkijat eivät ole yksimielisiä siitä kuinka kauan Uxmalin valtakausi kesti, mutta vuoteen 1200 mennessä se ja muut Puucin alueen kaupungit oli hylätty. Eräs mahdollinen syy oli Chichén Itzán vallan kasvu.

title: Pokémon Red ja Blue

text: Pokémoneilla on erilaisia tunnuslukuja: Attack-luvun perusteella määräytyy, kuinka paljon hahmon fyysiset iskut tekevät tuhoa, Defence-luvun perusteella taas kuinka paljon hahmo kestää fyysisiä iskuja. Pokémon, jolla on korkeampi Speed-luku, tekee vuoron ensimmäisen liikkeen. Special-luvun perusteella määräytyy, kuinka voimakkaita hahmon erikoisiskut ovat ja kuinka hyvin se kestää vastustajan erikoisiskuja. Lisäksi näitä lukuja voi ottelun aikana tietyillä liikkeillä väliaikaisesti nostaa tai laskea.

title: Välirauha (täsmennyssivu)

text: Välirauha tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Välirauha

text: Ns. ajopuuteorian mukaan Suomi ajautui jatkosotaan väistämättömästi, ilman omia toimiaan. Teoria eli pitkään, mutta nykyisin – alkaen vuonna 1967 Peter Krosbyn aihetta käsittelevästä kirjasta – se on hylätty ja Suomen katsotaan valmistautuneen talvisodassa menetettyjen alueiden takaisin valtaamiseen.[18][19][20][21]

title: Fretti

text: Mikäli fretistä halutaan saada kesy on sen lajille tyypilliseen käyttäytymiseen paneudutava huolellisesti. Fretin voi hankkia myös lapsille mutta, myös vanhempien pitää olla valmiita hoitamaan ja kouluttamaan sitä. Kouluttaminen on vaikeampaa kuin kissan tai koiran kouluttaminen ja vie enemmän aikaa. Kaikkialla maailmassa lemmikkifretin jalostukseen käytetään kesyjä frettejä, villihillereitä, tarhahillereitä sekä näiden yhdistelmiä. Suomessakin myytävistä freteistä löytyy paljon tarhahilleritaustaisia sekä villihilleritaustaisia yksilöitä. Taustastaan riippumatta nuori fretti tulee kokeilemaan rajojaan puremalla kasvattajiaan, uusia omistajiaan ja vielä vanhempanakin (monesti) vieraita. Tästä ominaisuudesta päästään yleensä eroon, tai se saadaan rajoitettua "nipistyksen" vertaiseksi, asiantuntevalla koulutuksella. Se, kuinka pitkään puremattomaksi koulutus kestää, muutamasta viikosta vuosiin, riippuu yksilöstä. Hybrideistä (villihillerin ja fretin yhdistelmät) ja hybriditaustaisista yksilöistä ei puruherkkyyttä välttämättä saada pois, ja nämä yksilöt vaativat erityisjärjestelyjä myös tilan ja virikkeiden suhteen.

title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauha on Neuvostoliiton, Britannian ja Suomen välinen jatkosodan päättänyt aseleposopimus, joka allekirjoitettiin 19. syyskuuta 1944. Varsinaiset sotatoimet olivat päättyneet jo 4.–5. syyskuuta 1944.

title: Välirauha

text: Nimitystä välirauha ei tule sekoittaa syksyllä 1944 solmittuun ja aktiiviset sotatoimet päättäneeseen Moskovan välirauhansopimukseen tai aikaan, jolloin se oli voimassa, kunnes sopimus vahvistettiin lopullisesti Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947.

title: Mäntyharju

text: Mäntyharjun keskustan läpi kulkee Savon rata, jota pitkin junamatka Mikkeliin kestää n. 25 minuuttia ja Kouvolaan n. 40 minuuttia. Elokuusta 2014 alkaen kaikki matkustajajunat pysähtyvät Mäntyharjun asemalla. Mäntyharjun länsiosien läpi kulkee valtatie 5 ja itäosien läpi valtatie 15. Kuntakeskuksesta on suora yhteys seututietä 419 pitkin valtatielle 5 Vihantasalmen liittymään sekä seututietä 368 pitkin Uutelan liittymään.

title: Erityinen suhteellisuusteoria

text: Raketti liikkuu 90 % valonnopeudesta Maasta Marsiin Marsin ollessa lähimmillään Maata eli 5,5*1010 metrin matkan. Kuinka kauan matka kestää maasta mitattuna ja raketista mitattuna?

title: Välirauha

text: Välirauha-nimitystä on alettu käyttää vasta myöhemmässä historian tutkimuksessa kuvaamaan kyseisen ajanjakson lyhyyttä. Moskovan rauhan ehdot koettiin Suomessa tavallisen kansan keskuudessa kohtuuttomiksi. Tämä saattoi kylläkin johtua voimassa olleesta sensuurista, joka jatkui sodan päättymisen jälkeenkin; vaikka ulkomaisia tiedotusvälineitä seurattiinkin, niin väestöstä suurin osa ei pystynyt lukemaan tai kuuntelemaan niitä puutteellisen kielitaidon takia.[1]

title: Valvonta

text: Matkapuhelimia käytetään usein myös paikannustietojen keräämiseen. Matkapuhelimen sijainnin (ja siten myös laitteen haltijan) voi helposti määrittää silloinkin, kun puhelin ei ole käytössä. Tähän käytetään multilaterointi-nimistä tekniikkaa, jolla lasketaan kuinka pitkään kestää ennen kuin puhelimen lähettämät signaalit saavuttavat lähistöllä olevat matkapuhelintornit. Tämänkaltaisten tekniikoiden laillisuus on ollut kyseenalaistettua esimerkiksi Yhdysvalloissa, jossa on annettu erityistä huomiota kysymykselle tuomioistuinten määräysten tarpeellisuudesta. Sprint-tietoliikenneyhtiön tilastojen mukaan, Yhdysvaltain liittovaltion lainvalvontavirastot ovat vaatineet kyseisen yhtiön paikannustietoja kahdeksan miljoonaa kertaa vuodessa.

title: Maasait

text: Rituaalit vaihtelevat alueelta toiselle jonkun verran. Luettelossa annetut ikävuodet ovat suuntaa antavia ja koettavat kertoa kuinka kauan kukin vaihe kestää tai minkä ikäisenä seremoniaan osallistutaan.

title: Shuttle

text: Pelin tehtävien suorittaminen saattoi kestää pitkään jos pelaaja ei käyttänyt ajan nopeutusta. Yksittäisen tehtävän suorittaminen saattaa kestää päiviä, esimerkiksi oikean laukaisumenettelyn noudattaminen voi viedä viisi tuntia.

title: Moskovan välirauha

text: Moskovan välirauhaa ei tule sekoittaa Moskovan rauhaan, joka päätti talvisodan vuonna 1940.

title: Surtsey

text:
Saari on rauhoitettu tieteellistä tutkimusta varten, eikä yleisöllä ole sinne pääsyä. Siellä tutkitaan, kuinka kauan kestää, ennen kuin muualta tullut kasvillisuus ja eläimistö leviää äskettäin merestä nousseelle saarelle. Tutkimustuloksista arvellaan saatavan tietoa, jolla on merkitystä myös sen selvittämisessä, kuinka kauan Pohjois-Euroopassa kesti jääkauden jälkeen, ennen kuin eri lajit levisivät jään alta vapautuneille alueille.
Tämän vuoksi Surtseyn saari onkin valittu vuonna 2008 Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: Wakoopa

text: Wakoopan jäsenet asentavat tietokoneelleen tarkkailuohjelman, joka muodostaa lokin käytetyistä ohjelmista ja web-sovelluksista. Loki lähetetään Wakoopan palvelimelle. Asiakasohjelma pysyy yleensä vain pienenä kuvakkeena tehtäväpalkissa, mutta se voi myös ilmoittaa Wakoopa-kavereiden uusimmista tapahtumista. Wakoopa tarkkailee, kuinka pitkään käytät kutakin ohjelmaa ja se voi myös antaa sinulle ehdotuksia uusista ohjelmista. Lisäksi jokaisella Wakoopan tietokannassa olevalla ohjelmalla on oma sivu, jota käyttäjät voivat täydentää. Sivulla näkyy myös, kuinka pitkään kyseistä ohjelmaa on käytetty yhteensä.

title: Leobenin välirauha

text: Leobenin välirauha oli Ranskan ja Itävallan välillä 18. huhtikuuta 1797 solmittu alustava rauhansopimus, joka käytännössä lopetti ensimmäisen liittokunnan sodan. Muodollisesti sota päättyi Campo Formion rauhaan lokakuussa 1797.

title: Altmarkin rauha

text: Altmarkin rauha (myös nimellä Altmarkin välirauha) solmittiin kuusikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin ja Puola-Liettuan välille 25. syyskuuta 1629 Altmarkissa lähellä Gdańskia. Välittäjänä toimi Ranska. Rauhassa Ruotsi sai Väinäjoen pohjoispuolisen Liivinmaan ja Riian sekä useiden Preussin satamakaupunkien tullitulot. Rauhaa kesti kuusi vuotta. Vuonna 1635 solmitussa Stuhmsdorfin rauhassa sopimusta jatkettiin 25 vuodella, mutta Ruotsin oli luovuttava Preussin satamakaupungeista. Näiden kaupunkien tullitulot olivat olleet tärkeitä kolmikymmenvuotisen sodan rahoittamiselle.

title: Leobenin välirauha

text: Leobenin välirauha sisälsi pääosin samat ehdot, jotka vahvistettiin myöhemmin Campo Formion rauhassa. Ranska sai pitää jo valloittamansa Itävallan Alankomaat, Reinin länsipuoliset alueet sekä Lombardian, mutta Itävalta tulisi saamaan osan Venetsian tasavallasta, johon Bonaparte seuraavaksi hyökkäsi.

title: King Kong -tyttö

text: Miehet valittavat, kuinka naiset tavoittelevat valtaa, rahaa ja korkeassa asemassa olevia miehiä. Mutta miehiin on helppo käyttää valtaa naisellisuudella. Despentes kirjoittaa, kuinka minihameeseen ja korkokenkiin pukeutuminen antoi hänelle yksinkertaisella tavalla vaikutusvaltaa. Kun Despientes työskenteli prostituituna, asiakkaat olivat pääsääntöisesti ystävällisiä ja huomaavaisia. Sen sijaan heidän yksinäisyytensä, ujoutensa ja heikkoutensa oli vaikea kestää. Entiseen työhön verrattuna työolot olivat Despentesille ylelliset. Parissa tunnissa saattoi ansaita sen minkä edestä sai muualla työskennellä viikon.

title: Disaster Date

text: Disaster Date on yhdysvaltalainen televisio-ohjelma, jota esitetään MTV-kanavalla. Ohjelmassa kuvataan piilokameralla ihmisiä, jotka saapuvat sokkotreffeille tietämättä vastakkaisen osapuolen olevan todellisuudessa näyttelijä. Heidät palkitaan sen mukaan, kuinka pitkään he kestävät sietämätöntä ihmistä esittävän näyttelijän oikkuja ja pilkkaa. Täydestä tunnista saa palkkioksi 60 dollaria. Ohjelma kestää noin puoli tuntia. Yhdessä jaksossa esitellään yleensä noin kolme miestä tai naista.


query: Mikä on Tornion Palloveikkojen kotikenttä?

title: Tornion Palloveikot

text: Vuosiksi 2006 ja 2007 SM-loppuottelu oli palautettu runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentälle ja pelattiin yksiosaisena. Molempina kerroilla finaali pelattiin Gränsvallenilla, torniolaisten kotikentällä. Vuonna 2006 finaalissa OLS jäi vaille mahdollisuuksia, kun ToPV pelasi 8–4 voiton oululaisista. Tornion Palloveikot pääsi juhlimaan mestaruutta ensimmäistä kertaa kotikentällään ja kotiyleisönsä edessä, jota oli kertynyt paikalle vajaat 4000 katsojaa.

title: Tornio

text: 1970-luvulta lähtien urheilupuolella erikoistuminen tiettyyn lajiin on ollut tyypillistä myös Torniossa. Tornion Palloveikot on erityisesti jääpalloseura ja Tornion Pallo –47 jalkapalloseura. Muita palloilupuolen erikoisseuroja ovat jääkiekossa Tornion IHC, lentopallossa Tornion Lentis-88 ja kaukalopallossa Tornion Palloketut. Tornion Palloveikot on myös kaupungin salibandyn ykkösseura. Hiihdon ja yleisurheilun ykkösseura on Alatornion Pirkat.

title: Näränperän kenttä

text: Näränperän kentällä pelattiin jääpallon Bandyliigaa 1992–1993 sekä 1995–2000 sen toimiessa Tornion Palloveikkojen joukkueen kotikenttänä. Vuonna 2000 ToPV siirtyi pelaamaan ottelunsa Gränsvallenille, Haaparannalle.

title: Haaparanta-Tornion Palloveikot

text: Kesällä 2008 tilanne sitten ratkesi ja 2000-luvun torniolainen jääpallon menestysseura Tornion Palloveikot (ToPV) antoi pelaajansa HT Bandyn käyttöön. Tällöin Suomen Bandyliigaa pelaava ToPV ja Ruotsin Allsvenskaniin noussut Eurocity Bandy-taustainen haaparantalaisseura yhdistyivät uudeksi Ruotsissa pelaavaksi seuraksi, joka alussa käytti nimeä HaparandaTornio Palloveikot, mutta nimi on vakiintunut muotoon HaparandaTornio Bandy (HT Bandy). 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen menestyksekkäimmästä jääpallojoukkueesta ToPV:sta siirtyi uuteen haaparantalais-torniolaiseen yhteisjoukkueeseen siirtyi mm. Markus Hiukka, Marko Herajärvi, Mika Jussila, Johannes Koivisto, Tuomas Mokko, Peter Norén, Kimmo Nurkkala, Jukka Ohtonen, Mikko Rytkönen, Jari Vaattovaara, Vesa Vuokila ja Igor Zolotarev.

title: Tornion Palloveikot

text: Sen sijaan jalkapallossa torniolaiset joukkueet, TPV ja TP-47, eivät olleet onnistuneet nousemaan III divisioonaa korkeammalle 1980-luvun alussa. Tämän seurauksena päädyttiin seuroissa yhteistyöhankkeeseen, jonka johdosta Tornion Palloseura (ToPS) aloitti kaudella 1984 Tornion miesten jalkapalloilun ykkösseurana. Perustajaseurat jäivät pyörittämään junioritoimintaa. TPV:n ja TP-47:n seurafuusio kuitenkin epäonnistui, ja tällöin Tornion Palloveikot päätti luopua kokonaan jalkapallotoiminnasta ja keskittyä yksinomaan jääpalloon. Jalkapallotoiminnan pyörittäminen tulevaisuudessa jäi TP-47:n vastuulle.

title: Tornion Palloveikot

text: Alkuvuosinaan TPV voitti useita Lapin-piirin mestaruuksia miesten 1. luokassa sekä jalka- että jääpallossa. Avautuneesta Suomi-sarjapaikasta oli kuitenkin luovuttava rahan puutteen vuoksi. Tornion Pyryn jalka- ja jääpallotoiminta hiipui vähitellen 30-luvun lopulla, mutta Palloveikoissa toiminta jatkui. 1940-luvulla Palloveikot kuitenkin sai uuden kilpailijan, kun Tornion Pallo -47 perustettiin. TPV profiloitui saarella asuvien kaupunkilaisten joukkueeksi, kun taas TP-47:n pelimiehet tulivat maan puolelta.

title: Kari Vaalto

text: Vaallon jalkapalloura sijoittui 1970- ja 80-luvuille Kemi-Tornio-alueelle. Juniorivuosien seura Tornion Palloveikot vaihtui vuonna 1977 Tornion Pallo -47:ksi, jossa hän pelasi vuoteen 1983 ja sen jälkeen ToPV:n ja TP-47:n yhdistäessä torniolaisen jalkapallon Tornion Palloseurassa vuoteen 1986 asti. Sen jälkeen hän siirtyi kemiläiseen Visan Palloon kahdeksi kaudeksi.

title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Palloveikot on torniolainen jääpalloseura, joka on perustettu vuonna 1935. Aiemmin seurassa on pelattu myös jalkapalloa. ToPV pelaa kotiottelunsa Ruotsin puolella Haaparannalla, Gränsvallenilla. Tornion Palloveikot on voittanut miesten jääpalloilun Suomen mestaruuden kuudesti, viimeisin mestaruus on vuodelta 2008. Muutaman heikosti menneen kauden jälkeen, ToPV vetäytyi Bandyliigasta juuri ennen kauden 2014-2015 alkua.

title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Palloveikot rekisteröitiin yhdistykseksi kuitenkin vasta vuonna 1937, sillä alaikäiset perustajat eivät voineet rekisteröidä seuraa, ennen kuin avuksi oli saatu täysi-ikäisiä, muun muassa rehtori Ollila, voimistelunopettaja Hermonen ja Viljo Kangas. Nimeksi annettiin Tornion Palloveikot ry. Seuran perustajajäseniä olivat muun muassa Esko ”Natsa” Aarni, Otto Lahdenperä, Risto Valtonen, Jarl Olsson ja Toivo Rautio. Osa Palloveikkojen pelaajista oli usean seuran edustajia. Jarl Olsson pelasi jalkapalloa TPV:ssa (Tornion Palloveikkojen vanha lyhenne, nykyisin ToPV) ja jääpalloa haaparantalaisessa Haparanda SK:ssa sekä Ruotsin B-maajoukkueessa. Toivo Rautio pelasi sekä Pyryssä että Palloveikoissa.

title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Pallo -47 Bandyliiga Suomi-sarja

title: Mikko Lukkarila

text: Mikko Lukkarila (s. 24. kesäkuuta 1987, Tornio) on suomalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen seuransa on Bollnäs GoIF/BF. Lukkarilan ura alkoi Bandyliigassa kaudella 2004–2005 Tornion Palloveikkojen riveissä. Bollnäsiin hän siirtyi kaudeksi 2008–2009.

title: Tornion Palloveikot

text: Kaudelle 1995–1996 Tornion Palloveikot oli pystynyt kokoamaan Bandyliigaan niin kovan joukkueen, että se eteni aina SM-finaaliin asti. Historiansa ensimmäisessä finaaliottelussaan ja samalla mitaliottelussaan Tornion Palloveikot sai vastaansa Warkauden Pallo -35:n. Varkautelaiset voittivat Oulunkylässä, Helsingissä, pelatun finaalin lukemin 3–1. Näin ToPV:n seurahistorian ensimmäinen SM-mitali oli väriltään hopeinen.

title: Tornion Palloveikot

text: 1 SM-kulta: 2010

title: Tornion Palloveikot

text: Kausilla 2000–2001, 2001–2002, 2002–2003, 2003–2004 SM-finaalit pelattiin Suomen Jääpalloliiton kilpailusääntöjen mukaan runkosarjassa paremmin sijoittuneen kotikentällä. Pelipaikkana oli jokaisella kerralla Oulun Raksila ja vastakkain olivat jokainen kerta Oulun Luistinseura ja Tornion Palloveikot. OLS voitti 2001 lukemin 4–2, ToPV 2002, OLS 2003 maalein 5–4 ja 2004 voittajana oli jälleen ToPV.

title: Tornion Palloveikot

text: Uusi nousu pääsarjaan tapahtui kaudella 1980–1981. Visiitti jäi nytkin ranskalaiseksi, ja torniolaiset saivat seuraavalla kaudella jatkaa pelejään jälleen Suomi-sarjassa. Toisella pääsarjakaudella joukkueen mielenkiintoisin nimi oli vasta 18-vuotias Jukka Ohtonen, joka siirtyi TPV:n pudottua Oulun Luistinseuran paitaan ja jatkoi Oulusta myöhemmin Ruotsin kentille. Palloveikkojen pääsarjakaudella Ohtonen teki myös ensiesiintymisensä Suomen A-maajoukkueessa. Keväällä 1999 Ohtonen palasi takaisin kasvattajaseuraansa Tornion Palloveikkoihin 13:n Ruotsissa vietetyn kauden jälkeen, ja hänen panoksensa ToPV:n seuraavien vuosien menestyksessä on ollut ratkaiseva.

title: Tornion Palloveikot

text: Kaudella 1974–1975 Tornion Palloveikot oli onnistunut voittamaan jääpalloilun Suomi-sarjan pohjoislohkon ja selviytyi SM-sarjan karsintaan. Karsinnassa olivat mukana torniolaisten lisäksi länsilohkon voittaja Vesta Helsingistä ja itälohkon ensimmäinen Imatran Pallo-Salamat (PaSa). Karsinta-avauksessaan TPV koki tappion PaSa:lle lukemin 5–3. Vesta taas oli aloittanut karsintansa Pirkkolassa 3–1 voitolla imatralaisista. Ratkaiseva ottelu TPV:n ja Vestan välillä pelattiin Torniossa, Pohjan stadionilla. Helsinkiläisille olisi riittänyt SM-sarjaan nousuun tasapeli, mutta Vesta joutui nöyrtymään kotikentällä pelanneelle TPV:lle maalein 6–1. SM-sarjaan nousijan selvittämiseksi tarvittiin näin uusintaottelu PaSa:n ja TPV:n välillä. Ratkaisevassa uusintaottelussa torniolaiset olivat parempia maalein 6–3, ja näin Tornion Palloveikot nousi ensimmäistä kertaa SM-sarjaan. Pääsarjataival jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä seura putosi kauden 1975–1976 jälkeen takaisin Suomi-sarjaan.

title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Palloveikoilla on myös salibandyjaosto. ToPV:n miesten salibandyjoukkue pelaa III divisioonassa.

title: Tornion Palloveikot

text: Kaudella 1999–2000 Tornion Palloveikot saavutti siihen asti suurimman menestyksensä. Keväällä 2000 Palloveikot oli edennyt jälleen toista kertaa peräkkäin finaaliotteluun, joka pelattiin Oulunkylässä. Vastassa oli toinen pohjoissuomalainen joukkue, Oulun Luistinseura. Torniolaiset kukistivat OLS:n ja pääsivät juhlimaan ensimmäistä mestaruuttaan.

title: Haaparanta-Tornion Palloveikot

text: Joukkue perustettiin kesällä 2004. Joukkueen perustamisessa tavoiteltiin yhteistä joukkuetta Haaparannalle ja Torniolle. Useita suomalaisia pelaajia liittyikin joukkueeseen, mutta Suomen Bandyliigaa pelaava torniolainen Tornion Palloveikot (ToPV) ei tullut parhaine pelaajineen joukkueeseen. ToPV antoi vuokraamalla uudelle seuralle nuorimpia pelaajiaan. Nimikkäimpiä seuraan siirtyneitä olivat Tommi Nurkkala, Sakari Pörhölä ToPV:sta ja Jussi Hyry Vastuksesta. ToPV:lla oli parhaillaan menossa parhaat vuodet Suomen Bandyliigassa. Yhteistyöjoukkue sai perinteisen haaparantalaisen jääpalloseuran HSKT:n paikan Ruotsin jääpallon 1. divisioonassa. Uuden joukkueen valmentajaksi saatiin ToPV:ssakin valmentanut Anders Strömbeck.,

title: Tornion Palloveikot

text: Jalkapallo- ja jääpalloseura Tornion Palloveikot perustettiin vuonna 1935. Uuden seuran perustamisen taustalla oli torniolaisen palloilun tilanne, jossa Tornion Pyry oli hallitseva seura ja määräsi Tornion Pallokentän eli Torikentän käytöstä. Nuorista pojista koostunut niin sanottu Torikentän jengi ajettiin kentältä pois, kun vanhemmat tulivat harjoitus- ja pelivuoroilleen. Niinpä päättivät nämä nuoret pallonpelaajat pelivuoroja saadakseen perustaa oman seuran. Ensimmäisten, pyykkirannassa värjättyjen pelipaitojen pääväriksi tuli vihreä. Tornion Palloveikot oli saanut alkunsa.

title: Tornion Palloveikot

text: Vielä kerran ToPV:n piti kokea hissiliike pääsarjan ja toiseksi korkeimman sarjatason välillä ennen paikan vakiinnuttamista korkeimmalla sarjatasolla. Kaudelle 1992–1993 Palloveikot oli jälleen selvittänyt tiensä liigan, mutta edellisiltä kerroilta tuttu kaava toistui, ja ToPV:n piti hakea vauhtia sarjatasoa alempaa. Kuitenkin heti seuraavan kauden jälkeen torniolaiset palasivat liigaan, nyt jäädäkseen.

title: Tornion Palloveikot

text: Tilanne kauden 2010–2011 jälkeen

title: Tommy Österberg

text: Österberg siirtyi syksyllä 1994 Bandyliigaan nousseen Tornion Palloveikkojen (ToPV) riveihin, jossa hän toimi pelaamisen lisäksi fysiikkavalmentajana. Tornio-kautenaan Österbergistä tuli joukkueen puolustuslinjan johtohahmo. Sinä aikana ToPV nousi suomalaisen jääpallon yhdeksi kärkiseuraksi. Österberg saavutti viitenä ToPV-kautenaan kolme Bandyliigahopeaa.

title: Näränperän kenttä

text: Näränperän kenttä on jääpallokenttä Torniossa. Se sijaitsee Näränperässä, Tornion keskustan tuntumassa. Näränperän kenttää käyttää kotikenttänään Tornion Palloveikkojen naisten joukkue. Näränperän kenttää kutsutaan "Närskiksi".

title: Tornion Palloveikot

text: Kausi 2007–2008 oli Suomen jääpalloilun juhlakausi, tulihan ensimmäisen jääpalloilun Suomen mestaruuden ratkaisemisesta kuluneeksi sata vuotta. Sen kunniaksi Suomen Jääpalloliitto oli päättänyt SM-loppuottelun pelipaikaksi Helsingin. Oulunkylässä käydyn Tornion Palloveikkojen ja Oulun Luistinseuran välisen lumisateen sävyttämän ja jännittävän finaalin voitti OLS. Ensimmäisen puoliajan jälkeen OLS johti 3–1, mutta varsinaisen peliajan päätyttyä Palloveikot oli noussut tasoihin. Jatkoajalla ToPV johti 5–6, mutta nyt oli oululaisten vuoro tulla tasoihin. Jatkoajan päätyttyä tasatulokseen oli edessä rangaistuslyöntikilpailu, jonka OLS lopulta voitti. Näin mestaruus matkasi Ouluun, eikä ToPV:n onnistunut sivuta Oulun Palloseuran ennätystä viidestä peräkkäisestä mestaruudesta.

title: Tornion Palloveikot

text: ToPV:lla on jääpallon lisäksi toimintaa myös salibandyssä. Salibandyssä ToPV:lla on sekä miesten että naisten joukkueet. Tornion Palloveikot pelaa miehissä salibandyn III divisioonaa ja pelaa kotiottelunsa Putaan urheiluhallilla, Torniossa.

title: Bandyliigakausi 2001–2002

text: Mestaruuden voitti Tornion Palloveikot.

title: Haaparanta-Tornion Palloveikot

text: HaparandaTornio Bandy on entinen Haaparannan ja Tornion yhteinen jääpallojoukkue, joka pelasi kausilla 2004-2017 - viime vaiheessa Allsvenskanin pohjoisessa lohkossa. Seura pelasi kaksi kautta Ruotsin jääpallon pääsarjassa, Elitserienissä, kausina 2009-2010 ja 2010-2011.

title: Tornion Palloveikot

text: Kuitenkaan seuraavana vuonna ei Palloveikkoja finaalissa nähty. Helsingin IFK oli torniolaisia vahvempi välierissä kahdella voitollaan ja pudotti näin torniolaiset finaalista. Ratkaisevan ottelun Torniossa HIFK voitti selvästi 6–1. Kaudella 1998–1999 ToPV palasi mitalikantaan voittamalla jälleen hopeaa. Finaalissa tällä kertaa Porin Narukerä oli vahvempi.

title: Tornion Palloveikot

text: Tornion Palloveikot ja haaparantalainen HaparandaTornio Bandy aik. Eurocity Bandy solmivat 22. heinäkuuta 2008 yhteistyösopimuksen, jossa Haaparannalle perustettiin uusi joukkueiden yhteinen seura Haaparanta-Tornion Palloveikot, joka peri haaparantalaisseuran sarjapaikan Ruotsin toiseksi korkeimmalta jääpalloilun sarjatasolta, Allsvenskanista. Parin vuoden jälkeen nimi palautui HaparandaTornio Bandyksi eli paremmin tunnettu HT Bandynä. Haaparantalais-torniolainen seura pelasi kaudella 2008–2009 Allsvenskanin pohjoislohkossa. Joukkueen tavoitteena oli nousu Ruotsin pääsarjaan, Elitserieniin, joka onnistuikin. Seuraavat kaksi kautta eli 2009-2010 ja 2010-2011 HT-Bandy pelasi Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla.


query: Onko Sulkavanjärvellä runsaasti niemiä, saaria ja lahtia?

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se sijaitsee alueella, missä on runsaasti kallioperän murroksien aiheuttamia korkeuseroja. Niiden vuoksi järvellä on runsaasti niemiä, saaria ja lahtia. Korkein mäki näkyy Mäkilahdelle ja sen korkeus on lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven itärannalla sijaitseva Roviomäki kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen ja sen päälle on rakennettu Sulkavanjärven kirkko. Korkein järvelle näkyvä mäki on kuitenkin Lokkiselälle Käänninniemensalmesta näkyvä Mustikkamäki, joka kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen.[2][1]

title: Uurasjärvi (Virrat)

text: Uurasselällä on pitkä ja kapea muoto, mutta sillä on runsaasti lahtia ja niemiä. Selän pohjoispäässä etelään työntyy Pitkäniemi, jonka vasemmalle ja oikealle puolille jää kaksi kapeaa ja pitkää lahtea. Lakkautetun Haapamäki–Pori-rautatieosuuden pengerosuudet katkaisevat lahdenpohjat lähes omiksi järvenosiksi. Läntinen Kotalahti katkeaa sekä rautatien että valtatien 23 takia Apajalahdeksi ja Härkäpohjanlahdeksi, jotka ovat kuin itsenäiset järvet. Samoin käy rautatien vuoksi itäiselle Kauhalahdelle, jonka pohjoispää Kavonlahti muodostaa oman järven. Paloniemen lounaispäähän jää Syvälahti, joka on sen lahdista levein. Järvenosat yhdistää toisiinsa alle 100 metriä leveä mutta 500 metriä pitkä Palosalmi.

title: Kovero (Ruovesi)

text: Järven pinta-ala on 139 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 4,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järven eteläosa on pitkän ja kapean muotoinen. Eteläosa on leveimmillään alle 400 metriä leveä. Pohjoisosassa on järvellä useita niemiä, jotka pilkkovat järvelle useita lahtia. Idästä työntyy länteen 1,2 kilometriä pitkä Kalaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 1,3 kilometriä pitkä Rönninlahti ja eteläpuolelle 1,1 kilometriä pitkä Kalalahti. Rönninlahden jatkeena kurottaa länteen 550 metriä pitkä Ruuhilahti. Lahtien eteläpuolella Vähäniemi ja Vatsinniemi työntyvät toistensa ohi muodostaen järvelle mutkan. Tästä saa alkuunsa pitkälle kaakkoon ulottuva lahtimainen järvenosa, jolla on pituutta neljä kilometriä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta, joista Rullisaari on toiseksi suurin. Suurin saari sijaitsee Kalalahden suulla ja se on 80 metriä pitkä ja alle 40 metriä leveä.

title: Tevänti (Hämeenlinna)

text: Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 ha ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.

title: Nerkoonjärvi

text: Järven yleisilme on pitkien niemien ja pitkien lahtien järvi. Siitä on helposti osoitettavissa seitsemän järven selkää rikkovaa niemeä. Nämä ovat Kärkiniemi, Paloniemi, Helaanniemi, Kivelänniemi, Huutoniemi, Korpi- ja Jataniemi sekä Soininperällä Ruuhiniemi. Myös saaret rikkovat selän yhtenäisyyttä, vaikka saaria onkin vähän. Lounaispäässä ovat Kotasaari, Pikkusaari ja Tirrat, keskellä ovat Palosaari, Pienet Selkäsaaret, Iso Selkäsaari ja Selkäkari, sekä koillispäässä ovat vielä Kivelänkarit, Vehkasaari, Rinkulakari, Välikari ja Kovasensaari. Suojaisia lahtia muodostuu Viinamäenlahdesta, Rasinlahdesta, Haukilahdesta, Pohjanlahdesta, Myllyselän ja Sammallahdesta, sekä lounaispäässä vielä Siltalahdesta.[2]

title: Puula

text: Karttuu alkaa kaakossa Malvaniemestä, ja matkalla kohti Puulansalmea, se kapenee. Luoteessa sijaitsevat pienemmät Uimaniemenselkä ja Mainiemenselkä, joka päättyy Puulansalmen kapeikkoon. Kapeikon takana aukeaa kapeana, mutta 19 kilometriä pitkänä järvenosa, jossa on runsaasti niemiä, lahtia ja saaria. Sen varrella sijaitsee Siikaveden lahti, Haapaselkä ja perällä Lihavaselkä ja Kekoniemenselkä ja Sätkynselkä. Karttuunselän etelärannasta työntyy ruopattu Suonsalmi Liekuneen.[1]

title: Laihajärvi (Tienhaara)

text: Järvi on 3,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on noin 3 neliökilometriä suuri. Se sijaitsee Venäjällä Suomen rajan rajavyöhykkeen lähellä. Järven luoteispään etäisyys valtionrajasta on puoli kilometriä. Järvi on rantaviivan suhteen selkeäpiirteinen järvi, jossa saaret rikkovat järvenselän yhtenäisyyden. Järvessä on viisi lahtea, jotka muodostavat omat suojaisat elinympäristönsä niemien ja saarten suojassa. Saaria on seitsemän, joista suurin on 700 metriä pitkä ja 250 metriä pitkä. Muut saaret ovat huomattavasti tätä pienempiä.

title: Enijärvi

text: Järvi sijaitsee 25 kilometriä Kemijärven taajamasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Vaikka järvellä onkin laaja järvenselkä, on sillä myös runsaasti saaria etenkin järven pohjois- ja itäosissa. Saarien taakse jäävät idässä Pirttiperän lahti ja pohjoisessa Mustaperän lahti. Mustaperän eteläpuolella on Teeriniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee Eniperän lahti. Järven eteläpäässä sijaitsevat Vikaperän lahti ja Parvaniemen takana Parvalahti. Pirttiperä sijaitsee Lapalionniemen itäpuolella.

title: Väinämeri

text: Meren pinta-ala on 2 200 neliökilometriä. Siinä on runsaasti pieniä saaria ja lahtia. Sen keskisyvyys on viisi metriä. Vain Suur Väinin syvyys on enimmillään 24 metriä. Maan kohoamisen vuoksi merelle ilmestyy uusia saaria ja olemassa olevien pinta-ala kasvaa.

title: Niemijärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Mäet muodostavat järvelle paljon niemiä ja lahtia, mutta järvenselän rikkoo lopuksi kaksi suurehkoa saarta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Saaressa on vuokramökki. Pisin lahti työntyy pohjoiseen ja se on 600 metriä pitkä, vaikka sen suurin leveys on vain 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäteitä usealla haaralla ja tie alkaa Maunuksesta. Järvi on autio, mutta sen rannoilla on kuusi vuokrattavaa mökkiä.

title: Vanttausjärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin, mutta rannoilla on pieniä lahtia ja niemiä. Järvellä on neljä saarta, jotka kaikki sijaitsevat keskellä järveä puoli kilometriä leveän Isosaaren ympärillä. Toinen saari Kaitasaari on 400 metriä pitkä, mutta hyvin kapea. Vain Isosaaressa on rakennuksia.

title: Niinivesi

text: Niinivesi on luode–kaakkosuuntainen (mannerjään kulkusuunnan mukainen), yli 35 km pitkä ja varsin kapea järvi. Sen pohjoinen osa, ns. "Pohjois-Niinivesi" on käytännössä hyvin pitkulainen lahti, jonka pituus on lähes 20 km ja leveys vain hieman yli kilometrin. Etelämmäs tultaessa järvi levenee varsinaiseksi Niiniveden seläksi. Saaria on eniten järven keskiosissa, suurimmat niistä ovat eteläinen Kotasaari ja keskiosan Papinsaari. Suurimpia järveen työntyviä niemiä ovat Västinniemi ja Kerkonniemi sekä Pohjois-Niiniveden Kuorniemi. Idässä laaja Saikarinniemi erottaa Niiniveden Iisvedestä. Rantaviivaa järvellä on 196 km.

title: Nummijärvi (Lohja)

text: Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.[2][1][3]

title: Yli-Suolijärvi

text: Järven pinta-ala on 3 310 hehtaaria eli 33,1 neliökilometriä. Se on 16,4 kilometriä pitkä ja 5,7 kilometriä leveä, mutta järven muoto on lukuisten saarien, niemien ja lahtien rikkoma. Itärannasta Nurmiselälle työntyvä 3,6 kilometriä pitkä Ruokamonniemi jakaa järven itäpään kahtia. Veneilijöille on kuitenkin niemen tyveen kaivettu oja. Suurempi vaikutus järven topografiaan on Reikäniemellä, joka on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Kun mukaan liitetään myös Särkisaari, muodostavat nämä 9,6 kilometriä pitkän kokonaisuuden, joka sijaitsee keskellä järveä.

title: Siikajärvi (Orivesi)

text: Järven pinta-ala on 90 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella, missä mäkien vuorottelu painaumien kanssa pakottaa järvet muodostamaan pitkiä lahtia ja niemiä sekä nostamaan vedenpinnan yläpuolelle saaria. Siikajärvi on juuri tällainen järvi. Järvenselkä rikkoontuu Isosaaren vuoksi, joka on 450 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren eteläpuolella työntyy järvelle 900 metriä pitkä nimetön niemi, jonka pohjoispuolelle jää Haapalahti ja eteläpuolelle mutkainen ja sokkeloinen Aatunlahti ja Patmoslahti. Pohjoisinta lahtea kutsutaan Kuninkaanlahdeksi.

title: Kivijärvi (Lahti)

text: Järven pinta-ala on 215 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on niemien ja lahtien vuoksi rikkonainen. Järvellä onkin kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Ritaniemen ja Lintusaaren edessä olevat salmet. Huomattavia niemiä ovat Kylmästenkallio, Kullankallio, Ritaniemi ja Lintusaari. Järvi on ulottuvuuksiaan paljon kapeampi. Sen suurin leveys järven keskivaiheilla alle kilometri. Järven ympäristössä vaihtelevat kallioiset mäet ja savikkoiset laaksot. Järvelle näkyy muun muassa Kylmästenkallio, jonka jyrkänteiset rinteet putoavat järveen. Muita mäkiä ovat Sopenmäki järven pohjoisosassa, Aataminkallio ja Pirunkallio järven keskivaiheilla sekä Tissistenmäki ja Sokeritopanmäki järven etelärannoilla.

title: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)

text: Järvi on 8,8 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se muodostuu lähinnä erilaisista lahdista ja sillä on kaksi vierekkäistä järvenselkää Myllyselkä ja Lokkiselkä. Selät sijaitsevat laajalla 4 ja 2 kilometriä leveällä järvenosalla, joka on suurten saarien ja niemien pirstoma. Myllyselkä on 1,5 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä, ja Lokkiselkä on yli kilometrin pitkä ja 700 metriä leveä. Lokkiselän pohjoiseen ulottuvalla jatkeella sijaitsee Laajalahti ja selän kaakkoiskulmasta erkanee yli kilometrin pituinen Mustikkalahti. Myllyselkä jää Lokkiselästä kaakkoon päin ja selkiä erottaa toisistaan kilometrin pituinen Sänkisaari. Myllyselän eteläpäässä jää Herrasensaaren eteläpuolelle 1,5 kilometriä pitkä Lammaslahti ja saaren länsipuolelle Auvilanlahti, jossa sijaitsee järven lasku-uoman Isokosken luusua.[2][1]

title: Seinäjärvi (Virrat)

text: Järven pinta-ala on 860 hehtaaria eli 8,6 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Järvenselän autiutta haittaavat vain kolme järven puolivaiheilla sijatsevaa saarta. Maapohjan harjujen jaksollisuus muodostaa järveen niemien ja lahtien vuorottelevan rantaviivan. Etelärannassa sijaitsevat Rapalamminlahti, Hirvilahti ja Paukalahti, joiden väliin työntyy teräväkärkinen Hirviniemi. Itärannassa Selkäniemi suojaa Selkälahtea. Pohjoispäässä työntyy pohjoiseen Pohjoislahti, jonka vierestä osoittaa järvelle Pitkäkari. Niemen läheiset saaret Halkosaari ja Vääräsaari ovat myös harjumuodostumia. Sen ympäristö on alavaa seutua, joten järven rannat näkyvät horisontissa ohueena viivana.

title: Pihlajavesi (Saimaa)

text: Pihlajavesi on tuhansien saarien, niemien ja lahtien pirstoma, jopa labyrinttimainen vesialue. Saaria on järvialtaan alueella 4 159 kappaletta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on yli 600 km². Saarista suurimmat ovat läntiset, hyvin rikkonaiset Partalansaari ja Viljakansaari sekä idempänä sijaitsevat Ahvionsaari, Kesamonsaari, Kokonsaari, Kongonsaari, Laukansaari, Pellossalo, Pesinki, Saukonsaari ja Tuohisaari. Suuria järvenselkiä on lukuisia: niistä mainittakoon pohjoiset Pihlajavedenselkä, Kotaselkä ja Moinselkä sekä itäiset Utrasselkä, Väistönselkä, Porkalanselkä ja Särkilahdenselkä. Läntisiä vesialueita ovat Haapaselkä, Enonvesi, Kukkeistenselkä, Ummistonvesi, Pyysaarenselkä, Muikunselkä, Katosselkä, Tolvanselkä, Lepistönselkä ja Siikavesi. Pihlajaveden rannalla sijaitsevia asutuskeskuksia ovat Savonlinnan kaupunki sekä Sulkavan, Puumalan ja Punkaharjun kirkonkylät. Pihlajavesi on suomalaiseksi järveksi varsin syvä: keskisyvyys on 11,3 metriä ja suurin mitattu syvyys 72 metriä. Sokkeloisella järvialueella on rantaviivaa yli 3 600 kilometriä, ja se on tärkeimpiä elinympäristöjä uhanalaiselle saimaannorpalle. Lappeenrannasta ja eteläiseltä Saimaalta Kuopioon ja Joensuuhun suuntautuvat syväväylät kulkevat Pihlajaveden kautta.

title: Salajärvi (Juva)

text: Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se sijaitsee alavalla seudulla, jota juovittavat drumliinimaiset mäet. Alueen suurin drumliini erottaa järven läntisestä Jukajärvestä. Järvi on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Salajärvi on saarien ja niemien rikkoma muuten pyöreähkö järvi. Ympäristössä esiintyy muitakin viime jääkauden lopussa jäätikkövirtauksesta syntyneiden uurteiden ja mäkien mosaiikki. Monet maaston piirteet noudattavat jäätikön liikettä ja erityisesti drumliinit näkyvät maastossa selvimmin. Järven niemistä Ryönänniemi, Virpelänniemi ja Kalliorannan niemi ovat drumliinien häntiä. Ryönänniemi on 700 metriä pitkä ja se sulkee taakseensa lähes kilometrin pituisen Taipaleenlahden. Järven kaakkoisrannasta työntyy kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Etelälahti. Lahti on lahdensuutaan paljon leveämpi. Toinen lahti sijaitsee pohjoispäässä järveä. Se on 1,9 kilometriä pitkä Pohjoislahti, jonka lahdensuuta on kavenettu valtatien 14 penkereellä. Järven itäpäässä sijaitsee Eteissaaren suojassa Hiidenlahti.

title: Kokemäenjoki

text: Suistoa muovaa maankohoaminen, joka alentaa suiston vedenpintaa ja siirtää sitä eteenpäin merelle. Maankohoaminen nostaa merestä esiin saaria ja niemiä, jotka ohjaavat joen uoman muodostumista. Kun joen suiston eteen jää runsaasti tilaa, alue liettyy tasangoksi, johon joen suisto voi haarautua luonnollisesti. Liettymistä tapahtui 1900-luvun lopulla noin 100000 m³ vuodessa.[3]

title: Elkiänjärvi

text: Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä. Se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Vaikka matala järvi on selkeäpiirteinen, jakavat Martinniemi, Noidanniemi sekä niiden välissä olevat saaret järven kahdeksi alueeksi. Lounaispuolen Kinnarinlahti muodostaa toisen kokonaisuuden ja itäpuolen järvenselkä toisen. Järvellä on monia lahtia ja niemiä. Itäpuolella ovat Saviniemi, Sudenlahti, Vaskivuori, Ojansuunniemi, Marjaniemi ja Laajanlahti. Järven keskiosa on kivinen ja saarien rikkoma. Siellä sijaitsevat pohjoisrannalla Martinniemi, Tiiponlahti, Nypelönlahti ja Käräniemi. Etelärannalla on Noidanniemen kärkien välissä Kortelahti. Lounaisosassa eli Kinnarinlahdella ei löydy enää muita niemiä tai lahtia. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta sitä rikkovat siellä täällä pienet moreenimäet. Tällaisia mäkiä ovat pohjoispuolella Nikamanmäki, Vääntäjänmäki, Takasenvuori ja Vaskivuori, länsipuolella Vierevänmäki ja luoteispuolella Käräniemi ja Martinniemi.

title: Alasenjärvi (Lahti)

text: Järven pinta-ala on 275 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, josta työntyy pohjoiseen Takkulanpohjan lahti ja etelään Joenpohjanlahti. Se on rantaviivaltaan selväpiirteinen järvi, vaikka sen etelärannoilla on joitakin niemiä. Suurin niemi on Harjuniemi, jonka läntiseen kainaloon Joenpohjanlahti jää. Itäpuolelle jää pieni lahti Herrasmanninkärjen väliin. Näiden itäpuolella sijaitsee Sotamiehenpohja, jota reunustaa Sepänniemi. Lounaisrannan Kotiniemi suojaa eteläpuolelle jäävää Joenpohjanlahtea sen luoteispuolelta. Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,04 hehtaaria, mikä on noin 0,01 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi ovat yli aarin kokoisia ja kolmas on pieni luoto. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa.

title: Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

text: Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Tämä on järven levein kohta, mutta yleisesti se on paljon kapeampi. Sillä on kolmikärkisen haarukan muoto ja sen varsi työntyy 1,4 kilometriä pitkänä lahten koilliseen päin. Haarukan kaakkoinen lahti on Rankuanlahti, joka jää Kakkoniemen taakse, ja läntinen lahti jää Omenaniemen taakse. Niemien välissä sijaitsee lyhyt ja kapea lahti, joka on Hernesalmen luusua. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka katkaisevat peltopalstat. Järven rantojen rinteet ovat paikoi jyrkät, vaikka ne eivät nousekkaan kovin korkealle. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvilta kyläteiltä.

title: Ruovesi (järvi)

text: Ruovesi on niemien, saarien ja lahtien rikkoma järvi, jonka järvenosilla on kansan suussa monia nimityksiä. Järvi mieletään kaksiosaiseksi järveksi, jonka läntistä osaa kutsutaan Ruovedeksi ja itäistä osaa Paloseläksi. Myös hallinnollisesti Ruovesi jaetaan Hanhonvuolteen kohdalta kahteen näitä nimiä käyttäviin jakoalueisiin. Tätä jakoa käytetään myös tässä artikkelissa.[2]

title: Konnivesi

text: Konniveden pinta-ala on noin 50km² ja tilavuus 0,72 km³. Korkeus merenpinnasta on 77 metriä. Rantaviivaa järvellä on yli 300 km. Konnivesi on keskimäärin 14 metriä syvä. Suurimmillaan sen syvyys on 53,08 metriä. Konnivettä voi luonnehtia tyypilliseksi karuksi ja vähäravinteiseksi keskikokoiseksi järveksi, jossa on useita saaria, kapeita lahtia ja niemiä. Suurin pituus on noin 20km. Järven eteläosassa on kalliomaalauksia.

title: Aurejärvi (järvi)

text: Rantaviivan pituus on 106 kilometriä, koska se polveilee muodostaen monia niemiä ja lahtia. Myös lukuisat saaret lisäävät rantaviivan pituutta. Erityisiä lahtia on muutama. Järven eteläpäässä sijaitsee Linnanlahti, joka muodostaa kuin oman järvialtaansa Vekaraniemen taakse. Sen rannalla on paljon vapaa-ajan asuntoja. Itärannalla sijaitsee Mertuulammi, jonka lahdensuu on vain noin 10 metriä leveä. Lampeen tai lahdenpohjaan laskee Pitkäjärven valuma-alueen laskujoki. Itärannalla Itä-Aureen kohdalla sijaitsee Saksanlahti, jonka 70 metriä leveä lahdensuu sulkee sisäänsä laajan ja asutun lahden. Järven pohjoisosassa laskee Vähä Mustajärven valuma-alueen laskuoja Riitinoja haarautuen sekä Riitinlahteen että Riitinniemen länsisivulle. Kiisonperä on pitkä ja kapeneva lahti, jonka lahdenpohjaan Iso Tervajärven valuma-alue laskee vetensä. Jänislahti sijaitsee Suksilahden perällä ja Jänsilahteen laskee pienen Jänisjoen valuma-alueen laskuoja. Tämän eteläpuolella sijaitsee vielä Kuirinlahti, joka muodostaa oman altaansa ja mihin on rakennettu paljon vapaa-ajan asuntoja. Järven eteläpää on saarien ja lahtien muodostama sokkelinen lahti, josta Aurejärven laskujoki saa alkuunsa. Sen nimi on Aurejoki ja se juoksee Käärmelammin ja Saunalammin kautta ensimmäiseen koskeensa.

title: Palovesi

text: Paloveden ja Jäminginselän järvenosien vedenpinnat ovat samalla korkeudella, mutta Paloveden alapuolella Näsijärven Vankavesi on 60 senttimetriä alempana ja Jäminginselän yläpuolinen Ruovesi on 10 senttimetriä korkeammalla. Siksi järvenosat muodostavatkin oman järven, jonka muoto on kuitenkin niemien, saarien ja lahtien vuoksi hyvin sokkeloinen.[1]

title: Sääksjärvi (Kokemäki)

text: Järvi on matala ja jääkauden siirtolohkaireiden takia paikoin kivinen. Järven rantaviiva on rikkonainen minkä takiä niemiä ja lahtiä on paljon. Järvessä on paljon saaria, joista monet ovat autioita. Suurimmat saaret ovat "Maasalo" ja "Selkäsalo", jotka ovat mökittömiä, ja "Moisionluoto", "Kuurinluoto", "Kivisenluoto" ja "Korpiluoto".

title: Firth of Clyde

text: Firth of Clyde on Clyde-joen estuaari Irlanninmeressä Skotlannin länsirannikolla. Se on monihaarainen ja siinä on saaria, niemiä ja lahtia, joita Skotlannissa kutsutaan nimellä "loch".