query: Mikä on luultu Sapelihampaan oikea nimi?

title: Sapelihammas

text: Sapelihampaan koko elämäntarinaa ei tunneta. Hänen oikean nimensä luullaan olevan Victor Creed, ja hän on supervoimainen mutantti. Sapelihampaan sanotaan olevan äärimmäinen soturi ja selviytyjä, ja häntä ovat ajaneet jo vuosia psykoottiset tarpeet metsästää, tappaa ja myös syödä toisia ihmisiä. Nähtävästi Victor Creed oli isänsä psykologisesti pahoinpitelemä, ja häntä pidettiin vankina kotinsa kellarissa. Eräässä vaiheessa Creedistä tuli Muukalainen-nimisen miehen oppilas, josta tuli maailman johtava salamurhaaja. 35 vuotta sitten Creedillä oli suhde toiseen mutanttiin, Mystikkoon, ja he saivat pojan, Graydon Creedin, josta tuli Ihmisyyden Ystävät -liiton johtaja ja joka jopa pyrki Yhdysvaltain presidentiksi ennen kuin hänet murhattiin vähän aikaa sitten.

title: Unelma karjamajalla

text: Lopulta omantunnonvaivainen Aarne päättää naida Sirkan sovittaakseen kaiken. Yllättäen häihin saapuu hänen kuolleeksi luultu poikansa. Pojan varastanut mustalaismies oli kuollut pian varkauden jälkeen ja poika oli jäänyt tämän isän hoidettavaksi. Pojan ”isoisä” oli kuolemansairauden vaivoissaan lähettänyt hänet etsimään oikeita vanhempiaan, ja Ylitalossa poika oli tunnistettu syntymämerkistään. Tämän nähdessään onneton Kirsti-piika pakenee maantielle.

title: Pekka Akimov

text:
Akimov käytti useita nimiä: oikea nimi Pekka Akimov, entinen nimi Peter Akimov, aiempi entinen nimi Pjotr Vasiljevitš Akimov ja salanimet Pekka Attinen
Into Arpa.

title: Lego Marvel Super Heroes

text: Vankilalla he tapaavat Wolverinen sekä Whiplashin, Johtajan, Sapelihampaan ja Mystikon. Whiplash ja Johtaja kukistetaan. Sapelihammas vapauttaa Carnagen, Punakallon, Deadpoolin, Magneton, Stan Leen ja muita. Magneto tuhoaa Rautamiehen Mark 6 -puvun. Hulk ja Wolverine taistelevat Magnetoa ja Sapelihammasta vastaan hississä, joka vie katolle. Roistot pakenevat ja Kuvotus hyökkää Hulkin ja Wolverinen kimpuun. Magneto pakenee helikopterilla ja Sapelihammas toisella. Magneton Helikopterin ohjaaja paljastuu Mystikoksi. Hulk paiskaa Kuvotuksen päin helikopteria jossa Sapelihammas on. Kuvotus että Sapelihammas pidätetään. Kapteeni Amerikka saapuu paikalle ja Wolverine aistii Lokin karanneen myös ja kysyy missä Thor on. Selviää, että salaperäinen mies jonka kanssa Doom puhui, on Loki.

title: Sapelihammas

text: Creed joutui riitoihin Loganin ja Northin kanssa erään tehtävän aikana Berliinissä 1960-luvun alussa. Siitä lähtien Sapelihammas ja Wolverine ovat olleet verivihollisia. Sapelihampaan ensimmäisessä taltioidussa rikoksessa hän pitää asianajaja Jeryn Hogarthia panttivankina. Hogarthin asiakas Daniel Rand taisteli ja voitti Sapelihampaan Rautanyrkin hahmossa.

title: Sapelihammas

text: Ryhmä-X sieppasi viimein Sapelihampaan, ja heidän johtajansa professori Charles Xavier yritti auttaa Sapelihammasta pääsemään eroon psykoottisista taipumuksistaan, aivan kuten Ryhmä-X oli auttanut Wolverinea aikoinaan. Wolverine raivostui löytäessään vihollisensa kodistaan ja he taistelivat kunnes Wolverine iski Sapelihammasta aivoihin yhdellä kynnellään. Sen jälkeen Sapelihammas vaikutti passiiviselta ja rauhalliselta ja X-Voiman Boomer kiintyi häneen. Sapelihammas kuitenkin löysi aiemman persoonallisuutensa ja kääntyi Boomeria ja Ryhmä-X:ää vastaan haavoittaen Tajuntaa kuolettavasti.

title: Australiansarvihai

text: Australiansarvihai, joka kasvaa n. 170 cm: pituiseksi on suuripäinen ja tylppäkuonoinen. Sieraimet ovat suuret sillä ruokailun aikana vedenotto tapahtuu niiden kautta. Rintaevät ovat isot ja leveät ja selkäevät, joiden edessä on myrkkypiikit (heimon nimi juontuu rantaan ajautuneista piikeistä joita on luultu sarviksi) ovat lähes samankokoiset. Lajikohtaisia piirteitä ovat harmaanruskeaa ruumista koristavat ruskeat juovat.

title: Kapteeni Sapelihammas (elokuva)

text: Tiny, maailman nuorin merirosvo, on kasvanut Kapteeni Sapelihampaan aluksella, Mustalla Leskellä. Hän unelmoi Kapteeni Sapelihampaan jonain päivänä tunnustavan hänet aidoksi merirosvoksi, ja päättää siksi löytää karmean Gabrielin kadonneen aarteen. Aarteenetsintämatkallaan hän löytää uuden ystävän - Veronican.

title: Arkeologia

text: Puiden vuosirenkaisiin perustuva vuosirengasajoitus otettiin arkeologiassa käyttöön 1910-luvun jälkeen Yhdysvalloissa. Sen avulla Yhdysvaltain lounaisosista löytyneiden puuesineiden tekoajat pystyttiin selvittämään aina 2000 vuoden taakse. Radiohiiliajoituksen kehitti Chicagon yliopiston Willard Libby 1940-luvun loppupuoliskolla, ja menetelmä mullisti arkeologisen ajanlaskun 1950-luvulla. Sen ja samankaltaisten radioaktiivisten aineiden hajoamiseen perustuvien ajoitusmenetelmien avulla havaittiin, että ihmislaji oli aiemmin luultua vanhempi, jääkausi luultua myöhäisempi, maanviljelys ja kaupungistuminen luultua varhaisempia, ja Stonehenge vanhempi kuin pyramidit.

title: Marikki

text: Marikki on kirjoissa suunnilleen seitsemänvuotias. Marikin oikea nimi on Margareeta. Hän asuu Kesäkumpu-nimisessä talossa perheensä eli isänsä, äitinsä ja Liisa-pikkusiskonsa kanssa. Liisan oikea nimi on Elisabet. Liisa on viisivuotias. Perhe ei ole köyhä, ja he elävät normaalia perusturvallista elämää, jota kirjassa kuvataan.

title: Sapelihammas

text: Sapelihampaalla on yli-inhimillisen tehokkaat aistit (näkö, kuulo, haju ja maku, ei välttämättä tunto), verrattavissa joidenkin eläimen vastaaviin. Hän voi esimerkiksi seurata jotakuta hajun perusteella kuten koira tai susi. Sapelihampaan aistit ovat osaksi erillinen voima, mutta ne ovat olemassa osaksi paranemisvoiman ansiosta. Sapelihampaan pimeänäkö on herkkä, ja hänen näkönsä ulottuu osaksi spektrin infrapunaosioon saakka. Hänen kuulonsa on loistava, pystyvät huomaamaan kevyttä hengitystä luolassa 60 metrin päästä. Hänen makuaistinsa pystyy erottamaan yhden osan vierasta ainetta 10 000 osassa. Hänen hajuaistinsa ja -muistinsa sallivat hänen seurata yli kahdeksan tuntia vanhaa vainua jota hän ei tunne ennestään. Hiki, hajusteet, tupakka, makeiset ja ruoka ovat kuin majakoita hänen aisteilleen.

title: Heptamykhos

text: Ferekydeen teos oli yksi kreikkalaisen kirjallisuuden ja siten länsimaisen kirjallisuuden ensimmäisiä proosamuotoisia teoksia. Teos tunnetaan kahdella nimellä: nimellä "Heptamykhos" siihen viittaa Kallimakhos, nimellä "Pentemykhos" puolestaan Damaskios. Nimen "mykhos" voi viitata 'syvennykseen', 'kammioon' tai 'pyhättöön'. Tutkijoiden parissa ei ole yksimielisyyttä siitä, kumpi näistä kahdesta oli teoksen oikea nimi: yleisesti käytetty Geoffrey Kirkin, J. E. Ravenin ja Malcolm Schofieldin teos "Presocratic philosophers" käyttää teoksesta nimeä "Heptamykhos", kun taas ainoan nykyaikaisen pelkästään Ferekydestä käsittelevän teoksen kirjoittaja Hermann S. Schibli katsoo, että teoksen oikea nimi oli "Pentemykhos".

title: Platon

text: Diogenes Laertioksen mukaan Platonin oikea nimi oli isoisänsä mukaan Aristokles. Lempinimen Platon hänen kerrotaan saaneen painikumppaneiltaan. Se tarkoittaa kreikaksi leveää (platys). Ei tiedetä tarkoitettiinko sillä mahdollisesti hänen ulkoista olemustaan, kuten otsaa tai painin kehittämää rintakehää, vai hänen ”tyylinsä laveutta”.[6][9] Joidenkin mukaan Platon olisi kuitenkin ollut hänen oikea nimensä. Tätä tukee se, että se oli tavallinen nimi tuohon aikaan. Dikaiarkhos kertoo Platonin osallistuneen painijana Isthmian kisoihin. Urheilun lisäksi nuorta Platonia kiinnostivat maalaus ja runous: hänen sanotaan kirjoittaneen sekä dityrambeja, lyriikkaa että tragedioita. Diogeneen mukaan Platon toimi Ateenassa koregina.[6]

title: Leo James Rainwater

text: Toisen maailmansodan aikana Rainwatrer osallistui ydinpommin kehitystyöhön. Vuonna 1949 hän alkoi kehittää teoriaa siitä että toisin kuin siihen asti oli luultu, atomin ytimet eivät ehkä olleetkaan pallomaisia. Aage Niels Bohr ja Benjamin Roy Mottelson osoittivat 1960-luvulla nämä teoriat oikeiksi kokeellisin tutkimuksin. Työ oli tärkeää ydinfuusion ymmärtämisen kannalta, ja palkittiin Nobelilla 1975.

title: Sapelihammas

text: Sapelihammas sai tuntemattomissa olosuhteissa adamantium-käsittelyn luihinsa ja kynsiinsä aivan kuten Wolverinekin vuosia sitten Ase-X -projektissa. Sapelihammas hyökkäsi Wolverinen kimppuun tämän mennessä naimisiin Kyyn kanssa Madripoorin saarivaltiossa. Wolverinen oli pakko toimia yhdessä vihollisensa kanssa pelastaakseen Madripoorin ninjaklaani Käden ja HYDRAn valtausyritykseltä. Myöhemmässä tapaamisessa Sapelihampaan ja Wolverinen saattoi vastakkain ikuinen mutantti Tuho, joka halusi muuttaa jommankumman heistä ratsumies Kuolemakseen. Villin taistelun jälkeen Wolverine voitti Sapelihampaan repien hänen sydämensä irti ja Tuho poisti Sapelihampaan adamantiumin siirtäen sen Wolverinen luurankoon. Kuolemaan jätetty Sapelihammas löytyi heikentyneessä tilassa Gambiitin ja mutanttimuodonmuuttaja Kuriirin tullessa paikalle. Kolmikko murtautui yhteen Herra Pahuuden tukikohtaan ja Sapelihammas sai hoitoa, joka käynnisti hänen paranemisvoimansa uudelleen. Sen jälkeen Gambiitti hankki Sapelihampaan entiseltä kumppanilta Kuristajalta tarpeeksi adamantiumia hänen pitämisekseen elossa.

title: X-Tiimi

text: Vuosia myöhemmin sijoittuvassa "X-Men" -elokuvassa Kyklooppi ampuu Sapelihampaan säteellään alas Vapaudenpatsaalta ja Stryker hukkuu "X-Men 2" elokuvassa Wolverinen jätettyä hänet kuolemaan. Täten ainoat henkiinjääneet ovat Wolverine, Blob ja Deadpool, mikäli Sapelihammas todella kuoli pudotuksesta kuten hänen poissaolonsa seuraavista elokuvasta antaa olettaa. Myös eräs Sapelihampaan kommentti antaisi ymmärtää, että hän olisi tappanut Blobin, mutta asia ei varma.

text: Painajaisia ja unikuvia 2: Anteeksi, oikea numero "(Nightmares and Dreamscapes, 1993") on Stephen Kingin kirjoittama novellikokoelma. "Anteeksi, oikea numero" on toinen osa suomalaisesta painoksesta. Ensimmäisen osan nimi on "".

title: Sapelihammas

text: Myöhemmin Yhdysvaltain hallitus teki Sapelihampaasta Tekijä-X:n toisen version jäsenen. Jotkut ihmiset salaa tarkoittivat Sapelihampaan kaksoisagentiksi, joka tappaisi muut Tekijä-X:läiset jos hallitus niin haluaisi. Sapelihampaan piti kuitenkin pitää elektronista pidätinpantaa, jonka Forge oli suunnitellut, ja joka antaisi Sapelihampaalle suunnattoman sähköiskun jos hän hyökkäisi jonkun kimppuun tai yrittäisi ottaa pannan pois. Sapelihammas kuitenkin hankki kipua lievittäviä pillereitä ja sai pannan pois kaulastaan. Hän hyökkäsi Tekijä-X:n jäsenten kimppuun ja pakeni.

title: Keppihevonen

text: Keppihevosia tehdään eri rotuisia usein oikeiden hevosten rotujen mukaisesti. Niiden varusteet ovat myös samantapaisia kuin oikeidenkin hevosten. Yhä useammin keppihevosten suu on tehty avoimeksi niin, että suuhun voi laittaa kuolaimet. Keppihevosia myydään valmiina, mutta sellainen voidaan myös valmistaa myös itse. ”Keppihevoskasvattajilta” voi ostaa tai tilata itselleen käsintehdyn keppihevosen. Keppihevosille keksitään usein rotu, sukupuoli, nimi jne. Niille voidaan tehdä myös sukutaulu aivan oikeiden hevosten tapaan.

title: Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit

text: Matemaatikko Mutikainen raapii päätään ja saa tikun sormeensa. Tikku on harvinaisen tiukalla ja se joudutaan leikkaamaan. Leikkauksen jälkeen Mutikainen on pari päivää valekuolleena. Hänen kilpirauhasestaan annetaan pala professorille, joka valmistaa koeputkilasta. Koeputkilapsi on jo syntyessään aikuinen, joten hänestä tulee koeputkiaikuinen. Koeputkiaikuinen on aivan Mutikaisen näköinen, koska hänelle oltiin annettu kuolleeksi luultun Mutikaisen kilpirauhasen solu. Kun Mutikainen häipyy sairaalasta, syntyy monia sekaannuksia. Salapoliisitoimisto Simo ja enkelit yrittää selvittää, onko koeputkiaikuinen oikea vai huijari. Kaksi rosvoa aikoo siepata koeputkiaikuisen ja professorin ja pakottaa professorin tekemään heille koeputkiaikuisia, jotta voisivat niiden avulla valloittaa maailman.

title: Vesipyssy

text: Yhdysvalloissa ja Kanadassa vesipyssyt on lain mukaan valmistettava läpinäkyvästä muovista. Tällä pyritään ehkäisemään vesipyssyjen sekaantuminen oikeisiin tuliaseisiin. On tapauksia, joissa oikeaksi aseeksi luultu vesipyssy on johtanut verenvuodatukseen. Ruotsissa nousi 1990-luvun lopussa keskustelua myös siitä, että vesipyssy voi olla käyttäjälleen vaarallinen, jos sillä ampuu voimalinjoihin. Keskustelussa esitettiin jopa vesipyssyjen kieltämistä.

title: Abruptum

text:
Sen perustivat 1990 "It" (oikea nimi Tony Särkkä), All (oikea nimi Jim Berger), ja Ext. Ensimmäisen demon valmistumisen jälkeen vuonna 1990 Ext erotettiin yhtyeestä.
It:in mukaan Ext oli järkyttynyt demon "pahuudesta" kuultuaan lopullisen version ja hän liittyi lähimpään seurakuntaan erottuaan yhtyeestä.
All olisi jäänyt mukaan yhtyeeseen, mutta hänet pakotettiin eroamaan alkoholiongelmansa takia.

title: Belus

text: Belus on norjalaisen yhden miehen black metal -yhtye Burzumin 8. maaliskuuta 2010 julkaistu albumi. Se on ensimmäinen Vikernesin vapautumisen jälkeen tuotettu. Levyn alkuperäinen nimi oli "Den Hvite Guden" ("Valkoinen jumala"), mutta ettei nimeä olisi luultu rasistiseksi Vikernes nimesi levyn uudelleen. Albumi ylsi Suomen virallisella albumilistalla sijalle 8.

title: Korpimetso

text: Korpimetso on metson ja teeren risteymä. Se on yleisin ja tunnetuin eurooppalaisten metsäkanalintujen välisistä risteymistä. Omaksi harvinaiseksi lajikseen luultu lintu on tunnettu jo vuosisatojen ajan, ja monissa kielissä sille on annettu oma nimi. Naaraspuolisesta korpimetsosta käytetään suomen kielessä nimitystä korpikoppelo.

title: Luettelo televisiosarjan Päivien viemää henkilöistä

text: Noin viiden vuoden kuluttua tästä oikea Roman pakeni vankeudestaan ja palasi Salemiin. John oli šokissa, koska hän oli elänyt toisen ihmisen elämää, eikä hänellä ollut mitään tietoa omasta menneisyydestään. Vuonna 1992 Lawrence Alamainin täti Vivian tuli Salemiin. Selvisi, että John Black oli oikeasti Forrest Alamain, Lawrencen kuolleeksi luultu veli.

title: Sergeanne Golon

text: Sergeanne Golon on ranskalaisen kirjailija Anne Golonin (oikea nimi Simone Changeux, s. 19. joulukuuta 1921 Toulon – 14. heinäkuuta 2017) käyttämä salanimi. Hän tuli maailmankuuluksi Angelika-sarjallaan. Serge Golon (oikea nimi Vsevolod Sergejevitsh Goloubinoff, 1903-1972) oli hänen aviomiehensä, joka avusti vaimoaan tutkimalla historiallisia taustoja. Ensimmäinen Angelika-romaani julkaistiin nimillä Anne ja Serge Golon, koska agentin mielestä miehen nimi edistäisi paremmin myyntiä. Englanninkieliseen käännökseen päätyi kuitenkin Sergeanne – nimenmuutos josta agentti ei neuvotellut tekijöiden kanssa.

title: Korpelalaisuus

text: Ilpo Pursiainen käytti teoksessaan "Suomalais-ugrilainen millenarismi" kristalliarkkiliikkeen eli korpelalaisuuden lahkonjohtajasta nimeä "Niilo Holmgren". Lahkon johtajan oikea nimi lienee ollut Sigurd Siikavaara. Toisen "profeetan" oikea nimi oli Arthur Niemi, joka oli lahkon kakkosmies. Myös Lundmark käytti heistä teoksessaan peitenimiä.

title: Huhtikuu tulee

text: Elisabet kutsuu Jaakon oopperaan. Ilta jatkuu Avovirtojen kodissa, vaikka Jaakko ei oikein innostu. Elisabet on ihastunut Jaakkoon, joka tuntee olonsa kiusaantuneeksi. Avovirran kotona hereillä olevat lapset Kaija ja Pertti huolestuvat äitinsä käytöksestä. Heikki palaa kotiin luultua aiemmin, ja syntyy kohtaus. Aamulla Elisabet kertoo perheelleen rakastavansa Jaakkoa ja lähtee kotoa. Tyrmistynyt Heikki soittaa Jaakolle ja käskee tämän keskusteluun. Jaakko sanoo, ettei ole kiinnostunut Elisabetista. Pertti ja Kaija kehittävät suunnitelman: Kaija alkaa vietellä Jaakkoa saadakseen Elisabetin hylkäämään unelmat Jaakosta. Heikin suunnitelmana on tehdä Elisabet mustasukkaiseksi vikittelemällä sihteeriään Annikkia, mutta Annikin mielessä pyörii vain Jaakko.

title: Minni Hiiri

text: Minni Hiiri () on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy Disney-sarjakuvissa ja piirretyissä elokuvissa. Minni on Mikki Hiiren tyttöystävä. Minnin oikea etunimi on Minerva. Minnie (alkuperäinen nimi) on vain lempinimi. Nimi sopii suomennokseenkin. Minerva-nimi on paljastettu vuoden 1942 sanomalehtisarjakuvassa, eikä sen jälkeen sitä ole edes mainittu.

title: Fossiili

text: Pseudofossiileiksi kutsutaan kuvioita tai kuvioista muodostuvia sarjoja, jotka ovat muodostuneet kivien pintaan ja joita on mahdollisesti vahingossa luultu oikeiksi fossiileiksi, mutta tarkemmissa tutkimuksissa ne on havaittu ennemminkin geologisesti tai kemiallisesti kuin biologisesti muodostuneiksi kuvioiksi. Subfossiileiksi puolestaan kutsutaan sellaisenaan säilyneitä eliöiden jäänteitä, kuten mammuttien luita.


query: Milloin Fredrik I valittiin Saksan kuninkaaksi?

title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik I valittiin Saksan kuninkaaksi Frankfurtissa 4. maaliskuuta 1152 ja kruunattiin viisi päivää myöhemmin Aachenissa. Hänet valittiin Italian kuninkaaksi vuonna 1154 Paviassa ja paavi Hadrianus IV kruunasi hänet 18. kesäkuuta 1155 Rooman keisariksi.[1] Vielä 30. kesäkuuta vuonna 1178 hänet kruunattiin Burgundin kuninkaaksi Arlesissa. Ennen Saksan kuninkaaksi kruunaamista hän oli Svaabian herttua vuosina 1147–1152 ja 1167–1168, nimellä Fredrik III.

title: Wettin (suku)

text: Wettinit nousivat Saksin vaaliruhtinaskunnan valtaistuimelle vuonna 1423, jolloin Meissenin rajakreivi Fredrik Sotaisa sai keisarilta lahjana Saksin herttuakunnan ja siihen liittyneen vaaliruhtinaan arvon. Suvun jakautuminen tapahtui vuonna 1485, kun vaaliruhtinas Fredrik II:n pojat jakoivat valtakunnan keskenään niin sanotulla Leipzigin sopimuksella. Vaaliruhtinaan arvon säilyttäneestä vanhemmasta pojasta Ernstistä polveutuu ernestiläinen sukuhaara kun taas Meissenin rajakreivin ja Saksin herttuan arvon pitäneestä nuoremmasta pojasta Albrektista polveutuu albertilainen sukuhaara. Albertilaiseen sukuhaaraan kuulunut herttua Morits kaappasi vaaliruhtinaan arvon ernestiläiseltä Juhana Fredrikiltä Schmalkaldenin sodan yhteydessä vuonna 1547, jolloin ernestiläiselle sukuhaaralle jäi vuorostaan Saksin herttuan arvo ja osa Thüringenistä. Wettinien albertilainen haara hallitsi tämän jälkeen Saksin vaaliruhtinaskuntaa ja vuodesta 1806 Saksin kuningaskuntaa (vuodesta 1871 tosin vain osana Saksan keisarikuntaa) aina vuoteen 1918, jolloin heidät syrjäytettiin vallankumouksen yhteydessä. Saksin vaaliruhtinaat Fredrik August I ja Fredrik August II toimivat myös Puolan kuninkaina vuosina 1697–1763.

title: Fredrik II (keisari)

text: Keisarin viraltapanon jälkeen valittiin 1246 Saksassa Henrik Raspe kuninkaaksi. Vastakuningas kuoli kuitenkin jo seuraavana vuonna. Tämän jälkeen oppositio valitsi kuninkaaksi Wilhelm Hollantilaisen. Valinta merkitsi samalla Reinin alajuoksun ruhtinaiden siirtymistä Hohenstaufien vastustajien leiriin. Toisaalta Baijerin Otto II antoi tyttärensä Konrad IV:lle, näin hänestä tuli keisarisuvun mahtavin tukija Saksassa.

title: Saksan historia

text: Vuodesta 1640 alkaen Brandenburg-Preussi alkoi nousta vaaliruhtinas Fredrik Vilhelmin alaisuudessa. Westafalenin rauha voimisti sitä edelleen Itä-Pommerin liittämisen kautta. Yksinvaltaisuuteen perustuva valtiomuoto kehitettiin. Vuonna 1701 vaaliruhtinas Fredrik III kruunattiin Preussin kuninkaaksi nimellä Fredrik I. Vuosina 1713–1740 kuningas Fredrik Vilhelm I muodosti Preussista hyvin keskitetysti hallitun valtion.

title: Keisari

text: Otto I Suuri valloitti Pohjois-Italian 951/952 ja elvytti Rooman keisariuden tradition tullessaan kruunatuksi Roomassa 962. Hänestä alkaen itäfrankkilaiset ja Saksan kuninkaat pitivät itseään aina vuoteen 1806 ainoina oikeutettuina Rooman keisareiden seuraajina sekä kristikunnan maallisina hallitsijoina. Keskiajalla keisariksi kruunaaminen edellytti kuitenkin sekä taloudellisesti että sotilaallisesti vaativaa matkaa Roomaan. Tämän vuoksi monet kuninkaat eivät koskaan tulleet kruunatuksi keisariksi. Varsinkin 1250–1313 ja 1378–1433 oli vuosikymmenien mittaisia keisarittomia kausia. Viimeiset Rooman keisariksi Roomassa kruunatut Saksan kuninkaat olivat Sigismund Luxemburgilainen (1433) ja Fredrik III (1462).

title: Fredrik II (keisari)

text: Henrik VI kuoli vuonna 1197 kesken ristiretkisuunnitelmien valmistelua. Tuolloin nuorta Fredrikiä ei ikänsä perusteella tunnustettu valtakunnan hallitsijaksi. Ainoastaan eräät Pyhällä maalla oleskelevat ruhtinaat uudistivat uskollisuudenvalansa Fredrikille. Henrik VI:n veli, Filip Schwabenilainen, ei aluksi osallistunut kamppailuun kuninkuudesta, vaan halusi pitää kuninkuutta veljenpojalleen varattuna. Hän oli yrittänyt noutaa Fredrikin Italiasta Saksaan, mikä ei kuitenkaan onnistunut. Welf-sukuinen Otto IV onnistui saamaan samoihin aikoihin kannatusta kuninkaaksi. Tällöin myös Filip antoi maaliskuussa 1198 valita itsensä kuninkaaksi. Pian tämän jälkeen myös Otto valittiin kuninkaaksi: näin Saksan kuningaskunnassa oli kaksi kilpailevaa kuningasta, joista kumpikaan ei aluksi pystynyt vakiinnuttamaan asemaansa.

title: Fredrik II (keisari)

text: Vuonna 1219 paavi Honorius III aloitti neuvottelut Fredrikin kanssa tämän lykkäytyneestä ristiretkihankkeesta. Toimeen päätettiin ryhtyä 21. maaliskuuta 1220. Fredrik ei kuitenkaan pysynyt aikataulussa, mihin vaikuttivat pitkäksi venyneet neuvottelut Sisilian kuningaskunnan asemasta. Huhtikuussa 1220 Fredrik valitutti poikansa Henrikin Frankfurtissa ruhtinasopposition vastustuksesta huolimatta Rooman kuninkaaksi. Vastineeksi hänen täytyi myöntää Saksan piispoille joukko kuninkaalle kuuluvia etuoikeuksia (regalia). Honorius III ei kuitenkaan hyväksynyt vaalia ja kielsi Henrikiltä myös aseman Sisilian kuninkaana.

title: Franken

text: Franken ei ollut koskaan yhtä yhtenäinen kuin Saksi tai Baijeri, ja herttua oli riippuvainen voimakkaista aatelissuvuista. Vuonna 911 Frankenin herttua Konrad I valittiin Saksan kuninkaaksi, ja hänen veljensä Eberhard valittiin herttuaksi. Eberhard kuitenkin kapinoi Otto Suurta vastaan ja syrjäytettiin. Otto ei nimittänyt uutta herttuaa, vaan jakoi vallan piispoille ja pyrki siten pitämään herttuakunnan paremmin otteessaan.

title: Albrekt I Itävaltalainen

text: Vuonna 1298 osa Saksan ruhtinaista valitsi Albrektin Saksan kuninkaaksi tyytymättöminä kuningas Aadolfiin. Vallasta kamppailevien Albrektin ja Aadolfin joukot kohtasivat toisensa Göllheimin taistelussa, joka päättyi Albrektin voittoon tämän surmattua omakätisesti Aadolfin. Kuninkaanvaali uusittiin, ja Albrekt valittiin kuninkaaksi. Kruunajaiset pidettiin 24. elokuuta 1298 Aachenissa.

title: Fredrik August I

text: Fredrik August I (saks. "Friedrich August I", syntymänimeltään Fredrik (Friedrich) Augustus Joseph Maria Anton Johann Nepomuk Aloys Xavier, 23. joulukuuta 1750 – 5. toukokuuta 1827) oli Saksin kuningas. Hänen vanhempansa olivat Saksin vaaliruhtinas Fredrik Kristian ja Baijerin prinsessa Maria Antonia Walpurgis.

title: Fredrik Vilhelm I (Preussi)

text: Fredrik Vilhelm I (, 14. elokuuta 1688 Berliini – 31. toukokuuta 1740 Potsdam) oli Preussin kuningas vuodesta 1713 kuolemaansa asti. Hän oli lähtöisin Hohenzollernin suvusta ja syntyi Preussin ensimmäiselle kuninkaalle Fredrik I:lle ja tämän puolisolle Sophie Charlotte von Hannoverille Berliinissä. Brandenburgin vaaliruhtinaana hän hallitsi nimellä Fredrik Vilhelm II. Hänet tunnetaan myös lempinimellä "Sotilaskuningas" ().

title: Saksin kuningaskunta

text: Kun Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta hajosi vuonna 1806, Saksista tuli kuningaskunta ja vaaliruhtinas Fredrik August III:sta tuli kuningas Fredrik August I. Hän teki erehdyksen jäämällä liian pitkään uskolliseksi Napoleonille, ja hänet vangittiin. Preussi pyrki anastamaan kaikki hänen maansa 1813. Itävallan, Ranskan ja Britannian vastustuksesta huolimatta Fredrik August kuitenkin palautettiin valtaan Wienin kongressissa, mutta hän menetti Preussille pohjoisimmat osat maistaan. Näistä maista tuli Preussin Saksin maakunta, joka kuuluu nykyisin Saksi-Anhaltin osavaltioon. Saksin kuninkaille jäljelle jäänyt osa vastasi suunnilleen nykyistä Saksin vapaavaltiota, joskin Saksin vapaavaltioon liitettiin joitakin Preussin anastamia alueita.

title: Fredrik I (Saksi)

text: Fredrikin isä oli Meissenin rajakreivi Fredrik III, jonka kuoltua vuonna 1381 hän hallitsi Meisseniä aluksi yhdessä veljiensä Yrjön (k. 1401) ja Vilhelmin (k. 1424) kanssa ja näiden kuoltua yksinään nimellä Fredrik IV. Hän lisäsi vaikutusvaltaansa auttamalla muita pikkuruhtinaita syrjäyttämään Saksan kuningas Wenzel Luxemburgilaisen. Kun Böömin kuninkaaksi siirtynyt Wenzel karkotti saksalaiset oppineet Prahan yliopistosta, Fredrik kutsui heidät vuonna 1409 pääkaupunkiinsa ja tuli siten perustaneeksi Leipzigin yliopiston. Böömin hussilaissotien aikana Fredrik tuki keisari Sigismundin taistelua kerettiläisinä pidettyjä hussilaisia vastaan. Hän johti keisarilliset joukot voittoon vuoden 1421 tärkeässä Brüxin taistelussa. Kun viimeinen Askania-sukuinen Saksin vaaliruhtinas Albrekt III kuoli ilman perillistä vuoden 1422 lopulla, keisari Sigismund antoi koko Saksin ja vaaliruhtinaan arvon Fredrikille tammikuussa 1423 sillä ehdolla, että tämä jatkaisi sotaa hussilaisia vastaan.

title: Kristian IX

text: Kristian ja hänen vaimonsa Louise saivat kuusi lasta, joista neljä päätyi Euroopan mahtavimmille valtaistuimille. Dagmar nai Venäjän keisari Aleksanteri III:n, Alexandra taas Britannian Edvard VII:n. Vanhin poika Fredrik VIII sai Tanskan kruunun, kun taas nuorempi Vilhelm valittiin Kreikan kuninkaaksi nimellä Yrjö I. Fredrik VIII:n poika oli Norjan kuninkaaksi vuonna 1905 tullut Haakon VII.

title: Louise (kuningatar)

text: Louise ja Kristian saivat kuusi lasta, joista neljä päätyi Euroopan mahtavimmille valtaistuimille. Dagmar nai Venäjän keisari Aleksanteri III:n, Alexandra taas Britannian Edvard VII:n. Vanhin poika Fredrik VIII sai Tanskan kruunun, kun taas nuorempi Vilhelm valittiin Kreikan kuninkaaksi nimellä Yrjö I.

title: August II Väkevä

text: Saksin hallitsija Fredrik August valittiin vaalilla Puolan kuninkaaksi. Hän aloitti suuren Pohjan sodan helmikuussa 1700 hyökkäämällä Riikaan, joka oli silloin Ruotsin omistuksessa. August kärsi 1706 tappion Ruotsin kuninkaalle Kaarle XII:lle ja syrjäytettiin.

title: Fredrik I Barbarossa

text: Fredrik oli Svaabian herttua Fredrik II:n ja Judith Baijerilaisen (kilpailevasta Welfin suvusta) poika, mikä teki hänestä hyväksyttävän vaihtoehdon kuninkaaksi. Vuonna 1147 Fredrikistä tuli Svaabian herttua, ja pian tämän jälkeen hän osallistui setänsä, Saksan kuningas Konrad III:n kanssa toiselle ristiretkelle. Retki oli täydellinen epäonnistuminen, mutta Fredrik erottui edukseen ja sai kuninkaan täyden luottamuksen. Vuonna 1152 kuoleva kuningas neuvoi vaaliruhtinaita valitsemaan seuraajakseen oman poikansa sijasta Fredrikin. Fredrik ajoi omaa ehdokkuuttaan voimakkaasti, ja hänet valittiin Saksan kuninkaaksi Frankfurtissa 4. maaliskuuta ja kruunattiin Aachenissa muutamia päiviä myöhemmin.

title: Saksit

text: Karolingien alaisuudessa saksit pakotettiin vasalliuteen. On todisteita siitä, että saksit – samoin kuin slaavilaisvasallit, kuten abodriitit ja vendit – toimittivat useaan otteeseen joukkoja karolingeille. Saksin herttuoista tuli kuninkaita 900-luvun aikana. Henrik I Linnustajasta tuli kuningas vuonna 919. Hänen pojastaan, Otto I Suuresta, tuli Saksan ensimmäinen keisari, joka kuitenkin menetti asemansa 1024. Herttuakunta jaettiin 1180, kun herttua Henrik Leijona, keisari Oton pojanpoika, kieltäytyi seuraamasta serkkuaan keisari Fredrik I Barbarossaa sotaan Italiaa vastaan.

title: Berliner Stadtschloss

text: Kaupunginlinna oli aluksi Brandenburgin rajakreivien ja vaaliruhtinaiden, sittemmin Preussin kuninkaiden ja Saksan keisareiden asuinpaikka. Hohenzollernin hallitsijasuku asutti sitä lähes 500 vuotta. Linna oli pääosin barokkityylinen, mutta sen itäpäädyssä sijainneet vanhimmat osat olivat renessanssityylisiä ja peräisin 1400-luvulta. Linnan ensimmäisen vaiheen rakennutti Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik II Rautahammas vuosina 1443–1451. Linna sai lopullisen ulkoasunsa ensimmäisen Preussin kuninkaan Fredrik I:n aikana 1700-luvun alussa arkkitehti Andreas Schlüterin suunnitelmien mukaan. Linnasta oli tarkoitus tehdä vieläkin mahtavampi, mutta Fredrik I:n kuoltua 1713 hänen seuraajakseen tullut Fredrik Vilhelm I keskeytti laajennustyöt. Hänen seuraajistaan useimmat eivät itse asiassa asuneet linnassa vaan Berliiniin ja sen ulkopuolelle rakennuttamissaan muissa palatseissa. Viimeinen Saksan keisari Vilhelm II kuitenkin käytti Berliinin kaupunkilinnaa asuinpaikkanaan.

title: Fredrik I (Preussi)

text: Hohenzollernin sukuun kuulunut Fredrik syntyi Königsbergissä Brandenburgin vaaliruhtinaalle Fredrik Vilhelmille ja Orania-Nassaun Luise Henriettelle. Hän oli Fredrik Vilhelmin kolmas poika. Hänestä tuli Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik III 29. huhtikuuta 1688 hänen isänsä kuoltua. Hän kruunautti itsensä Preussin kuninkaaksi Fredrik I:ksi 18. tammikuuta 1701 Königsbergissä.

title: Fredrik Kristian

text: Fredrik Kristian nai vuonna 1747 keisari Kaarle VII:n tyttären Maria Antonian. Heidän poikansa Fredrik August III seurasi isäänsä vaaliruhtinaana ja kruunautti itsensä myöhemmin kuninkaaksi. Myös Fredrik Kristianin toinen poika Anton oli myöhemmin Saksin kuninkaana.

title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik valittiin ensi kerran vuonna 1196 isänsä Henrik VI:n toiveesta Rooman kuninkaaksi. Saksalaisruhtinaat valitsivat hänet Nürnbergissä 1211 uudestaan kuninkaaksi. Hänet kruunattiin 1212 ja toistamiseen 1215 vastakuninkaana Saksan kuninkaaksi. Keisari Otto IV:n kuoltua 1218 Fredrikillä ei enää ollut haastajia ja myös Welfien suku tunnusti hänet kuninkaaksi.

title: Welf

text: Nuorempaan Braunschweig-Lüneburgin sukuhaaraan kuuluu myös Hannoverin suku. Sitä edustanut Calenbergin ruhtinaskunnan hallitsija Ernst August sai vuonna 1692 vaaliruhtinaan arvon, jolloin syntyi Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta (tunnettu myös Hannoverin vaaliruhtinaskuntana). Myös Lüneburgin alue ja Saksi-Lauenberg yhdistettiin siihen vuonna 1705 niitä hallinneen Ernst Augustin veljen Yrjö Vilhelmin kuoltua lapsettomana. Ernst August nai Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik V:n tyttären prinsessa Sofian, joka oli samalla Englannin kuningas Jaakko I:n tyttärentytär. Tämän ansiosta Ernst Augustin poika Yrjö I Ludvig valittiin vuonna 1714 Ison-Britannian kuninkaaksi nimellä Yrjö I. Ison-Britannian ja Hannoverin vaaliruhtinaskunnan välille syntyi tämän seurauksena personaaliunioni. Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1814 perustetun Hannoverin kuningaskunnan perustuslaki ei kuitenkaan sallinut kruunun periytymistä naisille, joten kuningas Vilhelm IV:n kuoltua unioni purettiin vuonna 1837, jolloin Ison-Britannian hallitsijaksi tuli Vilhelm IV:n veljentytär Viktoria ja Hannoverin kuninkaaksi Vilhelm IV:n veli Ernst August I. Isossa-Britanniassa kuningatar Viktoria jäi suvun viimeiseksi hallitsijaksi, sillä hänen jälkeläistensä katsotaan kuuluvan hänen puolisonsa Albertin edustamaan Saksi-Coburg-Gothan sukuun.

title: Saksin kuningaskunta

text: Saksi oli myöhäiskeskiajan ja uuden ajan merkittäviä saksalaisia valtioita. Sen hallitsijat olivat vaaliruhtinaita, joilla yhtenä harvoista oli oikeus ottaa osaa keisarinvaaliin. Vaaliruhtinas Fredrik August I (August Väkevä) kääntyi kuitenkin luterilaisuudesta katolisuuteen pyrkiessään Puolan kuninkaaksi, ja Saksi menetti johtoasemansa protestanttisten ruhtinaiden joukossa Preussille. Saksi oli kuitenkin edelleen keskitason vaikuttaja Euroopan politiikassa.

title: Puolan perimyssota

text: Ruotsin Kaarle XII nosti Leszczyńskin Puolan kuninkaaksi lyhytaikaisesti suuren Pohjan sodan aikana. Sodan jälkeen kuninkaaksi nousi kuitenkin Pietari Suuren tukema August II Väkevä. Ranska tuki Leszczyńskia August Väkevän seuraajaksi, koska Leszczyński oli Ranskan kuningas Ludvig XV:n appi. Leszczyńskiä tukivat myös Espanja ja Savoiji. Venäjä ja Itävalta tukivat Saksin Fredrik Augustia. August Väkevä kuoli helmikuussa 1733 ja kuninkaan vaali suoritettiin syyskuussa 1733. Vaalissa uudeksi kuninkaaksi valittiin Leszczyński.

title: Kaarle Fredrik

text: Kaarle Fredrik nai vuonna 1725 Pietari Suuren tyttären Anna Petrovnan. Kaksi vuotta keisarinnana hallinnut Pietari Suuren leski Katariina I tuki Kaarle Fredrikin valtapyrkimyksiä Ruotsissa ja Slesvigissä, mutta Katariinan kuoltua vuonna 1727 hän palasi takaisin Holstein-Gottorpiin ja asettui asumaan Kieliin. Slesvigiin kuulunut osa herttuakuntaa oli jäänyt vuoden 1720 Frederiksborgin rauhassa Tanskalle, mutta Holsteinin puolisko oli palautettu hänelle. Kaarle Fredrik kuoli 39-vuotiaana vuonna 1739. Hänen vuonna 1728 syntynyt poikansa Karl Peter Ulrich valittiin myöhemmin Venäjän kruununperijäksi ja nousi aikanaan hallitsijaksi nimellä Pietari III. Kaarle Fredrikin serkku Aadolf Fredrik valittiin vuonna 1751 Ruotsin kuninkaaksi.

title: Hohenstaufen

text: Hohenstaufen oli keskiaikainen dynastia Saksan kuninkaita, joista muutamat olivat myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisareita. Hohenstaufenit hallitsivat alun perin Schwabenin herttuan titteliä ja vuonna 1194 heistä tuli myös Sisilian kuninkaita. Suvun kuuluisimmat hallitsijat olivat sen ensimmäinen Saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Fredrik I Barbarossa (eli 1122–1190) sekä sen viimeinen keisari Fredrik II (k. 1250). Dynastia sammui Konrad IV:n pojan, viimeisen Schwabenin herttuan Konradin, tultua teloitetuksi 1268 yritettyään valloittaa Sisiliaa takaisin.

title: Fredrik August I

text: Fredrik August I oli ensin Saksin vaaliruhtinas nimellä Fredrik August III vuodesta 1763. Hän liittyi Napoleonin puolelle, kun tämä oli voittanut Preussin vuonna 1806. Tästä kiitollisena Napoleon antoi hänelle kuninkaan arvonimen. Vuodesta 1806 hän oli Saksin kuningas nimellä Fredrik August I. Osoittaakseen kiitollisuutta Napoleonille hän yhtyi tämän johtamaan saksalaisten valtioiden Reinin liittoon, ja seuraavana vuonna Fredrik August I sai Napoleonilta hallittavakseen Varsovan suurherttuakunnan. Leipzigin taistelussa Fredrik August I:n joukot siirtyivät kuitenkin Napoleonin vastustajien puolelle, kun taas kuningas itse joutui näiden vangiksi. Vuonna 1815 päättyneen Wienin kongressin päätöksen mukaan Fredrik August I:n oli luovutettava Preussille suuria alueita.

title: Fredrik II (keisari)

text: Fredrik II syntyi vuonna 1194 isänsä Sisilian kuninkaaksi kruunausta seuranneena päivänä. Joulukuussa 1195 Wormsin valtakunnanpäivillä Henrik VI nimesi poikansa seuraajakseen Saksan kuningaskunnan valtaistuimella. Seuraavan vuoden tammikuussa kuningas esitti Mainzin hovipäivillä ruhtinaille perintövaltakuntasuunnitelmansa. Suunnitelman mukaan ruhtinaat olisivat menettäneet oikeutensa kuninkaanvaaliin ja kuninkuudesta olisi tehty perinnöllinen. Vastineeksi ruhtinaiden suosiosta heidän suoraan valtakunnan alaisista läänityksistään olisi tehty niin ikään perinnöllisiä. Aluksi ruhtinaat vastustivat suunnitelmaa, mutta hyväksyivät sen huhtikuussa Würzburgin valtakunnanpäivillä. Samanaikaisesti Henrik neuvotteli paavi Celestinus III:n kanssa saadakseen tämän luopumaan perinteisestä oikeudestaan kruunata keisari. Paavi ei kuitenkaan suostunut tähän. Joulupäivänä 1196, kaksivuotispäivänsä aattona, Fredrik valittiin Frankfurtissa roomalais-saksalaisen kuningaskunnan kuninkaaksi.

title: Saksi (alue)

text: Kun Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta hajosi vuonna 1806, Saksista tuli kuningaskunta ja vaaliruhtinas Fredrik August III:sta tuli kuningas Fredrik August I. Hän teki erehdyksen jäämällä liian pitkään uskolliseksi Napoleonille, ja hänet vangittiin. Preussi pyrki anastamaan kaikki hänen maansa 1813. Itävallan, Ranskan ja Britannian vastustuksesta Fredrik August kuitenkin palautettiin valtaan Wienin kongressissa, mutta hän menetti Preussille pohjoisimmat osat maistaan. Näistä maista tuli Preussin Saksin provinssi, joka kuuluu nykyisin Saksi-Anhaltin osavaltioon. Saksin kuninkaille jäljelle jäänyt osa vastasi suunnilleen nykyistä Saksin vapaavaltiota, joskin Saksin vapaavaltioon liitettiin joitakin Preussin anastamia alueita.


query: Mikä oli Jan Noposen ensimmäinen yhtye?

title: Jan Noponen

text: Ensimmäisiä ammattibändejä oli 1978 Helsingin Sanomissakin positiivisesti noteerattu Lifestyle, johon kuului mm. kitaristi Pekka Nylund, yhtye keikkaili mm. Elävän musiikin yhdistyksen tilaisuuksissa. Noponen kuului myös lyhytaikaiseen improvisoidun musiikin yhdistykseen, joka järjesti klubi-iltoja Tavastialla, joissa yhdistyksen orkesteri jäseninään mm. Pekka Pöyry, Jukka Hauru ja Make Lievonen esiintyi. Silloisten useiden eri bändien harjoitustiloina toimivat mm. Kill City ja Lepakko, jossa Noponen soitti lyhyen aikaa Hasse Wallin bändissä. Harri Saksalan uusi kokoonpano oli jo ehtinyt alkaa harjoittelun kun Noponen loppuvuodesta 1980 liittyi Paavo Maijasen Mistakes-yhtyeeseen. Yhtyeen uuden kokoonpanon ensimmäinen levytys - ja samalla Noposen ensimmäinen levytys - "Pidä huolta" nousi nopeasti hitiksi ja yhtye keikkaili ahkerasti ympäri Suomea, esiintyen muun muassa elokuvassa Rokkidiggari (1981) sekä Mikko Niskasen ohjaamassa Ajolähtö-elokuvassa (1982).

title: Jan Axel Blomberg

text: Ensimmäiset äänitykset jotka hän teki Mayhemin kanssa olivat kaksi kappaletta kokoelma-albumille joka julkaistiin vuoden 1989 tienoilla. Kappaleet olivat nimeltään "Carnage" ja "The Freezing Moon". Ensimmäinen kunnon äänite jonka hän äänitti Mayhemin kanssa oli Live in Leipzig -albumi, joka äänitettiin yhtyeen Leipzigin konsertissa 26. marraskuuta 1990. Tuon albumin jälkeen yhtyeellä oli ongelmia kokoonpanonsa kanssa, kun laulaja Dead teki itsemurhan vuonna 1991, kitaristi Euronymous murhattiin 1993 ja aikaisempi basisti Necrobutcher palasi takaisin yhtyeeseen aikaisemman basistin Varg Vikernesin jouduttua vankilaan Euronymousin murhasta. Tuona aikana Jan perusti Arcturus-yhtyeen Steinar "Sverd" Johnsenin kanssa Mortemin raunioilta vuonna 1991. He julkaisivat 7" EP:n "My Angel" samana vuonna ja muutamaa vuotta myöhemmin laajemman minialbumin "Constellation". Vuonna 1995 hän liittyi Immortal-yhtyeen sessiorumpaliksi yhtyeen silloisen kiertueen ajaksi, ja hän suostui myös soittamaan rumpuja yhtyeen ensimmäisellä virallisella videolla "Grim and Frostbitten Kingdoms". Hän soitti tuolloin hetken myös Emperor-yhtyeessä. Tuona vuonna tapahtui myös Arcturuksen ensimmäisen levyn, "Aspera Hiems Symfonian", äänitys ja julkaisu.

title: Janne Heimonen

text:
Janne Heimonen, taiteilijanimeltään Jay Slammer (s. 13. elokuuta 1983 Tampere) on Negative-yhtyeen rumpali. Hän on yksi yhtyeen perustajajäsenistä ja on ollut yhtyeessä mukana 1997 alkaen.
Janne ei kuitenkaan suinkaan ollut heti aluksi yhtyeen rumpali, vaan ajatuksena oli, että hän soittaisi bassoa, mutta koska se näytti hölmöltä ja kömpelöltä, hän päätti siirtyä rumpujen taakse.

title: BigJam

text: BigJam on suomalainen yhtye, joka esittää Wigwam-yhtyeen kappaleita puoliakustisesti. Yhtyeestä on käytetty mainonnassa nimiä Wigwam Unplugged ja Wigwam Revisited. Yhtyeen muodostavat Wigwamin entiset jäsenet Måns Groundstroem, Jan Noponen ja Mikko Rintanen sekä Maria Hänninen, Pekka Nylund ja vuoden 2011 keikoilla Petri Kautto. Vuonna 2010 yhtye esiintyi kahdesti, 8. elokuuta Allotriassa Helsingissä ja 5. lokakuuta Albert Järvisen muistotilaisuudessa Tavastia-klubilla. Groundstroemin, Noposen, Rintasen, Hännisen ja Nylundin lisäksi elokuussa kokoonpanossa esiintyi Tommy Eriksson ja lokakuussa Jukka Orma. Yhtye esiintyi Kapsäkki-salissa, Helsingissä helmikuun neljäs ja viides päivä 2011 yhdessä Pekka Rechardtin kanssa. Yhtyeen kokoonpano pohjautuu Wigwamin "Light Ages" -levyn kokoonpanoon, johon Groundstroemin, Noposen ja Rintasen lisäksi kuuluivat Pekka Rechardt ja Jim Pembroke. Noponen, Groundstroem, Rintanen ja Reckhardt olivat soittaneet yhdessä Erikssonin kanssa vuonna 2008 huhtikuussa Rintasen ja syyskuussa Noposen 50-vuotisjuhlissa.

title: Janne Kuusela

text: Janne "Jansku" Kuusela on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Liekki-yhtyeen laulaja-kitaristina sekä kappaleiden säveltäjänä ja sanoittajana. Sitä ennen hän vaikutti Karkkiautomaatissa vuosina 1993–1998 ja oli myös Tehosekoittimen ensimmäinen laulaja 1991–1992. Lisäksi Kuusela on ollut mukana yhtyeessä Cry Bar.

title: Kalle Ahola

text: Joulukuussa 2008 Ahola ilmoitti koonneensa uuden yhtyeen nimeltä Durak. Aholan lisäksi yhtyeessä soittavat Janne Kasurinen, kitara, Mikko Ahonen, basso ja Ville Kela, rummut. Yhtyeen ensimmäinen esiintyminen oli 16. joulukuuta 2008 Helsingin Semifinalissa.

title: Jonne Aaron

text: Jonne Aaron perusti Negative-yhtyeen vuonna 1997 Tesoman yläasteella rumpali Janne ”Jay Slammer” Heimosen kanssa. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoksi vakiintui Aaron, Heimonen, kitaristit Lauri ”Larry Love” Markkula ja Jukka ”Sir Christus” Mikkonen, sekä basisti Antti ”Anatomy” Aatamila. Negativen managerina toimi Aaronin vanhempi veli Tommi Liimatainen. Yhtye solmi levytyssopimuksen tamperelaisen GBFam Recordsin kanssa vuonna 2002, ja Negativen debyyttialbumi "War of Love" julkaistiin maaliskuussa 2003. Levy ja sen ensimmäinen single ”The Moment of Our Love” myivät molemmat Suomessa kultaa. Albumin julkaisun jälkeen yhtyeeseen liittyi kosketinsoittaja Janne ”Mr. Snack” Kokkonen.

title: Janne Hynynen

text: Janne Hynynen on lappeenrantalainen muusikko. Hän soittaa rumpuja yhtyeissä Monsteriser, Pronssinen Pokaali, Susivainaa ja Eläköön Elämä!. Hän oli myös Mokoman ensimmäinen rumpali.

title: Iiris (albumi)

text: Iiris on suomalaisen Absoluuttinen Nollapiste -yhtyeen yhdeksäs studioalbumi. Levyn kappaleet ovat laulaja Tommi Liimatan, kitaristi Aki Lääkkölän, kosketinsoittaja Janne Hastin ja basisti Aake Otsalan säveltämiä sekä Liimatan yksin tai yhdessä muiden kanssa sanoittamia. Lääkkölä ja Otsala ovat ennenkin osallistuneet sävellystyöhön, mutta iiris on ensimmäinen levy, jolla on yhtyeeseen vuonna 2003 liittyneen Janne Hastin kappaleita.

title: Paavo Noponen

text: Paavo Noposen vanhemmat olivat agronomi Arno Iivari Noponen ja Ellen Johanna o.s. Lagerwall. Noponen oli kaksi kertaa naimisissa, vuosina 1959–1973 lennätinvirkailija Kirsti Marjatta Lindbergin kanssa ja vuodesta 1990 Anja-Lena Belinskijn kanssa. Lapsia Noposella on kaksi: Jutta (s. 1960) ja Erkka (s. 1963).

title: Jan Axel Blomberg

text: Ennen liittymistään Mayhemiin Jan Axel soitti useissa paikallisissa yhtyeissä, kuten progressiivista metallia soittavassa Tritonus-yhtyeessä, jossa hän tapasi Carl August Tidemannin, josta tuli myöhemmin Arcturuksen ja Windsin kitaristi. Pian hän huomasi sanomalehti-ilmoituksen, jossa Mayhem etsi uutta rumpalia. Jan lähti Osloon tapaamaan yhtyettä ja jättämään heille demonauhansa. Yhtye soitti seuraavana päivänä Janille ja kertoi että hänet oli valittu Mayhemin jäseneksi. Silloin Jan valitsi taiteilijanimekseen "Hellhammer", jonka hän lainasi muutamia vuosia aikaisemmin lopettaneelta samannimiseltä yhtyeeltä, koska hänen mielestään olisi sääli jos nimi katoaisi ihmisten tietoisuudesta. Se oli hänen mielestään myös hyvä nimi rumpalille.

title: Janne Leino

text:
Janne Leino siirtyi musiikilliselle soolouralle vuonna 2010. Ensimmäinen soolosingle Matkaani teen julkaistiin 20.9.2010 (Universal Music Oy). Kappaleen ovat säveltäneet Maki Kolehmainen ja Mats Tärnfors ja sanoittaneet Jimi Constantine ja Eppu Uutinen. Seuraavana vuonna julkaistiin albumi Sytytä mut jonka kappaleista suurin osa on Maki Kolehmaisen säveltämiä.
Lisäksi Janne Leino sanoitti kappaleen Puumanainen yhdessä Jimi Constantinen ja Eppu Uutisen kanssa ja toimi säveltäjänä kappaleelle Siirrän tuolin aurinkoon. Soolouralle lähdöstä asti Janne on tehnyt keikkoja Jari Sillanpään taustaorkesterina tunnetun Men In Black-yhtyeen kanssa.

title: Jan-Olof Strandberg

text: 1980-luvun alkupuolella Jan-Olof soitti bassoa Steel City -yhtyeessä. Vuonna 1983 hän perusti Right-Hand Hännisen kanssa yhtyeen "F&F". Sen laulajaksi tuli Bianca Morales, jonka nimi liitettiin myöhemmin yhtyeen nimeenkin: "Bianca Morales & F.F". Yhtye esiintyi vuoden 1986 loppuun saakka. 1980-luvun loppupuolella Jan-Olof soitti yhdessä laulaja-huuliharpisti Pepe Ahlqvistin kanssa. He kävivät yhdessä kiertueella Puolassa vuonna 1987. Tämän jälkeen Jan-Olof soitti useita vuosia Ilkka Rantamäki Bandissa.

title: Widescreen Mode

text: Yhtye sittemmin ilmoitti Facebook-sivullaan lopettaneensa toimintansa vuonna 2012. Yhtyeen jäsenet sittemmin ovat siirtyneet uusin projekteihin/yhtyeisiin. Bassokitaristi Janne Steenroos liittyi Stone Soul-yhtyeeseen ja laulajana toiminut Samu Brusila on vaikuttanut Concrete Swine-nimisessä yhtyeessä. Yhtyeen lopetettua rumpalina toiminut Janne Aaltonen ja kitaristi Janne Lahtinen ovat työstäneet projektimuotoisesti uutta musiikkia.Albumit

title: Paavo Noponen

text: Noposen selostajaura Yleisradiossa alkoi vuonna 1952 Helsingin olympiakisoista. Sen jälkeen Noponen oli selostamassa 18 olympiakisoja. Vuonna 1963 Noponen pääsi haastattelemaan itse nyrkkeilyn raskaansarjan silloista maailmanmestaria Sonny Listonia tämän tehtyä lyhyen vierailun Suomessa. Noponen jäi eläkkeelle vuoden 1994 yleisurheilun EM-kisojen jälkeen. Sittemmin Noposen ääntä saattoi kuulla mediassa Radio Helsingin kanavatunnuksissa.

title: Akvarelleja Engelin kaupungista

text: Akvarelleja Engelin kaupungista on Jukka Viikilän ensimmäinen romaani, joka ilmestyi vuonna 2016. Se sai vuoden 2016 Finlandia-palkinnon, ja Jenni Noposen suunnittelema kansi menestyi Vuoden kaunein kirja -kilpailussa.

title: Eino Noponen

text: Eino Noposen ura alkoi Turun Työväen Teatterissa 1920-luvun alussa. Noponen esiintyi vuonna 1924 ensimmäisen kerran elokuvassa, avustajana filmissä Kihlauskylpylä, mikä oli myös Uuno Laakson, Litja Ilmarin, Salli Karunan ja Hemmo Airamon ensimmäinen elokuva. Kuitenkaan muita elokuvarooleja ei vielä tullut.

title: Saatana on herra

text: Saatana on Herra on Rytmihäiriön toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. helmikuuta 2005. Albumi on yhtyeen ensimmäinen uudella kokoonpanolla, jolla esiintyvät alkuperäisjäsenten, basisti Antti Kiiskin ja rumpali Otto Luotosen lisäksi kitaristi Janne Perttilä sekä laulaja Unto Helo. Albumi on äänimaailmaltaan huomattavasti aikaista tuotantoa siistitympi, ja kappaleissa on kuultavissa hienoisia thrash metal -vaikutteita. Se on myös ensimmäinen jonka kannessa on kuvattuna yhtyeen uusi logo, "spurgugrammi".

title: Absoluuttinen Nollapiste (yhtye)

text: Vuonna 2003 yhtye levytti seitsemännen studioalbuminsa "Seitsemäs sinetti". Albumilla soitti koskettimia Tulenkantajat-yhtyeen Janne Hast, joka myöhemmin liittyi yhtyeen varsinaiseksi jäseneksi. Seuraavana vuonna yhtye julkaisu tuplakokoelman "Sortovuodet 1994–2004", jonka ensimmäinen puolisko koostuu pääasiassa singlejulkaisujen B-puolista ja sisältää myös EP:n "Ei ilmestynyt". Levyn toinen puoli on taltiointi "Absoluuttinen Nollapiste soittaa Suljetun" -kiertueen viimeisestä konsertista Tavastialla vuonna 2001.

title: Jann Wilde

text: Jann Wilde ja Rose Avenuen rumpali Tender Rexx päättivät jatkaa yhdessä hajoamisen jälkeen ja perustivat uuden yhtyeen. Yhtyeessä soittavat Jannin ja Tenderin ohella Dean Martini (basso), Kaide (koskettimet) ja Robin Savage (kitara). Yhtyeen kokoonpano julkistettiin 1. marraskuuta 2007 yhtyeen virallisilla Myspace-sivuilla. Yhtye julkaisi 30. toukokuuta Myspace-sivuilla ilmaiseksi ladattavan singlen "Polaroid b/w Glamtronik" ja kertoi levyn ilmestyvän kauppoihin elokuun lopussa. Albumi "Neon City Rockers" julkaistiin 27. elokuuta 2008 ja se sijoittui julkaisuviikollaan Suomen virallisella albumilistalla sijalle 32. 1. syyskuuta 2009 yhtye julkaisi kotisivuillaan uutisen keikkatauosta: Jann Wilde & The Neon Comets siirtyy toistaiseksi keikkatauolle. Yhtyeen jäsenet keskittyvät tauon aikana uuden materiaalin kirjoittamiseen ja äänittämiseen sekä sivuprojekteihin.

title: Jan Noponen

text: Yhteistyö Pekka Rechardtin kanssa erilaisissa elokuva-, TV- ja teatteritöissä vei Noposen 1983 Ryhmäteatteriin, jossa hän oli 1980-luvun loppuun asti säveltäen ja soittaen Ryhmäteatterin teatteri- ja TV-tuotannoissa. Näitä olivat mm. Sopimus Mr. Evergreenin kanssa ja Taru Sormusten herrasta sekä TV-sarja Oudot jutut. Kyseiseen sarjaan Noponen sävelsi ensimmäisen TV-sävellystyönsä "Sika", käsikirjoitus Vesa Vierikon ja ohjaus Allu Leppäkosken. Jakso ei sisältänyt juuri lainkaan dialogia ja palkittiin myöhemmin festivaaleilla New Yorkissa.

title: Jan Noponen

text: Mistakesien lopettamisen jälkeen 1982 Noponen soitti keikoilla useissa pääkaupunkiseudun kokoonpanoissa sekä vakituisesti että tuuraajana, näihin kuuluivat mm. Pekka Rechardtin, Dave Lindholmin, Kojon, Mari Rantasilan, Pekka Tegelmanin ja Sakari Kuosmasen kokoonpanot, Ben Granfeltin ja Ile Kallion Guitarslingers, Agents, M. A. Nummisen U-Band, Akimowskaja Sisters & Bros sekä Jim Pembroken Filthy Rich-yhtye. Pekka Tegelmanin ja Liisa Tavin yhtye keikkaili mm. Tanskassa ja Virossa, kuten myös Pembroken Filthy Rich, jonka esityksen Eestin TV taltioi syksyllä 1988 Tallinnan Linna-hallissa. 1983 Noposesta tuli sveitsiläisen symbaalivalmistaja Paisteen artisti, jolloin hänen silloisen yhtyeensä Aku Akun (kitaristina Rubberduck Jones) nimi ilmestyi myös Paisteen kansainväliseen mainosmateriaaliin. Noponen soitti myös Vanhan Ylioppilastalon talon bändissä ja Neil Hardwickin suorassa lauantai-illan talkshow'ssa säestäen näin Suomen ansioituneimpia solisteja laidasta laitaan. TV-töihin kuului myös vierailu Velipuolikuun studio-orkesterissa.

title: Absoluuttinen Nollapiste (yhtye)

text: Yhtye julkaisi huhtikuussa 2007 EP-levyn "Lihassa ja taivaassa". Yhtyeen yhdeksäs albumi, teemalevy "iiris", julkaistiin 17. lokakuuta 2007. Levy on ensimmäinen, jolla on kosketinsoittaja Janne Hastin säveltämiä kappaleita.

title: Lahest!

text: Lahest! on Turo’s Hevi Geen albumi, joka julkaistiin 10. toukokuuta 2006. Se oli yhtyeen ensimmäinen julkaisu, jossa laulajana toimi Janne Piiroinen, yhtyeen alkuperäisen laulaja-sanoittaja Harri "Hara" Laukkasen kyllästyttyä keikkailuun ja erottua yhtyeestä.

title: Negative

text: Negative on vuonna 1997 perustettu tamperelainen hard rock -yhtye, jonka perustivat laulaja Jonne Aaron Liimatainen ja rumpali Janne "Jay Slammer" Heimonen Tesoman yläasteella. Ajan myötä yhtyeen kokoonpanoksi vakiintui Aaron, Heimonen, kitaristit Lauri "Larry Love" Markkula ja Jukka "Sir Christus" Mikkonen, sekä basisti Antti "Anatomy" Aatamila, ja vuonna 2003 Negative julkaisi debyyttialbuminsa "War of Love". Albumi sekä sen ensimmäinen single ”The Moment of Our Love” myivät Suomessa kultaa. Levyn julkaisun jälkeen kosketinsoittaja Janne "Mr. Snack" Kokkonen liittyi yhtyeeseen ja Negative julkaisi toisen albuminsa "Sweet & Deceitful" vuonna 2004. Levy jälleen Suomessa kultaa ja oli myös yhtyeen ensimmäinen albumi joka nousi listoille Saksassa.

title: Jann Wilde

text: 7. helmikuuta julkaistiin The Saturnettes -yhtyeen ensimmäinen single "Cadillac". Kokoonpanossa soittavat Jann (laulu) ja (kitara), Henrika (koskettimet), Kaide (basso) ja Robin (kitara). Ensimmäinen, yhtyeen nimeä kantava albumi julkaistiin 16. marraskuuta 2011. Julkaisijana toimivat tamperelainen The Velvet Beat Records ja turkulainen Yläkulo Tuotanto. YleX:n Uuden musiikin aamuvuorossa The Saturnettes mainittiin Jann Wilden lupaavimmaksi projektiksi. 1. marraskuuta julkaistiin yhtyeen toinen albumi "The Saturnettes II". Jann Wilde ohjasi kaikista albumin kappaleista myös musiikkivideot.

title: Jan Noponen

text: Jan Noponen sai viisivuotiaana ensimmäisen The Beatles -levynsä ja kahdeksanteen ikävuoteen mennessä hän oli päättänyt ryhtyä rumpaliksi. Hän opiskeli 70-luvulla Oulunkylän Pop & Jazz opistossa rumpujen soittoa muun muassa Kake Saaren ja Upi Sorvalin oppilaana ja sovitustekniikkaa Kaj Backlundin johdolla. Ensimmäisen koulubändin merkittävin keikka oli Wigwamin lämmittelybändinä 1975, jolloin Noposella oli mahdollisuus soittaa ko. keikka Ronnie Österbergin rumpusetillä. Pop/jazz-opistosta saatujen kontaktien kautta mm. Silu Seppälä liittyi Noposen seuraavaan koulubändiin, joka jo soitti Noposen sävellyksiä muiden jäsenten originaalikappaleiden ohella.

title: Daddy Giljoteen

text: Daddy Giljoteen oli helsinkiläinen rock-trio, joka itse kuvasi musiikkityyliään termillä "action blues". Yhtyeeseen kuuluivat perustajajäsenet kitaristi-laulaja Taylor (Jari Rättyä) ja basisti PdJ (Pekka Kaipainen) sekä vuonna 2007 yhtyeeseen liittynyt rumpali Jan (Jan Pethman), joka on aikaisemmin soittanut mm. Ultra Brassa ja Maija Vilkkumaan yhtyeessä. Yhtyeen ensimmäinen albumi "Once They Called Me A Prodigy" ilmestyi helmikuussa 2007 ja se julkaistiin Suomen lisäksi myös Itävallassa, Saksassa ja Sveitsissä. Toinen albumi "Holy Mail Express" ilmestyi lokakuussa 2008.

title: Jann Wilde

text: Jann Wilde on riihimäkeläinen, nykyisin Tampereella asuva muusikko ja lauluntekijä. Hän vaikuttaa yhtyeissä The Saturnettes ja Volter. Jann Wilden kokoonpanoja ovat olleet Jann Wilde & Rose Avenue, sekä Jann Wilde & The Neon Comets. Vuodesta 2014 alkaen hän on esiintynyt ja levyttänyt yhtyeessä Jani Matti Juhani & Mustat Käärmeet.

title: Daavidin fuzz / Paratiisin sahakielet

text: Daavidin fuzz / Paratiisin sahakielet on YUP-yhtyeen maaliskuussa 1992 julkaistu single. Single oli yhtyeen ensimmäinen julkaisu uudella kokoonpanolla, jossa aiemmin rumpuja soittanut Jussi Hyyrynen oli siirtynyt soittamaan kitaraa ja hänen tilalleen yhtyeen rumpaliksi oli liittynyt Janne Mannonen. "Daavidin fuzz / Paratiisin sahakielet" julkaistiin alun perin 7″-vinyylisinglenä.


query: Milloin Erkki Hannula syntyi?

title: Erkki Hannula

text: Bror Erik (Erkki) Edvard Hannula (käytti Saksassa peitenimeä Hannel), (7. marraskuuta 1890 Ruovesi – 6. heinäkuuta 1961) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tuomiorovasti Edvard Hannula ja Ellen Palmgren. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Hanna Hansenin kanssa.[1][2]

title: Erkki Hannula

text: Hannula liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui Suomalaisen sotilaskäsikirjan toimitustyöhön Libaussa vuonna 1917.[1][2]

title: Erkki Hannula

text: Luokka:Jääkärieverstit Luokka:Vuonna 1890 syntyneet Luokka:Vuonna 1961 kuolleet

title: Erkki Hannula

text: Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 ISBN 951-99046-8-9.

title: Erkki Hannula

text: Hannula toimi opetusupseerina Viipurin (Markovillan) upseerikokelaskursseilla vuosina 1918–1919 ja Haminan reserviupseerikursseilla vuonna 1920 sekä sotilaslainopin tuntiopettajana Kadettikoulussa vuosina 1927–1928 sekä 1931 sekä sotilashallinnollisilla kursseilla vuonna 1927. Kansantalouden tuntiopettajana Suojeluskuntain päällystökoulussa toimeenpannuilla aktiiviupseerikursseilla hän toimi vuosina 1933–1935 ja komentajakursseilla vuonna 1934 sekä suojeluskuntain sotilashallinnollisella kurssilla vuonna 1935. Hän opetti välirauhan aikana sotilaslainoppia Kadettikoulussa vuosina 1940–1941.[1][2]

title: Simo Hannula

text: Hannula asui Sammatissa. Myös Simo Hannulan poika Pekka Hannula (s. 1961) on kuvataiteilija.

title: Frans Hannula

text: Hannulan vanhemmat olivat talollinen Johan Tuomas Hannula ja Karoliina Vilhelmiina Seppä. Hän kävi Hämeenlinnan normaalilyseota vuodesta 1876, mutta vaihtoi sitten 1880 Suomen Lähetysseuran lähetyskouluun, josta hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi 1886. Hannula toimi Oniipan lähetysaseman johtajana Ambomaalla 1886–1894 ja Suomen Lähetysseuran matkapuhujana kotimaassa 1894–1914. Vuodesta 1901 Turussa asunut Hannula toimi herätyssaarnaajana varsinkin Lounais-Suomessa ("Hannulan herätys"). Hänen ansioistaan Turkuun rakennettiin 1906 Frithiof Strandellin suunnittelema jugendtyylinen Betel-kirkko. Siellä Hannulan aikana järjestettyihin nuoriso- ja lähetysjuhliin saattoi kokoontua kerralla parituhattakin osanottajaa Turun seudulta. Hannula osallistui 1900-luvun alussa myös Vesilahdella pidettyihin lähetysjuhliin, jotka nekin saattoivat kerätä jopa tuhat osanottajaa.

title: Erkki Rajakoski

text: Erkki Rajakoski vaikutti suuresti uuden Vermon raviradan rakentamiseen ja toimi myös "Vermon ravirata Oy:n" ensimmäisenä puheenjohtajana. Hän menehtyi kuitenkin puoli vuotta ennen radan valmistumista, eikä milloinkaan ehtinyt näkemään sitä valmiina.

title: Erkki Hannula

text: Hannula toimi Sotaministeriön asettaman ohjesääntökomitean jäsenenä vuonna 1920 ja virkapukukomitean sihteerinä vuosina 1926–1927 sekä osallistui sisäpalvelusohjesäännön laatimiseen vuonna 1927 sekä toimi avustajana ns. henkilöasiain neuvottelukunnassa, joka asetettiin laatimaan puolustuslaitoksen ylintä johtoa koskevaa asetusehdotusta vuonna 1927. Ilmavoimien oloja tutkimaan asetetun toimikunnan sihteeri hän toimi vuosina 19311932 ja sotilaslainsäädäntöä uusimaan asetetun komitean jäsenenä vuosina 1934–1937 sekä Yleisesikunnan kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1928. Helsingin upseeriyhdistyksen johtokunnan jäsenenä hän toimi vuosina 1927–1928 ja Oy Sotilastalon hallituksen varajäsenenä vuonna 1928.[1][2]

title: Hannulan herätys

text: 1900-luvun alussa Suomen Lähetysseuran entinen lähetyssaarnaaja Frans Hannula kiersi ympäri Lounais-Suomea järjestämässä lähetysjuhlia. Hän oli innostava puhuja, ja vuoden 1902 aikana hänen puheittensa vaikutuksesta syntyi Rymättylässä voimakasta herätystä. Tämä herätys laajeni nopeasti ja siihen liittyi paljon väkeä, varsinkin nuorisoa. Laajimmillaan Hannulan herätyksen sanotaan yltäneen Jyväskylän seudulle saakka. Liikkeen keskus oli Turun Lähetysyhdistys, joka perustettiin vuonna 1905 ja jossa oli parhaimmillaan yli 1000 jäsentä. Kesäisin järjestettiin noin 300 lähetystilaisuutta, ja niitten pitopaikoiksi rakennettiin lyhyessä ajassa parikymmentä rukoushuonetta, joista tunnetuin oli Turun Betel-kirkko. Vuonna 1905 perustettiin oma lehti Kotimaa. Liike oli tällöin selkeästi organisoitumassa ja kehittymässä vakiintuneeksi herätysliikkeeksi. Hannulasta ei kuitenkaan ilmeisesti ollut pysyvän toimintajärjestelmän luojaksi, ja herätyksen varsinainen itsenäinen toiminta surkastui nopeasti. Kotimaa-lehtikin muuttui kirkolliseksi yleislehdeksi. 1920-luvun lopulla yhdistys rakensi Betel-kirkkoon uuden tornin, jonka suunnitteli Erik Bryggman, kuten myös yhdistyksen rakennuttaman hotellin. 1930-luvun laman seurauksena hotelli ja siinä ollut raittiusravintola ajoivat yhdistyksen konkurssiin. Sen seuraajaksi perustettiin Lähetysyhdistys Betel.

title: Solid (yhtye)

text: Solid on Ilkka Hannulan johtama suomenkielistä laulelmamusiikkia esittävä yhtye. Solid syntyi 1970-luvun puolivälissä, kun SDP:n puoluesihteeri Kalevi Sorsa otti Hannulaan yhteyttä tiedustellen mahdollisuutta perustaa myös sosialidemokraattinen Agit-Propin kaltainen lauluryhmä. Hannula tarttui Sorsan aloitteeseen ja syntynyt Solid muodostui suosituksi lauluryhmäksi niin sosialidemokraattien kuin muidenkin vasemmistolaisten tahojen järjestämissä tapahtumissa.

title: Erkki Hannula

text: Vakinaisesta palveluksesta hän erosi jatkosodan päätyttyä ja siirtyi Helsingin kaupungin verovalmisteluviraston verotarkastajaksi, missä toimessa hän palveli vuoteen 1954 saakka. Hänet on haudattu Porvooseen.[2]

title: Erkki Hannula

text: Hannula nimitettiin kanslistiksi puolustusministeriön intendenttiosastoon 1. kesäkuuta 1925, josta hänet määrättiin 11. helmikuuta 1927 toimistoupseeriksi Yleisesikunnan järjestelytoimistoon, josta hänet siirrettiin edelleen Pohjois-Savon rykmenttiin 10. heinäkuuta 1930 ja määrättiin yleisesikuntaupseeriksi. Hänet komennettiin Yleisesikunnan operatiiviseen toimistoon 3. helmikuuta 1931 ja siirrettiin sinne 1. kesäkuuta 1931 ja komennettiin puolustusministeriön sota-asiainosastoon 1. maaliskuuta 1932. Hän erosi jälleen armeijan palveluksesta, nyt hänen sairauden johdosta 10. tammikuuta 1933, mutta määrättiin jo 1. syyskuuta 1934 hoitamaan puolustusministeriön lääkintäosaston nuoremman toimistosihteerin tointa ja 1. huhtikuuta 1936 alkaen hänelle järjestettiin palkkiotoimi puolustusministeriön sota-asiainosastoon, josta hänet siirrettiin 2. tammikuuta 1938 samanlaiseen toimeen komento-osastoon.[1][2]

title: Mika Hannula (jääkiekkoilija)

text: Hannula pelasi loppukauden Bluesissa ja teki 22 runkosarjaottelussa 14 pistettä. Seuraavan kauden alussa Hannula ei pelannut missään, mutta hän palasi Bluesiin marraskuussa 2012. Hannulan sopimus kesti alkujaan joulutaukoon asti, mutta osapuolet solmivat uuden kahdeksan ottelun sopimuksen tammikuun 2013 alussa. Tämän jälkeen Blues olisi halunnut jatkaa sopimusta, mutta Hannula ei suostunut tähän. Pian tämän jälkeen HIFK ilmoitti tehneensä sopimuksen Hannulan kanssa.

title: Simo Hannula

text: Teoksissaan hän kuvasi usein luontoa sen monimuotoisuudessa. Hannulan surrealistisena kautena 1960-luvulla syntyi komeita avaruusfantasioita. 1970-luvun alussa Hannulan taiteeseen tuli kantaa ottava sävy. Hän halusi puhua luonnon ja ihmisyyden puolesta teknologian voittokulkua vastaan.

title: Erkki Hannula

text: Hannula kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1909 ja liittyi Viipurilaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla ja suoritti filosofin kandidaatin tutkinnon vuonna 1914 ja filosofian maisterin tutkinnon vuonna 1924. Lakitieteellisiä opintojaan hän jatkoi vuosina 1922–1926.[1][2]

title: Erkki Hannula

text: Uudelleen Hannula astui armeijan palvelukseen ja merkittiin rulliin 5. elokuuta 1919 ja hänet sijoitettiin Uudenmaan rykmenttiin, missä toimi 10. komppanian päällikkönä. Hän toimi johtajana Uudenmaan pohjoisessa ja Mikkelin suojeluskuntapiirissä toimeenpannuilla päällystö- ja alipäällystökursseilla vuonna1921. Hän erosi armeijan palveluksesta toistamiseen 24. marraskuu 1920 ja liittyi peitenimellä Paju Karjalan vapaajoukkoihin 4. joulukuu 1921 ja sai tehtäväkseen järjestää toiminnan Suojärveltä käsin. Hän ylitti rajan Suojärven Kaitjärven kylään kertyneistä vienankarjalaisista ja muutamista suomalaisista muodostamansa n. 60-miehisen vapaajoukon johtajana 16. joulukuuta 1921 Kostamuksen kylän kohdalla sekä toimi komppanianpäällikkönä Repolan pataljoonassa, vapaajoukon tultua liitetyksi siihen. Hän otti osaa retkikunnalla taisteluihin muun muassa Porajärven puolustustaisteluun 28. joulukuuta 1921. Repolan pataljoonasta hän erosi 4. tammikuuta 1922 sen peräännyttyä Porajärveltä Ilomantsin Liusvaaraan.[1][2]

title: Edvard Hannula

text: Hannula oli naimisissa vuodesta 1883 Ellen Palmgrenin kanssa. Heidän poikansa olivat eversti ja sotahistorioitsija J. O. Hannula sekä jääkärieverstiluutnantti Erkki Hannula. Edvard Hannulan veli Frans Willehard Hannula (1855–1914) oli lähetyssaarnaajana Afrikassa johtaen Oniipan lähetysasemaa vuosina 1886–1894 ja myöhemmin hän toimi Suomen Lähetysseuran matkapuhujana kotimaassa 1894–1914.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Pajun taistelu

text: Yöllä noin 600:n miehen vahvuinen Latvian 1. rykmentti hyökkäsi virolaisia vastaan Pajun kartanolla ja ajoi sitä puolustaneet virolaiset tiehensä. Mukanaan heillä oli 20 konekivääriä. Menetys tajuttiin aamulla 31. tammikuuta. Kalm suunnitteli käyttävänsä kartanon takaisinvaltaamiseksi jääkäriluutnantti Erkki Hannulan pataljoonaa, mutta suunnitelmista kuulut Kuperjanov pyysi edetä joukkojen kärjessä kunniasyistä. Kalm myöntyi ja Hannulan pataljoona siirtyi reserviin. Kuperjanovin joukot aloittivat hyökkäyksensä keskipäivällä. Kuperjanovilla oli mukanaan 300 miestä ja heitä tuki kaksi tai kuusi tykkiä, sekä konekiväärejä. Malttamattomana Kuperjanov ei ollut odottanut tulitukea panssarijunilta. Kartano ja sen puisto sijaitsi kukkulalla, jonka edustalla oli peltoaukea. Latvialaiset odottivat virolaisten etenevän sopivalle edustalle, minkä jälkeen he avasivat tulen. Virolaisten hyökkäys hajosi. Kuperjanov itse haavoittui kuolettavasti. Virolaisten vetäydyttyä suojaan seurasi Hannulan Pohjan Poikien hyökkäys.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Erkki Hannula

text: Hannula palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, jonka nimi muutettiin ensin Jääkärirykmentti n:o 3:ksi ja myöhemmin Savon jääkärirykmentti n:o 3:ksi. Hän toimi rykmentin 9. komppaniassa päällikkönä. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta 5. tammikuuta 1919 liittyäkseen Viron vapaussotaan lähtevään apuretkikuntaan ja toimi Pohjan Poikain rykmentissä 1. pataljoonan komentajana ja otti osaa Luhde-Grosshofin, Valkin, Koikylän, Marienburgin ja Petserin rintaman taisteluihin.[1][2]

title: Elokuvakerho

text: Lehden alussa 1960 päätoimittajana oli Erik Wiik, ja toimituskuntaan kuuluivat Risto Hannula, Inkeri Lius ja Bengt Pihlström. Vuonna 1961 päätoimittajaksi tuli Pihlström, seuraavaksi vuodeksi Hannula. Peter von Bagh oli toimittajana Projektio-lehdessä sen alkuaikoina 1962–1963, ja muita toimituskunnan jäseniä olivat Matti Salo ja Antero Helasvuo. Muita 1960-luvun alun kirjoittajia lehdessä olivat Jerker A. Eriksson, Jörn Donner, Aito Mäkinen, Tauno Huotari, Pertti Lumirae ja Jaakko Ylinen. Vuoden 1963 paikkeilla elokuvakerhoväki alkoi kritisoida Projektion elokuvaesteettistä ja elitististä painotusta, minkä seurauksena uudeksi päätoimittajaksi tuli Modest Savtschenko ja toimituskuntaan Jeja-Pekka Roos, Pentti Pajukallio ja Jaakko Tervasmäki. Vuonna 1965 päätoimittajaksi tuli Tapani Maskula, ja lehden toimitus muutti Turkuun ja vaihtui jälleen. Uusina kirjoittajina aloittivat muun muassa Erkka Lehtola ja Markku Tuuli. Vuonna 1967 ilmestyi pari Projektion numeroa Osmo Jokisen päätoimittamana, kunnes lehden ilmestyminen keskeytyi lähes yhdeksäksi vuodeksi. 1970–luvun lopulla ja 1980-luvulla Projektion päätoimittajia olivat Jukka Vilhunen, Erkki Astala, Marja Kivelä ja Seppo Seppä. Muita Projektio-lehden teossa mukana olleita ovat Mikael Fränti, Sakari Toiviainen, Touko Yrttimaa ja Timo Malmi.

title: Kaisa Hannula

text: Hannulan vanhemmat ovat Viljo Laine ja Katri Pasanen ja puoliso vuodesta 1983 Veli Juhani Hannula. Hän tuli ylioppilaaksi 1979 ja valmistui Sibelius-Akatemiasta musiikin kandidaatiksi 1989. Hannula on opiskellut myös Turun konservatoriossa. Hänen opettajiaan ovat olleet muun muassa Liisa Linko-Malmio, Dorothy Irving ja Gerhard Kahry. Hannula osallistui Lappeenrannan laulukilpailuihin jo vuonna 1987 ja sijoittui kolmanneksi. Hän sai kiinnityksen Suomen kansallisoopperaan 1989 ja ensikonserttinsa hän piti 1990. Hannula on vieraillut muun muassa Ilmajoen Musiikkijuhlilla 1996–1997, Savonlinnan Oopperajuhlilla hän on esiintynyt vuodesta 1989. Nykyään Hannula toimii Rauman musiikkiopistossa laulun lehtorina.

title: Erkki Hannula

text: Hannula haavoittui Marienburgissa 21. helmikuuta 1919 ja Telvan luona 18.3.1919. Viron vapaussodasta palattuaan hän ei kauan viitsinyt istua toimettomana, kun liittyi 18. huhtikuuta 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan ja ryhtyi muodostamaan pataljoonaa, mutta estyi tässä ja luopui retkikunnasta. Hän ehti kuitenkin 5. pataljoonaksi nimitetyn, vielä järjestelynalaisen joukon johtajana ottamaan osaa Aunuksen kaupungin ympäristössä 4. – 10. toukokuuta 1919 käytyihin taisteluihin.[1][2]

title: Erkki ja tytöt

text: Ensimmäiset esiintymiset olivat nuorisoseurojen iltamissa ja pikkujouluissa. Rippikouluiässä Erkki innostui kanteleesta toden teolla ja hänet saattettiin nähdä talvipakkasella kantele kainalossapolkemassa milloin kenenkin kälviäläisen pelimannin luo oppia hakemaan. Omia sävellyksiä Lassila on tehnyt 70-luvulta lähtien ja kaikkiaan niitä on kertynyt toistakymmentä. Suosikkisävelmikseen hän mainitsee kälviäläiset silia-valssit ja omat sottiisit.

title: Martta Hannula

text: Martta Elisabeth Hannula (19. helmikuuta 1893 – 14. heinäkuuta 1972) oli suomalainen näyttelijä. Hannula oli lähtöisin Helsingistä ja naimisissa Arvo Alfred Liedon kanssa 1918–1937. Hän näytteli muun muassa Erkki Karun elokuvissa "Nuori luotsi" (1928) ja "Tukkipojan morsian" (1931).

title: Simo Hannula

text:
Simo Pertti Hannula (12. maaliskuuta 1932 Konginkangas – 2. elokuuta 2016 Lohja) oli suomalainen taidemaalari, kuvataiteilija ja taidegraafikko. Hän opiskeli Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1950–1951. Tärkeimmät vaikutteensa Hannula sanoi saaneensa siellä Otto Mäkilältä ja Harry Henrikssonilta.
Suomen Taideakatemian koulussa 1951–1955 tärkeitä opettajia olivat Aukusti Tuhka, Sam Vanni ja Erkki Koponen.

title: Erkki Hannula

text: Hannula osallistui talvisotaan toimistoupseerina Kannaksenarmeijan esikunnan toimisto 2:ssa, josta hänet siirrettiin 1. Armeijakunnan esikuntaan toimisto 2:n päälliköksi. Välirauhan aikana hän toimi Jalkaväkirykmentti 4:n 2. pataljoonan komentajana, josta hänet siirrettiin Päämajan tiedonanto-osastoon toimistoupseeriksi ja edelleen Puolustusvoimain Pääesikunnan tilastotoimistoon ylimääräisen toimistosihteerikurssin päälliköksi ja edelleen tiedustelu-upseeriksi.[2]

title: Erkki Hannula

text: Hannula saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.[1][2]


query: Mihin Seppo Toiviainen kuoli?

title: Seppo Toiviainen

text: Toiviainen kuoli sairauskohtaukseen 60-vuotiaana kotonaan Helsingissä kesäkuussa 2005. Hänen sekä hyvän ystävänsä Matti Virtasen välisestä kirjeenvaihdosta vuosilta 1996-2005 julkaistiin vuonna 2007 (WSOY) teos Kaksi kirjaa -ja se kolmas.

title: Seppo Toiviainen

text: Seppo Esko Tapani Toiviainen (6. lokakuuta 1944 Kankaanpää[1] – 28. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen vasemmistopoliitikko ja yhteiskuntatieteen tohtori. Hän toimi SKDL:n (1979–1986) ja Demokraattisen vaihtoehdon (1986–1987) kansanedustajana sekä Tutkijaliiton puheenjohtajana 1976–?. Toiviainen oli yksi SKP:n opposition kärkinimistä 1980-luvun puoliväliin asti.

title: Seppo Toiviainen

text: Toiviainen valmistui tohtoriksi 26-vuotiaana vuonna 1970 väitellen "yhteiskunnallisista ja kulttuurisista ristiriidoista". Hän viimeisteli väitöskirjaansa suorittaessaan asevelvollisuutta, jonka jälkeen tuore tohtori palkattiin Tampereen yliopiston sosiaalipsykologian laitoksen assistentiksi.

title: Seppo

text: Seppo Mustonen, tilastotieteilijä Seppo Mäkelä, jääkiekkotuomari Seppo Mäki, näyttelijä Seppo Mäkinen, pistooliampuja Seppo Nevala, poliisineuvos, Suojelupoliisin päällikkö 1996–2007 Seppo Nikkilä, jääkiekkoilija Seppo Nissilä, sanoittaja ja säveltäjä Seppo Nummi, runoilija, säveltäjä Seppo Nurmimaa, lavastaja, pukusuunnittelija Seppo Närhi, muusikko Seppo Paakkunainen (Paroni), jazzmuusikko Seppo Paarma, reggae-artisti Seppo Pehkonen, fyysikko, helluntailaispastori Seppo Pelkonen, jalkapalloilija Seppo Pelttari, poliitikko (Keskusta) Seppo Pirhonen, iskelmälaulaja Seppo Alvari Pohjalainen, rumpali ja laulaja Seppo Polameri, kuvittaja, art director ja taidegraafikko Seppo Porvali, toimittaja, kirjailija Seppo Pyykkö, jalkapalloilija Seppo Pääkkönen, näyttelijä Seppo Raistakka, harmonikansoittaja Seppo Rannikko, muusikko Seppo Renvall, valokuvaaja ja elokuvaaja Seppo Repo, jääkiekkoilija Seppo Ruohonen, oopperalaulaja Seppo Räisänen, kenraalimajuri Seppo Räty, keihäänheittäjä Seppo Saarenpää, pistooliampuja Seppo Saario, ekonomi, kirjailija Seppo Saastamoinen, liikemies, Makasiini- ja Maxi-Makasiini -ketjujen perustaja Seppo Sairanen, FIM:n perustaja Seppo Sairanen, jalkapalloilija Seppo Sajama, filosofi Seppo Heikki Salonen, toimittaja Seppo Saraspää, eräkirjailija Seppo Sariola, näyttelijä Seppo Saves, lehtikuvaaja Seppo Siika-aho, lentopalloilija Seppo Simola, kuulantyöntäjä Seppo Simola, viestintäjohtaja Seppo Suhonen, kielitieteilijä, professori Seppo Suhonen, ampumahiihtäjä Seppo Suoraniemi, jääkiekkoilija Seppo Sutela, jääkiekkovaikuttaja Seppo Syrjä, pilapiirtäjä Seppo Särkiniemi, poliitikko (Keskusta) Seppo Säynäjäkangas, elektroniikan professori, sykemittarin kehittäjä Seppo Tammilehto, muusikko Seppo A. Teinonen, teologian professori Seppo Tiitinen, Suojelupoliisin päällikkö 1978–1990, eduskunnan pääsihteeri 1992–2015 Seppo Tikka, poliitikko (SDP) Seppo Toiviainen, kansanedustaja Seppo Toivonen, kenraaliluutnantti Seppo Tuisku, kirjailija Seppo Tuominen, juoksija Seppo Turunen, Korkeasaaren eläintarhan ent. johtaja Seppo Tyni, kitaristi, basisti, musiikinopettaja Seppo Urpela, kirjailija Seppo Uusi-Oukari, pesäpalloilija Seppo Uusitupa, tietotekniikan asiantuntija Seppo Vaakanainen, raviohjastaja Seppo Vainio, biologian professori Seppo Vesiluoma, käsikirjoittaja Seppo Vesterinen, yhtyemanageri Seppo Väli-Klemelä, suunnistaja Seppo Välisalo, Lahden ent. kaupunginjohtaja Seppo Wallin, televisio-ohjaaja, näyttelijä Seppo Westerlund, poliitikko (LKP) Seppo Wilska, kemian tekniikan professori Seppo Ylä-Herttuala, molekyylilääketieteen professori Seppo Yläsaari, korroosiotutkimuksen ja materiaalikemian professori Seppo Zetterberg, yleisen historian professori, Kanava-lehden ent. päätoimittaja

title: Sami Toiviainen

text: Toiviainen valmensi Lahtea kauden 2010–2011 loppuun asti, jolloin hän siirtyi KTP-Basketin organisaatioon valmentamaan seuran juniorijoukkueita. Joulukuussa 2011 KTP antoi päävalmentaja Lars Ekströmille potkut, jolloin Toiviainen siirtyi joukkueen päävalmentajaksi. Kaudella 2012–2013 hän valmensi KTP:n SM-hopealle ja kauden päätteeksi hänet valittiin jo toista kertaa urallaan Korisliigan vuoden valmentajaksi. Maaliskuussa 2014 Toiviainen ilmoitti jättävänsä KTP:n kauden 2013–2014 jälkeen. Toukokuussa 2014 julkistettiin Toiviaisen siirtyvän Kauhajoen Karhun päävalmentajaksi kolmivuotisella sopimuksella. Helmikuussa 2016 Toiviainen saavutti historian 12. valmentajana 400 miesten pääsarjaottelun rajan.

title: Seppo Toiviainen

text: Toiviainen oli tuotteliais kirjoittaja työskennellessään Tampereella mm. Antti Eskolan kanssa. Hänen kirjoituksiaan ilmestyi kansandemokraattisten julkaisujen lisäksi esimerkiksi Sosiologia-lehdessä. 1977 ilmestyi tutkielma Nuori Lukács, jonka alaotsikko lupasi kriittisen esityksen Georg Lukácsin varhaisvaiheista. Kyseinen filosofi oli ollut Toiviaisen keskeinen kiinnostuksen kohde jo pitkään.

title: Seppo Tammilehto

text: 1980-luvulla Seppo osallistui sävellysten- ja sanoitusten peruskurssille. Jorma Toiviainen oli merkittävä henkilö, joka opetti ja näytti laulujen sanoitusten tekemisten tekniset osa-alueet. Seppo Tammilehdon säveltämä ja sanoittama ""Maailmantango"", voitti Seinäjoen tangomarkkinoiden sävellyskilpailun vuonna 1990. Lisäksi hän on tuottanut ja esiintynyt valtakunnallisesti huomiota saaneessa Beatles Forever -revyyssä. Keväällä 2010 Tammilehtoa pyydettiin Teoston Kulttuurikummiksi. Seppo on julkaissut yhteensä 9 sooloalbumia, jotka sisältävät suurimmalta osalta hänen itse tekemiään lauluja. Levytettyjä Tammilehdon sävellyksiä/sanoituksia on yli 400.

title: Seppo Toiviainen

text: Alex. Inkeles: Mitä on sosiologia. Forum-kirjasto 21. Tammi 1969 (alkuteos What is sociology?)

title: Seppo Putkinen

text: Taitolentoa harrastanut Seppo Putkinen kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 1990. Ateljee Seppo Putkinen & Kni lopetti toimintansa 1994.

title: Seppo Toiviainen

text: Seppo Toiviainen syntyi lokakuussa 1944 Kankaanpäässä majuri Jaakko Toiviaisen perheeseen[1]. Suoritettuaan lukion vuonna 1963 lahjakas nuorukainen siirtyi yliopistoon opiskelemaan ja valitsi pääaineekseen folkloristiikan. 1960-luvun lopun radikaalissa ilmapiirissä Toiviainen kuitenkin vaihtoi sosiologiaan ja sosiaalipsykologiaan. Samanaikaisesti hän alkoi kritisoida 1960-lukulaista uusvasemmistolaisuutta ja sivistyneistön roolia. Toiviaisen mukaan oli päästävä eroon pikkuporvarillisesta loismaisuudesta, joka porvarillisessa yliopistomaailmassa vaani vasemmistolaisia. Vaasan sosiologipäivillä 1969 Toiviainen tuomitsi perinteisen sosiologian "keskiluokan sunnuntaifilosofiaksi". Hän asetti tehtäväkseen liittoutumisen työväenluokan kanssa marxilaisen maailmankatsomuksen pohjalta.

title: Matti Virtanen (sosiologi)

text: "Kaksi kirjaa – ja se kolmas" -teos (2007) on Virtasen toimittama kooste hänen ja tutkija-kansanedustaja Seppo Toiviaisen (1944-2005) kirjeenvaihdosta vuosina 1996–2005. Noina vuosina Virtanen työsti väitöskirjaansa ja Toiviainen tutkimusta juoppokulttuurista (1997) ja kesken jäänyttä kirjaa Hegelistä. Kirjeet antavat lukijalle kuvaa tieteellisen ajattelun ja kirjoittamisen prosessista: niissä keskustellaan tieteestä ja tutkimuksesta, annetaan palautetta, kiistellään ja kannustetaan toista.

title: Sami Toiviainen

text: Toiviainen on valittu kahdesti Korisliigan vuoden valmentajaksi: vuonna 2009 hän valmensi Namika Lahden Suomen mestariksi ja vuonna 2013 hän johdatti KTP:n SM-hopealle. Toiviainen on valmentanut myös Suomen nuorisomaajoukkueissa.

title: Sosiologisen kirjallisuuden suomennokset

text: 1960–1970-luvuilla isot kustantamot suomennottivat jonkin verran sosiologista kirjallisuutta. Ralf Dahrendorfia julkaisi sekä Kirjayhtymä ("Homo sociologicus", suom. Anne-Eva Tiililä 1969) että WSOY ("Luokat ja luokkaristiriidat teollisessa yhteiskunnassa", suom. Ilse Koli 1969). Tammi julkaisuja olivat muun muassa Amitai Etzionin "Nykyajan organisaatiot" (suom. Seppo Randell 1968), Alex Inkelesin "Mitä on sosiologia" (suom. Seppo Toiviainen 1969), Joachim Israelin "Vieraantuminen" (suom. Tuomas Takala 1974) ja Kettil Bruunin "Alkoholi" (Tuomas Takala 1972).

title: Seppo Toiviainen

text: Luokka:Demokraattisessa Vaihtoehdossa vaikuttaneet henkilöt Luokka:Kansanedustajat Luokka:SKDL:ssä vaikuttaneet henkilöt Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Suomalaiset sosiaalipsykologit Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Vuonna 1944 syntyneet Luokka:Vuonna 2005 kuolleet

title: Tapio Toiviainen

text: Tapio Toiviainen (s. 23. marraskuuta 1995) on suomalainen lentopalloilija. Pelipaikaltaan Toiviainen on yleispelaaja.

title: Esko Toiviainen

text: Toiviainen oli työssä Kulutusosuuskuntien keskusliiton asunto-osastolla 1944–1945 ja Helsingin kaupungin rakennustoimiston arkkitehtina 1945–1947. Vuonna 1947 hän perusti oman arkkitehtitoimiston vaimonsa Tarja Salmion kanssa. Arkkitehtitoimisto Salmio-Toiviainen & Toiviainen suunnitteli viiden vuosikymmenen aikana muun muassa asuinrakennuksia, asuinalueita, tuotantolaitoksia, kirkkoja, seurakuntakeskuksia ja kappeleita, virastoja, kouluja ja muistomerkkejä.

title: Seppo Toiviainen

text: Tehtyään poliittisen valintansa Seppo Toiviainen liittyi 1971 Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP). Toiviainen omaksui marxilais-leniniläisen ideologian ja nousi nopeasti yhdeksi SKP:n opposition (ks. taistolaisuus) johtavista teoreetikoista. Hän paneutui aluksi tulopolitiikkaan tuomiten keskitetyt ratkaisut jyrkästi. Toiviainen valittiin SKP:n Tampereen piirikomiteaan ja hänestä tehtiin piirinsä valistusjaoston puheenjohtaja. Piirisihteeri Esko Malmbergin suosioon päässyt Toiviainen kiersi ahkerasti puhumassa puolueensa tilaisuuksissa. Toiviaisen asemaa taistolaishierarkian huipulla korostivat tehtävät Tiedonantaja-yhdistyksen johtoelimissä. SKP:n keskuskomiteaan hänet valittiin 17. edustajakokouksessa 1975 ja poliittiseen toimikuntaan kolme vuotta myöhemmin.

title: Seppo Toiviainen

text: Osasyynä Seppo Toiviaisen suosion hiipumiseen 1980-luvulla oli pahentunut alkoholismi, joka ei enää toisen kansanedustajakauden (1983–1987) aikana ollut salaisuus kenellekään. Kovia kokenut kommunisti aloitti itsekritiikin, maailmankuva koki kolauksen ja kapakat veivät miehen. Huonokuntoinen teoreetikko päätyi lopulta Tervalammen alkoholistiparantolaan, jossa kuntoutus eteni jopa yli odotusten. Toiviaisen potilas-status vaihtui työntekijäksi. Hän alkoi myös kirjoittaa Alkoholipolitiikka-lehteen artikkeleita, jotka 1997 julkaistiin juoppokulttuuria käsitelleessä teoksessa Kantapöydän imu.

title: Vennamolaisuus

text: Vennamolaisuus oli Suomessa nimitys poliittiselle liikkeelle ja ideologialle, jota Veikko Vennamon ja hänen kannattajiensa sanottiin edustaneen. Populistinen vennamolaisuus oli Suomen Maaseudun Puolueen (SMP) aatteellinen pohja, erityisesti Vennamon puheenjohtajakaudella ja puolueen suuruuden päivinä 1960–1970-luvuilla. Sosiaalipsykologi Seppo Toiviainen on pitänyt ratkaisevana tekijänä vennamolaisuuden synnylle pitkän ajan kuluessa kasautunutta ja 1950-luvulla julkiseen keskusteluun tullutta maatalouden ja erityisesti maitotalouden ylituotanto-ongelmaa ja siitä seurannutta maataloustuotteiden hintojen laskua.

title: Ruokolahden leijona

text: Kesällä 2002 ruokolahtelainen harrastajateatteri RuoHa esitti Ruokolahden leijonan tapahtumiin löyhästi perustuvaa näytelmää "Kun leijona tuli kylään". Se sai seitsemässä esityksessä toistatuhatta katsojaa. Korsuorkesterin Seppo Äijö sävelsi näytelmän laulut ja Erkki Luumi esiintyi roolissa. Vuonna 2010 ruokolahtelainen Korsuorkesteri julkaisi humpan ”Ruokolahden leijona”. Yhtyeen jäsen Pepe Kovanen keksi laulun aiheen sanomalehti Etelä-Saimaan haastattelussa. Laulun sanoitti Jorma Toiviainen.

title: Seppo Toiviainen

text: Johdatus taiteen sosiologiaan: Westermarck Societyn Taiteen sosiologian päivillä Tampereen yliopistolla helmikuussa esiintyneiden sosiologien esitelmät muokattuina ja uudelleenkirjoitettuina ; toim. Seppo Toiviainen. Tampereen yliopiston tutkimuslaitos. Monistesarja 56. Tampere 1968 Ruumiillisen ja henkisen työn liitto ; Tampereella 10.-12.1.1975 pidetyn Lenin-seminaarin aineistot ; toim. Seppo Toiviainen ; julk: SKP Tampereen piirijärjestö. Tampere 1975

title: Marjaana Toiviainen

text: Toiviainen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Savonlinnassa. Hänen sukunsa on luterilaisia Karjalan evakkoja Uukuniemen nykyään Venäjälle kuuluvasta osasta. Toiviainen on käynyt Savonlinnan taidelukion musiikkilinjan. Hän valmistui Helsingin yliopistosta ensin valtiotieteen (pääaineena viestintä) ja sitten teologian maisteriksi. Toiviainen valmistelee väitöskirjaa Lundin yliopistoon toiseuden kohtaamisesta luterilaisessa teologiassa. Ennen papin uraansa hän on ollut kesätoimittajana "Itä-Savo"-lehdessä ja Kanadan Thunder Bayn suomalaisyhteisön omassa sanomalehdessä. Toiviainen on asunut myös muun muassa Tansaniassa ja puhuu sujuvasti swahilia. Huhtikuussa 2017 Toiviainen harkitsi muuttavansa takaisin Tansaniaan, mutta päätyi jäämään Suomeen. Nykyään Toiviainen asuu Helsingin Kalliossa.

title: Carita Toiviainen

text: Carita Toiviainen (s. 18. joulukuuta 1987) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavia Porin Pesäkarhuja. Pelipaikaltaan Toiviainen on koppari.

title: Sami Toiviainen

text: Toukokuussa 2017 Toiviainen siirtyi Tampereen Pyrinnön päävalmentajaksi yksivuotisella sopimuksella johon sisältyi kahden lisävuoden optio. Apuvalmentajakseen hän sai Ilpo Rantasen. Miesten edustusjoukkueen lisäksi Toiviainen toimii Pyrinnön akatemiavalmennuksessa.Toiviainen syntyi Kuusankoskella vuonna 1974. Hän muutti opiskelujen vuoksi Lahteen vuonna 1996, ja juniorien valmentamisen hän aloitti vuonna 1997. Toiviainen tapasi myös koripallojunioreita valmentaneen avovaimonsa Lahden-aikanaan, ja pariskunnalla on kaksi tytärtä.

title: Seppo Toiviainen

text: Tammikuussa 1975 Toiviaisen johtama SKP:n Tampereen piirin sivistyneistöjaosto organisoi kolmipäiväisen Lenin-seminaarin, josta tuli suuri menestys. Pääorganisaattori puhui tilaisuudessa sivistyneistön demokraattisesta järjestäytymisestä työväenluokan liittolaisena. Kommunistien edellytykset vaikutusksensa laajentamiselle sivistyneistön piirissä 500 osanottajaa kerännyt seminaari arvioi hyviksi. Toiviainen oli keskeinen vaikuttaja taistolaista Tutkijaliittoa perustettaessa tammikuussa 1976 ja hänet valittiin liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. 1977 aloittaneen Tutkijaliiton Tiede ja edistys -lehden ensimmäisenä päätoimittajana oli luonnollisesti Toiviainen.

title: Jorma Toiviainen

text: Toiviainen on valmistunut diplomi-insinööriksi ja työskenteli VR:llä rataverkon tarkastajana, kunnes sanoitukset alkoivat 1990-luvun lopulla työllistää häntä runsaammin. Hän teki parhaimmillaan vuodessa yli sata levytettyä sanoitusta. Hän toimi myös luottamustehtävissä, Elvis ry:n johtokunnassa 1991–1992 ja Teoston johtokunnassa. 1999–2003. Toiviainen kuoli syksyllä 2011 syöpään, johon hän oli sairastunut jo 1990-luvulla.

title: Seppo Toiviainen

text: Eduskuntavaaleissa 1979 Seppo Toiviainen valittiin Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä ja hän siirtyi yliopistomaailmasta täysipäiväiseksi poliitikoksi. Eduskunnassa hän oli muun muassa pankki-, sivistys- ja puolustusvaliokuntien jäsen. Toiviainen toimi aktiivisesti myös Tampereen kaupunginvaltuutettuna ja hänet valittiin kaksi kertaa (1978 & 1982) presidentin valitsijamieheksi.[2] Eduskuntavaaleissa 1987 Toiviainen jäi usean tuhannen äänen päähän paikkansa uusimisesta ja vuoden 1988 valitsijamiesvaaleissa hän sai vain 223[3] ääntä. Toiviainen sai seurata aitiopaikalta SKP:n 1980-luvun puolivälissä konkretisoitunutta hajaannusta ja hän siirtyi oppositiolle uskollisena Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) riveihin. Luottamus Toiviaiseen oli kuitenkin tuolloin kadonnut jo omienkin keskuudessa eikä häntä nostettu SKPy:n johtotehtäviin.

title: Marjaana Toiviainen

text: Marjaana Toiviainen (s. 21. helmikuuta 1985 Savonlinna) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi ja tutkija. Toiviainen tunnetaan erityisesti työstään maahanmuuttajien auttamiseksi. Hän on muun muassa pyrkinyt estämään turvapaikanhakijoiden pakkopalautuksia. Toiviainen työskentelee pastorina Oulunkylän seurakunnassa Helsingissä.

title: Marjaana Toiviainen

text: Toiviainen on tullut tunnetuksi työstään ihmisoikeuksien puolesta ja maahanmuuttajien auttamiseksi. Vuoden 2015 Euroopan pakolaiskriisin aikaan Toiviainen perusti Refugees Welcome -Facebook-ryhmän organisoimaan turvapaikanhakijoiden majoitusta ja majoitti heitä myös omassa kodissaan. Toiviainen on myös aiemmin majoittanut kotonaan erilaisia majapaikkaa tarvitsevia ihmisiä: kodittomia, paperittomia siirtolaisia, Itä-Euroopan romaneja, opiskelijoita ja turisteja.

title: Seppo Toiviainen

text: Heikki Mäki-Kulmala 2006


query: Missä käytiin Kolmikymmenvuotinen sota?

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kolmikymmenvuotinen sota käytiin Euroopassa 1618–1648 suurimmaksi osaksi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella. Sodan pääasiallisena alkusyynä olivat katolisten ja protestanttien väliset ristiriidat. Sodan laajetessa siihen liittyi vallanhaluisten ruhtinaiden ja maiden, etenkin Ruotsin ja Ranskan, pyrkimys rajoittaa Habsburg-suvun hallitseman keisarikunnan valtaa. Sota alkoi Saksan sisäisenä uskonsotana, mutta päättyi yleiseurooppalaisena sotana, jossa uskonnolliset seikat olivat menettäneet merkityksensä.

title: Katolisen kirkon historia

text: Kolmikymmenvuotinen sota nosti Ranskan Euroopan johtavaksi valtioksi. Huolimatta ulkopoliittisesta protestanttisuudestaan maa oli sisäpoliittisesti tiukan katolilainen. Ranskan 1600-luvun kukoistusaika ulottui myös hengelliseen elämään.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Saksan ruhtinaat saivat oikeuden ulkopolitiikkaan, mutta eivät saaneet julistaa sotaa keisaria vastaan. Keisarin valinta ennen edellisen kuolemaa kiellettiin. Pfalz jaettiin Fredrik V:n pojan Kaarle Ludvigin ja Baijerin vaaliruhtinaan Maksimilianin kesken. Se jakautui siten katoliseen ja protestanttiseen osaan, joista Kaarle Ludvig sai Reinin Pfalzin ja Maksimilian piti Ylä-Pfalzin.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Sveitsi ja protestanttinen yhdistyneet Alankomaat tunnustettiin itsenäisiksi. Alankomaat olivat kapinoineet Espanjaa vastaan aikaisemmat 80 vuotta (ns. kahdeksankymmenvuotinen sota), mutta oli edelleen ollut virallisesti Habsburgien hallussa.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Espanjan heikkous tuli nyt esille. Espanjan sotiessa Ranskaa vastaan Portugali irtaantui kuningaskunnasta, johon se oli liitetty Filip II:n aikana. Ranskasta tuli nyt Manner-Euroopan johtava suurvalta.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Westfalenin rauha solmittiin Münsterissä 24. lokakuuta 1648. Neuvottelut käytiin Ferdinand III:n, Ranskan, Espanjan, Alankomaiden, Ruotsin, Portugalin ja paavin edustajien kesken.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Bäckström, Olli: Polttolunnaat. Eurooppa sodassa 1618–1630 (SKS, kevät 2013)

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsi soti kolmikymmenvuotisen sodan lopulla (1643–1645) myös Tanskaa vastaan. Voitto tässä sodassa ja alueluovutukset Westfalenin rauhassa merkitsivät Ruotsin suurvalta-aseman alkua.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Historioitsijoilla on ollut erimielisyyttä sodan aiheuttamista tuhoista. Keski-Euroopan talouden kehitykselle sota aiheutti kuitenkin merkittävää tuhoa. Arvioiden mukaan Saksan väestömäärä laski 25–40 prosenttia[14], mutta joillain alueilla kuten Württembergissä kuoli jopa kolme neljäsosaa väestöstä[15]. Parhaiten selviytyivät linnoitetut kaupungit ja etenkin Hampuri ja Bremen.

title: Jaakko I (Englanti)

text: Vaikka Jaakko halusi rauhaa Eurooppaan, Englanti joutui lopulta sotaan. Vuodesta 1618 eteenpäin kolmikymmenvuotinen sota riehui Euroopassa. Jaakko oli pakotettu osallistumaan sotaan koska hänen tyttärensä Elisabet oli naimisissa protestanttisen Pfalzin vaaliruhtinaan Fredrik V:n kanssa, joka oli yksi sodan pääosapuolista.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ranskaa sopimus ei kuitenkaan miellyttänyt, koska Habsburgit säilyivät voimakkaina, ja se liittyi sotaan 1636.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: 22. toukokuuta 1629 solmitussa Lyypekin rauhassa Kristian IV hylkäsi protestanttien tukemisen säilyttääkseen valtansa Tanskassa. Hän menetti kaikki Saksassa olleet maansa.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsin sotatoimet siirtyvät 1645–1648 Böömiin, Määriin ja Baijeriin. Ruotsin marsalkka Lennart Torstensson voitti katolisen armeijan 6. maaliskuuta 1645 Jankovin taistelussa Prahan lähellä.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: 27. elokuuta Tillyn johtama Katolisen liigan armeija tuhosi Tanskan joukot Lutterin taistelussa. Kristianin huono onni jatkui, hänen mahdolliset liittolaisensa Englanti ja Ranska olivat sisällissodassa, Ruotsi soti Puolaa vastaa, eivätkä Brandenburg tai Saksi halunneet järkyttää itäisen Saksan heiveröistä rauhantilaa liittymällä sotaan.

title: Ähtäri

text: Epävakautta aiheutti myös jatkuva sotiminen. Suurvalta Ruotsi hyökkäsi milloin Saksaan, milloin Baltiaan. Kolmikymmenvuotinen sota käytiin 1618–1648. Suuressa Pohjan sodassa, Ruotsin suurvalta-asema romahti.[8]

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Viimeisessä vaiheessaan sodasta tuli valtataistelu hallitsijoiden välillä, ja uskonto lykättiin syrjemmälle. Ranska, vaikkakin katolinen maa, oli Pyhän roomalaisen keisarikunnan ja Espanjan kilpailija ja päätti liittyä sotaan protestanttien puolella.[8] Kardinaali Richelieu uskoi Habsburgien olevan liian voimakkaita hallitessaan Ranskan itärajan takaisia alueita ja käyttäessään vaikutusvaltaansa Alankomaissa.[13]

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Vuonna 1648 Ruotsin marsalkka Carl Gustaf Wrangel ja Ranskan Turenne ja Condé löivät keisarin ja Baijerin armeijan 17. toukokuuta 1648 Zusmarshausenin ja 20. elokuuta Lensin taisteluissa.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Protestanttien asema sai murskaavan iskun, omaisuuden takavarikointi ja Böömin ylimystön tukahdutus johtivat maan palaamisen katolisuuteen kahdensadan vuoden hussilaisuuden ja muun protestanttisuuden jälkeen. Protestanttisuus kiellettiin. Espanja sai maita Rein-Pfalzin alueella valmistautuessaan jatkamaan sotaa Alankomaita vastaan. Transilvanian Gabriel Bethlen solmi rauhansopimuksen keisarin kanssa tammikuussa 1622 ja sai alueita Itä-Unkarista.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kenraali Banérin kuoltua toukokuussa 1641 ylipäälliköksi tuli Lennart Torstensson.[12] Hän valtasi Jyllannin sotaretkellä 1642–1645, kun Tanska oli julistanut sodan Ruotsille, ja tuhosi laajoja alueita läntisessä Saksassa ja Itävallassa.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Vasta hyökkäys keskiseen Baijeriin sai Maksimilianin myöntymään rauhaan, ja 14. maaliskuuta 1647 Baijeri, Köln, Ranska ja Ruotsi solmivat Ulmissa aselevon. Keisari ei taipunut tästä, vaan taistelut jatkuivat Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Italiassa ja Espanjassa vuoden 1647 ajan. Syksyllä Maksimilian liittyi uudelleen sotaan.

title: Kristiina

text: Kristiina syntyi 8. joulukuuta 1626 Tre Kronor -linnassa Tukholmassa ja kuoli 19. huhtikuuta 1689 Roomassa. Hän oli Ruotsin kuningatar vuodesta 1632 vuoteen 1654, mutta hallitsi vasta vuodesta 1644 alkaen. Hänen hallintoaikanaan käytiin kolmikymmenvuotista sotaa (1618–1648) sekä Torstenssonin sotaa, joissa Ruotsi valtasi isoja alueita ja lisäsi arvovaltaansa. Kristiinan aikana kolmikymmenvuotinen sota myös lopetettiin. Kristiina oli kiinnostunut kulttuurista ja houkutteli muun muassa René Descartes’n ja Claudius Salmasiuksen Ruotsin hoviin. Hän luopui kruunusta vuonna 1654 ja kääntyi katolilaiseksi, mikä oli aikanaan suuri skandaali. Kristiina asettui asumaan Roomaan, jonka kulttuurielämässä hän näytteli suurta osaa seuraavina vuosikymmeninä. Kristiina oli kuningas Kustaa II Aadolfin ja kuningatar Maria Eleonooran tytär.

title: Brandenburgin markkreivikunta

text: Brandenburgin Hohenzollernit yrittivät laajentaa alkujaan varsin suppeaa valtapiiriin, mutta tämä johti sotiin naapurimaiden kanssa. Juhana Vilhelm, Julichin, Kleven ja Bergin herttua, kuoli lapsettomana vuonna 1609. Hänen vanhin veljentyttärensä Anna, oli vaaliruhtinas Juhana Sigismundin puoliso, mistä tämä sai aiheen rohkeasti vaatia alueita perinnökseen ja lähetti sotajoukkoja valloittaakseen osan Juhana Vilhelmin alueista Reininmaalla. Juhana Sigismundin epäonneksi samoihin aikoihin syttyi kolmikymmenvuotinen sota, johon tämä yritys sotkeutui, ja lisäksi Julichin vallanperimyksestä käytiin kiistaa. Sodan jälkeen Westfalenin rauhassa vuonna 1648 Brandenburg sai puolet näistä perintömaista, mukaan luettuna Kleven herttuakunnan Reininmaalla sekä Markin ja Ravensbergin herttuakunnat. Nämä alueet, jotka olivat yli 100 kilometrin päässä Brandenburgin rajalta, muodostivat myöhemmin keskeisimmän osan Preussin Reininmaan maakuntaa.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Ruotsi sai Länsi-Pommerin ja Bremenin ja Stettinin hiippakunnat, ja äänioikeuden Saksassa. Baijeria varten perustettiin uusi vaaliruhtinaan arvo, ja siten se sai äänestää keisarinvaalissa. Brandenburg sai Itä-Pommerin ja Magdeburgin hiippakunnan.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kardinaali Richelieu kuoli 1642, Ludvig XIII kuoli 1643 ja Ludvig XIV oli valtaistuimelle noustessaan vasta viisivuotias. Hänen sijaishallitsijansa kardinaali Mazarin aloitti ponnistelut rauhan palauttamiseksi. Neuvotteluja käytiin Münsterissä ja Osnabrückissä 1645, mutta ne jäivät tuloksettomiksi.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: * Luokka:Ruotsin sodat Luokka:Suomen sodat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Mariendorf

text: Uskonpuhdistus Mariendorfiin saapui vuosina 1539–40. 1600-luvun ensimmäisellä puoliskolla alueella riehui rutto ja kolmikymmenvuotinen sota aiheutti myös vaurioita. Vuoden 1748 tienoilla tulipalo vaurioitti Mariendorfin kirkon eteläpäätyä.

title: Uskonnollinen sota

text: Euroopan historiassa uskonsodilla tarkoitetaan yleensä uskonpuhdistuksen jälkeen, vuosien 1546 ja 1648 välisenä aikana käytyjä sotia, jotka ainakin alkuvaiheessa käytiin katolisten ja protestanttien välillä. Niissäkin sotilaalliset ja poliittiset syyt johtivat kuitenkin usein siihen, että molemmilla puolilla oli sekä katolisia että protestanttisia valtioita. Aikakauden uskonsodista viimeinen ja tuhoisin oli kolmikymmenvuotinen sota.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Kustaa Aadolf suuntasi Baijeriin, ja armeija saavutti maaliskuussa Tonavan. Lechvirralla käytiin voittoisa Rainin taistelu Göran Wrangelin ja Kustaa Hornin johdolla, Tilly sai surmansa 30. huhtikuuta 1632, ja ruotsalaiset valtasivat Münchenin. Ferdinand II:n oli turvauduttava tappion edessä uudelleen epäilyttävän Wallensteinin apuun, joka hätäisesti keräsi uuden palkkasoturijoukon ja hyökkäsi Saksiin syksyllä 1632.

title: Kolmikymmenvuotinen sota

text: Westfalenin rauhan suorana seurauksena Saksa jakaantui hajanaisiin pikkuruhtinaskuntiin, jotka kuitenkin kuuluivat nimellisesti keisarikuntaan sen lopettamiseen 1806 asti.

title: Schmalkaldenin sota

text: Schmalkaldenin sota käytiin 1546–1555 keisari Kaarle V:n ja Saksan protestanttisten ruhtinaiden muodostaman Schmalkaldenin liiton välillä. Sota päättyi Augsburgin valtiopäivillä 1555 solmittuun Augsburgin uskonrauhaan. Schmalkaldenin sota lasketaan yhdeksi varsinaisista uskonsodista, muut olivat Ranskan hugenottisodat, Alankomaiden vapaussota ja kolmikymmenvuotinen sota Saksassa.