query: Mitä okkultismi tarkoittaa?

title: Okkultismi

text: Okkultismi eli salaoppi tai salatiede tarkoittaa taikuuden tai salaisten oppien avulla tavoiteltavaa tietoa tai tähän tietoon perustuvaa uskonnollista tai mystistä oppisuuntaa.[1]

title: Okkultismi

text: Yleensä okkultismilla ymmärretään melko laveaa joukkoa oppeja ja menetelmiä, joiden avulla niiden harjoittajat yrittävät salatun tiedon ja taidon, esimerkiksi magian, avulla käyttää hyväkseen yliluonnollisia voimia tai päästä yhteyteen tuonpuoleisen kanssa. Perinteisesti okkulttista tietoa on voinut saada salaseuroissa tai jonkin mestarin oppilaana (eli adeptina), mutta nykyään aiheeseen on mahdollista tutustua myös okkulttisen kirjallisuuden avulla.

title: Okkultismi

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Henkimaailma

text: Henkimaailma on yliluonnollinen (henkien) maailma, jolla tarkoitetaan uskontoihin, totemismiin, šamanismiin, spiritualismiin ja okkultismiin kuuluvia ei-fyysisiä todellisuuden tasoja. Ajatus henkimaailmasta on esiintynyt jossain muodossa kaikissa kulttuureissa.

title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Natsit ja okkultismi yhdistyvät myös juutalaisen Steven Spielbergin ohjaamissa Indiana Jones -elokuvissa "Kadonneen aarteen metsästäjät" ja tämän jatko-osassa "Indiana Jones ja viimeinen ristiretki". Ensimmäisessä elokuvassa natsit jahtaavat liitonarkkua ja jälkimmäisessä Graalin maljaa esineiden oletettujen taikavoimien takia.

title: Okkultismi

text: Kirkko suhtautui okkultismiin, etenkin noituuteen välillä hyvinkin ankarasti, ja tämä ilmeni etenkin keskiajan jälkeen noitavainoina. Sen sijaan astrologisia symboleja on sisällytetty myös osaksi varhaisia kirkkorakennuksia, ja muun muassa alkemia säilyi pitkään hallitsijoiden suojeluksessa. Tieteen ja alkemian tiet erosivat lopullisesti vasta 1700-luvun loppupuolella.

title: Stephen Hawking

text: Hawkingin St Albans Schoolin aikaisten nuoruudenystävien tiedetään eräässä vaiheessa kiinnostuneen suuresti kristinuskosta ja myöhemmin okkultismista.[73] Hawkingin ei kuitenkaan tiedetä jakaneen ystäviensä näkemyksiä, ja myöhemmin hänen on kuvattu tarkkailleen uskoon ja Jumalaan liittyviä keskusteluja ”älyllisistä korkeuksista”. Tosin St Albans Schoolin kolmannella luokalla koulu palkitsi Hawkingin teologiassa.[73] Kristinuskoa enemmän Hawkingia kiinnosti ystäväpiirissään uskonnollisen suuntauksen jälkeen jalansijaa saanut okkultismi. Pääosin tämä johtui siitä, että kokeiden mahdollisuus oli uskontoa suurempi.[73]

title: Okkultismi

text: Okkultismin perinne eli pitkään suppeissa alakulttuureissa, kuten spiritualismissa, antroposofiassa, teosofiassa ja parapsykologiassa, mutta viime vuosikymmeninä kiinnostus sitä kohtaan on kasvanut.[5]

title: Devil Woman

text: Richard on myöhemmin haastatteluissa kertonut useasti tarinan, josta hän itse on hyvin ylpeä. Australialainen naisfani oli ottanut häneen yhteyttä, ja kertonut aiemmin olleensa ”eksyksissä” ja vailla suuntaa elämässään. Hän oli myös sotkeutunut okkultismiin, mutta kuultuaan ”Devil Womanin” – ja etenkin sen sanoituksen – oli hän luopunut okkultismista ja ryhtynyt hartaaksi kristityksi.

title: Okkultismi

text: Okkultismin alku voidaan tieteen kannalta nähdä varhaisten metsästäjä-keräilijäkulttuurien šamanismissa, jossa šamaanin tiedot ja taidot siirtyivät suullisesti hänen oppilaalleen. Muinoin muun muassa egyptiläisiä pappeja ja kaldealaisia maageja on pidetty salaisen tiedon haltijoina. Antiikin aikana etenkin ennustaminen oli yleistä. Kirjoitetut tiedot periytyivät renessanssin ajan Eurooppaan pääosin arabialaisten tekstien kautta.[4] Näistä etenkin vuonna 1471 latinaksi käännetty Corpus Hermeticum vaikutti käsitykseen magian jumalallisuudesta, erotuksena keskiajan mustaan magiaan. Vuonna 1492 Espanja ja Portugali karkottivat juutalaiset maasta, minkä seurauksena myös monet esoteeriset aatteet levisivät muualle Eurooppaan.

title: Okkultismi

text: Paranormaali ilmiö Uusplatonismi Pythagoralaisuus Essealaisuus Emanaatio Hermes Trismegistos Luettelo okkultismia käsittelevistä kirjoista Luettelo okkultistisista symboleista

title: Unblack metal

text: 1970-luvulla okkultismista oli tullut muotivillitys, joka innoitti varhaisten metalliyhtyeiden sanoituksia. 1980-luvun alussa jotkut yhtyeet käsittelivät tällaisia aiheita suorasukaisemmin, mukaan lukien Venom, Mercyful Fate ja Bathory. 1980-luvun puolivälissä metallimusiikki jaettiin lukuisiin alalajeihin, ja yksi laji nimettiin black metaliksi samannimisen Venom-albumin mukaan. 1980-luvulla tämä termi käsitettiin laajemmin, kun se tarkoitti kaikkia "saatanallisia" metalliyhtyeitä.

title: Okkultismi

text: 1900-luvulla syntyneistä okkulttisista liikkeistä tunnetuimpia ovat wicca-uskonto ja satanismi, ja nykyään myös monet vanhemmat salatieteet, kuten astrologia, ovat suosittuja. Nykyinen okkultismi sisältää oppeja melko laajalta alueelta, mutta suuri osa okkultismin käsitteistä on kaikille okkulttisille suuntauksille yhteisiä. New Age -liikkeen esoteeris-okkultistinen traditio on saanut vaikutteita muun muassa uusgnostilaisuudesta. Länsimaiseen okkultismiin vaikuttaneita tunnettuja teoksia ovat esimerkiksi Corpus Hermeticum, Kuningas Salomon avain, Mutus liber, De occulta philosophia, Atalanta fugiens ja kabbalistien Zohar.

text: Tämä on luettelo okkultismia käsittelevistä kirjoista. Mainittu vuosiluku ei ole välttämättä teoksen ensimmäisen painoksen ilmestymisvuosi.

title: Okkultismi

text: Eräs teosofinen määritelmä okkultismista on, että se on ”erilaisista lähteistä koostuva maailmankuva, jonka jokainen sen harjoittaja itse kokoaa itselleen. Okkultisti pyrkii tutkimaan maailmaa yliaistillisin keinoin, sitten kun on kehittynyt luomansa maailmankuvan tavoitteiden mukaiseksi”.[3]

title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Populaarikulttuurissa videopeli "Wolfenstein 3D" ja sen jatko-osat, erityisesti "Return to Castle Wolfenstein", käsittelevät läheisesti natsi-Saksan ja okkultismin välistä yhteyttä toisen maailmansodan aikaan. Jälkimmäisen kantava teema on, että natsit olisivat etsineet paranormaaleista ilmiöistä asetta voittaakseen sodan.

title: Okkultismi

text: Okkultismissa yleisesti käytettyjä tunnuksia ovat kolmio, neliö ja ympyrä sekä näiden erilaiset muunnelmat ja niitä vastaavat luvut. Numero 7 on okkultismissa kuten monissa uskonnoissakin pyhä luku. Sen katsotaan muodostuvan kahdesta osasta, 4 + 3 = 7, jolloin luku neljä edustaa fyysisyyttä, maata ja elementtejä, ja kolme henkisyyttä ja jumalallisuutta. Myös pentagrammia, Daavidin tähteä, silmää ja hakaristiä käytetään paljon.

title: Okkultismi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Blavatsky, Helena Petrovna| title = Käytännöllinen okkultismi| location = Helsinki| publisher = Biokustannus: Blavatsky-looshi| year = 2001| version = Suomentanut Timo Nurminen. Korjattu painos Blavatsky-looshi ry:n vuonna 1973 julkaisemasta painoksesta| id = ISBN 952-5132-32-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ervast, Pekka| title = Nostradamus ja Cagliostro. Ranskalaista okkultismia| location = Helsinki| publisher = Ruusu-Ristin kirjallisuusseura| year = 2003| version = Pohjautuu Helsingissä 1924 ja 1927 pidettyihin esitelmäsarjoihin. Toimittanut Uuno Pore. 2. painos (1. painos 1961)| id = ISBN 952-9603-36-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Häkkinen, Perttu & Iitti, Vesa| title = Valonkantajat. Välähdyksiä suomalaisesta salatieteestä| location = Helsinki| publisher = Like| year = 2015| id = ISBN 978-952-01-1158-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kontou, Tatiana & Willburn, Sarah (toim.)| title = The Ashgate Research Companion to Nineteenth-Century Spiritualism and the Occult| location = Farnham| publisher = Ashgate| year = 2012| isbn = 978-0-7456-6912-8| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}

title: Charles Taze Russell

text: Viime aikoina on esitetty väitteitä, joiden mukaan Russell olisi ollut vapaamuurari. Sen kautta Russellilla oli kriitikoiden mielestä kytköksiä myös okkultismiin. Kriitikot ovat viitanneet siihen, että Russellin Raamatun tutkielmien myöhempien painosten kansilehdillä on kuva siivekkäästä auringosta, mikä on vapaamuurarisymboli. Vaikka Russell näyttääkin tunteneen vapaamuurariutta ja olleen kiinnostunut okkultismista, ei hänen ole voitu osoittaa olleen yhdenkään vapaamuurarilooshin jäsen. Hänen nimeään ei löydy yhdestäkään vapaamuurariluettelosta. Russell itse piti vapaamuurariutta teosofian tapaisena epäraamatullisena harhaoppina. Vapaamuurarirituaalit olivat hänestä pahuutta. Siivekkään auringon (joka on vanha ja laajalti käytetty egyptiläinen symboli) hän selitti perustuvan Malakian kirjan 4:2, joka puhuu auringon siivistä. Russellin mielestä tämä symboloi Kristuksen alkanutta hallituskautta.

title: Kauko Röyhkä

text: Jumalan lahja (1993) todistaa Röyhkän silloisesta kiinnostuksesta okkultismiin. Levyn ilmestymisen aikoihin Röyhkä kutsuttiin vierailulle Hyvät, pahat ja rumat -ohjelmaan. Okkultismia ja satanismia sivunneen keskutelun myötä alkoi tiedotusvälineissä myllytys, jossa Röyhkä esiteltiin saatananpalvojaksi.[26] Myöhemmin hän selvensi asiaa:

title: Lucifer Rising

text: "Kun lähdetään siitä, että elokuva on merkitykseltään harras, eikä palvo pimeitä voimia, niin miksi synkkyys tuntuu ympäröivän elokuvaa?", kysyy Guitar World -lehden toimittaja Christopher Knowles. Sen kanssa kosketuksissa olleille ihmisille tapahtui kaikkea ikävää: Bobby BeauSoleil joutui vankilaan murhasta, Marianne Faithfull sortui pian elokuvanteon jälkeen täyteen heroiiniaddiktioon, Donald Cammell kärsi masennuksesta ja päätyi itsemurhaan, Mick Jagger ja Altamont, Jimmy Pagen yhtyeen koettelemukset ja loppu (laulaja Robert Plantin poika menehtyi sairauteen ja rumpali kuoli). Page itse piti naurettavina väitteitä siitä, että Kenneth Angerillä olisi vahingollisia maagisia voimia, vaikka hän olisikin langettanut kirouksen BeauSoleil'n tai Pagen ylle. "Anger saa vahinkoa aikaan ainoastaan avaamalla suunsa", Page totesi asiasta kysyttäessä. Ehkä elokuvan epäonni oli vain siinä, että sen suuri innoittaja oli pahamaineisena pidetty Aleister Crowley, modernin okkultismin ehkä vaikutusvaltaisin hahmo. Crowleyyn perehtynyt kirjailija Gary Valentine Lachman ei pidä Crowleyn vaikutusvaltaista asemaa okkultismissa hyvänä asiana. Hänen näkemyksensä mukaan Crowley oli henkisesti kehittymätön, äärettömän itsekäs, eikä kyennyt ottamaan huomioon toisia ihmisiä tai tekojensa seurauksia. "Crowleyllä oli kyllä huomattava tahdonvoima, mutta on toinen asia saiko hän sillä aikaan mitään arvokasta tai kestävää. Suuren yleisön kannalta on valitettavaa, että magia ja okkultismi yhdistetään juuri Crowleyyn."

title: Okkultismi

text: 1700-luvulla okkultismi teki Euroopassa uutta tuloaan muun muassa ruusuristiläisyyden muodossa, ja 1800-luvulla se tuli suuren yleisön ulottuville etenkin Eliphas Lévin ja H. P. Blavatskyn teosten myötä. Tieteen kehittymisen myötä syntyi myös lukuisia okkulttiseen perinteeseen pohjautuvia käsityksiä, joista suuri osa on myöhemmin luokiteltu näennäistieteiksi.

title: Okkultismi

text: Okkultismina voidaan pitää sellaista henkistä oppia ja toimintaa, jonka sisältöä tai menetelmiä ei ole päästetty yleiseen tietoon. Sanalla esoteerisuus on samankaltainen merkitys, ja usein niitä käytetään synonyymeina. Okkultismilla voidaan viitata mihin tahansa salassa harjoitettuun maagiseen tai yliluonnolliseen taitoon, kun taas esoteerinen sisältää ajatuksen erityisestä pelastavasta tiedosta (gnosis) tai yksilön sisäisestä muutoksesta (valaistuminen).[2]

title: Grigori Rasputin

text: Aleksein syntymän aikoihin (sairaus paljastui pojan ensimmäisen elinvuoden aikana) keisarinna Aleksandran lähipiiriin kuului kaksi hyvin erikoista naista, hänen miehensä tsaari Nikolain serkkujen vaimot: suuriruhtinattaret Miliza ja Anastasia. Näistä kahdesta varsinkin Miliza oli tavattoman kiinnostunut mystiikasta ja okkultismista, jotka olivat muoti-ilmiöitä kaikkialla tuohon aikaan. Okkultismiin tutustunut Miliza sai tietoonsa huhuja Rasputinin oletetuista kyvyistä ja saattoi tämän niin ikään mystiikasta kiinnostuneen keisarinna Aleksandran tietoon, jonka Miliza tiesi myös etsivän epätoivoisesti apua sairaalle pojalleen. Lääketiede ei noihin aikoihin tuntenut mitään keinoa verenvuototaudin kaltaisesta sairaudesta kärsivän auttamiseksi.

title: Okkultismi

text: Okkulttisia oppeja niiden harjoittajat nimittävät usein myös hermeettisiksi tai esoteerisiksi tieteiksi. Okkultismiin liittyviä käsityksiä ja oppeja ovat muun muassa spiritualismi, okkulttinen symboliikka ja kabbala. Länsimainen okkultismi on saanut paljon vaikutteita teosofisesta liikkeestä, jonka vaikutuksesta siihen ovat vakiintuneet käsitykset ihmisen sisäisen olemuksen monikerroksisuudesta, karmasta, jälleensyntymisestä ja henkisestä kehityksestä. Okkultismissa käytetään hyväksi myös matematiikkaa ja geometriaa. Muun muassa alkuluvut, pii ja ympyrän neliöiminen ovat olleet okkultistien mielenkiinnon kohteina yhtä lailla kuin tieteenkin. Esoteerisuus korostaa pääsyä salaiseen pelastavaan tietoon eli gnosikseen. Se voi koostua yleisesti tunnetuista symbolisista järjestelmistä kuten astrologia, kabbala tai tarot. Niiden lisäksi on olemassa salaisia tai vihkiytymättömiltä varjeltuja tekniikoita, kuten sisäinen alkemia tai teurgia.

title: Okkultismi

text: Eläinradan merkkien lisäksi käytetään myös muita eläinsymboleita, kuten kotka, lohikäärme sekä käärme, joka yleensä on viisauden vertauskuva. Muinaisilta egyptiläisiltä nykyiseen okkultismiin on lainautunut ankh eli silmukkaristi ja kabbalisteilta tetragrammaton eli jumalan nelikirjaiminen nimi. Kaikilla symboleilla voi kuitenkin olla useita eri merkityksiä, jotka eivät helposti avaudu asiaan perehtymättömälle. Länsimaisten okkultistien mukaan symboleja voidaan tulkita seitsemän eri ”avaimen” avulla.

title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Kansallissosialistien ja okkultismin yhteyttä korostava kirjallisuus muodostaa oman lajityyppinsä. Lajityypin toistuva piirre on väite, jonka mukaan natsit toimivat jonkinlaisen okkultistisen voiman tai salaseuran ohjauksessa. Koska natseja ohjailleen salaisen tahon olemassaoloa ei ole pystytty todistamaan, Goodrick-Clarke ja saksalainen historioitsija Michael Rißmann ovat kuvailleet lajityyppiä näennäishistoriaksi. Okkultismin ja pakanuuden vaikutuksesta kansallissosialismiin on kuitenkin tehty myös akateemista tutkimusta, ja aihepiiri kuuluu kansallissosialismin uskonnollisesta puolesta käytyyn tieteelliseen keskusteluun.

title: Dragonologia

text: Dragonologia voi merkitä myös tieteenalaa, joka tutkii lohikäärmeitä. Nykypäivänä sillä tarkoitetaan pääasiassa niiden tutkimista esimerkiksi kulttuurihistoriassa ja mytologiassa tai okkultismissa. Dragonologian on katsottu olevan oikea tieteenala mahdollisesti keskiajalla tai joskus kauan sitten, mutta sen merkitys on kadonnut nykypäivään mennessä. Kiinassa lohikäärmeillä on vielä tänäkin päivänä suuri merkitys, ja dragonologia voi olla kiinassa edelleen harrastettua.

title: Kansallissosialismi ja okkultismi

text: Kansallissosialismin ja okkultismin väliset väitetyt yhteydet ovat olleet keskustelun kohteena erityisesti 1960-luvun alusta lähtien, tosin ensimmäiset aihetta käsittelevät kirjoitukset julkaistiin Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa jo 1940-luvun alussa. Useiden dokumenttielokuvien ohella aiheesta on julkaistu lukuisia kirjoja, joista tunnetuimpia ovat "Le Matin des Magiciens" (1960) ja Trevor Ravenscroftin "Pyhä keihäs" (1972). Tätä kirjallisuutta on tutkinut historioitsija Nicholas Goodrick-Clarke teoksissaan "The Modern Mythology of Nazi Occultism" ja "The Nazi Mysteries".

title: Okkultismi

text: Perinteisesti länsimaiseen okkultismiin on luettu kuuluvaksi neljä okkulttista tiedettä: astrologia, numerologia, alkemia ja magia. Itämaiseen okkultismiin kuuluvat muun muassa mystiikka, joogafilosofia, Yijing (Wade-Giles: I ching) ja fengshui. Heprealainen numerologia eli gematria sekä tarot kuuluvat myös okkulttisiin menetelmiin.


query: Kuinka monta ihmistä menehtyi Länsirintamalla?

title: Ensimmäinen maailmansota

text: Länsirintamalla Saksan ja Ranskan välillä sota oli pitkään asemasotaa; alun nopean etenemisen jälkeen sota muuttui näännytyssodaksi, jossa käytiin valtavia, tuloksettomia, suuret sotilastappiot aiheuttaneita taisteluja muun muassa Verdunissa ja Sommessa. Sodassa kaatui arviolta 8,5 miljoonaa sotilasta[2] ja se aiheutti valtavat taloudelliset tappiot. Saksa menestyi hyvin itärintamalla Venäjää vastaan, ja Venäjän huono sotamenestys osaltaan johti Venäjän keisarikunnan romahtamiseen ja neuvosto-Venäjän syntyyn. Sota päättyi keskusvaltojen häviöön ja aselepo solmittiin 11. marraskuuta 1918. Vuonna 1919 allekirjoitetussa Versailles’n rauhassa Saksa julistettiin yksin sotaan syylliseksi.

title: Jos

text: 17. tammikuuta 2010 alkoi jälleen uusia levottomuuksia, joiden seurauksena muutamassa päivässä sai surmansa lähes 500 ihmistä. Levottomuudet jatkuivat saman vuoden maaliskuussa, jolloin niissä menehtyi eri arvioiden mukaan 120–500 ihmistä.

title: Dietyleeniglykoli

text: Vuonna 2006 Panamassa menehtyi useita ihmistä ihmisiä munuaisten toimintavajaukseen, kun yskänlääkkeessä oli käytetty liuottimena dietyleeniglykolia propyleeniglykolin sijasta. DEG on glyserolia halvempi sakeutusaine. Kemikaali oli saapunut Kiinasta astioissa, joihin aine oli merkitty glyseroliksi. Kiinassa menehtyi potilaita heidän saatuaan dietyleeniglykolia sisältänyttä injektiovalmistetta.

title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text: Elokuvateatteri Imatran tulipalossa Tampereella 23. lokakuuta 1927 kuoli 21 ihmistä. Kangasalan lastenkodin tulipalossa 26. marraskuuta 1954 kuoli 9 alle 7-vuotiasta lasta Köyliön varavankilan puisen sellirakennuksen palossa 1. heinäkuuta 1959 kuoli 16 vankia. Lapinlahden kunnalliskodin mielisairasosaston palossa 22. huhtikuuta 1966 kuoli 31 ihmistä. Virtain vanhainkodin palossa 23. tammikuuta 1979 menehtyi 27 ihmistä. Maaningalla vanhainkodin tulipalossa 4. joulukuuta 1999 kuoli 5 vanhusta.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintamalla käytiin 1915–1917 monia valtavia, suuria miestappioita aiheuttaneita taisteluja, joissa kuoli satoja tuhansia sotilaita molemmin puolin. Suuri hyökkäys alkoi tykistön tulivalmistelulla, joka jauhoi vastustajan asemia maan tasalle. Tätä seurasi suuri jalkaväkihyökkäys, joka tyrehtyi puolustajan konekiväärituleen, piikkilankaan ja tykistökeskityksiin. Puolustaja onnistui ajamaan hyökkääjän pois, ja rintama siirtyi muutamia satoja metrejä tai muutaman kilometrin. Varsinkin taistelevista sotilaista suurten taisteluiden on täytynyt tuntua turhilta, mutta laajemminkin niitä pidettiin turhana miesten tapattamisena. Näitä taisteluja käytiin, koska haluttiin suorittaa lopullinen läpimurto. Kumpikaan sodan osapuoli ei kyennyt toteuttamaan sellaisia.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Hurrikaani Floyd

text: Pohjois-Carolinassa 35 ihmistä menehtyi, Pennsylvaniassa ja New Jerseyssä kuusi, Virginiassa kolme, Delawaressa ja New Yorkissa kaksi sekä Connecticutissa, Vermontissa ja Bahamalla yksi. Tar-, Neuse-, Roanoke- ja Pamlico-joet tulvivat yli äyräidensä, minkä vuoksi ihmiset jäivät ansaan talojensa katoille ja sadat tuhannet tuotantoeläimet hukkuivat. Käyttövesi pilaantui monilla alueilla veden tulvittua jätevedenpuhdistamoille.

title: Dhakan tulipalo 2010

text: Onnettomuus sai alkunsa viallisesta sähkömuuntajasta noin 22.30 paikallista aikaa. Onnettomuudessa menehtyi yli sata ihmistä ja arviolta saman verran loukkaantui. Uutistoimistojen mukaan onnettomuudessa menehtyi myös paljon häävieraita, sillä erään palon alle jääneen talon katolla vietettyjen häiden vieraat jäivät jumiin rakennukseen palon levitessä nopeasti.

title: Osinkotuotto

text: Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.

title: Luettelo kuuluisista onnettomuuksista

text: Halifaxin räjähdysonnettomuudessa 6. joulukuuta 1917 menehtyi 1635 ihmistä, ja suuri osa Halifaxin kaupunkia tuhoutui. Suomenlinnan Vallisaaren räjähdyksessä 9. heinäkuuta 1937 ammusvarikko paloi ja räjähti. 12 ihmistä kuoli. Tornion räjähdysonnettomuudessa tuhoutui 8 ammusvaunua 22. heinäkuuta 1945. Onnettomuudessa kuoli 16 sotilasta. Rauman räjähdysonnettomuudessa 5. marraskuuta 1947 räjähtäneestä kloorisäiliöstä vapautunut kloori aiheutti 19 ihmisen kuoleman. Typpi Oy:n tehtailla Oulussa 9. tammikuuta 1963 tapahtuneessa salpietarivaraston räjähdyksessä kuoli 10 ihmistä Puolustusvoimain Uudenkylän asevarikon räjähdysonnettomuus elokuussa 1965. Onnettomuudessa kuoli 4 ja loukkaantui 69 henkilöä. Aineelliset vahingot olivat suuret. Rikkihappo Oy:n Vihtavuoren dynamiittitehtaan sekoitusosastolla räjähti 11. marraskuuta 1966 1 000 kiloa dynamiittia. Onnettomuudessa menehtyi 4 ihmistä. Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksessä kuoli 40 ihmistä Lapuan keskustassa 13. huhtikuuta 1976.[6] Durham Woodsin kaasuräjähdyksessä maanalainen kaasuputki räjähti New Jerseyssä 23. maaliskuuta 1994 asutusalueen välittömässä läheisyydessä. Onnettomuudella oli yksi uhri. Enschedessä 13. toukokuuta 2000 ilotulitevaraston räjähdys Euroviisujen loppukilpailun äänestyksen aikana aiheutti suurta aineellista tuhoa kaupungissa. 22 ihmistä kuoli ja 947 loukkaantui. Räjähdys aiheutti niin suuren haitan puhelinäänestykselle, että Alankomaat turvautui tuomaristoon. Espoon Friisilän räjähdysonnettomuudessa 24. huhtikuuta 2006 räjähti noin 30 kiloa dynamiittia. Turmassa loukkaantui 10 henkilöä. Mikkelin panttivankidraaman traaginen päätös loppui räjähdykseen Mikkelin torin laidalla 9. elokuuta vuonna 1986.

title: Kantokyky

text: Kantokyky on sellainen määrä tietyn eliölajin yksilöitä, jonka jokin ympäristö pystyy elättämään. Yleensä kantokyky saavutetaan jossain vaiheessa, koska lajeilla on luonnostaan taipumus lisääntyä. Jos esimerkiksi jossain lammikossa on ravintoa 100 kalalle, lammikon kantokyky on 100 kalapopulaatiolle. Tällä hetkellä ei olla varmoja siitä, kuinka monta ihmistä maapallo pystyy elättämään mutta on väitetty, että ihmispopulaatio maapallolla olisi jo ylittänyt maapallon kantokyvyn rajan.

title: Tōyamaru

text: Tōyamaru () oli japanilainen matkustajalautta, joka upposi taifuunin osuttua laivaan Tsugarunsalmessa Hokkaidōn ja Honshūn saarten välillä 26. syyskuuta 1954. Japanin tiede- ja teknologiaviraston raportin mukaan 1 172 ihmistä menehtyi turmassa. Vain 150 ihmistä pelastui. Neljä muuta lauttaa upposi saman taifuunin johdosta. Onnettomuuksissa menehtyi yhteensä 1 430 matkustajaa.

title: Floridan koulusurma

text: Ammuskelussa kuoli 17 ihmistä; 14 oppilasta ja 3 opettajaa. Kaksitoista uhreista menehtyi koulun sisällä, kolme rakennuksen ulkopuolella ja kaksi sairaalassa. Lisäksi 17 ihmistä haavoittui, joista viisi vakavasti.

title: Ihmisoikeudet Ranskassa

text: Toukokuun 2017 lopussa Wall Street Journal kertoi ranskalaisiin viranomaislähteisiin ja irakilaisiin sotilaslähteisiin vedoten, että Ranska etsii ja murhauttaa kansalaisiaan Irakissa ilman oikeudenkäyntiä. Ranskan erikoisjoukot ovat alkuvuonna 2017 värvänneet irakilaisia sotilaita murhaamaan Isis-järjestön johtoon kuuluvia ranskalaisia, jotta he eivät palaisi takaisin Ranskaan ja murhaisi mahdollisesti ihmisiä. Ranska on toimittanut irakilaisille uhreistaan tiedustelutietoja, kuten heidän valokuviaan, alibejaan ja sijaintitietojaan. Lähteet eivät vahvista, kuinka monta ihmistä Ranska on palkkamurhannut, mutta noin 30 henkilön on kerrottu olevan erityisen tärkeitä kohteita.

title: Galunggung

text: Mount Galunggung () on aktiivinen kerrostulivuori Länsi-Jaavalla, Indonesiassa. Galunggung on purkautunut muutaman kerran. Vuoden 1822 purkauksen voimakkuus oli vulkaanisella räjähdysasteikolla viisi. Yli 4 000 ihmistä menehtyi. Pyroklastinen tuhkapilvi ulottui noin 10 kilometrin päähän. Vuoden 1982 purkauksessa kuoli 68 ihmistä, purkauksen voimakkuus oli neljä.

title: Hurrikaani Ike

text: Eniten uhreja oli Haitissa, missä arvioitiin kuolleen 74 ihmistä. Yhdysvalloissa tuhot olivat suurimmat Texasissa, Louisianassa ja Arkansas'ssa, missä kuoli 20 ihmistä ja lisäksi 64 menetti henkensä epäsuorasti hurrikaanin vuoksi. Ainakin 28 ihmistä menehtyi hurrikaanin suoriin ja epäsuoriin vaikutuksiin myös Ohio Valleyssa myrskyn jo laantuessa.

title: Pyramidihuijaus

text: Alimmilla tasoilla olevia pelaajia ei auta vaikka kaikki maailman ihmiset liittyisivät mukaan järjestelmään. Pyramidin pohjalla on aina valtaosa pelaajista riippumatta siitä, kuinka monta ihmistä pyramidissa on. Tästä syystä valtaosa pelaajista häviää rahansa järjestelmään. Kuvan 8-pallo-malli sisältää 15 osallistujaa.

title: Kuningas Fahdin pengertie

text: Pengertien rakennus maksoi noin 800 miljoonaa dollaria (kolme miljardia Saudi-Arabian rialia). Se oli aikansa suurimpia rakennustyömaita jonka hollantilainen rakennusyhtiö Ballast Nedam oli rakentanut. On epäselvää kuinka monta ihmistä työmaalla työskenteli. Pengertien nelikaistainen moottoritie on noin 25 km ja 23 metriä leveä.

title: Air Floridan lento 90

text: Koneessa olleista 79 ihmisestä 74 menehtyi ja viisi eloonjäänyttä loukkaantuivat vakavasti. Lisäksi neljä ihmistä menehtyi sillalla ja neljä muuta loukkaantui.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Kun taistelevat osapuolet vakiinnuttivat asemiaan, kaivettiin sodan kestäessä alueelle monia juoksuhautaketjuja. Konekivääri oli länsirintaman joukkotuhoase, mutta muutamissa taisteluissa saksalaiset käyttivät muun muassa kemiallisia aseita. Koska länsirintama pysyi pitkään melko vakaana, sanottiin ”länsirintamalta ei mitään uutta”.

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintama oli ensimmäisessä maailmansodassa Saksan ja Ranskan välinen rintamalinja, joka vakiintui suunnilleen marraskuussa 1914. Ranskan puolella taisteli monien muiden maiden joukkoja, muun muassa brittejä, belgialaisia ja lopulta myös yhdysvaltalaisia.

title: Ympäristöhistoria

text: Ympäristöhistoria on tutkimusta ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta aikojen saatossa. Perinteisestä historiankirjoituksesta poiketen ympäristöhistoria painottaa luonnon olosuhteiden aktiivista roolia ihmisen historiassa. Ympäristöhistorioitsijat tutkivat paitsi kuinka ihmiset ovat muokanneet ympäristöä, myös kuinka ympäristö on muokannut ihmistä. Ympäristöhistoria käsittelee myös ihmisten ajatuksia luonnosta, ja kuinka nämä ajatukset ovat ilmenneet kulttuurissa, uskonnossa, kirjallisuudessa ja taiteessa.

title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?

title: Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)

text: Länsirintamalla käytiin monia suuria taisteluja, joista tunnetuimmat ovat Ypresin, Sommen ja Verdunin taistelut. Ne olivat strategisesti turhia ja tuloksettomia. Länsirintaman jatkuvat miestappiot ja umpikujaan ajautunut sota loivat aikaa myöten sotijamaihin sotaväsymystä ja kapinointihalua.

title: MV Doña Paz

text: MV Doña Paz oli filippiiniläinen matkustaja-alus, joka upposi 20. joulukuuta 1987 törmättyään MT "Vectorin" kanssa. Onnettomuudessa menehtyi yhteensä 4 386 ihmistä, mikä on pahin rauhanajan meriturma. Pahin sota-ajan meriturma oli "Wilhelm Gustloffin" uppoaminen tammikuussa 1945, jolloin noin 10 000 ihmistä hukkui.

title: Kilpajuoksu Atlantille

text:
Kilpajuoksu Atlantille (kilpajuoksu merelle) oli ensimmäisessä maailmansodassa vaihe, jossa rakennettiin pohjoista länsirintamaa monissa taisteluissa. Tällöin syntyi lähes jatkuva rintamalinja Sveitsin rajoilta Belgian rannikolle Nieuwpoortiin Yserjoen suun lähistölle. Kumpikaan puoli ei menestynyt merkittävästi Picardyn, Artoisin ja Flanderin taisteluissa. Tilanne muistutti japanilaisen go-pelin rintaman luomista. Kilpajuoksu alkoi Aisnen ensimmäisen taistelun jälkeen ja päättyi Yserin taisteluun 16.–31. lokakuuta 1914.
Kilpajuoksuun liittyivät La Basséen taistelu ja Ypresin ensimmäinen taistelu. Antwerpenin piiritys päättyi 10. lokakuuta kaukana länsirintaman takana.

title: Shandiat

text: Aisan mantra on uskomattoman voimakas hänen ikäänsä katsottuna. Kaukaa Shandian kylästä hän pystyi kuulemaan kahden "äänen" vaimentuneen, jotka olivat Satori ja Gan Fall. Lisäksi hän pystyi kertomaan kuinka monta ihmistä Enerin lentävässä arkissa oli maalta käsin.

title: Harold Shipman

text: Shipman löydettiin sellistään kuolleena 58-vuotissyntymäpäivänsä aattona 13. tammikuuta 2004. Hänen todettiin tehneen itsemurhan hirttäytymällä. Koskaan ei ole täysin selvinnyt, milloin Shipman alkoi murhata potilaitaan ja kuinka monta uhria hänellä oli. Heinäkuussa 2002 laaditun raportin mukaan hän tappoi vuosina 1975–1998 vähintään 215 potilasta Todmordenissa ja Hydessä. 27. tammikuuta 2005 laaditussa kuudennessa ja viimeisessä raportissa päädyttiin tulokseen, että uhrien lukumäärä olisi ollut noin 250. Kaikkiaan 459 ihmistä kuoli ollessaan Shipmanin potilaina, mutta ei ole voitu selvittää, kuinka moni näistä murhattiin. Shipman oli yleensä ainoa lääkäri, joka laati potilastaan kuolinselvityksen.

title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Kaprunin funikulaaripalo tapahtui Kitzsteinhornin vuorella Kaprunissa Itävallassa 11. marraskuuta 2000. Onnettomuudessa menehtyi 155 ihmistä, ja siitä selvisi hengissä vain 12 ihmistä. Kaikki hengissä selviytyneet olivat Saksan tai Itävallan kansalaisia. Oikeudessa todettiin, että palo oli saanut alkunsa lämmityslaitteesta.

title: Hongkongilainen influenssa

text: Hongkongilainen influenssa oli vuonna 1968–69 levinnyt influenssa A, tyyppiä H3N2. Influenssaviruksen aiheuttamaan sairauteen menehtyi maailmanlaajuisesti noin 700 000 – 1 000 000 ihmistä, jonka perusteella voi laskea, että virus oli 2–4 kertaa kausi-influenssaa tappavampi. Tautiin sairastui maailmanlaajuisesti noin miljardi ihmistä.

title: Drop Mania

text: "Drop Mania" muistuttaa "Tetristä": ruudun yläreunasta putoaa värikkäitä paloja, jotka kerääntyvät ruudun alareunaan. "Drop Maniassa" tarkoituksena on järjestää palikoita samanväristen palojen ryhmiin ja osua niihin samanvärisellä ”räjähdyspalikalla”, joka tuhoaa ryhmän, jolloin pelaaja saa pisteitä. Pisteiden saanti riippuu siitä, kuinka iso ryhmä on, kuinka monta ryhmää räjähtää kerralla ("combo") ja kuinka monta ryhmää räjähtää peräkkäin ("chain").


query: Miksi Kaarina Maununtytär oli Ruotsin kuningatar vain 87 vuorokautta?

title: Kaarina Maununtytär

text: Seuraavana vuonna 15. lokakuuta 1566, ollessaan vasta 15-vuotias, Kaarina synnytti ensimmäisen lapsensa Svartsjön linnassa. Tytär sai nimekseen Sigrid Vaasa. Kaksi vuotta myöhemmin, vain vähän sen jälkeen kun Eerik ilmoitti julkisesti hänen ja Kaarinan avioliitosta, syntyi heidän ensimmäinen poikansa ja täten kruununperijä 28. tammikuuta 1568. Pojan nimeksi annettiin tämän isoisän mukaan Kustaa Eerikinpoika Vaasa. Eerik ja Kaarina avioituivat ensin salaa ja vasta 4. heinäkuuta 1568 virallisesti. Kuninkaan veljet eivät olleet häissä läsnä, mutta Kaarina Maununtyttären enot olivat. Häissä Eerik kantoi itse poikansa kirkkoon ja sekä Kustaa että Sigrid olivat morsiuskatoksen alla arkkipiispa Laurentius Petrin suorittaessa vihkimisen. Vihkimistä seuraavana päivänä Kaarina kruunattiin Ruotsin kuningattareksi. Aatelittoman Kaarina Maununtyttären nostaminen Ruotsin kuningattareksi oli yksi syy, miksi Ruotsin aatelisto syrjäytti Eerik XIV:n valtaistuimelta vain pari kuukautta myöhemmin syyskuussa 1568.[2]

title: Kaarina Maununtytär

text: Grispholmissa Kaarina synnytti 1. marraskuuta 1572 perheeseen vielä yhden pojan, Arnoldin, joka tosin kuoli ilmeisesti melko pian syntymänsä jälkeen. Pelkästään ajatus siitä että Eerik ja Kaarina pystyivät vielä saamaan lisää lapsia sai Juhanan todennäköisesti suunnittelemaan perheen erottamista toisistaan. Lisäksi Juhana oli kuullut huhun, jonka mukaan Ruotsin rahvas halusi Eerikin takaisin valtaistuimelle. Juhanan 7. tammikuuta 1572 kirjoittamassa kirjeessä Kaarle-herttualle sanotaankin, että "mitään rauhallista hallitusta tähän valtakuntaan ei voi saada niin kauan kuin hän (ts. Eerik) elää, vaan hän aiheuttaa päivittäin enemmän ja enemmän pahaa". Grispholmissa perhe sai vielä olla koossa, mutta vartiointi oli selvästi ankarampaa kuin Turussa tai Kastelhomassa. Eerik ei koskaan saanut olla yksin, ja jokaisella aterialla hänellä tuli olla seuranaan kolme vartijaa ja kolme lakeijaa.

title: Olga Salo

text: Salolla oli runsaat kaksisataa roolitehtävää, muun muassa Kirsti Fleming ("Elinan surma"), Kaarina Maununtytär ("Kaarina Maununtytär"), Sigrid Stålarm ("Daniel Hjort") sekä Goneril ja Regan ("Kuningas Lear"). Henrik Ibsenin "Nukkekodissa" hän tulkitsi Noran roolin.

title: Kaarina Maununtytär

text: Tammikuussa 1569 Ruotsin valtiopäivät kokoontuivat Tukholmaan ja Eerik noudettiin vankilasta ja asetettiin säätyjen eteen tuomittavaksi. Tukholman linnan kappelissa Eerik jälkeläisineen tuomittiin menettämään kaikki oikeudet Ruotsin valtaistuimeen. Näin Ruotsin valtiopäivät siirsivät perimysoikeuden Juhana-herttualle, josta tuli Ruotsin kuningas Juhana III. Juhana lähetti vallankumouksen jälkeen Euroopan ruhtinashuoneille saksaksi ja latinaksi kirjoitetun kirjeen, joissa hän kuvaili Eerikiä julmaksi tyranniksi. Näin Juhana perusteli vallananastustaan myös ulkomaisille kuningashuoneille ja pyrki varmistamaan etteivät Eerik ja Kaarina saaneet apua ulkomailta.[3]

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarinan ja Eerikin ensimmäisestä kohtaamisesta on olemassa useita eri kertomuksia. Suosituimman Johannes Messeniuksen kronikan mukaan, Eerik kohtasi Kaarinan Tukholman torilla pähkinöitä myymässä. Eerik hurmaantui kauniiseen neljätoistavuotiaaseen Kaarinaan ja kutsui tämän prinsessa Elisabethin seurueeseen. Vakavat historiankirjoitukset kuitenkin kumoavat tämän väitteen. Todennäköisempänä pidetään sitä, että Kaarina olisi tavannut Eerikin Gert Cantorin luona, joka piti vaimoineen krouvia linnan lähellä ja työskenteli samanaikaisesti myös muusikkona hovissa. Nykytutkimuksen mukaan Eerikin ja Kaarinan oletetaan joka tapauksessa tavanneen tammikuussa 1565, vähän sen jälkeen kun Kaarina oli täyttänyt 14 vuotta. Jo pian tämän jälkeen Kaarinasta on mainintoja linnassa kuninkaan rakastajattarena. Virallisesti Kaarina esiintyi hovissa Eerikin nuorimman sisarpuolen, prinsessa Elisabet Vaasan hovineitona. Elisabet oli Kaarinaa vain vuoden vanhempi.[2]

title: Kangasala

text: Kangasalla on ollut suuria kartanoita. Kuuluisimpia ovat "Liuksialan kartano", jossa on asunut kuningatar Kaarina Maununtytär 1500-luvun lopulla ja "Wääksyn kartano", jossa on asunut Kaarina Hannuntytär. Muita mainittavia kartanoita ovat "Lihasulan kartano", "Sorolan kartano" ja "Tavelan kartano".

title: Kaarina Maununtytär

text: Ajanjakso Turun linnassa erossa Eerikistä oli Kaarinalle kova koettelemus. Erityisesti tämä käy ilmi vuoden 1575 kevään tapahtumista. Koko vuoden 1574 Ruotsin sisäpoliittinen tilanne oli ollut sekava, kun Juhanan ja Kaarle-herttuan välit huonontuivat. Kaarle-herttua jopa johti ajoittain oppositiota, jonka Juhana pelkäsi kapinoivan ja palauttavan Eerikin takaisin valtaistuimelle. Juhana ymmärsi samalla Eerikin ja Kaarinan pojan Kustaan saavuttavan vähitellen myös sen iän, jolloin hänestä saattaisi tulla pelinappula valtion sisäisissä valtataisteluissa. Vaaraa kuvailtiin Tukholmaan kokoontuneille valtaneuvoksille, jotka antoivat asiaan liittyen mietinnön 8. maaliskuuta 1575. Mietinnössä todetaan, että Eerikin ja Kaarinan pojan Kustaan ei pitäisi enää saada "olla Kaarina Maununtyttären luona Turussa, vaan hänet on otettava tältä ja pidettävä hyvässä ja tiukassa tallessa jollain toisella paikkakunnalla, minkä korkea Kuninkaallinen Majesteetti hyväksi näkee". Muutamaa viikkoa aiemmin Kustaa oli täyttänyt Turun linnassa seitsemän vuotta. Juhana kiirehti panemaan päätöksen toimeen ja pieni prinssi noudettiin pois Turusta. Kaarinalle pojan menetys on todennäköisesti ollut erittäin kova isku. Poika vietiin ensin Tukholmaan, josta hänet siirrettiin kauas Juhanan sukulaisten luokse Puolaan. Kaarina Maununtytär näki hänet tämän jälkeen enää kerran vuonna 1596, jolloin he tapasivat Tallinnassa. Kustaa oli tuolloin 28-vuotias, unohtanut aiemman äidinkielensä ja hänen oli yhä kiellettyä astua Ruotsin valtakunnan maaperälle.[11]

title: Kaarina Maununtytär

text: Sikäli kun tiedetään Kaarina teki vain kaksi pidempää matkaa 35 Liuksialan vuotensa aikana. Lokakuussa 1582 hän matkusti vierailemaan Tukholman hovissa. Tukholman vierailulla hänellä oli mukanaan 16-vuotias tytär Sigrid, joka oli Kaarinan ainoa jäljelle jäänyt perheenjäsen. Äidin ja tyttären ottivat Tukholmassa vastaan Juhana III ja Katariina Jagellonica ja eräässä sen aikaisessa kirjeessä kerrotaan Kaarinan saaneen Katariinan ansiosta takaisin ne korut ja muut henkilökohtaiset esineet, jotka hän oli menettänyt vangitsemisen yhteydessä 14 vuotta aiemmin. Vierailu on siis sujunut sovinnollisessa hengessä. Tästä on osoituksena myös Juhanan kirja, jossa hän vahvistaa Kaarinan elinaikaisen omistusoikeuden Liuksialan kartanoon ja 15 talon lisäämisen sen tiluksiin. Ruotsin vierailun yhteydessä Kaarina Maununtytär myös vieraili yhdessä Katariina Jagellonican kanssa Svartsjön linnassa Kustaa Vaasan leskikuningattaren Katariina Stenbockin luona. Tiedossa ei ole miten Kaarina suhtautui vierailuihin Ruotsissa, olihan hän itse alun perin lähtöisin talonpoikaissäädystä, Katariina Stenbock oli pitänyt hänen lapsensa erossa hänestä ajoittain vankeuden aikana ja hän oli varmasti kuullut huhut, joiden mukaan Eerik myrkytettiin Juhanan toimeksiannosta.

title: Kaarina Maununtytär

text: Kevättalvella 1577 Kaarina Maununtyttären saavutti sanoma Ruotsista, jossa kerrotiin hänen puolisonsa Eerikin kuolleen Örbyhusissa 26. helmikuuta. Tämän jälkeen Kaarinalla ei enää ollut tarvetta olla vangittuna. Yhdeksän vankeusvuoden jälkeen Kaarina Maununtyttärelle ja hänen tyttärelleen, lähes koko elämänsä vankiloissa viettäneelle 10-vuotiaalle Sigridille koitti elämä vapaudessa. Kaarinalla ei ollut lainkaan omia varoja, vaan hän oli yhä täysin riippuvainen vangitsijastaan eli omasta langostaan Juhanasta. Tyypillistä kaikille Kustaa Vaasan pojille oli kuitenkin se, että huolimatta keskinäisistä erimielisyyksistään he aina kunnioittivat toistensa vaimoja ja hylättyjä jalkavaimoja.

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarina Maununtytär oli Suomessa suosittu ja nautti köyhälistön laajaa arvostusta, mikä näkyi muun muassa siinä, että nuijamiehet jättivät hänen kartanonsa rauhaan nuijasodan aikana 1596–1597.[13] Turun maakuntamuseon julkaisussa "Turun latinankieliset piirtokirjoitukset, tekijänä Hannu Laaksonen" on seuraava suomennos Kaarina Maununtyttären epitafin alun perin latinaksi laaditusta tekstistä (itse marmorista tehty epitafi on tuomiokirkossa):

title: Kaarina Maununtytär

text: Kesäkuussa 1573 Kaarinan ja Eerikin elämässä seurasi uusi vaihe. Kaarle-herttuan pyynnöstä vangit siirrettiin Västeråsin linnaan siksi aikaa kunnes heidän huoneensa Gripsholmissa olisi korjattu. Tämä oli todennäköisesti vain muodollinen seikka, todellisen syyn ollessa se, että veljesten Juhanan ja Kaarlenkin välit olivat rikkoontumassa yhä enemmän ja Juhana pelkäsi Kaarlen liittoutuvan Eerikin kanssa. 13. kesäkuuta perhe matkusti tiukasti vartioituna Grispholmista ja jo seuraavana päivänä seurue saapui perille Västeråsiin. Vajaat kaksi viikkoa Västeråsiin saapumisen jälkeen 26. kesäkuuta Eerik on kirjoittanut muistikirjaansa lyhyesti "Vaimoni väkivalloin erotettu minusta". Tämän päivän jälkeen Kaarina ja Eerik olivat lopullisesti erotettuina toisistaan ja Eerik eli loppuelämänsä eristyksessä ja yksin. Juhana erotti Kaarinan ja Eerikin toisistaan todennäköisesti ennen kaikkea estääkseen heitä saamasta lisää perillisiä, jotka saattoivat vaatia itselleen Ruotsin kruunua.

title: Mika Waltari

text: Sotavuosina Waltari kirjoitti kaksi tendenssiromaania: talvisotaa kuvaavan Antero ei enää palaa (1940) ja välirauhan aikaan sijoittuvan Rakkaus vainoaikaan (1943). Lisäksi hän kirjoitti Ruotsin historiasta kertovan romaanin Kaarina Maununtytär ja 1800-luvun Suomeen sijoittuvan Tanssi yli hautojen.[2]

title: Kaarina Maununtytär

text: Linnan tapahtumien perusteellinen kirjanpito antaa siis olettaa, että Eerik ja Kaarina viettivät Turun linnassa mukavaa mutta melko tapahtumatonta elämää. Asiakirjoissa on eräs yksityiskohta, joka on kiinnostanut tutkijoita jo pitkään. Eerik seurueineen siirrettiin Kastelholmaan 5. elokuuta 1571, koska Juhana III pelkäsi venäläisen retkikunnan vapauttavan Eerikin Turun linnasta. Jo kaksi viikkoa aiemmin perheen lukumäärä oli kuitenkin yhtäkkiä laskenut linnan luetteloista kahdeksasta viiteen. Tutkijat ovatkin olettaneet yhden mahdollisuuden olevan, että Kaarina Maununtytär sekä vanhemmat lapset Sigrid ja Kustaa erotettiin tässä vaiheessa Eerikistä. Perimätiedon mukaan Eerik olisi tällöin ollut sijoitettuna yksinään esilinnan kuusikulmaiseen torniin jossa hänet oli helpompi pitää tallessa mikäli venäläisten hyökkäys toteutuisi, samanaikaisesti kun Kaarina ja lapset olisivat olleet sijoitettuna Tuupikkalan torppaan Aurajoen vastarannalla Korppoolaismäessä. Seikkaa ei ole voitu täysin todistaa, mutta Turun linnan kuusikulmaisessa tornissa esilinnassa on sisustettuna huone, jota pidetään Eerikin vankisellinä. Lisäksi Korppoolaismäessä sijaitsee Kaarinan mukaan nimetty Maununtyttärenkatu ja Kaarina Maununtyttären puisto.

title: Liuksialan kartano

text: Liuksialasta, joka oli Kangasalan vanha kirkonkylä, muodostettiin vuonna 1566 kuninkaankartano. Ruotsin entinen kuningatar Kaarina Maununtytär asui kartanossa miehensä Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n kuoltua vuodesta 1577 lähtien. Hänen jälkeensä sen omistivat muun muassa hänen tyttärensä Sigrid Vaasa sekä tämän jälkeläiset Åke Tott ja Klaus Tott. Sitten Liuksialan kartano siirtyi Creutzeille. Vuodesta 1821 se on ollut Meurman-suvun omistuksessa. Kartanon osti tuolloin tykistökapteeni Karl Otto Meurman, tunnetun suomalaisuusmies Agathon Meurmanin isä. Osa suvusta suomensi nimensäkin Liuksialaksi. Kartano siirtyi aikanaan Agathon Meurmanin nuorimmalle pojalle, kunnallisneuvos Jalmari Meurmanille.

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarina Maununtyttären sargofagin lisäksi hänen kappeliinsa sijoitettiin länsiseinälle myös hiekkakivestä veistetty rintakuva. Kuva lienee peräisin suuremmasta veistetystä hautamuistomerkistä, joka luultavasti tehtiin Kaarina Maununtyttären hautaanpanon jälkeen, mutta joka oletettavasti vahingoittui jossakin tuomiokirkkoa 1600- tai 1700-luvuilla koetelleista tulipaloista. Nykyisin korkokuva on ainoa kuva, joka varmuudella esittää Kaarina Maununtytärtä. Ruotsin linnoissa olevat muotokuvat ovat osoittautuneet muita henkilöitä esittäviksi. Vuonna 1871 kappeliin sijoitettiin lopuksi taiteilija Wladimir Swertschkoffin tekemät lasimaalaukset. Keskimmäisessä kuvassa Kaarina Maununtytär luopuu kruunustaan. Hänen sivuillaan on kaksi paashia, joista toinen ottaa hänen kruununsa vastaan. Oikealla kädellään Kaarina sulkee syliinsä toisen, jolla on kädessään Suomen vaakuna.[18]

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarina Maununtytär (ruots. Karin Månsdotter) (6. marraskuuta 1550 Tukholma – 13. syyskuuta 1612 Liuksialan kartano) oli Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puoliso ja Ruotsin kuningatar 87 vuorokautta vuonna 1568. Kaarina Maununtyttären nousu talonpoikaissäädystä Ruotsin kuningattareksi oli yksi niistä seikoista, jotka johtivat Eerik XIV:n syrjäyttämiseen valtaistuimelta syksyllä 1568. Kruununsa menettänyt nuori kuningatar lähetettiin Turun linnaan Suomeen vangittuna yhdessä miehensä ja pienten lastensa Sigridin ja Kustaan kanssa vuonna 1570. Myöhemmin heidät siirrettiin uudelleen Ruotsiin, jossa pariskunta lopulta erotettiin väkivaltaisesti toisistaan ja Kaarina siirrettiin lapsineen ilman Eerikiä takaisin Turun linnaan. Kaarinan ja Eerikin seitsemänvuotias poika Kustaa vietiin vielä vuonna 1575 Kaarinalta. Kaarina lapsineen vapautettiin vankeudesta Eerikin kuoltua Ruotsin Örbyhusissa vuonna 1577.

title: Kaarina Maununtytär

text: Valtaistuimen, miehensä ja poikansa menettänyt Kaarina sai langoltaan Ruotsin kuningas Juhana III:lta vapautumisensa jälkeen omistukseensa Liuksialan kartanon Kangasalan pitäjästä. Siellä hän vietti loppuelämänsä. Talonpoikaissyntyperää ollut kuningatar on kiehtonut ruotsalaisia ja suomalaisia hieman eri tavoin. Ruotsissa Kaarina Maununtytär on ollut kiinnostava syntyperänsä sekä statuksensa, ensin kuninkaan rakastajattarena ja sitten kruunattuna kuningattarena, että hänen merkityksensä Eerik XIV:n elämässä vuoksi. Yleisimmän käsityksen mukaan Kaarina Maununtytär rauhoitti Eerikiä, joka oli tasapainoton ja kärsi mielenterveysongelmista. Suomalaiset ovat arvostaneet ja rakastaneet Kaarinaa "omana" kuningattarenaan, koska hän eli vuosikymmenet Suomessa Kangasalan Liuksialan kartanossa ja hänet lopulta haudattiin Suomeen.

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarina Maununtytär kuoli 13. syyskuuta 1612 kotonaan Liuksialan kartanossa, ja hänet haudattiin 21. maaliskuuta 1613 Turun tuomiokirkkoon Tott-suvun kuoriin. Hautajaisissa luettiin Johannes Petri Parginsulanus -nimisen henkilön laatima Epicedion eli sururuno ja Grafscrift eli hautakirjoitus. Eerik XIV:n ja Kaarina Maununtyttären haudat ovat eri maissa, satojen kilometrien päässä toisistaan, koska Eerik XIV haudattiin 1500-luvulla vaatimattomasti Västeråsin tuomiokirkon lattian alle, mutta Kustaa III teetti hänelle komean sarkofagin ja siirrätti sen päälle Juhana III:n haudan arvonmerkit. Kaarina Maununtyttären hautaa ryhtyivät kohentamaan komitea ja vapaaehtoinen keräys 1860-luvulla. Hänetkin nostettiin kirkon lattian alta Tottien hautaholvista, josta arkku oli vielä tunnistettavissa. Kaarina Maununtyttären maalliset jäännökset nostettiin 27. elokuuta 1867 arkustaan, tutkittiin ja sijoitettiin omaan kappeliinsa arkkitehti Theodor Deckerin piirtämään marmorisarkofagiin.

title: Kaarina Maununtytär (romaani)

text: Kaarina Maununtytär on Mika Waltarin kirjoittaman historiallinen romaani vuodelta 1942. Kirjan on julkaissut WSOY. Se kertoo Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n puolisosta Kaarina Maununtyttärestä.

title: Kaarina Maununtytär

text: Turun linnan tilit eivät siis kerro paljoakaan Kaarinan elämästä Turun linnassa eivätkä ne kerro sanallakaan Kustaan erottamisesta äidistään ja sisarestaan Sigridistä. On kuitenkin olemassa lyhyt lause linnan tilikirjoissa, joka antaa kuvan vangitun kuningattaren ja prinsessan tunteista Turun linnassa. Tarkastettaessa Turun linnan tilejä 1577 Tukholman tilikamarissa kiinnitettiin huomiota linnan epätavallisen suureen kynttilöiden kulutukseen. Turun linnan voudilta pyydettiin asiaan selitystä. Vouti vastasi kyselyyn sanomalla, että "niin kauan kuin Kaarina Maununtytär oli linnassa, ei kynttilöitä koskaan yöllä sammutettu".

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarina Maununtyttären lapsuudesta ja syntyperästä tiedetään hyvin vähän. Hänen vanhempansa olivat syntyisin Uplannista. Isä Måns (Maunu) oli jalkaväen sotilas eli nihti Ruotsin armeijassa. Äiti Ingrid oli syntyisin talonpoikaissäädystä, ja hänen kerrotaan kuolleen Kaarinan ollessa pieni. Perhe muutti jo varhain Tukholmaan, missä Kaarina syntyi 6. marraskuuta 1550. Kaarina oli näin siis tulevaa miestään Eerik XIV:ttä seitsemäntoista vuotta nuorempi.[1]

title: Luettelo tunnetuista turkulaisista

text: Kaarina Hannuntytär, Juhana III rakastajar Katariina Jagellonica, Suomen herttuatar ja Ruotsin kuningatar Juhana III, Suomen herttua ja Ruotsin kuningas Kaarina Maununtytär, Ruotsin kuningatar

title: Georg von Rosen

text: Von Rosenin keskeisimmät teokset ovat Ruotsin historiaan liittyviä historiamaalauksia. Hänen on sanottu mullistaneen historiamaalauksen Ruotsissa historialliseen tarkkuuteen pyrkineillä töillään. Hän valitsi aiheensa usein unioniajalta tai Vaasa-ajalta. Von Rosenin tunnettuja historiamaalauksia ovat muun muassa "Kansanjoukko kuljettaa Engelbrektin ruumiin Mellösan kirkolle" (1861), "Sten Sture vanhemman saapuminen Tukholmaan Brunkebergin taistelun jälkeen" (1864), "Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär" (1871), "Kaarina Maununtytär Eerik XIV:n luona vankilassa" (1881), "Tuhlaajapoika" (1885), "Kuningatar Dagmarin kuolleistaherääminen" (1899) sekä pitkän työn tuloksena syntynyt "Sfinxi" (1887–1907).

title: Kaarina Maununtytär

text: Turussa Eerik ja Kaarina saivat solmia uudelleen tuttavuuden vanhan ystävänsä Bengt Olofinpojan kanssa, joka oli ensimmäinen lääkäriksi opiskellut ruotsalainen. Bengt oli ollut aiemmin Eerikin henkilääkäri, läheinen ystävä ja sihteeri. Bengt oli hyvissä väleissä myös Juhana III:n ja kuningatar Katariina Jagellonican kanssa, minkä vuoksi hän oli yrittänyt Eerikin vangitsemisen jälkeen puhua heille entisen kuninkaan lempeän kohtelun puolesta. Juhana III oli kuitenkin tämän vuoksi vanginnut myös Bengtin ja hänet oli lähetetty Turun linnaan jo syksyllä 1568. Eerikin ja Kaarinan tullessa linnaan Bengt oli siis ollut linnassa vangittuna jo kaksi vuotta, mutta vuonna 1571 Bengt vapautettiin Katariina Jagellonican myötämielisyyden johdosta, kun Eerik ja Kaarina jäivät vielä vangittuina linnaan.

title: Monarkia Suomessa

text: Kuningas Eerik XIV:n vaimo, kuningatar Kaarina Maununtytär, on Pauli Jokisen mukaan mahdollisesti ainoa Suomeen haudattu kuninkaallinen. Hänet on haudattu Turun tuomiokirkkoon. Kaarinalla on kirkossa oma hautakappeli. Hän lepää sarkofagissa vuodelta 1866, jonka on suunnitellut Theodor Decker. Myös Eerikin ja Kaarinan tytär Sigrid Vaasa on haudattu Turun tuomiokirkkoon, mutta Jokinen ei laske häntä kuninkaalliseksi, sillä Sigrid syntyi ennen vanhempiensa avioitumista eikä häntä kutsuttu prinsessaksi. Eerik ja Kaarina ovat kuvattu Erik Johan Löfgrenin maalaukseen "Eerik XIV ja Kaarina Maununtytär" (1864), joka on Turun linnassa. Suomessa on myös tuntemattoman tekijän reliefi 1600-luvulta, johon on kuvattu Kaarina Maununtytär. Hän esiintyy myös Wladimir Swertschkoffin (1870) ja Akseli Gallen-Kallelan lasimaalauksissa (1885?).

title: Kaarina Maununtytär

text: Asiakirjojen mukaan Kaarina yritti pitää myöhemmin 1590-luvun lopussa Kustaa-poikaansa yhteyttä, kenties Sigridin tarinan. Pojastaan huolehtiessaan hän meni jopa niin pitkälle, että hän esitti kuninkaalle ajatuksen saada Kustaa takaisin Ruotsin maaperälle. Kuninkaaksi Juhana III:n kuoleman ja Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun jälkeen noussut Kaarle-herttua eli Kaarle IX kuitenkin ilmoitti, ettei Kustaa missään olosuhteissa saanut astua Ruotsin maaperälle. Kaarinan ja Kustaan oli siis tavattava toisensa puolueettomalla maaperällä valtakunnan rajojen ulkopuolella. Toukokuussa 1596 tapaaminen lopulta järjestyi, kun äiti ja poika tapasivat toisensa Tallinnassa. 21 vuotta oli kulunut siitä, kun tuolloin seitsemänvuotias Kustaa oli erotettu äidistään ja viety pois Turun linnasta kauas Puolaan. Nyt Kustaa oli 28-vuotias aikuinen mies. Perimätieto kertoo, että Kaarinan oli alkuun vaikea uskoa Kustaata omaksi pojakseen, ja hänen täytyi nähdä muutamia syntymämerkkejä ennen kuin hän tunnisti Kustaan omaksi pojakseen. Kustaa oli unohtanut lähestulkoon kokonaan oman äidinkielensä, mikä hankaloitti kommunikointia, koska ilmeisesti Kaarina puhui itse ainoastaan ruotsia. Kaarina luovutti tapaamisessa pojalleen tämän isän Eerikin päiväkirjat. Myöhemmin Kustaa joutui panttaamaan rahapulassa kirjat vilnalaiselle krouvarille. Vilnasta ne tulivat myöhemmin kiertoteitä Tukholman kuninkaalliseen kirjastoon. Muutaman kuukauden Tallinnassa vietetyn yhdessäolon jälkeen Äidin ja pojan tiet erkanivat elokuun lopussa 1596. Kaarina matkusti takaisin kotiinsa Liuksialaan ja Kustaa Danzigin kautta mannermaalle. Tämän jälkeen he eivät enää koskaan nähneet toisiaan.[15]

title: Kaarina Maununtytär

text: Rahaa Kaarina Maununtyttären sarkofagiin ei kuitenkaan ollut, ja siksi komitea päätti järjestää keräyksen. Ensimmäinen lahjoitus tuli jo helmikuussa eräältä naisryhmältä Medelpadista Ruotsista. Naiset olivat varmoja siitä, että Kaarina oli kotoisin heidän maakunnastaan. Keräys jatkui tämänkin jälkeen kirjeillä, joita kirjoitettiin henkilöille, joiden voitiin ajatella osallistuvan avustuksilla keräykseen. Lisäksi tehtiin listoja, joita levitettiin ympäri maata. Zacharias Topelius antoi keräykselle tukensa ja kirjoitti siihen liittyen vetoomuksen Helsingfors Dagbladiin. Tulos oli lopulta vajaat 10000 markkaa, joka osoittautui riittäväksi. Sarkofagin suunnitteli virkaa tekevä lääninarkkitehti Theodor Decker. Se veistettiin Amsterdamissa mustasta belgialaisesta marmorista, kun taas jalustan teki turkulainen kivenhakkaaja K.G. Forsström, joka louhi kiven läheisestä Kerttulinmäestä. Sarkofagi pystytettiin valmistuttuaan niin sanottuun Kankaisten kuoriin, joka on Turun tuomiokirkon pohjoislaivan ulkopuolisista kappeleista itäisin. Kaarina Maununtytär siis siirrettiin eteläpuolen itäisimmän kappelin alla olevasta hautaholvista suoraan sen vastapäätä sijaitsevaan pohjoispuolen kappeliin. Täten hän sai kokonaan oman kappelin, johon sarkofagi voitiin sijoittaa. Kappeli oli alun perin rakennettu 1655–1657 Horn- ja Kurck-sukuja varten, joiden haudat ovat kappelin lattian alla.

title: Helvig (Ruotsin kuningatar)

text: Helvig syntyi 1260-luvun alkupuolella Holsteinin kreivi Gerhard I:lle ja tämän puolisolle Elisabet Mecklenburgilaiselle. Hänellä oli vanhempia sisaruksia, ja suvulla oli yhteyksiä Pohjoismaihin avioliittojen kautta. Mauno Ladonlukko ehti olla kihloissa tai muuten suhteessa kahden Helvigin sukulaisen kanssa ennen avioliittoa Helvigin kanssa. Heidät vihittiin Kalmarissa vuonna 1276. Helvig kruunattiin Söderköpingissä vuonna 1281. Tapahtuma oli vanhin tunnettu Ruotsin kuningattaren kruunaus. Avioliitosta syntyi ainakin kuusi lasta, joista viisi eli yli lapsuusajan: Tanskan kuningatar Ingeborg Maununtytär (Eerik Menvedin puoliso), Ruotsin kuningas Birger Maununpoika, Södermanlandin herttua Eerik Maununpoika, Suomen herttua Valdemar Maununpoika ja tytär Rikissa, josta tuli nunna ja Klaran luostarin abbedissa.

title: Kaarina Maununtytär

text: Juhanan vuonna 1577 antamassa määräyksessä Kaarina Maununtytär sai Liuksialan "sopivaksi ajaksi" mikä tarkoitti, että kartano voitiin teoriassa ottaa takaisin kruunulle milloin tahansa. Juhanalla ei kuitenkaan ollut sellaisia suunnitelmia ja vuonna 1581 Kaarina sai Juhanalta uuden kirjan, joka antoi hänelle Liuksialan elinajaksi. Seuraavana vuonna Liuksialan pinta-alaa vielä kasvatettiin 15 tilalla. Tämä on varmasti antanut Kaarina Maununtyttärelle turvallisuudentunnetta, sillä tähän asti hän oli ollut täysin riippuvainen Juhana III:n suosiosta ja omistusoikeudestaan Liuksialaan. 1. kesäkuuta 1577 vasta 26-vuotias entinen kuningatar Kaarina Maununtytär lähti suuren seurueen kera kohti Liuksialaa Turun linnasta. Seitsemän naista ja kolmetoista miestä kuului siihen ryhmään, jonka tuli auttaa Kaarinaa Liuksialassa muutossa ja erilaisissa asioissa. Mukana seurasi myös kolme pappia, neljä teiniä sekä neljä aseistettua miestä jotka vastasivat seurueen turvallisuudesta. Suomessa oli vielä tuohon aikaan vähän teitä ja seurue matkasi Liuksialaan ensin Porin kuninkaankartanon kautta. Liuksialassa Kaarina eli ilmeisen rauhallisesti loppuelämänsä 35 vuotta. Hänen nimensä mainitaan erittäin harvoin tämän jälkeen asiakirjoissa, mutta muutamista maininnoista päätellen hän hoiti menestyksellisesti talojaan ja onnistui suuren maaomaisuuden hallitsijana.[13]

title: Kaarina Maununtytär

text: Kaarinaa pidettiin Turun linnassa yhä vangittuna, sillä niin kauan kuin Eerik eli, voitiin perheen ja heidän mahdollisten kannattajiensa odottaa vaativan Ruotsin kruunua itselleen uuden vallankumouksen sattuessa. Kaarinalla oli Turun linnassa seuranaan vain tyttärensä Sigrid, joka oli syksyllä täyttänyt seitsemän vuotta sekä poikansa Kustaa joka oli viisi ja puolivuotias. Kaarina oli vangittuna linnassa seuraavat neljä vuotta, kunnes vuonna 1577 Eerik kuoli. Kaarinan nimi mainitaan Turun linnan asiakirjoissa tällä ajanjaksolla äärimmäisen harvoin, eikä tiedetä tarkkaan missä osassa linnaa hän lapsineen asui. Muutamien lyhyiden mainintojen mukaan annettiin Turun kaupungin kolmen räätälin tehdä töitä Kaarinalle tämän tarvitessa uusia vaatteita. Vuonna 1577 Kaarina ja Sigrid ovat muun muassa saaneet oravannahoilla vuoratut päällyshameet, oletettavasti kestääkseen kivilinnan kylmyyttä.[10]


query: Onko kiinankyhmyliskolla kaksi riviä selkää ja häntää pitkin kulkevia suurentuneita, luisevia suomuja?

title: Kiinankyhmylisko

text: 200px|pienoiskuva|vasen Kiinankyhmylisko vaihtelee pohjaväriltään harmaasta ruskeaan ja alapuolelta keltaisesta kellanruskeaan. Sen kaulassa ja kyljissä on punaista tai oranssia kuviointia, joka vähitellen muuttuu vaaleiksi ja tummiksi raidoiksi, jotka jatkuvat hännänpäähän. Koiraat ovat yleensä suurempia ja värikkäämpiä kuin naaraat. Niiden väri kirkastuu paritteluaikaan. Vastasyntyneet poikaset ovat tummanruskeita ja niillä on vaaleamman kellanruskea kuono ja otsa. Kiinankyhmyliskolla on kaksi riviä selkää ja häntää pitkin kulkevia suurentuneita, luisevia suomuja. Ne antavat liskolle krokotiilimaisen ulkonäön.[2][3] Kiinankyhmylisko kasvaa 40–46 senttiä pitkäksi[4] ja 150 gramman painoiseksi[5].

title: Karppi

text:
Karppien ulkonäkö vaihtelee paljon vuosisatoja kestäneen jalostuksen takia. Kalanviljelyssä samoista vanhemmista otetuista sukusoluista syntyy kolmenlaisia karppeja:, peilikarppeja, nahkakarppeja ja tavallisia suomuisia yksilöitä, suomukarppeja. Nahkakarpilla ei ole suomuja lainkaan, peilikarpin suomut ovat hyvin suuret ja rivikarpilla on suomurivi kyljissä. Koristekaloiksi ja puutarha-altaisiin on lisäksi jalostettu monenkirjavia koriste- eli koikarppeja.
Suomen luonnonvesissä (istutettuna) tavataan suomukarppeja ja peilikarppeja. Suomukarppeja esiintyy noin kaksi kertaa niin paljon kuin peilikarppeja. Peilikarpit voidaan vielä jakaa kolmeen tyyppin: täysimittainen peilikarppi, jossa on kauttaaltaan suuria suomuja, rivipeilikarppi, jolla suomuja on rivissä selässä ja kyljissä, sekä tavallinen peilikarppi, jolla suomuja on kyljissä ja evien lähellä rypäinä.

title: Kiinankyhmylisko

text: Kiinankyhmylisko elää lähellä hitaasti virtaavia puroja ja lampia ikivihreissä metsissä ja bambumetsissä.[2][3] Kiinankyhmyliskoja esiintyy Kiinassa 200–1500 metrin korkeudessa ja Vietnamissa 400–800 metrin korkeudessa.[3]

title: Kiinankyhmylisko

text: Kiinankyhmylisko on territoriaalinen ja valtaa useimmiten tietyn lammen tai puron, jossa se elää yksin. Lisko suosii tiheää kasvillisuutta ja veden yllä roikkuvia puunoksia, jotka antavat sille varjoa ja nukkumapaikkoja. Kiinankyhmylisko on aktiivisimmillaan päivällä, ja viettää pitkiä aikoja poissa vedestä. Se pysyy usein liikkumattomana useita tunteja putkeen, reagoimatta mihinkään ulkopuolisiin ärsykkeisiin. Tämä tila saattaa auttaa sitä energian säilyttämisessä, etenkin kun lämpötila laskee. Havainnot liikkumattomista kiinankyhmyliskoista ovat johtaneet uskomukseen siitä, että lisko voi parantaa unettomuutta. Niitä on kerätty ja käytetty perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä todennäköisesti satoja vuosia.[2][3][7]

title: Bruselloosi

text: Bruselloosi itää 5–35 vuorokautta, minkä jälkeen sen oireina ovat eri puolilla kehoa suurentuneet imusolmukkeet, selkä- ja päänsärky sekä pahoinvointi. Hoitamattomana tauti voi kroonistua tai johtaa jopa kuolemaan.

title: Nisäkkäiden anatomia

text: Nisäkkäiden selkää tukee selkärangaksi kutsuttu luu, joka suojaa myös yhtä keskushermoston tärkeintä osaa eli selkäydintä. Selkäranka koostuu nikamista, joiden lukumäärä vaihtelee hieman nisäkkäiden kesken, vaikkakin suuria yhtäläisyyksiä esiintyy, mikä viittaa siihen ettei nisäkkäiden aksiaalinen luuranko pääkalloa lukuun ottamatta ole muuttunut paljoakaan. Kaikilla nisäkkäillä on esimerkiksi seitsemän niskanikamaa (sireenieläimillä kuusi ja laiskiaisilla kuusi tai yhdeksän). Rintanikamien lukumäärä vaihtelee suuresti. Sisäelimiä suojaavat kylkiluut ovat kiinnittyneet juuri rintanikamiin ja kehon toisella puolella ne ovat kiinnittyneet rintalastaan. Loppuja nikamia kutsutaan lanne-, risti- ja häntäluun nikamiksi. Lannenikamien lukumäärä on yleensä noin 4–7, mutta lukumäärä vaihtelee lajikohtaisesti erittäin paljon (2–21). Nisäkkäillä ole näihin nikamiin kiinnittyneitä ”kylkiluita”, kuten liskoilla. Alimpaan lannenikamaan on kiinnittynyt ristinikamien muodostama ristiluu. Häntäluiden lukumäärä taas riippuu onko nisäkkäällä häntää ja kuinka pitkä se on (5–50). Vaikka esimerkiksi ihmisellä ei olekaan häntää, on sillä surkastunut häntäluu muistuttamassa sen hännällisistä esi-isistä.

title: Iguaani

text: Iguaanin poikaset ovat silmiinpistävän kirkkaan vihreitä, mutta eläimen värit haalistuvat ajan kanssa ja aikuisena iguaanin väritys on rusehtavan harmaa ja kellertävä, päästä jopa turkoosi ja sen hännässä on poikittaisia tummia raitoja. Kynnet ovat pitkät ja terävät. Iguaanilla on voimakasrakenteinen pää, alaleuan suomut ovat suuria ja sillä on alaleuassaan selvästi erottuva suuri pyöreä suomu, selässä on harja ja leuassa kaulalappu. Täysikasvuinen naaras on yleensä noin 90–110 cm:n ja koiras 130–150 cm:n pituinen. Iguaanin pituudesta suurin osa on häntää, eikä ruumiin pituudeksi tällöin jää kuin 30–40 cm.

title: Assembly (ohjelmointikieli)

text: Riveillä 1-4 tarkistetaan, onko d0 formula_8 1, ja jos se on, lopetetaan aliohjelma ja palautetaan tuloksena 1. Rivillä 5 asetetaan silmukkalaskuri rekisterissä d1 arvoon 1. Riveillä 6 ja 7 asetetaan rekisterit d2 ja d3 arvoihin formula_9 ja formula_10. Rivillä 8 alkaa silmukka. Rivit 8 ja 9 laskevat seuraavan Fibonaccin luvun rekisteriin d4 summaamalla kaksi edellistä lukua rekistereistä d2 ja d3. Riveillä 10 ja 11 tallennetaan muistiin 2 uusinta Fibonaccin lukua rekistereihin d2 ja d3 seuraavaa kierrosta varten. Rivillä 12 kasvatetaan silmukkalaskuria yhdellä. Riveillä 13 ja 14 vertaillaan silmukkalaskuria ja formula_1:ää. Mikäli formula_1 on saavutettu, lopetetaan silmukka. Muuten hypätään takaisin riville 8. Rivillä 15 siirretään tulos rekisteristä d4 rekisteriin d0, ja rivillä 16 poistutaan aliohjelmasta.

title: Vyöliskot

text: Vyöliskot (Cordylidae) on suomumatelijoiden heimo, jonka lajien suomuinen nahka on muuntunut tehokkaaksi panssariksi. Häntää ympäröivät lukuisat erikoistuneista suomuista koostuvat ”piikkivyöt”.

title: Kiinankyhmylisko

text: Kiinankyhmylisko on saanut tieteellisen nimensä Sun Yat-senin yliopiston professori Shu-szi Sinin mukaan. Hän johti retkikuntaa, joka keräsi matelijoita ja sammakkoeläimiä Guangxin vuoristoseuduilla, ja löysi kiinankyhmyliskon sekä sammakkolajin Quasipaa shini. Retkikunnan jäsenet olivat saksalaisia, ja lausuivat Sinin nimen jatkuvasti virheellisesti ”Shin”.[10][11]

title: Sinikala

text: Sinikalalla on pitkä, sivuilta litistynyt ruumis, jonka pituus on yleensä 20–60 senttimetriä. Suurin koskaan pyydetty sinikala oli 120 senttimetriä pitkä ja painoi 14 kilogrammaa. Sillä on vihertävänsininen selkä, hopeanhohtoiset kyljet ja vatsa sekä lähes suora kylkiviiva. Pää on suurikokoinen ja sen yläpinnalla kulkee selvä harjanne. Suu on eteenpäin suuntautunut ja alaleuka voi olla yläleukaa hieman pidempi. Sekä ylä- että alaleuassa on vahvoja, teräviä hampaita yhdessä tiiviissä rivissä. Päätä, ruumista ja evien tyveä peittävät pienet suomut.

title: Kiinankyhmylisko

text: Kiinankyhmylisko on semiakvaattinen ja viihtyy matalassa vedessä tai roikkuvilla oksilla, jossa se vaanii saalistaan. Se pystyy sukeltamaan pinnan alle ja pysyä siellä yli puoli tuntia joko liikkumattomana tai liikkuen, laskien hengitystaajuuttansa huomattavasti. Tästä on hyötyä saalistajia paetessa, mutta myös saalistamisessa. Se syö pieniä makean veden eläimiä, kuten kotiloita, nuijapäitä, perhosen ja sudenkorennon toukkia, matoja, hyönteisiä sekä äyriäisiä ja kaloja.[5][2][3][7] Kiinankyhmylisko on vahva uimari, joka käyttää voimakasta häntää apunaan. Jos lisko jää kiinni, se taistelee rajusti päästäkseen vapaaksi ulostaen, sihisten ja purren.[2][3][7]

title: Nisäkkäät

text: Nisäkkäiden selkää tukee selkärangaksi kutsuttu luu, joka suojaa myös yhtä keskushermoston tärkeintä osaa eli selkäydintä. Selkäranka koostuu nikamista, joiden lukumäärä vaihtelee hieman nisäkkäiden kesken, vaikkakin suuria yhtäläisyyksiä esiintyy, mikä viittaa siihen ettei nisäkkäiden aksiaalinen luuranko pääkalloa lukuun ottamatta ole muuttunut paljoakaan.[5] Kaikilla nisäkkäillä on esimerkiksi seitsemän niskanikamaa (sireenieläimillä kuusi ja laiskiaisilla kuusi tai yhdeksän). Rintanikamien lukumäärä vaihtelee suuresti. Sisäelimiä suojaavat kylkiluut ovat kiinnittyneet juuri rintanikamiin ja kehon toisella puolella ne ovat kiinnittyneet rintalastaan. Loppuja nikamia kutsutaan lanne-, risti- ja häntäluun nikamiksi. Lannenikamien lukumäärä on yleensä noin 4–7, mutta lukumäärä vaihtelee lajikohtaisesti erittäin paljon (2–21). Nisäkkäillä ole näihin nikamiin kiinnittyneitä ”kylkiluita”, kuten liskoilla. Alimpaan lannenikamaan on kiinnittynyt ristinikamien muodostama ristiluu. Häntäluiden lukumäärä taas riippuu onko nisäkkäällä häntää ja kuinka pitkä se on (5–50). Vaikka esimerkiksi ihmisellä ei olekaan häntää, on sillä surkastunut häntäluu muistuttamassa sen hännällisistä esi-isistä.[5]

title: Kangaskäärme

text: Kangaskäärmeen pituus on 60–70 senttimetriä. Laji on yleisväriltään ruskea tai harmaa. Naaras on yleensä tummanharmaa, mutta koiraiden selkäpuolen väritys vaihtelee. Sen selkää pitkin kulkee kaksi riviä tummia täpliä. Usein kangaskäärme sekoitetaan tumman selkäkuviointinsa vuoksi kyykäärmeeseen, joka on kuitenkin paljon kömpelömpi, voimakkaampi ja lyhythäntäisempi. Kangaskäärmeen selkäkuvio muodostuu tummanruskeiden täplien muodostamasta parijonosta selän sivuilla, ei sahalaitakuviosta kuten kyyllä. Kangaskäärmeellä on myös lieriömäinen ruumiis sekä pyöreä silmäterä, joiden perusteella se erottuu kyystä. Kangaskäärmeen pään sivuilla on kuonosta kaulaan asti kulkevat tummat ohjasjuovat.

title: Kääpiökrokotiili

text:
Kääpiökrokotiili kasvaa yleensä noin 1,2 metriä pitkäksi, korkeintaankin vain 1,9 metrin pituiseksi. Kuono on lyhyt, tylppä ja leveä ja sen silmien yläluomi on luutunut. Nahka on panssaripeitteinen kuonosta hännänpäähän. Niskan suomujen kuviot kulkevat poikittain kolmena jaksona, joista kahdessa kulkee kaksi isoa suomua, kolmannessa kaksi hyvin pientä suomua. Aikuisten yksilöiden väritys on täysin musta selästä ja sivuilta. Poikaset ovat vaalean ruskeita ja niillä on keltaisia raitoja päässä. Vatsapuoli on paksujen luutumien peitossa ja on väritykseltään kellertävä ja siinä on mukana mustia laikkuja. Hampaita on 60–64.
Kääpiökrokotiilista tunnetaan kaksi alalajia, "O. t. tetraspis" ja "t. osborni". "O. t. tetraspis" elää lännessä ja "t. osbornia" tavataan vain Kongon demokraattisessa tasavallassa. Huonosti tunnettu "osborni" on mahdollisesti oma lajinsa.

title: Tähkä

text: Tähkylässä on kaksi suomuriviä, joiden vastakkaiset suomut ovat vuorottain pitkin tähkylä keskirankaa. Kahta alinta yleensä eri pituista suomua sanotaan kaleiksi ja ylmpiä helpeiksi. Niistä saattaa lähteä jäykkiä karvoja joita kutsutaan vihneiksi. Tähkylä voi olal yksi-, kaksi-, tai monikukkainen. Yksikukkaisessa tähkylässä on kaleiden sisällä kaksi helvettä ja useampikukkaisessa niitä on useita pareja. Ulko- ja sisähelpeen välissä olevassa kukassa on 2-3 hedettä ja 1-3 luottia. Heinäkasvien kukasta kehittyvää hedlmää sanotaan jyväksi.

title: Longisquama

text: Longisquama on sukupuuttoon kuollut eriskummallinen aasialainen matelija. Se on saanut nimensä epätavallisista suomuistaan jotka kasvoivat kahdessa rivissä sen selkää pitkin. Ne ovat ihmetyttäneet tutkijoita siitä asti kun eläin löydettiin vuonna 1969. Jotkut tutkijat uskovat että eläin käytti niitä siipinä joilla se liiti metsien halki. Kaikki eivät hyväksy tätä teoriaa. Jotkut arvelevat sen käyttäneen niitä kosiomenoissa.

title: Kivikkoalvejuuri

text:
Kivikkoalvejuuren maavarsi on lyhyt, jokseenkin pysty tai vaakasuora sekä tiheitten liuskaisten suomujen peittämä. Kasvin pystyt lehdet ovat kimppuina ja kasvavat 25–80 cm korkeiksi. Lehtiruoti on vaaleanruskeiden suomujen peitossa ja pituudeltaan alle puolet lehtilavan pituudesta. Lehtilapa on parilehdykkäinen ja kapeanpuikea. Lehdykät ovat kapeanpuikeita ja parijakoisia tai pariosaisia, liuskat tylppiä, pitkulaisia ja sahahampaisia. Tyvilehdykät ovat ylempiä lehdyköitä lyhyempiä. Lehdyköiden alapinnalla on kaksi riviä pieniä itiöpesäkkeitä. Itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja niiden katesuomut ovat munuaismaisia. Suomessa kivikkoalvejuuren itiöt kypsyvät heinä-elokuussa. Kivikkoalvejuuri haisee tympeältä.
Kivikkoalvejuuri on levinnyt lähes koko Euroopaan, mutta puuttuu mantereen aivan pohjoisimmista osista. Satunnaisemmin lajia tavataan myös Turkista, Keski-Aasiasta, Venäjän kaukoidästä, paikoitellen eri puolilta Pohjois-Amerikkaa sekä Grönlannista. Suomessa kivikkoalvejuuri on varsin yleinen maan etelä- ja itäosissa, pohjoisessa sitä tavataan vain paikoin.

title: Jättipihta

text: Jättipihdan neulasmaiset lehdet ovat 2–6 senttimetriä pitkiä ja noin kaksi millimetriä leveitä. Lehdet ovat asettuneet kahteen riviin vaakasuuntaisesti ja versot haarautuvat vastakkaisesti vaakasuuntaisesti, antaen oksille litteän muodon. Käpyjen pituus on 6–12 cm, niissä on 100–150 suomua ja ne murenevat kypsyttyään, noin puoli vuotta pölytyksen jälkeen vapauttaen siemenet. 6–8 millimetriä pitkät soikeat siemenet ovat siivekkäitä.

title: Kolmivyömittari

text:
Etusiipien pohjaväri vaihtelee tasaisen kellanruskeasta punertavan ruskeaan ja takasiivet ovat sävyltään aavistuksen vaaleammat. Siivissä ei juurikaan ole yksittäisten tummien suomujen aiheuttamaa pisteytystä. Sekä etu että takasiivissä sisempi ja ulompi poikkiviiru muodostuvat tiheästä rivistä erillisiä mustia pisteitä, joiden välissä on ohut tummanruskea viiru. Siiven keskivarjo on selkeä, punaruskea poikkijuova. Siiven keskipilkku näkyy valkeana ja takasiivessä sitä ympäröi tummanruskea rengas. Laji on verraten kookas ja sen siipiväli on 22–29 mm.
Erityisen samannäköinen laji on tammivyömittari ("Cyclophora punctaria").

title: Fidžinleguaani

text: Aikuisella fidžinleguaanilla on pituutta noin 70 cm, josta häntää on yli kaksi kolmasosaa. Ruumis on solakka, ja pitkää häntää käytetään tasapainoiluun puissa ja pensaissa liikkuessa. Naaraan häntä on suhteessa suurempi kuin koiraalla. Sukupuolet ovat muutoin melko samankokoiset, mutta naaraan raajat ovat hoikemmat ja niiden kuviointi himmeämpi kuin koiraalla. Selkä- ja pyrstöharjat ovat matalat. Koiraspuolisilla fidžinleguaaneilla on ruumiissaan 2–3 leveää, sinivihreää poikkiraitaa, jotka erottuvat hyvin vaaleanvihreästä tummanvihreään ruumiista. Naarailla ei ole raitoja, vaan muutama valkoinen tai vaaleansininen pilkku. Juovat auttavat leguaania sulautumaan lehvästöön, jossa auringon valo synnyttää vihreän eri sävyjä. Vihollisen tai kilpailijan ilmestyessä värit muuttuvat jyrkkäreunaisemmiksi. Väritys muuttuu noin 2–4 minuutissa, joskus minuutissakin. Värityksen muutosta säätelevät hormonit ja hermosto. Naaraan kuvioinnit ovat hyvin yksilöllisiä. Silmät ovat oranssit ja sierainten reunat erottuvan keltaiset.

title: Lippupyrstöt

text: Lippupyrstöt kasvavat suurimmillaan noin 50 cm:n pituisiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisehkoja kaloja. Selkäevässä on lajeilla selkeä lovi piikikkään ja pehmeäruotoisen osan välillä. Selkä- ja peräevien vieressä on suomuista muodostunut harjanne. Lippupyrstöjen pyrstö on suora tai hieman haarautunut ja siinä on usein tummia viiruja. Kalojen silmät ovat keskikokoiset ja suu pieni. Väritykseltään lajien suomut ovat tyypillisesti hopeanharmaita.

title: Tyrskykalat

text: Tyrskykalat ovat pienikokoisia kaloja ja saavuttavat korkeintaan noin 5 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat korkeahkoja ja litteähköjä. Rintaevät sijaitsevat poikkeuksellisen korkealla ja lähellä selkää. "Iso"-suvun lajeilla on kaksi selkäevää, kun "Nothocheirus"-suvun lajilla selkäeviä on yksi. Pyrstöevä on tyrskykaloilla haarautunut. Heimon lajien suomut ovat pienet ja väriltään hopeanhohtoiset.

title: Seltopusikki

text: Seltopusikki ("Pseudopus apodus") on eurooppalainen jalaton vaskitsalaji. Se voi kasvaa 140 cm pitkäksi, josta häntää on hieman yli puolet. Se on väriltään kellan- tai tummanruskea; tukevarakenteinen pää on vaaleampi. Seltopusikin suomut ovat suuria ja neliömäisiä, mutta kylkien suomut ovat pienempiä. Käärmemäisestä olemuksestaan huolimatta sillä on liskoille tyypilliset liikkuvat silmäluomet ja korva-aukot. Seltopusikki ei myöskään liiku käärmemäisesti aaltoillen. Yhteissuolessa on havaittavissa jäänteitä surkastuneista takaraajoista. Laji on levinnyt Balkanilta Kaspianmerelle ulottuvalle alueelle. Seltopusikki elää yleisenä kuivilla ja kivikkoisilla rinteillä sekä metsissä. Se munii 8-10 munaa. Lajin ravintoon kuuluvat niveljalkaiset, matelijat ja nisäkkäät.

title: Diplodocus

text: "Diplodocus" oli suhteellisen hoikka ja kevyt, mutta erittäin pitkä: eläin painoi 10–15 tonnia, ja pituus saattoi olla 29 metriä, josta kaulan osuus oli 7 metriä. Sen kallo oli hevosmainen ja pieni verrattuna eläimen muuhun kokoon, noin 60 senttiä pitkä. Hampaat olivat tappimaiset, ja niitä oli vain suun etuosassa. "Diplodocuksen" hännänpään nikamat olivat surkastuneet, ja viimeinen kolmannes sen hyvin pitkästä hännästä oli erittäin ohut ja piiskamainen. "Diplodocuksen" selkä kallistui eteenpäin ja lonkat olivat olkapäitä korkeammalla, koska eturaajat olivat takaraajoja lyhyemmät. Yhdysvaltalainen paleontologi Steven Czerkas on päätellyt 1990-luvulla tehtyjen löytöjen pohjalta, että "Diplocoduksen" niskaa, selkää ja häntää pitkin on saattanut kulkea rivi luisia piikkejä.

title: Putsarit

text: Suurimmat putsarilajit voivat saavuttaa metrin pituuden. Ruumiinmuodoltaan putsarit muistuttavat ahvenia. Selkäeviä on yksi ja se on pitkä. Suu on lajeilla melko pieni, suun etuosassa on hampaita kaksi riviä, ja kulmahampaat ovat kartiomaiset. Huulet kaloilla ovat usein melko paksut. Putsarilajien suomut ovat keskikokoisia. "Lehtrinus"-suvun kaloilla ei ole päässä suomuja, muilla on kiduskannessa kolme suomuriviä. Suomut ovat keskikokoisia ja kalat ovat tyypillisesti väriltään harmaita, sinertäviä, vihertäviä, ruskehtavia tai punertavia. Ruumiissa on usein sinisiä tai oransseja raitoja ja täpliä.

title: Korpialvejuuri

text: Korpialvejuuren maavarsi on lyhyt, jokseenkin pysty tai vaakasuora ja se on tiheitten, liuskaisten suomujen peittämä. Lehdet kasvavat kimppuina. Itiöpesäkkeettömät lehdet ovat pystyjä, 20–30 cm korkeita ja niiden ruoti on noin puolet lehtilavan pituudesta. Toisin kuin itiöpesäkkeelliset lehdet, itiöpesäkkeettömät lehdet talvehtivat. Itiöpesäkkeelliset lehdet ovat viistoja ja kasvavat 40–60 cm korkeiksi. Lehtiruoti on vaaleanruskeiden suomujen peitossa ja pituudeltaan lehtilavan pituinen. Lehtilapa on kalju, yksi tai kaksi kertaa parilehdykkäinen ja kapeanpuikea. Lehdykät ovat kolmiomaisen puikeita tai pitkänpyöreitä, parijakoisia tai -osaisia, liuskat tylppiä, pitkulaisia ja hammasrivisiä tai -liuskaisia. Lehdyköiden alapinnalla on pieniä, kahdessa rivissä olevia pyöreitä itiöpesäkeryhmiä. Itiöpesäkkeiden katesuomut ovat munuaismaisia. Suomessa korpialvejuuren itiöt kypsyvät heinä-elokuussa. Laji on myrkyllinen.

title: Edmontosaurus

text: Fossiloituneet ihopainaumat paljastavat, että "Edmontosauruksella" oli suomuinen iho, jossa oli suuria muhkuroita. Suomut olivat suurimmaksi osaksi melko pieniä, halkaisijaltaan 1–3 millimetriä. Eturaajoissa ja olkapäissä oli suurempia, monikulmaisia suomuja, jotka olivat halkaisijaltaan 0,5–1 senttimetriä. Pienemmät suomut olivat tyypillisempiä kehon sivuilla, samalla kun ne suurenivat kehon ylä- ja alapuolelle mentäessä. Keskellä "Edmontosauruksen" kaulaa ja selkää näyttää kulkeneen röyhelöinen, pehmytkudoksesta koostunut harjanne. Säilyneet osat harjanteesta ovat noin viisi senttimetriä pitkiä ja kahdeksan senttimetriä korkeita.

title: Mannerheimintie (Helsinki)

text: Mannerheimintie on nelikaistainen ja niiden keskellä kulkee kaksi raitiovaunukaistaa, kadun leveys on 47 metriä.[2] Mannerheimintietä pitkin kulkevat monet Helsingin raitiovaunuista. Lisäksi bussiliikenteen määrä on suuri: HKL:n sisäisen liikenteen lisäksi monet Espooseen ja Vantaalle menevät seutulinjat sekä muualle Suomeen kulkevat kaukoliikenteen bussit kulkevat katua pitkin. Katu on ollut Esplanadien ja Arkadiankadun välillä kuusikaistainen, mutta kavennettiin vuosituhannen vaihteessa nelikaistaiseksi rakentamalla pysäköintitaskut ja suojatieulokkeet.

title: Luhtakultasiipi

text: Koiraan siivet ovat yläpinnoilta oranssit, mutta kauttaaltaan kiiltävän ja voimakkaan sinivioletin kehnän peittämät. Etusiivissä on selkeä musta keskitäplä ja kaksi siiven poikki kulkevaa riviä mustia täpliä. Takasiipien ulkoreunassa erottuu muutama oranssi reunatäplä. Naaras on etusiivistään oranssinruskean sävyinen. Siivissä on samanlainen täplitys kuin koiraalla ja ne ovat vaihtelevissa määrin harmaakehnäiset. Takasiivet ovat tummanharmaat ja ulkoreunassa on oranssi reunavyö ja sen sisäreunassa rivi violetinsinisiä täpliä. Molemmilla sukupuolilla etusiipien alapinnat ovat oranssit ja takasiipien kellanharmaat. Niissä on mustia, ohuelti valkoreunuksisia täpliä. Takasiiven ulkoreunassa on oranssi reunavyö, jonka sisäreunassa on musta täplärivi jä näiden vierellä rivi valkoisia kuutäpliä.


query: Missä Martin Paul kuoli?

title: Martin Paul

text: Martin Paul (synt. Moses Philip Nathan, 2. heinäkuuta 1843 Rendsburg, Tanska – 18. toukokuuta 1893 Viipuri, Suomen suuriruhtinaskunta) oli tanskalais-ruotsalais-suomalainen harmonikkataiteilija, jota pidetään ensimmäisenä suomalaisena ammattimaisesti konsertoineena harmonikansoittajana. Paul toimi valtaosan muusikonurastaan Suomessa 1879–1893, järjestäen maanlaajuisia konserttikiertueita sekä harmonikansoiton opetusta. Hänen toiminnastaan on jäänyt yli 1600 lehti-ilmoitusta ja Paulin kuolemasta uutisoitiin aikanaan useissa suomalaisissa sanomalehdissä. Koska Paul ei säveltänyt omaa musiikkia, eikä äänilevyteknologia ollut vielä syntynyt, hänen roolinsa suomalaisen harmonikkamusiikin historiassa jäi kuitenkin unohduksiin pitkäksi aikaa.[1][2]

title: Paul Lillrank

text: Paul Martin Lillrank (s. 23. elokuuta 1955 Helsinki) on Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun tuotantotalouden (laadunohjaus ja palvelutuotanto) professori.

title: Max Martin

text: Martin on kirjoittanut tai ollut mukana kirjoittamassa kahtakymmentä Billboard Hot 100 -singlelistan ensimmäiselle sijalle noussutta hittiä, joita ovat muun muassa Britney Spearsin ”…Baby One More Time” ja ”Hold It Against Me”, Katy Perryn ”I Kissed a Girl” ja ”Roar”, Pinkin ”So What” sekä Taylor Swiftin ”Shake It Off”. Martin on kolmantena lauluntekijöistä, joilla on eniten listaykkösiä; hänen edellään ovat vain Paul McCartney (32) ja John Lennon (26). Martin on myös tuottanut 18 Yhdysvaltain ykkössingleä; tuottajista vain The Beatlesin tuottaja George Martin on hänen edellään 23 listaykkösellään.

title: Martin Paul

text: Martin Paul osasi kirjoittaa ja lukea nuotteja, joka oli tuon ajan harmonikansoittajien keskuudessa harvinaista. Hän julkaisi ensimmäisen suomalaisen harmonikkakouluteoksen, Harmonika-koulu, vuonna 1885. Teos oli tarkoitettu harmonikan itseopiskeluun ja se sisälsi yksi- ja kaksirivisille harmonikoille tarkoitettua materiaalia. Lepistön mukaan harmonikkakoulun sisältö oli suhteellisen monipuolinen sisältäen oopperoista tunnettuja pikkuteoksia, salonkisävelmiä, Carl Michael Bellmanin tuotantoa sekä suomalaisia ja ruotsalaisia kansanlauluja. Paul myi ja jakeli harmonikkakouluaan itse sekä omille oppilailleen että mainostaen sitä laajalti sanomalehdissä. Teosta oli jonkin verran myynnissä myös kirjakaupoissa.[8]

title: Dean Martin

text: Dean Martin (oikealta nimeltään Dino Paul Crocetti, tunnetaan myös nimellä Dino Martini, 7. kesäkuuta 1917 Steubenville, Ohio – 25. joulukuuta 1995 Beverly Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, laulaja, televisiojuontaja sekä kuuluisan Lewis & Martin -koomikkoparin toinen osapuoli ja kuuluisan Rat Pack -viihdyttäjäryhmän jäsen.[1]

title: Martin Kariya

text: Myös Martin Kariyan isoveljet Paul ja Steve ovat pelanneet ammatikseen jääkiekkoa. Heidän siskonsa Noriko Kariya on ammattilaisnyrkkeilijä.

title: Strother Martin

text: Martin oli naimisissa Helen Meisels-Martinin kanssa vuodesta 1967 kuolemaansa saakka. Hän kuoli sydänkohtaukseen 61-vuotiaana. Martinin kymmenen vuotta nuorempi leski kuoli vuonna 1997.

title: Filosofinen antropologia

text: Muita merkittäviä filosofisia antropologeja ovat Pierre Bourdieu, Jaques Derrida, Hans-Georg Gadamer, Rene Girard, Arnold Gehlen, Martin Heidegger, Hans-Eduard Hengstenberg, Paul Häberlin, Maurice Merleau-Ponty, Friedrich Nietzsche, Helmuth Plessner, Paul Ricoeur ja Jean-Paul Sartre.

title: Arthur Letondal

text: Letondal opiskeli Pariisin ja Brysselin konservatorioissa 1890-luvun alkupuolella. Palattuaan Montrealiin hän toimi eri kirkkojen urkurina. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Léo-Pol Morin, Germaine Malépart, Paul Doyon, Alice Sainte-Marie, Rita Savard, Gilbert Martin, Marcelle Martin, Clermont Pépin, Gabriel Cusson, Isabelle Delorme, Henri Gagnon, Lucien Jolicoeur, Jules Lamontagne, Conrad Letendre, Raoul Paquet, Éviola Plouffe, Paul Pratt, Caroline Racicot, Émiliano Renaud ja Georges-Émile Tanguay.

title: Texarkanan murhat

text: Huhtikuun 14. päivä 15-vuotias Betty Booker ja 16-vuotias Paul Martin löytyivät kuolleina kolmen mailin päässä Martinin autosta. Molempia oli ammuttu, mutta Martin kuoli raa'emmin. Häntä oli ammuttu yhteensä neljä kertaa; nenän läpi, rintaan, käteen ja kohtalokas laukaus osui niskaan. Bookerin ruumis löytyi myöhemmin, yksi ampumahaava rinnassa ja toinen kasvoalueella. Hän oli asetettu puun alle ja oikea käsi oli taskussa. Heillä ei ollut seurustelusuhdetta. Murhaase oli 32. kaliinperin automaattinen Colt-pistooli. Alueen läheisyys ja "viktimologia" viime kaksoismurhaan sai poliisin tajuamaan, että tekijä on sama. Myös lehdistö tajusi saman asian ja murhaaja sai nimensä: The Phantom Killer.

title: Paul Hasluck

text: Hasluck avioitui vuonna 1932 Alexandra Margaret Martin Darkerin kanssa. Hän kuoli eturauhassyöpään 9. tammikuuta 1993 ja hänen vaimonsa myöhemmin samana vuonna. Hänen mukaansa nimettiin Länsi-Australiassa vaalipiiri vuonna 2001.

title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä

text: Martti Aulis Viljanen[31] (21. marraskuuta 1945 – 18. maaliskuuta 2003[31], es. Jean-Paul Kaijanen, 1999, 2000) oli Seppo Taalasmaan parhaimpia ystäviä. Heitä yhdisti antiikkiharrastus. Martilla oli myös säätöä Pamela Johanssonin kanssa. Kerran Martti lainasi Ismo Laitelalle haulikon. Martin kuoltua paljastui hänen testamentanneen Sepolle omistamansa antiikkiesineet. Tutkiessaan tavaroita Seppo löysi Ullan kirjoittaman kirjeen, josta paljastui Ullan ja Martin vuosien takainen suhde, josta oli syntynyt Elina Taalasmaa. Martin äiti Selma kertoi myöhemmin Sepolle Ullan ja Martin olleen kihloissa jo ennen kuin Ulla oli edes tavannut Sepon.

title: Martin Paul

text: Markku Lepistön mukaan Martin Paul soitti vuosien 1879-1893 aikana vähintään 450 soolokonsertissa, tanssitilaisuuksissa, puistoissa ja muissa julkisissa tilaisuuksissa, joiden lisäksi hänen uskotaan esiintyneen lukemattomissa yksityistilaisuuksissa, joista ei ole jäänyt dokumentaatiota. Paulista on tuon ajan lehdissä yli 1600 omia ja muiden tekemiä lehti-ilmoituksia ja artikkeleita, joiden pohjalta voidaan todeta Paulin olleen aikanaan hyvin paljon julkisuudessa. Hän julkaisi myös ensimmäisenä suomenkielisen harmonikkakoulun ja opetti harmonikansoittoa useilla paikkakunnilla. Lepistön mukaan Paul ei konsertoinnista ja opetustoiminnastaan huolimatta koskaan noussut lopulta laajemman yleisön tietoisuuteen, koska sen ajan rahvas luki vähemmän sanomalehtiä, etenkin ruotsinkielisiä, joissa monet ilmoitukset ja konserttiarviot julkaistiin. Paulin esittämä ohjelmisto saatettiin kokea myös laajemman yleisön keskuudessa liian taiteelliseksi, minkä vuoksi yleisömäärät monin paikoin saattoivat jäädä vähäisemmiksi. Martin Paulin ura Suomessa jäi myös suhteellisen lyhyeksi hänen varhaisen kuolemansa vuoksi. Paul ei myöskään säveltänyt omaa musiikkia, eikä äänilevyä ollut hänen aikanaan vielä keksitty, joten hänen taitonsa ja uransa vaipuivat pitkäksi aikaa unohduksiin 1900-luvulla. Markku Lepistön mukaan Martin Paul oli kuitenkin kiistatta ensimmäinen suomalainen konsertoiva harmonikansoittaja ja taiturimainen monilahjakkuus, joka tunnettiin Suomessa laajalti omana aikanaan.[11]

title: Martin Paul

text: Martin Paul aloitti konsertoinnin Suomessa välittömästi ja esiintyi Oulun Seurahuoneella jo viikon sisällä maahan saapumisestaan kolmena peräkkäisenä iltana ja jatkoi sieltä Vaasaan. Lokakuussa 1879 hän järjesti konsertteja ainakin Porissa, Turussa, Kristiinankaupungissa, Hämeenlinnassa, Tampereella ja Helsingissä, jatkaen edelleen Porvooseen ja Viipuriin, jossa hän soitti kolmena iltana aikanaan maineikkaassa hotelli Belvedéressä. Konserttiohjelmisto koostui salonkimusiikista, jonka säveltäjänimiä olivat muun muassa Sauvlet, Gungl, Proch, Lumbye ja Strauss. Ohjelmistoon kuului myös oopperamusiikkia. Lepistö arvioi Paulin käyttäneen instrumenttinaan diatonista kaksirivistä harmonikkaa, jolloin hän on joutunut yksinkertaistamaan huomattavasti soittamiensa teosten melodioita ja soinnutusta. Viipurin konserttien jälkeen Paul esiintyi marraskuussa ainakin Loviisassa, Kotkassa ja Hämeenlinnassa, minkä jälkeen hän asettui pidemmäksi aikaa Helsinkiin aloittaen opetustoiminnan.[6]

title: Fenomenologia

text: Eksistentialistisiin fenomenologeihin kuuluvat Martin Heidegger, Hannah Arendt, Emmanuel Lévinas, Gabriel Marcel, Jean-Paul Sartre, Paul Ricoeur ja Maurice Merleau-Ponty.

title: Martin Paul

text: Soolokonserttien lisäksi Paul esiintyi myös puhallinorkesterien ja soittokuntien kanssa sekä toi kiertueilleen Suomeen ulkomaisia taiteilijoita vuodesta 1884 lähtien. Paul teki viimeisen isomman konserttikiertueensa Suomessa vuonna 1890 italialaisen multi-instrumentalisti "signor Florinon" kanssa. Hän saattoi soittamisen ohella tehdä myös taikatemppuja. Martin Paul toimi muusikkotyönsä ohella myös helsinkiläisen Finlands Kommunikationer -sanomalehden taloudenhoitajana sekä otti vastaan vuonna 1883 Louis Henrici -nimisten "ilmanpuhdistuskojeiden" tilauksia.[9]

title: Paul Martin (jääkiekkoilija)

text: New Jerseyssä Martin pelasi lopulta 400 runkosarjaottelua. Kausi 2009–2010 meni häneltä pilalle käsivamman takia. Hän pystyi pelaamaan kauden aikana vain 22 ottelua. Kauden jälkeen Martin allekirjoitti viisivuotisen sopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa.

title: Paul Martin

text: Paul Edgar Philippe Martin, (s. 28. elokuuta 1938, Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalainen poliitikko, joka toimi 21. Kanadan pääministerinä. Hän seurasi edeltäjäänsä Jean Chrétienia 12. joulukuuta 2003. Martin oli liberaalipuolueen johtaja vuosina 2003–2006. Hänet valittiin uudelleen pääministeriksi 28. kesäkuuta 2004 vähemmistöhallituksessa. Liberaaleilla on 135 paikkaa 308:sta Kanadan alahuoneessa.

title: Live and Let Die (kappale)

text: Kun edellisten Bond-elokuvien säveltäjä John Barry oli jättäytynyt sivuun Bondeista, Apple Recordsin johtaja Ron Kass pyysi vanhaa kaveriaan Paul McCartneya tekemään seuraavan Bond-elokuvan tunnuskappaleen. McCartney on kertonut "Bond"-kappaleen tekemisen olleenkin yksi hänen pienistä ambitioistaan. McCartney luki elokuvan käsikirjoituksen ja kirjoitti suurimman osan kappaleesta. Hänen vaimonsa Linda kirjoitti reggae-tyylisen keskiosan ("what does it matter to you..."). Paul soitti Beatles-tuottaja George Martinille ja pyysi tätä tekemään kappaleeseen sovituksen. Martin käytti sovituksessaan suurta orkesteria. Laulajina toimivat Paul, Linda ja Eric Stewart. Kappale alkaa rauhallisesti Paulin laululla ja pianolla, ja voimistuu kohta pauhaavaksi orkesteriksi. Martin äänitti Paulin laulun kappaleelle kaksinkertaisena, mikä saa sen kuulostamaan vahvemmalta. Koska McCartney lauloi niin tarkasti, kaksoisääntä kuitenkaan tuskin havaitsee.

title: Paul Martin (yleisurheilija)

text: Paul Martin (11. elokuuta 1901 – 28. huhtikuuta 1987) oli sveitsiläinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili keskimatkojen juoksuissa. Hän voitti hopeaa 800 metrin juoksussa Pariisin olympialaisissa 1924. Hän osallistui kaikkiin viisiin ensimmäisen ja toisen maailmansodan välillä järjestettyihin kesäolympialaisiin.

title: Paul Martin

text: Chrétienin ja Martinin erimielisyydet kulminoituivat 2002: Martin erotettiin hallituksesta ja John Manley nimitettiin valtiovarainministeriksi. Pian Martin ilmoitti aikomuksestaan pyrkiä puolueen johtoon seuraavassa puoluekokouksessa. Chrétien ei asettunut enää ehdokkaaksi, ja Martin valittiin marraskuussa 2003 puolueen johtoon. 12. joulukuuta kenraalikuvernööri Adrienne Clarkson nimitti hänet Kanadan pääministeriksi.

title: Paul Martin (jääkiekkoilija)

text: Martin edusti ensimmäisen kerran Yhdysvaltoja maailmancupissa 2004. Seuraavan kerran hän oli Yhdysvaltain mukana maailmanmestaruuskilpailuissa 2005. Torinon olympialaisiinkin hänet oli nimetty, mutta niissä hän ei pelannut otteluakaan. Toiset maailmanmestaruuskilpailut Martin pelasi vuonna 2008. Martin valittiin Yhdysvaltain joukkueeseen myös Vancouverin olympialaisiin 2010. Hän ei kuitenkaan pystynyt osallistumaan turnaukseen käsivamman takia, ja Ryan Whitney otti hänen paikkansa joukkueesta.

title: Jean-Paul Martin du Gard

text: Jean-Paul Martin du Gard (3. toukokuuta 1927 Pariisi, Ranska – 26. helmikuuta 2017 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen pikajuoksija.

title: Paul Martin (jääkiekkoilija)

text: Paul Martin (s. 5. maaliskuuta 1981 Minneapolis, Minnesota) on yhdysvaltalainen ammattilaisjääkiekkoilija. Hän pelaa puolustajana, ja siirtyi kesällä 2015 San Jose Sharksiin. Martin tunnetaan ylivoimaspesialistina.

title: Martin Paul

text: Martin Paul kuoli kotonaan Viipurin Ristimäessä 18. toukokuuta 1893. Kuolemasta uutisoitiin laajalti suomalaisissa sanomalehdissä ja kuolema mainittiin useissa sanomalehdissä vielä vuoden lopussa, jolloin useat lehdet julkistivat listoja merkittävimmistä vuoden aikana kuolleista suomalaisista. Ida Paulille jäi Martinin kuoleman jälkeen huollettavaksi kuusi alaikäistä lasta.[10]

title: Paul Martin (jääkiekkoilija)

text: Martin pelasi kaudet 1998–2000 Elk River high schoolin joukkueessa. Vuonna 1999 Martin valittiin Minnesotan high schoolien vuoden pelaajaksi. Hänet varattiin high school -joukkueestaan, kun New Jersey Devils otti hänet numerolla 62 toisella varauskierroksella . Martin siirtyi varauksensa jälkeen WCHA-sarjaan Minnesotan yliopiston joukkueeseen, jossa pelasi 2000–2003.

title: Dean Martin

text: Martin näytteli vielä yhdessä Sammy Davis Jr.:n kanssa menestyskomediaelokuvassa Kanuunankuularalli (1981), sekä sen jatko-osassa, joka jäi hänen viimeiseksi kokoillan elokuvakseen. 21. maaliskuuta 1987 Martinin poika Dean Paul kuoli, kun hänen F-4 Phantom II -koneensa syöksyi maahan. Martin masentui, ja hänen ja Sinatran paljon mainostetut, yhteiset konsertit peruutettiin.

title: Paul Martin (täsmennyssivu)

text: Paul Martin voi viitata seuraaviin henkilöihin:

title: Martin Paul

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Markku Lepistö; Vesa Kurkela & Marko Tikka (toim.)| title = Suomalaisen harmonikan historia| number = Martin Paul - harmonikan tuntematon kuuluisuus| publisher = Suomen harmonikkainstituutti| year = 2014| id = ISBN 978-952-68260-0-4| accessdate = 18.1.2015| page = 50-68}}

title: Martin Paul

text: Moses Philip Nathan vieraili ensimmäistä kertaa Suomessa marraskuussa 1866 ja ilmoitti Helsingfors Dagbladetissa antavansa harmonikansoiton opetusta nimellä M.P. Nathan. Ilmoituksen yhteydessä hän ilmoitti ammatikseen "handelsbokhållare" eli kauppakirjuri. Hän ilmoitti myös viettävänsä talven Suomessa ja vieraili Helsingin lisäksi myös Hämeenlinnassa marraskuussa 1866 sekä Turussa toukokuussa 1867. Hän avioitui vuonna 1868 itseään kymmenen vuotta vanhemman Emilia Carlmarktin (s. 1832) kanssa Åmålissa 1868 ja pariskunnalle syntyi kaksi lasta. Koska Ruotsin lainsäädäntö juutalaisia koskien oli hyvin säänneltyä, Moses Philip Nathan kääntyi kristinuskoon ja hänet kastettiin Dalslandissa tammikuussa 1868 nimellä Martin Paul Nathan. Perhe muutti Visbyyn 1875, jossa Martin piti biljardihallia muusikontoimen ohessa. Perhe muutti myöhemmin Göteborgiin 1878, jossa Martin sai Ruotsin kansalaisuuden ja otti viralliseksi sukunimekseen taiteilijanimensä Paul.[4]