query: Mikä on Dían pinta-ala?

title: Día

text: Día ( tai Ντία, joskus Dhía)[1][2] on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan pohjoisrannikon edustalla noin 12–14 kilometriä Kreetan pääkaupungista Iraklionista koilliseen.[1] Saaren pinta-ala on 11,8802 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.[3][4]

title: Luettelo valtioista pinta-alan mukaan

text: Tämä on luettelo maailman maista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Pinta-alat on annettu neliökilometreinä.

title: Prisma (kauppaketju)

text: Pienemmissä Prismoissa myyntipinta-alaa on noin 4 000 m², suurimmissa noin 14 000 m². Kouvolan Prisman myyntipinta-ala on 26 000 m², ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on 43 000 m². Helsingin Kannelmäen Prisma-keskuksen myyntipinta-ala on 46 500 m² ja koko pinta-ala 101 000 m². Joensuun Prisman myyntipinta-ala on 35 000 m² ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on uusimman laajennuksen jälkeen 38 100 m².

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoen suurin sivujoki on Karinaisten ja Tarvasjoen kautta virtaava, Tarvasjoen keskustan luona Paimionjokeen laskeva Tarvasjoki (valuma-alueen pinta-ala 139 km²). Pienempiä sivujokia ovat Tammelan eteläosista alkunsa saava, Someron Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki (valuma-alueen pinta-ala 101 km²), Someron pohjoisosista alkunsa saava, Someron Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki (valuma-alueen pinta-ala 96 km²), Paimiossa joen alajuoksuun yhtyvä Vähäjoki (valuma-alueen pinta-ala 77 km²), Kosken pohjoisosista alkunsa saava, Somerolla Paimionjokeen laskeva Palojoki eli Puostaanoja (valuma-alueen pinta-ala 57 km²) sekä Marttilassa Paimionjokeen pohjoisesta laskevat Ihmistenoja (valuma-alueen pinta-ala 45  m²) ja Hirvasoja (valuma-alueen pinta-ala 32 km²).

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Pinta-ala

text: Joitain yleisiä kaavoja kaksiulotteisten kappaleiden pinta-alan (A) määrittämiseen:Joidenkin kolmiulotteisten kappaleiden pinta-alojen laskukaavoja:Poikkipinta-alalla tarkoitetaan katkaistun kappaleen katkaisupinnan pinta-alaa. Poikkipinta-alaa käytetään esim. sähköjohtojen paksuuden mittana.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Huoneala on huoneen seinien sisäpintojen mukaan laskettu pinta-ala. Jos huoneen katto on vino, lasketaan pinta-alaan mukaan vain se osa lattia-alasta, jossa huonekorkeus ylittää 160 cm.

title: Día

text: Ranskalaisen merentutkijan Jacques-Yves Cousteaun sukeltajineen kerrotaan etsineen Dían vesiltä 1970-luvun puolivälissä Atlantiksen uponnutta kaupunkia. Sen sijaan Cousteau löysi sieltä vuonna 1450 eaa. suuressa luonnononnettomuudessa tuhoutuneen ja uponneen minolaiskaupungin.[1] Toisen lähteen mukaan Cousteau löysi Dían läheisyydestä merenpohjasta suorakulmion- ja neliönmuotoisia kiviä, jotka olivat aikoinaan toimineet aallonmurtajana. Cousteau esitti löydön jälkeen, että aikoinaan yksi Kreetan suurimmista ja tärkeimmistä satamista oli sijainnut siellä. Sataman on arveltu uponneen Santorínin tulivuorenpurkauksen seurauksena vuonna 1450 eaa.[6][13]

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Titanin asuttaminen

text: Titan on kuuksi suuri kappale, sen pinta-ala on Maan Kuuta tai sisäplaneetta Merkuriusta suurempi. Titanin läpimitta 5 150 km on hieman alle puolet maasta, joten sen pinta-ala on noin 1/6 Maan pinta-alasta. On kuitenkin muistettava, että Maasta on suuri osa merta, noin 3/4 josta suurin osa syvämerta. Titanin ala vastaa yli 240 Suomea. Näin ollen Titan on hyödynnettävältä pinta-alaltaan loppujen lopuksi melko lähellä Maata. Näin ollen tilaa asutuksille ja teollisuuslaitoksille löytyy.

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Brahmaguptan kaava

text: Jännenelikulmion pinta-ala = Kolmion formula_3 pinta-ala + kolmion formula_4 pinta-ala:

title: Rakennustehokkuus

text: Rakennustehokkuus tai tehokkuusluku (e) kuvaa alueella olevien rakennusten pinta-alaa suhteessa alueen pinta-alaan. Tehokkuusluku lasketaan kerrosten yhteenlasketun pinta-alan suhteena tontin (e), korttelin (e) tai alueen (e) pinta-alaan.

title: Suunnikas

text: Lävistäjät puolittavat eli jakavat suunnikkaan pinta-alan kahteen yhtä suureen osaan. Lävistäjän erottamat kolmiot ovat yhtenevät. Myös lävistäjien yhdessä erottamat neljä kolmiota ovat pareittain yhtenevät ja niiden pinta-ala on neljäsosa suunnikkaan pinta-alasta. Euklides esitti, että mikäli lävistäjältä valitaan mikä tahansa piste ja sen kautta piirretään ristikkäin sivujen suuntaiset janat, ovat lävistäjien eri puolilla olevat pienet suunnikkaat pinta-alaltaan yhtä suuria.

title: Tyynimeri

text: Tyynenmeren pinta-ala on 165,25 miljoonaa neliökilometriä, peittäen kolmasosan maan pinnasta. Sen pinta-ala on kaksinkertainen, ja veden tilavuus yli kaksinkertainen verrattuna toiseksi suurimpaan mereen; Atlantin valtamereen, ja sen pinta-ala ylittää kaiken kuivan maan pinta-alan. Tyynenmeren tilavuus on n. 669,8 miljoonaa km. Pohjois-eteläsuunnassa valtameren pituus on noin 15 500 kilometriä ja itä-länsisuunnassa leveimmillään viidennellä pohjoisella leveyspiirillä noin 19 300 kilometriä. Maapallon syvin kohta, Mariaanien hauta, sijaitsee Tyynessämeressä.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on pyöristetty lähimpään neliökilometriin. Prosenttiluvut on ilmoitetty yhden desimaalin tarkkuudella. "Osuus" on provinssin tai territorion pinta-alan osuus vastaavasta koko Kanadan pinta-alasta.

title: Apolloniuksen lause

text:
Apolloniuksen lause voidaan ajatella kolmion janoihin piirrettyjen neliöiden summakaavana.
Piirretään kolmion sivuille AB sekä AC neliöt. Neliöiden pinta-alat ovat tällöin (AB) ja (AC).
Piirretään seuraavaksi kolmion (keski)janan molemmille puollelle neliöt joiden pinta-alat ovat (AD). Piirretään lisäksi janoille BD sekä DC neliöt. Näiden neliöiden pinta-alat ovat (BC) ja (DC). Nämä neliöt ovat pinta-alaltaan yhtä suuria.
Apolloniuksen lause sanoo, että kahden ensimmäisen neliön pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin neljän viimeisen neliön summa

title: Kunta

text: Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (569 611 asukasta, vuonna 2006). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja.

title: Indianan pii-lakiehdotus

text:
Lakiehdotus, joka esittelee uuden matemaattisen totuuden, joka on tarkoitettu käytettäväksi opetuksessa. Se annetaan ilmaiseksi ainoastaan Indianan osavaltiolle, jolle muiden on maksettava korvaus, edellyttäen että edustajainhuone sen hyväksyy ja ottaa virallisesti käyttöön vuonna 1897.
Osa 1: Indianan osavaltion edustajainkokous on päättänyt: On havaittu, että ympyrän pinta-alan suhde sen kehän pituisen janan neliöön on sama kuin tasasivuisen suorakulmion pinta-alan suhde sen sivulle piirrettyyn neliöön. Nykyinen käytäntö pitää halkaisijaa yksikköpituutena ympyrän pinta-alaa laskettaessa on täysin väärä, koska sen mukaan ympyrän pinta-ala olisi 1 1/5 kertaa sen neliön pinta-ala, jonka ympärysmitta on yhtä suuri kuin ympyrän kehä. Näin on, koska halkaisijan viidesosa ei sisälly neljä kertaa ympyrän kehään. Esimerkiksi: jos kerromme neliön ympärysmitan neljäsosalla mistä tahansa viivasta, joka on viidenneksen suurempi kuin neliön sivu, voimme samaan tapaan saada neliön pinta-alan näyttämään viidesosan suuremmalta kuin se on, kuten onkin tehty käytettäessä halkaisijaa pituusyksikkönä ympyrän kehän neljäsosan sijasta.

title: Día

text: Piikkiluppio (Sarcopoterium spinosum) on saaren hallitseva laji. Dían kasvistoon kuuluvat lisäksi muun muassa mastiksipistaasi, kurhojen sukuun kuuluva Carlina diae, kellojen sukuun kuuluva Campanula creutzburgii, kellokasvien heimoon kuuluva Petromarula pinnata, isomaltsan sukulainen Atriplex recurva, paloyrttien sukuun kuuluva Phlomis lanata, latva-artisokan sukulainen Cynara cornigera, kelttojen sukuun kuuluva Crepis tybakiensis, maksaruohojen sukuun kuuluva Sedum praesidis sekä sipulien sukuun kuuluva Kreetan ja Kárpathoksen kotoperäinen laji Allium tardans. Dían kasveista marattien sukuun kuuluva Asperula tournefortii ja helmililjojen sukuun kuuluva Muscari dionysiacum mainitaan IUCN:n uhanalaisten lajien punaisessa listassa (1993). Nämä kaksi lajia on myös suojeltu Kreikan presidentin asetuksella.[5]

text: Tämä on luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan. Kanadaan kuuluu 10 provinssia ja kolme territoriota. Maa on maailman toiseksi suurin niin kokonais- kuin maapinta-alaltaan, ja maailman suurin makean veden pinta-alaltaan.

title: Rakennuksen pinta-ala

text: Rakennuksen pinta-ala on rakennuksen kaikkien kerrosten alojen yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennuksen eri aloja määritettäessä käytetään useita eri määrityksiä, joista puhekielessä yleisimmin käytettyjä ovat huoneistoala ja pinta-ala (jolla yleensä viitataan rakennuksen kerrosalaan).

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Yläjärvi

text: Yläjärvi () on yksi Pohjois-Amerikan Suurista järvistä. Yhdysvaltain ja Kanadan raja kulkee järven halki. Jos Huronjärvi, johon Yläjärvi laskee sekä Michiganjärvi käsitetään salmiyhteydestään huolimatta eri järviksi, Yläjärvi on pinta-alaltaan maailman suurin makeavetinen järvi, mutta tilavuudeltaan Baikaljärvi on suurempi. Kaspianmeri taas on sekä pinta-alaltaan että tilavuudeltaan kiistatta maailman suurin järvi, mutta se on suolajärvi. Yläjärven pinta-ala on noin 82 100& neliökilometriä ja se on siten pinta-alaltaan suurempi kuin Tšekki.

title: Suomen vesistöalueet

text: Suomen vesistöt laskevat ensisijaisesti Itämereen, Laatokkaan, Vienanmereen tai Barentsinmereen. Koska vesistöalueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on päävesistöalueiksi valittu niistä pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona valinnassa pidettiin vähintään 200 neliökilometrin valuma-aluetta. Nämä kattavat suuren osan Suomen pinta-alasta, mutta ne eivät kata aivan koko Suomea. Päävesistöalueita, joiden pinta-ala ylittää 200 neliökilometriä, on alun perin ollut 74, mutta niiden lisäksi on tarvittu myös pieniä rannikkovesistöalueita. Kun tieto valuma-alueiden pinta-aloista päävesistöalueiden numeroiden antamisen jälkeen tarkentui, osoittautui, että jotkin päävesistöalueet eivät täyttäneet 200 neliökilometrin pinta-alarajaa ja jotkut pienet rannikkovesistöt taas ylittivät sen, mutta numerointia ei enää lähdetty muuttamaan.

title: Día

text: Viime vuosikymmenten aikana Dían kasvillisuus on kärsinyt suuresti ylilaidunnuksesta. Alun perin saarella laidunsivat kotieläiminä käytetyt vuohet. Vuoden 1955 jälkeen saarelle tuotiin villejä kri-kri-vuohia, jotka nykyisin ylikansoittavat saarta. Kreikan metsätalousministeriöllä on ollut aikeena viime vuosina poistaa saarelta kaikki vuohet ja palauttaa kri-krit saarelle sen jälkeen, kun Dían kasvillisuus on palautunut. Saarta uhkaavat myös esimerkiksi kasvava matkailullinen kiinnostus saareen.[5]

title: Día

text: Dían saari sijaitsee Egeanmereen ja tarkemmin Kreetanmereen kuuluvassa Iraklioninlahdessa Kreetan saaren edustalla.[5] Kreetan pääkaupunki Iraklion sijaitsee 12–14 kilometrin päässä Díalta lounaaseen.[5][1] Saari on osa Chersónisoksen kuntaa ja Iraklionin alueyksikköä. Día on leveimmältä kohdaltaan noin kolme kilometriä leveä ja pituutta puolestaan on enimmillään noin viisi kilometriä.[5] Dían korkein kohta on 255 metriä merenpinnan yläpuolella[3] (toisen lähteen mukaan 220 m[6] ja kolmannen 268 m[7][8]). Keskimäärin saarella on korkeutta 91,12 metriä.[3] Saaren pinta-ala on 11,8802 km².[3] Dían luoteispuolella sijaitsee pieni Petalídin saari.[6][7] Dían itäpuolella puolestaan sijaitsee pieni Paximádin saari.[7] Saaren itäosassa sijaitsee Agkináran lahti. Eteläosassa sijaitsevat puolestaan lahdet Panagía, Agrieliá, Kápari sekä saaren ainoa satama, Ágios Geórgios.[6]

title: José Batlle y Ordóñez

text: Batlle oli aikaisemman presidentin Lorenzo Batlle y Graun poika. Hän oli taustaltaan lehtimies, päivälehti El Dían perustaja. Hän kuului Colorado-puolueeseen ja oli aktiivinen militarismin vastustaja.

title: Oulujärvi

text: Koska Oulujärven rannat ovat loivat ja pitkälle matalat, vaikuttaa vedenkorkeuden muutokset järven pinta-alaan. Luonnontilaisella kaudella, kun järvessä vesi oli keskivedenkorkeudella, järven pinta-ala on ollut 916 km², mutta sääntelyn aikana vuoden 1951 jälkeen keskivedenkorkeudella pinta-ala on ollut 853 km². Kesien keskivedenkorkeudella pinta-ala on nykyään 928 km², säännöstelyn alarajalla se on 778 km² ja sen ylärajalla 944 km².[4]

title: Pinta-ala

text: Pinta-ala (myös ala, tunnus A; lyhenne yleiskielessä pa.) on kaksiulotteisen kuvion tai alueen koon mitta. Erilaisille geometrisille kuvioille (neliölle, ympyrälle jne.) on olemassa omat kaavat niiden pinta-alan laskemiseen: esimerkiksi suorakulmion pinta-ala on sen pituuden ja leveyden tulo.


query: Mikä on Vihreä lanka?

title: Vihreä Lanka

text: Vihreä Lanka on suomalainen vihreän liikkeen aatteelliselle perustalle pohjautuva yhteiskunnallinen uutis- ja ajankohtaislehti.

title: Vesa Sisättö

text: Sisättö kasvoi Tampereella ja Nurmijärven Klaukkalassa. Hän valmistui filosofian maisteriksi yleisestä kirjallisuustieteestä Helsingin yliopistosta vuonna 1997. Sisättö on työskennellyt toimittajana "Vihreä Lanka" -lehdessä ja kirjoittanut kirjallisuusarvosteluja muun muassa "Helsingin Sanomiin".

title: Sri Lankan lippu

text: Lippu on perinteinen singaleesien lippu. Sen keltainen väri ja bodhipuun lehdet viittaa maan buddhalaiseen enemmistöön ja vuonna 1951 lisätyt vihreä ja oranssi raita viittaavat muslimi- (vihreä) ja hindulaiseen tamilivähemmistöön (oranssi). Vuonna 1972 kun maan nimi muutettiin Ceylonista Sri Lankaksi, lipun reunoihin lisättiin bodhipuun lehdet.

title: Erkki Pirtola

text: Erkki Pirtola kirjoitti muun muassa lehtiin "Vihreä Lanka", "Uuden Ajan Aura", "Komposti" (1979–1982), "Ylioppilaslehti", "Ilta-Sanomat" (1980–1992), "Aktivisti", "Voima" ja "Taide".

title: Vihreä Lanka

text: Pekka Haavisto 1983 Osmo Soininvaara 1983–1985 Marja-Liisa Ponsila 1986 Pauli Välimäki 1986–1989 Jaakko Kangasniemi 1989–1990 Timo Harakka 1990–1994 Päivi Sihvola 1994–1999 Jyrki Räikkä 1999–2006 Elina Grundström 2006–2010 Juha Honkonen 2011–2015 Riikka Suominen 2015–

title: Vihreä Lanka

text: Lehden tarkistettu levikki oli 2011 yhteensä 10 200 kappaletta. Toimituksellista henkilökuntaa lehdessä on kymmenkunta.

title: Sri Lankan krikettimaajoukkue

text: Sri Lankan krikettimaajoukkue edustaa Sri Lankaa kriketin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Sri Lanka Cricket", aiemmalta nimeltään "Board of Cricket for Sri Lanka".

title: Sri Lankan rupia

text: Sri Lankan rupia (LKR) on Sri Lankan rahayksikkö. Sri Lankassa käytettiin aiemmin niin Englannin puntaa kuin Intian rupiaa, mutta nykyinen rahayksikkö Sri Lankan rupia on ollut käytössä jo vuodesta 1871 lähtien. Sri Lankan rupia jakaantuu 100 centiin.

title: Vihreä Lanka

text: Lehti on alusta lähtien toiminut vihreän liikkeen tiedottajana, vihreiden mielipidekanavana ja keskustelun herättäjänä. Se tuli ennen pitkää yleisestikin tunnetuksi perinteisistä päivälehdistä poikkeavasta uutisoinnista, aihevalinnoista ja näkökulmista. Timo Harakan päätoimittajakaudella 1990–1994 lehden lukijamäärä kaksinkertaistui.

title: Sri Lankan jalkapallomaajoukkue

text: Sri Lankan jalkapallomaajoukkue edustaa Sri Lankaa kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä kontrolloi Sri Lankan jalkapalloliitto. Joukkue tunnettiin nimellä "Ceylonin jalkapallomaajoukkue" vuoteen 1972 asti, kunnes Ceylon vaihtoi nimensä Sri Lankaksi.

title: Elina Grundström

text: Elina Johanna Grundström (s. 30. toukokuuta 1963 Tampere) on toimittaja ja tietokirjailija. Grundström oli Vihreä Lanka -lehden päätoimittajana 2006–2010. Hän toimi journalistiikan vierailijaprofessorina Tampereen yliopistossa 2013–2014. Grundström aloitti Julkisen sanan neuvoston ensimmäisenä kokopäivätoimisena puheenjohtajana vuoden 2016 alussa. Hänen johtamistapansa ja alaistensa kohtelu herätti arvostelua vuonna 2016, ja ongelmat saivat laajaa julkisuutta elokuussa 2018 Suomen Kuvalehden jutun jälkeen.

title: Vihreä Lanka

text: Lehti perustettiin vuonna 1983, jolloin ensimmäiset vihreät kansanedustajat valittiin eduskuntaan. Julkaisijana toimi aluksi vihreä eduskuntaryhmä, vuonna 1988 perustettiin lehteä julkaisemaan ja kustantamaan osakeyhtiö. Samana vuonna Vihreä Lanka ryhtyi saamaan myös parlamentaarista lehdistötukea.

title: Vihreä Lanka

text: Helmikuussa 2016 Vihreä Lanka muutettiin sanomalehdestä aikakauslehdeksi. Samalla lehden ilmestymistiheyttä muutettiin harvemmaksi. Ennen uudistusta lehteä julkaistiin kahden viikon välein, uudistuksen jälkeen lehteä julkaistaan kahdeksan kertaa vuodessa.[6][7]

title: Elina Heino

text: Heino on työskennellyt kirjoittavana toimittajana muun muassa "Taloussanomissa, Helsingin Sanomien" Kuukausiliitteessä, "Ilta-Sanomissa, Ylioppilaslehdessä" ja päätoimittajana "Suomi-lehdessä". Vuoden 2011 alusta hän on ollut vapaa toimittaja. Heino vastasi 2008–2010 tuottajana "Vihreä Lanka" -lehden reportaaseista, profiileista ja kulttuurijutuista.

title: Nappi

text: Napin ompeluun valitaan napin kanssa samanvärinen lanka ellei haluta tietoisesti saada lankaa näkyviin. Värillisiä nappeja käytettäessä, jos ei ole olemassa samanväristä lankaa, on syytä käyttää hieman nappia tummempaa lankaa, koska vaaleampi lanka erottuu helpommin napista.

title: Vihreä Lanka

text: Harakan aikana tuli näkyviin myös jännite journalistisen vapauden ja puolueorganisaation tiedotustarpeiden välillä. Erimielisyys huipentui Harakan erottamiseen, kun tämä oli haastatellut vihreää vaikuttajaa Pekka Haavistoa ja muun muassa kysynyt tämän seksuaalisesta suuntautumisesta. Harakan seuraajaksi tuli Päivi Sihvola. Sittemmin päätoimittajina ovat toimineet Jyrki Räikkä, Anna Tommola, Elina Grundström, Juha Honkonen ja Riikka Suominen.[3][4]

title: Vihreä liitto

text: Vihreän liikkeen äänenkannattaja on vihreiden enemmistöomistuksessa oleva Vihreä Lanka -lehti, jolle puolue maksoi vuonna 2012 lähes 500 000 euroa kaikkiaan 900 000 euron puolueavustuksesta. Kesällä 2017 vihreillä oli 8 768 jäsentä.

title: Vihreä Lanka

text: Lehteä julkaisee Vihreä Lanka Oy, josta Vihreä liitto omistaa noin 70 prosenttia. Puolue tuli pääomistajaksi kevään 2010 osakeannin yhteydessä. Sitä ennen liitto omisti yhtiöstä vain 6 prosenttia.[1] Vuonna 2009 lehti sai vihreiden parlamentaarisesta viestintätuesta yli 90 prosenttia, 1 260 000 euroa.[2]

title: Krumme Lanke

text: Krumme Lanke on järvi Lounais-Berliinissä, entisen Länsi-Berliinin alueella. Krumme Lanken vieressä sijaitsee Krumme Lanken metroasema.

title: Jani Saxell

text: Vapaana toimittajana Saxell on avustanut yli 50 lehteä (muun muassa "City", "Parnasso", "Vihreä Lanka", "Voima", "Kansan Uutiset", "Kirkko ja kaupunki" ja "Yliopisto"), kirjoittanut eri artikkelikokoelmiin ja tehnyt journalistisia matkoja Venäjälle, Valko-Venäjälle, Israeliin ja Palestiinaan sekä Latinalaiseen Amerikkaan ja Yhdysvaltoihin.

title: Saamelaiset

text: . Ylen Elävä arkisto. . Oulun lyseon lukio. . Vilmi, Ulla-Maija: . Vantaan Lauri 7.8.2001. Sivonen, Janne: . Kumppani 12.9.2002. . Yle uutiset 15.12.2006. Lehti, Anu-Elina: . Vihreä lanka 19.12.2008.

title: Aleksandriitti

text: Ensimmäistä kertaa aleksandriitti löydettiin venäjältä Uralilta 1830. Koska väriä vaihtavan jalokiven sanottiin löytyneen ensimmäisen kerran lokakuussa tsaari Aleksanteri II:n syntymäpäivänä, nimettiin mineraali tsaarin mukaan. Aleksandriitti oli jo silloin hyvin arvostettu jalokivi, sillä sen vihreä ja punainen väri kuvastivat tsaarin hallintoa. Edelleen vanhat uralilaiset kivet ovat erittäin arvostettuja erinomaisen värinvaihdon ansiosta. Uralvuoriston Tajiwajajoella esiintyy 1-10 cm:n mittaisia aleksandriittikiteitä. Nykyään suurimmat aleksandriitin tuottajamaat ovat kuitenkin Brasilia ja Sri Lanka.

title: Eija-Riitta Korhola

text: Vuonna 1997 Korhola oli Helsingin juhlaviikkojen tiedottaja ja vuosina 1998–1999 Plan International Suomen säätiön projektitiedottaja. Hän on toiminut kolumnistina muun muassa lehdissä "Kotimaa" (1992), "Vihreä Lanka" (1994–1999), "Kirkko ja kaupunki" (1998), "Hiidenkivi" (2000–2001), "Uutislehti 100" (2001–2002), "Nykypäivä" (2004–), "Askel" (2005–), "Hämeen Sanomat" (2005–) ja "Etelä-Suomen Sanomat" (2007–2008). Lisäksi hän on pitänyt blogia "Iltalehden", "Uuden Suomen" ja "Aamulehden" sivuilla.

title: Maria Pettersson

text: Pettersson aloitti tammikuussa 2016 europarlamentaarikko Miapetra Kumpula-Natrin avustajana Brysselissä sekä "Vihreä Lanka" - ja Image-lehtien kolumnistina. Lokakuusta 2016 lähtien hän alkoi kirjoittaa kolumneja myös Yleisradion uutis- ja ajankohtaistoimituksen Ikkuna-osastoon. Suomalaista journalismia käsittelevän Uusimedian 29 jäsenen asiantuntijaraati valitsi Petterssonin neljän kovimman suomalaisen journalistin joukkoon vuonna 2016.

title: Vihreä Lanka

text: Luokka:Suomalaiset puoluelehdet Luokka:Vihreä liitto Luokka:Helsingin media

title: Iriadamant

text: Toimittaja Maarit Niiniluodon mukaan Iriadamantia käsitellyt lehdistö jakaantui jyrkästi kahteen ryhmään. Monet viikkolehdet, muun muassa naistenlehdet, esittelivät ryhmää ja sen ideologiaa myönteiseen sävyyn sen saavuttua Suomeen. Sen sijaan muutamat ns. sensaatiolehdet ja Vihreän liiton äänenkannattaja Vihreä Lanka alkoivat varsinkin vuoden 1993 alussa kirjoittaa ryhmästä hyvin kielteisesti.

title: Vihreä Lanka

text: Vuodesta 2008 lehti on valinnut Vuoden vihreän yllättäjän. Ensimmäinen oli kansanedustaja Tanja Karpela, joka vastusti Vuotoksen allasta ja kannatti eläinten oikeuksia ja luomuruokaa.[5]

title: Turmaliini

text: Historiallisista turmaliiniesiintymistä kuuluisin on Elban saari Italiassa, josta louhittujen kivien edustamalle muunnokselle annettiin nimi "elbaiitti". Nykyään Brasilia on selvästi suurin turmaliinien tuottaja, ja siellä esiintyy lähes kaikkia mahdollisia värivariaatioita. Merkittävimmät esiintymät ovat Minas Geraisin ja Bahian osavaltioissa. Muita tuottajamaita ovat Sri Lanka, Tansania, Kenia, Madagaskar, Mosambik, Namibia, Afganistan, Pakistan ja Yhdysvallat. Suomesta on löydetty jalokiviluokan vihreitä turmaliineja Kuortaneen Kaatialasta ja jaloja sekä läpinäkymättömiä ja vyöhykkeellisiä punaisia turmaliineja Peräseinäjoen Haapaluomasta. Mustat turmaliinit ovat Suomessakin varsin tavallisia.

title: Sri Lankan kansalliskirjasto

text: Sri Lankan kansalliskirjasto () on Sri Lankan pääkaupungissa Colombossa toimiva kansalliskirjasto. Se on hallinnollisesti Sri Lankan opetusministeriön alaisuudessa toimivaa Sri Lankan kansalliskirjaston ja dokumentoinipalvelujen hallintoa (, lyhennys NLDSB). Kansalliskirjaston luoteispuolella sijaitsee Sri Lankan kansallisarkisto ("Department of National Archives"). Kansalliskirjastoa johtaa Mr. Walimunige Sunil (2018).

title: Palautuslento

text:
Huhtikuussa 2017 Kabulin palautuslento aiheutti somemyrskyn, jossa netissä levitetyt väärät tiedot lennosta aiheuttivat yhteenoton poliisin ja palautuslentoja vastustavien henkilöiden kanssa.
Väärien tietojen levittämiseen syyllistyivät muun muassa vihreiden poliitikot Ville Niinistö ja Anni Sinnemäki, sekä vihreän liikkeen yhteiskunnallinen uutis- ja ajankohtaislehti Vihreä Lanka.


query: Missä Amazing Race sarjan ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin?

title: Amazing Race

text: Parhaat ystävykset Rob ja Brennan voittavat kisan. Kisa alkoi ja loppui New Yorkiin ja kisan aikana käytiin muun muassa Johannesburgissa, Kiinassa ja Thaimaassa. Kisa käytiin vuonna 2001. Tuotantokausi ei menestynyt Yhdysvalloissa syyskuun tapahtumien takia. Ensimmäistä tuotantokautta kuvattiin 39 päivää, muita tuotantokausia kuvataan noin 4 viikkoa. Reittimerkit olivat ensimmäisessä tuotantokaudessa valkoisia ja keltaisia, mutta myöhemmissä tuotantokausilla niiden värit vaihdettiin, jotta kilpailijat voisivat huomata reittimerkit paremmin.

title: The Amazing Race Asia

text: The Amazing Race Asia on suositun tosi-tv-sarjan Amazing Racen spin-off-sarja. Amazing Racen "aasialaiseksi pikkuveljeksi" kutsuttu sarja käynnistyi Aasiassa marraskuussa 2006. Sarjaa esitetään Aasiassa AXN Asia -kanavalla. Sarja on saanut hyvän vastaanoton Aasiassa. Sarjan juontajana toimii kiinalais-amerikkalainen näyttelijä Allan Wu.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: Suomessa toinen tuotantokausi näytettiin MTV3:lla alkuvuodesta 2004.

title: Revolution (televisiosarja)

text: Sarjan ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin Wilmingtonissa, Pohjois-Carolinassa ja sen ympäristössä. Monet sarjan kohtauksista kuvattiin Wilmingtonin historiallisessa keskustassa ja Pohjois-Carolinan yliopiston kampuksella. "Revolutionin" toinen tuotantokausi kuvattiin Austinissa, Texasissa. Toisen kauden ensi-ilta oli 25. syyskuuta 2013. Sarja lopetettiin toisen kauden jälkeen.

title: The Amazing Race Central Europe

text: The Amazing Race Central Europe oli suositun tosi-tv-sarjan Amazing Racen suunniteltu spin-off-sarja. Ohjelman oli tarkoitus alkaa Euroopassa keväällä 2007. Sarjaa piti esittää Euroopassa AXN Central Europe -kanavalla, mutta ohjelman esittäminen peruutettiin.

title: Amazing Race (3. tuotantokausi)

text: Amazing Race on tosi-TV-ohjelma, jossa kilpailijat matkustavat ympäri maailmaa haastavien tehtävien johdattelemina. Sarjan kolmas tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa syksyllä vuonna 2002. Kisa alkoi Floridasta ja päättyi Seattleen. Kisan aikana käytiin muun muassa Isossa-Britanniassa, Singaporessa ja Lissabonissa.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: 10. It's Hammer Time

title: Amazing Race (1. tuotantokausi)

text: Kilpailun voittivat ystävykset Rob ja Brennan.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: 4. This Game Is About Minutes

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: 2. Help Me, I'm American

title: Amazing Race (10. tuotantokausi)

text: Amazing Racen kymmenes tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 17. syyskuuta 2006 ja Suomessa keväällä 2009. Kilpailuun osallistui 12 joukkuetta, jossa jokaisessa oli kaksi kilpailijaa. Sarja vieraili myös Suomessa. Kilpailu alkoi Yhdysvalloista ja päättyi Ranskaan, josta lennettiin takaisin Yhdysvaltoihin. Suomessa sarja kävi Helsingissä, Tampereella, Lohjalla, Turussa ja Ylöjärvellä. Ensimmäisessä jaksossa kukaan ei vielä tippunut.Tällä tuotantokaudella Amazing Race vieraili myös Suomessa. Kilpailijat tulivat ensin Helsinki-Vantaan lentoasemalle, josta heidän piti menne takseilla Kahvila Kappeliin. Siellä heitä odottivat seuraavat ohjeet: Kappelista heidän piti mennä Helsingin päärautatieasemalle, ja sieltä junalla Tampereelle. Tampereen rautatieasemalta he lähtivät takseilla Soppenharjun kouluun, Ylöjärvelle. Siellä kilpailijat joutuivat valitsemaan jommankumman tehtävän. Tehtävässä "Tämä suo" piti ratkaista esterata suolla, "Tuo suo" -tehtävässä piti opetella suohiihtoa. Ylöjärveltä kilpailijat lähtivät autolla takaisin Tampereen rautatieasemalle. Sieltä he menivät junalla Turkuun. Turun rautatieasemalta he menivät autoilla Lohjan kalkkikaivokseen. Siellä oli ensimmäinen tiesulku. Kalkkikaivoksessa he joutuivat pyöräilemään pimeässä kaivoksessa, etsiä kalkkikivi, ja tuoda se takaisin ylös. Sen jälkeen he saivat uudet ohjeet. Seuraava etappi oli Helsingissä. Kilpailijat joutuivat laskeutumaan alas Helsingin olympiastadionin tornista. Suomessa ei ollut ollenkaan varikkoa, vaan matka jatkui suoraan Ukrainaan.

title: Amazing Race

text: Kisan voittivat pariskunta Chip ja Kim. Kisa alkoi Los Angelesista ja päättyi Dallasiin. Kisan aikana käytiin muun muassa Venäjällä, Egyptissä, Tansaniassa, Intiassa ja Uudessa-Seelannissa. Veljekset Marshall ja Lance jättivät kisan kesken. Tämä oli ensimmäinen kerta koko Amazing Racen historiassa, kun joku joukkueista jätti kisan kesken. Ensimmäistä kertaa kisassa oli myös mukana lyhytkasvuinen henkilö. Kisa käytiin vuonna 2004. Suomessa tuotantokausi näytettiin MTV3:lla vuonna 2006. Kisassa oli mukana myös ensimmäisen kerran väistämispakko. Lisäksi tuotantokaudella viimeisenä parina varikolle tulleet joutuivat luovuttamaan rahansa ja selviytymään seuraavasta osuudesta ilman rahaa. Tämä aiheutti paljon kritiikkiä julkisuudessa, koska köyhien maiden ihmisiltä kerjäystä katsottiin paheksuen, silti sarjan fanit ovat pitäneet viidettä tuotantokautta sarjan parhaana. Eräs pari joutui hankaluuksiin poliisin kanssa Afrikassa, koska pari kieltäytyi maksamasta taksille tämän vaatimaa summaa. Loppujen lopuksi pari tyytyi maksamaan vaaditun summan. Katsojat eivät pitäneet Colinin käytöksestä kisan aikana. Colinin katsottiin olevan väkivaltainen ja röyhkeä. Kisan aikana myös eräs kilpailijasta loukkaantui, mutta pystyi jatkamaan kisaa. Hän kompastui heti kisan lähtölaukauksen jälkeen ja loukkasi jalkansa pahoin. Jalkaan jouduttiin pistämään monia tikkejä.

title: Amazing Race (1. tuotantokausi)

text: Amazing Race on tosi-TV-ohjelma, jossa kilpailijat matkustavat ympäri maailmaa haastavien tehtävien johdattelemina. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2001. Ohjelma alkoi 5. syyskuuta ja päättyi 12. joulukuuta. Ensimmäinen tuotantokausi ei pärjännyt Yhdysvalloissa syyskuun 11.päivän tapahtumien takia ja ohjelman jatkuminen seuraaville tuotantokausille oli epävarmaa.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: Amazing Race on tosi-TV-ohjelma, jossa kilpailijat matkustavat ympäri maailmaa haastavien tehtävien johdattelemina. Sarjan toinen tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa vuonna 2002. Ohjelma alkoi 11. maaliskuuta ja päättyi 15. toukokuuta. Tällä kaudella otettiin käyttöön monet kilpailun elementeistä, jotka tulisivat tutuiksi kaikilla myöhemmillä kausilla. Näiden joukossa on muun muassa vihjelaatikkotelineen käyttö, varikkopysähdysmatto, Phil Keoghan tervehtimässä kädestä kaikkia ryhmiä varikkopysähdyksellä ja ohjelman selkeästi kiihkeämpi tahti. Kisa alkoi Las Vegasista ja päättyi San Franciscoon. Kisan aikana käytiin muun muassa Rio de Janeirossa, Kapkaupungissa ja Hongkongissa. Ensimmäisen kerran sarjan historiassa juontaja joutui odottamaan viimeistä paria varikolle yli 24 tuntia. Kyseessä oli myös ainoa kausi, jonka aikana ei käyty Euroopassa lainkaan.

title: Amazing Race (8. tuotantokausi)

text:
Amazing Race (8. tuotantokausi) (nimetty Amazing Race: Family Edition) oli kahdeksas tuotantokausi suosittua tosi-tv-sarjaa, Amazing Racea. Aikuisparien sijasta tällä tuotantokaudella kisasivat nelihenkiset perheet. Ikärajoitus oli kuitenkin kahdeksan vuotta. Aikuisparien joukkueet palasivat yhdeksännelle tuotantokaudelle perheversion kritiikin vuoksi. Myös kiertotietehtävät olivat helpompia kuin tavallisesti ja eniten matkustettiin vain Yhdysvaltojen sisällä. Kaikki kohteet olivat Pohjois-Amerikan sisällä.Huomautuksia:
Merkintöjen selitykset:

title: Amazing Race (9. tuotantokausi)

text: Kaudella käytiin seuraavissa maissa:

title: Amazing Race (22. tuotantokausi)

text: "Amazing Racen" 22. tuotantokausi esitettiin Yhdysvalloissa keväällä 2013. Mukana olivat muun muassa jääkiekkoilijaveljekset, country-laulajat, palomieskaverukset ja YouTube-tähdet. Yksi kilpailijoista loukkasi jalkansa pahoin kilpailun alkupuolella. Kisassa vierailtiin muun muassa Ranskan Polynesiassa, Uudessa-Seelannissa, Vietnamissa, Sveitsissä, Saksassa ja Britanniassa.

title: Amazing Race (9. tuotantokausi)

text: Amazing Race 9 on tosi-tv-sarja Amazing Racen yhdeksäs tuotantokausi. Kilpailun voittivat Bj ja Tyler.

title: Amazing Race

text: Vuosina 2003–2009 ohjelma voitti joka vuosi Emmyn parhaasta reality-sarjasta. Vuonna 2005 Amazing Race -konsepti myytiin ulkomaille. Ensimmäinen ulkomaalainen Amazing Race alkoi Aasiassa vuonna 2006 ja sai nimekseen The Amazing Race Asia. Myös Brasiliassa on oma Amazing Race nimeltä The Amazing Race: A Corrida Milionária, jonka ensi-ilta oli vuonna 2007. Israelin oma versio ohjelmasta HaMerotz LaMillion alkoi vuonna 2009. Lisäksi Amazing Racesta on oma versionsa Latinalaisessa Amerikassa, jossa ohjelma tunnetaan nimellä The Amazing Race en Discovery Channel. Ohjelmasta näytettiin ensimmäinen kausi vuonna 2009. Kiinan oma versio ohjelmasta The Amazing Race: China Rush alkoi vuonna 2010 ja Australian oma versio The Amazing Race Australia alkoi vuonna 2011.

title: Amazing Race (5. tuotantokausi)

text: Amazing Racen viides tuotantokausi alkoi 6. heinäkuuta 2004. Siinä kisasi 11 kahden hengen tiimiä kilpailussa ympäri maailmaa. Aviopari Chip ja Kim McAllister voitti kilpailun ollen ensimmäinen afroamerikkalainen voittaja. He ovat myös kilpailun tähän mennessä vanhin voittajatiimi. Pääpalkinto oli 1 000 000 $.

title: Amazing Race

text: 14. tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa CBS-kanavalla 15. helmikuuta 2009. Tällä kaudella ohjelman tunnusmusiikkia ja tyyliä on muokattu ensimmäistä kertaa sitten ensimmäisen kauden. Kisassa oli mukana ensimmäistä kertaa kuuro kilpailija. Ainoana uutena maana kisassa oli mukana Romania. Kilpailijat vierailivat myös mm. Sveitsissä, Siperiassa ja Thaimaassa. Kisa kuvattiin marraskuussa 2008. Kisassa kilpaili 11 kahden hengen joukkuetta. Kilpailun voittivat aasialais-amerikkalaiset Tammy ja Victor.

title: Amazing Race

text: 13. tuotantokausi kuvattiin huhti-toukokuussa 2008. Kisa alkoi CBS-kanavalla 28. syyskuuta 2008 ja Suomessa kausi näytettiin vuonna 2010. Lähtöpaikka oli Los Angelesin olympiastadion. Ensimmäinen kohde oli Salvador Brasiliassa. Kisan aikana joukkueet vierailivat mm. Kambodžassa, Intiassa ja Kazakstanissa. Eräs joukkue teki kohtalokkaan virheen kadottaessaan kaikki rahansa ja molempien passit. Kisassa kilpaili 11 kahden hengen joukkuetta. Kilpailun voittivat sisarukset Nick ja Starr.

title: Pelastajat

text: Pelastajat on Subin dokumentaarinen tv-sarja, joka kuvaa suomalaisten palomiesten ja ensihoitajien arkea. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin hälytystehtävien lisäksi Helsingin asemalla 2, eli Erottajan pelastusasemalla ja toinen kausi Helsingin keskuspelastusasemalla. Pelastajien ensimmäinen tuotantokausi alkoi 13. tammikuuta 2007 ja sisälsi 12 jaksoa. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi 5. tammikuuta 2008 sisältäen myös 12 jaksoa. Kolmas tuotantokausi kuvattiin Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella Espoon Leppävaarassa ja Mikkelässä. Kolmas tuotantokausi esitettiin Subilla 13. maaliskuuta 2009 alkaen. Sarjan neljännellä kaudella palattiin jälleen takaisin Helsingin Kallion keskuspelastusasemalle. Myös viides kausi on kuvattu samassa paikassa. Sarjan on tuottanut Century Films.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: 9. Ready to Lose Our Lives

title: Amazing Race (1. tuotantokausi)

text: Suomessa ensimmäinen tuotantokausi näytettiin MTV3:lla keväällä 2003.

title: Amazing Race (3. tuotantokausi)

text: Kilpailun voittivat ystävykset Flo ja Zach.

title: Amazing Race (3. tuotantokausi)

text: Vuonna 2003 kolmas tuotantokausi voitti Emmyn parhaasta tosi-tv-ohjelmasta.

title: Amazing Race (2. tuotantokausi)

text: 11. Follow That Plane!

title: Amazing Race

text: Kisassa oli mukana nelihenkisiä joukkueita, jotka olivat perheitä. Kisa alkoi New Yorkista ja päättyi myös New Yorkiin. Kisassa reissattiin lähinnä Yhdysvalloissa. Ainoat ulkomaankohteet olivat Costa Rica, Panama ja Kanada. Kisan voittivat Linzin perhe (3 veljeä ja 1 sisko: Nick, Alex, Tommy ja Megan). Kisa käytiin vuonna 2005. Ensimmäistä kertaa sarjan historian aikana bensat maksettiin luottokortin avulla. Syynä tähän oli se, että tuotantokauden aikana matkustettiin lähinnä autolla ympäri Yhdysvaltoja. Tuotantokauden aikana Weaverin perhe sai kaksi kertaa väistämispakon, tämä oli ensimmäinen kerta sarjan historian aikana. Eräs kilpailijoista kaatui ja sai aivotärähdyksen kilpailun aikana. Tuotantokauden voittajajoukkue julkistettiin internetissä ennen kuin viimeinen jakso oli tullut televisiosta ulos. Kahdeksas tuotantokausi sai paljon kritiikkiä osakseen myös kilpailijoilta, koska kisassa ei matkustettu Yhdysvaltojen ulkopuolelle kuin muutaman kerran. Sarjan fanien mielestä kahdeksas tuotantokausi oli sarjan historian huonoin. Tuottajat ovat myöhemmin ilmoittaneet, ettei Amazing Racesta enää tehdä 8. tuotantokauden kaltaista perheversiota.

title: Amazing Race (10. tuotantokausi)

text: Amazing Race kävi seuraavissa maissa. Maat kilpailun kulun mukaisessa järjestyksessä.


query: Kuka on ohjannut Elin päivästä päivään -elokuvan?

title: Elin päivästä päivään

text: Elin päivästä päivään (, myös Montparnasse 19, ) on vuonna 1958 ensi-iltansa saanut mustavalkoinen elokuva, joka kertoo nerokkaasta, mutta itsetuhoisesta taiteilija Amedeo Modiglianista ja hänen avovaimonsa Jeanne Hébuternen epäonnisesta elämästä miehensä rinnalla. Elokuvan on ohjannut Jacques Becker, ja sen pääosissa ovat Gérard Philipe ja Anouk Aimée.

title: Elin päivästä päivään

text: Yksi todenmukaisemmista teemoista käsittelee moraalista ongelmaa, jonka kuoleman jälkeinen Modiglianin taiteen arvonnousu synnytti. Myös todellisuudessa hän ei saanut nauttia menestyksestä elämänsä aikana, vaan kuoli köyhänä ja sairaana. Lisäksi Jeanne Hebuterne surmasi itsensä kaksi päivää Modiglianin kuoleman jälkeen. Tapahtumien traagisuus nosti Modiglianin suuren yleisön tietoisuuteen, minkä vuoksi taidekauppiaat kiinnostuivat ostamaan hänen teoksiaan ja ne alkoivat nousta nykyiseen arvoonsa. Elokuvassa taidekauppias Morel esitetään haaskalintuna, joka tietoisesti ja kylmän häikäilemättömästi vaanii heikkenevän Modiglianin ympärillä hyötyäkseen hänen kuolemastaan.[1]

title: X-Men: Days of Future Past

text: X-Men: Days of Future Past on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin luomaan suosittuun supersankariryhmään Ryhmä-X. Elokuvan on ohjannut Bryan Singer ja käsikirjoittaneet Simon Kinberg, Matthew Vaughn ja Jane Goldman. Se on "X-Men" -elokuvasarjan seitsemäs osa ja toimii jatko-osana sekä vuoden 2006 elokuvalle "" että vuoden 2011 elokuvalle "". Elokuvan juonen inspiraationa toimii Chris Claremontin ja John Byrnen vuonna 1981 "Uncanny X-Men" -sarjakuvissa julkaisema tarina "Menneen tulevaisuuden päivät". Elokuva sijoittuu kahteen eri aikaan, Wolverinen matkustaessa vuoteen 1973 muuttamaan historia ja estämään tapahtuma, josta muodostuu uhka sekä mutanteille että ihmisille. Elokuvan pääosissa näyttelevät Hugh Jackman, James McAvoy, Michael Fassbender, Jennifer Lawrence, Halle Berry, Anna Paquin, Ellen Page, Peter Dinklage, Ian McKellen ja Patrick Stewart.

title: Terminator 2 – Tuomion päivä

text: Terminator 2 – Tuomion päivä (, tai Terminator 2) on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toiminnallinen tieteiselokuva, joka on jatkoa vuoden 1984 elokuvalle Terminator – tuhoaja. Elokuvan on ohjannut James Cameron, ja sen pääosissa nähdään Arnold Schwarzenegger, Linda Hamilton, Edward Furlong ja Robert Patrick. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat kolmentoista vuoden päähän edellisen elokuvan tapahtumista, kun kaksi terminaattoria saapuu vuodesta 2029 etsimään 13-vuotiasta John Connoria, joka tulee olemaan tulevaisuudessa ihmiskunnan vastarintaliikkeen viimeinen toivo sodassa koneita vastaan.

title: Pihvi- ja suihinottopäivä

text: Päivä peilaa ystävänpäivää, sillä samaan tapaan kun miehet hemmottelevat kumppaneitaan ystävänpäivänä, naisten odotetaan hemmottelevan kumppaneitaan pihvi- ja suihinottopäivänä. Juhlapäivällä ei ole virallista statusta, vaan se on internetistä alkunsa saanut ilmiö. Suomessa päivästä ovat uutisoineet muun muassa MTV, Iltalehti ja Stara. Espanjalainen päivittäinen sanomalehti "El Mundo" kertoi, että Espanjassa päivää juhlittaisiin nimellä "Día del Solomillo y el Sexo Oral", ja että päivä yhdistää ruoan ja seksin, jotka ovat kaksi maailman suurinta nautintoa.

title: 8 päivää ensi-iltaan

text: 8 päivää ensi-iltaan on 25. tammikuuta 2008 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Perttu Leppä. Sen pääosissa ovat Laura Birn, Mikko Leppilampi, Iina Kuustonen ja Elina Knihtilä.

title: Lohikäärmeen kidassa

text: Lohikäärmeen kidassa (engl. "Enter the Dragon", 'Lohikäärme saapuu näyttämölle') on vuonna 1973 julkaistu yhdysvaltalainen martial arts -elokuva, jonka on ohjannut Robert Clouse. Pääosassa on kungfu-elokuvatähti Bruce Lee, joka kuoli kuusi päivää ennen elokuvan ensi-iltaa. "Lohikäärmeen kidassa" on ainoa elokuva, jossa Lee näytteli Hollywoodissa. Jackie Chan teki elokuvassa stunt-roolin, jossa hän joutuu Bruce Leen roolihahmon tappamaksi.

title: Elin päivästä päivään

text: Elokuva nojaa taiteilijamyyttiin ja tekee Modiglianista ristiriitaisen, vaikean ja alkoholisoituneen taiteilijaluonteen, joka käy kamppailua todellisuuden kanssa. Modiglianin nerokkuuden vastapainona ja ongelmien lähteenä ovat alkoholi ja huumeet. Ihmissuhteissaan Modigliani esitetään yliherkkänä, kiivaana ja tyrannimaisena, samalla kun hänen ympärillään olevat naiset ja muusat, kuten englantilainen kriitikko Beatrice Hastings ja Jeanne Hebuterne esitetään säälittävyyteen asti Modiglianille omistautuneina takertujina ja hoivaajina.[1]

title: David Slade

text: David Slade (s. 26. syyskuuta 1969) on brittiläinen elokuvaohjaaja. Slade syntyi Englannissa. Hän aloitti ohjaamalla musiikkivideoita ja on ohjannut niitä esimerkiksi Muselle ja Tori Amosille. Slade on ohjannut myös kaksi lyhytelokuvaa. Hänen debyyttielokuvaohjauksensa oli vuoden 2005 elokuva "Hard Candy". Hän on ohjannut myös kauhuelokuvan "30 päivää kaamosta" (2007) sekä Twilight-elokuvasarjan kolmannen osan "Twilight – Epäilys", joka sai ensi-iltansa 30. kesäkuuta 2010.

title: Pompeijin viimeiset päivät ja häviö

text: Pompeijin viimeiset päivät ja häviö () on vuonna 1913 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Edward Bulwer-Lyttonin romaaniin perustuvan elokuvan on ohjannut Eleuterio Rodolfi.

title: Anssi Mänttäri

text: "Dirlandaan" jälkeen seurasi viiden vuoden tauko ennen Mänttärin seuraavaa elokuvaa "Joensuun Elli" (2004), joka pohjautuu Heikki Turusen samannimiseen klassikkoromaaniin ja on siten yksi kolmesta muuhun kuin hänen omaan kirjalliseen alkuperäisaiheeseensa perustuvasta elokuvasta "Pyhän perheen" ja "Kuningas lähtee Ranskaan" -elokuvan lisäksi. "Joensuun Elli" on tarina kolmesta päivästä ennen juhannusta. Jenni Banerjee näyttelee nuorta Paula-nimistä naista, johon yksi jos toinen elokuvan mieshenkilöistä on ihastunut. Elokuva on varsin värikäs kokoelma erilaisia ihmiskohtaloita suomalaisessa kesässä.

title: Juha Rosma

text: Juha Rosma (s. 30. huhtikuuta 1948) on suomalainen elokuvaohjaaja. Hän on ohjannut elokuvat "Huomenna" (1986), "Harmagedon" (1986) ja "Kuka on Joe Louis" (1993) sekä useita televisiosarjojen jaksoja, mm. "Isänmaan kaikuja" (1990), "Kvartetti" (1991), "Onnellisia ihmisiä" (1995), "Vaarallinen kevät" (1999), "Mahtihäät" (2000), "Sitoutumisen alkeet" (2007), "Stalkkeri" (2012), "Tehdas" (2013) sekä "Tie Eedeniin", "Kotikatua" ja "Uutta päivää" sekä lisäksi tv-elokuvat "Rondaus" (1994) ja "Levoton rauha" (2009). Hän on ohjannut myös teatteriin (Tampereen Teatteri, Tampereen Työväen Teatteri) sekä useita kuunnelmia.

title: Jeanne Hébuterne

text: Modiglianin ohella Hébuterne on keskeisessä osassa elokuvassa "Elin päivästä päivään" (Les amants de Montparnasse, 1958), jossa häntä näyttelee Anouk Aimée. Elokuva on yksi tunnetuista taiteilijaelämäkerrallisista elokuvista.

title: Gérard Philipe

text: Philipe esiintyi muun muassa elokuvissa "Intohimojen karuselli" (1950), "Kultainen tulppaani" (1952), "Punaista ja mustaa" (1954) sekä "Elin päivästä päivään" (1957). Hän sai miespääosastaan elokuvissa "Monsieur Ripois – naisten hurmuri" ja "Punaista ja mustaa" ulkomaisen Jussi-palkinnon vuonna 1955.

title: Musta jää (elokuva)

text: Musta jää on 19. lokakuuta 2007 ensi-iltaan tullut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Petri Kotwica. Kyseessä on Kotwican toinen pitkä elokuva. Elokuva suunnattiin myös kansainvälisille markkinoille. Ennen varsinaista ensi-iltaa se esitettiin Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla saman vuoden syyskuun 26. päivänä.

title: Toukokuun 7 päivää

text: Toukokuun 7 päivää () on vuonna 1964 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen poliittinen jännityselokuva, jonka on ohjannut John Frankenheimer. Elokuva perustuu Fletcher Knebelin ja Charles W. Bailey II:n romaaniin "Seitsemän toukokuun päivää". Tarinassa sotilasjohto suunnittelee presidentin syrjäyttämistä.

title: Michael Lehmann

text: Lehmann on ohjannut muun muassa elokuvat "Heathers" (1988), "Hudson Hawk – varkaista parhain" (1991), "Airheads – sekopäät" (1994), "Kaikenkarvaiset lemmikit" (1996), "Jättini" (1998), "40 päivää ja 40 yötä" (2002) sekä "Sekavia suhteita" (2007). Lehmann on ohjannut elokuvien lisäksi myös televisiosarjojen jaksoja muun muassa sarjoihin "Big Love", "True Blood", "American Horror Story" ja "Californication".

title: Paolo Agazzi

text: Paolo Agazzi (s. 5. toukokuuta 1949) on bolivialainen elokuvaohjaaja. Hän on syntynyt ja opiskellut Italiassa ja muuttanut Boliviaan vuonna 1975. Agazzi työskenteli aluksi Antonio Eguinon apulaisohjaajana. Vuonna 1982 hän ohjasi elokuvan "Mi socio" (kumppanini) joka perustui Oscar Sorian aiheeseen. Pitkän tauon jälkeen hän teki paliuun elokuvalla El día que murió el silencio, (päivä jona hiljaisuus kuoli) vuonna 1998.

title: David Morrissey

text: David Mark Morrissey (s. 21. kesäkuuta 1964 Liverpool, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Morrissey on ohjannut muutamia elokuvia sekä näytellyt lukuisissa televisiosarjoissa kuten "The Walking Dead", "Extant" ja "Viisi päivää" sekä elokuvissa kuten "Kuningattaren sisar", "Nowhere Boy" ja "Centurion".

title: Pompeijin viimeiset päivät (vuoden 1908 elokuva)

text: Pompeijin viimeiset päivät () oli vuonna 1908 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Edward Bulwer-Lyttonin samannimiseen romaaniin perustuvan lyhytelokuvan on ohjannut Luigi Maggi. Se aloitti italialaisten historiallisten elokuvien sarjan.

title: Ex Machina

text: Ex Machina on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut brittiläinen tieteiselokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Alex Garland. Elokuva on muun muassa elokuvat "Sunshine" ja "28 päivää myöhemmin" käsikirjoittaneen Garlandin esikoisohjaus.

title: Elena Ferrante

text: "Amalian rakkaudesta" on Mario Martone ohjannut elokuvan "Salattu rakkaus" (1995), joka oli ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla. Teoksesta "Hylkäämisen päivät" (2002) on Roberto Faenza ohjannut elokuvan "I giorni dell’abbandono" (2005).

title: Dead Fish – päivä palkkatappajana

text: Dead Fish – päivä palkkatappajana () on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut brittiläis-saksalainen toimintakomediaelokuva, jonka on ohjannut Charley Stadler. Elokuvan pääosia näyttelevät Gary Oldman, Andrew Lee Potts, Elena Anaya, Billy Zane ja Robert Carlyle. "Dead Fish – päivä palkkatappajana" perustuu Stadlerin ja Thomas Geigerin tarinaan, jonka pohjalta Adam Kreutner ja David Mitchell laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottivat David Bergstein, Matthias Deyle, Dan Maag ja Philip Schulz-Deyle.

title: Elin päivästä päivään

text: Max Ophüls kuoli keväällä 1957 ja Becker omisti elokuvan hänen muistolleen.[3]

title: Elle (elokuva)

text: Elle on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut ranskalais-saksalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Paul Verhoeven. Elokuva kertoo naisesta (Isabelle Huppert), joka alkaa selvittämään raiskaajansa henkilöllisyyttä.

title: Elin päivästä päivään

text: Modigliani, vuonna 2004 valmistunut elokuva.

title: 10 päivää ilman rakkautta

text: 10 päivää ilman rakkautta ("El Cielo abierto") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, jonka on ohjannut Luis Miguel Albaladejo. Suomen ensi-iltansa se sai 12. heinäkuuta 2002.

title: Elin päivästä päivään

text: Elokuva kuvattiin Pariisissa ja Nizzassa 19. elokuuta - 25. lokakuuta 1957.[2] Sen ensimmäinen ohjaaja oli Max Ophüls, joka kuitenkin sairastui. Ophüls valitsi seuraajakseen ystävänsä ja kollegansa Jacques Beckerin, joka oli tyyliltään erilainen ohjaaja. Monien uuden aallon ohjaajien lailla Becker oli kiinnostunut kuvaamaan tavallisten ihmisten kohtaloita. Becker oli ohjannut jo joitakin värielokuvia, mutta päätti kuvata elokuvan mustavalkoiselle filmille. Valinta oli tyylillinen tehokeino, joka vahvisti elokuvan lohdutonta teemaa.[1]

title: Viiden päivän sota

text: Viiden päivän sota ( tai "5 Days of August") on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen sotaelokuva, jonka on ohjannut Renny Harlin. Elokuva perustuu vuonna 2008 käytyyn Venäjän–Georgian sotaan.Elokuvan kuvaukset alkoivat lokakuussa 2009 noin 15 miljoonan dollarin budjetilla. Ohjaaja Renny Harlin kiisti New York Timesissa, että rahoitusta olisi tullut Georgian hallitukselta. Rahoittajiksi hän mainitsi ”liikemiehet”, joista yksi oli kaivosalalla toimiva Koba Nakopia. Yhtenä tuottajana toimi ministeri Mizra Davitaia, jonka vastuulla ovat ”pakkomuuttokysymykset”.

title: Kuinka hukata kundi 10 päivässä

text: Kuinka hukata kundi 10 päivässä () on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut romanttinen yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Donald Petrie. Elokuvan pääosissa ovat Kate Hudson ja Matthew McConaughey. Elokuva perustuu samannimiseen sarjakuvakirjaan, jonka tuottajat Michele Alexander ja Jeannie Long osallistuivat myös elokuvan käsikirjoittamiseen.


query: Mitä agora tarkoittaa?

title: Agora

text: Agora () oli tori antiikin kreikkalaisessa kaupungissa.[1] Sana tarkoittaa kreikaksi toria, avointa kokoontumis- ja markkinapaikkaa. Agorat olivat usein kaupunkien taloudellisia, hallinnollisia, sosiaalisia ja intellektuaalisia keskuksia. Tunnetuin agora, Ateenan Agora, sijaitsi Ateenassa Akropoliin ja Kerameikoksen välissä, ja toimi useiden antiikin kreikkalaisten filosofien ja sofistien kokoontumispaikkana. Roomalaisessa arkkitehtuurissa agoraa vastasi forum.

title: Agora

text: Suomessa Agora-nimellä tunnetaan useita yliopistojen rakennuksia, Turun Yliopiston Agora-rakennus, Jyväskylän yliopiston Agora-rakennus sekä Itä-Suomen yliopiston Agora-rakennus. Turun yliopiston Agora on sen ja Åbo Akademin IT-osastoja sekä kielikeskusta palveleva laitosrakennus. Rakennuksessa toimii yliopiston kokous- ja luentotiloja, työskentely- ja toimistotiloja, arkistotiloja ja opetustiloja sekä ruokala ja keittiö joiden toiminnasta vastaa Unica Oy.

title: Agora Center

text: Agora Centerissä keskityttiin erityisesti Human Technology -tutkimukseen. Human Technology, ihmislähtöinen (informaatio)teknologia, tarkoittaa (tieto)teknisiä järjestelmiä ja menetelmiä, jotka ottavat huomioon ihmisten tarpeet ja edellytykset sekä toiminnasta aiheutuvat inhimilliset seuraukset. Agora Center toimi kansainvälisesti Human Technology -tutkimuksen eturintamassa.

title: Agora Center

text: Suunniteltu monitieteinen tutkimus tarvitsi kuitenkin toimiakseen autonomisen hallinnon. Siksi vuonna 2002 Jyväskylän yliopisto perusti erillislaitoksen, Agora Centerin, joka käsitti myös Psykocenterin. Agora Centerin ensimmäinen toimintakausi oli 1.2.2002–31.7.2005. Huhtikuussa 2004 Agora Centerin elinaikaa pidennettiin vuoteen 2009. Agora Centerin toiminta lakkautettiin rehtori Matti Mannisen organisaatiouudistuksessa 1.1.2017 lukien.

title: Arkaainen agora

text: Arkaainen agora oli antiikin Ateenan vanha agora eli tori, jonka oletetaan sijainneen jossakin Akropolis-kukkulan koillis- tai itäpuolella nykyisen Plákan kaupunginosan alueella. Sitä ei tule sekoittaa Ateenan myöhempään ja tunnetumpaan klassisen kauden Agoraan, joka sijaitsee Akropoliin luoteispuolella.

title: Agora (Ateena)

text: Agoran arkeologinen alue sijaitsee Ateenan vanhassa keskustassa Akropolis-kukkulan luoteispuolella ja Areiopagin pohjoispuolella. Se on avoinna yleisölle. Agoralta tehtyjä löytöjä esittelee alueella toimiva Antiikin Agoran museo.

title: Thasos (antiikin kaupunki)

text: Agora oli kaupungin poliittinen, kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Se rakennettiin paikalle alun perin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., mutta muotoutui kuitenkin selvemmin vasta 300-luvulla eaa. Agora oli trapetsoidin muotoinen ja se oli ympäröity kolmelta sivultaan pylväshalleilla. Agoran laidalla oli muun muassa prytaneion; joukko pyhäkköjä, kuten Athene Propylaian pyhäkkö ja Zeus Agoraioksen alttari; sekä heeros Glaukoksen hauta. 400-luvulla jaa. agoran pohjoislaidalle rakennettiin kaupungin ensimmäinen kristillinen basilikakirkko, jossa käytettiin antiikin aikaisten rakennusten materiaalia. Agoran alue on nykyisin kaupungin ja koko saaren merkittävin arkeologinen alue.

title: Kompetaliastien agora

text:
Kompetaliastien agora eli "Hermistien agora" on antiikin aikainen agora eli tori Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Agora on rakennettu hellenistisellä kaudella noin vuonna 150–125 eaa. Alun perin agoran teki eräänlainen vapaiden ja vapautettujen (kauppa)kilta nimeltä Hermistit ("Hermaistai"). Tunnetumman nimensä agora on saanut vastaavasta killasta nimeltä Kompetaliastit ("Kompetaliastai"). Tämän nimen juuri on latinan kielessä, ja kyseessä oli mahdollisesti joukko Italiasta tulleita kauppiaita.

title: Agora (Ateena)

text: Ateenan alkuperäinen agora, Theseuksen perustamana pidetty niin kutsuttu Arkaainen agora sijaitsi eri paikassa kuin nykyisin Agorana tunnettu paikka. Sen sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tunneta. Koska alueelle ei vielä tuolloin rakennettu monumentaalirakennuksia, paikka saattaa jäädä pysyvästi arvoitukseksi. Erään teorian mukaan Arkaainen agora olisi sijainnut Akropoliin itäpuolella Kolmijalkojen kadun eli Tripodien kadun varrella, nykyisen Plákan kaupunginosan alueella. Siellä sijaitsi mahdollisesti muun muassa Ateenan vanha Prytaneion. Tutkimuksessa myöhempi Agora erotetaan Arkaaisesta agorasta kutsumalla sitä esimerkiksi "Klassiseksi" eli "Klassisen kauden agoraksi".

title: Tanagra

text: Kaupungissa oli kaksi agoraa, ylempi agora ylempänä rinteessä sekä alempi agora kaupungin pohjoisosassa kaupunginmuurin laidalla. Alemman agoran lähellä sijaitsi gymnasion, jossa oli Korinnan patsas. Kaupungin eteläosassa lähellä ylempää agoraa oli puolikaarenmuotoinen teatteri, joka oli kaiverrettu rinteeseen ja jonka muoto näkyy paikalla edelleen. Teatterin lähellä oli odeion.

title: Agora

text: Italialaisten agora, Delos Kompetaliastien agora, Delos Kosin Αgora Theofrastoksen agora, Delos Thessalonikin Αgora

title: Roomalainen agora

text: Roomalainen agora () oli antiikin aikaisen Ateenan toinen agora (tai forum), joka rakennettiin roomalaisena aikana alkuperäisen klassisen ja hellenistisen ajan Agoran itäpuolelle ja Akropoliin pohjoispuolelle. Sen arkeologinen alue sijaitsee Akropoliin pohjoispuolella nykyisessä Aérideen kaupunginosassa, joka on osa Plákan vanhaa kaupunkia.

title: Agora (Ateena)

text: Persialaiset hävittivät Agoran samoin kuin koko Ateenan vuonna 480 eaa., ja ryöstivät sieltä taideteoksia, kuten Harmodioksen ja Aristogeitonin patsaat. Tämän jälkeen Agoran rakennukset rakennettiin uudelleen. Kimon paransi agoraa rakennuttamalla uusia rakennuksia ja istuttamalla puita. Perikleen aikana 400-luvulla eaa. Agoran länsilaidalle rakennettiin joukko temppeleitä. Näistä ensimmäinen oli Hefaistoksen temppeli, joka rakennettiin vuosina 449–444 eaa. Hieman myöhemmin rakennettiin uusi Apollon Patrooksen temppeli sekä Zeus Fratrioksen ja Athene Fratrian temppeli. 400-luvulla eaa. rakennettiin myös muun muassa maalauksin koristeltu Stoa poikile eli Kirjava pylväshalli, Zeuksen stoa sekä Etelästoa I. Hellenistisellä ajalla Agoralle rakennettiin lisää suuria pylväshalleja, mukaan lukien Attaloksen stoa, Keskistoa ja Etelästoa II.

title: Agora Center

text: Agora Center oli Jyväskylän yliopiston monitieteinen tutkimusyksikkö, joka toimi vuosina 2002–2017, ja jossa tietoyhteiskunnan sekä ihmislähtöisen tieto- ja viestintäteknologian tutkimus muodostivat kansainvälisestä huippuosaamisesta koostuvan tutkimusympäristön. Jyväsjärven rannalla sijainnut, Agora-rakennuksen sisällä toiminut Agora Center toteutti Agoran toiminta-ajatusta monitieteisine tutkimusprojekteineen. Tutkimusyhteistyötä tehtiin niin tietotekniikan, tietojenkäsittelytieteen, kauppatieteen kuin myös psykologian ja kognitiotieteen alalla.

title: Agora

text: Ateenan Αgora Ateenan arkaainen agora Ateenan roomalainen agora Delfoin roomalainen agora Deloslaisten agora, Delos

title: Roomalainen agora (Delfoi)

text:
Roomalainen agora () oli antiikin aikainen agora eli tori Delfoissa Kreikassa. Se sijaitsi Apollonin pyhäkköalueen muurien ulkopuolella alueen pääportin edustalla. Se oli alueen ensimmäinen kohde niin kutsutun pyhän tien varrella.
Agora rakennettiin roomalaisella ajalla kauppapaikaksi, sillä kaikki alueelle saapuvat kulkivat sen kautta. Se korvasi mahdollisesti varhaisemman kreikkalaisen agoran. Agoran koillis-, kaakkois ja luoteislaidalla oli pylväshallit. Osa luoteisen pylväshallin pylväistä on kunnostettu.

title: Italialaisten agora

text:
Italialaisten agora oli antiikin aikainen agora eli tori Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Pyhän järven aluetta.
Agora rakennettiin hellenistisen kauden lopulla noin vuonna 110–88 eaa. Sen rakennuttivat roomalaiset ja muut Italian alueelta tulleet kauppiaat, jotka käyttivät sitä kauppa- ja tapaamispaikkana. Erään teorian mukaan agora olisi kuitenkin ollut tarkoitettu samalla tai jopa ennemmin urheilukäyttöön kuin kaupalliseen käyttöön. Tällöin se olisi ollut eräänlainen gymnasion tai palaistra. Agoraa laajennettiin ajan kuluessa.

title: Roomalainen agora

text: Herulien hyökkäyksen vuonna 267 jälkeen koko kaupungin hallinto siirrettiin vanhalta Agoralta Roomalaiselle agoralle ja se toimi näin kaupungin keskuksena. Hyökkäyksen jälkeen rakennettiin myös uusi kaupunginmuuri, joka sulki sisäänsä Akropoliin ympäristön ja Roomalaisen agoran, kun taas vanhempi Agora jäi muurin ulkopuolelle.

title: Deloslaisten agora

text: Pohjois- ja itäsivuilta agoraa rajaa L-kirjaimen muotoinen stoa, joka rakennettiin noin vuonna 187–173 eaa. Sen pohjoissiiven koko oli noin 51,1 x 11,4 metriä ja itäsiiven koko noin 43,3 x 11,7 metriä. Stoa oli kaksikerroksinen ja avautui agoralle päin. Sisältä rakennus oli kaksilaivainen ja sen perimmäisessä laivassa oli huoneita kauppatiloiksi ja muuhun käyttöön. Eteläsivulta agoraa rajaa hieman poikittain oleva niin kutsuttu Vino stoa, joka rakennettiin noin vuonna 250 eaa. Se edusti doorilaista tyyliä. Sen koko oli noin 31,8 x 5,0 metriä ja se avautui pohjoiseen agoralle. Länsisivulta agoraa rajaa niin kutsuttu Etelästoa, joka rakennettiin ensimmäisenä noin vuonna 270–230 eaa..

title: Arkaainen agora

text: Arkaainen agora oli käytössä ainakin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Sen paikkaa ei tunneta varmuudella. Aiemmin sen ajateltiin usein sijainneen esimerkiksi Akropoliin pohjois- tai länsipuolella tai jopa myöhemmän Agoran paikalla. Antiikin aikaisten lähteiden mukaan eräät rakennukset, joiden kuvataan sijainneen Arkaaisella agoralla, olisivat sijainneet Akropoliin rinteessä sijaitsevan Aglaureionin alapuolella. Tämä pyhäkkö sijoitettiin aiemmassa tutkimuksessa yleensä Akropoliin pohjoisrinteeseen. Tilanne muuttui, kun Aglaureion löydettiin varmuudella Akropoliin itärinteestä vuonna 1980. Tämän jälkeen konsensusnäkemykseksi on muodostunut, että Arkaaisen agoran on täytynyt sijaita nykyisen Plákan kaupunginosan alueella koilliseen tai itään Akropoliista.

title: Agora (Ateena)

text: Ajan myötä Agorasta tuli kaupungin vapaiden miesten sosiaalisen elämäntavan, keskustelujen ja oikeudenkäyntiharrastuksen symboli. Agora tunnetaan myös kaupungin filosofisen toiminnan keskuksena. Sokrates keskusteli ja opetti Agoralla muun muassa Zeuksen stoassa sekä Simonin talossa, ja kuoli Agoran lähellä sijainneessa Ateenan kaupunginvankilassa. Monet Agoran alueen paikat toimivatkin näyttämönä Platonin dialogeille. Stoa poikile oli stoalaisuuden syntymäpaikka ja antoi nimen koko koulukunnalle.

title: Theofrastoksen agora

text:
Theofrastoksen agora on antiikin aikainen agora eli tori Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Agora rakennettiin hellenistisellä kaudella noin vuonna 126–125 eaa. Se on saanut nimensä rakennuttajastaan Theofrastoksesta, joka toimi tuohon aikaan Deloksen epimeleettinä ("epimelētēs") eli eräänlaisena käskynhaltijana. Agora sijaitsi Deloksen Pyhän sataman pohjoispuolella ja Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen luoteispuolella. Sen rakennuttaminen on eräs merkki siitä, että tuohon aikaan Deloksen kaupallinen merkitys kasvoi ja myös Pyhä satama otettiin kaupalliseen käyttöön.

title: Agora (Thessaloniki)

text:
Agora (, ”Antiikin agora”) tai Roomalainen forum on roomalaisaikainen agora eli forum Thessalonikissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee kaupungin keskustassa lähellä Pyhän Demetrioksen kirkkoa. Sitä reunustavat kadut Filíppou, Agnóstou Stratiótou, Olýmpou ja Makedonikís Amýnis.
Agoran rakentaminen alkoi ilmeisesti 100-luvun lopulla. Se rakennettiin varhaisemman agoran paikalle. Tämä agora oli rakennettu varhaisella keisariajalla ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla tai ensimmäisellä vuosisadalla jaa., jolloin Rooman provinsseihin rakennettiin paljon samanlaisia forumeita. Agora toimi kaupungin poliittisena, kaupallisena, yhteiskunnallisena ja uskonnollisena keskuksena. Roomalaiseen tapaan se sijaitsi linnoitetun kaupungin keskellä kahden pääkadun risteyksessä.

title: Demetrias

text: Kaupungin keskiössä oli niin kutsuttu Pyhä agora, jonka alue toimi kaupungin hallinnollisena keskuksena. Agoran yhteydessä sijaitsi Artemis Iolkialle omistettu temppeli. Se oli peripteraalitemppeli, joka oli rakennettu 200-luvun eaa. alkupuolella. Sen kaivaukset suoritettiin vuonna 1908. Pyhäkköalue ja koko agora oli ympäröity peribolos-muurilla. Ainakin agoran länsisivulla sitä reunusti stoa eli pylväshalli.

title: Agora (Ateena)

text: 100-luvulle eaa. tultaessa Agoralle oli rakennettu kaikki sen merkittävimmät pyhäköt ja julkiset rakennukset ja se oli saavuttanut lopullisen, suorakulmaisen muotonsa. Alueen rakentaminen jatkui kuitenkin vielä roomalaisella ajalla, jolloin entinen avoin tori rakennettiin lähes umpeen. Areen temppeli siirrettiin torin keskelle Attikan maaseudulta keisariajan alkupuolella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Agoran keskelle rakennettiin suuri Agrippan odeion. Näin alueesta tuli vähitellen eräänlainen ulkoilmamuseota muistuttava kulttuurikeskus. Kaupankäyntiä varten kaupunkiin rakennettiin kokonaan uusi agora (tai forum), Roomalainen agora. Se sijaitsi klassisen ajan Agoran itäpuolella pohjoiseen Akropoliista.

title: Syrakusa (antiikin kaupunki)

text: Suuri osa Akhradinen merkittävimmistä rakennuksista sijaitsi sen eteläosassa lähellä satamia ja Ortygiaa. Klassisen kauden agora, roomalaisella kaudella forum, sijaitsi vastapäätä Pentapylaa eli Ortygian linnoitettua sisäänkäyntiä. Agoraa ympäröivät stoat eli pylväshallit, jotka rakennutti Dionysios I. Agoran laidalla sijaitsi myös Zeus Olympioksen temppeli, jota ei tule sekoittaa tunnetumpaan samannimiseen temppeliin hieman kaupungin ulkopuolella. Myös prytaneion sijaitsi jossakin agoran lähettyvillä. Sitä koristi muun muassa Sapfon patsas. Timoleonin ajan jälkeen agoran lähelle rakennettiin tämän kunniaksi Timoleonteion.

title: Antiikin Ateena

text: Buleuterion eli neuvoston rakennus Agoran länsilaidalla. Tholos, pyöreä rakennus Buleuterionin lähellä. Kimonin noin vuonna 470 eaa. rakennuttama rakennus toimi yhtenä prytanien eli kaupungin johtavien virkamiesten kokoontumispaikkana. Stoat eli katetut pylväshallit, jotka olivat käteviä oleskelutiloja päivän kuumimpana aikana. Ateenassa oli useita pylväshalleja. Merkittävimmät olivat Kuninkaallinen stoa (Stoa Basileios), kuningasarkontin istuin, Agoran länsilaidalla; Zeuksen stoa eli Zeus Eleutherioksen pylväshalli, samoin Agoran länsilaidalla; sekä Stoa Poikile eli Kirjava pylväshalli, joka oli koristeltu maalauksin, Agoran pohjoislaidalla. Hellenistisellä ajalla rakennettiin muun muassa Attaloksen stoa Agoran itälaidalle. Nykyisin paikalla on uudisrakennus stoasta. Temppelit: Hefaistoksen temppeli, Zeus Fratrioksen ja Athene Fratrian temppeli, Apollon Patrooksen temppeli sekä Metroon eli Jumalten äidin temppeli sijaitsivat Agoran länsilaidalla. Roomalaisella ajalla Agoralle siirrettiin muun muassa Areen temppeli.

title: Agora (Ateena)

text: Agora () oli antiikin aikainen agora eli tori Ateenassa Kreikassa. Se oli antiikin Ateenan kaupallinen, sosiaalinen ja hallinnollinen sekä oikeudenkäytön keskus, ja sen alueella sijaitsi useita merkittäviä julkisia rakennuksia ja temppeleitä. Agora oli käytössä arkaaiselta kaudelta roomalaiselle ajalle saakka, joskin roomalaisella ajalla sen merkitys väheni. Ateenan Agora on tunnetuin esimerkki antiikin aikaisesta agorasta.

title: Arkaainen agora

text: Arkaaisen agoran tai sen lähialueen rakennuksia olivat muun muassa:Millerin mukaan Theseion sijaitsi mahdollisesti agoran länsilaidalla, Anakeion ja Prytaneion puolestaan itälaidalla nykyisen Tripódon-kadun päässä. Schmalzin teoriassa Prytaneion sijaitsi puolestaan etelämpänä myöhemmän, bysanttilaisaikaisen Pyhän Katariinan kirkon ("Agía Aikateríni") lähettyvillä. Arkaaisen agoran alueella kulki Kolmijalkojen katu eli Tripodien katu, joka johti Dionysos Eleuthereuksen pyhäköltä joko Prytaneionille tai pidemmäksi Eleusinionille klassisen Agoran suuntaan.

title: Deloslaisten agora

text:
Deloslaisten agora on antiikin aikainen agora eli tori Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Deloslaisten agora sijaitsee Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueen eteläpuolella ja Pyhän tien itäpuolella lähellä Kompetaliastien agoraa. Agora syntyi hellenistisellä kaudella 200–100-luvuilla eaa. Sen aluetta rajaavat sen kaikilta neljältä sivuilta tuona aikana rakennetut stoat eli pylväshallit.


query: Mihin vesistöalueeseen pääosa Noormarkusta kuuluu?

title: Noormarkku

text: Pääosa Noormarkusta kuuluu Karvianjoen vesistöalueeseen.

title: Uutuanjoki

text: Uutuanjoki kuuluu Teno- Näätämö- ja Paatsjoen kansainväliseen vesienhoitoalueeseen ja sen vesistöalue on yksi Suomen päävesistöalueista. Uutuanjoen vesistöalueen pinta-ala on 402,94 km², josta Suomen puolella on 231,95 km².

title: Ranua

text: Sisävedet peittävät Ranuan kokonaispinta-alasta 241km² eli noin 6,5 prosenttia. Pääosa Ranuasta kuuluu Simojoen vesistöalueeseen, mutta myös Iijoen, Kuivajoen ja Kemijoen vesistöalueet ylettyvät kunnan alueelle.

title: Juustilanselkä

text: Tämän Ventelänselkään laskevan vesistöalueen nimenä on Suomen vuoden 1993 valumajaossa "Rokkalanjoen vesistö". Nimitys on virheellinen, koska Rokkalanjoki () sijaitsee etelämpänä Karjalan kannaksella eikä sen vesistöalue ulotu Suomen nykyiselle alueelle. Joki, jonka latvavesiin Suomen alueelle ulottuva vesistöalueen osa kuuluu, on todellisuudessa nimeltään Kilpeenjoki ().

title: Mellinselkä

text: Järvi saa pääosan vedestään vesistöalueensa Katilalahdesta, johon laskevat Juupajoki luoteesta ja Pärinjoki Kopsamosta. Kopsamoon laskee Rauhianoja luoteesta ja Sahajoki pohjoisesta. Sen vuoksi Lutun tuomat lyhyiden laskuojien vedet, Kukkolahteen laskevien Ulpukkaojan, Sorvanojan, missä sijaitsevat Iso Sorvajärvi ja Vähä Sorvajärvi, ja Sakonkurunojan vedet ja Mellinselkään laskevien Lamminjärven ja Vuorijärven laskuojat eivät tunnu missään vesistöalueen pääuoman rinnalla.

title: Vilajoen vesistö

text: Vilajoen vesistö (vesistöaluetunnus 08) on Suomessa vesistöalue, joka laskujoki Vilajoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 344,09 neliökilometriä, josta 252,42 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 6,33 %.

title: Euroopanmajava

text: Nykyisin euroopanmajavia on Suomessa noin tuhat, länsirannikolla Satakunnan alueella[4] erityisesti Noormarkussa[3] ja Kankaanpäässä. Satakunnan kanta on ilmeisesti peräisin vain kahdesta Noormarkkuun tuodusta majavaparista[3]. Pirkanmaan Kurussa eli vielä 1980-luvun lopulla Suomen toinen populaatio[2]. Nykyisin euroopanmajavaa esiintyy myös Pohjois-Suomessa, Länsi-Lapissa kaikissa Tornionjokeen laskevissa pikkujoissa Torniosta aina Muonion Kaarantojokeen (2015) saakka. Tornion kunnassa on vahva majavakanta ainakin Martimo-, Kaakama- ja Tieksojoessa. Itä-Lapin puolelle on tullut euroopanmajavia 2000-luvun alusta lähtien Saariselän pohjoispuolelta Etelä-Sallaan, josta ne levittäytyvät sisämaahan päin Kemijoen vesistöalueelle. Euroopanmajava oli Suomessa aiemmin uhanalainen laji. Vuonna 2010 se arvioitiin kansallisessa uhanalaisuusluokituksessa vaarantuneeksi[9]. Vuoden 2015 uhanalaisuusluokituksessa lajin luokitus muuttui uhanalaisesta silmälläpidettäväksi.[10] Muissa Pohjoismaissa euroopanmajavat ovat menestyneet Suomea paremmin: 1980-luvun lopulla niitä arvioitiin olevan Norjassa 20000 ja Ruotsissa vähintään 50000 yksilöä.[3]

title: Somero

text: Vesistöaluejaossa pääosa Somerosta kuuluu Saaristomereen laskevan Paimionjoen vesistöalueeseen. Siihen rajoittuvat etelässä niin ikään Saaristomereen laskevien Uskelanjoen ja Halikonjoen, pohjoisessa Selkämereen lakevan Kokemäenjoen ja idässä Suomenlahteen laskevan Karjaanjoen vesistöalueet.[11][12][13] Someron vesistöistä Paimionjoki saa alkunsa Somerniemen Painiojärvestä (pinta-ala 784 ha). Joki virtaa Someron halki noin 40 kilometriä pitkää kallioperän murroslinjaa seuraavana kapeana järviketjuna, jonka suurin järvi on Hirsjärvi (236 ha) ja muita järviä Kirkkojärvi (105 ha), Saarentaanjärvi (43 ha), Rautelanjärvi (30 ha), Pusulanjärvi (62 ha), Åvikinjärvi (7 ha), Pitkäjärvi (34 ha) ja Myllylampi (13 ha). Kynnyskohtina järviketjussa ovat olleet nykyään säännöstelty Hovirinnankoski Pitkäjärvellä ja perkauksen myötä nyttemmin hävinnyt Rautelankoski Rautelassa. Viljeltyjen savimaiden halki virtaavana vesistö on savisamea ja rehevöitynyt. Painioon laskevien latvapurojen lähdejärviä Somerniemellä ovat Vesajärvi (46 ha), Särkjärvi (40 ha), Siikjärvi (48 ha), Poikkipuoliainen (14 ha) ja Mustjärvi.[14]

title: Makkarakosken voimalaitos

text: Makkarakosken voimalaitos on Porissa Noormarkun taajamassa Noormarkunjoen Makkarakoskessa sijaitseva vesivoimalaitos. Vuonna 1914 valmistunut voimalaitos kuuluu kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen Noormarkun ruukkialueeseen. Voimalaitoksen omistaa sen myös rakentanut A. Ahlström Osakeyhtiö.

title: Koutajoen vesistö

text: Koutajoen vesistö on (vesistöaluetunnus 73) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Koutajoki laskee Vienanmeren Kantalahteen Venäjän Murmanskin alueella: Vesistöalue kattaa Muurmanskin alueen, Karjalan tasavallan ja Suomen puolella Sallan-Kuusamon alueen. Vesistöalueen pinta-ala on 18800 neliökilometriä, josta 4915,05 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle.

title: Inhottujärvi

text: Inhottujärvi (myös Inhottu) on Karvianjoen vesistöön kuuluva järvi, joka sijaitsee pääosaltaan Noormarkussa Porissa ja pienemmältä osaltaan Pomarkussa Satakunnan maakunnassa.

title: Salo

text: Salossa on miltei 200 km² vesialaa, josta suurin osa on merta. Siihen kuuluvat Halikonlahti sekä Särkisaloa ympäröivät merialueet. Tärkeimpiä sisämaan vesistöjä ovat Halikonlahteen Salon edustalla laskevat Uskelanjoen vesistö ja Halikonjoen vesistö sekä Perniössä mereen laskeva Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö, joiden vesistöalueisiin pääosa nykyisestä Salon alueesta kuuluu. Pieni rannikkovesistö muodostuu lisäksi Halikossa sijaitsevan Purilanjoen vesistöstä. Salon länsiosassa pääasiassa Halikon ja Kuusjoen alueilta vetensä saavan Halikonjoen vesistön suurin joki on Halikonjoki, jonka sivujokia ovat Kuusjoelta alkunsa saava Kuusjoki ja vähäisempi Vaskionjoki. Järviä vesistöstä on vähän, suurin on pieni, laskujoeton Kuusjoen Nummijärvi. Salon keskiosassa pääasiassa Uskelan, Perttelin ja Kiikalan alueilta vesiä tuovan Uskelanjoen vesistön suurin joki on Uskelanjoki eli Salonjoki. Sen latvahaaroja ovat Kiikalan Rekijoen kylän luona yhtyvät Rekijoki, Terttilänjoki ja Hitolanjoki. Pienempiä sivujokia ovat Kurajoki Perttelissä ja Vähäjoki Salon keskustan tuntumassa. Järviä on vesistöalueen Salon puolelle jäävässä osassa vähän. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö sen sijaan on runsasjärvisempi. Sen vesistöalue Salon itäosassa kattaa pääosin Perniön, Kiskon, Muurlan ja Suomusjärven sekä eteläosia Kiikalasta ja Perttelistä. Vesistön suurimpia jokia ovat vähän ennen jokisuuta Perniössä yhtyvät Kiskonjoki ja Perniönjoki. Vesistöalueen järvistä suurimpia ovat Iso-Kisko, Hirsijärvi, Kirkkojärvi, Määrjärvi ja Enäjärvi.

title: Vaalimaanjoen vesistö

text: Vaalimaanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 10) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Vaalimaanjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 244,96 neliökilometriä, josta 238,56 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 3,07 %.

title: Aurajoki

text: Pellot jokiuoman varrella ovat keskittyneet alaville savikoille ja joki kuuluukin savimaiden jokityyppiin. Vähän yli 50 % vesistöalueesta on metsämaata ja suota. Lähes 50 % vesistöalueesta on rakennettua ja maatalousaluetta, ja ne sijoittuvat pääosin jokilaaksoihin. Vesistöalue ulottuu 13 kunnan alueelle, ja merkittävimmät taajama-alueet joen varrella ovat Turku, Lieto, Aura ja Pöytyä. Vesistöalueella asuu noin 128 000 ihmistä.

title: Tammela

text: Vesistöaluejaossa pääosa Tammelasta kuuluu Kokemäenjoen vesistöalueeseen ja tämän sisällä suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen eteläisen sivujoen Loimijoen valuma-alueeseen.

title: Juustilanjoen vesistö

text: Juustilanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 05) on Suomessa vesistöalue, joka laskujoki Juustilanjoki laskee Suomenlahteen Juustilanselälle. Vesistöalueen pinta-ala on 296,13 neliökilometriä, josta 178,45 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 7,2 %.

title: Vainosjärvi

text: Järvi kuuluu vesistöalueen itäiseen latva-alueeseen ja se saa pääosan vedestään sen valuma-alueelta. Kirakkajärven valuma-alueella on 91 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Vainosjärven alueella on noin 40 järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Useimmat järvet ovat kartassa nimettömiä. Järven laskujoki on Vainosjoki, joka laskee ensin Vainoslompoloon (78 ha), sitten Karekkilompoloon ja lopuksi Kirakkajärveen (306 ha). Karekkilompoloom laskee myös Karekkijärvi (213 ha). Kun vesireitti käy vielä Sevettijärvellä ja laskee tämän jälkeen Näätämöjokeen, alkaa sen matka kohti Norjaa ja siellä Näätämövuonossa Jäämereen.

title: Parkkimanjärvi

text: Järvi kuuluu vesistöalueensa latvavesiin, joten se saa pääosan vedestään valuma-alueeltansa. Parkkimanjärven valuma-alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Parkkimanjokeen. Niistä huomattavimpia ovat Vaskilampi (8 ha), Keltunlampi (6 ha) ja Vesalampi (5 ha). Parkkimanjoki on Parkkimanjärven laskujoki ja se laskee Pyhäjärven pohjoisosan lahteen Junttiselkään. Junttiselältä laskee Pyhäjoki, joka laskee Selkämereen Pyhäjoella.

title: Raisionjoki

text: Vähän yli 50 % vesistöalueesta on metsämaata ja suota. Lähes 50 % vesistöalueesta on rakennettua ja maatalousaluetta, ja ne sijoittuvat pääosin jokilaaksoihin. Vesistöalue sijaitsee viiden kunnan alueella, ja merkittävimmät taajama-alueet joen varrella ovat Raisio, Rusko ja Vahto. Vesistöalueella asuu noin 16 000 ihmistä. Peltoalueet jokiuoman varrella ovat keskittyneet alaville savikoille joista useat viettävät kohti uomaa ja joki kuuluukin savimaiden jokityyppiin. Vesistöalueen pohjoisosaan on muovautunut soranoton seurauksena harjulaakso jossa on tullut esiin pohjavesiesiintymiä.

title: Noormarkun vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu: ”kultakentässä mustalla alasimella istuva punainen orava”. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 2. marraskuuta 1956. Se jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuoden 2010 alussa, kun Noormarkku liittyi osaksi Porin kaupunkia.

title: Jänisjoen vesistöalue

text: Jänisjoen vesistö (vesistöaluetunnus 01) on Suomessa vesistöalue, joka laskee Jänisjoen kautta Laatokkaaan. Vesistöalueen pinta-ala on 3 860,64 neliökilometriä, josta 1 988,41 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle Karjalan tasavallassa. Alueen järvisyys on 10,6 %.

title: Noormarkun ruukki

text: Noormarkun ruukki on nykyisin Porin kaupunkiin kuuluvassa Noormarkussa sijaitseva ruukkialue. Siihen kuuluu varsinaisen rautaruukin lisäksi myös muita A. Ahlström Osakeyhtiön omistamia rakennuksia, muun muassa saha, voimalaitos sekä työläisten ja johtajien asuntoja.

title: Noormarkun ruukki

text: Noormarkun ruukinaluetta pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä kulttuurimaisemista. Se kuuluu Museoviraston inventoimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Noormarkun ruukin huomattavin rakennus on Alvar Aallon vuonna 1939 suunnittelema Villa Mairea, joka on yksi hänen arvostetuimmistaan ja kansainvälisesti tunnetuimmista töistään.

title: Harjun alavesistöalue

text: Harjun alavesistöalue on Viron vesistöjen aluejaossa osa Länsi-Viron vesistöaluetta. Länsi-Viron vesistöalueella sen länsi- ja lounaispuolella sijaitsee Matsalun alavesistöalue ja kaakkoispuolella Pärnun alavesistöalue. Sen itäpuolella sijaitsee Virun alavesistöalue, joka kuuluu Itä-Viron vesistöalueeseen. Tässä artikkelissa on luettelomaisesti esitetty joitakin vesistöjä.

title: Myrskylä

text: Pääosa Myrskylästä kuuluu Koskenkylänjoen ja sen sivujoen Myrskylänjoen vesistöalueeseen. Lounaisin osa kunnasta on Ilolanjoen valuma-aluetta ja pieni kulma lännessä Porvoonjoen valuma-aluetta. Miltei puolet järvistä kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen.

title: Eteläjoki

text: Noormarkunjoki on tunnettu useista pienistä koskistaan, ja se on suosittu kalastus- ja melontajoki. Noormarkun keskustan tuntumassa sijaitsee kulttuurihistoriallisesti arvokas Noormarkun ruukin ja A. Ahlström Oy:n rakennuksista koostuva alue. Se levittäytyy Makkarakosken molemmille rannoille ja kuuluu Museoviraston määrittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Alueella on muun muassa Makkarakosken voimalaitos sekä entinen saha.

title: Noormarkun–Harjakankaan taistelut

text: Punaiset kuitenkin menettivät nopeasti Lassilan ja Lavian, jolloin rintama siirtyi linjalle Noormarkku–Harjakangas–Suodenniemi. 25. helmikuuta punaiset vangitsivat Noormarkussa 27 henkilöä, joista pääosa oli Ahlströmin virkailijoita. Osa vangeista vapautettiin ja pari viikkoa myöhemmin jäljelle jääneitä lähdettiin kuljettamaan kohti Poria. Matkan aikana vangit kuitenkin yrittivät paeta, jolloin saattajina olleet punakaartilaiset ampuivat heidät niin sanotussa Koliahteen joukkomurhassa. 9.–10. maaliskuuta punaiset hyökkäsivät Harjakankaalta tuloksetta kohti Pomarkkua ja Lassilaa sekä 9.–14. maaliskuuta Noormarkusta Ahlaisiin, jossa taisteluja käytiin Lampissa.

title: Kiikala

text: Pohjoisosa Kiikalasta kuuluu Uskelanjoen vesistöalueeseen ja eteläosa Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöalueeseen.

title: Piikkiönjoki

text:
Piikkiönjoki kuuluu Ympäristöhallinnon kehittämisohjelmissa Aurajoen-Paimionjoen vesistöaluekokonaisuuteen. Suomen vesistöaluejaossa sen vesistöalueen nimenä on Hepojoen-Makarlanjoen vesistöalue. Vesistöalueen suuruus on 53,39 km², valuma-alueen järvisyys 0,11 % ja vesistöalueen tunnus 82.040.
Hepojoessa on toiminut ennen vedenottamo.

title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järvi kuuluu vesistöalueensa latvavesiin ja se saa pääosan vedestään Jauhojärvestä laskevasta Myllypurosta ja pohjoisesta Vähästä Liesijärvestä. Järveen on johdettu myös ympäristön metsistä kuivatusojia. Järven laskujoki on Haapajoki, joka lähtee järven itärannalta ja se laskee 1,2 kilometrin päässä Vähään Haapajärveen. Tämä laskee Perännejärveen, joka on osa Ähtärin reitin pääuomaa.


query: Mitä tarkoittaa mikroilmasto?

title: Mikroilmasto

text: Mikroilmasto on pienen alueen paikallinen ilmasto, jota kuvataan säämuuttujista (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus ja suunta, ilman kosteus jne.) lasketuilla pitkän ajan keski- ja ääriarvoilla.

title: Nokkoskoisa

text: Nokkoskoisa elää niityillä, puistoissa, puutarhoissa. Se suosii nokkosia kasvavia melko viileän mikroilmaston ympäristöjä. Perhoset lentävät iltahämärissä ja tulevat valolle, mutta lähtevät päivälläkin häirittyinä helposti lentoon. Toukka talvehtii.

title: Mikroilmasto

text: Luokka:Klimatologia Luokka:Meteorologia

title: Devon

text: Devonissa on Englannin suosituin rantalomakohde, Torbay. Se sijaitsee Devonin itäosassa. Torbayn lahteen kuuluu kolme kaupunkia: Brixham, Painganton ja Torquay. Suosituin lomailupaikka on Torquay, ”Englannin Riviera”. Torquayn mikroilmastossa viihtyvät Uudesta-Seelannista tuodut palmumaiset liljapuut ("Cordyline australis").

title: Plitvice

text: Plitvice sijaitsee rannikko- ja mannerilmaston vaihettumisvyöhykkeellä. Koska puiston pinnanmuodot ovat hyvin vaihtelevat, alueelta löytyy erilaisia mikroilmastoja. Pääsääntöisesti kesät ovat lämpimiä ja talvet pitkiä ja runsaslumisia.

title: Synninlukko

text: Synninlukossa vallitsee mereinen mikroilmasto, joka tasoittaa kesän korkeita äärilämpötiloja. Ilmankosteus on korkeampi kuin avomaalla. Synninlukon rotkoilmasto on suosiollinen lehtokasveille: siellä viihtyy muun muassa konnanmarja, käenkaali, lehtoarho, metsäorvokki, oravanmarja, sudenmarja ja velhonlehti.

title: Mikroilmasto

text: Puutarhurit käyttävät hyväkseen tietoa mikroilmastosta sijoittelemalla arkoja kasveja suotuisiin paikkoihin sekä muokkaamalla olosuhteita esimerkiksi tuulensuojien ja kohopenkkien avulla tai parantamalla maaperän lämmönjohtokykyä.[1][2]

title: Madeiran kasvitieteellinen puutarha

text: Puutarha on perustettu vuonna 1960. Puisto saa EU:n rahoitusta saaren endeemisten kasvilajien geeniperimän säilyttämistä varten. Puistoalueen erikoinen mikroilmasto sallii myös kaukaisten lajien kasvatuksen, ja puistossa kasvatetaan kaikkiaan 2 500 kasvilajia, joista kaukaisimmat ovat kotoisin Himalajalta, Siperiasta ja Etelä-Amerikasta.

title: Briançon

text: Kaupungin mikroilmasto selittyy osittain sen maantieteellisellä sijainnilla, joka on myös erikoisuus Ranskan Alpeilla. Tämä johtuu puolestaan siitä, että alueelle virtaa lämmintä ilmaa Välimereltä ja korkeat vuoret estävät lännestä tulevien pilvien saapumisen laakson ylle.

title: Ilvessiilikäs

text: Ilvessiilikäs viihtyy lämpimillä ja avoimilla paikoilla, usein rantojen lähellä tai kulttuuriympäristöissä. Lajin elinympäristöt ovat yleensä mikroilmastoltaan lämpimämpiä kuin läheistä sukua olevalla tiikerisiilikkäällä ja se esiintyy usein samoilla paikoilla hukkasiilikkään kanssa. Laji lentää öisin ja koiraat tulevat valolle, naaraat harvemmin. Aikuinen perhonen ei nauti ravintoa.

title: Vigo

text: Ilmastollisesti Vigo sijoittuu lauhkean ja subtrooppisen vyöhykkeen rajalle: vuoden keskilämpötila on +15 °C ja kylmimpänäkin aikana (helmikuu) keskimääräinen vuorokauden keskilämpötila on kahdeksan astetta. Vigoa ympäröivät vuoret ("Monte Alba, Galiñeiro, Monte de Beade") muodostavat lähes yhtenäisen ketjun, joka luo kaupunkiin mikroilmaston.

title: Lavaux

text: Viiniä on viljelty Lavaux’n alueella ainakin 1000-luvun ensimmäiseltä vuosisadalta alkaen, kun benediktiini- ja sisterssiläismunkit pengersivät jyrkkää rinnettä viljelykäytöön. Pengerrys ja järvestä heijastuva säteily ovat luoneet alueelle lähes Välimeren seutua muistuttavan suotuisan mikroilmaston.

title: Amblyomma americanum

text: "A. americanum" -puutiaiset ovat nisäkkäiden ja lintujen loisia. Tärkeitä isäntiä ovat etenkin valkohäntäpeura sekä kalkkuna. Laji esiintyy etenkin metsissä ja tiheää, pitkää kasvillisuutta kasvavilla alueilla, joilla mikroilmasto on sopiva munien kehittymiselle.

title: Mikroilmasto

text: Lumipeitteen syvyys ja sen pysyvyys, veden kertyminen, tuulisuus, ja paikalliset lämpöolot voivat vaihdella maaston kohdan mukaan paljonkin. Paljaat kalliot varastoivat lämpöä päivän aikana, avoimen alueen laidalla tuulee enemmän, meren läheisyys voi aiheuttaa pärskeitä jne.

title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin kannalta maapallo voidaan jakaa neljään ilmastovyöhykkeeseen:Sekä passiivisesti että aktiivisesti ilmastoon sopeutuvien ja aurinkoenergiaa käyttävien rakennusten ja alueiden toteuttaminen on kaikissa ilmastoissa mahdollista. Asemakaavaa, rakennuksia, piharakennelmia ja istutuksia pitää tarkastella kokonaisuutena mikroilmaston ja viihtyisyyden kannalta.

title: Hedelmänviljely

text: Useimmat hedelmäviljelmät sijaitsevat lauhkealla vyöhykkeellä. Viljelmillä kasvit on istutettu järjestelmällisesti ruutuihin. Kasvien juurella maa pidetään paljaana tai ruoho leikataan lyhyeksi, jotta ylläpito ja sadonkorjuu on yksinkertaista ja tehokasta. Hedelmätarhat sijoitetaan usein vesistöjen lähelle, koska sellaisessa mikroilmastossa äärilämpötilat tasoittuvat ja kukinta viivästyy, kunnes yöpakkaset ovat loppuneet.

title: Kaupunkisaarekeilmiö

text: Kaupunkisaarekeilmiö, () on kaupunkialueiden ominaisuus, jonka seurauksena kaupunkialueen lämpötila nousee ympäristöään korkeammaksi. Kaupungin mikroilmasto johtuu muun muassa rakennusten ja asfaltin lämmönsidontakyvystä sekä kaupungin pienemmästä albedosta eli heijastavuudesta. Koska ilman lämpötilahavainnot tehdään usein kaupungeissa, saadaan korkeampia tilastoarvoja kuin ympäröivällä maaseudulla.

title: Mikroilmasto

text: relatiivinen korkeus (merkittävin tekijä) maaston kaltevuus suhteessa auringonpaisteen tulosuuntaan (etelärinne on lämpimämpi kuin pohjoisrinne) puiden ja rakennusten vaikutus tuuleen maaperän väri, läpäisevyys ja lämmönjohto-ominaisuudet

title: Veszprém (lääni)

text: Suuri osa läänin alueesta sopii huonojen maalaatujen takia heikosti maanviljelyyn lukuun ottamatta läänin pohjoisosasta alkavaa Unkarin Pientä alankoa. Kuitenkin laaksojen ja Balatonin rannan mikroilmastot soveltuvat hyvin viinirypäleiden viljelyyn. Tästä syystä läänin alueella on useampia viinialueita.

title: Suur-Zimbabwe

text: Suur-Zimbabwe oli uskonnollinen keskus, ja kukkulalinnoitusta pidettiin pyhänä. Pääjumala oli Mwaria, jonka vastuulla oli sateentekeminen, maan hedelmällisyys ja sairaudet. Alueen kosteaa mikroilmastoa pidettiin Mwarin aikaansaannoksena. Kaupunki oli uskonnollinen keskus romahtamiseensa saakka 1400-luvulla. Senkin jälkeen raunioita on edelleen käytetty seremoniallisessa sateentekemissä.

title: Ilmasto

text: Kasvillisuusvyöhyke Ilmamassa Termohaliinikierto Auringonsäteilyvyöhykkeet Mikroilmasto

title: Korouoma

text: Korouoman maastonmuodot saavat aikaan monia erilaisia mikroilmastoja, joiden vaikutus näkyy myös kasvillisuudessa. Alueella kasvaa sekä eteläisiä että pohjoisia vaateliaita lajeja. Lapinleinikki on Luontodirektiivin liitteen II laji. Paikallisesti harvinaisia etelässä tyypillisempiä lajeja ovat kivikkoalvejuuri ja lehtomatara. Niitä tavataan rehevissä lehdoissa puronvarsilla ja koillisrinteillä.

title: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri

text: Ilmastotietoinen arkkitehtuuri on mikroilmaston (paikallisilmaston) ja ilmastonmuutoksen huomioivaa arkkitehtuuri- ja kaupunkisuunnittelua.

title: Lontoo

text: Lontoon laaja rakennettu alue luo oman mikroilmaston. Rakennuksiin varastoitunut lämpö nostaa ympäristön lämpötilaa varsinkin öisin, ja Lontoon lämpötila voi olla jopa 5–8 astetta ympäröiviä alueita korkeampi.[24]

title: Mikroilmasto

text: Tarkastelualue on meteorologien kielenkäytössä mikä tahansa yhtenäinen pienehkö alue (koivumetsän mikroilmasto, takapihan mikroilmasto, jalkapallokentän mikroilmasto). Rakennustekniikassa voidaan puhua umpinaisten tilojen ilman tilasta ja jopa yksittäisen seinän mikroilmastosta. Biologiassa puolestaan voidaan puhua puun latvuksen eri osissa vallitsevasta mikroilmastosta.

title: Isolaakasittiäinen

text: Suomessa isolaakasittiäinen on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi, sillä vaikka laji onkin ainoalla esiintymispaikallaan runsaslukuinen, esiintymisalue on pinta-alallisesti pieni ja muutokset sen laidunnuksessa voivat tehdä maanpinnan mikroilmastosta nopeasti lajille sopimattoman. Ruotsissa laji on luokiteltu alueellisesti hävinneeksi.

title: Gaon alue

text: Seutu kuuluu Saharan ja Sahelin ilmastovyöhykkeisiin. Nigerjoen laaksossa on oma mikroilmastonsa. Vuodenaikoja on kolme. Kuiva ja viileä kausi kestää marraskuusta helmikuuhun, kuiva ja kuuma kausi maaliskuusta kesäkuuhun ja sadekausi heinäkuusta lokakuuhun. Vuotuinen sademäärä vaihtelee 150 ja 400 millimetrin välillä.

title: Mikroilmasto

text: Jotta eri säähavaintoasemilla tehtävät havainnot olisivat vertailukelpoisia ja edustaisvat paikkakuntien eikä mikroilmastojen välisiä eroja, Maailman ilmatieteen järjestö WMO on suosittanut, että säähavaintoasemat sijoitetaan mahdollisimman samanlaisiin olosuhteisiin (ruohokentälle, tasainen maasto, lämpömittarit valkeaksi maalattuun kojuun, sadepöntön etäisyys puista vähintään puun korkeus ja niin edelleen).[3]

title: Sikkola

text: Paikallisten saamelaisten parissa kerrotaan, että alueella on asunut vaikutusvaltainen lapinnoita nimeltään Teuturiämmi, joka piti vallassaan ihmisiä laajalla alueella. Lisäksi samoissa tarinoissa kerrotaan alueella olleen aiemmin lappalaisten hautausmaan ja siitä johtuu alueen omaperäinen mikroilmasto sekä ns. oudot luonnoniolmiöt.

title: Torquay

text: Kaupunki on suosittu lomakohde miellyttävän ilmastonsa ansiosta, ja sitä onkin kutsuttu "Englannin Rivieraksi". Kaupunki on tunnettu "Torquayn palmuista", Uudesta-Seelannista 1820-luvulla tuoduista viherliljapuista, joita on ympäri kaupunkia ja jotka viihtyvät siellä paikan lauhkean mikroilmaston ansiosta.