query: Miten Elmo Kaila loukkantui vuonna 1929?

title: Elmo Kaila

text: Vuonna 1929 Kaila loukkaantui vakavasti saatuaan päähänsä osuman lentokoneen potkurista, eikä hän koskaan täysin toipunut vammastaan.

title: Jalmari Kaila

text: Hämeenlinnasta kotoisin ollut Kaila osallistui vuonna 1925 Frankfurt am Mainin työläisolympialaisiin, jossa hän saavutti kaksi palkintosijaa. Hän oli mukana kisojen 3 000 metrin joukkuejuoksussa, jossa Suomi voitti kultaa ajalla 9.31,7. Kaksi vuotta myöhemmin Kaila voitti Työväen Urheiluliiton mestaruuden maastojuoksussa. Keväällä 1929 hän loikkasi Jyrystä toiseen helsinkiläisseuraan Tovereihin, joka oli porvarillisen SVUL:n jäsenseura. Näin Kaila pääsi osallistumaan myös SM-kilpailuihin ja kaksi vuotta myöhemmin hän voittikin Ensossa maastojuoksun SM-kultaa.

title: Elmo Kaila

text: Luokka:Suomalaiset poliitikot Luokka:Suomalaiset yhteiskunta-aktivistit Luokka:Suomen sisällissodan valkoiset Luokka:Suomalaiset järjestöjohtajat Luokka:Vuonna 1888 syntyneet Luokka:Vuonna 1935 kuolleet

title: Elmo Kaila

text: Talvella 1919−1920 Kaila alkoi hahmotella uutta toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena oli suomalaisten yhdistäminen taisteluun Venäjää ja venäläisyyttä vastaan. Tähän ohjelmaan liittyi myös aiemmin Venäjän keisarikunnan armeijassa palvelleiden tsaarinupseereiden korvaaminen jääkäritaustaisilla upseereilla Suomen armeijassa. Kailan mielestä sota Suomen ja Venäjän välillä oli tulevaisuudessa väistämätön, ja sitä ennen piti kansa eheyttää ja puolustusvoimat vahvistaa ja hankkia niille kansan tuki. Kaila vastusti siksi suojeluskunnissa esiintyvää sosiaalidemokraattien vastaista oikeistosuuntausta ja halusi koota myös työväestöön kuuluvat suomalaiset suojeluskuntien riveihin. Kaila ryhtyikin mielipidemuokkaukseen asiamiesverkkonsa kautta, lisäksi hän vaikutti rivimiesten mielipiteisiin ensin Suojeluskuntalaisen Lehden päätoimittajana 1919–1923 ja sitten Sanan ja Miekan päätoimittajana 1924−1926. Kaila lähestyi poliittisesti myös aiempaa monarkiataistelun aikaista vastustajaansa Maalaisliittoa ja sen johtajaa Santeri Alkiota, samalla tämä uusi ohjelma johti Kailan pesäeroon entisestä tsaarin kenraalista Mannerheimista.

title: Elmo Kaila

text: Syksyllä 1917 Kailan verkoston kautta alettiin perustaa ja kouluttaa suojeluskuntia ympäri Suomea. Kaila toivoi, että myös työväestö olisi tullut mukaan suojeluskuntiin samalla tavoin kuin aikanaan jääkärikoulutukseen mutta tämä ei toteutunut. 1918 sisällissodan puhjettua Kaila johti edelleen verkostoaan Helsingistä käsin, kunnes maaliskuussa pakeni Tallinnan kautta Berliiniin, josta hän palasi Suomeen sen jälkeen kun saksalaiset valtasivat Helsingin.

title: S. S. Taula

text: Saimi Pohjosen vanhemmat olivat rovasti Edvard Johansson (1859–1915) ja Märtha Carolina Anna Köhlin (1861–1915). Hänen veljiään olivat aktivistijohtaja Elmo Kaila (1888–1935), diplomaatti, tilastotieteilijä ja kirjailija Toivo T. Kaila (1884–1961) sekä jääkärieversti Auno Kaila (1898–1975). Hän oli naimisissa vuosina 1928–1939 Aarne Olavi Tauben (1902–1939) kanssa joka kaatui talvisodan aikana Kuhmossa ja uudelleen vuodesta 1955 alkaen Yrjö Veikko Pohjosen (1900–1977) kanssa.

title: Elmo Kaila

text: Kailan vanhemmat olivar Kokkolan kirkkoherra Edvard Johansson (1859–1915) ja Märtha Carolina Anna Köhlin.[1] Kailan veljiä olivat diplomaatti, tilastotieteilijä ja kirjailija Toivo T. Kaila (1884–1961) sekä jääkärieversti Auno Kaila (1898–1975)

title: Elmo Kaila

text: Elmo Edvard Kaila (vuoteen 1901 Johansson, 6. helmikuuta 1888 Jokioinen – 16. toukokuuta 1935 Helsinki)[1] oli suomalainen valkoinen aktivisti ja Sota-arkiston hoitaja, joka tunnetaan Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajana ja salaseura Vihan veljien johtajana. Kailalla oli tärkeä osa Suomen itsenäisyyden alkuvuosien politiikassa vaikka hän ei ollutkaan näkyvästi esillä julkisuudessa.

title: Elmo Kaila

text: Soininen, Mikael ja Kaila, E. E., Kansakoulun uusi maantieto. Otava, 1915 Pohjanmaa ja meri 1600- ja 1700-luvuilla: talousmaantieteellis-historiallinen tutkimus. Suomen historiallinen seura, 1931 (väitöskirja)

title: Suomen Ilmapuolustusliitto

text: Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Samuli Hohenthal (myöh. Harima) ja varapuheenjohtajaksi von Wendt. Johtokuntaan kuului myös Väinö Vuori, ja liiton ensimmäiseksi asiamieheksi palkattiin Sakari Pälsi, joka kuitenkin jäi lomalle tehtävistä toukokuussa 1926 ja irtisanoutui myönnetyn loman päättyessä saman vuoden elokuussa. Tehtävään valittiin hänen jälkeensä Elmo E. Kaila, joka kuitenkin ajautui riitoihin K. W. Chansonin kanssa. Liiton hallitus asettui kiistassa Chansonin kannalle, ja erotti Kailan vuonna 1931. Tehtävä siirtyi tämän jälkeen Emil J. Helteelle.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Muodollisten ylioppilasperustajien Erkki Räikkösen, Elias Simeliuksen (myöh. Simojoki) ja Reino Vähäkallion lisäksi seuran takana olivat Elmo Kaila ja useat jääkäriupseerit ja heimoaktivistit.

title: Uuno Kailas

text: Vuonna 1929 Kailas joutui mielisairaalaan skitsofrenian vuoksi. Sairastumiseen vaikuttivat ilmeisesti osaltaan lapsuuden traumat ja homoseksuaalisuuden tukahduttaminen. Kailaalla todettiin myös keuhkotuberkuloosi. Kailas pääsi sairaalasta pois jonkin ajan kuluttua, mutta tuberkuloosi koitui kuitenkin hänelle kuolemaksi vuonna 1933 Nizzassa, jonne hän oli lähtenyt parantumaan. Kailaan ruumis tuhkattiin ja tuotiin takaisin Suomeen ja Helsinkiin. Kailaan hauta on Hietaniemen hautausmaalla korttelissa U27-4-36. Haudalla paljastettiin vuonna 1940 kuvanveistäjä Yrjö Liipolan toteuttama muistomerkki.

title: Elmo Kaila

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ahti, Martti| title = Ryssänvihassa: Elmo Kaila 1888–1935: Aktivistin, asevoimien harmaan eminenssin ja Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajan elämäkerta| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1999| id = ISBN 951-0-22043-4}}

title: Toivo T. Kaila

text: 1920- ja 1930-luvuilla Kaila toimi Tilastollisen päätoimiston aktuaarina ja osastonjohtajana 1920–1928, tullitariffikomitean sihteerinä 1928–1933, Suomen teollisuusliiton avustajana 1929–1939, sekä Puuvillatehtaiden yhtymän sihteerinä 1929–1939 ja Suomen tupakkateollisuuden yhdistyksen asiamiehenä 1934–1941.

title: Elmo Kaila

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Elmo Kaila toimi jääkäriliikkeessä värvärinä ja hänen avustuksellaan muun muassa Paavo Talvela aloitti matkan Saksaan. Venäjän maaliskuun 1917 vallankumouksen jälkeen Kaila liittyi itsenäisyysmielisen Uusi Päivä -lehden toimitukseen sen sihteerinä. Kaila oli myös luomassa salaista aktivistiverkostoa käyttäen sen keskuspaikkana ensin omaa työhuonettaan Otavan kustantamossa ja sitten Yrjönkatu 25:ssä toiminutta Uusi Metsätoimisto -nimistä peiteyritystä. Täältä käsin pidettiin yhteyttä Saksassa oleviin jääkäreihin, johdettiin ympäri maata toiminutta asiamiesverkkoa, väärennettiin passeja, välitettiin vakoilutietoja saksalaisille sekä salakuljetettiin aseita Suomeen.

title: Elmo Kaila

text: Kaila jäi suhteellisen vähän tunnetuksi politiikassa, koska hän ei halunnut itse esiintyä julkisuudessa vaan pyrki tavoitteisiinsa kulissientakaisella vaikuttamisella.

title: Elmo Kaila

text: Toukokuussa 1918 Kaila asetti verkostonsa monarkistien käyttöön lähettäen asiamiestensä kautta tasavaltalaisvastaista propagandaa. Kailan mielestä vain Saksan tuki ja saksalainen kuningas Suomessa mahdollistaisivat Itä-Karjalan liittämisen Suomeen. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä marraskuussa 1918 Saksan tappioon Kaila muutti suuntaa ja alkoi suunnitella oikeistolaista vallankaappausta, jolla kenraali Mannerheim nostettaisiin Suomen diktaattoriksi ja aloitettaisiin hyökkäys Pietariin. Nämä suunnitelmat epäonnistuivat kuitenkin kesällä 1919 ja Ståhlbergistä tuli Suomen presidentti.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: AKS:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ostrobotnialla 5. maaliskuuta 1922 Karjalaisen osakunnan kuraattori, maisteri Kaarlo Hallikorpi, joka oli vuoden 1918 sotainvalidi ja 37-vuotias Kansallis-Osake-Pankin virkailija. Erkki Räikkönen toimi sihteerinä ja lääketieteen kandidaatti Urho Johannes Matinolli varapuheenjohtajana. AKS:n johtajuussuhteet eivät kuitenkaan asettuneet paikoilleen aivan helpolla. Seuran syntyvaiheeseen liittyneet erimielisyydet pidettiin AKS:n tyyliin poissa julkisuudesta. Elmo E. Kaila oli AKS:n vahva mies, mutta ei edes alkuvaiheessa 1922 kuulunut siihen. Ensimmäinen puheenjohtaja oli sovitteluratkaisu Kailan ja Räikkösen väliltä.

title: Elieser Kaila

text: Kaila toimi 1924–1929 eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteerinä ja 1924–1925 oikeusasiamiehen sihteerinä. Maalaisliittoa edustanut Kaila toimi oikeusministerinä Kyösti Kallion III hallituksessa 1929–1930. Kaila oli myös Suomalaisuuden liiton puheenjohtaja vuonna 1929.

title: Elieser Kaila

text: Kailan vanhemmat olivat sahanomistaja Elieser Johansson ja Beda Fredrika Köhlin. Hän valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1910, toimi Pohjoismaiden Osakepankin virkailijana 1911–1915 sekä eri otteisiin Rautalammin tuomiokunnassa vt. tuomarina vuosien 1918 ja 1920 välissä. Lakitieteen lisensiaatiksi (tohtoriksi) hän valmistui 1924. Kaila oli Helsingin yliopiston lainopin ensyklopedian dosentti 1925–1929 ja roomalaisen ja kansainvälisen yksityisoikeuden sekä lainopin ensyklopedian professori 1929–1938, vt. professori hänestä oli tullut 1926.

title: Eino Kaila

text: Wien nousi positivismin keskukseksi 1900-luvun alusta lähtien. Moritz Schlickin ympärille kerääntyneet filosofit muodostivat niin kutsutun Wienin piirin vuonna 1929. Kaila oli päätynyt omalla verifikaatioperiaatteellaan lähelle Schlickin verifikaatioperiaatetta, ja erotti piirin tavoin tieteen ja metafysiikan tiukasti toisistaan. Kaila kutsui omaa käsitystään ”loogiseksi empirismiksi” jo vuonna 1926, ja kutsui Wienin piirin ohjelmaa ”loogiseksi uuspositivismiksi”.

title: Arvi J. Aikomus

text: Aikomuksen toiminta kirjailijana salanimellä Jukka Kontio ajoittui hänen alkukaudelleen Sortavalan alatoimiston päällikkönä. Hänen kirjallinen uransa nivoutui Akateemisen Karjala-Seuran toimintaan. Teosten kustannussopimukset WSOY:n kanssa allekirjoitti AKS:n puheenjohtaja Elmo Kaila.

title: Elmo Kaila

text: Elmo E. Kaila oli naimisissa kaksi kertaa, 1912-1920 Aino Lyydi Pohjosen kanssa ja vuodesta 1922 Martha Maria Eleonora Anthonin kanssa.

title: Elmo Kaila

text: Kaila toimi 1920-luvulla Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajana 1923−1927 sekä 1928−1930 ja painotti myös täällä kansan yhdistämistä ja ryssävihan korostamista. Kailan tavoitteisiin sitoutuneet AKS:n jäsenet muodostivat Vihan Veljet -nimisen sisäpiirin. Kaila ei hyväksynyt AKS:n aitosuomalaisuutta koska se hänen mielestään rikkoi tavoitteena olleen kansan yhdistämisen asettaessaan suomea ja ruotsia puhuvat vastakkain.

title: Elmo Kaila

text: 1930-luvun alussa Kaila pysyi erillään Lapuan liikkeestä ja alkoi politiikan asemesta keskittyä tutkimustyöhön. Hän väitteli tohtoriksi 1932, väitöskirjan aiheena oli Pohjanmaa ja meri 1600- ja 1700-luvuilla. Kaila nimitettiin Sota-arkiston hoitajaksi, ja tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka.

title: Akateeminen Karjala-Seura

text: Kaarlo Hallikorpi, maisteri, 5.3.1922–22.2.1923 Elmo E. Kaila, maisteri, 22.2.1923–18.9.1927 Vilho Helanen, maisteri, 18.9.1927–22.2.1928 Elmo E. Kaila, maisteri, 22.2.1928–17.9.1930 sij. Martti I . Kantele, lääkt.lis, 25.3.1928–11.5.1928 sij. Martti Virta, maisteri, 24.5.1929–22.2.1930 Martti I . Kantele, lääkt.lis, 17.9.1930–18.10.1931 Aarne Valle, lääket. kand., 18.10.1931–22.2.1932 Yrjö Vuorjoki, maisteri, 22.2.1932–22.2.1934 Vilho Helanen, maisteri, 22.2.1934–22.2.1935 Rauno G. Kallia, lakit. kand., 22.2.1935–22.2.1936 Vilho Helanen, maisteri, 22.2.1936–23.9.1944 [14]

title: St. Elmo (vuoden 1914 elokuva)

text: Augusta Jane Evansin romaani "St. Elmo" vuodelta 1866 oli yksi 1800 -luvun myydyimpiä romaaneja, jonka ylitti myyntimäärissä tuona aikana vain Setä Tuomon tupa ja myöhemmin Ben Hur. Romaanin menestyksen myötä tuli laajaa kulttuurista vaikutusta. Monenlaiset kuluttajatuotteet, hotellit, höyrylaivat, rautatievaunut ja jopa useat kaupungit nimettiin kirjan mukaan, ja monet perheet nimesivät lapsensa sen henkilöhahmojen mukaan. Vaikka teatterisovitusta kohtaan oli huomattavaa kiinnostusta, Evans oli huolissaan, miten romaanin teemat esitettäisiin näyttämöllä ja vasta vuonna 1909 hyväksyi ensimmäisen "St. Elmo" -näytelmän käsikirjoituksen. Muita näyttämöversioita, joista monet olivat taloudellisesti onnistuneita, kehitettiin nopeasti hänen kuolemansa jälkeen tuona vuonna. Ensimmäiset elokuvaversiot tarinasta seurasivat pian. Vuonna 1910 Thanhouser Company valitsi "St. Elmon" toiseksi tuotannokseen, ja Vitagraph Studios tuotti oman sovituksensa samana vuonna. Kummatkin olivat yksikelaisia lyhytelokuvia

title: Elmo Kaila

text: Elmo E. Kaila suoritti ylioppilastutkinnon Kokkolan suomalaisessa yhteiskoulussa 1905, valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1908 ja väitteli tohtoriksi maantieteestä vuonna 1932. Hän toimi talousmaantieteen opettajana Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa 1908–1917 ja Helsingin Kauppakorkeakoulussa 1911–1912,[1] kirjoitti kansakoulun maantiedon oppikirjan yhdessä Mikael Soinisen kanssa ja toimitti myös kustannusliike Otavan tietosanakirjan maantieteellistä osuutta.[2]

title: Toivo T. Kaila

text: Toivo Torsten Kaila (vuoteen 1901 Johansson, 5. heinäkuuta 1884 Suodenniemi – 21. marraskuuta 1961) oli suomalainen tilastotieteilijä ja tietokirjailija. Hänen vanhempansa olivat Kokkolan kirkkoherra, rovasti Edvard Johansson (1859–1915) ja Märtha Carolina Anna Köhlin. Kailan veljiä olivat aktivisti ja AKS:n johtaja Elmo E. Kaila (1888–1935) sekä jääkärieversti Auno Kaila (1898–1975)

title: Eino Kaila

text: Kaila otti yhteyttä Wienin piirin filosofeihin kirjeitse vuonna 1927, ja lähetti heille omia teoksiaan. Schlick kutsui Kailan vierailemaan Wieniin. Matka toteutui vuonna 1929 opetusministeriön myöntämän apurahan avulla. Wienissä Kaila osallistui piirin kokouksiin. Hänen osallistumistaan niihin arvostettiin, ja piiri luki julkaisuissaan Kailan yhdeksi piiriä lähellä olevista kirjailijoista. Kailan teos "Der logistische Neupositivismus: Eine kritische Studie" (1930) on kriittinen kommentaari Rudolf Carnapin teoksesta "Der logische Aufbau der Welt" (1928).


query: Onko sirkuksen juontajan nimi sirkustirehtööri?

title: Sirkus

text: Tärkeässä roolissa perinteisessä sirkusesityksessä artistien lisäksi ovat juontaja eli sirkustirehtööri sekä orkesteri, joka myötäilee kaikkia ohjelmanumeroita. Toisaalta nykyään monissa sirkuksissa ei käytetä enää live-orkestereita.

title: Rölli ja kultainen avain

text: Oudon äänen kuuluessa jälleen Rölli lähtee taas retkelle ja päätyy Tirehtöörin johtamaan sirkukseen, jossa esiintyy myös Milli Menninkäinen. Rölli laulaa sirkusyleisölle ja vaatii päästä mukaan sirkukseen, mutta Tirehtööri heittää hänet ulos. Milli varoittaa Rölliä sirkuksesta, mutta hän ei kuuntele ja lupaa kylänsä Kultaisen avaimen vastalahjaksi tähteydestä Tirehtöörille. Tirehtööri kiinnostuu röllien Kultaisesta avaimesta ja tarinasta, jonka mukaan aikojen päästä kolme planeettaa kohtaavat. Kun niitä katsoo avaimen läpi, Röllikylä muuttuu kullaksi ja kylän taika herää eloon. Vaikka kylä palaisi, savusta ja tuhkasta tulisi iloa ja riemua. Tirehtööri huijaa avaimen itselleen, muttei otakaan Rölliä sirkukseen, vaan aikoo lopettaa koko touhun ja perustaa Rollicityn.

title: Asterix ja Caesarin laakeriseppele

text: Asterix ja Obelix menevät Roomaan, ja hakeutuvat orjiksi päästäkseen Caesarin palatsiin, koska Caesarin sotilaat ovat eri luokkaa kuin heidän kotiseutunsa, he eivät pääsisi niin helposti vartijoiden ohitse. He joutuivat vahingossa väärään palatsiin töihin, ja yrittävät päästä sieltä pois ilman, että heidät leimattaisiin paenneksi orjiksi, jolloin heidän mahdollisuudet vielä päästä Caesarille töihin, pysyisivät. He alkavat meluta ja kehittää kaikenlaisia pahanmakuisia ruokia saadakseen potkut, mutta aina tietyllä tavalla tämä onkin palatsissa asuvalle perheelle ainoastaan hyvä asia. Myöhemmin roomalaiset sotilaat piirittävät heidät, mutta Obelix haluaa murskata heidät. Asterix pyytää Obelixia odottamaan, ja haluaa tietää mitä heillä on asiaa. Asterix ja Obelix joutuvat oikeuteen, mutta saavat puhuttua itsensä läpi; he haluavat joutua kuolemantuomioon, joka toteutettaisiin Circus Maximuksessa, koska Caesar tulisi katsomaan heidän teloitustaan. He täten joutuvat sirkukseen, mutta käy ilmi, ettei Caesar olekaan paikalla. He karkaavat sirkuksesta. Myöhemmin he menevät kapakkaan, jossa istuu henkilö, joka voisi ehkä auttaa heitä. Seuraavana aamuna he vaihtavat nopeasti Caesarin laakeriseppeleen valeseppeleeseen, ja saavat siis haltuunsa oikean seppeleen.

title: Friikkisirkus

text: Erityisesti numero Larten Crepsleystä ja tämän myrkkyhämähäkistä Madam Octasta kiinnostaa poikia. Darren kadehtii Crepsleytä tämän hämähäkin takia, mutta Steve vilkuilee koko ajan pelokkaasti Crepsleytä. Sirkuksen jälkeen Steve tapaa Larten Crepsleyn ja kertoo, että tietää tämän salaisuuden: herra Crepsley onkin oikeasti vampyyri, ja Steve uhkaa kertoa tämän maailmalle, jos Crepsley ei tee hänestä oppipoikaansa. Mutta kun Crepsley ei suostu siihen, Steve lähtee teatterista vannoen kostoa.

title: Sirkus Finlandia

text: Sirkus Finlandia on suomalainen vuonna 1976 perustettu sirkus. Sirkuksen omistaa Jernströmien sirkusperhe. Sirkuksen johtaja eli sirkustirehtööri on Carl Jernström jr. (s. 1980 Vaasa), joka on toiminut tirehtöörinä isänsä Carl-Gustaf Jernströmin jälkeen kevään 2011 kiertueelta alkaen. Sirkus Finlandian kotikaupunki on Raasepori.

title: Elias Poutanen

text: Elias Poutanen (tunnetaan myös nimellä Olmoor) on australialaissyntyinen, suomalainen juontaja ja videopelikriitikko. Poutanen tuli tunnetuksi MoonTV:n "Player"-ohjelman juontajana. Tässä tehtävässä hän korvasi aiemmin ohjelmaa juontaneen Thomas Puhan ja ohjelman nimikin muuttui samalla "Playsta" "Playeriksi". Kun MoonTV lopetti toimintansa, Poutanen siirtyi Neloselle tekemään "Play"-ohjelmaa, jota juonsivat Thomas Puha ja Miika Huttunen. Poutanen toimi aluksi vain kriitikkona, mutta toimi myöhemmin itsekin juontajana korvaten vähitellen "Play"-ohjelman naisjuontajat. Poutanen on televisiouransa lisäksi kirjoittanut arvosteluja ja kolumneja "Pelaaja"-lehteen.

title: Onni (nimi)

text: Onni on suomalainen miehen nimi. Nimi on annettu vuoden 2015 loppuun mennessä 33 841 suomalaiselle miehelle. Onnin nimipäivä on 28. helmikuuta (ennen vuotta 1997 se oli kuitenkin karkausvuosina 29. helmikuuta).

title: Summeri

text: Vuosina 1997 ja 1998 kesäohjelma tuotettiin yhdessä FST:n kanssa, minkä vuoksi toinen juontaja puhui suomea ja toinen ruotsia. Molemmat käyttivät kuitenkin välillä myös toista kotimaista kieltä. Ensimmäisenä vuotena ohjelma kantoi nimeä OH KesäSommar. Nimessä oleva OH tuli ohjelmassa usein nähtyjen suomalaisten lentokoneiden kyljessä olevasta tunnuksesta. Toisena kesänä ohjelman nimi muuttui H2O KesäSommariksi lentokoneteeman jäätyä pois. Ohjelmaan kuului puhelinkilpailu, jossa palkintona oli cd-levyjä ja -singlejä juontajien heittämän ison nopan osoittavan lukumäärän verran. Ohjelmien suomenkielisenä juontajana toimi Silvia Modig.

title: Sirkuksen tiedotuskeskus

text: Sirkuksen tiedotuskeskus on vuonna 2006 perustettu taiteen tiedotuskeskus, jonka tehtävänä on edistää sirkusalan kehitystä ja asemaa Suomessa. Sirkuksen tiedotuskeskus irrotettiin Cirkosta edistämään sirkustietämystä. Keskuksen tehtävä on tiedottaa sirkusalan tapahtumista, luoda ja ylläpitää taiteenalansa kansainvälisiä kontakteja sekä koordinoida sirkuksen kulttuurivientiä. Lisäksi tiedotuskeskus kokoaa tilastoja, tekee tutkimuksia ja selvityksiä ja on mukana perinteen arkistoimistyössä. Vuonna 2008 avautuneeseen Suomalaisen sirkuksen tietokantaan Sirkkaan tiedotuskeskus kokoaa tietoja suomalaisesta ammattisirkustoiminnasta.

title: Itämeri

text: Itämeren suomenkielinen nimi on käännöslaina meren ruotsinkielisestä nimestä Östersjön, tanskankielisestä nimestä Østersøen ja hollannin nimestä Oostzee – näiden kielten alueelta katsottuna meri onkin idässä. Samaa tarkoittaa myös meren saksankielinen nimi Ostsee, vaikka meri saksan kielialueelta katsottuna onkin koillisessa. Suomen kielen kannalta nimi on tavallaan harhaanjohtava, sillä Itämeri sijaitsee suomen kielialueen länsi- ja eteläpuolella. Vironkielinen nimi merelle onkin Läänemeri (”Länsimeri”).

title: Pietarin sirkus

text: Pietarin sirkus on Venäjän vanhin toimiva sirkus Pietarissa. Sirkus avattiin 26. joulukuuta 1877. Sirkus kulki nimellä Cinizellin sirkus vuoteen 1919 saakka, jolloin se siirrettiin Venäjän valtion johdon alle kommunistisen vallankumouksen jälkeen. Sirkuksen alullepanija oli suuren italialaisen sirkusperheen Gaetano Ciniselli, joka toimi hevoskouluttajana. Nykyisin sirkusta kutsutaan Fontankan sirkukseksi, Bolšoin sirkukseksi tai Pietarin sirkukseksi. Pietarin sirkus on venäläisen sirkustaiteen edelläkävijä. Se sijaitsee Nevan sivujoen Fontankan varrella osoitteessa Naberežnaja Fontanki 3 ja sen lähin metroasema on vihreän linjan Gostinyi Dvor. Sirkuksen lippujen hinnat vaihtelevat paikan mukaan 300 ruplasta 2 000 ruplaan. Alueella on myös maailman ensimmäinen sirkusmuseo, joka on avattu vuonna 1928.

title: Steve Thomas (juontaja)

text: Steve Thomas (s. 1952) on yhdysvaltalaisen kirjailija ja televisiojuontaja Stephen Thomasin työtehtävissään käyttämä nimi. Thomas juontaa parhaillaan Discoveryn Planet Green -kanavalla esitettävää "Renovation Nation" -ohjelmaa. Hän oli Public Broadcasting Servicen (PBS) "This Old House" -sarjan juontaja vuodesta 1989 vuoteen 2003.

title: Sirkus (elokuva)

text: Elokuvan tapahtumat keskittyvät kiertävään sirkukseen. Sirkus kärsii vähäisistä kävijämääristä, kunnes eräänä päivänä poliisia pakeneva kulkuri juoksee keskelle esitystä pilaten sen, mutta saaden yleisön innostumaan. Sirkuksen tirehtööri tarjoaakin kulkurille töitä klovnina, mutta huomattuaan, että tämä on hauska vain, kun ei yritä olla hauska, pitääkin tämän lavasteista huolehtivana avustajana. Kulkuri ei tiedä olevansa sirkuksen uusi vetonaula.

title: Monty Python

text: Ryhmä joutui miettimään itselleen ja sarjalleen nimeä kirjoittaessaan sketsejä Monty Pythonin Lentävän Sirkuksen ensimmäiselle kaudelle kesällä 1969. Ensimmäisiä esille nousseita ehdotuksia olivat Michael Palinin mukaan muun muassa "Megapode", "Arthur Megapoden mitätön show", "Arthur Megapoden eläintarha", "E. L. Moistin lentävä sirkus", "Kauhea, totinen Megapode", "Megapoden atomisirkus", "Vaseliiniparaati", "Milon Venuksen paniikkishow", "Pupu, kahelo, hiirihauka, sänki ja saapas", "Pöllönvenytystunti", "Hevonen, lusikka ja kulho", "Rupikonnanylennyshetki" ja "Paroni van Tookin lentävä sirkus". Eric Idlen mukaan jossain vaiheessa kaikkein todennäköisin nimiehdokas oli "Gwen Dibley". BBC kuitenkin hylkäsi nämä kaikki nimet "kaameina". Lopulta John Cleese ehdotti nimeä "Python", ja Idle yhdisti siihen pubituttunsa nimen "Monty". Nimi "Monty Python" toi ryhmälle mieleen jonkun "iljettävän teatteriagentin", joten se hyväksyttiin. BBC halusi sarjan nimeen mukaan myös "Lentävän sirkuksen", joten sarjan lopullinen nimi oli kompromissi.[1]

title: Lännen sirkus

text: Kapteeni Erasmus Mulligan on Western Circusin tirehtööri, ja kuin vahingossa Lucky Luke tapaa sirkuksen norsun joka on kävelylenkillään. Erasmus kertoo että kiertue on kesken sillä yhden vaunun pyörän akseli on rikki, joten Lucky Luke päättää auttaa ja joutuu näin sirkuksen menoon mukaan. Pian sirkus joutuu intiaanien hyökkäyksen kohteeksi, mutta Lucky Luken avulla sirkus pystyy torjumaan hyökkäyksen ja pääsee jatkamaan matkaansa. Kiertueen seuraava paikkakunta on Fort Coyote -niminen kaupunki, jonka johtaja Corduroy "Timanttihammas" Zilch ei ole lainkaan tyytyväinen sirkuksen tuloon, sillä se veisi huomion kuuluisalta jokavuotiselta Zilchin Rodeolta. Sirkuksen väestä ja C. Zilchistä tulee välittömästi vihamiehiä, ja Zilch yrittää kaikkia keinoja käyttäen estäen sirkuksen esiintymisen, mutta Lucky Luken onnistuu torjua iskut. Kun esitys pääsee alkuun, intiaanit hyökkäävät ja polttavat sirkusteltan ja kaiken irtaimiston. Sirkuksen esiintyminen Zilchin Rodeossa saa kuitenkin Zilchin ystävät niin hyvälle tuulelle, että Zilch päättää lopulta tehdä sopimuksen yhteistyöstä sirkuksen kanssa.

title: Lauri Salovaara

text: Suomalaisessa tapahtumamarkkinointialan Evento Awards -gaalassa Salovaara palkittiin huhtikuussa 2017 Suomen parhaana kategoriassa juontaja/puhuja/kouluttaja. Salovaara onkin yksi Suomen eniten työllistettyjä juontajia tehden parhaillaan jopa 100 livekeikkaa vuodessa.

title: Adam Carolla

text: Vuonna 1995 Carolla sai paikan nuorille suunnatun päihde- ja seksineuvontaohjelman "Loveline" juontajana Dr. Drew Pinskyn parina. Parivaljakko juonsi ohjelmaa marraskuuhun 2005 saakka, jolloin Carolla jätti ohjelman saatuaan paikan aamuohjelman juontajana. Carollan huumori yhdistettynä Pinskyn asiantuntemukseen keräsi ohjelmalle laajan kuuntelijakunnan. Heistä tuli myös hyviä ystäviä, ja Pinsky onkin vieraillut Carollan aamuohjelmassa useita kertoja.

title: Simpsonit (25. tuotantokausi)

text: Eletään 1930-lukua, ja Homer ja Marge elättävät itsensä sirkusesiintyjinä. Sirkuksen kummajainen Moe lähentelee Margea. Tarinan englanninkielinen nimi on viittaus yhdysvaltalaiseen nuortensarjaan Freaks and Geeks. Itse juoni perustuu Tod Browningin elokuvaan Freaks – kummajaiset vuodelta 1932.

title: Sirkuksen tiedotuskeskus

text: Sirkuksen tiedotuskeskus on yhdistyspohjainen organisaatio, jonka jäsenyhdistyksiä ovat muun muassa useat sirkusryhmät ja alan järjestöt. Se saa toiminnalleen tukea opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Tiedotuskeskuksen toiminnanjohtajana toimii Lotta Vaulo. Sirkuksen tiedotuskeskuksen toimitilat sijaitsevat CIRKO-keskuksen tiloissa Helsingin Suvilahdessa.

title: Sirkus Papukaija

text: Estradiohjelmassa esiintyivät muun muassa sirkustirehtööri-toimittaja Orvo Kontio, taikuri Fakiiri Kronblom (Nils Hedengren), joka otti käyttöön taikasanat "suolaa, suolaa, enemmän suolaa", professori Hajamieli (Martti Varpama) sekä Onni-klovni (Onni Gideon Tervonen), jonka housut ja kengät määrittelivät klovnin Suomen lasten mielikuvissa. Myös Eveliina Pokela oli ohjelman vakioesiintyjiä. Ohjelmassa oli tapana piilottaa tai esimerkiksi pudottaa lentokoneesta papukaijamerkkejä, jonka löytäneet saivat palkinnon palauttaessaan sellaisen televisiostudioon. Tämä "etu" koski lähinnä helsinkiläislapsia.

title: Sirkus Lahna

text:
Sirkus Lahna on esiintyvä poikkitaiteellinen sirkusryhmä.
Sen esityksissä yhdistyy uuden sirkuksen tyyli perinteisen sirkuksen esityksiin ja komiikka on olennainen osa Lahnaa. Esitykset eivät koostu pelkästään sirkuksesta, vaan vaikutteita pyritään ottamaan niin teatterista kuin muistakin performansseista ja myös musiikkimaailmasta.

title: Orvo Kontio

text: Orvo Kalevi Kontio (16. syyskuuta 1932 Kuusankoski – 8. helmikuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänet muistetaan varsinkin sirkustirehtöörin roolistaan "Sirkus Papukaija" -lastenohjelmassa vuosina 1961–1968. Kontio teki myös elokuvakäsikirjoituksia ja esiintyi muutamissa elokuvissa.

title: Harry James

text:
Harry James syntyi sirkusperheeseen. Isä, Everette, oli Mighty Haag Shows -sirkuksen kornetisti, trumpetisti ja orkesterinjohtaja, ja äiti, Maybelle, saman sirkuksen trapetsitaiteilija. Haagin karavaani kiersi esiintymässä ympäri etelän pikkukaupunkeja. Vuonna 1919 perhe siirtyi Christy Bros -sirkukseen, jolloin Harry alkoi opetella rumpujensoittoa, ja jo seuraavana vuonna nelivuotias Harry saattoi toisinaan päästä soittelemaan sirkuksen orkesterin kanssa. Vuotta myöhemmin hänestä tuli sirkuksen vakituinen esiintyjä akrobaattina, ja häntä mainostettiin ihmisankeriaana.
1923 Jamesien perhe liittyi Honest Billin sirkukseen, joka toimi Oklahomassa. Seuraavana vuonna vuorossa oli kiinnitys Lee Bros -sirkuksessa, jossa perhe pysyi vuoteen 1927 asti, jolloin he palasivat takaisin Christy Bros -sirkukseen.

title: F. Bam Morrison

text: Morrison saapui Wetumkan kaupunkiin kesällä vuonna 1950 esiintyen kaupunkiin hänen mukaansa kolmen viikon kuluttua (24. heinäkuuta) saapuvan Bohnin sirkuksen edustajana. Morrison myi kaupungin kauppiaille mainostilaa sirkuksen ilmoitustauluilta ja sisältä teltasta luvaten mainostilan ostajille paremmat edellytykset myydä sirkukselle tuotteita ja palveluja. Viivyttyään kaupungissa kaksi viikkoa Morrison ilmoitti että hänen täytyisi palata takaisin sirkukseen hoitamaan lopulliset mainosjärjestelyt.

title: Jane Barnell

text: Aikuistuttuaan Barnell työskenteli isoäitinsä maatilalla, missä hän tapasi sirkuksen voimamiehen, joka kutsui hänet John Robinsonin sirkukseen. Hän käytti lukuisia taiteilijanimiä, mutta päätyi lopulta käyttämään pysyvästi nimeä "Lady Olga Roderick". Noihin aikoihin hänen partansa oli 13 tuuman mittainen. Myöhemmin hän esiintyi lukuisissa erilaisissa sirkuksissa sekä Tod Browningin sirkuselokuvassa "Freaks – kummajaiset" vuodelta 1932.

title: Suuri maailmansirkus

text: Suuri maailmansirkus on Cecil B. DeMillen ohjaama sirkusmaailmaan sijoittuva elokuva vuodelta 1952. Siinä yhdistyy puolidokumentaarinen kuvaus sirkuksen elämästä kulisseissa tapahtuvaan kolmiodraamaan. Sirkuksen johtajaa näyttelee Charlton Heston läpimurtoroolissaan. Sirkuksen katsojien joukossa vilahtelee tunnettuja muusikoita cameorooleissa.

title: Dumbo

text: Pearlin opettajapariskunta loi Dumbo-tarinan alun perin uudelle "Roll-A-Book"-laitteelle, jossa käärön muotoinen kirja asetettiin lukulaitteeseen, joka näytti kääröstä kuvan kerrallaan kun sen vivusta kierrettiin. Disney-yhtiö kiinnostui heti tarinasta, joka on muunnelma H. C. Andersenin "Ruma ankanpoikanen" -sadusta. Nimi Dumbo oli muunnelma P. T. Barnumin sirkuksen tunnetuksi tekemästä jättimäisestä afrikannorsusta Jumbosta, jonka nimi on sittemmin tullut kuvaamaan kaikkea suurta. Dumbo viittaa englannin kielen sanaan "dumb" eli tyhmä.

title: Roope Ankan elämä ja teot 2

text: Roope eksyy matkallaan Buffalo Billin villin lännen sirkukseen, jossa Roopen Hiidenkirnu-setäkin työskentelee. Daltonin veljekset ryöstävät sirkuksen, ja samalla Hiidenkirnu menettää koko omaisuutensa. Rosvoja lähtee etsimään seurue, johon kuuluvat Roope, Hiidenkirnu, Buffalo Bill, Annie Oakley, Phineas T. Barnum sekä Geronimo-intiaani. Luonnollisesti Hiidenkirnu ja Buffalo Bill ryntäävät suoraan ansaan, ja Roopen on pelastettava tilanne. Hän piekseekin Daltonin veljekset perusteellisesti, sillä nämä käyttävät aseinaan villin lännen sirkuksesta varastamiaan aseita, joissa on paukkupanokset. Tarinan lopussa Roope tajuaa, että hänen leikekirjaansa liimatussa villin lännen sirkuksen julisteessa on kääntöpuolella kuuluisan Hollantilaisen kaivoksen kartta. Tämä toimii pohjana Rosan tarinassa "Hollantilaisen salaisuus".

title: Monty Hallin ongelma

text: Jos ovia onkin "N" kappaletta ja juontaja avaa p ovea, joiden takana on vuohi, niin todennäköisyys voittaa auto vaihtamalla ovea on ("N"−1)/["N"("N"−"p"−1)]. Jos juontaja avaa edes yhden oven, niin on todennäköisempää voittaa auto vaihtamalla ovea. Jos juontaja avaa vain yhden oven, niin oven vaihtamisen hyöty pienenee mitä suuremmaksi "N" kasvaa. Toisaalta, jos juontaja avaa kaikki paitsi yhden jäljellä olevista ovista, niin todennäköisyys voittaa vaihtamalla ovea kasvaa mitä suurempi "N" on.

title: Kuoleman kilparatsastus

text: Clermontin linnan isännöitsijä murhaa herttuaparin ja antaa heidän pienen tyttärensä Heldan sirkustirehtööri Harry Markille. Viisitoista vuotta myöhemmin linnaan saapuu herttuan veljenpoika Henry, joka on asunut kauan Australiassa. Henry saa tietää murhasta ja Heldan katoamisesta ja lähtee etsimään serkkuaan uskollisen miespalvelijan avustamana. Hän palkkautuu luurankopukuiseksi ratsastajaksi sirkukseen ja tunnistaa siellä esiintyvän akrobaatin Heldaksi. Isännöitsijä varoittaa Markia ja he järjestävät nuorille ansan. Henry ja Helda pakenevat sirkusteltan kupolin kautta, ja monien seikkailujen jälkeen poliisi pidättää Markin, kun taas isännöitsijä valitsee kuoleman. Henry ja Helda menevät naimisiin ja asettuvat asumaan linnaansa.


query: Montako sukua kuuluu Suomen ritarihuoneeseen?

title: Suomen aateli

text: Suomen aatelisto yhteisönä omistaa Ritarihuoneen palatsirakennuksen. Suomen ritarihuoneeseen merkittyjen sukujen arvonimet perustuvat ritarihuonejärjestykseen vuodelta 1918.[13] Ritarihuone julkaisee joka kolmas vuosi aateliskalenterin, viralliselta nimeltään Suomen ritariston ja aateliston kalenterin, johon merkitään kaikki elossa olevat ritarihuoneeseen merkittyjen sukujen jäsenet.[14] Näitä aatelissukuja on hengissä runsaat 150. Suomen ritaristo ja aateli käsittää noin 6000 henkilöä. Vuonna 2012 oli mieslinjaisia sukuja jäljellä 4 kreivillistä, 25 vapaaherrallista ja 119 arvonimetöntä aatelista sukua sekä lisäksi 16 naislinjaisina säilynyttä sukua.[15]

title: Langenskiöld

text: Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai Suomessa numeron 152. Senaattori Fabian Langenskiöld korotettiin vapaaherraksi vuonna 1860 ja introdusoitiin samana vuonna vapaaherrallisena sukuna 45. Hän otti vapaaherralliselle sukuhaaralle tunnuslauseen "Ruhtinaalle ja isänmaalle". Hänen toinen poikansa muutti vuonna 1892 Ruotsiin ja suku sai uudelleen edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneella vuonna 1898. Suomessa pelkästään aatelinen sukuhaara alkoi jossain vaiheessa käyttää nimestä muotoa "Langenskjöld". Tämä haara kuitenkin sammui mieslinjalta vuonna 1919. Vapaaherrallinen sukuhaara elää yhä sekä Suomessa että Ruotsissa.

title: Ehrnrooth

text: Sukuun kuulunut kenraalimajuri Carl Gustaf Ehrnrooth sai vuonna 1801 Kuninkaallisen Miekkaritarikunnan ristin ja hänet korotettiin samassa yhteydessä ritaristoon. Kun Suomen ritarihuone järjestäytyi vuonna 1818, hänen jälkeläisensä merkittiin sinne aatelisena sukuna numero 73 ja muut Ehrnroothit aatelisena sukuna numero 85. Ruotsissa sukua ei asunut vuoden 1809 jälkeen, mutta vuosina 1946 ja 1978 Suomesta muuttaneille suvun jäsenille myönnettiin uudelleen edustusoikeus Ruotsin ritarihuoneella.

title: Af Schultén

text: Af Schultén [avšul'te:n] on suomalainen aatelissuku, joka on introdusoitu myös Ruotsin ritarihuoneeseen. Suomen ritarihuoneeseen suku on introdusoitu sukuna numero 163 Yksi sukuhaara on Suomessa korotettu vapaaherralliseen säätyyn, ja introdisoitu vuonna 1859 vapaaherrallisena sukuna numero 43.

title: Lode

text: Lode on vanha "(Uradel)" baltiansaksalainen aatelissuku, jonka suomalainen haara introdusoitiin myös Ruotsin ja Suomen ritarihuoneisiin. Suku on lähtöisin Bremenistä, Ala-Saksista ja vaikutti Tanskan Eestinmaalla. Suku rakennutti 1200-luvulla Kalvin kartanon Viroon, Suomenlahden rannalle ja hallitsi kartanoa 1600-luvun lopulle. Ruotsiin suku siirtyi "Liivinmaalta" ja introdusoitiin vuonna 1631 Ruotsin ritarihuoneeseen sen järjestäytyessä sukuna numero 173, nimellä Lode från Livland. Suomen Ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 10. Aiemmin suku on käyttänyt nimestään myös muotoja "Loth", "Logde" ja "von Lode".

title: Idman (suku)

text:
Idman on suomalainen pappissuku, jonka nuoremmat jäsenet ovat tulleet tunnetuksi talouselämän vaikuttajina. Suvun yksi haara on aateloitu nimellä Idestam ja introdusoitu Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 164.
Suvun vanhimmat jäsenet toimivat useiden sukupolvien ajan kirkkoherroina Huittisissa. Perinteisten sivistysammattien rinnalla useampi suvun ylioppilas on valinnut ammatikseen merenkulun. Suku on omistanut Messukylässä (nykyään Tampereella) Hatanpään kartanon, ja vaikuttanut erityisesti Tampereen alueen teollisuuden kehitykseen. Suvun maine kuitenkin tahriintui 1900-luvun alussa, suuressa Idmanin kavallusjutussa.Idmanin sukuun kuulunut Carl Johan Idman aateloitiin vuonna 1814 nimellä "Idestam". Idestam-suku on introdusoitu Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 164. Tämän aatelissuvun muita jäseniä ovat:

title: De la Chapelle

text: Suku on alkujaan ranskalainen sotilassuku. Sen pohjoismaisen haaran varhaisin tunnettu esi-isä on everstiluutnantti Adam Richard de la Chapelle (k. 1636), joka tuli Ranskasta Ruotsin palvelukseen vuonna 1611 ja toimi palkkasotilaiden komentajana. Hänen neljä upseeripoikaansa naturalisoitiin Ruotsin aateliin vuonna 1653 ja suku merkittiin seuraavana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 584. Suku jatkui vain yhdestä pojasta, everstiluutnantti Julius Richard de la Chapellesta (1625–1672). Suku asettui 1780-luvulla Suomeen ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 47. Ruotsissa suku sammui vuonna 1823.

title: Jordan (suku)

text: Von Jordan on alkuaan sleesialainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on naturalisoitu Ruotsin ja Suomen ritarihuoneeseen. Suvun ensimmäiset jäsenet saapuivat 1500-luvulla Pommerista Liivinmaalle ja 1600-luvulla Suomeen. Suomalainen sukuhaara naturalisoitiin vuonna 1638 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen samana vuonna sukuna numero 243, nimellä Jordan. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suomalainen sukuhaara sai numeron 21. Suvun hautakappeli on Rauman kirkossa.

title: Von Rehausen

text: Von Rehausen on ruotsalainen ja suomalainen aatelissuku. Suku on kotoisin pohjois-Thüringenistä Saksasta. Se on saanut sukunimensä Rehehausen-nimisen kylän mukaan, joka on lähellä Köseniä ja Saale-jokea. Suku aateloitiin Ruotsissa 19.11.1685 ja merkittiin Ruotsin ritarihuoneelle vuonna 1726 numerolla 1781. Se immatrikuloitiin myös Suomen ritarihuoneelle 5.2.1818 numerolla 114. Suku sammui mieslinjalta vuonna 1953.

title: De Geer

text:
Perimätiedon mukaan suku on lähtöisin Liègestä, Brabantista. Nimen on sanottu tulleen Maasin sivujoesta Geeristä, joka virtaa Maastrichtin läpi. Ruotsiin vuonna 1627 muuttanut kauppias ja ruukinomistaja Louis De Geer aateloitiin elokuussa 1641 ja hänen sukunsa esiteltiin Ruotsin ritarihuoneelle seuraavana vuonna aatelisena sukuna numero 291. Suomen aateliin on kuulunut suvusta kaksi haaraa, De Geer (Suomen ritarihuoneen aatelinen suku nro 26) ja de Geer till Tervik (kreivillinen suku nro 3). Ensin mainittu sammui Suomessa vuonna 1925, jälkimmäinen jo 1855. Aatelisen suvun nro 26 jälkeläisiä saattaa kuitenkin elää yhä Yhdysvalloissa. Ruotsissa suvusta on elossa kaksi vapaaherrallista haaraa, de Geer af Finspång ja de Geer till Leufsta.
__notoc__

title: Grönhagen

text: Grönhagen on ruotsalainen aatelissuku, jonka yksi sukuhaara on liitetty Suomen Ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 68. Saksalainen suku on alun perin kotoisin Verdenistä. Gotlannin laamanni "Clas Henrik Grönhagen" aateloitiin vuonna 1678 ja liitettiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1680 aatelisena sukuna numero 929.

title: Ehrenström

text: Ehrenström oli suomalainen Ruotsin vallan ja autonomian aikainen aatelissuku. Smålandilainen Nils Strömman (1641–1705) aateloitiin vuonna 1692 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1242. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai järjestysnumeron 93. Suku sammui Suomessa vuonna 1863, kun Johan Albrecht Ehrenströmin poika "Alexander Heribert Ehrenström" kuoli naimattomana.

title: Gripenberg

text: Suku on lähtöisin Ruotsin Itä-Götanmaalta. Vanhin tunnettu jäsen on vuonna 1659 kuollut Jakob Jöransson Witte, joka oli Svärtingetin kartanon lampuotivouti Östra Enebyn pitäjässä. Hänen poikansa, rykmentinkirjuri Johan Wittman muutti 1671 Suomeen ja aateloitiin vuonna 1678 nimellä "Gripenberg". Suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen kaksi vuotta myöhemmin aatelisena sukuna numero 931. Gripenbergit immatrikuloitiin Suomen aateliin vuonna 1818 numerolla 69. Senaattori Sebastian Gripenberg kohotettiin Suomessa vuonna 1865 vapaaherraksi, ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48. Vapaaherrallisella sukuhaaralla on tunnuslause "Caesari et patriae" ("Keisarille ja isänmaalle"). Neljä Gripenbergin suvun jäsentä toimi autonomian aikana Suomen senaatin talousosaston jäseninä.

title: Grotenfelt

text: Suku esiteltiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 76. Suvun jäseniä ei asunut Ruotsissa vuoden 1809 jälkeen, mutta kahden sukuhaaran Suomesta muuttaneet edustajat saivat uudelleen edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneelle vuosina 1952 ja 1968. Suomessa osa suvun jäsenistä on suomentanut nimensä kantakartanon mukaan "Kotkatlahdeksi".

title: Aminoff (suku)

text: Sukuun kuulunut kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoff korotettiin Ruotsissa vuonna 1808 vapaaherraksi, mutta esittely Ritarihuonelle jäi tekemättä, sillä hän asettui seuraavana vuonna asumaan Venäjään liitettyyn Suomeen. Arvo kuitenkin vahvistettiin Suomessa vuonna 1812 ja hänen sukuhaaransa merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 vapaaherrallisena sukuna numero 25 ja muut Suomessa asuneet Aminoffit aatelisena sukuna numero 36. Vapaaherrallinen sukuhaara otti käyttöön latinankielisen tunnuslauseen "Nec adversa nec prospera flectent" (”Älköön vastoinkäyminen eikä menestyskään kääntäkö”). J. F. Aminoff korotettiin Suomessa 1819 edelleen kreiviksi ja kreivin arvo määrättiin periytymään primogenituurioikeudella aina vanhimmalle pojalle. Kreivillinen suku esiteltiin kaksi vuotta myöhemmin numerolla 5. Joitain suomalaisia suvun edustajia on myöhemmin myös asettunut Ruotsiin. Osassa suvun ruotsalaisista haaroista sukunimi on vaihdettu nimeen Jernberg, Järnberg, Pihl, Persson tai Sahlström.

title: Armfelt

text: Suku polveutuu talonpoika Lars Erikssonista, joka asui Frösönissä Norjan Jämtlandissa. Hänen poikansa Erich Larsson (k. 1659), joka toimi Inkerinmaalla ensin luutnanttina, myöhemmin kapteeniluutnanttina ja komendanttina, aateloitiin vuonna 1648 nimellä Armfält, ja vuonna 1650 suku introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 458. Hänen pojanpoikansa, kenraali Carl Gustaf Armfelt, ylennettiin vuonna 1731 vapaaherraksi, minkä vuoksi hänen jälkeläisensä introdusoitiin ritarihuoneeseen numerolla 213. Vuodesta 1818 lähtien suku on ollut myös Suomen ritarihuoneessa. Suomessa suvusta on myös kreivillinen haara, sillä keisari Aleksanteri I korotti Gustaf Mauritz Armfeltin kreivin arvoon vuonna 1812.

title: Horn (suku)

text:
Horn-suvut olivat Suomen keskiajalta lähtien Suomen vaikutusvaltaisimpia aatelissukuja.
Suomalainen Horn-suku jakaantuu kolmeen haaraan, joiden täydelliset Ruotsin ritarihuoneeseen rekisteröidyt nimet ovat seuraavat:Lisäksi Ruotsissa on Horn-nimellä tunnettuja aatelissukuja:Suomessa elää Horn-nimeä kantavia henkilöitä, jotka eivät kuulu yllä mainittuihin sukuihin eivätkä ole aatelisia.

title: Nordenswan

text:
Uudenmaan ja Hämeen läänin lääninkamreeri "Johan Alopaeus" (1731–1811) aateloitiin vuonna 1772 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2114 nimellä "Nordenswan". Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 157.
Suvun edustajat Ruotsin säätyvaltiopäivillä ja Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä:

title: Von Born

text: Suku on lähtöisin alkujaan Stralsundista Pommerista, jossa se on tunnettu jo 1500-luvulta alkaen. Herman Heinrinch Born aateloitiin Pyhän Saksalais-Roomalaisen keisarikunnan aateliin vuonna 1750 nimellä "von Born" ja hänen kaksi poikaansa naturalisoitiin Ruotsin aateliin vuonna 1772 ja esiteltiin 1776 Ruotsin ritarihuoneelle aatelissukuna numero 2083. Suku ei ollut vuoden 1809 jälkeen edustettuna Ruotsin ritarihuoneella, mutta se kirjattiin Suomen Ritarihuoneeseen vuonna 1818 numerolla 153. Sukuun kuulunut valtioneuvos Johan August von Born sai vuonna 1864 vapaaherran arvon, minkä jälkeen hänen jälkeläisensä muodostivat Suomessa suvun vapaaherrallisen haaran. Pelkästään aatelinen sukuhaara sammui Suomessa jo 1867. Osa vapaaherrallisen haaran jäsenistä hyväksyttiin uudelleen Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna vuonna 1929. Vapaaherrallinen sukuhaara sammui Suomessa 1956 ja Ruotsissakin mieslinjalta vuonna 1975.

title: Ramsay (suomalainen suku)

text: Suku merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 17. Silloinen kenraaliluutnantti Anders Edvard Ramsay korotettiin vapaaherraksi vuonna 1856 keisari Aleksanteri II:n kruunajaisten yhteydessä ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana vuonna ritarihuoneelle vapaaherrallisena sukuna numero 40. Sekä aatelinen että vapaaherrallinen sukuhaara ovat edelleen elossa.

title: Wasastjerna

text: Wasastjerna on suomalainen aatelissuku. Suku on vanhan ruotsalaisperäisen Falander-suvun haara, jolla on yhteinen alkuperä Tigerstedt-aatelissuvun kanssa. Abraham Falander aateloitiin Ruotsissa vuonna 1808 – yhdessä Anders Johan Bergwaldin kanssa – ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1809 sukuna numero 2196 nimellä "Wasastjerna". Suomen ritarihuoneelle suku introdusoitiin sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 162. Ruotsissa vaikuttanut Bergwaldin sukuhaara on sammunut.

title: Knorring

text:
Ruotsin aateliin naturalisoitiin suvusta ensimmäisinä Ruotsin armeijassa palvelleet velipuolet, everstiluutnantti Stefan Fredrik Knorring ja eversti Göran Johan (Jürgen) Knorring vuonna 1672. Viikkoa myöhemmin suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 809. Göran Johan Knorring korotettiin vuonna 1720 edelleen vapaaherraksi nimellä "von Knorring" ja esiteltiin vapaaherrallisena sukuna numero 177. Suvusta syntyi Ruotsin aateliin myös toinen sukuhaara vuonna 1756, kun veljekset Frans Henrik ja Carl Reinhold von Knorring esiteltiin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1976. Heidän isänsä, eversti Hindrich Johan von Knorring (1683–1752) oli muuttanut vuonna 1701 Virosta Suomeen ja hänelle oli luvattu aatelisarvo, mutta hän ehti kuolla ennen asian järjestymistä.
Knorring-suvun kolme ruotsalaista haaraa merkittiin myös Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818: aatelissuvut 809 ja 1976 numeroilla 66 ja 138 sekä vapaaherrallinen suku 177 numerolla 9. Ensimmäisenä aateloitu aatelissuku numero 809 sammui Ruotsissa jo vuonna 1882. Suomessa se sammui vuonna 1873 lukuun ottamatta Venäjälle asettunutta haaraa, jonka vaiheista vuoden 1917 jälkeen ei ole tietoa. Suku numero 1976 sammui Ruotsissa mieslinjalta vuonna 1891 lukuun ottamatta erästä Venäjälle siirtynyttä haaraa, jonka jälkeläisiä elää nykyään Kreikassa. Suvun vapaaherrallinen haara sammui Ruotsissa vuonna 1930, Suomessa mieslinjalta vuonna 1965 ja lopullisesti 1975. Suomessa elää edelleen aatelissuku numero 138, jota on siirtynyt myös Englantiin ja Yhdysvaltoihin sekä takaisin Ruotsiin.

title: Collan (suku)

text: Keisarillisen perheen kunniahenkikirurgi Alexander Collan aateloitiin vuonna 1874 nimellä "von Collan" ja suku introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen seuraavana vuonna numerolla 246. Aatelissuku sammui mieslinjaltaan vuonna 1982. Suvun ranskankielinen tunnuslause kuuluu "Fais ce que dois, advienne que pourra" ("Tee mitä sinun täytyy, mitä sitten tapahtuukaan").

title: Rein (suku)

text: Historian professori Gabriel Rein aateloitiin syyskuussa 1856 ja hänen sukunsa introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle seitsemän vuotta myöhemmin numerolla 232. Aatelisen sukuhaaran tunnuslause kuuluu "Urdar ordi kver engi mar" ("Urdin sanaa ei kyseenalaista kukaan").

title: Tigerstedt

text: Suku introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle vuonna 1819 aatelisena sukuna numero 92. Eräät suvun suomalaisperäiset haarat saivat 1948 ja 1954 uudelleen edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneella. Lisäksi Ruotsiin jääneen Falander-suvun jälkeläinen, Suomessakin sotilaana palvellut Gustaf Fahlander (1764–1825) aateloitiin Ruotsissa vuonna 1809 nimellä "Edelstam".

title: Von Essen

text: Saarenmaan siirryttyä Ruotsin hallintaan 1645 suvun edustajia muutti Suomeen ja Ruotsiin. Ruotsin ritarihuoneessa suku on introdusoitu aatelisena sukuna numero 723. Ruotsissa sukuhaarasta käytetään nimeä von Essen af Zellie erotuksena muista von Essen –suvuista. Ruotsissa elää myös vapaaherrallinen "von Essen" -suku, numerolla 158. Suomen ritarihuoneeseen suku introdisoitiin vuonna 1818. Suomessa suku on hallinut muun muassa Seestan kartanoa Nastolassa.

title: Edelfelt (suku)

text: Suku on lähtöisin Itä-Götanmaalta. Sen kantaisä, ratsumestari Johan Palm (1637–1700) aateloitiin vuonna 1688 nimellä "Edelfelt" ja esiteltiin seuraavana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1129. Edelfeltit tunnettiin sotilassukuna. Arkkitehti Carl Albert Edelfelt, joka kuului äitinsä puolelta Benzelstierna-sukuun, muutti vuonna 1833 isänsä kuoltua 14-vuotiaana Suomeen enonsa luokse. Hänet naturalisoitiin Suomen aateliin vuonna 1864 ja Edelfelt-suku esiteltiin Suomen ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 237. Vaakunaselitykseen pujahti tuolloin pieni virhe, jonka vuoksi suvun suomalainen haara käytti aluksi erilaista aatelisvaakunaa kuin ruotsalainen.

title: Schulman (suku)

text:
Everstiluutnantti Otto Schulman introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1634 sukuna numero 176. Suku introdusoitiin Suomen ritarihuoneeseen sen järjestäytyessä vuonna 1818 numerolla 13. Osa suvun suomalaisista jäsenistä on suomentanut nimen muotoon Koulumies.Schulmanien nuorempi suku
Schulmanien suvun nuorempi sukuhaara käyttää nykyään nimeä Koulumies. Sukuhaara sai alkunsa Otto Christopherin pojan Gustaf Robertin nuoremmasta pojasta. Tämän sukuhaaran huomattavia jäseniä ovat:

title: Tawast

text: Nykyinen Tawast-suku polveutuu 1500-luvun puolivälissä Lempäälän Hietaniemen tilan omistaneesta Henrik Jönsinpojasta, jonka suku vaikutti porvareina Turussa. Vuonna 1765 Ruotsin aateliin hyväksyttiin tähän sukuun kuulunut luutnantti Carl Johan Tawast sisaruksineen ja he saivat käyttöönsä aiemmin sammuneen Tawast-suvun nimen ja numeron 64, sillä heidän virheellisesti oletettiin kuuluneen siihen. Samaten hyväksyttiin myös Kerimäen Hannolanpellosta olleen vääpeli Christoffer Tawastin (k. 1742) jälkeläiset, joiden katsotaan olleen edellisten kanssa samaa sukua. Suomen ritarihuoneen järjestäytymisen yhteydessä 1818 tämä uusi Tawastin suku liitettiin Suomen aateliin aatelisena sukuna numero 3. Sukuun kuulunut kenraali Johan Henrik Tawast korotettiin Ruotsissa vuonna 1802 vapaaherraksi ja 1818 kreiviksi, mutta koko turkulainen sukuhaara sammui hänen kuollessaan Ruotsissa vuonna 1841. Suku jatkui kuitenkin vielä kerimäkeläisestä haarasta, johon nykyään Suomessa elävät Tawastit kuuluvat. Sen uusia sukuhaaroja on liitetty Suomen ritarihuoneelle vielä 1900-luvun jälkipuoliskon aikana.

title: Rosenlew (suku)

text: Suku on alkujaan lähtöisin Saksasta ja polveutuu Mecklenburgin aateliin kuuluneesta Vanzelow-suvusta. Suvun kantaisä on Hämeen jalkaväkirykmentin majurina toiminut Ertman von Schow (1623–1690), joka tuli Ruotsin armeijan palvelukseen kolmikymmenvuotisen sodan aikana vuonna 1639. Hän sai 1652 itselleen läänityksen Sauvon Pataisten kylästä. Hänet aateloitiin Ruotsissa vuonna 1682, jolloin hän otti nimen "Rosenlew", ja samana vuonna hänen sukunsa merkittiin Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1009. Suomen ritarihuoneen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 Rosenlewin suku merkittiin sinne aatelisena sukuna numero 75. Sukua ei ole elänyt Ruotsissa vuoden 1809 jälkeen. Tosin vuonna 1951 eräs Suomesta muuttanut jäsen sai edustusoikeuden Ruotsin ritarihuoneella, mutta tämä sukuhaara sammui mieslinjalta 1983.


query: Milloin Henri Charrièren kuoli?

title: Henri Charrière

text: Ranskan hallitus armahti Charrièren vuonna 1970 Legrandin murhasyytteistä, ja Charrière sai palata Pariisiin markkinoimaan kirjaansa. Charrière kuoli kurkkusyöpään vuonna 1973.[1]

title: Piispa Henrik

text: Vaikka Henrikin pyhimyskultti alkoi ilmeisesti kuninkaallisesta aloitteesta, kesti yli vuosisadan ennen kuin kultti levisi Turun hiippakunnan ulkopuolelle. Esimerkiksi vielä vuonna 1344 Uppsalan tuomiokirkossa ei ollut piispa Henrikin reliikkejä, eikä näin ollen kulttiakaan. Henrikin kultti keskittyikin koko 1300-luvun Turun hiippakuntaan. Vadstenan luostarilla Linköpingin lähellä vaikuttaa olleen tärkeä osa Henrikin kultin levittämisessä muualle Ruotsin valtakuntaan 1400-luvun alussa. Henrik ei milloinkaan saanut Uppsalan arkkihiippakunnassa korkeinta "totum duplex" -juhlan asemaa, joka hänellä oli Turun hiippakunnassa.

title: Ranskan Guayana

text: Ranskan Guayanaan kuljetettiin vuosina 1852–1953 yli 70 000 vankia. Mannermaalla ja Salutsaarilla oli useita rangaistuslaitoksia. Pirunsaarelle vietiin poliittisia vankeja, ja siellä oli vankeudessa muun muassa ranskalainen upseeri Alfred Dreyfus, joka tuomittiin syyttömänä poliittisin perustein 1800-luvulla maanpetoksesta. Henri Charrièren kirja "Vanki nimeltä Papillon" ja siitä tehty elokuva toivat rangaistuslaitoksen yleisesti tunnetuksi.

title: Henri Charrière

text: Papillonin julkaisun jälkeen on esitetty useita epäilyksiä siitä, että jotkin romaanissa kuvatut tapahtumat ovat keksittyjä tai tapahtuivat muille vangeille kuin Charrièrelle itselleen.[2] Muun muassa Georges Ménager ja Gérard de Villiers ovat kirjoissaan kyseenalaistaneet Charrièren tarinan joitain osia. Esimerkiksi Charrièren väitetystä olosta Pirunsaarella ei löydy merkintöjä ranskalaisten arkistoissa. Vuonna 2005 silloin 104-vuotias ranskalainen Charles Brunier väitti olevansa oikea Papillon. Hän oli vankina samassa paikassa samaan aikaan kuin Charrière, ja myös hänellä oli perhostatuointi.[1]

title: Vanki nimeltä Papillon

text: Kirjan nimi tulee Charrièren rintaan tatuoidusta perhosesta (), joka oli kirjoittajan lempinimi ja kirjan nimihenkilö. Kirja oli heti ilmestyessään maailmanlaajuinen menestys. Papillonin pohjalta tehtiin 1973 samanniminen elokuva, jossa pääosissa näyttelivät Steve McQueen ja Dustin Hoffman. Charrière toimi asiantuntija-avustajana aidoilla tapahtumapaikoilla Ranskan Guayanassa.

title: Henri Charrière

text: Charrière julkaisi vuonna 1969 omaelämäkerrallisen menestysromaanin Vanki nimeltä Papillon. Nimi Papillon (suom. 'perhonen') tuli perhostatuoinnista Charrièren rinnassa.[1] Kirjassa käydään läpi vankien ankara kohtelu, lukuisat paot, pakoyritykset, seikkailut ja kiinnijäämiset alkaen vangitsemisesta 1931 päättyen viimeiseen pakoon Venezuelaan. Myöhemmin Charrière kirjoitti menestysteokselleen jatko-osan nimeltä Banco. Siinä hän kertoo pakojen jälkeisestä elämästään Etelä-Amerikassa. Kirja valottaa myös Charrièren nuoruutta Ranskassa.

title: Henrik II (Englanti)

text: Huhtikuussa 1173 Henrikin pojat Henrik Nuori, Rikhard ja Gottfried nousivat isäänsä vastaan kapinassa, joka kesti puolitoista vuotta ja päättyi poikien antautumiseen. Juhana, pojista nuorin, oli tuolloin vasta noin kymmenvuotias. Kun Henrik Nuori kuoli 1183, Juhana oli Henrik II:n suosikki kruununperijäksi, Rikhard oli taas äitinsä Eleanooran vaihtoehto. Gottfried kuoli jouduttuaan hevosen tallomaksi vuonna 1186. Rikhard Leijonamieli löi lopulta Ranskan kuninkaan Filip II:n avustuksella Henrikin 4. heinäkuuta 1189. Henrik kuoli Chinonin linnassa 6. heinäkuuta 1189, ja hänet haudattiin Fontevraudin apottiluostariin. Historioitsija Giraldus Cambrensiksen mukaan kuolinvuoteella Henrikin viimeiset sanat olivat alas, the shame for a king to be thus overcome! alas, the shame! ("voi, häpeä näin voitetulle kuninkaalle! voi, häpeä!").[3]

title: Papillon (elokuva)

text: Papillon on Franklin J. Schaffnerin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva, joka pohjautuu ranskalaisen Henri Charrièren omaelämäkerralliseen teokseen "Vanki nimeltä Papillon" (1970).

title: Henri Charrière

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Charriere, Henri| title = Vanki nimeltä Papillon| others = Translated by Brotherus, Matti| publisher = Otava| year = 1992| version = 10.–11. painos 2004| isbn = 951-11248-7-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Charriere, Henri| title = Banco!: kaikki pelissä| others = Translated by Santavuori, Vesa| publisher = Otava| year = | isbn = 951-10080-7-2}}

title: Pirunsaari

text: Pirunsaarelle lähetettiin pääasiassa poliittisia vankeja. Saarelle tuomittujen vankien joukossa ovat olleet muun muassa syyttömänä maanpetturiksi tuomittu Alfred Dreyfus ja oman väitteensä mukaan Henri Charrière, joka kirjoitti kokemuksistaan omaelämänkertaisen romaanin Vanki nimeltä Papillon. Ranskan viranomaiset ovat julkistaneet vankisiirtokunnan rekistereitä, jotka osoittavat, että Charrière ei ollut koskaan saarella, vaan pakeni mantereella olleesta leiristä.

title: Henri Lloyd

text: Henri Lloydin mallistoihin kuuluu nykyisin sekä miesten että naisten ulkoiluvaatteita sekä jalkineita. Henri Strzelecki sai Brittiläisen imperiumin ritarikunnan MBE-arvonimen vuonna 1985 ja kuoli 2012.

title: Louis Delga

text: Hänet tuomittiin viideksitoista vuodeksi vankeuteen petoksesta ja väärennöksesta. Hän ystävystyi vankilassa ollessaan Henri Charrièren (tunnetaan myös nimellä "Papillon").

title: Henri Evenepoel

text: Henri-Jacques-Edouard Evenepoel (2. lokakuuta 1872 Nizza – 27. joulukuuta 1899 Pariisi) oli belgialainen taidemaalari.Lisäksi hän oli kuvittaja, graafikko ja julistetaiteilija. Häntä pidetään Belgian nykytaiteen uranuurtajana. Hän kuoli yllättäen lavantautiin 27-vuotiaana.

title: Henri Charrière

text: Luokka:Ranskalaiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1906 syntyneet Luokka:Vuonna 1973 kuolleet

title: Louis Delga

text: Delga ja Charrière olivat molemmat mukana Papillon-elokuvassa, jossa Delgaa esitti Dustin Hoffman, ja Charrièrea Steve McQueen, jossa heidän seikkailunsa olivat vahvasti dramatisoituja.

title: Vanki nimeltä Papillon

text: Charrière kävi kahdesti Pariisissa ennen kirjan julkaisua. Charrière ja Castelnau vannoivat, että kirjan tapahtumat olivat muistista kirjoitettuja ja tosia, lukuun ottamatta joitakin vuosikymmenten aikana unohtuneita yksityiskohtia. On kuitenkin hyvin luultavaa, että Charrière yhdisteli kirjassaan tarinoita ja anekdootteja, jotka hän oli kuullut muilta vangeilta tai lukenut aiemmin ilmestyneistä vankilakronikoista, mahdollisesti René Belbenoit'n 1938 ilmestyneestä kirjasta "Dry Guillotine", jossa kuvataan samankaltaisia sattumuksia ja pakomatkoja . Eräs "Charles Brunier", joka oli karkotettuna Ranskan Guayanassa samaan aikaan Charrièren kanssa, väitti myöhemmin olevansa kirjan nimihenkilön esikuva ja "oikea Papillon".

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Pyhän Henrikin sarkofagi

text: Pyhän Henrikin sarkofagi on Nousiaisten kirkkoon sijoitettu piispa Henrikin kenotafi eli muistoarkku. Maunu Tavastin lahjoittama arkku on valmistettu noin vuosina 1415–1420. Piispa Henrikin jäännöksiä siinä ei ole milloinkaan säilytetty.

title: Henri Charrière

text: Charrière teki seuraavien 11 vuoden aikana noin kahdeksan pakoyritystä. Hänet siirrettiin Pirunsaarelle, josta pakenemista pidettiin mahdottomana. Charrière kuitenkin pakeni saarelta vuonna 1944 lautalla ja rantautui Guyanan rannikolle. Siellä häntä pidettiin vankina vuoden ajan, minkä jälkeen hänet vapautettiin ja hän sai maan kansalaisuuden. Hän muutti Venezuelaan, missä hän työskenteli muun muassa kullankaivajana, öljynetsijänä ja helmikauppiaana, kunnes muutti Caracasiin, meni naimisiin ja avasi menestyksekkään ravintolan.[1]

title: Henri Charrière

text: Charrière jäi orvoksi kymmenvuotiaana. Hän värväytyi teini-ikäisenä Ranskan laivastoon kahdeksi vuodeksi. Palattuaan Pariisiin hänestä tuli ammattirikollinen: pikkuvaras ja kassakaappirosvo, joidenkin lähteiden mukaan myös parittaja.[1]

title: Vanki nimeltä Papillon

text: Vanki nimeltä Papillon ("Papillon") on Henri Charrièren ranskaksi kirjoittama osittain omaelämäkerrallinen romaani, jonka kustansi Robert Laffont 1969 Ranskassa. Kirjan suomensi alkukielestä Matti Brotherus ja julkaisi Suomessa Otava vuonna 1970. Englanniksi kirjan käänsi ranskasta Patrick O'Brian samana vuonna.

title: Henri Charrière

text: Charrière ystävystyi St. Laurentissa kahden vangin kanssa, ja kolmikko pakeni marraskuussa 1933 pienellä veneellä. Noin kolmentuhannen kilometrin ja viiden viikon purjehduksen jälkeen vene haaksirikkoutui Kolumbian rannikolla. Miehet vangittiin, mutta Charrière pääsi pakoon myrskyssä. Charrière kertoi eläneensä sen jälkeen viidakossa alkuasukkaiden kanssa. Hänet pidätettiin heti kun hän palasi ihmisten ilmoille, ja hänet tuomittiin kahdeksi vuodeksi eristysselliin.[1]

title: Henri Sanson

text: Henri-Clement Sanson oli tämän kuuluisan pyövelisuvun viimeinen jäsen. Koska pyövelien oli käytännössä mahdotonta päästä naimisiin muiden kuin saman ammatin harjoittajien tyttärien kanssa, eikä yhtään sellaista enää löytynyt, hän kuoli naimattomana ja lapsettomana.

title: Vanki nimeltä Papillon

text: Henri Charrière päätti kirjoittaa kirjan seikkailuistaan ja pakomatkoistaan Etelä-Amerikassa luettuaan Albertine Sarrazinin kirjan "l'Astragale" ("Karkulainen", Otava 1968), jota hän piti "melko hyvänä", mutta jatkoi, että "kolmenkymmenen vuoden kokemuksellani pakomatkoista myyn varmasti kolminkertaisen määrän kirjaani" . Charrière osti Caracasin kirjakaupasta ensin kaksi kierreselkäistä kouluvihkoa, jotka täytti kahdessa päivässä. Muutaman kuukauden kuluessa hän kirjoitti vielä 11 vihkoa. Tästä tulee kirjan muoto: luvut on jaoteltu 13 vihkoon, joissa kronologisesti seurataan Papillonin edesottamuksia vuoroin vankeudessa, vuoroin pakomatkalla.

title: Henri Coandă

text: Coandă kuoli Bukarestissa 25. marraskuuta 1972. Bukarestin lentoasema on nimetty hänen mukaansa Henri Coandăn kansainväliseksi lentoasemaksi.

title: Henri Charrière

text: Henri Charrière () oli ranskalainen ammattirikollinen ja kirjailija, joka tuli kuuluisaksi omaelämäkerrastaan Vanki nimeltä Papillon (1969). Kirjassa hän kertoo Ranskan Guayanassa suorittamastaan elinkautisesta pakkotyörangaistuksesta ja paostaan.

title: Henri Charrière

text: Charrière pidätettiin vuonna 1932 Roland Legrand -nimisen gangsterin taposta. Charrière vakuutti syyttömyyttään, mutta hänet tuomittiin kymmeneksi vuodeksi pakkotyöhön St. Laurent du Maronin rangaistussiirtolaan Ranskan Guayanaan. Hänet lähetettiin kärsimään rangaistustaan vuonna 1933.[1]

title: Vanki nimeltä Papillon

text: Henri Charrière ehti kirjoittaa Papillonille jatko-osan, joka julkaistiin Suomessa 1973 nimellä "Banco! – kaikki pelissä". Kirjan suomensi Vesa Santavuori.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.

title: Henri Charrière

text: Samana vuonna kun Charrière kuoli sai ensi-iltansa hänen romaanistaan tehty elokuva Papillon, jossa Charrièrea esittää Steve McQueen ja hänen vankitoveriaan Louis Delgaa Dustin Hoffman. Vuonna 2017 julkaistussa elokuvassa Charrièrea esittää Charlie Hunnam.[1] Charrière itse esitti jalokivivarasta elokuvassa The Butterfly Affair (1971).


query: Missä Aachen sijaitsee?

title: Aachen

text: Aachen sijaitsee noin 70 kilometriä Kölnistä länteen ja noin 30 kilometriä Maastrichtista itään. Belgian puolella lähin iso kaupunki on Liège (Lüttich). Aachen sijaitsee Maas-joen valuma-alueella. Kaupunki on osin kukkuloiden ympäröimä. Lähimpänä keskustaa on Lousbergin kukkula, suosittu virkistysalue. Kaupungin etelälaidalla on laaja kaupungin omistama metsäalue (Aachener Wald). Siitä etelään päin maisema alkaa vaihettua Eifelvuoristoksi.

title: Einhard

text: Einhard oli kotoisin frankkien valtakunnan itäosista, Main-joen läheltä. Hän opiskeli Fuldassa. Luostarissa on säilynyt kaksi Einhardin kirjoittamaa käsikirjoitusta vuosilta 788 ja 791. Pian vuoden 791 jälkeen apotti Baugolf lähetti Einhardin Kaarle Suuren hovikouluun Aacheniin, ja sitä kautta Einhard tutustui keisariin sekä tämän poikiin. Kaarle kokosi ympärilleen oppineita miehiä northumbrialaisen Alkuinin johdolla. Einhard oli myös tunnettu arkkitehtina ja rakennutti mm. Aachenin tuomiokirkon sekä palatseja Aacheniin ja Ingelheimiin.

title: Aachenin kaupunkialue

text: Aachenin kaupunkialue () on piirikunta Kölnin hallintopiirissä Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Alue jakaantuu kahdeksaan kaupunkiin ja kahteen kuntaan.

title: Aachen

text: Vuosittain helatorstaisin Aachenin kaupunki myöntää arvostetun Karlspreis-palkinnon henkilölle, joka on vaikuttanut myönteisesti Euroopan idean ja rauhan edistämiseen.

title: Ruitzhof

text: Ruitzhof on Saksan eksklaavi Belgiassa. Ruitzhof sijaitsee Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Aachenin piirikunnassa ja on osa Monschaun kaupunkia. Etelässä eksklaavia rajaa Belgian lisäksi Schwarzbach-joki. Myös Rur-joki virtaa alueella.

title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen koostuu yhdeksästä tiedekunnasta:RWTH Aachen on levittäytynyt lukuisiin eri rakennuksiin keskustan länsipuolelle ja on näkyvä osa Aachenia. Yksi rakennuksista on lääketieteellisen tiedekunnan futuristinen päärakennus Klinikum, joka on Manner-Euroopan suurin yhtenäinen sairaalarakennus ja toimii Aachenin pääsairaalana.

title: Roetgen

text: Roetgenin naapurikunnat ja -kaupungit ovat Aachen luoteessa, Stolberg koillisessa, Simmerath kaakossa sekä Belgialle kuuluvat Eupen ja Raeren lounaassa. Roetgenista on matkaa Simmerathiin noin 10 kilometriä, Monschauhun 15 km ja Aacheniin 17 km. Lähimmät lentokentät sijaitsevat noin 60 km:n päässä Liègessä ja Alankomaiden Maastrichtissa sekä noin 90 km:n päässä sijaitsee Kölnin–Bonnin lentoasema.

title: Aachen

text: Aachenissa ilmestyy kaksi sanomalehteä, Aachener Nachrichten ja Aachener Zeitung. Kaupungissa on vakuutusyhtiö Aachener und Münchener Versicherungin isot toimitilat.

title: Aachen

text: Aachenissa tehdään perinteisiä piparkakkuja, Aachener Printen, jotka on legendan mukaan kehitetty pyhiinvaeltajien evääksi. Piparkakut ovat yleensä neliömäisiä ja koristeltu sulamattomalla ruskealla sokerilla ja maustettu tyypillisellä mausteseoksellaan.[5]

title: Aachenin konferenssi

text: Aachenin konferenssi oli Aachenissa (tuolloin Aix-la-Chapelle) 1. lokakuuta – 15. marraskuuta 1818 järjestetty Euroopan asioita käsitellyt konferenssi, johon osallistuivat Iso-Britannia, Itävalta, Preussi, Ranska ja Venäjä. Aachenissa päätettiin lopettaa vuodesta 1814 jatkunut Ranskan miehitys ja ottaa Napoleonin sotien jälkeen valvonnan alla ollut Ranska mukaan suurvaltojen tulevaan yhteistyöhön. Kyseessä oli ensimmäinen Wienin kongressia seuranneista neljästä kansainvälisestä konferenssista; seuraava oli Troppaun konferenssi vuonna 1820.

title: Aachen

text: Jalkapalloseura Alemannia Aachen pelasi kaudella 2006–2007 Saksan 1. Bundesliigassa, mutta putosi kaudeksi 2007–2008 takaisin 2. Bundesliigaan.

title: Aachenin taistelu

text: Aachenin taistelu oli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain joukkojen suorittama hyökkäys Saksan maaperälle. Taistelu käytiin Aachenin kaupungin tienoilla ja se alkoi 2. lokakuuta 1944. Taistelu päättyi 21. lokakuuta yhdysvaltalaisjoukkojen voittoon ja saksalaisten antautumiseen kaupungissa. Taistelu kuitenkin hidasti merkittävästi liittoutuneiden etenemistä saksan maaperällä. Aachen oli sodan aikana ensimmäinen liittoutuneiden valtaama kaupunki Saksassa.

title: Kaarle Suuren palkinto

text: Kaarle Suuren palkinto (saks. "Internationaler Karlspreis der Stadt Aachen" vuodesta 1988 "Internationaler Karlspreis zu Aachen") on saksalaisen Aachenin kaupungin myöntämä arvostettu eurooppalainen palkinto. Se on jaettu vuodesta 1950 alkaen vuosittain henkilölle, joka on vaikuttanut myönteisesti Euroopan idean ja rauhan edistämiseen. Palkinto myönnetään Kaarle Suuren muistoksi, joka hallitsi Aachenista käsin ja on sinne myös haudattu. Palkinto myönnetään helatorstaisin Aachenin kaupungintalolla.

title: Aachen

text: Aachen on pitkään ollut kuuluisa kylpyläkaupunki.[4] Se tunnettiin jo roomalaisajalla lämpimistä rikkilähteistään.[2] Kaupunki sijaitsee keskeisellä risteyspaikalla Euroopassa, alueella, jossa on keskiajasta lähtien ollut Euroopan tihein asutus. Tämä on tuonut kaupunkiin paljon vaikutteita ja merkkihenkilöitä. Kaarle Suuri viihtyi Aachenissa ja hänen kerrotaan muun muassa metsästäneen mielellään alueella. Hän myös kuoli kaupungissa, ja hänen hautansa on kaupungin tuomiokirkossa. Keskiajalla Aachen oli Saksan kuninkaiden kruunauskaupunki.[4] Viimeinen kuningas, Ferdinand I, kruunattiin vuonna 1531. Kaupungin raatihuoneessa (Rathaus) on kruunaussali (Krönungssaal), jossa on arvokkaita tuosta ajasta tehtyjä maalauksia. Kaupunki toimi Itävallan perimyssodan päättäneen Aachenin rauhan neuvottelu- ja allekirjoituspaikkana 1748. Aachenissa oli aikanaan kaksi muuria, jotka purettiin Napoleon Bonaparten käskystä tämän valtakaudella. Ulommasta muurista on jäljellä portit Ponttor ja Marschiertor. Kummastakin muurista muistuttavat kehätiet, jotka ilmeisesti rakennettiin muurien ulkopuolella olleelle suojavyöhykkeelle, jossa ei ollut rakennuksia.

title: Rückschlag

text: Rückschlag on Saksan eksklaavi Belgiassa. Rückschlag sijaitsee Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Aachenin piirikunnassa ja on osa Monschaun kaupunkia. Pinta-alaa eksklaavilla on noin 1,5 hehtaaria ja on näin ollen pienin Saksan kuudesta eksklaavista.

title: Aachen

text: RWTH Aachen (Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen) on teknillinen yliopisto Aachenissa. Se on merkittävä ja arvostettu oppilaitos, joka tunnetaan kaikkialla Saksassa ja osin muuallakin Euroopassa. Kouluun kuuluu yhteensä yhdeksän tiedekuntaa, joista mainittakoon varsinkin konetekniikan, arkkitehtuurin, rakennustekniikan ja lääketieteen tiedekunnat. RWTH on näkyvä osa Aachenia. Se on levittäytynyt lukuisiin eri rakennuksiin keskustan länsipuolelle. Niiden joukossa on lääketieteellisen tiedekunnan päärakennus Klinikum. Se on valtava ja futuristinen rakennus, joka toimii Aachenin pääsairaalana.

title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen perustettiin vuonna 1870 nimellä "Königlich Rheinish-Westphälische Polytechnische Schule zu Aachen", mutta nimi vaihdettiin jo vuonna 1880 muotoon "Technische Hochschule". Vuonna 1899 RWTH Aachen sai ensimmäisten preussilaisten teknillisten korkeakoulujen joukossa promovointioikeuden, toisin sanoen luvan myöntää tohtorintutkintoja ("Dr.-Ing."). Sana "Königlich" (suom. kuninkaallinen) poistettiin nimestä Saksan keisarikunnan luhistuttua ensimmäisessä maailmansodassa. 1970-luvulla valtaosa saksalaisista teknillisistä korkeakouluista vaihtoi nimensä teknillisiksi yliopistoiksi, mutta RWTH Aachen piti nimensä teknillisenä korkeakouluna.

title: Aachenin rauha

text: Aachenin rauha (, , ) oli Itävallan perimyssodan päättänyt rauhansopimus. Sopimuksen laati neuvosto, joka kokoontui Aacheniin 24. huhtikuuta 1748. Sopimus allekirjoitettiin 18. lokakuuta 1748.

title: Eschweiler

text: Eschweiler on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Aachenin ja Kölnin kaupunkien välissä. Kaupungin läpi virtaa Indejoki. Kaupunki on pinta-alaltaan 76,56 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 55 646. Asukastiheys kaupungissa on 727 as./km². Eschweiler on Aachenin piirikunnan keskuskaupunki. Kaupunki on jaettu 22 eri kaupunginosaan. Eschweilerissä on useita linnoja, golfkenttä ja keinotekoinen Blausteinseen järvi. Kaupungissa järjestetään myös karnevaali.

title: Liège

text: Liège sijaitsee Maas- ja Ourthejokien yhtymäkohdassa, joka on ollut monien kansojen ja kulttuurien kohtauspiste. Kaupungista on 25 kilometriä Alankomaiden Maastrichtiin ja 40 kilometriä Saksan Aacheniin, joka on vanha Kaarle Suuren hallintokaupunki.

title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen (, suomeksi Aachenin reiniläis-westfalenilainen teknillinen korkeakoulu), on teknillinen yliopisto Aachenissa, Saksassa. RWTH Aachen on opiskelijamäärältään Saksan suurin teknillinen yliopisto; syyslukukaudella 2018/2019 opiskelijoita oli noin 45000. Vuonna 2017 RWTH Aachenin vuosibudjetti oli 948 miljoonaa euroa. Se on osa Saksan liittovaltion huippuyliopistoille suunnattua Exzellenzinitiative-hanketta. RWTH Aachenissa on opiskellut tai työskennellyt lukuisia Nobel-voittajia, joista ensimmäisenä Philipp Lenard (fysiikka, 1905) ja uusimpana Thomas Südhof (fysiologia tai lääketiede, 2013), sekä muita merkittäviä tutkijoita, kuten Theodore von Kármán.

title: Hans von Aachen

text: Aachen nimitettiin vuonna 1592 Rudolf II:n hovitaidemaalariksi. Hän kuitenkin muutti Prahaan vasta 1601 ja kuoli siellä 4. maaliskuuta 1615.

title: Alemannia Aachen

text: Alemannia Aachen "(koko nimi: Aachener Turn- und Sportverein Alemannia 1900 e.V.)" on vuonna 1900 perustettu, Aachenista kotoisin oleva jalkapalloseura, joka pelaa Saksan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Regionalliga Westissä. Kaudeksi 2006–2007 joukkue nousi pitkän tauon jälkeen 1. Bundesliigaan mutta putosi kauden päätteeksi jälleen toiselle sarjatasolle sijoituttuaan liigassa 17:nneksi. Edellisen kerran joukkue pelasi 1. Bundesliigassa kaudella 1969–1970. Perinteinen seura nousi joulukuussa 2009 2. Bundesliigan maratontaulukon kärkisijalle. Seuralla on noin 10 000 jäsentä. Edustusjoukkue on toiminut osakeyhtiömuotoisena vuodesta 2006.

title: Düren

text: Düren on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Aachenin ja Kölnin kaupunkien välissä. Kaupungin läpi virtaa joki Rur (Maasin sivujoki). Kaupunki on pinta-alaltaan 85,02 neliökilometrin suuruinen. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 88 789 asukasta, Asukastiheys kaupungissa on 1061 as./km².

title: Aachen

text: Aachenissa järjestetään vuosittain CHIO-esteratsastuskilpailut (sanoista Concours Hippique International Officiel). Kisoihin osallistuu ratsastajia ja hevosia eri puolilta maailmaa. Kisat ovatkin osaltaan lisänneet Aachenin näkyvyyttä ja tunnettuutta. Ne televisioidaan ainakin Saksan kansallisella WDR-kanavalla ja lisäksi useilla ulkomaisilla kanavilla.

title: Aachen

text: Toisessa maailmansodassa Aachenia pommitettiin muiden saksalaiskaupunkien tapaan melko raskaasti. Kaupunkikuvassa tästä kertoo useat uudehkot rakennukset, joskin vähemmän kuin Kölnissä. Aachen oli myös ensimmäinen länsiliittoutuneiden valloittama saksalainen kaupunki.

title: Hans von Aachen

text: Hans von Aachen (1552 – 4. maaliskuuta 1615) oli saksalainen taidemaalari.

title: Breinigerberg

text: Breinigerberg on kylä ja kaupunginosa Stolbergin kaupungissa. Siellä on noin 971 asukasta ja se sijaitsee Saksan länsiosassa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa. Se kuuluu Nordrhein-Westfalenin osavaltioon. Se sijaitsee Aachenin, Eschweilerin ja Kölnin kaupunkien välissä.

title: Aachenin tuomiokirkko

text: Aachenin tuomiokirkko eli Aachenin katedraali () on Saksan Aachenissa sijaitseva Pohjois-Euroopan vanhin katedraali. Kaarle Suuri rakennutti itselleen Aacheniin palatsin ja siihen Einhardin johdolla suuren kappelin, joka on karolingisen arkkitehtuurin tunnetuin muistomerkki. Palatsista on jäljellä vain tämä kappeli, josta tuli myöhemmin tuomiokirkko. Rakennustyöt alkoivat 786. Kaarle Suuri kuoli 814 ja hänet haudattiin omaan kirkkoonsa.

title: Aachen

text: Aachen [ˈaːxən] (; ) on noin 260 000 asukkaan[1] kaupunki Saksan länsiosassa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa. Se kuuluu Nordrhein-Westfalenin osavaltioon.[2]


query: Kuka keksi vuorokauden yksikön?

title: Aika

text: Vuosi, Kuun vaiheisiin perustuva kuukausi sekä vuorokausi on tunnettu aikayksikköinä jo kauan. Muut aikayksiköt perustuvat sopimukseen. Eri kulttuureissa on ollut omat viikkonsa, joiden pituus vaihteli viidestä kymmeneen päivään.[5] Babylonialaiset jakoivat vuorokauden 12 osaan mutta egyptiläiset ja kiinalaiset jakoivat 12 osaan vain päivän. Kun egyptiläiset ryhtyivät pitämään aikaa myös yöllä, heidän vuorokauteensa tuli yhteensä 24 tuntia, minkä tavan myös babylonialaiset ottivat käyttöön. Tunnit olivat tuolloin vielä eripituisia päivän valoisan ajan pituudesta riippuen. Vakiomittaisiin tunteihin siirryttiin vasta 1300–1400-luvuilla. Minuutteja ja sekunteja opittiin mittaamaan kelloilla 1600-luvulla. Niitä oli käytetty jo paljon aikaisemmin tähtitieteessä, mihin niiden kantaluku 60 oli otettu babylonialaisilta. Sekuntia lyhyemmistä ajoista alettiin käyttää sekunnin desimaaliosia.[6]

title: Evangelista Torricelli

text: Galileon kuoleman jälkeen Torricelli nimitettiin matematiikan professoriksi Firenzen akatemiaan. Vuonna 1643 hän keksi kokeen, jossa saatiin aikaan tyhjiö. Hän täytti pitkän, toisesta päästä umpinaisen lasiputken elohopealla ja työnsi sen alassuin elohopealla täytettyyn altaaseen. Tällöin osa putkessa olleesta elohopeasta siirtyi altaaseen siten, että sen pinta putkessa oli 76 cm korkeammalla kuin altaaseen. Putken yläosaan oli täten muodostunut tyhjiö, ja tällaista laitetta, ensimmäistä ilmapuntaria, voitiin käyttää myös ilmanpaineen mittaamiseen. Paineen yksikkö torr on nimetty hänen mukaansa.

title: Vuorokausi

text: Vuorokausi on ajanlaskun yksikkö, joka perustuu Maan pyörähdysaikaan akselinsa ympäri. Päivän ja yön vuorottelu tekee vuorokaudesta keskeisen tavan jaksottaa jokapäiväistä elämää. Vuorokausi jakautuu 24 tuntiin, niistä jokainen 60 minuuttiin ja kukin minuutti 60 sekuntiin. Vuorokauden lyhenne on suomen kielessä vrk. Kansainvälisesti käytetään tunnusta d (, ).

title: Operaatio Calendar

text: Sisiliaan sijoitettujen Saksan 2. ilma-armeijan () yksiköt seurasi tutkalla Maltalle saapuvia lentokoneita, ja sen koneet pommittivat saarta puolitoista tuntia ensimmäisen koneen laskeutumisen jälkeen. Kolmen vuorokauden aikana lähes 500 tonnia pommeja pudotettiin Luqan ja Ta’ Qalin lentokentille, ja kenraali Dobbie ilmoitti 23. huhtikuuta 17 lentokoneen tuhoutuneen ja 29 vaurioituneen ilmahyökkäyksissä. Monien lisäksi tuhoutuneen ilmataisteluissa ja palveluskelpoisten koneiden lukumäärän palanneen kuuteen.

title: Hangon Keksi

text: Hangon Keksi käytti pyöreissä kekseissä, niiden pakkauksissa ja mainonnassaan liikemerkkinä hymyilevää pyöreää kuu-ukkoa. Tästä syntyi iloiselta näyttävästä ihmisestä käytetty sanonta ”hymyilee kuin Hangon Keksi”.

title: Keksi

text: Keksi (< < ) on pieni, kuiva ja kevyt leivonnainen, joka pikkuleivästä poiketen yleensä valmistetaan tehdasmaisesti. Yleensä keksejä nautitaan välipalaksi, jälkiruoaksi tai kahvin tai teen kanssa. Keksit voivat olla myös "täytekeksejä", joiden sisällä on täytettä, kuten marmeladia tai suklaata. Makeiden keksien ohella suosittuja ovat suolaiset keksit, kuten cream crackers -tyyppiset voileipäkeksit tai TUC- ja Ritz-tyyppiset suolakeksit.

title: Empire Earth II

text: Edeltäjäänsä "Empire Earthiin" verrattuna peliin on lisätty useita uusia ominaisuuksia, joilla voi vaikuttaa pelin kulkuun huomattavasti. Vuorokauden ja säätilan vaihtelut vaikuttavat yksiköiden nopeuteen sekä sodankäyntiin yleisesti. Säätilat on mahdollista poistaa käytöstä ennen pelin alkua. Sotastrategiakartan avulla voi luoda omia sotasuunnitelmia, jotka helpottavat sodankäyntiä eniten vaikeimmilla vaikeusasteilla. Citizen Managerilla voi yhden kartan avulla ohjailla kansalaisia tekemään eri tehtäviä, kuten rakentamaan uusia ja korjaamaan vanhoja rakennuksia tai ujuttamaan kansalaiset keräämään luonnonvaroja.

title: Metrijärjestelmä

text: Roomalainen mittajärjestelmä oli aikoinaan käytössä laajalti Euroopassa, mutta aikojen kuluessa sitäkin muutettiin eri maissa eri tavoin. Roomalaiset jakoivat jalan 12 tuumaan[1] ja naula (libra) -nimisen painoyksikön 12 unciae-yksikköön. Kun mittayksiköiden alalla pääsi Rooman valtakunnan hajoamisen jälkeen vallalle suuri sekaannus, Kaarle Suuri yritti, joskin huonolla menestyksellä, yhtenäistää mittajärjestelmän. Laajeneva kaupankäynti pakotti kuitenkin vähitellen yhtenäistämään mittoja. Englannissa saatiinkin jo 1200-luvulla aikaan valtakunnallisesti yhtenäinen, joskin monimutkainen yksikköjärjestelmä.[1] Sitä vastoin esimerkiksi Ranskassa oli vielä 1700-luvulla eri paikkakunnilla käytössä eri mittayksiköt. Kaikkiaan eri puolilla Ranskaa oli käytössä jopa 250000 eri suuruista mittayksikköä.[1] Ainoastaan ajan yksiköt, vuorokauden murto-osina määritellyt tunti, minuutti ja sekunti, sekä kulmayksiköt olivat samat kaikkialla Euroopassa.

title: Kreatiini

text: Kreatiinin kulutus on tyypillisesti noin 2 grammaa päivässä, mutta urheilijoilla kulutus voi olla suurempi, noin 3–4 grammaa päivässä. Kreatiinin synteesissä, joka tapahtuu maksassa, haimassa ja munuaisissa, pystytään tuottamaan noin 1 gramma kreatiinia vuorokaudessa. Monipuolisesta ravinnosta saadaan lisäksi noin 1 gramma vuorokaudessa. Kreatiinivarastot hajoavat tasaisesti noin 2 grammaa vuorokaudessa, jonka jälkeen hajonnut kreatiini poistuu virtsan mukana. Lisäravinteena otetun kreatiinin tyypillinen annostus on 5 grammaa vuorokaudessa. Eurooppalaisten suositusten mukaan kreatiinia suositetaan nautittavan enintään 3 grammaa vuorokaudessa. Ylimääräinen kreatiini saattaa erittyessään rasittaa munuaisia.

title: Operaatio Napakettu

text: 169. divisioonan ja taisteluryhmä Nordin komentajana oli ratsuväenkenraali Hans Feige. Taisteluryhmä Nord ei ollut divisioonan vahvuinen, kolmesta rykmentistä koottu sotatoimiyhtymä, vaan ainoastaan kahden rykmentin vahvuinen pääasiassa sotapoliisivoimista koottu ja keski-iältään yli 30-vuotias osasto, jota komensi SS-Brigadeführer Karl-Maria Demelhuber, joka uskoi yksiköstä muodostuvan kolmessa kuukaudessa taisteluosaston. Yksikkö oli joutunut siirtymään Rovaniemeltä raja-alueelle kolmessa vuorokaudessa. 169. divisoonaa komensi kenraaliluutnantti Kurt Dittmar.

title: Vuosi

text: Tähtitieteessä vuodelle on muutamia hiukan toisistaan poikkeavia määritelmiä, kuten "sideerinen", "anomalistinen" ja "trooppinen vuosi". Mikään niistä ei ole vuorokauden kokonainen monikerta, mikä hankaloittaa vuoden käyttöä ajanlaskun yksikkönä. Tämän vuoksi on historian aikana luotu monenlaisia kalentereita, joissa vuoteen sisältyy vaihteleva määrä päiviä ja kuukausia.

title: Paperikone

text: Paperikoneet ovat suuria, paperitehtaiden monimutkaisia yksiköitä, jotka tuottavat paperia. Ensimmäisen paperikoneen keksi vuonna 1799 ranskalainen Nicolas Louis Robert. Sen leveys oli 60 cm ja ajonopeus 9 m/min. Toinen varhainen paperikone oli Fourdrinierin veljesten ja John Gamblen Englannissa vuonna 1807 patentoima jatkuvatoiminen tasoviiraa käyttävä paperikone.

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Kokonaistypen pitoisuus mitataan yleisesti Kjeldahl–menetelmällä, joka on tarkka ja hieman hidas suorittaa. Menetelmän keksi Johan Kjeldahl vuonna 1883. Aluksi vesinäytteen hiilipitoinen aines poltetaan rikkihapolla hiilidioksidiksi, joka haihtuu pois liuoksesta. Samalla orgaanisen aineksen typpi muuttuu ammoniumsulfaatiksi. Myös nitriitit ja nitraatit pelkistetään Dewardin reagenssillä ammoniumyhdisteeksi. Tämän jälkeen seos höyrytislataan ja typpi mitataan titraamalla. Määrityt tulokset muunnetaan yksiköiksi µg/l.

title: Bioniikka

text: Bioniikka (myös biomimetiikka, bioinspiraatio ja biognosis; sivuaa myös bionisen luovuussuunnittelun käsitettä) on biologisten menetelmien ja luonnossa esiintyvien järjestelmien soveltamista tekniikan tutkimukseen ja kehittämiseen. Sanan "bioninen" keksi Jack E. Steele vuonna 1958. Sen alkuperä saattaa olla kreikankielinen sana βίον, "bíon", joka tarkoittaa elämän yksikköä, yhdistettynä päätteeseen -ic, joka viittaa 'kaltaisuuteen', tarkoittaen siis 'elämän kaltaista'. Joidenkin sanakirjojen mukaan sana kuidenkin muodostuu biologian" ja "electroniikan yhdistelmästä.

title: Tauno Tapanainen

text: Tapanainen vapautui Ilmajoelta syyskuun alussa, jonka jälkeen hän palasi palveluspaikkaansa Helsingin Santahaminassa toimivaan Maalentokouluun. Tapanainen kieltäytyi pukeutumasta sotilaspukuun ja osallistumasta minkäänlaiseen palvelukseen, jonka vuoksi sotaoikeus tuomitsi hänet jälleen kuudeksi kuukaudeksi vankilaan. Tällä kertaa Tapanainen passitettiin Helsingin lääninvankilaan, josta hänet kuitenkin tuntemattomasta syystä lähetettiin jo marraskuun alkupäivinä takaisin yksikköönsä Santahaminaan. Siellä Tapanainen joutui kahdesti öisen pahoinpitelyn kohteeksi, jonka jälkeen hän pyysi päästä arestiin päävartioon. Pahoinpitelyyn osallistuneet alikersantit saivat muodolliset viiden vuorokauden arestirangaistukset ja Tapanainen siirrettiin takaisin lääninvankilaan.

title: 10. divisioona (talvisota)

text: 25. joulukuuta 1939 alkaneen hyökkäyksen aikana alueelle uutena yksikkönä saapunut Neuvostoliiton 4. divisioona pyrki Suvannon yli hyökkäämällä päästä suomalaisten puolustuksen selustaan. Suvannon ylimeno onnistuikin joulupäivän aamuna pimeyden ja lumisateen turvin. Suomalaisten vastatoimet alkoivat kuitenkin vaikuttaa nopeasti ja lisäjoukkojen tulon sekä huollon estäminen johtivat parissa vuorokaudessa siihen, että hyökkäys epäonnistui. Aiemmin mainitut divisioonat pysyivät melko passiivisina Taipaleenjoen alueella.

title: John Napier

text: John Napier (1550 – 4. huhtikuuta 1617) oli skotlantilainen matemaatikko ja teologinen kirjailija, joka keksi logaritmin. Matematiikassa Napier muistetaan erityisesti Neperin luvusta, joka on luonnontieteissä paljon käytetyn luonnollisen logaritmin kantaluku. Hänet tunnetaan myös Napierin luiden keksijänä. Napierin mukaan on nimetty muun muassa SI-järjestelmän ulkopuolinen suhteen yksikkö neper (Np) ja Kuun Neper-kraatteri.

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Ammoniakin pitoisuuden mittauksessa käytetään Nesslerin reagenssia (K[HgI]), jonka keksi Julius Nessler. Se sisältää ongelmajätteeksi luokiteltua elohopea(II)jodidia. Vesinäyte saatetaan alkaaliseksi ja siihen lisätään reagenssia. Silloin liuokseen muodostuu vaikealiukoinen aminoelohopeajohdin, jonka sakan väri on kellanruskea. Liuoksen värivoimakkuus on verrannollinen ammoniakkipitoisuuteen, joka halutaan selvittää. Värin määrä tutkitaan spektroskopisesti valon 436 nm aallonpituudella. Tämän jälkeen saatu tulos ilmoitetaan yksiköissä mgNH3-N/l tai μgNH3-N/l. Menetelmän tarkkuus ei alita 0,1 mgNH3-N/l.

title: Sm2

text: Vuoden 2017 kesällä Sm2-junia käytetään viidellä lähiliikennereitillä. Lahden ja Riihimäen välillä, Lahden ja Kouvolan välillä, Kouvolan ja Kotkan sataman välillä, Riihimäen ja Helsingin välillä, ja Riihimäen ja Tampereen välillä. Lahti-Riihimäki, Lahti-Kouvola, Kouvola-Kotkan satama, Riihimäki-Tampere väleillä käytetään yhtä yksikköä ( paitsi 4 kertaa vuorokaudessa kulkevissa Z-junissa Helsingistä Kouvolaan. Näissä 2 tai 3 yksikköä) Riihimäen ja Helsingin välillä käytetään neljää yksikköä.

title: Valtatie 20

text: Valtatie 20:n vilkkaimmat osuudet ovat heti tien alkupäässä Oulussa: Laanilassa ja Hintassa valtatien 4 ja yhdystien 8300 liittymien välillä tietä ajaa lähes 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Hintan ja Korvenkylän välillä keskimääräinen liikennemäärä on noin 15 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Korvenkylän ja Kiimingin kirkonkylän välillä tietä ajaa vielä keskimäärin noin 10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, mutta Kiimingin jälkeen liikenne vähenee oleellisesti: liikennemäärä vaihtelee välillä 1 300–3 900 ajoneuvoa vuorokaudessa, joskin vilkkaimmassa kohdassa Pudasjärven keskustaajaman kohdalla tietä käyttää keskimäärin 8 500 ajoneuvoa vuorokaudessa.

title: Huoltopalvelu

text: Huoltopalvelu (ennen taloushuolto) on yksi armeijan huoltojoukkojen tehtävistä. Huoltopalveluun kuuluu elintarvikkeiden täydennys, vesihuolto, ruoan valmistus ja jakaminen sekä muonituskaluston, vaatetuksen ja majoituskaluston täydentäminen, kunnossapito ja evakuointi. Huoltopalvelu vastaa myös rahaliikenteestä, kenttäpostista sekä kaatuneiden huollosta.Kenttäolosuhteissa huoltopalveluryhmä huoltopalvelu-upseerin/aliupseerin johdolla perustaa muonituspaikan (MP) jossa valmistetaan ruoka. Vääpeli tai huoltopalvelu-upseeri/aliupseeri järjestää ruoan toimittamisen sovittuun paikkaan, josta huollettavat joukkueet sen noutavat. Samalla huolehditaan joukkueen vaatetuksen ja majoitusvälineiden kunnossapidosta ja vaihdosta. Yksikön kirjuri huolehtii kenttäpostin jakamisesta ruoan noudon yhteydessä. Lämmin ateria pyritään toimittamaan kahdesti vuorokaudessa ja kriisitilanteessa taataan yksi lämmin ateria päivässä. Kunkin päivän kuivamuona jaetaan edellisenä päivänä päivällisen yhteydessä. Määrävahvuuksien mukaan yksittäisellä taistelijalla on ruokaa vuorokaudeksi, komppanialla riittää elintarvikkeita kahdeksi vuorokaudeksi ilman huoltoa ja pataljoonalla riittää elintarvikkeita kolmeksi vuorokaudeksi ilman että se saa huoltoa ylempää.

title: Päivystäjä

text: Puolustusvoimissa jokaisella perusyksiköllä on ympärivuorokautinen päivystys. Päivystäjä ja kaksi apupäivystäjää määrätään päiväkäskyssä kullekin vuorokaudelle. Päivystyksen järjestelyssä voi olla komppaniakohtaisia eroja siltä osin, hoitaako kantahenkilökunta päivystyksen virka-aikana ja varusmiehet virka-ajan ulkopuolella, tai hoitavatko varusmiehet päivystyksen ympäri vuorokauden. Päivystäjän asemasta, oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään tarkasti yleisessä palvelusohjesäännössä. Päivystäjän tehtäviin kuuluu mm. huolehtiminen yksikön tilasta sekä varusmies- ja asevahvuudesta.

title: Operaatio Hopeakettu

text: 169. divisioonan ja SS:n taisteluryhmä Nordin komentajana oli ratsuväenkenraali Hans Feige. Taisteluryhmä Nord ei ollut divisioonan vahvuinen, kolmesta rykmentistä koottu sotatoimiyhtymä, vaan ainoastaan kahden rykmentin vahvuinen pääasiassa sotapoliisivoimista koottu ja keski-iältään yli 30-vuotias osasto; sitä komensi SS-Brigadeführer Karl-Maria Demelhuber, joka uskoi yksiköstä muodostuvan kolmessa kuukaudessa taisteluosaston. Yksikkö oli joutunut siirtymään Rovaniemeltä raja-alueelle kolmessa vuorokaudessa. 169. divisoonaa komensi kenraaliluutnantti Kurt Dittmar.

title: Hyvinkään paloasema

text: Lihavoidut yksiköt valmiudessa ympäri vuorokauden.

title: 580 Selene

text: Selene on noin 46 kilometrin läpimittainen ja se kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa, etäisyydellä 3,23 astronomista yksikköä. Selenen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 9,47 tuntia.

title: Antti Keksi

text: Antti Keksi syntyi 1622 tienoilla. Tarkkaa syntymäaikaa ei ole tiedossa. 1.4.1639 toimitetun ruotuluettelon mukaan Antti Keksin mainitaan olleen 16-vuotias. Hän oli syntynyt Ylitorniolla. Hän avioitui Ylitornion Marjosaaren Keksin talon tyttären kanssa ja tuli isännäksi taloon. Silloisen yleisen käytännön mukaan hänet kirjattiin Keksin taloon, josta tuli myös hänen "sukunimensä". Myöhemmin hän perusti Tornionjoen länsipuolelle Torakankorvaan Antintalon.

title: Proxima Centauri b

text: Planeetta Proxima b on keskimäärin 0,05 tähtitieteellisen yksikön eli noin 7 miljoonan kilometrin päässä keskustähdestään Proximasta. Planeetta kiertää Proximan noin 11,2 vuorokaudessa. Planeetan massa on arviolta 1,3-3 Maan massaa.

title: Dimensioanalyysi

text: Dimensioanalyysi on luonnontieteissä käytetty menetelmä, jolla selitetään eri fysikaalisten suureiden välisiä suhteita. Fysikaalisia tapahtumia kuvaamaan johdettujen yhtälöiden järkevyyttä voidaan testata dimensioanalyysin keinoin, ja sijoittamalla yhtälöön yksiköt selviää ratkaistavan suureen yksikkö. Dimensioanalyysin keksi Joseph Fourier.

title: 4. divisioona (talvisota)

text: Suomalaisjoukot jatkoivat asemiensa vahvistamista koko tammikuun ajan pyrkien luomaan pääasemalle lisää puolustuksellista syvyyttä. Neuvostotykistön jatkuva tuli pakotti joukot myös jatkuvasti korjaamaan kuluneita asemiaan. Suomalaiset vaihtoivat säännöllisesti joukkojaan etulinjassa siten, että 6–10 vuorokauden etulinjapalveluksen jälkeen yksiköt toimivat joko divisioonan tai paikallisen rykmentin reservinä 4–7 vuorokauden ajan.

title: Boeing B-52 Stratofortress

text: Yhdysvallat käytti Stratofortresseja 1950-luvulla strategisina pommikoneina, joiden tehtävä sodan syttyessä olisi ollut ydinpommien pudottaminen Neuvostoliittoon ja Itäblokin kohteisiin. Lokakuussa 1957 Kylmän sodan kuumetessa B-52:t määrättiin 15 minuutin hälytysvalmiuteen ydinpommein varustettuna. Kaksi vuotta myöhemmin Yhdysvaltain Strategic Air Command -yksikkö aloitti ilmapäivystyksen, joka tarkoitti että muutama ydinpommilastissa oleva B-52 oli koko ajan ilmassa. Kuuban ohjuskriisi lokakuussa 1962 nosti ilmapäivystyksen uudelle tasolle. Suuri osa B-52-laivastosta oli ilmassa ydinpommeilla aseistettuina. Kriisin lauettua päivysti taivaalla ympäri vuorokauden vain 12 konetta.

title: Kalaöljy

text: Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan omega-3-rasvahappojen osuus ravinnon kokonaisenergiasta tulisi olla 1 % eli noin 2 grammaa vuorokaudessa. Tämä vastaa noin 150 grammaa rasvaista kalaa vuorokaudessa. Suomen Sydänliiton mukaan EPA- ja DHA-rasvahappoja tulisi 2000 kcal päiväkulutuksella saada vähintään 200 milligrammaa vuorokaudessa, ja alfalinoleenihappoja 2000 milligramma vuorokaudessa. Sydäntautipotilaiden ja riskiryhmiin kuuluvien tulisi saada EPA- ja DHA-rasvahappoja gramma vuorokaudessa.