query: Minä vuosina toinen seminolisota käytiin?

title: Miami

text: Miamista löytyi 1998 Miami Circle -niminen rakennelma, jonka uskotaan olevan 2000 vuotta vanha ja Yhdysvaltain itärannikon vanhin säilynyt pysyvä rakennelma. Sen rakensivat todennäköisesti tequestat, jotka olivat Miamin alkuperäisiä asukkaita. Heistä tiedetään hyvin vähän, mutta espanjalaisten tulon jälkeen he hävisivät.[1] Florida oli espanjalaisten hallussa brittien parinkymmenen vuoden hallintoaikaa lukuun ottamatta vuodesta 1565 vuoteen 1821, jolloin se myytiin Yhdysvalloille. Miamin alueella ei kehittynyt paljoakaan asutusta, mutta 1800-luvun alussa espanjalaiset onnistuivat houkuttelemaan sinne muutamia bahamalaisperheitä viljelemään maata. Vuosina 1835–1842 käyty toinen seminolisota vaikutti Miamissakin, jonka väkiluku laski selvästi. Yhdysvaltain armeija perusti sinne 1830-luvulla Fort Dallasin.[2]

title: Toinen Tšetšenian sota

text: Toinen Tšetšenian sota käytiin Venäjän ja Tšetšenian välillä vuosina 1999–2009. Ensimmäinen Tšetšenian sota oli päätynyt Venäjän tappioon, mutta Tšetšenian itsenäisyyttä ei ollut tunnustettu. Terrori-iskut saivat Putinin lähettämään Venäjän joukot takaisin Tšetšeniaan.

title: Toinen keltiberisota

text: Toinen keltiberisota käytiin vuosina 151-154 eaa. Hispaniassa (nykyinen Espanja) Rooman tasavallan ja Hispanian keltiberiheimojen välillä.

title: Toinen puunilaissota

text: Toinen puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 217–202 eaa. Sodassa Hannibalin johtama kokenut puunilaisarmeija hyökkäsi Espanjan ja Gallian kautta Italiaan voittaen useita taisteluja, mutta valtaamatta Roomaa. Roomalaiset sen sijaan valtasivat karthagolaisten uudet tukialueet Espanjassa Scipion johdolla ja onnistuivat pitämään omansa Sisiliassa ja pitkin Italiaa. Sodan siirryttyä Afrikkaan Hannibal palasi sinne, mutta hänet lyötiin Zamassa.

title: Ensimmäinen oopiumisota

text: Ensimmäinen oopiumisota käytiin Kiinan ja Britannian välillä 1839–1842.[1] Toinen oopiumisota seurasi vuosina 1856–1860.

title: Konbaung-dynastia

text: Burmalaiset ja britit ajautuivat pian kahnauksiin keskenään ja yhteenotot johtivat kaikkiaan kolmeen niin sanottuun anglo–burmalaiseen sotaan, jotka johtivat ensin alueiden menetykseen ja lopulta itsenäisen burmalaisen kuningaskunnan päättymiseen. Ensimmäinen anglo–burmalainen sota käytiin vuosina 1824–1826 ja burmalaiset menettivät sen tuloksena Arakanin briteille. Toinen anglo–burmalainen sota käytiin vuosina 1852–1853 ja sen myötä menetettiin puolestaan Pegu eli Ala-Burma. Toinen sota oli päättynyt kuningas Mindonin valtaannousuun. Mindon pyrki uudistamaan vielä Iravadi-joen pohjoisosat käsittänyttä kuningaskuntaansa. Maan uudeksi pääkaupungiksi perustettiin Mandalay vuonna 1856 ja kaupunki kehittyi viimeiseksi Burman suuruuden symboliksi, jonka liepeille perustettiin ase-, tekstiili- ja terästeollisuutta. Maahan kutsuttiin myös teknikkoja Ranskasta ja Italiasta, minkä lisäksi burmalaisia lähetystöjä vieraili länsimaissa tunnustuksen saamiseksi Burman itsenäisyydelle. Mindonin seuraaja Thibaw oli kuitenkin huomattavasti isäänsä heikompi. Epäonnistunut diplomatia brittien kanssa johti kolmanteen ja viimeiseen anglo–burmalaiseen sotaan vuonna 1885. Thibaw jäi brittien vangiksi ja hänet karkotettiin brittien hallitsemaan Intiaan. Lainsäädännöllisesti Burma liitettiin brittiläiseen Intiaan vuonna 1897.

title: Toinen oopiumisota

text: Toinen oopiumisota käytiin Kiinan (Qing-dynastia) sekä Britannian ja Ranskan välillä vuosina 1856–1860. Kiinassa käytiin samaan aikaan Taiping-kapinaa.

title: Adsorptiokuivaus

text: Adsorptiokuivaimessa on yleensä kaksi kuivaustornia, joista toinen kuivaa ja toinen elpyy. Kun toinen torni kyllästyy vedestä, ja toinen on palautunut eli kuivunut, voidaan osia vaihtaa. Vaihto suoritetaan yleensä automaation avulla tietyin väliajoin. Kuivausaineena käytetään mm. silicageeliä ja aktivoitua alumiinioksidia. Elvytystapoja on kaksi, kylmäelvytys ja kuumaelvytys. Kylmäelvyttävissä kuivaimissa elvytys tapahtuu lämpötilaa nostamatta yleensä kuivattua paineilmaa vastavirtaan syöttämällä. Kuumaelvyttävissä kuivaimissa kuivausainetta lämmitetään erillisillä sähkövastuksilla tai kompressorin tuottamalla lämmöllä ja näin saadaan vesihöyry poistettua kuivainaineesta. Kuumaelvytyksellä toimiva kuivaus on huomattavasti taloudellisempi kuivausmenetelmä. Adsorptiokuivainta on helppo käyttää ja huoltaa. Kuivausaineet kestävät yleensä vuosia riippuen siitä, kuinka öljypitoista ilma on.

title: Intian ja Pakistanin suhteet

text: Vuosina 1947-1948 käytiin Ensimmäinen Intian–Pakistanin sota. Toinen sota puhkesi maiden välillä vuonna 1965. Vuonna 1971 käytiin kolmas sota, joka liittyi Itä-Pakistanin itsenäistymiseen Bangladeshiksi.

title: Ensimmäinen makedonialaissota

text: Ensimmäinen makedonialaissota käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian välillä vuosina 215 eaa. – 205 eaa., samaan aikaan kuin toinen puunilaissota. Rooman liittolaisina olivat Pergamon Vähässä-Aasiassa ja Aitolian liitto Kreikassa.

title: Arijoutsi

text: Marttila kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1935 ja opiskeli sen jälkeen sanomalehtioppia Helsingin yliopistossa ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1935−1938. Nimimerkkiä Arijoutsi hän käytti ensimmäisen kerran "Lipeäkala"-julkaisussa vuonna 1937; nimimerkin keksi toinen aikanaan tunnettu pakinoitsija Ensio Rislakki, joka itse käytti nimimerkkiä Valentin. Talvi- ja jatkosotaan Marttila osallistui tykistön tulenjohtajana ja patteriupseerina Karjalankannaksella, kunnes hänet siirrettiin Päämajan viihdytysosastolle. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1942.

title: Florida

text: Tällöin Floridasta tuli territorio ja liittohallinto alkoi poistaa alkuperäisväestöä järjestelmällisesti pakkokeinoin, mikä johti kolmeen seminolisotaan (1817–1818, 1835–1842 ja 1855–1858). Nykyään jäljellä on neljä reservaattia. Vuonna 1840 Floridan asukasluku oli kasvanut 54 477:ään, josta lähes puolet koostui orjista. Talouden perustana oli keskiseen Floridaan keskittynyt maatalous, ja sisällissotaan saakka viljelysmaiden omistajilla oli huomattavaa poliittista valtaa territoriossa.

title: Intiaanien pakkomuutot

text: Vuonna 1835 seminolit kieltäytyivät lähtemästä Floridasta. Tästä syttyi toinen seminolisota, joka jatkui vuoteen 1842 ja päättyi Yhdysvaltojen voittoon.

title: Seminolisodat

text: Seminolisodat olivat kolme sotaa, jotka käytiin Floridassa Yhdysvaltojen ja seminolien intiaaniheimon välillä. Ensimmäinen seminolisota käytiin vuosina 1817–1818, toinen 1835–1842 ja kolmas 1855–1858. Näistä pisin ja tunnetuin oli toinen seminolisota.

title: Toinen juutalaissota

text: Toinen juutalaissota (), myös Bar Kokhban kapina, oli juutalaisten kolmas suuri kapina Roomaa vastaan. Sota päättyi roomalaisten voittoon, ja sen jälkeen suurin osa Palestiinan juutalaisista pakkosiirrettiin valtakunnan muihin osiin. Sodasta voidaan käyttää myös nimeä kolmas juutalaissota, jos vuosien 115–117 levottomuudet eli Kitos-sota, jonka kenraali Lusius Quietus kukisti, lasketaan varsinaiseksi sodaksi.

title: Toinen makedonialaissota

text: Toinen makedonialaissota käytiin Rooman ja Makedonian välillä vuosina 200-197 eaa. Rooman liittolaisina olivat myös Pergamon ja Rodos. Makedonian joukkoja johti Filippos V.

title: Toinen diadokkisota

text: Toinen diadokkisota käytiin vuosina 319–315 eaa. Aleksanteri Suuren seuraajien eli diadokkien välillä. Sodan jälkeen Kassandros oli kiistaton Makedonian hallitsija. Antigonos I taas hallitsi miltei kokonaan Aleksanteri Suuren valtakunnan itäosaa.

title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut

text: Aiemmin sisäratojen MM-kisat käytiin joka toinen vuosi parittomina vuosina samaan tapaan kuin ulkoratojen MM-kisat, mutta vuonna 2004 aikataulua muutettiin siten, että jatkossa sisäratojen MM-kisat käydään parillisina vuosina.

title: Seminolisodat

text: Toinen seminolisota aiheutti arviolta 40 miljoonan dollarin kustannukset Yhdysvalloille ja kaatuneita oli 1 466. Lopulta vuonna 1843 oli 3 824 seminolia siirretty Oklahomaan, ja heidän määränsä alkoi nopeasti vähetä. Sata vuotta myöhemmin vuonna 1962 Oklahomassa oli enää 2 343 seminolia. Seminolien tappioista sodan aikana ei ole tietoa. Sodan aikana saavutettu rauha kesti muutaman vuoden, mutta 1848 intiaanit ryhtyivät jälleen hyökkäilemään amerikkalaisia vastaan. Se johti päätökseen, että loputkin seminolit kuljetettiin pois Floridasta.

title: Florida

text: Vuonna 1845 Floridasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio. 1855 alkoi kolmas seminolisota (1855-1858). Yhdysvaltalaisten tarkoitus oli ajaa seminolit länteen, mutta karkotus epäonnistui.

title: Seminolisodat

text: Ensimmäinen seminolisota on määrittelemätön ja näin ollen sen alkamis- ja loppumisajankohdasta on epäselvyyksiä. Yhdysvaltojen armeijan mukaan sota käytiin aikavälillä 1814–1819 ja laivaston mukaan 1816–1819. Creek-sota aiheutti yhä useampien creek-intiaanien muuton Floridaan, kun he joutuivat luopumaan alueistaan Alabamassa ja Georgiassa. Vuoden 1812 sota alkoi 1814 ja britit laskivat joukkojaan Floridaan ja alkoivat jälleen hankkia liittolaisia intiaaneista. Yhdysvallat ajoivat kuitenkin britit pois. Nämä jättivät suuria määriä kivääreitä, ammuksia ja jopa tykkejä intiaaneille. Britit jättivät jälkeensä myös Negro Fortin linnoituksen, jota yhdysvaltalaiset pitivät uhkana. Jos orjat pääsisivät pakenemaan sinne, he saisivat linnoituksesta erinomaisen tukikohdan. 1816 amerikkalaiset tuhosivat linnoituksen, vaikka se oli Espanjan aluetta.

title: William W. Loring

text: Loring syntyi Wilmingtonissa Pohjois-Carolinassa. Hänen perheensä muutti St. Augustineen Floridaan kun hän oli 14-vuotias, jolloin hän liittyi Floridan miliisiin ja osallistui taisteluun seminole-intiaaneja vastaan. Hän karkasi taistelemaan Texasin itsenäisyyssodassa, mutta hänen isänsä haki hänet kotiin. Hän otti tämän jälkeen osaa toiseen seminolisotaan ja yleni aliluutnantiksi. 1837 Loring meni kouluun Alexandriaan Virginiaan ja Georgetownin yliopistoon 1837. 1843 hänet valittiin Floridan edustajainhuoneeseen ja 1845 Floridan senaattiin.

title: Toinen buurisota

text: Toinen buurisota käytiin vuosina 1899–1902. Siinä vastakkain olivat Brittiläinen imperiumi ja toisella puolella buurien perustamat Oranjen vapaavaltio ja Transvaal. Buurit hävisivät sodan, jolloin heidän valtionsa menettivät itsenäisyytensä ja ne liitettiin Brittiläiseen imperiumiin.

title: Kyynelten tie

text: Liittovaltio asetti cherokeiden muutolle määräajan. Sen umpeuduttua vuonna 1835 pakotettiin 17 000 cherokeeta kulkemaan noin 1 800 kilometrin matkan uuteen reservaattiinsa. Matkan arvellaan vaatineen 4 000 uhria. Samana vuonna 1835 seminolit kieltäytyivät lähtemästä Floridasta. Seurasi toinen seminolisota, joka jatkui vuoteen 1842 ja päättyi Yhdysvaltojen voittoon. Samoin vuonna 1835 noin 15 000 creek-intiaania pakotettiin muuttamaan Alabamasta ja Georgiasta Canadian River -intiaanireservaattiin. Muita muuttoa vastustaneita heimoja olivat shawneet, ottawat, potawatomit, saukit ja foxit.

title: Brno

text: Lentoliikenne käyttää Brnossa kahta eri lentokenttää. Toinen niistä on Brnon kansainvälinen lentokenttä ("Brno–Tuřany Airport"), joka on julkisen lentoliikenteen käytössä. Tämän lentokentän toiminta on viime vuosina kasavanut. Nykyään sieltä lentää säännölisesti koneita mm. Lontooseen, Eindhoveniin, Milanoon ja Moskovaan. Toinen lentokentistä on pieni paikallinen lentokenttä, joka pääasiassa palvelee harrasteilmailua, kuten kuumailmapalloilua ja purjelentokonelentoja.

title: Ashdod

text: Ashdodin sataman kautta kulkee 60 % Israelin merikuljetuksista. Sitä on laajennettu viime vuosina, jotta Panamax-luokan alukset voivat käyttää sitä. Kaupungissa on maan toinen öljynjalostamo. Muita teollisuudenaloja ovat lääkkeet, rakentaminen ja soijaöljy.

title: Toinen Englannin–Hollannin sota

text: Toinen Englannin–Hollannin sota (, ) käytiin vuosina 1665–1667 Englannin kuningaskunnan ja Alankomaiden tasavallan, kahden maailman suurimman merivallan välillä. Englannin tarkoituksena oli lyödä Alankomaiden ylivoima merellä. Aluksi Englanti näytti voittavan sodan valtaamalla Alankomaiden siirtokunnat Pohjois-Amerikassa, mutta hollantilaisen amiraalin Michiel de Ruyterin johtama hyökkäys Thames-joelle sai englantilaiset allekirjoittamaan sodan lopettaneen Bredan sopimuksen 31. heinäkuuta 1667. Englanti ei onnistunut lyömään hollantilaista merimahtia ennen neljättä Englannin–Hollannin sotaa, joka käytiin vuosina 1781–1784.

title: Euroopan Cup (kyokushin)

text: Euroopan Cup oli joka toinen vuosi käyty Kyokushinin Euroopan turnaus. Se järjestettiin kolme kertaa vuosien 1998–2002 välisenä aikana. Turnaus käytiin keväällä neljässä eri painoluokassa.

title: Creek-sota

text: Creek-sodan jälkeen creekit allekirjoittivat niin sanotun Fort Jacksonin sopimuksen. Sopimus koski niin punaisia keppejä, kuin amerikkalaisten puolella olleita creekejäkin. Creekit menettivät yli 23 miljoonaa eekkeriä maitaan ja vielä jäljelle jääneille maille perustettiin sotilas- ja kauppa-asemia. Osa punaisista kepeistä pakeni Floridaan, jossa he myöhemmin ottivat osaa ensimmäiseen seminolisotaan seminolien puolella amerikkalaisia vastaan.

title: Toinen pyhä sota

text: Toinen pyhä sota käytiin noin vuosina 449 eaa. – 448 eaa. Se oli osa pidempiaikaista konfliktia Spartan ja Ateenan välillä jota kutsutaan Ensimmäiseksi peloponnesolaissodaksi. Sota syttyi kun Sparta sekaantui Delfoin oraakkelin hallintoon. Spartalaiset antoivat oraakkelin delfoilaisten hallittavaksi, mutta heti kun spartalaiset olivat poistuneet ateenalaiset saapuivat paikalle ja palauttivat Delfoin fokislaisten hallintaan.


query: Missä Florence Nightingale syntyi?

title: Florence Nightingale

text: Florence Nightingale, OM (12. toukokuuta 1820 Firenze, Toscanan suurherttuakunta – 13. elokuuta 1910 Lontoo, Englanti, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta) oli nykyaikaisen sairaanhoidon ja sairaanhoitajan esikuva. Hän tuli tunnetuksi hoidettuaan lokakuusta 1854 lähtien Turkissa yhdessä 38 vapaaehtoisen naissairaanhoitajan kanssa Krimin sodan uhreja. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1860 Lontooseen Nightingale Training School (nykyisin Nightingale School of Nursing), jossa koulutetaan sairaanhoitajia. Vaikka Nightingale tunnetaan lähinnä sairaanhoitajana, hän oli myös pätevä tilastotieteilijä; hän teki Krimin sodan aikana kaavioita kuvaamaan kuolleisuutta sairaaloissa.

title: Venny Snellman

text: Snellmanille myönnettiin Florence Nightingale -mitali vuonna 1947 ja sosiaalineuvoksen arvonimi 1953. Sairaanhoitajien koulutussäätiö jakaa Venny Snellmanin nimeä kantavaa tunnustusapurahaa.

title: Florence Nightingale

text: Krimin sota puhkesi 1854, ja pian sanomalehdet alkoivat kirjoittaa haavoittuneiden brittisotilaiden huonosta hoidosta. Nightingalen tuntenut sotaministeri Sidney Herbert pyysi tätä Turkkiin johtamaan hoitajaryhmää.[1] Nightingale saapui 38 hoitajan kanssa marraskuussa 1854 Konstantinopolin Aasian puoleiseen esikaupunkiin Scutariin.[3] Turkin tilapäisissä sotilassairaaloissa työskenteli hoitajiksi soveltumattomia poikia ja eläkkeellä olevia vanhuksia. Vaikka lääkärit suhtautuivat Nightingaleen aluksi vihamielisesti, häntä kuitenkin pyydettiin apuun paljon haavoittuneita aiheuttaneen taistelun jälkeen.[2] Hän havaitsi, että sairaalat olivat huonosti organisoituja, ja järjesti hoitajia ja sotilaiden vaimoja puhdistamaan potilaiden vaatteita ja lakanoita sekä miehiä tyhjentämään ulostesäiliöitä. Lisäksi Nightingale pyysi jatkuvasti Herbertiltä uutta sairaalakalustoa, joita hankki myös omilla varoillaan.[5] Organisoinnin lisäksi Nightingale pyrki hoitamaan potilaita ja osallistumaan öisin sairaalan valvontaan. Hän saikin lempinimekseen ”Lady with Lamp” (), sillä hän kulki usein sairaalan käytävillä lamppu kädessä.[2]

title: Florence Nightingale

text: Nightingale valittiin 1874 American Statistical Associationin kunniajäseneksi, ja kuningatar Viktoria myönsi 1883 hänelle Royal Red Crossin. Edvard VII valitsi Nightingalen ensimmäisenä naisena ansioritarikunnan jäseneksi vuonna 1907.[3]

title: Florence Nightingale

text: Luokka:Sairaanhoitajat Luokka:Brittiläiset tilastotieteilijät Luokka:Vuonna 1820 syntyneet Luokka:Vuonna 1910 kuolleet Luokka:99.6 Lääketieteen, tekniikan ja talouselämän edustajat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Florence Nightingale

text: Nightingale on saanut urastaan monia kunnianosoituksia. Kansainvälinen sairaanhoitajaliitto viettää Nightingalen syntymäpäivänä Kansainvälistä sairaanhoitajapäivää.[8] Punaisen Ristin kansainvälinen komitea perusti vuonna 1912 Florence Nightingale -mitalin, jota se myöntää joko rauhan tai sodan aikana sairaiden hoitamiseen omistautuneille sairaanhoitajille.[9] Lontooseen perustettiin vuonna 1982 Florence Nightingale -museo.[10]

title: Florence Nightingale

text: Saksasta Nightingale muutti lähelle Pariisia Sisters of Mercyn ylläpitämään sairaalaan. Lontooseen hän palasi 1853 ja sai palkattoman työn Harley Streetillä olleen hienostonaisten sairaalan hoitajien esimiehenä.[3]

title: Sairaanhoitaja (AMK)

text: - Florence Nightingale, alkuperäisteos "Notes on Nursing", 1859

title: Krimin sota

text: Vuosien 1854–1855 talvi paljasti julmalla tavalla puutteet liittoarmeijoiden huollossa ja ennen kaikkea brittisotilaat saivat kärsiä loputtomia tuskia puutteellisen sairaanhoidon, vaatetuksen ja muonituksen takia. Englanti ja Ranska lähettivät Krimille maavoimia yhteensä 450000 miestä, joista 25600 kaatui taistelussa ja 38800 kuoli tauteihin. Kuvat ja raportit sotilaiden kärsimyksistä levisivät laajalti lehdissä ja vaikuttivat suuresti sotivien maiden kansalaismielipiteeseen ja sisäpolitiikkaan. Esimerkkinä voidaan mainita Florence Nightingale, rikkaan brittiläisen perheen tytär, joka lehtien kertomuksista kauhistuneena lähti järjestämään sotilaiden terveydenhoitoa Krimin sotatantereille. Florence Nightingalea on kutsuttu nykyaikaisen sotilassairaanhoidon äidiksi.

title: Florence Nightingale

text: Nightingale halusi 20-vuotiaana opiskella matematiikkaa, mihin hänen äitinsä ei aluksi suostunut, sillä alaa ei pidetty naiselle sopivana. Lopulta hänen vanhempansa suostuivat ohjaukseen, ja hänen ohjaajiinsa kuului muun muassa James Joseph Sylvester. Nightingale oppi muun muassa aritmetiikkaa, geometriaa ja algebraa, ja ennen siirtymistä sairaanhoitoalalle hän opetti matematiikkaa lapsille.[3] Nightingale kiinnostui pian hoitotyöstä,[1] mutta vuonna 1845 hänen vanhempansa olivat sairaalaharjoittelua vastaan. Sairaanhoitajan ammattia ei pidetty 1800-luvun puolivälissä sopivana hyvin koulutetulle naiselle, sillä sairaanhoitajat olivat kouluttamattomia ja heitä pidettiin karkeina, tietämättöminä ja taipuvaisina vapaisiin sukupuolisuhteisiin ja juopotteluun.[3]

title: Florence Nightingale

text: Kun Nightingale saapui Scutariin, sotasairaaloissa kuoli runsaasti potilaita sellaisiin sairauksiin kuin koleraan ja pilkkukuumeeseen. Sotilas kuolikin seitsemän kertaa todennäköisemmin sairaalassa kuin taistelussa. Nightingale kokosi Turkin sairaaloista ja niiden kuolleisuudesta merkittävää tilastotietoa. Hän havainnollisti tietojaan ympyrädiagrammilla, jota hän nimitti polaaridiagrammiksi. Hänen tilastojensa avulla pystyttiin osoittamaan, että sairaaloiden kuolleisuus oli suurimmillaan tammikuussa 1855, jolloin potilaista kuoli 60 prosenttia. Kuolleita oli yhteensä 3168 eli yli kymmenesosa koko brittiarmeijan vahvuudesta. Kuolleisuus alkoi huippukuukaudesta vähetä, ja viemäröinnin asentamisen jälkeen se laski 2,2 prosenttiin.[3]

title: Florence Nightingale

text: Nightingalen merkitys sairaanhoitajien koulutuksen uudistajana ja hoitajien ammatillisen aseman kohottajana on suuri. Ammatti oli vielä 1800-luvun puolivälissä useimmissa maissa aliarvostettu. Theodor Fliednerin, Valérie de Gasparinin, Nightingalen ja muiden uranuurtajien ansiosta sairaaloihin alettiin vuosisadan aikana saada osaavaa henkilökuntaa. Nightingalen asema sairaanhoitajien hoidon tason kohottajana ja ammatillisen aseman vakiinnuttajana on kaikista uranuurtajista merkittävin.[2] Hänen ajatuksensa muuttivat yhteiskuntaa ja erityisesti hoitotyötä. Nightingalen kokonaisvaltainen näkemys ihmisen sekä fyysisestä että psyykkisestä terveydestä oli aikaansa edellä, ja monet innostuivat hoitotyöstä hänen esimerkkinsä ja maineensa innoittamana.[6]

title: Florence Nightingale

text: Nightingale tunnettiin osaavana asiantuntijana, ja häneltä pyydettiin neuvoja monissa terveydenhoidollisissa asioissa. Hän oli sairaanhoidon virallinen asiantuntija muun muassa Yhdysvaltain sisällissodassa 1861–1865 ja Saksan–Ranskan sodassa 1870–1871. Vuonna 1892 Nightingale oli suunnittelemassa Buckinghamshiressa niin kutsuttua ”terveydenhoidollista ristiretkeä”. Sen yhteydessä lähetettiin köyhän väen avuksi asiantuntijoita, jotka opastivat puhtauteen, tuuletukseen, viemäröintiin ja desinfiointiin liittyvissä asioissa.[2]

title: Florence Nightingale

text: Nightingale kuoli elokuussa 1910,, ja hänet haudattiin lähelle Embley Parkia Pyhän Margaretin kirkkoon. Hän oli koko ikänsä naimaton, sillä hän uskoi, että Jumala oli tarkoittanut hänen pysyvän naimattomana.[3] Nightingalella oli ollut kuitenkin kosijoita, muun muassa runoilija ja poliitikko Richard Monckton Milnes.[7]

title: Florence Nightingale

text: Nightingale syntyi toukokuussa 1820 Firenzessä. Hän sai nimensä Florence synnyinkaupunkinsa mukaan; Firenze on englanniksi Florence.[1] Hän oli varakkaaseen keskiluokkaan kuuluneen englantilaisen tilanomistajaperheen toinen tytär.[2] Hänen isänsä William Edward Nightingale ja äitinsä Frances Smith kiertelivät kaksi ensimmäistä avioliittovuottaan Eurooppaa. Esikoistytär Parthenope oli syntynyt Napolissa vuotta aiemmin.[3]

title: Sairaanhoitaja (AMK)

text: Sairaanhoidon uudistamisen toteuttajaksi kohosi brittiläinen Florence Nightingale (1820–1910), joka oli itse saanut sairaanhoitajattaren koulutuksen ja perehtynyt käytännön työssä sairaiden hoitoon. Nightingalen kunniaksi perustetun rahaston turvin avattiin Lontoossa vuonna 1860 hänen nimeään kantava sairaanhoitajattarien koulu. Vasta se muodostui nykyaikaisen sairaanhoitajakoulutuksen malliksi, jonka esimerkki levisi vähitellen kaikkialle maailmaan.

title: Florence Nightingale

text: Nightingalen työtä kunnioittamaan aloitettiin rahankeräys ja perustettiin Nightingale Fund, jonka tavoitteena oli perustaa ja ylläpitää sairaanhoitokoulua Pyhän Thomasin sairaalan ja King’s College Hospitalin yhteyteen. Oppilaitos perustettiin 1860. Sairauteensa vedoten Nightingale kieltäytyi tehtävästä koulun johtajana. Hän oli kuitenkin vaikuttamassa siihen, että koulussa annettiin opetusta myös kätilöille ja köyhäintalojen sairaanhoitajille. Nightingale vaikutti muutenkin köyhäintalojen sairaanhoitoon. Tutkimus vuodelta 1866 paljasti, että köyhäintalojen sairashuoneet olivat heikkotasoisia ja niissä työskennelleet hoitajat olivat hoidokkeja, joilla ei ollut edellytyksiä sairaanhoidollisten tehtävien hoitoon. Seuraavana vuonna Lontoossa annettiin köyhäinhoitosääntö, joka oli kuitenkin pettymys Nightingalelle. Liverpoolista saatiin kuitenkin hiljalleen hyviä tuloksia oikeiden sairaanhoitajien käytöstä köyhäintaloissa, ja vuonna 1897 sallittiin köyhäintaloissa vain koulutettujen sairaanhoitajien työskentely.[2]

title: Florence Nightingale

text: Kun Nightingale oli perhetuttaviensa kanssa matkustelemassa Euroopassa ja Egyptissä, hän pääsi tutustumaan sairaaloihin. Hän aloitti vuoden 1850 alussa harjoittelun Aleksandrian Vincent de Paulin instituutissa, joka oli katolisten ylläpitämä sairaala.[3] Samana vuonna Nightingale pääsi tutustumaan Theodor Fliednerin johtamaan Saksan Kaiserswerthissa sijaitsevaan diakonissalaitokseen.[2] Hänen vanhempansakin lopulta taipuivat, ja seuraavana vuonna Nightingale suoritti laitoksessa kolme kuukautta kestäneen koulutusjakson.[1]

title: Embley Park

text: Florencen isä William Edward Nightingale osti talon vuonna 1825. Perhe vietti siellä talvet ja piti Derbyshirestä perimäänsä taloa kesäasuntona. Embley Parkia kuvailtiin nelikulmaiseksi Yrjöjen aikakauden tyyliseksi taloksi, jossa oli hienot puutarhat ja hyvät metsästysmaat. William Nightingalen aikana taloon lisättiin länsisiipi, veranta ja parveke, joka ulottui koko talon julkisivun poikki, ja samalla uusittiin keittiö, ruokakomerot ja muut taloudenhoitoon liittyvät tilat.

title: Embley Park

text: Embley Park on kartano Englannin eteläosassa Hampshiren kreivikunnassa. Se oli Florence Nightingalen koti vuosikymmenten ajan. Nykyisin kartanossa toimii sisäoppilaitos.

title: Florence Nightingale

text: William Nightingale oli syntyjään Shore, mutta hän muutti sukunimensä, kun sai perinnön johon kuului tila Lea Hurst,[4]varakkaalta sukulaiseltaan Peter Nightingalelta. Perhe asui tyttöjen nuoruudessa varsinkin kesäaikaan Derbyshiren Lea Hurstissa, mutta William Nightingale osti perheen kodiksi Embley Parkin läheltä Hampshiren Romseya. Florence ja Parthenope saivat alkuun opetusta kotiopettajattarilta, mutta heidän Cambridgessa opiskellut isänsä otti vastuun pian itselleen. Isänsä opetuksessa Florence tutustui Eukleidekseen, Aristotelekseen, Raamattuun ja yhteiskunnallisiin asioihin. Usko oli merkittävä asia Nightingalen elämässä. Hänen vanhempansa olivat unitaareja, mutta äiti halusi tyttärilleen tavallisemman taustan, joten heidät kasvatettiin anglikaanisen kirkon jäseniksi. Nightingale tunsi Jumalan kutsun helmikuussa 1837 kävellessään kotitalonsa puutarhassa, mutta ei vielä tiennyt, mihin hänet oli kutsuttu.[3]

title: Sairaanhoidosta

text: Sairaanhoidosta ("Notes on Nursing: What It Is, and What It Is Not") on Florence Nightingalen kirjoittama sairaanhoidon oppikirja, joka ilmestyi alkujaan 136-sivuisena 1859. Teoksen on suomentanut Aune Brotherus, ja se ilmestyi suomeksi WSOY:n kustantamana 1938. Kolmas painos suomennoksesta ilmestyi 1964. Nightingale antaa siinä ohjeita niille, jotka haluavat huolehtia muiden terveydestä. Nightingalen mukaan sitä ei ole tarkoitettu oppikirjaksi sairaanhoidon ammattiin vaan avuksi hoitotyössä.

title: Florence Nightingale

text: Nightingale teki tarkastusmatkan Krimin niemimaan rintamalle kesän 1855 alussa. Hän sairastui siellä ”Krimin kuumeeseen” ja oli muutamia viikkoja toipilaana.[2] Hän sai todennäköisesti bruselloosin, joka lienee vaivannut häntä koko loppuelämän.[6] Vaikka hän ei toipunut sairaudesta täysin, hän jatkoi töitään Krimin sodan aikana.[5] Nightingale palasi Englantiin 1856 ja vetäytyi julkisuudesta koko loppuelämäkseen, sillä hän halusi välttää kaikki julkiset huomionosoitukset. Hän kuitenkin jatkoi edelleen Englannissa työtään sairaanhoidon parantamiseksi.[2]

title: Florence Nightingale -mitali

text: Mitali on myönnetty yli 1300 henkilölle. Suomalaisia mitalin saajia on 21.

title: Florence Nightingale

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Moberg, Åsa| title = Florence Nightingale: Ihminen myytin takana| location = Helsinki| publisher = Fioca| year = 2012| version = Suomentanut Susanna Tuomi-Giddings| isbn = 978-951-8944-46-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nightingale, Florence| title = Sairaanhoidosta| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1938| version = Suomentanut Aune Brotherus}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tuulio, Tyyni| title = Florence Nightingale: Nykyaikaisen sairaanhoidon luoja| location = Porvoo| publisher = WSOY| year = 1937}}

title: Embley Park

text: Vuonna 1853 Florence Nightingale hankki työpaikan Lontoosta eikä sen jälkeen asunut enää Embleyssä pysyvästi. Lopullisesti Nightingale myi talon vasta vuonna 1896.

title: Sophie Mannerheim

text: Mannerheim palkittiin ensimmäisenä suomalaisena Florence Nightingale -mitalilla työstään sairaanhoidon hyväksi.

title: Florence Nightingale -mitali

text: Florence Nightingale -mitali on Punaisen Ristin kansainvälisen komitean jakama mitali, joka luotiin 1912 Florence Nightingalen muiston kunniaksi. Mitali on korkein kansainvälinen huomionosoitus hoitotyössä.

title: Florence Nightingale

text: Intiassa 1857 alkaneen sepoykapinan aikana hän ehdotti armeijan terveydenhuoltoa tutkivan toimikunnan perustamista. Nightingale itse oli sen asiantuntijana, ja armeijan lääkintäkoulu perustettiin vielä samana vuonna. Nightingalen laaja selostus brittiarmeijan terveydestä, taistelukelpoisuudesta ja sairaalajärjestelyistä julkaistiin 1858. Samaan aikaan hän tutustui kyselykaavakkeiden avulla englantilaissairaaloihin, joiden tila todettiin kyselyn perusteella ala-arvoiseksi. Nightingale julkaisi vuoden 1859 alkupuolella kirjan Notes on Hospitals, josta otettiin nopeasti kolme painosta ja jonka pohjalta sairaaloihin tehtiin monia parannuksia. Myöhemmin samana vuonna ilmestyi vielä kirja Sairaanhoidosta (Notes on Nursing, suomeksi WSOY 1938), joka tuli yleisesti käyttöön sairaanhoidon käsikirjana ja terveydenhuollon oppikirjana.[2] Nightingale kirjoitti myös naisten oikeuksista, ja kirjassaan Suggestions for Thought to Searchers after Religious Truths hän voimakkaasti vaati, että naisten työuran hankkimista haittaavat esteet pitäisi poistaa. Kirja vaikutti osaltaan filosofi John Stuart Milliin, joka kirjoitti aiheesta teoksessaan Naisen asema.[7] Nightingale ei itse pystynyt kuitenkaan jatkamaan uraansa sairaanhoitajana, sillä häntä vaivasi hänen Krimillä saamansa sairaus.[3]

title: Elizabeth Fry

text: Fry syntyi tunnettuun Gurneyn kveekarisukuun Norwichissa vuonna 1780. Avioiduttuaan vuonna 1800 hän muutti miehensä kanssa Lontooseen, jossa hän vieraili Newgaten vankilassa ja alkoi toimia siellä tapaamiensa naisvankien ja lasten auttamiseksi. Vuonna 1840 Fry perusti sairaanhoitajakoulun. Florence Nightingale piti Fryta esikuvanaan, ja Fryn koulussa opiskelleita hoitajia oli Nightingalen mukana Krimin sodassa auttamassa haavoittuneita sotilaita.


query: Missä Gerald Durrell syntyi?

title: Gerald Durrell

text: Durrellin vanhemmat olivat suvultaan brittiläisiä mutta molemmat Intiassa syntyneitä. Gerry Durrell itsekin syntyi Intiassa kuopukseksi nelilapsiseen perheeseen. Perheen isän kuoleman jälkeen Durrellit muuttivat vuonna 1928 Englantiin ja edelleen vuonna 1935 Kreikkaan Korfun saarelle. Vuodet Korfulla jättivät nuoreen Gerryyn lähtemättömät jäljet ja olivat hänen muistoissaan aina onnellista, aurinkoista aikaa. Hän tutustui lääkäri-luonnontieteilijä Theodore Stephanidekseen ja kiinnostui syvästi kaikenlaisista eläimistä ja niiden käyttäytymisestä. Hän piti lemmikkeinä laajaa valikoimaa saaren eläimistöä linnuista kaloihin, käärmeisiin ja hyönteisiin. Myöhemmin hän muisteli humoristiseen sävyyn niin perheensä kommelluksia kuin korfulaisia eläin- ja ihmisystäviäänkin kolmessa kirjassa, joista on suomennettu Eläimet ja muu kotiväkeni sekä Eläimellistä menoa Korfussa.

title: Gerald Durrell

text: Durrellin kirjallinen tuotanto on erittäin laaja ja suomennettu vain pieneltä osin. Hän kirjoitti niin omaelämäkerrallisia eläinkirjoja, luonto-oppaita, romaaneja, lyhyiden tarinoiden kokoelmia kuin lastenkirjojakin. Osan myöhäisimmistä kirjoistaan hän kirjoitti yhdessä toisen vaimonsa Lee Durrellin kanssa. Ensimmäinen vaimo Jacqueline Durrell puolestaan kirjoitti avioliiton aikana kaksi omaelämäkerrallista kirjaa (Beasts in My Bed, 1967 ja Intimate Relations, 1976), joissa eläimet ja Gerald Durrell esiintyivät tiiviisti.

title: Lucille Ball

text: Lucille Ball syntyi New Yorkin Jamestownissa englantilaista sukujuurta olevaan baptistiperheeseen. Hänen vanhempansa olivat Henry Durrell Ball (1887–1915) ja Désirée Evelyn Hunt (1892–1977). Lucillen ollessa kolmen vanha hänen isänsä kuoli vain 27-vuotiaana lavantautiin. Äiti DeDe odotti miehensä kuollessa heidän toista lastaan. Isän kuoltua perhe muutti läheiseen Celoronin kylään äidin vanhempien luokse. Lucillen pikkuveli Frederick Ball (1915–2007) syntyi saman vuoden heinäkuussa. Perhe oli aikaisemmin asunut vähän aikaa myös Anacondassa, Montanassa.

title: Gerald Durrell

text: Durrell tunsi eläimet hyvin ja arvosti niitä elävinä olentoina ja yksilöinä. Hän ei kuitenkaan suhtautunut niihin järin sentimentaalisesti eikä romantisoivasti. Hän tiesi pitkän ja laajan eläintenpitokokemuksensa perusteella, että eläimet viihtyivät vankeudessa hyvin jos niiden kaikista perustarpeista vain pystyttiin pitämään huolta. Hän teki aina lujasti töitä löytääkseen jokaiselle vangitulle ja tarhatulle eläimelle oikeanlaiset olosuhteet ja ravinnon ja pitääkseen ne terveinä ja tyytyväisinä. Hän piti kuitenkin ainoana oikeutuksena villieläinten eläintarhassa pitoon niiden suojelua sukupuutolta; eläintarhan tuli auttaa lajeja säilymään ja uhalaisten eläinten lukumääriä kasvamaan. Kun lajin elinolot ja suojelu alkuperäisessä elinympäristössä saataisiin taas kuntoon, eläimet tuli palauttaa luontoon.

title: Geraldine Chaplin

text: Chaplin syntyi Santa Monicassa, Kaliforniassa vanhempiensa ensimmäiseksi yhteiseksi lapseksi. Hänellä oli myös kaksi velipuolta isänsä edellisestä avioliitosta sekä seitsemän nuorempaa sisarusta.

title: Gerald Durrell

text: Douglas Botting: Gerald Durrell – The Authorized Biography, 1999

title: Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi

text: Kuningatar Geraldina syntyi Budapestissä, Unkarissa. Hän kuului Apponyin vanhaan aatelissukuun. Hänen isänsä oli kreivi Julius (tai Gyula) Apponyi de Nagy-Apponyi (1873–1924) ja äitinsä amerikanunkarilainen Gladys Virginia Stewart (1891–1947), jonka isä oli miljonääri Virginiasta. Geraldinen isoisä oli Ludwig (tai Lajos) Apponyi (1849–1909) ja äidinisä diplomaatti John Henry Stewart (1831–1892), joka palveli Yhdysvaltain konsulaatissa Antwerpenissä. Geraldinen vanhemmat tapasivat Pariisissa vuonna 1912 Itävalta-Unkarin suurlähetystön lounaspöydässä. He avioituivat vuonna 1914.

title: Gerald Durrell

text: Gerald (Gerry) Durrell (7. tammikuuta 1925 – 30. tammikuuta 1995) oli brittiläinen eläintarhanpitäjä, luonnontutkija ja -suojelija ja kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten lukuisista eläinaiheisista kirjoistaan, mutta hän myös perusti nykyisen Durrellin villieläintensuojelusäätion (Durrell Wildlife Conservation Trust) sekä Jerseyn eläintarhan, joka keskittyy uhanalaisten eläinlajien suojeluun. Kirjailija Lawrence Durrell oli Gerald Durrellin vanhempi veli ja esiintyy monissa hänen kirjoistaan kutsumanimellään Larry.

title: Gerald Durrell

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Gerald Durrell

text: Takahe (Two in the Bush, 1966), WSOY 1971 Eläimet ja muu kotiväkeni (My Family and Other Animals, 1956), 1. painos Otava 1972, useita myöhempiä painoksia eri kustantajilta Arkillinen eläimiä (The Overloaded Ark, 1953), Otava 1973 Vyötiäisten maassa (The Drunken Forest, 1956), Otava 1974 Kaikki kuninkaan eläimet (The Bafut Beagles, 1954), Otava 1975 Eläimellistä menoa Korfussa (Birds, Beasts and Relatives, 1969), 1. painos Otava 1976 (julkaistu myös ainakin yhteispainoksena kirjan Eläimet ja muu kotiväkeni kanssa, Otava 1997) Löytöretki luontoon (A Practical Guide for the Amateur Naturalist, 1982), Karisto 1982 Ihmeellinen lentoretki maapallon ympäri (The Fantastic Flying Journey: An Adventure in Natural History, 1987), Otava 1988 Tehtävä Madagaskarissa (The Aye-Aye and I, 1992), julkaistu lyhennettynä sarjassa Katoava maailma, Valitut Palat 1997

title: Gerald Ford

text: Gerald Ford syntyi 14. heinäkuuta 1913 Omahassa, Nebraskassa. Hän oli Dorothy ja Leslie Kingin ainoa lapsi. Vanhemmat erosivat kahden vuoden kuluttua, ja äiti muutti pojan kanssa Grand Rapidsiin, Michiganiin. Poika oli saanut kasteessa nimen Leslie Lynch King Jr., ja nyt hän sai isäpuolensa mukaan uudeksi nimekseen Gerald Rudolph Ford Jr. (alun perin "Rudolff").

title: Gerald Durrell

text: Durrellin kirjailijanura käynnistyi jo vuonna 1951. Hän oli juuri mennyt naimisiin lähes täysin rahattomana, ja sekä vaimo että isoveli Lawrence kannustivat häntä kirjoittamaan kokemuksistaan eksoottisilla matkoillaan ja eläinten parissa. Tuloksena oli Kamerunin matkasta kertova Arkillinen eläimiä (1953, suom. 1973), joka oli välitön menestys. Durrellin kertojanlahjat olivat heti ilmeiset. Vaikka hän ei koskaan suuresti kirjoittamisesta nauttinutkaan, runsaslukuiset pääosin omaelämäkerralliset eläinkirjat olivat hänelle jatkossa koko ajan tärkeä tulonlähde. Vuonna 1956 julkaistusta humoristisesta Korfun-vuosien muistelukirjasta Eläimet ja muu kotiväkeni tuli jättimenestys ja lukijoiden kestosuosikki. Tämä kirja myös edisti suuresti Durrellin uraa niin kirjailijana kuin eläintensuojelutyössäkin.

title: Gerald Durrell

text: Lähestyvä toinen maailmansota pakotti Durrellit palaamaan vuonna 1939 Korfulta Englantiin. Lähes täysin muodollista koulutusta vaille jäänyt Gerry Durrell halusi työskennellä eläinten parissa: hän haaveili työstä eläintarhassa tai villieläinten keräämisestä viidakoista eläintarhoja varten. Lemmikkieläinliikkeessä ja maatilalla työskentelyn jälkeen hänen onnistui vuonna 1945 päästä eläintenhoidon harjoittelijaksi Whipsnaden eläintarhaan. Vuonna 1947 hän lähti ensimmäiselle eläintenkeräysmatkalleen nykyiseen Kameruniin. Seuranneiden vuosikymmenten aikana hän teki monia tällaisia matkoja lähinnä Afrikkaan ja Etelä-Amerikkaan ja keräsi eläinten ohella hyvin laajalti niiden käsittelyyn ja hoitoon liittyvää kokemusta ja tietotaitoa. Kerätyt eläimet päätyivät aluksi eläimiä tilanneiden englantilaisten eläintarhojen kokoelmiin. Pian Durrell alkoi kuitenkin suunnitella oman eläintarhan perustamista. Hän ei tahtonut erota eläinyksilöistä joihin oli matkalla jo ehtinyt kiintyä, eikä hän myöskään ollut tyytyväinen senaikaisten eläintarhojen pitoon ja toimintaperiaatteisiin. Omalle eläintarhalle löytyi lopulta vuonna 1958 paikka Jerseyn saarelta, jossa se edelleen sijaitsee. Vuonna 1963 perustettiin Jerseyn villieläintensuojelusäätiö huolehtimaan sekä eläintarhan rahoituksesta ja ylläpidosta että yleisemminkin uhanalaisten eläinlajien suojelutyöstä.

title: Eläimet ja muu kotiväkeni

text: Eläimet ja muu kotiväkeni on Gerald Durrellin kirjoittama, vuonna 1956 julkaistu romaani. Se kertoo Durrellin lapsuudesta vuosilta 1935−1939, jonka hänen perheensä vietti Korfun saarella Kreikassa. Suomeksi teos julkaistiin 1972.

title: Lawrence Durrell

text: Durrellin tunnetuin teos on neliosainen "Romaani kiehtovasta Aleksandrian kaupungista ja rakkauden ongelmasta", jossa nuoren kirjailijan rakkaustarinaa peilataan muiden ihmisten näkemyksiin samoista tapahtumista. Sarjan pohjalta hänelle ennustettiin Nobelin kirjallisuuspalkintoa, mutta sitä Durrell ei koskaan saanut.

title: Lawrence Durrell

text: Durrell syntyi Intiassa intianbrittiläisille vanhemmille, ja asui suuren osan elämästään Britannian ulkopuolella. Hänen veljensä Gerald Durrell on kuvannut perheen elämää Korfulla. Toisessa maailmansodassa Lawrence Durrell toimi lehdistöattaseana, ja sodan jälkeen hän jatkoi diplomaattikunnassa vuoteen 1956 asti. Silloin hän asettui loppuelämäkseen Ranskaan.

title: Gerald Finzi

text: Finzi syntyi Lontoossa italialaiselle isälle ja saksalaiselle äidille. Gerald Finzin isä kuoli pojan ollessa 7-vuotias. Ensimmäisen maailmansodan aikana Finzi alkoi opiskella musiikkia Ernest Farrarin johdolla. Farrarin kuoltua vuonna 1918 Finziä opetti Edward Bairstow. 1930-luvulla Finzi meni naimisiin taiteilija Joyce Blackin kanssa.

title: Gerald Durrell

text: Gerry Durrellin ensimmäinen vaimo Jacqueline (Jacquie) muutti erilleen vuonna 1976 ja avioliitto purkaantui lopullisesti vuonna 1979, taustalla lähinnä Durrellin omistautuminen työlleen ja kasvavat alkoholiongelmat. Hänen toinen vuonna 1979 solmittu avioliittonsa yhdysvaltalaisen eläintieteilijä Lee Durrellin kanssa kesti Gerry Durrellin kuolemaan vuonna 1995 saakka. Lapsia hänellä ei koskaan ollut.

title: Jerry Wexler

text: Gerald "Jerry" Wexler (10. tammikuuta 1917 – 15. elokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen äänilevytuottaja. Hän syntyi Bronxissa, New Yorkissa, juutalaiseen sukuun.

title: Gerald ja Sara Murphy

text: Sara Wiborg ja Gerald Murphy tapasivat East Hamptonissa kummankin ollessa nuoria. Gerald oli viisi vuotta nuorempi kuin Sara, ja monen vuoden ajan heidän välillään olikin lähinnä vain ystävyyssuhde. He kihlautuivat vuonna 1915 Saran ollessa 32-vuotias. Saran vanhemmat eivät pitäneet siitä, että heidän tyttärensä nai jonkun joka oli kauppa-alalla, ja Geraldin vanhemmat eivät olleet paljoakaan sen iloisempia, luultavasti koska hänen isänsä koki vaikeaksi arvostaa mitään, mitä Gerald teki.

title: Barbara Nadel

text: Barbara Nadel on kertonut, että hänellä on paljon suosikkikirjailijoita, mutta ne kaksi kirjailijaa, jotka ovat ehkä eniten vaikuttaneet hänen tuotantoonsa ovat Lawrence Durrell ja Charles Dickens. Lawrence Durrellin vaikutuksen voi huomata vertaamalla Barbara Nadelin kirjojen tematiikkaa ja itäisen Välimeren ympäristön kuvailua esimerkiksi Durrellin Aleksandria-kvartettiin (Justine, Balthazar, Mountolive, Clea). Dickensin vaikutus taas näkyy kaikessa "oudossa" ja "yllättävässä".

title: Strip Search

text: Kokenut poliisi Robby Durrell saa tehtävän hurmaavalta Sheilalta etsiä strippausta työkseen tekevän tytärpuolensa. Matkalla Durrell kuitenkin huomaa Sheilan olevan kaikkea muuta miltä näyttää.

title: Lawrence Durrell

text: Lawrence George Durrell (27. helmikuuta 1912 Darjeeling, Intia - 7. marraskuuta 1990, Sommières, Ranska) oli englantilainen kirjailija, runoilija ja näytelmäkirjailija. Myös hänen nuorempi veljensä Gerald Durrell oli kirjailija.

title: Gerald ja Sara Murphy

text: Gerald Clery Murphy (25. maaliskuuta 1888 – 17. lokakuuta 1964) syntyi Bostonissa perheeseen, joka omisti hienoja nahkatavaroita myyneen Mark Cross Companyn.

title: Geraldine McEwan

text: McEwan oli naimisissa Hugh Gruttwellin kanssa miehen kuolemaan vuonna 2002 saakka. Pariskunnalle syntyi kaksi lasta.

title: Gerald Durrell

text: Luokka:Brittiläiset kirjailijat Luokka:Vuonna 1925 syntyneet Luokka:Vuonna 1995 kuolleet

title: Gerald Stano

text: Stano syntyi Schenectadyssa, New Yorkissa. Hänen äitinsä ei pitänyt huolta Geraldista, ja antoi hänet adoptoitavaksi kuuden kuukauden ikäisenä. Stano oli kuitenkin joutunut olemaan paljon yksin äitinsä lähes hylättyä hänet. Hänen kerrottiin olevan siinä kunnossa, ettei adoptio tule kysymykseen, sillä lääkärit totesivat hänen olevan lähes "eläimellisellä tasolla" psyykkisesti. Hänen äitinsä piti hänestä niin huonosti huolta, että Stano joutui jopa syömään omaa ulostettaan selviytyäkseen.

title: Gerald McRaney

text: Gerald Lee McRaney (s. 19. elokuuta 1947) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi pienessä Collinsin kaupungissa Mississippin osavaltiossa.

title: Gerald Lloyd-Verney

text: Gerald Lloyd-Vernon aviotui 1926 Bicesterin paronin Vivian Smithin tyttären Joyce Sybil Vivian Smithin kanssa. Pariskunnalla syntyi poika ja tytär.

title: Gerald Durrell

text: Durrell kiinnitti muuhun maailmaan nähden jo hyvin aikaisessa vaiheessa huomionsa uhanalaisiin eläinlajeihin ja näiden suojelun tärkeyteen. Hän koki tämän elämäntehtäväkseen ja haki asialle huomiota ja julkisuutta monenlaisin keinoin: kirjoittamalla kirjoja, filmaamalla matkoillaan materiaalia televisio-ohjelmia varten ja esiintymällä ja luennoimalla ahkerasti ympäri maailmaa. Hän oli hyvin vetovoimainen esiintyjä ja otti yleensä eläimiä mukaansa. Myös Jerseyn eläintarhan ensisijainen tehtävä oli uhanalaisten lajien auttaminen: vaikka tarha on aina ollut avoinna yleisölle, eläinten viihtyminen ja etu ovat aina etusijalla yleisön viihdyttämiseen nähden. Durrellin matkojen tavoitteet vaihtuivat ennen pitkää eläinten keräilystä tiedon ja filmimateriaalin keräämiseen, paikallisväestön valistamiseen ja uhanalaisten eläinlajien paikallisten suojeluohjelmien perustamiseen ja tukemiseen.


query: Miten pitkä on Kiinan muuri?

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri on monesta osasta koostuva, yleisten määritelmien mukaan 6000 – 9000 kilometrin mittainen ja laajimman määritelmän mukaan jopa yli 21000 kilometrin mittainen muinainen rakennelma pohjoisessa Kiinassa. Muuri on suurimmaksi osaksi noin kahdeksan metriä korkea ja leveydeltään 6–8 metriä. Se on rakennettu maasta, kivestä ja tiilistä.

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri kulkee kahden kunnan (Peking ja Tianjin), viiden maakunnan (Gansu, Hebei, Liaoning, Shaanxi, Shanxi) ja yhden autonomisen alueen (Ningxia) kautta.[6] Korkeimmillaan muuri käy yli 500 metrissä merenpinnan yläpuolella.[4]

title: Pitkät muurit

text: Varsinaisia pitkiä muureja oli kaksi, pohjoinen ja eteläinen pitkä muuri. Ne kulkivat koillis-lounaissuunnassa ja muodostivat yhdessä läntisen muurin, jonka pituus oli noin kuusi kilometriä (40 stadionia). Muurien välinen etäisyys oli noin 200 metriä. Niiden väliin jäi Ateenasta Pireukseen kulkenut Pireuksen tie. Nykyisin muurien paikalla kulkevat suurin piirtein Peiraiós-katu sekä Pireukseen kulkeva Ateenan metron Linja 1. Muurit yhdistyivät koillispäässä Ateenan kaupunginmuuriin eli Themistokleen muuriin ja lounaispäässä Pireusta ympäröineeseen muuriin.

title: Antiikin Pireus

text: Vuonna 411 eaa. Ateenaa hallinneet oligarkit aloittivat linnoituksen rakentamisen Pireuksen Eetioneiaan, mutta työ jäi kesken. Ateenan hävittyä peloponnesolaissodan vuonna 404 eaa. Pireuksen linnoitteet ja Pitkät muurit tuhottiin spartalaisten käskystä. Muurit rakennettiin uudelleen Kononin toimeksiannosta ja persialaisten tuella vuosina 394–390 eaa. Muurit korjattiin vielä 200-luvulla eaa. Sullan johtama roomalainen armeija aiheutti Pireukselle suuria tuhoja vallatessaan Ateenan vuonna 86 eaa., ja myös Pitkät muurit tuhottiin jälleen, tällä kertaa lopullisesti.

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri on nykyisin kansallisesti tärkeä monumentti, jonka nimi ja kuva esiintyy lukemattomissa erilaisissa yhteyksissä.[34] Se on myös yksi Kiinan suosituimmista matkailukohteista. Muuri liitettiin vuonna 1987 Unescon maailmanperintöluetteloon.[35][24]

title: Pitkät muurit

text: Muureihin luetaan joskus myös kolmas Faleronin muuri eli itäinen muuri, joka kulki Ateenasta Faleronin satamaan. Sen pituus oli noin 5,5 kilometriä (35 stadionia). Muurit oli rakennettu pääosin kalkkikivestä ja niissä oli torneja määrävälein. Läntisen ja itäisen muurin väliin jäi suuri kolmionmuotoinen alue, jota voitiin käyttää maanviljelykseen.

title: Kiina

text: Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perustavilta elementeiltään yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Kiinalaisen arkkitehtuurin tunnetuimpia ja omaleimaisimpia piirteitä ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot, puutarhat ja 6000 kilometrin mittainen Kiinan muuri.[138]

title: Kiinan muuri

text: Vuonna 206 eaa. valtaan nousseen Han-dynastian vallan aikana muuria jatkettiin ja vahvistettiin. Muuri oli tällöin pisimmillään, idän Liaodaosta lännen Lop Nuriin yli 8000 kilometriä pitkä. Myös Pohjoinen Wei-dynastia, Pohjoinen Qi-dynastia ja Sui-dynastia jatkoivat muurin rakentamista. Sen sijaan Tang-dynastian aikana (618–907) muuria ei vahvistettu, sillä Kiina oli tuolloin tarpeeksi vahva ilman muurin antamaa suojaakin.[19] Mongolit valloittivat Kiinan kuitenkin Yuan-dynastian aikana (1271–1368), eikä muuria laajennettu mongolivallan aikana.[19]

title: Pitkät muurit

text: Peloponnesolaissodan aikana muurit mahdollistivat sen, että ateenalaiset saattoivat vetäytyä Attikan maaseudulta ja antaa spartalaisten vallata sen, sillä he pystyivät elämään kaupungissa meriyhteyden taatessa ruokahuollon. Kun Ateenan laivasto hävisi Aigospotamoin taistelun, Ateena joutui kuitenkin antautumaan Spartalle. Muurit purettiin spartalaisten käskystä vuonna 403 eaa.

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri ei ole suora, vaan se seuraa maaston muotoja, jotta se olisi ollut puolustuksellisesti mahdollisimman tehokas. Pekingin pohjoispuolella muuri jakautuu länteen päin mentäessä kahteen muuriin, ulkoiseen ja sisäiseen, jotka yhtyvät jälleen kauempana. Tämän lisäksi muurista lähtee paikoitellen haaroja, jotka ulottuvat esimerkiksi tärkeille joenylityspaikoille tai soliin.[7]

title: Kaupunginmuuri

text: Kiinassa kaikkiin uusiin kaupunkeihin rakennettiin muuri aina 1900-luvun puoliväliin asti. Varhaisimmat muurit Kiinan kaupunkien ympärille rakennettiin jo yli 5000 vuotta sitten. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat yleensä neliönmuotoisia. Aluksi niitä rakennettiin puolustustarkoituksiin ja rajojen merkitsemiseksi. Alueen aitaaminen neljältä sivulta on aina ollut osa kiinalaista arkkitehtuuria, ja siten on rajattu niin asutusalueet, palatsit, hallinnolliset rakennukset kuin niiden sisällä olevat tilatkin. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat aluksi saviset, myöhemmin tiilellä ja kivellä päällystetyt. Ilman muureja kyseessä oli virallisesti vain kylä. Suurin osa kaupunginmuureista on jo purettu; parhaiten säilynyt muuri lienee Ming-aikainen Nanjingin muuri, jonka pituus on yli 30 kilometriä.

title: Pitkät muurit

text: Pitkät muurit () olivat antiikin aikana Ateenan kaupungista Pireukseen ulottuneet muurit. Muurien tarkoitus oli suojata kaupungille elintärkeää yhteyttä merelle. Näin pyrittiin estämään se, että kaupunki voitaisiin saartaa pelkästään maitse.

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muurin kiinankielinen nimi on lyhyemmin Cháng Chéng (长城, 'pitkä muuri') tai pitemmin Wàn Lǐ Cháng Chéng (万里长城, '10000 lin mittainen pitkä muuri').[1] Yksi li on nykyisin 500 metriä,[2] joten 10000 litä on viisi tuhatta kilometriä.

title: Kiinan muuri

text: Muuri pääsi välillä rappeutumaan, mutta Ming-dynastian aikana (1368–1644) se rakennettiin pääosin uudestaan, ja tällöin se sai nykyisen muotonsa.[19][24][25] Ming-dynastian muuri ulottuu Liaoningin maakunnasta Kiinan ja Pohjois-Korean rajajoelta Jalulta Hebein, Tianjinin, Pekingin, Sisä-Mongolian, Shanxin, Shaanxin ja Ningxian kautta Gansun maakuntaan Taolaijoelle.[26]

title: Meng Jiangnü

text: Tarina muuttui edelleen Tang-dynastian aikana suurin piirtein nykyiseen muotoonsa. Japanissa kahden osittain säilyneen kertomuksen mukaan Jiangnü elikin 200-luvulla eaa. alkuperäisen 500-luvun sijaan. Myös alkuperäinen kaupungin muuri muuttuu Kiinan muuriksi. Kiinan muuri rakennettiin Qin-dynastian ensimmäisen keisarin valtakaudella 221-210 eaa, mikä selittänee tarpeen vaihtaa Jiangnün elinaikaa. Näissä kahdessa säilyneessä tarinassa kertomus on peruspiirteiltään samanlainen.

title: Kiinan muuri

text: Erilliset muurit yhdistettiin Qin-dynastian aikana ”ensimmäisen keisarin” Qin Shi Huangdin käskystä 200-luvulla eaa. Tämä muuri oli yli 5000 kilometriä pitkä, ja sen rakentamiseen joutui osallistumaan pakkotyövoimana merkittävä osa Kiinan väestöä. Muurin rakentaminen oli osittain jo taistelevien läänitysvaltioiden kaudelta periytyvien lyhyempien muurien pohjoisosien yhdistämistä pohjoisen mongoleja vastaan.[19] Pohjoisesta Kiinaa oli tuolloin alkanut uhata uusi vahva barbaariheimo tai -heimoliitto xiongnu.[21] Vanhojen muurien tarpeettomat osat jätettiin rapistumaan.[19][16] Muurin rakentamisen tarkoituksena oli paitsi mongolien torjuminen, myös levottomuuksien aiheuttajien ja armeijan työllistäminen sopivan kauas pääkaupungista. Muuri piti myös maan oloihin tyytymättömät kiinalaiset valtion rajojen sisällä.[22]

title: Kiinan muuri

text: Pekingistä pohjoiseen sijaitsevat Kiinan muurin suosituimmat ja aikoinaan myös tärkeimmät osat. Matkailijoiden eniten suosima ja parhaiten säilynyt osa on 7,6 kilometriä pitkä Badaling, joka sijaitsee Pekingistä luoteeseen.[11] Badaling rakennettiin suurimmaksi osaksi 1500-luvulla. Läheisen Juyongguanin osuuteen kuuluu muurin lisäksi portti ja linnoitus. Juyongguanista itään on Mutianyun osuus, jonka rakentaminen aloitettiin Ming-dynastian alkuaikoina. Siihen kuuluu 22 tiheään rakennettua vartiotornia, ja se on suunniteltu vastustamaan hyökkäyksiä kummaltakin suunnalta. Mutianyusta itään on Gubeikoun portti sekä Jinshanlingin ja Simatain osuudet, joista jälkimmäinen on jyrkkä ja jo melko ränsistynyt.[12]

title: Daxin kulttuuri

text: Daxin kulttuuri on yksi niistä Kiinan kulttuureista, joissa oli jo varhain vallihautoja ja ympärysmuureja. Chengtoushanin kylä noin 4000 eaa. on yksi kiinan vanhimmista vallihauta-muuri-kylistä. Muuri on tehty puristetusta maasta. Chengtoushanista on löydetty varhaista riisiä ajalta 6500-3000 eaa. Tämä viittaa kylien välisten sotien alkaneen viimeistään tuolloin.

title: Kiinan muuri

text: Qing-dynastian aikana (1644–1911) muuri menetti puolustuksellisen merkityksensä, koska Kiina ulottui muurin pohjoispuolellekin. Muurin tarkoitus tällöin olikin pitää han-kiinalaiset ja mongolit poissa Mantšuriasta.[27]

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri rapautuu tuulen ja sateen sekä ihmisen vaikutuksen seurauksena pikku hiljaa, ja suurta osaa muurista ei huolleta. Jotkin kivestä ja tiilistä rakennetut osat, kuten Badaling, ovat silti edelleen hyvässä kunnossa. Syrjäisemmillä seuduilla muurista on kuitenkin usein jäljellä enää rikkinäisiä kiviä ja tiiliä, tai se on peittynyt hiekan alle. Maowusun ja Tenggelin aavikoiden muuri on jo kadonnut, ja Gansun, Ningxian, Shaanxin ja Shanxin muurit ovat rapautuneet osin jo niin, että muurin voivat havaita maasta vain asiantuntijat.[36]

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muurin pituutta on vaikea määritellä, sillä Pohjois-Kiinassa on paljon eri aikoina rakennettuja erityyppisiä ja -kuntoisia muureja ja valleja, joista kaikkia ei yleensä lueta Kiinan muuriin. Kaikkien Pohjois-Kiinaan rakennettujen muurien yhteenlaskettu pituus on yli 50000 kilometriä.[3] Kiinan muurin viralliseksi ilmoitettu pituus on 8851,8 kilometriä.[4] Arvioon kuuluu rakennetun muurin lisäksi myös taisteluhautoja sekä luonnollisia esteitä, kuten vuoria, järviä ja jokia. Varsinainen muuri on arvioitu yli 6200 kilometrin mittaiseksi.[3] Arkeologisissa mittauksessa muurin pituudeksi kaikkine osineen on saatu tarkalleen 21196,18 kilometriä.[5] Muurin kaukaisimmat päät sijaitsevat 1900 kilometrin etäisyydellä toisistaan.[4]

title: Kiinan muuri

text: Muuri syntyi 200-luvulla eaa. erillisten muurien yhdistämisellä suojaamaan Kiinaa pohjoisten paimentolaisheimojen hyökkäyksiltä, ja sen uusimmat osat rakennettiin 1600-luvulla. Joinain aikoina muurin rakentamiseen osallistui koko Kiinan miesväestö. Muurista tuli tarpeeton vuonna 1644, kun Kiina ulottui muurin pohjoispuolellekin. Muuri rapautui vuosisatojen ajan, kunnes 1900-luvulla se nostettiin Kiinassa tärkeäksi kansalliseksi symboliksi.

title: Kiinan muuri

text: Kun muurista oli tullut tarpeeton vuoden 1644 jälkeen, sen ylläpito lopetettiin. Muuri alettiin Kiinassa nähdä menneen maailman jäännöksenä, josta ei ollut syytä olla ylpeä.[30] Muuria purettiin ja sen kiviä käytettiin rakennustarpeina. Euroopassa muurista tiedettiin vain ylimalkaisesti vielä 1600-luvulla, mutta kun Kiinassa vierailleet venäläiset, britit ja muut eurooppalaiset levittivät tietoa muurista, siitä alettiin kiinnostua Kiinan ulkopuolella.[31] Pitkään länsimaissa tosin uskottiin, että muuri oli todellista vanhempi, kokonaan kivestä tehty, sekä yhtenäinen eikä useista osista koostuva. Kiinalaisia eurooppalaisten uteliaisuus muurin suhteen sekä huvitti että epäilytti, mutta myöhemmin se vaikutti muurin merkityksen uudelleen löytymiseen Kiinassakin.[32] Kiinalaiset alkoivat itse varsinaisesti kiinnittää muuriinsa huomiota kansallisena symbolina vasta japanilaismiehityksen aikana 1930-luvulla, kun Mao Zedong nosti sen tavallisen kärsivän kansan saavutusten merkiksi.[33]

title: Kiinan muuri

text: Luokka:Kiinan rakennukset ja rakennelmat Luokka:Muurit Luokka:Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa Luokka:Rajamuurit ja -aidat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Pitkät muurit

text: Korintin sodan alettua Spartaa vastaan vuonna 395 eaa. ateenalaiset rakennuttivat muurit uudelleen Kononin johdolla. Vuonna 86 eaa. roomalainen kenraali Sulla piiritti Ateenaa osana ensimmäistä Mithridateen sotaa. Roomalaiset tuhosivat muurit ja tämän jälkeen sekä Ateenan että Pireuksen oli antauduttava.

title: Kiinan muuri

text: Suositun käsityksen mukaan Kiinan muuri olisi ainoa ihmisen tekemä rakennelma, joka näkyisi paljaalla silmällä Maan kiertoradalta tai Kuusta.[39][24] Ihmissilmä ei kuitenkaan pysty näkemään seitsemän metrin levyistä rakennelmaa niin kaukaa.[39][25] Näkyäkseen paljaalla silmällä Maan kiertoradalta rakennelman tulisi olla satoja metrejä leveä, eikä sen pituus auta asiaa. Yksikään avaruuslentäjä ei ole myöskään väittänyt nähneensä muuria lennollaan, ei edes taikonautti Yang Liwei vuonna 2003. Kiinalais-yhdysvaltalainen astronautti Leroy Chiao onnistui 2000-luvulla ottamaan kiertoradalla sijaitsevalta Kansainväliseltä avaruusasemalta voimakkaasti suurentavalla linssillä valokuvan, jossa muuri näkyi heikosti. Astronauttien mukaan maapallolla on kuitenkin muita kohteita, jotka näkyvät hyvissä olosuhteissa kaukoputken avulla Kiinan muuriakin selkeämmin.[39]

title: Themistokleen muuri

text: Muuri rakennettiin Ateenan suojaksi Themistokleen johdolla vuonna 479 eaa. välittömästi persialaissotien jälkeen. Sodassa persialaiset olivat tuhonneet koko kaupungin. Muuri rakennettiin kiireellä ja sen rakentamiseen käytettiin jopa Kerameikoksen hautausmaan hautakiviä sekä keskeneräisen Olympieionin temppelin osia. Myöhemmin muurin yhteyteen rakennettiin niin kutsutut Pitkät muurit, jotka johtivat Pireuksen ja Faleronin satamiin ja suojasivat kaupungille elintärkeää yhteyttä merelle.

title: Antiikin Ateena

text: Pitkät muurit koostuivat kahdesta muurista, jotka johtivat Pireukseen. Ne olivat 40 stadionia eli 7 kilometriä pitkät ja kulkivat samansuuntaisesti rinnakkain niin, että niiden välissä oli kapea kulkutie. Lisäksi muureihin kuului kolmas Faleroniin johtanut muuri, joka oli 35 stadionia eli 6,5 kilometriä pitkä. Näin muureja oli yhteensä kolme, mutta nimitystä ”Pitkät muurit” näytetään käytetyn lähinnä Pireukseen johtaneista muureista, kun taas Faleroniin johtanutta muuria kutsuttiin Faleronin muuriksi. Kaupunginmuurien yhteinen pituus oli 174,5 stadionia eli noin 35 kilometriä. Tästä 43 stadionia eli yhdeksän kilometriä kuului varsinaisen kaupungin muuriin, 75 stadionia pitkiin muureihin ja 56,5 stadionia Pireuksen, Munikhian ja Faleronin muureihin.

title: Kiinan muuri

text: Kiinan muuri on suurimmaksi osaksi noin kahdeksan metriä korkea, tasangoilla ja solissa jopa 16 metriä. Sen leveys on 6–8 metriä, ja paikoitellen se on kaksin- tai kolminkertainen. Siinä on säännöllisin välein torneja ja portteja.[16] Pienimmissä torneissa oli noin kuuden miehen osasto, ja suurissa linnoituksissa saattoi olla pysyvästi tuhatkin miestä. Muutaman kilometrin välein oli merkinantotorneja, joista tiedotettiin vihollisen liikkeistä valomerkeillä, nuotioilla tai savumerkeillä. Merkit näkyivät aina vähintään kahteen seuraavaan torniin asti.[17]

title: Kiinan muuri

text: Qin-dynastian aikaisen muurin rakennustyöt kestivät kymmenkunta vuotta. Muuri ulottui Jilinin maakunnassa Linzhaosta (nykyisen Gansun itäosissa) Liaodongiin.[23]


query: Miten hiilihydraatit imeytyvät ihmisen ruuansulatuksessa?

title: Ihmisen ruoansulatus

text: Ohutsuolessa ravintoa hajottavat monet eri entsyymit. Hiilihydraatteja pilkkovat haiman erittämä amylaasi ja ohutsuolen seinämän entsyymit, joista tunnetuimpia ovat maltaasi, sakkaraasi ja laktaasi. Rasvoja hajottaa haiman lipaasi, proteiineja trypsiini ja peptidejä ohutsuolen peptidaasit.[6]

title: Siipipapu

text: Siipipavun lehdetkin ovat syötäviä ja sisältävät runsaasti proteiinia. Ne on kuitenkin keitettävä ennen käyttöä, sillä raakoina ne kuitenkin sisältävät trypsiinin ja amylaasin inhibiittoreja, jotka estävät proteiinien ja hiilihydraattien hyväksikäyttöä ruuansulatuksessa.

title: Glykeeminen indeksi

text:
Glykemiaindeksi tai glykeeminen indeksi, GI, kuvaa ruoka-aineen imeytyvien hiilihydraattien aiheuttamaa muutosta verensokerissa verrattuna referenssiruoka-aineeseen kuten glukoosiliuos tai valkoinen leipä.
Glykemiaindeksillä pyritään kuvaamaan hiilihydraattien imeytymisnopeutta.
Suuri glykemiaindeksi tarkoittaa sitä, että verensokeri nousee nopeasti jolloin vereen vapautuu paljon insuliinia. Pieni glykemiaindeksi sitä vastoin kertoo tasaisemmasta ja vähäisemmästä vaikutuksesta verensokeriin.

title: Liha

text: Liha, joka sisältää runsaasti sidekudosta, on ruuansulatuksessa huonosti sulavaa ja imeytyvää. Koska sidekudoksen proteiineissa on vähemmän välttämättömiä aminohappoja kuin rakennekudoksessa, liha, jossa on prosentuaalisesti korkeampi osuus kollageenia ja elastiinia on myös ravitsemuksellisesti alempiarvoista.

title: Aikuistyypin diabetes

text: Vuonna 2013 julkaistun koostetutkimuksen mukaan ruokavalion nopeasti imeytyvät hiilihydraatit ovat yhteydessä kasvaneeseen aikuistyypin diabeteksen riskiin.

title: Hiilihydraatti

text: Hiilihydraatit eivät ole ihmiselle välttämättömiä ravintoaineita. Ihmisen elimistö osaa muodostaa tarvittavan glukoosin ravinnosta saadusta proteiinista ja/tai rasvasta. Tätä kutsutaan glukoneogeneesiksi.

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Nitraattia voi joutua vesistöön lannoitteista, typpeä sisältävien aineiden hajoamisesta tai niiden hapettumisen johdosta. Se on ihmiselle haitallista, koska ruuansulatuksessa siitä muodostuu nitriittejä ja muita nitroyhdisteitä.

title: Ketoosi (tila)

text: Kuuluisa ja kiistelty Atkinsin dieetti kuuluu ketogeenisiin dieetteihin. Myös monet hyvähiilihydraattiset dieetit, kuten Montignacin dieetti, Heikkilän dieetti sekä South Beach -dieetti, alkavat ketogeenisellä osuudella, jonka jälkeen diettiin aletaan lisätä hyviä, eli hitaasti imeytyviä hiilihydraatteja.

title: Täysjyvä

text: Ydinkerrokset eli endospermi ovat suurin osa jyvää ja ne sisältävät ravintoaineita, jotka antavat paljon energiaa. Ydinkerroksista saadaan tasaisesti imeytyviä hiilihydraatteja (tärkkelystä), proteiineja sekä hieman B-vitamiinia.

title: Ruoansulatus

text: Tutkimuksessa on havaittu terveillä, länsieurooppalaista ruokavaliota noudattavilla, liikkuvilla aikuisilla ravinnon energiasta imeytyvän keskimäärin 89,4 %. Energiaravintoaineista rasvan havaittiin imeytyvän 92.5-prosenttisesti, proteiinin 86,9-prosenttisesti ja hiilihydraattien 87.3-prosenttisesti. Tutkimuksessa verrattiin nautitun ravinnon energiamäärää pommikalorimetrillä mitattuun ulosteen energiamäärään.

title: Tofu

text: Finelin mittaamassa tofuvalmisteessa oli energiaa 343 kJ (82 kcal) sataa grammaa kohti. Tästä 51% tuli rasvoista, 40% proteiineista ja 8% imeytyvistä hiilihydraateista.

title: Maitosuklaa

text: Maitosuklaan kokonaisenergian jakauma on 54 % rasvaa, 8% proteiinia, 38 % imeytyvää hiilihydraattia. Suklaata tehdään yleensä teollisesti. Tilastoitujen tietojen mukaan maitosuklaassa on 100 g kohden noin 33 g rasvaa ja hiilihydraatteja jopa 50 g. On erikseen olemassa maidotonta "maitosuklaata", jossa on käytetty kasvismaitoja, esimerkiksi laktoosi-intoleranssin ja maitoallergian omaavia varten.

title: Vähähiilihydraattinen ruokavalio

text: Atkinsin dieetin aloitusvaiheessa eli "induktiossa" tulisi hiilihydraattia syödä korkeintaan 20 grammaa päivässä. Tämän jälkeen hiilihydraattien määrää kasvatetaan vaiheittain niin kauan että paino ei ala uudelleen nousta. Antti Heikkilä suosittelee Pellinki-dieetissään hiilihydraatin määräksi enintään 72 grammaa päivässä, mutta liikunnalliset ihmiset voivat syödä 100 grammaa. Annika Dahlqvist suosittelee laihduttajaa syömään vain elintarvikkeita, joissa on korkeintaan 5 grammaa hiilihydraattia 100 grammaa kohti. Aki Loikkanen suosittelee H-limit-dieetissä hiilihydraattimääräksi 30–70 grammaa/vrk.

title: Sokerit

text: Monimutkaisemmat disakkaridit koostuvat kahdesta sakkaridista jotka yhdistyvät glykosidisidoksella vesimolekyylin lohjetessa. Sidoksessa on happiatomin muodostama silta. Disakkaridit hajoavat ruuansulatuksessa entsyymien vaikutuksesta monosakkarideiksi, jotka imeytyvät suolen seinän läpi. Kuutta yleisintä mono- ja disakkaridia nimitetään ravitsemustaulukoissa sokereiksi. Kaikki maistuvat makeilta.

title: Glykemiakuorma

text:
Glykemiakuorma lasketaan seuraavasti: GI x imeytyvän hiilihydraatin määrä / 100.
Aterian glykemiakuormaa määritettäessä lasketaan yhteen sen sisältämien ruoka-aineiden GL-arvot.

title: Ravintokuitu

text: Ravintokuidulla eli imeytymättömillä hiilihydraateilla tarkoitetaan kasveista saatavia suurimolekyylisiä hiilihydraatteja,[1] jotka eivät sula ihmisen ruoansulatuksessa. Toisaalta eräät kasvinsyöjänisäkkäät hyödyntävät kuituja energiana pötsisienten avulla.[2]

title: Maltodekstriini

text: Maltodekstriini on hyvin nopeasti imeytyvää tärkkelystä, joka valmistetaan tärkkelyspitoisista kasveista, esimerkiksi perunasta, maissista tai vehnästä suolahappokäsittelyssä hydrolyysin avulla. Sitä käytetään hiilihydraattien lähteenä etenkin urheilijoiden suosimissa ns. palautusjuomissa. Maltodekstriini sisältää pitkäketjuisia hiilihydraatteja; lähinnä glukoosin polymeerejä, mutta myös monomeerejä, dimeerejä ja oligomeerejä. Vaikka maltodekstriini sisältää pitkäketjuisia hiilihydraatteja on sen glykeeminen indeksi erittäin korkea (106-137). Tämä tarkoittaa sitä, että maltodekstriini nostaa verensokerin erittäin nopeasti. Se on maultaan neutraalia.

title: Urheilujuoma

text: Suurin osa energiaa antavista hiilihydraateista on juomissa heti imeytyvänä glukoosina, eli rypälesokerina, lopun ollessa muita sokereita, kuten fruktoosia ja sakkaroosia.

title: Pieru

text: Suolikaasun koostumuksen suuret vaihtelut johtuvat enimmäkseen ihmisen syömistä ainesosista. Erityisesti monimutkaiset, kolmesta tai neljästä sokerista koostuvat hiilihydraattimolekyylit ovat useimmin ruuansulatuksessa sulamatta jääviä ainesosia, jotka jäävät paksusuolen bakteerien ravinnoksi ja joista siten muodostuu eniten pahanhajuisia kaasuainesosia. Ihmisen ruuansulatus pystyy hyödyntämään parhaiten yksinkertaisia hiilihydraatteja ja sokereita. Vähiten monimutkaisia hiilihydraatteja on lihassa, kalassa, viinirypäleissä, marjoissa, perunalastuissa, pähkinässä ja kananmunassa. Niitä on enemmän pasteijoissa, perunassa, sitrushedelmissä, omenoissa ja leivässä. Eniten pahanhajuista kaasua tuottavia ainesosia on pavuissa, porkkanoissa, rusinoissa, banaanissa, sipulissa, ja maitotuotteissa.[1]

title: Hypoglykemia

text: Tajuissaan olevalle voi antaa 10–20 g nopeasti imeytyviä hiilihydraatteja. Hyviä vaihtoehtoja ovat muun muassa 1 ruokalusikallinen hunajaa, 1–2 dl tuoremehua, 8 veteen liuotettua sokeripalaa tai hedelmä. Leipäkin käy jos muuta ei ole saatavilla.

title: South Beach -dieetti

text: Miamilainen Agatston kehitti ruokavalionsa verisuoni- ja sydäntaudeista kärsiville asiakkailleen. Agatston kertoo turhautuneensa nykysuositusten mukaisen ruokavalion suositteluun asiakkailleen, koska se ei tuottanut haluttua tulosta asiakkaiden terveyden edistämiseksi. Dieetti opettaa syömään oikeanlaisia hiilihydraatteja ja rasvoja: nopeasti imeytyvät hiilihydraatit korvataan hitaasti imeytyvillä, ja tyydyttyneet rasvahapot tyydyttymättömillä. Agatstonin mukaan suurin osa ihmisten liikakiloista johtuu leivonnaisista, naposteltavista ja muista pitkälle jalostetuista tuotteista saatavista hiilihydraateista.

title: Ohutsuoli

text: Ohutsuolella on kolme pääasiallista tehtävää. Ensinnäkin ruoka pilkkoutuu niin pieniksi osasiksi, että ne voivat imeytyä soluihin. Tapahtumaa, jossa entsyymeiksi kutsutut aineet pilkkovat ruoan sisältämiä rasvoja, hiilihydraatteja, nukleiinihappoja ja valkuaisaineita, kutsutaan kemialliseksi pilkkoutumiseksi. Pilkkoutuneet ravintoaineet imeytyvät ohutsuolen seinämän läpi verenkiertoon ja kulkeutuvat sitä kautta kaikkiin elimistön soluihin. Ravintoaineiden kuljettaminen tapahtuu verisuoniston ja imuteiden välityksellä. Se ruoan osa, jota ohutsuoli ei voi hyödyntää, kulkeutuu paksusuoleen. Ohutsuolen seinämän lihakset supistelevat niin, että ruoka liikkuu suolessa eteenpäin.

title: Ihmisen ruoansulatus

text: Pommikalorimetriä hyödyntävässä tutkimuksessa terveiden ja liikkuvien, länsieurooppalaista ruokavaliota noudattavien aikuisten nauttimasta ravinnosta havaittiin imeytyvän keskimäärin 89,4 %. Energiaravintoaineista rasvan havaittiin imeytyvän 92.5-prosenttisesti, proteiinin 86,9-prosenttisesti ja hiilihydraattien 87.3-prosenttisesti. Tutkimuksessa verrattiin nautitun ravinnon energiaa ja energiaravintoaineita ulosteesta havaittuihin energia- ja ravintoainearvoihin.[8]

title: Hiilihydraatti

text: Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan päivittäisen ravinnon energiasta 45–60 E % saisi olla hiilihydraattiperäistä eikä puhdistettujen sokereiden määrän tulisi olla yli 10 E %. Suomalaiset saavat imeytyviä hiilihydraatteja keskimäärin: naiset 195 g/vrk ja miehet 249 g/vrk, mikä vastaa päivittäisestä energiansaannista naisilla 50,2 E % ja miehillä 47,1 E %. Suosituksiin verrattuna sakkaroosin (eli tavallisen sokerin) saanti saisi olla pienempi. Leipä on keskeinen hiilihydraattien lähde suomalaisilla. Muita huomattavia lähteitä ovat muut leivontatuotteet, hedelmät ja marjat, peruna, maitotuotteet sekä makeiset.

title: Biokemia

text: Hiilihydraateilla tarkoitetaan polyhydroksyylisiä aldehydejä ja ketoneja eli puhekielessä yleisimmin sokereita. Kaikissa organismeissa on hiilihydraatteja. Hiilihydraatit syntyvät fotosynteesissä eli viherkasvien muuttaessa hiilidioksidia ja vettä auringonvalon avulla glukoosiksi ja hapeksi. Useat glukoosimolekyylit yhdistyvät kemiallisesti tärkkelykseksi tai selluloosaksi. Yli 50% maapallon biomassan kuivapainosta on arvioitu olevan glukoosin polymeerejä. Ihmiset eivät useimpien nisäkkäiden tapaan pysty hyödyntämään selluloosaa ravinnossaan siihen tarvittavien pilkkojaentsyymien puutteen vuoksi.

title: Kirsikka (hedelmä)

text: Kivettömän kirsikan energiasta 82 prosenttia tulee imeytyvästä hiilihydraatista. Proteiinia on 6 prosenttia, rasvaa 3 prosenttia, kuitua 5 prosenttia ja orgaanisia happoja 3 prosenttia.

title: Energiaravintoaine

text:
2014 Suomen ravitsemussuositusten mukaan energiaravintoaineiden päiväsaannista 45–60 % tulisi koostua imeytyvistä hiilihydraateista, 10–20 % valkuaisaineista (proteiineista) ja 25–40 % rasvoista, joista alle 10 % tyydyttyneistä rasvoista, 10–20 % kertatyydyttymättömistä ja 5–10 % monityydyttymättömistä. Rasvat ovat triglyserideinä ilmaistu, eivätkä esimerkiksi vapaina rasvahappoina.
* Paino vastaa painoindeksiä 23 ja perustuu pohjoismaisen väestön keskipainoihin.

title: Glykeeminen indeksi

text: Glykemiaindeksi määritetään samantapaisesti kuin lääkeaineen imeytymisnopeus. Joukko koe-henkilöitä nauttii ruokaa, jossa on tietty määrä imeytyviä hiilihydraatteja, yleensä 50 grammaa. Tämän jälkeen koe-henkilöiden verensokeria eli veren glukoosipitoisuutta seurataan 15 minuutin välein kahden tunnin ajan. Verensokerin arvoa verrataan ennen ruokailua vallinneeseen paastoverensokeritasoon. Imeytyneiden hiilihydraattien määrä arvioidaan integroimalla ajan suhteen mitattu verensokerin muutos. Koska hiilihydraattien imeytymisnopeus ja hyödyntämisnopeus vaihtelee eri henkilöillä, saatua arvoa verrataan glukoosiliuoksen tai valkoisen leivän syömisen jälkeen määritettyyn arvoon. Glykemiaindeksi on näiden kahden arvon suhde kerrottuna sadalla.

title: Glykeeminen indeksi

text:
Ruoan glykemiaindeksiin vaikuttaa kolme tekijää: nopeus, jolla hiilihydraatit imeytyvät ruuansulatuksessa, nopeus jolla imeytyneet hiilihydraatit muunnetaan glukoosiksi, ja nopeus, jolla elimistön solut hyödyntävät veren glukoosia.
Hiilihydraattien imeytymisnopeuteen vaikuttavat monet tekijät: ruoan muut ravintoaineet, sen rakenne, koostumus ja sen sisältämät entsyymien toimintaan vaikuttavat aineet. Liukoiset ravintokuidut, rasvat ja proteiinit hidastavat ruoan siirtymistä mahalaukusta ohutsuoleen ja ruoan liikettä ohutsuolessa. Ruoan kypsennys, jauhaminen ja hienonnus taas yleensä nopeuttavat ruoansulatusta ja helpottavat tärkkelystä pilkkovien entsyymien toimintaa. Pastan alhainen glykemiaindeksi johtuu sen sisältämien proteiinien muodostamasta tärkkelystä entyymeiltä suojaavasta rakenteesta. Myös ruoassa olevat hapot, kuten nostatetun hapanleivän maitohappo, hidastavat entsyymeitä. Myös tärkkelyksen kemiallinen rakenne vaikuttaa sen hajoamiseen ja imeytymiseen: ohran ja kasvisten tärkkelys hajoaa hitaammin kuin vehnän tai perunoiden tärkkelys.

title: Hiilihydraatti

text: Hiilihydraatit ovat elimistömme pääasiallinen ravinnonlähde, mutta ne eivät kuitenkaan ole ihmiselle välttämättömiä ravintoaineita. Jotkin yksinkertaiset hiilihydraatit (esim. fruktoosi) nostavat verensokeria hitaasti, kun taas jotkin monimutkaisemmat hiilihydraatit (esim. tärkkelys, kuten murot, leipä ja pasta), etenkin jos ne ovat prosessoituja, nostavat verensokeria nopeasti. Hiilihydraattien metabolia riippuu monesta eri tekijästä; mitä ravintoaineita on syöty hiilihydraattien kanssa, miten ruoka on valmistettu, yksilöllisistä eroista aineenvaihdunnassa ja hiilihydraattien kemiallisesta koostumuksesta. Hiilihydraatteja tarvitaan elimistössä kasvuun, lihastyöhön, lämmön ylläpitämiseen, aineenvaihduntaan sekä hermoston ja elinten toimintaan.

title: Glykeeminen indeksi

text: Mittauksiin vaikuttavat monet elimistön verensokerin tasoa säätelevät mekanismit. Elimistö pyrkii ylläpitämään tasaista verensokerin tasoa ja maksa tuottaa glukoosia vereen samaan tahtiin kuin sitä normaalisti kuluu. Hiilihydraattien alkaessa imeytyä ruokailun jälkeen haima alkaa erittää vereen insuliiniä, hormonia, joka tehostaa glukoosinkulutusta ja maksan glukoosintuotanto loppuu. Hiilihydraattien imeydyttyä insuliinin ylläpitämä kohonnut glukoosinkulutus jatkuu, kunnes verensokerin taso on palannut normaaliksi. Nopeasti imeytyvillä hiilihydraateilla voi insuliinitaso kohota niin korkeaksi, että imeytymisen loputtua verensokeri laskee paljon normaalia alemmaksi.


query: Kuka on kustantanut Korkeajännitys sarjakuvat?

title: Korkeajännitys

text: Vaikka lehden nimi on säilynyt samana, kustantaja on usein vaihtunut. Vuonna 1954 lehden aloitti Pecos Bill Oy. Sitten seurasivat Sarjakustannus Oy 1968–1971, UK-lehdet 1971–1976 ja Williams/Semic vuodesta 1976 kunnes Egmont Kustannus Oy alkoi kustantaa Korkeajännitystä vuodesta 1998.

title: Vartijat

text: Vartijat julkaistiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 2006, kaksikymmentä vuotta alkuperäisteoksen jälkeen. Sen on kustantanut Egmont. Arvostellessaan sarjakuvan Helsingin Sanomissa 10.12. Jussi Ahlroth sanoi, että Vartijat "aloitti psykologisen realismin aikakauden supersankariperinteestä ponnistavassa angloamerikkalaisessa sarjakuvassa. Se näytti, että sarjakuvalla voi olla romaanilta edellytettävää psykologista mittakaavaa."[31] Internetsivusto Kvaak.fi:n toimittajat Sippo Mentunen ja Vesa Kataisto taas kuvailivat Vartijoiden olevan "suurta science fictionia, ja useampi kuin yksi rakkaustarina".[12]

title: Korkeajännitys

text: Aiemmin suuri osa Korkeajännitys-sarjakuvien piirtäjistä oli italialaisia, ja monilla heistä oli omakohtaisia sotakokemuksia. Kurt Caesar (piirsi sarjoja Battler Britton, Agentti 13, Dogfight Dixon) oli Erwin Rommelin mukana Pohjois-Afrikassa taistelupiirtäjänä. Häneltä on julkaistu teos Rommel’s Year of Victory: The Wartime Illustrations of the Afrika Korps (1988).

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Suomen sotien Korkeajännitys -nimellä kutsutaan vuosina 1998–2008 julkaistuja Suomen historiaa käsitteleviä "Korkeajännitys"-sarjakuvalehtien erikoisnumeroita. (ns. ”Suomi-Korkkarit).

title: Hanger

text: Suomen-painos "Hangerille" kansi vaihdettiin nimimerkki Razin, eli Paulyn De Fresnesin, piirustukseen, jossa Aaltonen, Häkkinen ja Kallio ovat kuvattuna lentokonehallissa Hurricane-hävittäjän luona. Kuvaa on verrattu "Korkeajännitys"-sarjakuviin. Takakannessa lentokone on positiivisia asenteita korostaen piirretty lentoon nousussa.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Samsonin piirtämissä seikkailuissa päähenkilöinä ovat entinen punakaartilainen Pekka Haapanen ja suojeluskuntalainen Vilho Hannula (tähdellä merkityt). Lisäksi he ovat sivuosissa myös useissa muiden piirtäjien tekemissä Suomi-Korkkareissa.Vilho Hannula on esiintynyt kuudessa sarjakuvassa, jotka ovat Kansalaissodan korkeajännitys (valkoinen ja punainen), Talvisodan korkeajännitys, Jatkosodan korkeajännitys ja kolme Vaaran vuosien Korkeajännitystä (1948, 1961 ja 1968). Vilho on yksi Suomen sotien korkeajännitysten päähenkilöistä, Pekka Haapasen ohella.

title: Korkeajännitys

text: Aavikon Korkeajännitys (1974–1987) Ilmojen Korkeajännitys (1971–1991) Merten Korkeajännitys (1971–1990) Viidakon Korkeajännitys (1973–1987)

title: Korkeajännitys

text: Monesta muusta sarjakuvasta poiketen juonta kuljetetaan paljolti ruutujen laitoihin sijoitettujen laatikoiden teksteissä.

title: Samson (sarjakuvapiirtäjä)

text: Samson piirsi 1990-luvulla sarjakuvia "Myrkky"- ja "Suomen MAD" -sarjakuvalehtiin. Vuodesta 2008 alkaen hän on piirtänyt strippisarjaa Musta hevonen, joka on päässyt kansainväliseen syndikaattilevitykseen. Sarjasta on ilmestynyt vuonna 2011 suomeksi yksi albumi, "Musta hevonen". Samson on tehnyt myös useita Suomen 1900-luvun sotiin ja sotien jälkeiseen historiaan perustuvia sarjakuva-albumeita Korkeajännitys-sarjaan. Lisäksi hän on kuvittanut "Suomirokkia"-kokoelmalevysarjan kansikuvia ja vitsikirjoja sekä piirtänyt Tapani Baggen käsikirjoittaman Urho Kekkosen sarjakuvamuotoisen elämäkerran "Kekkonen vasta-alkaville ja edistyville", joka oli Sarjakuva-Finlandia-palkintofinalisti vuonna 2007.

title: Usagi Yojimbo

text: Ensimmäisiä Usagi Yojimbon tarinoita julkaistiin Thoughts and Images kustantamana vuosina 1984-1985. Sittemmin sarjakuvan ensimmäistä osaa julkaistiin Fantagraphics Booksin kustantamana vuosina 1987–1993 38 numeron verran. Hahmo vieraili samaan aikaan muissakin kustantamoiden sarjakuvissa, kuten Mirage Studiosin Turtleseissa. Sittemmin Usagi Yojimbo sarjakuva sai jatkoa, kun Miragen Peter Laird pyysi Sakaita tekemään sarjakuvaansa Miragen kustantamana. Usagi Yojimbo sarjakuva sai näin toisen osansa vuonna 1993 ja kesti aina vuoteen 1995 asti. Sarjakuva kesti kuusitoista numeroa. Myöhemmin Dark Horse Comics on kustantanut Usagi Yojimbo sarjakuvan kolmatta osaa vuodesta 1996 lähtien. Hahmo on seikkaillut samaan aikaan muidenkin kustantamoiden sarjakuvissa yksittäisinä tarinoina.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Pekka Haapanen on esiintynyt kuudessa Suomen taisteluista ja konflikteista kertovissa Korkeajännitys-sarjakuvissa, jotka ovat Kansalaissodan korkeajännitys (valkoinen ja punainen), Talvisodan korkeajännitys, Jatkosodan korkeajännitys ja kolme Vaaran vuosien Korkeajännitystä (1948, 1961 ja 1968). Vilho Hannulan ohella, Pekka Haapanen on toinen Suomen sotien korkeajännitysten päähenkilöistä.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Heimo Pohjonen esiintyy Kansalaissodan Korkeajännitys-sarjakuvassa. Saksaan sotaoppeja oppimaan lähteneitä jääkäreitä ihannoiva Heimo Pohjonen oli Sahanpään kylässä asuvan Pohjosen porvarissuvun poika. Pohjonen oli suojeluskunnan jäsen jo sodan ensipäivistä asti sillä hän vihasi erittäin vahvasti venäläisiä ja etenkin punaisia. Heimon punavihasta yhtenä esimerkkinä toimii Sahanpään suojeluskuntalaisten ja työväen välinen yhteenotto, jossa Heimo ampui pistoolilla aseettoman työläisen. Heimon sota muuttui lopullisesti punavaistaiseksi ristiretkeksi, kun Sahanpään punakomentaja Antti Kovalev ampui Heimon isän. Heimo päätti kostoksi teloittaa kaikki Sahanpään taistelussa saadut punaiset sotavangit.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Antti Kovalev esiintyy Kansalaissodan Korkeajännitys-sarjakuvassa. Kansalaissodan aikoihin Antti Kovalev oli töissä Hannulan suvun omistamalla sahalla joka sijaitsi Sahanpään kylässä. Kovalev omasi kumouksellisia aatteita ja olikin vahvimmin nostamassa työväkeä porvarivaltaa vastaan. Vihamielisyyksien alettua, Kovalev nousi Sahanpään Punakaartin johtajaksi ja hankki Punaisille muun muassa Maxim-konekivääreitä. Kovalev henkilökohtaisesti teloitti jääkäreita ihannoinneen ja yhden punakaartilaisen syyttä ampuneen Heimo Pohjoisen isän raivostuksissaan siitä kun Pohjosen perhe oli paennut Sahanpäästä Vaasaan. Taistelu Sahanpäästä auttamatta kääntyi lopulta Valkoisten eduksi ja Kovalev päätti kerätä konekiväärit, läheisen apulaisensa Pekka Haapasen vastustuksesta huolimatta ja siirtää ne Tampereelle.

title: Alkuperä

text: Alkuperä on 26. lokakuuta 2006 julkaistu Lordi-aiheinen sarjakuva-albumi. Sarjakuvan tekoon ovat osallistuneet Tomi "Mr. Lordi" Putaansuu, Petri Hiltunen ja Mattipekka Ratia ja sen on kustantanut Arktinen Banaani.

title: Korkeajännitys

text: Rintamalottien korkeajännitys eroaa perinteisestä naisten sotaviihteestä siten, että siihen on pyritty luomaan jännitystä ja taistelukohtauksia. ”Sarjakuva alkaa taistelukuvauksella. Armeijan etenemistä kuvataan Korkeajännitys-perinteen mukaisesti. Myös lottien seikkailuun piti saada jännitystä ja etsimme tilanteita, jotka olisivat voineet olla mahdollisia. Esimerkiksi yksi lotista törmää hiihtoreissulla venäläisiin ja selviää vaaratilanteesta oman neuvokkuutensa ansioista. Tällainen tapaus toistuu aika monessa lotista kertovassa tarinassa”, Paula Arvas kertoo.[1]

title: Korkeajännitys

text: 1960-luvun alussa alettiin SDC:n sarjojen loppumisen jälkeen julkaista suomeksi sarjakuvia ”Thriller Picture Library” -lehdestä (TPL). Erityisesti voittamaton britti Battler Britton esiintyi usein. Battler Brittonin arkkivihollinen oli pitkään majuri Hisser. Sankari Agentti 13 oli mestari naamioitumaan vakoilupuuhiensa yhteydessä.

title: Korkeajännitys

text: Suomen sotien Korkeajännitys – Suomi taistelee! (1998) Talvisodan Korkeajännitys – Ylivoimaa vastaan (1999) Kansalaissodan valkoinen Korkeajännitys – Vapauden tulikaste (2000)* Kansalaissodan punainen Korkeajännitys – Taistoon työkansan puolesta! (2000)* Talvisodan Korkeajännitys – Vanjan jäinen helvetti (2001)* Suomalaisten Korkeajännitys – Talttumattomat taistelijat (neljän tarinan pokkari, 2002) Vaaran vuosien Korkeajännitys 1948 – Punaisen aallon murtajat (2002)* Vaaran vuosien Korkeajännitys 1968 – Hiljainen kuolema taivaalta (2003)* Vänrikki Stoolin Korkeajännitys – Edestä maan ja kuninkaan (2004) Vaaran vuosien Korkeajännitys 1961 – Saalistajat noottikriisin varjossa (2004, käsikirjoitus Jouni Mölsä ja Jarkko Sipilä)* Jatkosodan Korkeajännitys – Iskevä kiila, kestävä salpa (2005, käsikirjoitus Moog Konttinen)* Rintamalottien Korkeajännitys – Neidot kansan urhokkaan (2005, käsikirjoitus Leena Lehtolainen) Kieltolain Korkeajännitys – Kovanen (2006, käsikirjoitus Tapani Bagge, kuvitus Jari Rasi) Rauhanturvaajien Korkeajännitys - Aavikon leijonat (2006, käsikirjoitus Jouni Mölsä ja Jarkko Sipilä)* Kieltolain Korkeajännitys – Kovanen ja Chicagon ruutituulet (2007, käsikirjoitus Tapani Bagge, kuvitus Jari Rasi) Suomen sotien Korkeajännitys -kokoelma, sisältää molemmat kansalaissodan Korkeajännitykset, talvi- ja jatkosotien Korkeajännitykset sekä Rintamalottien Korkeajännityksen. 2008 Suomen ilmasodan Korkeajännitys – Luutnantti Ilves (2009)

title: Samson (sarjakuvapiirtäjä)

text: Samson on piirtänyt kaikkiaan kuusi Korkeajännitys-sarjakuva-albumia, jotka muodostavat Suomen sotien Korkeajännitys -nimisen kokonaisuuden. Niissä esiintyvät entinen punakaartilainen Pekka Haapanen ja suojeluskuntalainen Vilho Hannula. "Hiljainen kuolema taivaalta" perustuu Wexi Korhosen suomalaisista laskuvarjojääkäreistä kertovan jännitysromaaniin "".

title: Eläkeläinen muistelee

text: Eläkeläinen muistelee on suomalaisen kuvataiteilijan Kalervo Palsan (1947–1987) sarjakuva-albumi, jonka hän piirsi nimellä Markiisi de Palsa. Albumin kansialanimike on "Harmaa komedia". Palsa piirsi sarjakuvan vuonna 1971, mutta se julkaistiin vasta vuonna 1990. Albumin kustantanut Like on julkaissut sarjakuvasta kaksi uusintapainosta, joista viimeisimmän vuonna 2002.

title: Korkeajännitys

text: Vuodesta 1996 alkaen Korkeajännitys on alkanut ilmestyä nykyisessä muodossaan, neljä erillistä tarinaa sisältävänä noin 260-sivuisena pokkarina. Korkeajännitys-suuralbumit ovat A4-kokoisia lehtiä.

title: Avaruuden Korkeajännitys

text: Avaruuden Korkeajännitys oli brittiläistä alkuperää oleva sarjakuvalehti, jota Semic-kustantamo julkaisi Suomessa 12 numeroa vuonna 1974. Lehti kertoi tulevaisuudesta, jossa Britannian kuninkaalliset ilmavoimat (Royal Air Force) lentää avaruudessa ja taistelee ulkoavaruuden olentoja vastaan. Sarjakuvan päähenkilö oli hävittäjä-ässä Jet-Ace Logan, joka esiintyi suomeksi myös kahdessa "Avaruuden Jättikorkeajännitys" -nimellä julkaistussa albumissa.

title: Jet-Ace Logan

text: Jet-Ace Logan -tarinoita julkaistiin myös "Thriller Picture Library" (TPL) –lehdessä (ensimmäisen kerran numerossa 383, "The Piebald Men", ja viimeisen kerran numerossa 450, "Flight from the Sun"). Näitä taskukirjakokoa olevia sarjakuvia on julkaistu Suomessa "TV-sarja"-lehdessä (Kustannus Oy Pecos Bill, 1961-1963; Sarjakustannus 1962-1963) . ja "Korkeajännityksessä". Jotkut näistä tarinoista ovat Rick Randomista tunnetun Ron Turnerin piirtämiä. Vuonna 1974 ilmestynyt "Avaruuden Korkeajännitys" -lehti julkaisi ainoastaan näiden jo suomennettujen sarjakuvien uusintoja. Viimeisen kerran Jet-Ace Logan näyttäytyi brittiläisessä "Tiger"-vuosikirjassa 1974.

title: Korkeajännitys

text: 1970-luvulla Korkeajännitys siirtyi ensin Williamsin ja sitten Semicin omistukseen. Sarjakuvat ostettiin nyt D.C.Thomsonin Commando-lehdestä. Vuodesta 1973 alkaen varsinaisen Korkeajännityksen aihepiiri rajautui pitkäksi aikaa brittiläisten maavoimien toimintaan Euroopassa. Muut toisen maailmansodan brittiläiset aselajit ja sotanäyttämöt saivat omat Korkeajännitys-lehtensä, joiden julkaiseminen jatkui 1980-luvun lopulle ja 1990-luvun alkuun.

title: Pertti Jarla

text: Vuosina 1996–2007 Jarla työskenteli luentovisualisoijana Jari Sarasvuon valmennusyritys Trainers’ Housessa tehtävänään piirtää yritysvalmennustilaisuuksien aikana sarjakuvia käsiteltävistä aiheista.[3] Tapahtuman päätteeksi sarjakuvat monistettiin ja jaettiin asiakkaille. Jarlan mukaan palaute oli kaksijakoista: osa asiakkaista ei pitänyt piirroksista lainkaan, osa riemastui niin että tilasi Jarlalta lisää kuvituksia yritystensä julkaisuihin.[2] Hän kuvitti myös Sarasvuon yrityskoulutuskirjan Myynnin korkeajännitys (1998).[4]

title: Rick Random

text: 64-sivuisia Rick Random –sarjakuvia julkaistiin viisi vuotta. Britanniassa 60-luvulle tultaessa tulevaisuusseikkailut saivat väistyä menneisyyden sankaritarinoiden, sotasarjojen tieltä. Battler Britton alkoi loputtoman ilmataistelunsa Britannian puolesta, taistelut saksalaisia vastaan jatkuivat ikuisesti. Näin tapahtui myös suomalaisessa Korkeajännitys-lehdessä.

title: Robin Hood (sarjakuvalehti)

text: Robin Hood oli Suomessa vuosina 1957–1971 ilmestynyt sarjakuvalehti, jonka julkaisijana oli Kirja-Mono. Sarjakuvassa seikkaili brittiläisen tarinaperinteen ja popupulaarikulttuurin tunnettu hahmo Robin Hood, lainsuojaton rosvopäällikkö ja saksi, joka taisteli Britannian vuonna 1066 vallanneita ja saksit valtaansa alistaneita normanneja vastaan. Aikanaan lehti oli yksi suosituimmista sarjakuvalehdistä Suomessa. Tarinat olivat peräisin vuosina 1951–1963 ilmestyneestä brittiläisestä Thriller Picture Library -sarjakuvalehdestä, josta oli lähtöisin myös osa Korkeajännitys-sarjassa julkaistuista sarjakuvista. Näiden loputtua käytettiin 1960-luvulla myös heikompitasoisia ranskalaisia tarinoita.

title: Korkeajännitys

text: Suomessa Korkeajännitys sai ensimmäiset naissotasankarinsa ”Rintamalottien korkeajännityksessä”. Lotta-sarjakuvan tekovaiheessa käsikirjoittajat Leena Lehtolainen ja kirjallisuuden tutkija Paula Arvas tutustuivat naisten kirjoittamiin kuvitteellisiin kertomuksiin lotista.

title: Korkeajännitys

text: Air Ace Picture Library -lehden sarjakuvia julkaistiin Suomessa myös Siivet-lehdessä. Todennäköisesti eri Korkeajännityslehdissä käytettiin myös brittilehtien Combat Picture Library, Lion Picture Library ja War At Sea Picture Library sarjakuvia.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Urho Pohjonen esiintyy Jatkosodan Korkeajännitys-sarjakuvassa ja on Kansalaissodan loppuvaiheessa kaatuneen Heimo Pohjosen poika. Isänsä tapaan, Urho niin ikään vihasi kansalaissodan punaisia, jotka olivat syyllisiä hänen isänsä kuolemaan sodassa. Vääpeliksi Jatkosotaan mennessä ylentynyt Pohjonen ilmaisikin punavihaansa useaan otteeseen sodan aikana ja hän otti erityisesti sotatoimissa ansioituneen Pekka Halttulan silmätikukseen.

title: Korkeajännitys

text: Näiden lisäksi Korkeajännitys-nimellä julkaistiin tieteissarjakuvaa Avaruuden Korkeajännitys (1974), vakoilusarjakuvaa Agenttikorkeajännitys (1973–1985) ja western-sarjakuvaa Lännen Korkeajännitys (1973–1984).[2] Korkeajännitys-nimellä ratsasti 1980-luvulla myös Seksikorkkari-niminen pornosarjakuvalehti. Parin numeron verran tehtiin myös seksiä ja absurdia pilaa sekoittanutta Karkeajännitys-lehteä.

title: Vänrikki Stoolin tarinat

text: Petri Hiltusen piirtämä ja P. A. Mannisen käsikirjoittama sarjakuva Edestä maan ja kuninkaan. Vänrikki Stoolin korkeajännitys (2004) käsittelee vapaasti muun muassa runojen Viapori, Sandels, Sven Dufva ja Numero viisitoista Stolt tapahtumia ja henkilöhahmoja.