query: Mistä erottaa sorsan sukupuolen?

title: Sinisorsa

text: Juhlapukuisella koiraalla on vihreä pää ja kaula ja keltainen nokka sekä valkoinen kaularengas. Rinta on ruskea ja vatsa ja selkä ruskeanharmaat. Pyrstö on musta ja pyrstösulista keskimmäiset ovat ylöspäinkiertyneet. Naaras on väriltään ruskeankirjava, mutta päälaki ja silmäkulmajuova ovat muuta ruumista tummemmat. Sillä on oranssi nokka, jossa on vaihtelevan paljon mustaa väriä. Vatsa on väritykseltään vaaleanruskea ja siiven alapuoli valkeahko. Erona harmaasorsaan kaula on väriltään beige. Nuoret yksilöt muistuttavat vanhaa naarasta. Eklipsipukuinen koiras muistuttaa naarasta, mutta sen nokka on yksivärisen himmeänkeltainen ja rinta tummemman punaruskea ja pään kuviot hieman naaraasta jyrkempiä.[1]

title: Sorsan IV hallitus

text: Sorsan IV hallitus oli erotessaan kaikkien aikojen pitkäikäisin suomalainen hallitus: se ohitti ennätyksen edellisen haltijan eli Kivimäen hallituksen (1932–1936) 62 päivällä. Se kuitenkin menetti ennätyksen seuraajalleen Holkerin hallitukselle. Nykyisin Sorsan IV hallitus on ikätilastossa neljännellä sijalla. Sorsan IV hallitus aloitti 20 vuotta kestäneen, koko vaalikauden ikäisten hallitusten sarjan. Kyseessä on edelleen viimeisin hallitus, jossa Keskusta oli toisena hallituspuolueena. Tämän jälkeisillä vaalikausilla Keskusta on aina joko toiminut pääministeripuolueena (1991–1995, 2003–2011 ja 2015 lähtien) tai jäänyt oppositioon (1987–1991, 1995–2003 ja 2011–2015).

title: Transsukupuolisuus

text: Varhaisimmat englanninkieliset kirjalliset maininnat käsitteestä "transsukupuolisuus" ajoittuvat vuoteen 1949 ja transsukupuolisuuden käsitteen vakiinnutti lopullisesti vuonna 1966 eräs transsukupuolisuuden varhaisimmista tutkijoista, Harry Benjamin, aihetta käsittelevässä kirjassaan "The Transsexual Phenomenon", jossa hän muun muassa erotti transsukupuolisuuden transvestisuudesta erilliseksi ilmiöksi ja kuvasi sukupuoli-identiteettiä fyysisestä sukupuolesta erillisenä käsitteenä.

title: Kalevi Sorsa

text: Kalevi Sorsa -bibliografia sisältää Kalevi Sorsan eri elämänvaiheissaan ja erilaisissa työ- ja luottamustehtävissään kirjoittamat kirjat, artikkelit ja puheet. Bibliografiaan on luetteloitu myös tärkeimpien päivä- ja aikakauslehtien julkaisemat haastattelut Sorsasta sekä muut Sorsaa käsittelevät artikkelit ja kirjoitukset. Aineistoa on vuosilta 1951–2005, ja se on luetteloitu ARTO-tietokantaan

title: Partenogeneesi

text: Luokiteltaessa partenogeneesin tyyppejä sukupuolen määräytymisen perustella erotetaan

title: Metroseksuaali

text: Metroseksuaalista erotetaan erilleen myös suoranaiset transvestiitit. Molemmat haluavat toteuttaa vastakkaiseen sukupuoleen liittyviä piirteitä ja roolia käytöksessään, mutta suhtautuminen omaan fyysiseen ja henkiseen sukupuoleen on erilainen. Siinä missä transvestiitti pyrkii mukailemaan myös kehonsa täysin vastakkaisen sukupuolen malliin, metroseksuaali on usein tyytyväinen omaan sukupuoleensa ja saattaa suhtautua siihen jopa narsistisesti. Transvestiitti yleensä kokee henkisen sukupuolensa olevan ristiriidassa fyysisen sukupuolen kanssa ja pyrkii mukailemaan kehonsa niin, että nämä puolet vastaisivat toisiaan. Metroseksuaali paremminkin pyrkii ilmaisemaan luonnettaan kokonaisvaltaisesti välittämättä konservatiivisista sukupuolirooleista tai fyysisestä sukupuolestaan. Hänessä saattavat toteutua vahvasti molempien sukupuolistereotypioiden piirteet.

title: Kalevi Sorsa

text: Kalevi Sorsalle ehdotettiin useaankin otteeseen valtioneuvoksen arvonimeä, mutta hän kieltäytyi vastaanottamasta sitä vedoten taustaansa työväenliikkeessä, jossa oli perinteisesti pidättäydytty kunnianosoituksista. Sorsa siis kaihtoi koko elämänsä ajan julkisia tunnustuksia työstään ja saavutuksistaan, mutta hän suostui promovoitavaksi Tampereen teknillisen korkeakoulun kunniatohtoriksi vuonna 1987 ja Tampereen yliopiston hallintotieteiden kunniatohtoriksi vuonna 1992. Vuonna 1985 Kalevi Sorsa suostui ottamaan vastaan Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristin presidentti Koivistolta, vaikka suhtautui kielteisesti kunniamerkkeihin. Presidentti Tarja Halonen palkitsi Sorsan Vapaudenristin ritarikunnan 1. luokan Vapaudenristillä rintatähtineen, jonka Sorsa otti myös vastaan.

title: Tulipyrstö

text: Sukupuolia on lähes mahdotonta erottaa toisistaan aikuisenakaan, eikä nuorten kalojen sukupuolia voi lainkaan erottaa. Aikuinen naaras on hieman pulleampi. Koiras on syvemmän musta ja isoeväisempi, ja sen pyrstö on kirkkaammanpunainen.

title: Kiilavuokkokala

text: Kiilavuokkokala kasvaa noin 11 cm pitkäksi. Kapea musta juova erottaa toisistaan leveämmät oranssit ja valkoiset pystyjuovakuviot. Etummainen valkoinen raita on silmän takana, keskimmäinen kalan puolivälissä tekee mutkan eteenpäin, ja takimmainen, muita kapeampi raita on pyrstön tyvessä. Sukupuolet ovat keskenään saman väriset. Kiilavuokkokala muistuttaa paljon vuokkokalaa ("Amphiprion ocellaris"), varmin tapa erottaa ne on laskea selkäevän ruodot, joita on kiilavuokkokalalla aina 10, vuokkokalalla yleensä 11. Vuokkokalalla ei myöskään ole koskaan leveää mustaa reunusta evissään.

title: Piippopaksupää

text: Piipopaksupään koiraan siipien yläpinta on väriltään oranssin punaruskea ja siivet ovat ulkoreunasta laajalti tummavarjosteiset. Naaraalla varjostumaa on laajempaa, tummempaa ja näkyy selvästi sekä ulkoreunan että tyven alueella, jolloin siipien pohjaväri erottuu vain vaalean ruskeanoranssina täplärivinä. Siipisuonet ovat molemmilla sukupuolilla tummat. Värisävyn lisäksi sukupuolet erottaa koiraan etusiivessä olevasta koirastäplästä eli mustasta, naarasyksilöitä houkuttelevia hajusteita erittävästä juovasta, joka erottuu lajilla selvästi. Siipien alapinnat ovat likaisen kellanruskeat ja niiden täplät ovat epäselviä ja vain aavistuksen pohjaväriä vaaleammat. Siipien kärkiväli on 26–34 mm.

title: Sanfordinmaki

text: Sanfordinmaki on keskikokoinen makilaji. Sen pään ja ruumiin yhteispituus on 38–40 senttiä ja hännän pituus on 50–55 senttiä. Paino on 1,8–2,5 kiloa. Sanfordinmakin molemmat sukupuolet ovat väritykseltään tummanruskeita, ja niiden vatsapuoli on muuta ruumista vaaleampi ja hännänpää tummempi. Naaraat ovat värisävyltään enemmän punaruskeita ja koiraat enemmän harmaanruskeita. Näkyvimmät erot sukupuolten välillä ovat kuitenkin koiraan kermanharmaa parta ja silmiinpistävät korvatupsut, jotka molemmat puuttuvat naaraalta. Lisäksi koiraan kuono ja nenänvarsi ovat mustat, kun taas naaraalla naama ja koko pää on kokonaan harmaa. Sanfordinmakinaaraita on usein vaikea erottaa valko-otsamakinaaraista. Molemmilla sukupuolilla on isot perärauhaset. Häntä on pitkä ja tuuhea.

title: Varsinaiset oravat

text: Varsinaista oravista on hankala päälle päin erottaa naarasta ja urosta eli niillä ei ole sukupuolidimorfismia. Molemmat sukupuolet ovat samankokoisia ja väritykseltään samanlaisia.

title: Kalevi Sorsa

text: Kalevi Sorsa toimi pääministerinä neljässä hallituksessa: Sorsan I hallitus istui vuodet 1972–1975, Sorsan II hallitus vuodet 1977–1979, Sorsan III hallitus vuodet 1982–1983 ja Sorsan IV hallitus vuodet 1983–1987. Kaikkiaan Sorsa oli pääministerinä 3653 päivän eli noin 10 vuoden ajan. Samaan aikaan suomalaista yhteiskuntaa kehitettiin hyvinvointivaltioksi, maa muuttui perinteisestä maatalousyhteiskunnasta teollisuus- ja palveluyhteiskunnaksi, julkisia palveluja kehitettiin ja sosiaaliturvaa parannettiin. Muita suuria yhteiskunnallisia ratkaisuja olivat peruskoulun toteuttaminen, päivähoidon kehittäminen ja kansanterveyslain laatiminen. Lisäksi yhteiskunnan ohjailua varten perustettiin uusia virastoja, muun muassa Työsuojeluhallitus. Suomi muuttui sosiaalisesti ja koulutuksellisesti tasa-arvoisemmaksi ja vaurastui. Erityisesti Sorsan I hallitus harjoitti voimallista reformipolitiikkaa johtokaksikkonaan pääministeri ja varapääministeri, valtiovarainministeri Johannes Virolainen. Öljykriisin jälkeisestä lamasta noustiin Sorsan II hallituksen elvytyksellisin toimin. Kansallista talkoohenkeä nostatettiin vuonna 1977 kokouksessa, joka ”Korpilammen hengessä” eli konsensuksen hengessä kokosi yhteen elinkeinoelämän, työnantajien, ay-liikkeen ja julkisen vallan edustajia. Ympäristöministeriön perustaminen valmisteltiin ja käynnistettiin Sorsan 1980-luvun hallitusten aikana.

title: Ville Sorsa

text: Sorsa kouluttautui musiikkituottajaksi Tampereen ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi keväällä 2010. Aktiivisen musiikkiuran jälkeen Sorsa on keskittynyt pääosin jälkituotantotöihin. Hänen merkittävimpiin töihinsä kuuluu vuonna 2016 julkaistu "Quantum Break". Pelien lisäksi Sorsa on työskennellyt radio-, televisio- sekä elokuvateollisuudessa. Tällä hetkellä Sorsa työskentelee äänisuunnittelijana Remedy Entertainment -peliyrityksessä.

title: Kalevi Sorsa

text: Kirjalliset harrastukset johtivat Sorsan harjoittelijaksi sanomalehteen, ja vuonna 1949 hän aloitti sanomalehtitutkinnon opinnot Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa Helsingissä. Sanomalehtitutkinnon Sorsa sai valmiiksi vuonna 1957. Sorsa rahoitti opintonsa työskentelemällä toimittajana Työväen Sanomalehtien Tietotoimistossa, Suomen Sosialidemokraatissa ja Työläisnuoriso-lehdessä (myöhemmältä nimeltään Vihuri). Lisäksi Sorsa kävi töissä rakennustyömailla, ja hän oli rakentamassa muun muassa Olympiakylää, Koskelan kisakylää ja Salmisaaren voimalaa. Sorsa suoritti vuonna 1963 yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinnon Tampereen yliopistossa pääaineenaan kotimainen kirjallisuus. Sorsan pro gradu -tutkielman aiheena olivat sisällissodan syyt Joel Lehtosen "Putkinotko"-romaanin valossa.

title: Pilkkaviuhtoja

text: Pilkkaviuhtojan pituus 66–71cm ja paino 2 430–3 170 g. Se on hanhen kokoinen, lentotaidoltaan kömpelö sorsa – suvun muut kolme lajia ovat lentokyvyttömiä. Pilkkaviuhtojan höyhenpuku on tummanharmaa valkoisin täplin, vatsa on valkoinen ja päässä erottuu valkoinen silmäkulmajuova. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä.

title: Sebastian Sorsa

text:
7. tammikuuta 2009 Sorsa vapautettiin Hamilton-sopimuksestaan. Sorsa ehti edustaa Hamiltonia vain kolmessa pelissä syksyn 2008 aikana.
Sorsa siirtyi takaisin HJK:hon 2009 tammikuussa 2+1-vuotisella sopimuksella. Sorsan sopimus HJK:n kanssa päättyi kauteen 2016. 11. marraskuuta 2016 Sorsa allekirjoitti kaksivuotisen pelaajasopimuksen KuPS:n kanssa, mutta lopetti kuitenkin ammattilaisuransa sarjakauden 2017 jälkeen.

title: Kalevi Sorsa

text: Uudessa asemassaan Sorsa sai nopeasti paljon kannatusta. Vuoden 1970 eduskuntavaaleissa Sorsa sai tukiryhmänsä ja suosittelijoidensa avulla (muun muassa Mauno Koivisto, R.H. Oittinen ja Keijo Liinamaa) suuren äänisaaliin, 17 311 ääntä. Kannatusta kertyi sosialidemokraattisen puolueen perusjäsenistöltä. SDP oli selvästi suurin puolue, ja Sorsa valittiin heti ensimmäisen kauden kansanedustajana ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi. Sorsa toimi SDP:n Helsingistä valittuna kansanedustajana tasan 20 vuotta, vuodet 1970–1990.

title: Vesinokkaeläin

text: Australian alkuperäiskansoilla on tarinoita vesinokkaeläimen synnystä. Usein niissä vesinokkaeläimen kerrotaan syntyneen sorsan ja vesirotan jälkeläisenä. Erään tarinan mukaan kyseessä oli kahden sielun kielletty liitto, josta rangaistuksena pari muutettiin sorsaksi ja vesirotaksi ja heidän jälkeläisistään tuli vesinokkaeläimiä.[63] Toisen tarinan mukaan yksinäinen vesirotta Biggoon pakotti nuoren kauniin yksin uimassa olleen sorsan vaimokseen. Sorsa eli vesirotan vankina, kunnes lopulta pääsi pakenemaan ja palaamaan heimonsa luo. Sorsan munista ei kuitenkaan kuoriutunut lintuja vaan vesinokkaeläimiä. Sorsa ajettiin pois heimonsa luota, mutta sen poikaset asettuivat asumaan omilleen ja lisääntyivät.[64]

title: Kalevi Sorsa

text: Samaan aikaan Sorsa oli myös Sosialistisen Internationaalin varapuheenjohtaja, kunniapuheenjohtajaksi hänet nimitettiin vuonna 1996. Aseistariisuntatyöryhmän puheenjohtajana Sorsa oli turvallisuuspoliittisen keskustelun ytimessä, ja hänen ystäväpiiriinsä kuului merkittäviksi eurooppalaisiksi johtajiksi nousseita sosialidemokraatteja kuten Willy Brandt, Harold Wilson ja Olof Palme. Sorsalla oli myös korkean tason henkilöyhteyksiä niin Moskovassa kuin Washingtonissakin. Erityisen tiivistä yhteyttä Sorsa piti pohjoismaisiin veljespuolueisiin.

title: Kalevi Sorsa

text: Kansainvälisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ”raskassarjalainen” Sorsasta tuli vuonna 1978, jolloin hänet valittiin vetämään Sosialistisen Internationaalin aseistariisuntatyöryhmää. Sorsa toimi muun muassa 1978 Helsingissä järjestetyn SI:n aseidenriisuntakonferenssin isäntänä. Aseistariisuntatyöryhmän puheenjohtajana Sorsa toimi 1978–1980 ja neuvoa-antavan aseistariisuntaneuvoston (SIPSAD) puheenjohtajana 1980–1996. Sorsan johtama aseistariisuntatyöryhmä tapasi Yhdysvaltain presidentin Jimmy Carterin vuonna 1980. Syksyllä 1981 työryhmä, joka oli tällä välin muuttunut neuvostoksi, pyrki uuden presidentin Ronald Reaganin puheille, mutta suurvaltapoliittinen ilmapiiri oli edellisen käynnin jälkeen voimakkaasti kiristynyt eikä neuvosto päässyt tapaamaan yhtäkään Reaganin hallituksen ministeriä. Tapaaminen Yhdysvaltain johdon kanssa toteutui vain virkamiestasolla Pentagonissa. Neuvoston saamasta kohtelusta perin pohjin loukkaantuneena Sorsa totesi, etteivät liennytys ja kansainvälinen yhteistyö etene niin kauan kuin Reagan on Yhdysvaltain presidenttinä. Sorsa hämmästyi vilpittömästi, kun hänen lausunnostaan nousi kohu ja Yhdysvaltain Helsingin-suurlähettiläs esitti vastalauseensa. Sorsa itse katsoi esittäneensä vain totuudenmukaisen arvion.

title: Tyrskyviuhtoja

text: Tyrskyviuhtojan pituus on 61–74 cm ja paino 3,4–4,2 kg. Se on hanhen kokoinen, lentokyvytön sorsa, jota on maastossa vaikea erottaa samannäköisestä pilkkaviuhtojasta. Lajin höyhenpuku on tummanharmaa valkoisin täplin, vatsa on valkoinen ja nokka sekä jalat keltaiset. Sukupuolet ovat erinäköisiä ja koiras on kookkaampi.

title: Nyhäkulmumittari

text: Nyhäkulmumittari on helppo erottaa muista kulmumittarilajeista siipien epätasaisisten reunojen perusteella, mutta väritykseltään se kuitenkin muistuttaa monia sukulaislajejaan. Väritykseltään sukupuolet ovat hieman erinäköiset. Siipien pohjaväri on koiraalla vaalean kellertävä, naaraalla kellanruskea. Molemmilla sukupuolilla on kaikissa siivissä musta, hieman pitkänomainen diskaalitäplä. Ulompi poikkiviiru erottuu selvästi sekä etu- että takasiivessä, mutta tyvipoikkiviiru vain etusiivessä. Siiven keskiosassa on koiraalla hentoa punertavaa, naaralla selvästi mustansävyistä varjostumaa. Siipien ulkosyrjät ovat muodoltaan voimakkaasti mutkittelevat ja siiven kärki sirppimäisesti kaareva. Siipiä reunustavat ripset ovat punertavia. Siipiväli 20–23 mm.

title: Kalevi Sorsa

text: 1970-luvun lopulla Sorsa joutui ankaran ryöpytyksen kohteeksi Valcon, valtion kuvaputkitehtaan hallintoneuvoston puheenjohtajan ominaisuudessa tehtaan heikon tuotannon takia. Kiistan taustalla saattoi näkyä myös heijastuma sosialidemokraattisen teollisuuspolitiikan ja yksityisen elektroniikka-alan yritystoiminnan välisestä kamppailusta. SMP:n kunniapuheenjohtaja Veikko Vennamo antoi Kalevi Sorsalle tapauksen vuoksi pilkkanimen "Valco-Sorsa", jota hän viljeli ahkerasti pitkin 1980-lukua. Lähipiirilleen Sorsa tunnusti myöhemmin Valcoon liittyneiden tapahtumien olleen hänen poliittisen uransa raskain koettelemus ja kokeneensa elämänsä syvimmän masennuksen Valcon jälkipuinnin aikana. Samaan aikaan lehdistössä liikkui väitteitä Sorsan tekemään asuntokauppaan liittyvistä epäselvyyksistä. Väitteet osoittautuivat perättömiksi, ja Sorsa itse piti tapausta häneen kohdistuneena ajojahtina.

title: Johannes Virolainen

text: 1970-luvulla Virolainen toimi valtiovarainministerinä Kalevi Sorsan I hallituksessa 1972–1975 ja maatalousministerinä Sorsan II hallituksessa 1977–1979. Virolainen ja Sorsa olivat Keskustan ja SDP:n välisen punamultayhteistyön takuumiehet, ja etenkin Sorsan I hallituksen aikana ajettiin läpi laajoja yhteiskunnallisia uudistushankkeita. Samalla Virolainen piti huolen siitä, että punamultahallitukset toteuttivat vahvaa aluepolitiikkaa ja että maaseutuväestön asiat pidettiin esillä niiden ohjelmissa. Keskustan puoluejohdossa Virolaista arvosteltiin usein liian läheisistä suhteista Sorsaan, ja osa keskustaväestä koki, että Virolainen oli jopa valmis tinkimään puolueensa kannattajille tärkeistä asioista säilyttääkseen suhteensa Sorsaan. Näin kävi Sorsan ensimmäisen hallituksen toimikauden lopulla niin kutsutun maapaketin ja erityisesti siihen sisältyneen, viljelijät raivostuttaneen lunastuslain suhteen. Virolaisen jo alusta lähtien hankalat suhteet MTK:n puheenjohtajaan Heikki Haavistoon käytännössä katkesivat Sorsan toisen hallituksen tekemän yksipuolisen maataloustuloratkaisun vuoksi. Virolainen luopui ministerin tehtävistä viimeisen kerran 1979 ja siirtyi eduskunnan puhemieheksi.

title: Avoparikaija

text:
Poikasen silmät ovat tummat, eikä niissä ole näkyvissä iirisrengasta. Koiraspoikasen nokka on tumma ja joillakin alalajeilla pyrstön pää saattaa olla oranssi ennen ensimmäistä sulkasatoa. Avoparikaijan sukupuolen erottaa heti poikasuntuvan väristä. Naaraspoikaset ovat sysimustia koiraspoikaseten ollessa vaalean harmastaasta tumman harmaaseen. Lajilla ei ole esimerkiksi neitokakadun tapaan poikaspukua, vaan avoparikaijat ovat heti poikasesta lähtien sukupuolelleen ominaisen värisiä, vain nokanväri vaihtuu iän myötä.
Aikuinen avoparikaija on pituudeltaan 35–42 senttimetriä, sen siipiväli on 60 senttimetriä ja paino 350–600 grammaa.

title: Isoviuhtoja

text: Linnun pituus 65–78 cm ja paino 3,5–7 kg. Se on hanhen kokoinen, lentokyvytön sorsa. Sen höyhenpuku on tummanharmaa valkoisin täplin, vatsa on valkoinen sekä nokka ja jalat oranssit. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, koiras on kookkaampi.

title: Riki Sorsa

text: Maaliskuun 2006 lopulla Riki Sorsalla todettiin nielu- ja nenäsyöpä. Sairauden takia Sorsa lopetti musiikkiuransa lähes kokonaan. Sorsa toimi Syöpäsäätiön PR-miehenä kertomassa sairaudestaan.

title: Valco

text: SMP:n entinen puheenjohtaja Veikko Vennamo antoi tapauksen vuoksi Kalevi Sorsalle haukkumanimen ”Valco-Sorsa”, jota hän viljeli ahkerasti, kunnes SMP nousi vuoden 1983 eduskuntavaaleissa saavuttamansa suurvoiton jälkeen Sorsan neljänteen hallitukseen. Sorsan katsottiin saaneen Valco-jupakan vuoksi maineeseensa tahran, joka saattoi vaikuttaa vielä vuonna 1993, kun Martti Ahtisaari voitti Sorsan SDP:n presidenttiehdokkaasta käydyssä esivaalissa. Lähipiirilleen Sorsa kertoi myöhemmin kokeneensa elämänsä suurimman masennuksen juuri Valcon jälkipuinnin yhteydessä. Vuonna 1981 ilmestyneessä "Tamminiemen pesänjakajat" -kirjassa Valcoa luonnehdittiin Sorsan teollisuuspoliittiseksi munaukseksi, josta todisteiksi jäivät tyhjät tehdashallit Imatralla ja rikotut kuvaputket Imatran kaatopaikalla.

title: Heikki Sorsa

text: Salt Lake Cityn talviolympialaisissa vuonna 2002 Sorsa voitti lumikourun karsintakilpailun, mutta jäi kuitenkin finaalissa seitsemännelle sijalle. Sorsa muistetaan myös siitä, että hän nautti olympiakylän McDonald'sissa useita kymmeniä (44) Big Mac -hampurilaisia. Myöhemmin hänestä tuli McDonaldsin mainostaja. Heikki Sorsasta on myös tehty dokumenttisarja nimeltään The Sorsa project. Sarjaa näytti MTV3 kanava vuonna 2006–2007. Heikki Sorsa on myös yksi White Moment tuotemerkin perustajista. Aktiiviaikanaan Sorsan tavaramerkki oli korkea irokeesi.

title: Riki Sorsa

text: Lokakuussa 2015 hän sai tietää sairastavansa jälleen syöpää, sillä kertaa keuhkoissa. Riki Sorsa kuoli kotonaan Helsingissä 63-vuotiaana 10. toukokuuta 2016. Vain paria kuukautta aiemmin Sorsa toimi keulakuvana syöpäjärjestöjen mainosvideolla, jolla hän puhui tupakoinnin vaaroista ja josta jäi elämään Sorsan lausahdus; "Lopetinko liian myöhään". Sorsa haudattiin 9. kesäkuuta 2016.


query: Milloin Antti Hyvönen kuoli?

title: Antti Hyvönen

text: Antti Mikael Hyvönen (30. huhtikuuta 1900 Seinäjoki[1], toisten tietojen mukaan Oulu[2] – 20. marraskuuta 1988[3] Helsinki) oli työväenliikkeen veteraani ja myöhemmin Sirola-opiston vararehtori. Hän käytti myös useita salanimiä, kuten Matti Pajari ja Yrjö Linko.

title: Janne Hyvönen

text: Peliuransa Hyvönen edusti Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä. Superpesisdebyyttinsä Hyvönen teki kesäkuussa 2012 ottelussa Kouvolan Pallonlyöjiä vastaan. Kaudella 2014 hän korvasi kakkoskopparin tontilta joukkueen pelinjohtajaksi siirtyneen Mikko Korhosen. Ulkopelipaikaltaan Hyvönen oli kakkoskoppari. Kausi 2016 jäi Hyvösen viimeiseksi super-tasolla.

title: Anna-Liisa Hyvönen

text: Hyvönen avioitui 1952 myöhemmin eläkejohtajana toimineen Paavo Hyvösen (k. 2011) kanssa, joka oli tunnetun kommunistin Antti Hyvösen poika. Heille syntyi kolme poikaa.

title: Viivi Hyvönen

text: Viivi Hyvönen (s. 16. huhtikuuta 1981) on suomalainen kirjailija. Hän julkaisi esikoisteoksensa, nuorten fantasiakirjan "Etsijä", vain 14-vuotiaana vuonna 1995. Hyvösen toinen fantasiaromaani "Mahlaa suonissaan" ilmestyi 1999. Hyvönen on valmistunut lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta. Vuonna 2008 hän julkaisi romaanin "Apina ja Uusikuu". Viivi Hyvönen avioitui kesällä 2009.

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Valde Hyvönen

text: Valde Hyvösen vanhemmat olivat maanviljelijä Oskari Hyvönen ja Matilda Koski ja puoliso vuodesta 1917 Henrika Jalkanen. Hyvönen tuli ylioppilaaksi 1910 Jyväskylän lyseosta ja sai filosofian maisterin arvon 1917, valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi 1915. SOK:n palveluksessa Hyvönen oli 1916–1921, Pellervo-seuran kirjallisena sihteerinä ja "Suomen Osuustoimintalehden" toimitussihteerinä hän työskenteli 1922-1923. Hyvönen oli Osuuskassojen Keskuslainarahasto Oy:n apulaisjohtaja 1923–1925, johtaja 1925–1937, (myöhemmin Osuuskassojen Keskus Oy:n) pääjohtaja ja Osuuskassojen Keskusliiton toimitusjohtaja vuodesta 1947 sekä Maakiinteistöpankin toimitusjohtaja vuodesta 1942. Hyvönen sai maanviljelysneuvoksen arvon 1949.

title: Antti Hyvönen

text: Suomen kansalaisuuden Antti Hyvönen sai takaisin 1970-luvulla. Antti Hyvösellä on tiettävästi kolme poikaa: pienenä adoptoitu, sittemmin kansantaloustieteilijä Matti Peltonen, Metallityöväen liiton toimitsija Paavo Hyvönen sekä salanimen aikaan tunnustettu Visa Linko. SKDL:n kansanedustaja Anna-Liisa Hyvönen oli Antti Hyvösen miniä[6].

title: Hannes Hyvönen

text: Kaudeksi 2001–2002 Hyvönen siirtyi NHL:ään, San Jose Sharksin organisaatioon. Hyvönen pelasi kuitenkin Sharksin farmijoukkueessa Cleveland Baronsissa AHL:ssä lähes koko kauden ja teki siellä 67 ottelussa tehot 24+18=42. Kesällä 2002 Hyvönen oli jo lähellä siirtyä takaisin SM-liigaan, HPK:hon, mutta otti viime hetkellä Florida Panthersin tarjouksen vastaan. Kauan ei Hyvönen kuulunut Floridankaan organisaatioon, kun jo ennen kauden alkua hän siirtyi Columbus Blue Jacketsiin, joka nappasi hänet waivers-listalta. Hyvönen pelasi Blue Jacketsissa lähes koko kauden tehden 36 ottelussa tehot 4+5=9, kunnes hänet lainattiin Ruotsin Färjestadiin. Färjestadissa hän pärjäsi hyvin, mutta NHL:n työsulun takia kaudella 2004 hänen roolinsa jäi pieneksi ja sopimus purettiin. Loppukauden aikana hän teki vielä sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa. Ilveksessä hän muodosti tehokkaan ketjun Patrik Štefanin ja Steve Kariyan kanssa ja iski 27+18=45 pistettä ja oli joukkueensa paras maalintekijä.

title: Antti Hyvönen

text: Antti Hyvönen toimi "vanhan sosialidemokraattisen puolueen" nuorisojärjestössä. Sisällissodasta Antti Hyvönen selviytyi suhteellisen helposti ollessaan kuumetaudin vuoksi sairaalassa punakaartin ja matruusien taistellessa Oulussa, jossa hänen perheensä siihen aikaan majoittui. Hyvöstä vanhemmat Yrjö ja Ellen Mäkelin toimivat monessa hänen ystävinään ja opettajinaan työväenliikkeen saralla ja tutustuttivat hänet marxilaiseen kirjallisuuteen. Sosialidemokraattinen nuorisoliitto samoin kuin eräät puolueen piirijärjestöt Oulu mukaan lukien erkanivat tannerilaisesta emopuolueesta, joka tuomitsi jo varhain kansalaissotaan ryhtymisen. On huomattava, että työväen järjestyskaarteja oli jo perustettu suojelemaan heikossa asemassa olevia työläisiä ja torppareita jo ennen Suomen itsenäistymistä, jolloin työväenpuolue oli enemmistöasemssa eduskunnassa ja aiemminkin ensimmäisen maailmansodan ollessa meneillään. Vuonna 1919 Antti Hyvönen liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen.

title: Mauno Hyvönen

text: Hyvönen on näytellyt muun muassa elokuvissa "Pikku Ilona ja hänen karitsansa", "Hilja maitotyttö", "Villi Pohjola", "Lentävä kalakukko", "Punainen viiva", "Pekka Puupää" ja "Noin 7 veljestä". Hyvönen on ohjannut myös lyhyitä elokuvia ja näytelmäelokuvia, muun muassa "Obmolov" vuodelta 1963. Hyvönen tunnetaan myös radiohupailusta "Kankkulan kaivolla", jossa Hyvönen esitti "ornitologi Sylfred Huilaa".

title: Antti Hyvönen

text: Antti Hyvönen: Kokemuksia maanalaisuuden tieltä, Kansankulttuuri, 1973 Arvo Poika Tuominen: Kremlin kellot, Tammi, 1955

title: Antti Hyvönen (painija)

text: Vuonna 1912 Hyvönen siirtyi Englantiin ammattipainijaksi, josta matka jatkui Australiaan, Etelä-Amerikkaan ja Kaliforniaan.

title: Antti Hyvönen (painija)

text: Antti Hyvönen oli suomalainen painija, jonka urheilu-ura ajoittui 1900-luvun alkuun. Hän voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa kevytsarjan (66,5 kg) SM-hopeaa Viipurissa maaliskuun alussa vuonna 1911. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti 60 kilogramman sarjan maailmanmestaruuden. Helsingissä pidetyissä maailmanmestaruuskisoissa. Samana vuonna irtosi myös Venäjän mestaruus. Seuratasolla Hyvönen edusti Sortavalan Ponnistusta.

title: Hannes Hyvönen

text: Kauden jälkeen Hyvönen jätti SM-liigan jälleen, tällä kertaa hän siirtyi Sveitsiin, Fribourg-Gottéroniin. Siellä Hyvönen ei vastannut odotuksiin ja jälleen tuli siirto takaisiin SM-liigaan, tällä kertaa Jokereihin, jossa hän pelasi kauden 2005–2006. Hyvönen liittyi Jokereihin marraskuussa 2005 ja keräsi tehopisteet 16+12=28. Kaudeksi 2006–2007 Hyvönen siirtyi Oulun Kärppiin. Hän ehti pelata kolme ottelua kunnes polven eturistiside paukahti poikki. Hän kuitenkin ehti palata tositoimiin ja pelasi runkosarjassa kokonaisuudessaan 15 ottelua tehoin 9+12=21. Kauden päätteeksi Hyvönen voitti Kärppien kanssa Suomen mestaruuden. Mies jatkoi Kärpissä seuraavallakin kaudella, ja silloinkin oululaiset voittivat mestaruuden. Hyvönen myös sivusi pudotuspeleissä 15 ottelussa syntyneillä tehoillaan 8+13=21 Kari Jalosen piste-ennätystä. Runkosarjassa hän oli koko sarjan kolmanneksi tehokkain pelaaja 54 ottelussa syntyneill tehoilla 24+42=66 Janne Pesosen ja Ville Leinon jälkeen. Hyvät otteet Kärpissä poikivat Hyvöselle paikan Doug Sheddenin valmentamaan Suomen MM-joukkueeseen Kanadan MM-turnaukseen 2008. Hyvönen teki turnauksessa yhden maalin ja Suomen joukkue saavutti MM-pronssia.

title: Antti Hyvönen

text: Jatkosodan aikana Hyvönen oli piiritetyssä Leningradissa, ensin tekemässä suomalaisille suunnattua propagandaa ja myöhemmin puna-armeijan poliittisen hallinnon tehtävissä.[5]

title: Antti Hyvönen

text: Hyvönen selvisi yhtenä harvoista SKP:n toimihenkilöistä läpi Stalinin vainoista. Hänet kuitenkin syrjäytettiin tammikuussa 1939 virastaan Kominternissa ja erotettiin kesäkuussa Neuvostoliiton kommunistisesta puolueesta (NKP) Lenin-koulun oppilaan Ahti Liedeksen (Willy Bergman) kanneltua NKP:n keskuskomitealle Hyvösen yksityiselämässään tekemistä rikkomuksista. Hyvönen oli muun muassa käyttänyt prostituoitujen palveluja puolueen varoilla ja hänellä katsottiin olleen sopimattoman paljon irtosuhteita. Raskauttavaksi katsottiin myös se, ettei hän ollut opetellut Neuvostoliitossa asuessaan venäjän kieltä eikä tunnistanut ajoissa esimiehiään kuten Jukka Lehtosaarta pettureiksi ja kansanvihollisiksi. Rangaistuksena Hyvönen passitettiin työläiseksi kuulalaakeritehtaaseen. Talvisodan sytyttyä hänet kutsuttiin propagandatyöhön, mutta hän ei saanut koskaan NKP:n jäsenyyttä takaisin.[4]

title: Antti Hyvönen

text: Toimittuaan aikansa Suomessa SSTP:n Oulun piirisihteerinä Antti Hyvösen maa alkoi polttaa jalkojen alla ja hän siirtyi Leningradiin 1926, jossa aloitti opiskelun yliopistossa, joskin kertoi puutteidensa venäjänkielen taidoissa haitanneen täsysipanoista opiskelua. Sittemmin Hyvönen opetti Aunuksessa koululaisia yleissivistävissä erinäisissä oppiaineissa kuten suomen kielessä. Aunuksenkarjalaiset lapset ymmärsivät hyvin suomea, vepsäläiset sen sijaan eivät niinkään - ja päinvastoin. Aunuksessa Hyvönen väittää osallistuneensa maatalouden kollektivisointiin jopa etuajassa virallisesti suunnitellusta eli jo NEP-kaudella.

title: Antti Hyvönen

text: Antti Hyvönen siirtyi sittemmin 1930-luvulla SKP:n palvelukseen, ja sieltä kautta yritti tukeutua kansalaismielialaan siten ettei sotaan Neuvostoliittoa vastaan lähdettäisi. Suomalaisten rosvoretket Karjalaan hän tuomitsi jyrkästi ja oli hyvä ystävä Toivo Antikaisen kanssa, jonka suomalaiset vangitsivat. Kertomuksissaan Hyvönen ei enempää juuri kehu kuin moiti Stalinia. Antti Hyvösen osa oli vaihtaa paikkakuntaa aina sen mukaan, minkä Komintern katsoi parhaaksi. Hän hoiti Tampereen alueen järjestäytymistä, missä katsottiin erityisesti työväen vasemmistosiiven kärsineen sisällissodassa. Yrjö Mäkelin kuoli vankilassa Hyvösen ollessa Tampereella. Tämä piti hänen muistokseen palopuheen, jonka vuoksi joutui lähtemään pakoon puhujapaikalta. Tällä kertaa hänen salanimensä oli liiankin rohkea nimittäin Yrjö Murto - samanniminen mies nimittäin oli tunnettu paikkakunnan työväenyhdistyksessä ja sittemmin eduskunnassakin, ja hänen tapaamistaan Hyvösen piti hieman sitten varoa.

title: Statira (Dareios III:n vaimo)

text: Dareios otti vaimonsa, äitinsä ja lapsensa mukaa kun hän lähti sotimaan Aleksanteri Suurta vastaan. Kärsittyään tappion Issoksen taistelussa Dareios jätti perheensä Damaskokseen ja he jäivät Aleksanterin vangeiksi (vuonna 333 eaa.). Antiikin lähteiden mukaan Statira oli Aasian kaunein nainen. Tästä huolimatta Aleksanteri ei koskenut Statiraan ja antoi tämän kuten kuningattaren kuului. Statira kuoli kuitenkin jostain syystä vuoden 331 eaa. tienoilla. Quintus Curtius Rufus väittää että Statira sairastui matkustamisen aiheuttaman rasituksen vuoksi. Plutarkhos ja Junianus Justinus taas väittävät että Statira kuoli synnytyksen yhteydessä. Jos Statira oli raskaana vuonna 331 eaa. niin isä olisi melko varmasti ollut Aleksanteri itse. Toisaalta ei tiedetä aivan tarkasti milloin Statira kuoli.

title: Antti Hyvönen

text: Hyvönen lähti vastoin sisarensa neuvoja etappiteitä Venäjälle 1920, jolloin reitti kulki hiihtäen Hyrynsalmen ja Vuokkiniemen kautta Vienan Kemiin, jossa ensimmäinen yö kului putkassa. Sieltä hän pääsi yhdessä toverinsa Toivo Nylundin kanssa rautateitse Pietariin, jossa joutui keskelle Kronstadtin kapinaa. Hänet siirrettiin Suomen rajan läheisyyteen Inkerinmaalle Lempaalanjärven Mäntysaareen, jossa hän sai opetusta emigranttisuomalaisilta kuten hänen karismattisena pitämältään Kullervo Mannerilta sekä muun muassa Lauri Letonmäeltä sekä Yrjö Sirolalta ja Otto Wille Kuusiselta. Täällä hänen oli kuitenkin toimittava salanimellä. Monia tunnettuja sosialisteja vaatineet Kuusisen klubin murhat olivat juuri tapahtuneet, ja Hyvönen selittää osin niiden juontuneen siitä, että monet Pietarin suomalaiset emigrantit Aku Paasin johdolla kokivat perustetun SKP:n hyljänneen heidän asiansa ja keskittyneen liiaksi Suomen kysymyksiin. Murhat tosin veivät oppositioliikeeltä kannatuspohjan Pietarissa. Moskovassa perustetun SKP:n neljäs edustajakokous pidettiin 1921 Pietarissa, ja siihen Hyvönen osallistui.

title: Heikki Hyvönen (jääkiekkoilija)

text: Heikki Hyvönen (s. 16. huhtikuuta 1989 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka on pelannut jääkiekon SM-liigassa Jokereissa puolustajana. "Hessu" on myös pelannut junioritasolla Espoon Bluesissa, HIFK:ssa ja myös Jokereissa ennen kuin teki kahden vuoden sopimuksen edustusjoukkueen kanssa. Hieman ennen sopimusta liigajoukkueen kanssa Hyvönen iski Jokereiden A-junioreissa tehot 5+7=12 ollen näin A-juniorien tehokkain puolustaja. Hänen taitonsa huomattiin kauden 2006–2007 päätteeksi myös ulkomailla, ja alkukaudesta 2007–2008 hän pelasikin myös OHL:ssä London Knightsissa. Hyvönen ei kuitenkaan saanut joukkueessa peliaikaa, joten hän palasi Suomeen ja Jokereihin. Hyvönen oli myös ehdolla vuoden 2006 alle 18-vuotiaiden MM-kotikisoihin ja vuoden 2008 kevään alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin mutta karsiutui kummallakin kerralla viime hetkellä. Hyvönen pelasi ensimmäisen pudotuspeliottelunsa 14. maaliskuuta Pelicansia vastaan Jokereiden 3–1-tappioon päättyneessä ottelussa ja toisen 31. maaliskuuta Bluesia vastaan jonka Blues voitti 5–1. Hyvönen saavutti uransa ensimmäisen pudotuspelipisteen syöttämällä Mikko Kaltevan tekemän 3–2-maalin 5. huhtikuuta pelatussa pronssiottelussa Tapparaa vastaan.

title: Antti Hyvönen

text: Hyvönen ryhtyi järjestämään tuntemaansa Oulun piiriin SSTP:n asioita. Eduskuntavaaleissa 1921 SSTP menestyikin hänen organisoimallaan alueella hyvin saaden yhteensä Pohjois-Pohjanmaalta, Kainuusta ja Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä useita kansanedustajia. Kyösti Kallion hallitus hajotti kuitenkin SSTP:n, vangitutti eduskuntaryhmän ja keskeiset toimihenkilöt, mutta Hyvönen sattui pääsemään pakoon Niilo Wällärin asunnosta kerrottuaan, ettei ole Kusti Kulo, joksi häntä Wällärin vangitsijat ensin luulivat.

title: Janne Hyvönen

text: Hyvönen oli Suomen Keskustan kunnallisvaaliehdokkaana vuoden 2017 kunnallisvaaleissa. Hyvönen toimii Sotkamon sivistystoimen lautakunnassa.

title: Antti Hyvönen

text: Rauhansopimus antoi SKP:lle kokonaan toisenlaiset toimintamahdollisuudet Antti Hyvönen siirtyi eräiden muiden suomalaisten kommunistien mukana Suomeen. Hänestä tuli Sirola-opiston vararehtori sekä työväenliikkeen historian ja sosialismin teorian opettaja marxismi-leninismin hengessä. Hän lukeutui varsin pian SKP:n saarislaiseen enemmistösiipeen ja piti Terijoen hallitustakin virheenä. Hyvösen tietynlainen motto oli, että tosiasiat ja virheet on tunnustettava, vaikka pitäisi luopua aiemmin omaksutuista asenteista. Hyvönen siirrettiin 1963 vasten tahtoaan eläkkeelle SKP:n tehtävistä minkä jälkeen hän kirjoitti kirjoja puolueen varhaisesta historiasta[6].

title: Antti Hyvönen

text: Antti Hyvönen syntyi monilapsiseen perheeseen. Isä oli uskonnollisuuteen taipuvainen rautatieläinen ja äiti työläistaustainen sekä -henkinen. Antti oli perheensä vanhin poika ja joutui huolehtimaan sisarustensa huollosta, kun isä kuoli syöpään jo Antin ollessa 12-vuotias. Äitikin kuoli nuorena jo 1918, ja perheen huolehtiminen jäi pitkälti Helle-sisaren varaan Antin antautuessa konepajahommiensa ohessa työväenliikkeen palvelukseen jo lapsuusiässä. Antti Hyvösestä piirtyy kuva osin onnekkaanakin selviytyjänä sekä työteliäänä järjestöihmisenä.

title: Sortavalan Ponnistus

text: Erikoisen vahvaan asemaan seurassa nousi paini. Antti Hyvönen saavutti maailmanmestaruuden vuonna 1911 ja voitti samana vuonna vielä Venäjän mestaruudenkin.

title: Antti Hyvönen

text: Arvo Tuomisen mukaan Hyvönen yhdessä Inkeri Lehtisen ja Armas Äikiän kanssa onnistui syyttämään eräitä tovereitaan kuten Hannes Mäkistä ja Jukka Lehtosaarta trotskilaisuudesta, mikä Stalinin ajan Neuvostoliitossa oli kuolemantuomion väärti.

title: Antti Hyvönen

text: Luokka:SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt Luokka:Vuonna 1900 syntyneet Luokka:Vuonna 1988 kuolleet

title: Juho Hyvönen

text: Johan David (Juho Taavetti, J.T.) Hyvönen (14. helmikuuta 1891 Virtasalmi – 29. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hyvönen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1922–1924 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Hyvönen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1911, valmistui filosofian kanditaatiksi vuonna 1913, filosofian maisteriksi vuonna 1914, molempien oikeuksien kandidaatiksi vuonna 1916, sai varatuomarin arvon vuonna 1919 ja valmistui lakitieteen lisensiaatiksi vuonna 1948. Politiikan ulkopuolella Hyvönen toimi muun muassa kotitilan hoitajana, asianajajana Helsingissä ja Maataloustuottajain Keskusliiton lakimiehenä. Hyvösen vanhemmat olivat talollinen Pietari Juhana Hyvönen ja Anna Katariina Halttunen. Hyvösen puoliso vuosina 1919–1935 oli Aune Maria Harlin ja vuodesta 1942 Sylvi Johanna Pere (e. Vallinheimo).

title: Hannes Hyvönen

text: Kauden 2008–2009 Hyvönen aloitti Ruotsin Elitserienissä, Södertälje SK:ssa. Seura kuitenkin erotti Hyvösen joulukuussa 2008 ja Hyvönen jatkoi uraansa pääsiassa Venäjällä pelattavassa KHL-liigassa Dynamo Minskissä Valko-Venäjällä. Kesken kauden 2009–2010 hän siirtyi Minskistä AK Bars Kazaniin, jonka riveissä voitti KHL:n mestaruuden, Gagarin Cupin. Kauden 2010–2011 Hyvönen aloitti Sveitsin pääsarjan Rapperswil-Jona Lakersissa. Sieltä hän siirtyi KHL:n Traktor Tšeljabinskiin, josta hän sai lähtöpassit tammikuussa 2011. Myöhemmin samassa kuussa Hyvönen siirtyi HIFK:hon loppukauden mittaisella sopimuksella. Maaliskuussa HIFK tiedotti purkaneensa Hyvösen sopimuksen. Hän ehti pelata HIFK:ssa vain kymmenen ottelua.


query: Milloin Lev Kamenev kuoli?

title: Lev Kamenev

text: Lev Borisovitš Kamenev (, oik. Rosenfeld (); 18. heinäkuuta (J: 6 heinäkuuta) 1883 Moskova, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto)[1][2] oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Yhdessä Grigori Zinovjevin ja Josif Stalinin kanssa hän muodosti niin sanotun troikan, joka johti Neuvostoliiton kommunistista puoluetta Vladimir Leninin sairastumisen ja kuoleman jälkeen vuosina 1922–1925. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 Kamenevin ja Zinovjevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin. Kamenev oli etniseltä taustaltaan venäjänjuutalainen.

title: Olga Kameneva

text:
Olgan ollessa 19-vuotias hän liittyi Sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Pian tämän jälkeen hän meni naimisiin Lev Kamenevin kanssa, joka oli ollut pitkään mukana vasemmiston poliittisessa toiminnassa mukana, eikä tämä myöskään kaihtanut radikaalejakaan keinoja poliittisessa toiminnassaan. Olga otti myös osaa opiskelijoiden mielenilmauksiin, joissa vastustettiin keisari Nikolai II:sta. Kuten monet muutkin mielenilmauksiin osallistuneet myös Olga pidätettiin ja vangittiin. Muutaman kuukauden vangitsemisen jälkeen hänet kuitenkin vapautettiin vankilasta, mutta hän ei enää saanut jatkaa opintojaan yliopistossa.
Tämän johdosta Olga muutti miehensä kanssa Pariisiin vuonna 1902, jossa he tapasivat Vladimir Leninin ja hänen kumppaninsa Nadezhda Krupskayan. Pariskunta päättikin pian jättää Pariisin taakseen ja he muuttivatkin Sveitsiin, Geneven kaupunkiin, johon he asettuivatkin aloilleen pidemmäksi aikaa ja perustivat perheen.

title: Lev Kamenev

text: Venäjälle palannut Kamenev ryhtyi organisoimaan lakkoa Transkaukasian rautatiellä, mutta salainen poliisi Ohrana pidätti hänet Tbilisissä ja hän oli vangittuna viisi kuukautta.[3] Tbilisissä Kamenev tutustui myös ensimmäisen kerran Josif Staliniin vuonna 1904.[5] Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Kamenev järjesti rautatielakkoja Pietarissa. Joulukuussa 1908 hän siirtyi asumaan Geneveen Sveitsiin, jossa työskenteli yhdessä Leninin ja Grigori Zinovjevin kanssa. Vuosina 1912–1914 kolmikko asui Itävalta-Unkarille kuuluneessa Krakovassa lähellä Venäjän rajaa.[3] Ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914 Lenin lähetti Kamenevin Venäjälle, jossa hän ohjeisti bolševikkien edustajat duumassa vastustamaan sotaa. Kamenev pidätettiin ja karkotettiin Siperiaan marraskuussa 1914. Hän vapautui vuonna 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen ja matkusti niin ikään Siperian-karkotuksesta vapautuneen Stalinin kanssa Pietariin, jossa he muodostivat maaliskuun lopussa bolševikkien tilapäisen johdon.[1] Kamenevista tuli myös Pravdan päätoimittaja, joskin hänet korvattiin Stalinilla toukokuun alussa.[6] Kamenev ja Stalin kehottivat puoluetta antamaan varauksellista tukea väliaikaiselle hallitukselle, mutta Venäjälle palannut Lenin kumosi tämän ohjeen kuuluisissa huhtikuun teeseissään, jotka kehottivat suoraan seuraavaan vallankumoukseen.[1] Kamenev pelkäsi ennenaikaisesti aloitetun vallankumouksen epäonnistuvan ja asettui avoimesti vastustamaan Leninin uutta linjaa. Varovainen linja henkilöytyi vuonna 1917 juuri Kameneviin.[3] Tästä huolimatta hänet vangittiin vähäksi aikaa niin sanottujen heinäkuun levottomuuksien yhteydessä.[7]

title: Lev Kamenev

text: Kamenev osallistui joulukuussa 1917 Brest-Litovskin rauhanneuvotteluihin. Kesken neuvotteluiden Lenin lähetti hänet Isoon-Britanniaan Neuvosto-Venäjän diplomaattisena edustajana, mutta hänet karkotettiin Britanniasta jo viikon kuluttua.[2][3] Paluumatkalla hänet vangittiin Suomessa maaliskuun lopulla 1918. Saksalaiset olivat luvanneet hänelle turvallisen kulun Ahvenanmaan kautta punaiseen Etelä-Suomeen, mutta vastikään saapunut Ahvenanmaan suomalainen kuvernööri Hjalmar von Bonsdorff vangitutti hänet Maarianhaminassa vihollismaan edustajana. Hän oli kuukauden ajan vankina Vita Björnin vankilassa Kastelholmassa ja myöhemmin kolme kuukautta Oulun lääninvankilassa, kunnes hänet vapautettiin elokuun alussa 1918 osana Suomen ja Neuvosto-Venäjän välistä vankienvaihtoa. Zinovjev ja Moisei Uritski valvoivat vanginvaihtoseremoniaa Rajajoen sillalla.[11]

title: Lev Kamenev (taidemaalari)

text: Lev Lvovitš Kamenev (; 1833 tai 1834, Rylsk, Kurskin kuvernementti – 26. tammikuuta 1886 Savvinskaja sloboda, Moskovan kuvernementti) oli venäläinen maisemamaalari.

title: Lev Kamenev

text: Zinovjeville ja Kameneville järjestettiin elokuussa 1936 uusi, julkinen oikeudenkäynti, joka tunnetaan ensimmäisenä niin sanotuista Moskovan oikeudenkäynneistä. Heidän väitettiin muodostaneen Trotskin ulkomailta johtaman salaisen terroristijärjestön, joka murhasi Kirovin ja suunnitteli Stalinin sekä muiden puoluejohtajien murhia. Kaikkiaan kuudestatoista syytetystä viisi oli turvallisuuspalvelu NKVD:n agentteja, joiden valheelliset tunnustukset kävivät todistusaineistosta myös muita vastaan. Salaisessa tapaamisessa Stalin lupasi Zinovjeville ja Kameneville, että heidän sekä heidän perheidensä ja tovereidensa henki säästettäisiin, jos he tunnustaisivat oikeudessa. Zinovjev ja Kamenev tunnustivat tekaistut syytökset, mutta Stalin petti lupauksensa. Heidät tuomittiin kuolemaan 24. elokuuta ja teloitettiin seuraavana aamuna.[3][18] Kamenevin vaimo kuoli myöhemmin vankileirillä.[1] Myös heidän kaksi poikaansa sekä Kamenevin veli ja tämän vaimo joutuivat teloitetuiksi.[2]

title: Olga Kameneva

text:
Olga Kameneva oli bolshevikkivallankumouksellinen ja neuvostopoliitikko. Hän oli Lev Kamenevin ensimmäinen vaimo ja Lev Trotskin veli.
Olga Davidova Kameneva (synt. Olga Davidova Bronstein) syntyi Yanovkan kaupungissa Venäjällä seitsemäs päivä joulukuuta vuonna 1883. Hänen vanhempansa olivat juutalaisia ja hänen isänsä omisti maatilan Ukrainassa. Olgan vanhempi veli oli Leon, joka myöhemmin tuli tunnetuksi paremmin nimellä Lev Trotski ja hän oli olennaisessa roolissa marraskuun vallankumouksessa. Olgan vanhemmat saivat yhteensä kahdeksan lasta, mutta näistä vain neljä lapsista selvisi hengissä aikuisuuteen asti. Olga oli erittäin läheinen veljensä Levin kanssa jo lapsena, mutta varsinkin aikuisena Olga seurasi Levin jalanjälkiä vasemmistolaisen politiikan pariin.

title: Oulun vankileiri

text: Oulussa oli vangittuna myös Neuvosto-Venäjän lähettiläs Lev Kamenev, joka oli Lev Trotskin lanko. Häntä pidettiin punaisten johtohahmojen tavoin lääninvankilassa. Kamenev oli pidätetty Ahvenanmaalla 20. maaliskuuta 1918 matkallaan Iso-Britanniasta Pietariin. Oltuaan ensin parin kuukauden ajan Kastelholmassa ja Vaasassa hän päätyi lopulta touko-kesäkuun vaihteessa Ouluun. Kamenev sai lääninvankilassa erityiskohtelua muun muassa ruokahuollon suhteen ja sai vastaanottaa elintarvikkeita Ruotsin konsulilta. Hän oli Oulussa heinä-elokuun vaihteeseen saakka. Kamanev vaihdettiin lopulta 3. elokuuta 1918 Pietarissa vangittuina olleisiin suomalaisiin, joihin kuului muun muassa taidemaalari Hugo Backmansson.

title: Lev Kamenev

text: Lokakuussa 1917 Kamenev ja Zinovjev olivat ainoat bolševikkien keskuskomitean jäsenet, jotka vastustivat välitöntä vallanottoa.[3] Estääkseen tuhoisana pitämänsä hankkeen he paljastivat bolševikkien salaiset kaappaussuunnitelmat menševikkien Novaja Žizn -lehdessä julkaisemassaan artikkelissa, mitä muut bolševikit pitivät lähes petturuutena. Tästä huolimatta Kamenev valittiin päivää lokakuun vallankumouksen jälkeen bolševikkien muodollisesti ylimmäksi valtioelimeksi tunnustaman yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajaksi.[8] Kamenev vaati muodostamaan kaikkien sosialististen puolueiden yhteishallituksen ja kävi vallankumousta seuranneina viikkoina marraskuussa 1917 niin sanottujen Vikžel-neuvotteluiden yhteydessä hallitustunnusteluita bolševikkien nimissä Leninin avoimesta vastustuksesta piittaamatta. Kamenevin tavoittelema laajapohjainen hallitus ei totetunut, mutta vasemmistososialistivallankumoukselliset liittyivät hieman myöhemmin bolševikkien hallituskumppaneiksi kansankomissaarien neuvostoon.[9] Leninin torpedoitua Vikžel-neuvottelut Kamenev ja Zinovjev erosivat protestiksi puolueen keskuskomiteasta, mutta palasivat jo muutaman viikon kuluttua katuvaisina takaisin. Sitä ennen Kamenev kuitenkin syrjäytettiin 21. marraskuuta yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean johdosta ja hänen seuraajakseen tuli Jakov Sverdlov.[10]

title: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroo

text: Vladimir Lenin perusti politbyroon 1917 vallankumouksen tekemiseen, ja kahdeksannen puoluekokouksen 1919 jälkeen siitä tuli todellinen valtakeskus. Aluksi politbyroossa oli viisi jäsentä: Lenin, Lev Trotski, Josif Stalin, Lev Kamenev ja Nikolai Krestinski.

title: Lev Kamenev

text: Leninin sairastuessa vuonna 1922 Kamenev oli kansakomissaarien neuvoston varapuheenjohtaja ja Leninin jäätyä syrjään päätöksenteossa Kamenev toimi hänen varamiehenään. Valtakamppailun käynnistyttyä vuonna 1923 Zinovjev, Kamenev ja puolueen pääsihteeriksi edellisenä vuonna heidän aloitteestaan valittu Stalin muodostivat troikaksi tai triumviraatiksi kutsutun epävirallisen johtoryhmän, jonka päätavoitteena oli estää Lev Trotskin ja tämän ympärille muodostuneen vasemmisto-opposition pääsy valtaan.[13] Trotski ja vasemmisto-oppositio halusivat luopua kapitalismin ja markkinatalouden elementtejä sisältäneestä uudesta talouspolitiikasta eli NEP:stä, kun taas troikan edustama puolueen ”keskusta” kannatti sen jatkamista.[14][15] Leninin kuoltua tammikuussa 1924 viime kädessä juuri Kamenev esti Stalinille kiusallisen Leninin testamentin julkistamisen pelastaakseen tärkeän liittolaisensa. Stalinin ajaessa lähinnä omaa asiaansa Zinovjev ja Kamenev muodostivat toisilleen loppuun saakka uskollisina pysyneen yhteistyökykyisen kaksikon. Kunnianhimoisen ja vaistoihinsa luottaneen Zinovjevin sekä varovaisen ja järjestelmällisen Kamenevin on sanottu täydentäneen toistensa ominaisuuksia.[13]

title: Olga Kameneva

text: Olga synnytti ensimmäisen lapsensa Aleksanterin vuonna 1906. Lisääntymisen ja sen harjoittelun ohessa erityisesti Olgan miehen Lev Kamenevin poliittinen ura oli melkoisessa nousukiidossa, sillä mies oli onnistunut nousemaan edustamansa puolueen johtohahmoiksi. Tosin puolueen kirkkaimmat johtohahmot olivat Lenin ja Julius Martov, jotka taas olivat hivenen erimielisiä puolueen kehityssuunnasta, jonka johdosta puolue jakautuikin kahtia Leninin bolsevikkeihin ja Martovin mensevikkeihin. Olga tuki ystävänsä Leninin bolsevikkeja, mutta hänen veljensä antoi tukensa Martovin mensevikeille. Myöhemmin ainakin pariskunnan toinen osapuoli eli Lev kritisoi ja vastusti Leninin ajatuksia ja ideoita, kuten Huhtikuun teesejä, juuri ennen bolsevikkien marraskuun vallankumousta. Lev Kamenev jopa vastusti itse vallankumouksen ajankohtaa, sillä hänen ja Gregori Zinovjevin mielestä olisi ollut järkevämpää odottaa vallankumoukselle suotuisampaa ajankohtaa. Lev kuitenkin pyörsi päätöksensä juuri ennen itse vallankumousta ja osallistui aktiivisesti itse tapahtumaan.

title: Turuhansk

text: Turuhansk on saanut mainetta poliittisista syistä karkotettujen karkotuspaikkana. Siellä ovat viettäneet aikaansa Julius Martov, Jakov Sverdlov, Josif Stalin, Lev Kamenev, Marina Tsvetajevan tytär Ariadna Efron ja arkkipiispa Luka.

title: Moskovan oikeudenkäynnit

text: Suurten puhdistusten välittömänä laukaisijana oli NKP:n Leningradin-puoluejohtajan Sergei Kirovin salamurha joulukuussa 1934. Kirovin ampunut Leonid Nikolajev oli Grigori Zinovjevin, Stalinin syrjäyttämän Kirovin edeltäjän, entinen kannattaja. Tähän vetoamalla Zinovjev ja hänen liittolaisensa Lev Kamenev oli jo tammikuussa 1935 tuomittu Stalinin vaatimuksesta salaisessa oikeudenkäynnissä kymmeneksi ja viideksi vuodeksi vankeuteen ”moraalisesta osallisuudesta” Kirovin murhaan. Tämä ei kuitenkaan riittänyt Stalinille. Marraskuussa 1935 Zinovjevia, Kamenevia ja Trotskia syytettiin julkisesti vakoilusta vieraiden valtojen hyväksi. Kesällä 1936 turvallisuuspoliisi NKVD esitti Stalinille todisteita, joiden mukaan maanpaossa elänyt Trotski olisi pitänyt yhteyttä Neuvostoliitossa olleisiin kannattajiinsa ja nämä olivat edelleen neuvotelleet Zinovjevin, Kamenevin ja Nikolai Buharinin tukijoiden kanssa. Tämän jälkeen Stalin päätti tuhota vanhat kilpailijansa lopullisesti, vaikka nämä olivat jo vuosia aiemmin menettäneet kaiken todellisen poliittisen vaikutusvaltansa.

title: Lev Kamenev

text: Palattuaan kotimaahan Kamenev otettiin takaisin puoluejohtoon. Hän oli kuulunut lokakuussa 1917 perustettuun bolševikkien ensimmäiseen politbyroohon ja tammikuussa 1919 hänestä tuli yksi uuden politbyroon perustajajäsenistä. Samana vuonna hänet valittiin myös Moskovan neuvoston puheenjohtajaksi eli käytännössä pääkaupungin paikallisen puolueorganisaation johtoon.[1] Kamenev oli lisäksi vuosina 1924–1926 Työn ja puolustuksen neuvoston puheenjohtajana, tammikuusta elokuuhun 1926 Neuvostoliiton ulkomaankaupasta vastanneena kansankomissaarina sekä 1926–1927 Italian-suurlähettiläänä.[2][4] Hänet nimitettiin myös vuonna 1923 uuden Lenin-instituutin ensimmäiseksi johtajaksi ja hän sai toimittaa Leninin kootut teokset.[2][12]

title: Lev Kamenev

text: Luokka:Bolševikit Luokka:Valtionpäämiehet Luokka:Neuvostoliittolaiset poliitikot Luokka:Neuvostoliittolaiset teloitetut Luokka:Stalinin vainoissa kuolleet Luokka:Vuonna 1883 syntyneet Luokka:Vuonna 1936 kuolleet

title: Lev Kamenev

text: Trotskin menetettyä asemansa vuoden 1925 alussa troikka hajosi Stalinin kääntyessä entisiä liittolaisiaan Kamenevia ja Zinovjevia vastaan. Kamenev pudotettiin lokakuussa 1925 politbyroon täysjäsenestä ehdokasjäseneksi ja häneltä vietiin Moskovan-puoluejohtajan tehtävä. Kesällä 1926 Kamenev ja Zinovjev liittoutuivat Trotskin kanssa, jolloin syntyi niin sanottu yhdistynyt oppositio. Sitä yhdisti Stalinin vastaisuus ja vaatimus puolueen sisäisen demokraattisen toimintakulttuurin palauttamisesta. Lokakuussa 1926 Kamenev menetti ehdokasjäsenyytensä politbyroossa ja Stalinin käydessä lopulliseen iskuun hänet erotettiin marraskuussa 1927 myös keskuskomiteasta. Joulukuun 1927 puoluekokouksessa Zinovjev ja Kamenev päättivät pelastaa uransa irtisanoutumalla kaikista aiemmista mielipiteistään. Heidät erotettiin puolueesta, mutta he saivat luvan hakea jäsenyyttään takaisin puolen vuoden koeajan jälkeen.[16][3][4][1]

title: Leninin testamentti

text: Leninin testamentti on kommunistijohtaja Vladimir Leninin viimeisinä elinvuosinaan sanelema kirje, jossa hän toi julki näkemyksensä seuraajakysymykseen. Venäjän kommunistisen puolueen 13. edustajakokous pidettiin toukokuussa 1924, ja siellä päätettiin saman vuoden tammikuussa kuolleen Leninin seuraajasta. Lenin oli sairastellut paljon ja oli ollut syrjässä aktiivisesta politiikan teosta jo jonkin aikaa. Kirjeessään Lenin otti kantaa mahdollisiin seuraajaehdokkaisiinsa, joita hän myös kritisoi. Erityisesti Lenin kiinnitti huomiota Josif Staliniin ja Lev Trotskiin, joiden keskinäisten riitojen hän pelkäsi johtavan puolueen hajoamiseen. Hän mainitsi myös Lev Kamenevin, Grigori Zinovjevin, Nikolai Buharinin ja Georgi Pjatakovin sekä heidän puutteensa.

title: Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille

text: Neuvostoliiton aikana arvostetun ja kuuluisan taulun sommitelmaa ja hahmoja hyödynnettiin muun muassa "Krasnyi perets" -lehden poliittisessa pilapiirroksessa vuonna 1923. Piirroksen "Bolševikit kirjoittavat kirjettä englantilaiselle Curzonille" kansanomaiset ja iloiset hahmot olivat bolševikkien keskeisiä johtohahmoja, kuten Lev Kamenev, Grigori Zinovjev, Josif Stalin ja Lev Trotski. Heidän kirjeensä oli tarkoitettu Ison-Britannian ulkoministerille lordi Curzonille, joka nähtiin nykyaikaisena kansansortajana.

title: Grigori Zinovjev

text: Grigori Jevsejevitš Zinovjev (, oikea nimi Ovsel-Geršon Aronovitš Radomyslsky, tunnettu myös nimellä Hirsch Apfelbaum; 23. syyskuuta (J: 11. syyskuuta) 1883 Jelisavetgrad, Hersonin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto)[1] oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän toimi Kommunistisen internationaalin eli Kominternin ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1919–1926 sekä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Leningradin-johtajana vuosina 1918–1926. Zinovjev oli yksi Neuvostoliiton vaikutusvaltaisimmista johtajista Vladimir Leninin sairauden ja kuoleman aikoihin vuosina 1922–1925. Hän muodosti Josif Stalinin ja Lev Kamenevin kanssa puoluetta johtaneen troikan, jolla oli ratkaiseva merkitys Lev Trotskin ja vasemmisto-opposition syrjäyttämisessä. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 sekä Zinovjevin että Kamenevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin.

title: Jevgeni Preobraženski

text: Preobraženskin kanssa eri mieltä talouspolitiikasta oli Lev Kamenev, joka piti politiikkaa niin maaseudunvastaisena, että se hänen mukaansa rikkoi työläisten ja talonpoikien liiton, mihin neuvostovalta oli ideologisesti vedonnut.

title: Lev Kamenev

text: Kamenev rehabilitoitiin Mihail Gorbatšovin kaudella vuonna 1988.[1]

title: Sergei Kamenev

text: Syyskuussa 1918 Kamenev nimitettiin sisällissodan itärintaman komentajaksi ylipäälliköksi siirtyneen Ioakim Vatsetisin tilalle, jolloin hän sai vastuun operaatioista Tšekkoslovakian legioonaa ja sittemmin amiraali Aleksandr Koltšakin valkoista armeijaa vastaan. Kamenev johti syksyllä 1918 puna-armeijan menestyksekästä etenemistä Volgalta Uralille ja valtasi 31. joulukuuta valkoisten entisen pääkaupungin Ufan. Koltšak valtasi menettämänsä alueet tilapäisesti takaisin vastahyökkäyksellään keväällä 1919, mutta Kamenev onnistui pysäyttämään hänen etenemisensä ja pakotti valkoiset perääntymään toistamiseen Uralin taakse. Kamenev erotettiin toukokuussa 1919 lyhytaikaisesti itärintaman komentajan tehtävistä ylipäällikkö Vatsetisin ja tätä tukeneen sotakomissaari Lev Trotskin toiveesta sotilasjohdon keskinäisten erimielisyyksien vuoksi, mutta Vladimir Lenin järjesti pian hänet takaisin aiempaan asemaansa. Kun Vatsetis vaati keskeyttämään menestyksekkään etenemisen itärintamalla, hänet erotettiin ylipäällikkyydestä ja Kamenev nimitettiin 3. heinäkuuta 1919 hänen tilalleen. Ylipäällikkönä Kamenev oli bolševikkipuolueen bolitbyroon ja vallankumouksellisen sotaneuvoston päätösten alainen, ja hänellä oli ajoittain erimielisyyksiä Trotskin kanssa. Kamenevin alkusyksystä 1919 etelärintamalle suunnittelema suurhyökkäys epäonnistui. Kun valkoisten offensiivit kaikilla rintamilla saatiin torjuttua, Kamenev saattoi lopulta johtaa bolševikit voittoon sisällissodassa, joka tosin jatkui valtakunnan itäosissa vielä useamman vuoden. Hänen ylipäällikkyyskaudelleen osui myös vuonna 1920 käyty Puolan–Neuvosto-Venäjän sota. Kamenev suunnitteli Puolaa vastaan suunnatun hyökkäyksen, jonka puolalaiset kuitenkin onnistuivat lyömään takaisin puna-armeijan komentajien tekemien taktisten virheiden vuoksi.

title: Lev Kamenev

text: Kamenev, oikealta nimeltään Rosenfeld, oli syntyisin juutalaisperheestä ja hänen isänsä oli veturinkuljettaja Moskova–Kursk-rautatiellä. Hänen vanhempansa olivat olleet mukana opiskelijoiden vallankumouksellisessa toiminnassa 1870-luvulla. Kamenev kävi lukionsa Tbilisissä Georgiassa, jossa hän sai ensimmäisen kosketuksensa vallankumoukselliseen sosialistiseen liikkeeseen. Laittomaan Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen hän liittyi vuonna 1901. Koska Kamenev oli lukioaikanaan kuulunut radikaaleihin poliittisiin keskustelukerhoihin ja osallistunut mielenosoituksiin, hänet hyväksyttiin Moskovan yliopistoon vasta erillisestä anomuksesta. Maaliskuussa 1902 hänet vangittiin muutamaksi kuukaudeksi hänen osallistuttuaan tsaarinvallan vastaiseen opiskelijamielenosoitukseen, minkä jälkeen häneltä evättiin lupa jatkaa opintojaan. Hän pakeni Länsi-Eurooppaan, tutustui Pariisissa Vladimir Leniniin ja ryhtyi ammattivallankumoukselliseksi. Venäjän sosiaalidemokraattien jakaannuttua kahtia vuonna 1903 Kamenev liittyi Leninin johtamaan bolševikkisiipeen.[3][4][1]

title: Lev Kamenev

text: Kamenev oli vuodesta 1902 naimisissa Lev Trotskin sisaren Olga Bronsteinin kanssa.[3]

title: Feliks Dzeržinski

text: Dzeržinski kuoli sydänkohtaukseen 20. heinäkuuta 1926 Moskovassa. Sydänkohtaus tuli välittömästi hänen pidettyään huonokuntoisena ja sairaana keskuskomiteassa puheen, jossa hän voimakkaasti tuomitsi niin sanotun yhtyneen opposition, jota johtivat Lev Trotski, Grigori Zinoviev ja Lev Kamenev.

title: Lev Kamenev

text: Kamenev ja Zinovjev saivat puoluejäsenyytensä takaisin vuonna 1928. Puolueesta erottaminen ja uudelleen jäseneksi hyväksyminen toistui 1932–1933, missä välissä Kamenev oli karkotettuna Minusinskiin. Vuosina 1932–1934 hän oli Moskovaan perustetun Gorkin maailmankirjallisuuden instituutin ensimmäisenä johtajana.[2] Kun Sergei Kirov murhattiin joulukuussa 1934, Zinovjevia ja Kamenevia syytettiin ”moraalisesta osallisuudesta” tapahtuneeseen. Tammikuussa 1935 pidetyssä salaisessa oikeudenkäynnissä Kamenev tuomittiin viiden ja Zinovjev kymmenen vuoden vankeuteen.[8][3][1] Kamenev joutui heinäkuussa 1935 yhdessä 38 muun henkilön kanssa syytetyksi myös salaliitosta Stalinia vastaan ja tällä kertaa hänet tuomittiin kymmenen vuoden vankeuteen.[17]

title: Venäjän perustuslakia säätävä kansalliskokous

text: Bolševikit ja vasemmistososialistivallankumoukselliset sopivat 23. (10.) joulukuuta jälkimmäisten liittymisestä kansankomissaarien neuvostoon. Yksi vasemmistososialistivallankumouksellisten hallitusyhteistyölle asettamista ehdoista oli ilmeisesti perustuslakia säätävän kansalliskokouksen kokoontuminen, mihin bolševikit suostuivat. Lev Kamenevin johtama bolševikkipuolueen maltillisempi siipi suhtautui ennakkoluulottomasti kansalliskokoukseen, mutta vaalitulokseen pettyneellä Leninillä ei ollut aikomusta luovuttaa valtaansa sille. Kamenevin suuntauksen tukijoita jopa vedettiin pois bolševikkien edustajakokousryhmästä taannehtivasti määrätyllä takaisinkutsumisoikeudella. Kokouspäivää edeltävänä päivänä Nikolai Podvoiski julisti Pietarin piiritystilaan, minkä varjolla muut julkiset kokoontumiset kaupungissa kiellettiin ja Itämeren laivaston merisotilaita lähetettiin suojelemaan Taurian palatsia. Eräät sosialistivallankumouksellisten sotilasjärjestön jäsenet olivatkin suunnitelleet kutsuvansa Pietarin varuskunnista sotilaita suojelemaan kansalliskokousta mahdolliselta hajotukselta, mutta puolueen johto oli viime tipassa kieltänyt aseellisten ryhmien käytön.

title: Lev Kamenev (taidemaalari)

text: Lev Kamenev syntyi vuonna 1833 tai 1834. Pian sen jälkeen hänen pienkauppiaana toiminut isänsä muutti perheensä kanssa Astrahaniin, jossa Lev opiskeli oppikoulussa, muttai koskaan valmistunut isänsä tarvitessa apulaista kaupassaan. Myöhemmän taidemaalari Konstantin Korovinin isoisä huomasi Kamenevin lahjakkuuden, ja järjesti tällä studion ja antoi tälle viisituhatta ruplaa, jotta hän voisi opiskella taidekoulussa Pietarissa. Vuonna 1854 kahdenkymmenen yhden vuoden iässä Kamenev meni Moskovaan opiskellakseen Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistossa yhdessä tulevien kuuluisuuksian Ivan Šiškinin ja Vasili Perovin kanssa Karl Rabusin ohjauksessa ja tämän kuoltua vuonna 1857, Aleksei Savrasovin ohjauksessa. Vuonna 1858 Kamenev sai kolmannen asteen ammattilaismaalarin arvonimen ja hänestä tuli Moskovan harrastelijamaalareiden seuran jäsen, jonka kustannuksella hän teki kahden vuoden opintomatkan ulkomaille oppiakseen länsieurooppalaisilta taidemaalareilta. Matkansa Saksaan ja Sveitsiin hän teki yhdessä Ivan Šiškinin kanssa. Kamenevin luovuus kukoisti 1860-1870-luvuilla, kun hänen teoksensa "Talvinen tie" pääsi Tretjakovin galleriaan. Vuonna 1869 hän sai teoksista "Talvinäkymä Moskovan lähistöltä" ja "Näkymä Poretšjen läheltä" Taideakatemialta akateemikon arvonimen maisemamaalauksista ja hän oli yksi Vaeltajien perustajista. Vuosina 1871-1884 otti osaa Vaeltajien näyttelyihin. Kamenev kuoli köyhyydessä ja yksinäisyydessä vuonna 1886.

title: Olga Kameneva

text: Olga erosi miehestään Levistä, joka lähti toisen naisen, Tatjana Glebovan, matkaan ja sai tämän kanssa lapsen. Olga jatkoi kuitenkin aktiivista poliittista uraansa läheisessä yhteistyössä veljensä Levin kanssa. Kun Lenin kuoli, Lev Trotsky ajautui valtataisteluun Josif Stalinin kanssa. Tämä valtataistelu päättyi tunnetusti Stalinin voittoon, Trotski päätyi lopulta maanpakoon Meksikoon, jossa hänet myöhemmin salamurhattiin Stalinin kätyreiden toimesta. Olgakin pidätettiin ja vangittiin. Vankina ollessaan hänen molemmat poikansa pidätettiin, vangittiin ja teloitettiin. Olga itse teloitettiin ampumalla syyskuun yhdestoista päivä vuonna 1941 Medvedevin metsässä.


query: Mikä on 'älykkään' sähköverkon määritelmä?

title: Älykäs sähköverkko

text: Älykäs sähköverkko () on sähkönsiirtojärjestelmä, joka yhdistää sähkövoimatekniikkaa sekä automaatio-, tieto- ja viestintäteknologioiden ratkaisuja.[1] Älykkään sähköverkon avulla sähkön kulutusta pystytään ohjaamaan ja tasaamaan ja se antaa sekä sähköyhtiöille, että kuluttajille entistä tarkempaa tietoa sähkön käytöstä ja mahdollisuuden tehostaa energian käyttöä. Älykkäässä sähkönsiirtojärjestelmässä sähköverkon siirtokapasiteetti on myös mahdollista hyödyntää nykyistä paremmin.

title: Älykäs suunnittelu

text: ”Täsmennetty monimutkaisuus” on älykkään suunnittelun käsite, jota kehitti 1990-luvulla matemaatikko, filosofi ja teologi William Dembski. Dembskin määritelmän mukaan asia on täsmennetysti monimutkainen, jos siinä on jokin tunnistettava hahmo, eli täsmennys, ja tämän hahmon syntyminen päämäärättömien prosessien kautta on niin epätodennäköistä, että sen sattumanvaraista syntymistä ei voida pitää mielekkäänä. Dembskin mukaan näitä tuntomerkkejä käytetään intuitiivisesti suunnittelun tunnistamiseen esimerkiksi arkeologiassa, rikostutkimuksessa, koodinmurtamisessa, sekä älyllisen elämän etsinnässä Maan ulkopuolelta.

title: Älykäs sähköverkko

text: Mahdollisuudella varastoida energiaa on suuri merkitys älykkään sähköverkon toiminnan kannalta. Energian varastointia tarvitaan tuotannon ja verkon kuormien tasaukseen, reservitehoon sekä katkottomaan sähkönjakeluun. Sähköautoista odotetaan muodostuvan energiavarastojen käyttöönottoa edistävä tekijä.[2]

title: Sähköverkko

text: Näiden lisäksi sähköverkkoihin kuuluu korkeajännitteisiä tasavirtajohtoja. Niitä käytetään pitkillä siirtomatkoilla (erityisesti merikaapeleina) sekä yhdistämään eritaajuisia tai eritahtisia sähköverkkoja toisiinsa.

title: Älykäs sähköverkko

text: Älykkäiden mittareiden avulla kyetään määrittelemään myös sähkökatkokset hyvin tarkasti, sillä ne lähettävät jatkuvasti informaatiota verkon haltijoille.

title: Elenia

text: Elenia Oy on sähköverkkoyhtiö, joka palvelee 420 000 kotitalous-, yritys- ja yhteiskunta-asiakasta yli sadan kunnan alueella Päijät- ja Kanta-Hämeessä, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa sekä Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalla. Elenia huolehtii sähköverkon toimivuudesta ja uudistamisesta sekä rakentaa sähköverkkoa ja -liittymiä kumppaniyhtiöidensä kanssa. Yhtiö mittaa asiakkaidensa sähkönkulutuksen ja toimittaa energiatiedot sähkönmyyjille. Elenia on toiseksi suurin Suomen noin 80 verkkoyhtiöstä Sähköverkkoa yhtiöllä on 68 900 km. Elenia on vuodesta 2009 lähtien rakentanut ainoastaan maakaapeloitua sähköverkkoa. Elenian sähköverkkojen maakaapelointiaste oli vuoden 2016 lopussa 38 %.

title: Älykäs sähköverkko

text: Energian varastoinnin mahdollisuus on älykkäissä sähköverkoissa keskeistä. Varastointia tarvitaan tuotannon ja verkon kuormien tasaukseen, reservitehoon sekä katkottoman sähkönjakelun turvaamiseksi. Lisäksi tuuli- ja aurinkovoiman tehokas hyödyntäminen edellyttää hyviä energian varastointimahdollisuuksia. Tuotettu sähkö tallennetaan omaan varastoon, josta sitä voidaan käyttää omaan kulutukseen tai syöttää verkkoon. Esimerkiksi sähköautojen akkuja voidaan käyttää energiavarastoina.

title: Älykäs sähköverkko

text: Euroopan Unioni on julkaissut energiateknologiasuunnitelmansa mukaisen Älykäs eurooppalainen sähköverkko -aloitteen kesäkuussa 2010. Aloitteen tavoitteena on luoda eurooppalainen sähköverkko ja taata laadukkaan sähkön saanti, kun tuotanto hajautuu. Aloite sisältää 10-vuotisen ja kahden miljardin euron tutkimus- ja demonstraatio-ohjelman. Euroopan Unionin SmartGrids -teknologiayhteisön mukaan EU:n jäsenmaat joutuvat investoimaan 300 miljardia jakeluverkkoinfrastruktuuriin seuraavan 30 vuoden aikana. Tavoitteena on, että puolet Euroopan verkosta toimii älykkäällä periaatteella.[6]

title: Älykäs sähköverkko

text: EU:n ilmasto- ja energiastrategian mukaisesti sähkön tuotannossa tulee siirtyä yhä enemmän uusiutuviin energialähteisiin. Niiden osuus energiantuotannosta tulee olla 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Uusiutuvien energianlähteiden voimakas kasvu edellyttää joustavammin toimivien älykkäiden sähköverkkojen rakentamista.

title: Älykäs sähköverkko

text: Älykkäät sähköverkot koostuvat kolmesta osa-alueesta: älykkäistä, etäluettavista sähkömittareista, sähköyhtiöiden ICT-järjestelmistä ja varsinaisesta sähkönsiirtoverkosta. Tulevaisuuden visioissa älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan tuottaa, kuluttaa, varastoida ja vaihtaa entistä joustavammin. Älykkääksi sähköverkon tekee siinä käytetty teknologia, joka mahdollistaa uudenlaiset palvelut sähkön kuluttajille ja tuottajille.

title: Älykäs sähköverkko

text: Älyverkkoa pidetään toiminnaltaan huomattavasti luotettavampana kuin perinteistä sähköverkkoa. Älykäs sähköverkko skaalautuu, ennakoi ja korjaa itseään automaation avulla. Älykkäät verkostot paikantavat ja eristävät viat automaattisesti ja mahdollistavat nopean toiminnan palauttamisen, mikä vähentää sähkönjakelun keskeytysten määrää ja kestoa. Yksi älyverkon eduista on sen kyky toimia pienempinä saarekkeina. Esimerkiksi laajan verkkohäiriön aikana älykäs verkko pystyy pitämään sähköä paikallisesti yllä mm. sähkövarastojen ja paikallisen pientuotannon avulla.[3]

title: Esineiden internet

text: Gartnerin määritelmän mukaan teollisessa internetissä on kyse fyysisistä laitteista, jotka pystyvät aistimaan ympäristöään ja viestimään tai toimimaan aistimansa perusteella älykkäästi. Tähän tarvitaan antureita, ohjelmistoja sekä tietoliikenneyhteys, jolloin sensorit, koneet, prosessit ja palvelut tuottavat jatkuvasti tietoa, jota jalostamalla voidaan muun muassa ennakoida ja automatisoida työvaiheita.

title: Hajautettu energiantuotanto

text: Sähköverkkojen alusta asti teollisuusmaiden sähköverkko on tuotantomalliltaan ollut keskitetty ja usein valtakunnan laajuinen, eli lukumääräisesti verrattain vähäiset suuret voimalaitokset tuottavat valtaosan sähköstä maantieteellisesti laajaan sähköverkkoon. Sähkönkuluttujat ovat hajautuneena ympäri verkkoa ja ovat ainoastaan kuluttajia.

title: Älykäs sähköverkko

text: Siirtyminen älyverkkoihin on Suomessa aloitettu automatisoimalla verkostoja ja vaihtamalla älykkäitä energiamittareita kotitalouksiin. Tavoitteena on, että vuoden 2014 alussa yli 80 prosentilla sähköyhtiöiden asiakkaista on käytössään älykäs sähkömittari. Mittarin avulla sähkönkulutusta voi seurata lähes reaaliaikaisesti.[4]

title: Kelloseppävertaus

text:
Myös muun muassa Alan Turingin kehittämä Turingin testi nojaa ajatukseen siitä, että jos ihminen ei erota kohdetta älykkäästä, on se älykäs. Tässä suhteissa muun muassa evoluutioalgoritmit, jotka tuottavat "tarkoituksenmukaisia ja toimivia ratkaisuja" ovat älykkäitä. "Suunnittelun" takana on siis äly, jonka määritelmä on hieman eroava siitä miten se arkielämässä koetaan. Tämä näkemys ei tämän poikkeavan määrittelynsä vuoksi ole ristiriidassa edes David Humen näkemyksen kanssa, koska Hume esitti, että "suunnitellunkaltaisuus" on vain harha, mielen oikku, määrittelemällä "suunnitellun" ja "älyn" eri tavalla.
Suurimmassa osassa kelloseppäargumenteissa tekijä joka merkitsee "suunnittelijaa" on jätetty nimeämättömäksi. Jossain määritelmissä se on "järjestys" tai jotkin sen synonyymit, kuten "toimiva kompleksisuus" tai "informaatio". Muissa tapauksissa "se vain on selvästi älykkään luojan aikaansaannos".
Joskus kelloseppävertausta esitetään kehitetymmän analogian kautta muodossa:

title: Älykäs sähköverkko

text: Maailmassa käytetään sähköä 14 terawattituntia päivässä ja 50 vuoden päästä määrän arvellaan olevan kaksinkertainen. Lisääntyvä sähköntarve edellyttäisi 1 000 megawatin voimalan käynnistämisen joka päivä seuraavan 40 vuoden ajan. Älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan säästää merkittävästi. Tutkimusyhtiö n (Electric Power Research Institute) laskelmien mukaan älyverkot auttavat vähentämään kasvihuonepäästöjä Yhdysvalloissa vuosittain 60–211 miljoonaa tonnia. tekemien kokeilututkimusten perusteella älyverkot vähentävät kotitalouksien energiankulutusta noin 10–15 prosenttia.

title: Etäluettava sähkömittari

text: Lisäksi sähköyhtiö saa tietoa verkon kunnosta, sekä pystyy seuraamaan ja ohjaamaan älykästä sähköverkkoa.

title: Älykäs sähköverkko

text: Suomen sähköverkoista pääosa on rakennettu toisen maailmansodan jälkeen. Vanhenevia verkkoja on uusittava, jotta sähkön toimitusvarmuus pystytään takaamaan. Älykkäisiin sähköverkkoihin siirtyminen on suurin koko maan kattava sähkönjakeluverkkojen muutoshanke maaseudun sähköistämiskauden jälkeen. Visio 2050:n mukaan vuonna 2050 Suomi toimii osana vähintään EU:n laajuisia yhteisiä sähkönmarkkinoita.

title: Älykäs sähköverkko

text: Älykkäisiin sähköverkkoihin liittyviä tulevaisuuden visioita ovat mm. saarekekäyttöön kykenevät mikroverkot, pienimuotoisen tuotannon yhdeksi hallintakokonaisuudeksi kokoavat virtuaalivoimalaitokset sekä sähkövarastojen aktiivinen käyttö. Älykkäillä sähkömarkkinoilla operoi useita erilaisia toimijoita, kuten jakeluverkko-operaattorit, verkon käyttäjät, julkiset toimijat, teknologioiden, tuotteiden ja palveluiden toimittajat sekä sähkömarkkinatoimijat.[1]

title: Älykäs sähköverkko

text: Älykkään sähkömittarin avulla sähkön käyttäjien on mahdollista tarkkailla omaa kulutustaan nykyistä tarkemmin. Älykkäässä sähköverkossa voidaan ohjata erilaisia sähköä kuluttavia toimintoja ajoittumaan sähkön tarjonnan ja kysynnän, sekä hintavaihteluiden mukaan. Esimerkiksi kodinkoneet voivat kommunikoida sähköverkon kanssa ja ohjautua toimimaan silloin, kun sähkö on edullista.

title: Hannu Laaksonen

text: Hannu Laaksonen (s. 1977 Vaasa) on suomalainen professori. Hän on ollut Vaasan yliopiston sähkötekniikan, erityisesti sähköverkkojen suojauksen ja automaation professori vuodesta 2018. Hänet valittiin aluksi määräaikaiseen joustavien ja älykkäiden sähköenergiajärjestelmien professuuriin, jota hän hoiti elokuusta 2017 lähtien., Laaksonen on yliopiston uuden Smart Energy -maisteriohjelman koulutusohjelmavastaava.

title: Taajuusmuuttaja

text: Taajuusmuuttaja (taajuudenmuuttaja, invertteri, moottorivaihtosuuntaaja, taajuudenmuutin) on sähkölaite, joka kytketään kahden erillisen sähköverkon välille. Sähköverkkojen jännitteen taajuus ja amplitudi voivat poiketa toisistaan. Yleisin käyttökohde on kytkeä taajuusmuuttaja vaihtosähkömoottorin tai -generaattorin ja valtakunnallisen sähköverkon väliin. Tällöin taajuusmuuttaja on osa moottori- tai generaattorikäyttöä, missä se vastaa moottorin tai generaattorin ohjauksesta. Sähkömoottorikäyttö käsittää sähköverkon, sähkömoottorin sekä tarvittavan ohjauslaitteiston.

title: Suomen sähköverkko

text: Parikkalan Valo Oy Pellon Sähkö Oy Pohjois-Karjalan Sähkö Oy Pori Energia Porvoon Sähköverkko Oy Raahen Energia Oy Rantakairan Sähkö Oy Rauman Energia Oy Rovakaira Oy Rovaniemen Verkko Oy Sallila Energia Oy Savon Voima Verkko Oy Seinäjoen Energia Oy Tampereen Sähköverkko Oy Tenergia Oy Tornion Energia Oy Tornionlaakson Sähkö Oy Tunturiverkko Oy Turku Energia Sähköverkot Oy Vaasan Sähköverkko Oy Vakka-Suomen Voima Oy Valkeakosken Energia Oy Vatajankosken Sähkö Oy Vetelin Sähkölaitos Oy Vimpelin Voima Oy Yli-Iin Sähkö Oy Ääneseudun Energia Oy [5]

title: Sähkön pientuotanto

text: VTTn ehdottaman määritelmän mukaan pienvoimala olisi "sähköntuotantolaitos, joka on liitetty verkonhaltijan pien- tai keskijänniteverkkoon tai siihen liitetyn asiakkaan verkkoon", jossa pienjänniteverkolla tarkoitetaan Suomessa 0,4 kV verkkoa ja keskijänniteverkolla 6 – 70 kV sähköverkkoa.

title: Älykäs sähköverkko

text: Toimivan kysyntäjouston ansiosta riski ajautua valtakunnallisen sähköjärjestelmän tehopulatilanteeseen ja sähkönkäytön rajoituksiin pienenee. Älykkäiden sähköverkkojen myötä myös sähkön kysyntä joustaa nykyistä enemmän tuotannon mukaan. Kysyntäjousto vähentää myös verkon siirtohäviöitä ja pienentää huippukuormituksen takia käynnistettävien huipputehovoimalaitosten tuottamia CO2-päästöjä.[4]

title: Etäluettava sähkömittari

text: Etäluettava sähkömittari (myös älymittari) on digitaalinen sähkömittari, jonka avulla kaikki tieto sähkönkulutuksesta ja jännitetasoista välittyy digitaalisesti sähkönkäyttöpaikan ja sähköverkkoyhtiön välillä. Älymittarit korvaavat mekaaniset kilowattituntimittarit, jotka luettiin paikallisesti vuosittain. Etäluettavat sähkömittarit ovat osa älykästä sähköverkkoa.

title: Älykkään suunnittelun liike

text: Älykkään suunnittelun liike on uuskreationistinen kampanja, joka ajaa laajoja yhteiskunnallisia, akateemisia ja poliittisia uudistuksia, jotka perustuvat ”älykkään suunnittelun” käsitteeseen. Sen keskeisiä toimintamuotoja on kampanjoida älykkään suunnittelun käsitteen tunnettuuden lisäämiseksi julkisuudessa, vaikuttaminen päätöksentekijöihin älykkään suunnittelun opettamiseksi koulujen tiedeopetuksessa sekä oikeudellinen toiminta joko tällaisen opetuksen puolustamiseksi tai sen opetuksen estämisen poistamiseksi. Kaikkia älykkään suunnittelun kannattajia ei voida lukea älykkään suunnittelun liikkeeseen kuuluviksi.

title: Arcteq

text: Arcteq on suomalainen yritys, joka suunnittelee, valmistaa ja markkinoi sähköverkon suojareleitä ja valokaarisuojia sekä älykkäitä sähköverkkoja voimantuotantoon, -siirtoon ja -jakeluun. Arcteq valmistaa myös erilaisia laitteita sähköverkon ja sähkölaitteiden mittaus- ja monitorointitarkoituksiin. Arcteq tarjoaa asiakkailleen myös tuotteisiinsa liittyviä palveluita ja tukea.

title: Älykäs sähköverkko

text: Sähkön kysyntäjousto on sähkön kysynnän vapaaehtoista ja tilapäistä sopeuttamista. Kysyntäjoustoa pidetään eräänä tärkeimmistä älykkään sähköverkon tuomista mahdollisuuksista. Kysyntäjousto ja energian säästäminen eivät tarkoita samaa asiaa. Energian säästäminen vähentää sähkön kysyntää pysyvästi, kysyntäjousto siirtää kulutusta pois kysynnän huippuajankohdista. Joitakin kodin toimintoja, kuten akkujen lataamisen tai lämminvesivaraajan lämpötilan noston voi tehdä kun sähköstä on ylitarjontaa, eli sähkön ollessa edullisimmillaan. Näin sähkön ostaja saa taloudellista hyötyä toimiessaan järjestelmän tasapainon hyväksi.

title: Kalasatama

text: Muita Kalasataman uutuuksia ovat älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyy muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle. Suunnitteilla on myös puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien. Kalasatamaan rakennetaan noin 7 000 autopaikkaa.


query: Mitä limnologia tutkii?

title: Limnologia

text: Limnologia tutkii sisävesiä: makea- ja suolavetisiä järviä, lampia ja jokia; erityisesti elävän luonnon ja sen ympäristön välisiä suhteita ja vuorovaikutuksia.[1] Sana "limnologia" tulee kreikan sanoista Λίμνη (limne) eli järvi ja λόγος (logos) eli tieto. Tärkeimpiä limnologian tutkimusta ja opintoja tukevia perustieteitä ovat hydrologia, geologia, mikrobiologia, kasvitiede, eläintiede, fysiikka ja kemia. Limnologian sisartieteitä ovat hydrobiologia ja kalataloustiede. Meriä taas tutkii meritiede eli oseanografia.

title: Jyväskylän kansainvälinen ekologian talvikoulu

text: Talvikoulussa järjestetään vuosittain kaksi kurssia ja työpajatoimintaa. Kurssien koordinaattorina on toiminut muun muassa Konneveden tutkimusaseman johtaja, professori Hannu Ylönen. Kursseilla opiskelijoilla on mahdollisuus tehdä kokeellista työtä ja tutustua erilaisiin akvaattisiin eliöihin (mm. kalat) sekä maaperän kasveihin ja maaeläimiin. Vuosittain talvikoulun ohjelmaan kuuluu boreaalisen talviekologian kurssi. Talviekologian kurssilla opiskelijat voivat tutkia, miten eri eläin- ja kasvilajit sopeutuvat talveen. Kurssin keskeinen osa ovat erilaiset kenttätutkimukset. Talviekologian ohella pidetään muita kursseja vaihtelevista teemoista (esimerkiksi talvinen limnologia, eläinten ja kasvien tutkimus, riistaekologia sekä muut ekologiaan tai limnologiaan liittyvät aiheet).

title: Fosforipitoisuus (limnologia)

text: Levämäärät alkavat kohota selvästi jo 20 μg/l pitoisuuksissa.[7]

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Nitriitti ei ole pysyvä yhdiste, koska se hapettuu lopulta nitraatiksi, eikä sitä kannata yleensä mitata. Sen pitoisuudet ilmoitetaan yksikössä µgNO2-N/l.

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Vesistön rehevöitymisen astetta kuvaavat kokonaistypen raja-arvot:

title: Rautapitoisuus (limnologia)

text: Luokka:Vedenlaatu Luokka:Ekologia Luokka:Vesihuolto

title: Akvaattiset tieteet

text: Eri tieteenaloilla on omat tutkimuskohteensa. Esimerkiksi limnologia tutkii sisävesien luonnontaloutta, vesistöissä tapahtuvia ja vesistöihin liittyviä ilmiöitä sekä niiden välisiä yhteyksiä. Hydrobiologian tutkimus puolestaan suuntautuu lähinnä murto- ja merivesiin.

title: Rautapitoisuus (limnologia)

text: Veteen joutunut rauta reagoi veden ja hapen kanssa muodostaen reaktioketjun

title: Alkaliteetti (limnologia)

text: Luonnonvesien puskurikyky luonnehditaan olevan (Vesi- ja ympäristöhallituksen raja-arvot): [3][7]

title: Limnologia

text: Limnologeja työskentelee esimerkiksi Suomen ympäristökeskuksessa ja alueellisissa ympäristökeskuksissa, vesiensuojeluyhdistyksissä, kuntien ympärisösihteereinä sekä tutkijoina yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa.

title: Hydrobiologia

text: Hydrobiologia on tieteenala, joka tutkii vesieliöitä, vesien eliöyhteisöjä ja niiden vuorovaikutuksia elinympäristönsä kanssa. Hydrobiologiaa tukevia tieteitä ovat muun muassa fysiikka, kemia, geologia, ekologia ja taksonomia. Hydrobiologian sisartieteitä ovat limnologia ja meritiede.

title: Happamuus

text: Happamuus (limnologia) Happo Emäs Indikaattori Puskuriliuos Happo-emäs-tasapaino Talousvesi

title: Fosforipitoisuus (limnologia)

text: Rehevyysluokituksessa käytetään hieman poikkeavaa jaottelua (suluissa Vesihallituksen käyttämien yleisluokituksen rajat): [7]

title: Limnologia

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kalataloustiede

text: Kalataloustiede on soveltava tieteenala, joka tutkii kalakantojen dynamiikkaa, hyödynnettyjen kalakantojen tilaa, kalastusta ja sen edellytyksiä ja optimointia. Kalataloustieteeseen kuuluu laaja kirjo erilaista tutkimusta hyvin biologisesta aina hyvin talous- ja hallintotieteelliseen, jopa sosiologiseen tutkimukseen saakka. Kalataloustieteeseen kuuluu myös esimerkiksi mustekalojen ja rapujen (pyynnin) tutkimus; valaanpyynnin tutkimusta ei taas yleensä lueta kalataloustieteeseen. Kalataloustieteen sisartieteitä ovat muiden muassa limnologia, riistaeläintiede, meritiede ja ympäristöekonomia.

title: Alkaliteetti (limnologia)

text: FolkPool: Jyväskylän Yliopisto:

title: Limnologia

text: Suomen ensimmäinen limnologian professori oli Heikki Järnefelt ja häntä seurasi virassa Reino Ryhänen.

title: Rautapitoisuus (limnologia)

text: Viimeiset kaksi reaktiotuotetta ovat rauta(III)hydroksidi ja hydratoitu rauta(II)oksidi.

title: Happamuus (limnologia)

text: Alkaliteetti Talousvesi ja Juomavesi Jätevesi

title: Alkaliteetti (limnologia)

text: Luokka:Vedenlaatu Luokka:Vesihuolto Luokka:Ekologia

title: Rautapitoisuus (limnologia)

text: Water Research: Robert B. Hill Co:

title: Alkaliteetti (limnologia)

text: Neutraalin vesiliuoksen happamuustaso eli pH on 7. Emäksinen liuoksen pH-arvo on yli 7 ja happaman alle 7. Luonnonvesissä sen arvo vaihtelee pH 7 molemmilla puolilla. Emäksinen liuos kykenee neutraloimaan siihen lisättyjä happoja ja siten sen alkaliteetti on vahva. Kuitenkin myös hapan liuos voi sisältää emästä, joka osallistuu lisättyjen happojen neutraloimiseen. Vasta kun nämä emäkset ovat neutraloituneet liuoksesta, ei sillä ole enää alkaliteettia jäljellä. Luonnonvesissä ei ole enää alkaliteettia, kun liuoksen pH on noin 4,3–4,5. Siksi liuoksen titrauksessa tutkitaan liuoksen käyttäytyistä tähän pH-arvoon asti.[5][6]

title: Pertti Eloranta

text: Pertti Vesa Eloranta (s. 1943) on suomalainen limnologi. Hän on Helsingin yliopiston emeritusprofessori. Hän oli limnologian vuodesta 1989.

title: Lea Kauppi

text: Lea Kauppi (s. 1952) on suomalainen limnologi. Hän on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden tohtori. Kauppi työskentelee Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) pääjohtajana.

title: Pentti Alhonen

text: Pentti Kalervo Alhonen (26. helmikuuta 1939 Tampere – 5. lokakuuta 2017 Vantaa) oli suomalainen ympäristögeologi, mikropaleontologi ja limnologi.

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Ammoniakin pitoisuuden mittauksessa käytetään Nesslerin reagenssia (K[HgI]), jonka keksi Julius Nessler. Se sisältää ongelmajätteeksi luokiteltua elohopea(II)jodidia. Vesinäyte saatetaan alkaaliseksi ja siihen lisätään reagenssia. Silloin liuokseen muodostuu vaikealiukoinen aminoelohopeajohdin, jonka sakan väri on kellanruskea. Liuoksen värivoimakkuus on verrannollinen ammoniakkipitoisuuteen, joka halutaan selvittää. Värin määrä tutkitaan spektroskopisesti valon 436 nm aallonpituudella. Tämän jälkeen saatu tulos ilmoitetaan yksiköissä mgNH3-N/l tai μgNH3-N/l. Menetelmän tarkkuus ei alita 0,1 mgNH3-N/l.

title: Happamuus (limnologia)

title: Fosforipitoisuus (limnologia)

title: Fosforipitoisuus (limnologia)

text: Turun Sanomat: , 7.9.2016 Yara:

title: Typpipitoisuus (limnologia)

text: Tutkimuksissa on huomattu, että kokonaistypen pitoisuudet ovat lineaarisesti riippuvia humuksen määrästä ja että samanlainen riippuvuus on löytynyt vedenvärin ja humuksen välillä.


query: Miksi Lapin Kullan Tornion panimo lopetettiin vuonna 2010?

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Hartwallin suomalaiset panimot siirtyivät vuonna 2008 hollantilaisen Heinekenin omistukseen. Kiristyneen kilpailun vuoksi uusi omistaja katsoi tarpeelliseksi keskittää oluttuotantoa Suomessa. Sen seurauksena 8. lokakuuta 2009 uusi omistaja ilmoitti oluenvalmistuksen loppumisesta Torniosta, ja Lapin Kulta -oluen valmistuksen siirtämisestä yrityksen Lahden tuotantoyksikköön. Perusteina tuotannon lakkautukselle kerrottiin kiristynyt kilpailu ja lisääntynyt tuonti. Viime vaiheessa tuotantoyksikössä oli vajaa 100 työntekijää.

title: Lapin Kulta

text: Keväällä 1981 Tornion panimo siirtyi osaksi Hartwallia, ja sen nimi muutettiin Oy Hartwall Lapin Kulta Oy:ksi. Lapin Kulta jäi markkinointiyhtiöksi. Lapin Kulta -oluen menekki kasvoi edelleen niin, että markkinaosuus Suomen olutmarkkinoista kasvoi 1980-luvun lopulla lähes 30 prosenttiin. Vuosituotanto 1990-luvun alussa oli lähes 150 miljoonaa litraa eli lähes kymmenkertainen 1970-luvun alun tuotantolukuihin verrattuna. Virvoitusjuomien osuus tuotannossta putosi kaiken aikaa. Panimon johtajana 1980-luvulla toimi pitkän linjan panimomies, jo 1960-luvulla yrityksen palvelukseen tullut panimomestari Leo Andelin.

title: Lapin Kulta

title: Jami Teirikari

text: Vuonna 2015 Teirikari jättäytyi syrjään osittain omistamastaan Pohjantähti-Elokuva Oy:stä ja käynnisti eri alojen vaikuttajien kanssa alkoholin valmistukseen, myyntiin ja markkinointiin keskittyvän yrityksen Ouluun. Hieman myöhemmin hän ryhtyi palauttamaan yhtiökumppaneidensa kanssa oluen tuotantoa Tornioon. Vuonna 2016 toimintansa aloitti Lapin Kullan vanhana tehtaana muistetussa rakennuksessa Tornion Panimo. Hartwall siirsi oluen tuotannon Lahteen vuonna 2010, jonka jälkeen tehdas oli kylmillään kuusi vuotta. Tornion Panimo sai lentävän startin pääomistajansa Sangen Oy:n joukkorahoitusmuotoisella osakeannilla, joka keräsi ennätykselliset lähes 1,1 miljoonaa euroa. Teirikari vastaa Tornion Panimon markkinoinnista ja viestinnästä markkinointijohtajan tittelillä.

title: Suensaari

text: Suensaaressa toimii useita yrityksiä, kunnan ja valtion virastoja sekä kulttuurilaitoksia, kuten Aineen taidemuseo. Tornion elokuussa 2010 suljettu Lapin Kullan panimo, sijaitsi Suensaarella.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Vuonna 1994 Lapin Kulta toi markkinoille uuden tuotteen, light-oluen, jonka sanottiin olevan "suurin uutinen sitten keskioluen". Vuosi 1998 oli Lapin Kullan historiassa erikoinen - Lapin Kullan menekki laski ensi kerran yrityksen historiassa. Markkinaosuus säilyi kuitenkin Suomen olutmarkkinoista 34 prosentissa. Tornion panimon johtoon tuli tässä vaiheessa Lauri Multanen.

title: Lapin Kulta

text: Tornion tehtaalla uudistukset seurasivat toinen toistaan. Panimon nimikin muutettin Tornion Olut Oy:ksi vuonna 1958. Oluen valmistus keskitettiin Tornioon; Rovaniemellä oli virvoitusjuomien valmistusta. Pullotuskapasiteettia nostettiin kaiken aikaa. Vuoden 1960 laajennukset toivat ajanmukaiset varastointi- ja pullotushallit. 1960-luvun alussa yhtiö möi virvoitusjuomia noin kuusi miljoonaa litraa, mikä nosti yhtiön maan panimoiden vertailussa viidennelle sijalle. Työntekijöitä oli tällöin noin sata.

title: Tornio

text: Tornion Suensaarella toimi elokuuhun 2010 asti Hartwallin (aiemmin Lapin Kulta) kansainvälisestikin tunnettua Lapin Kulta -olutta valmistanut yli 130-vuotias olut- ja virvoitusjuomatehdas. Panimossa työskenteli parhaimmillaan 200-300 työntekijää ja viime vaiheessa noin 100. Vuonna 2016 tehdaskiinteistöön perustettiin Elämystehdas Lappari, jossa toimii useita eri toimijoita kuten Club Teatria ja Tornion Panimo.[27]

title: Meri-Lappi

text: Meri-Lapissa on ollut panimoteollisuutta Tornion Lapin kullan panimossa vuodesta 1873. Panimotoiminta loppui muutamaksi vuodeksi 2010, kunnes pienpanimo Tornion Panimo avattiin samalla paikalla 2016. Vanhalle panimon tehdasalueelle on syntynyt myös elämysteollisuutta, kuten aktiviteettipuisto, rock-klubi ja hyvinvointikeskus.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Lapin Kulta oli 22. marraskuuta 1873 Tornionjoen rannalle Tornion kaupungin alueelle Suensaareen perustettu olutpanimo. Panimon toiminta lopetettiin 31. elokuuta 2010. Panimo avattiin uudelleen syyskuussa 2016 Tornion Panimo Oy:n nimellä. Avaamisen mahdollisti 1.1 m€ joukkorahoituskampanja. Ensimmäiset Torniossa valmistetut oluet ovat saatavilla marraskuussa 2016. Panimon kapasiteetti kasvaa keväällä 2017 yli 2.3 miljoonaan litraan.

title: Lapin Kulta

text: Lapin Kulta on suomalainen Hartwallin valmistama olutmerkki. Olutta on perinteisesti valmistettu Torniossa, mutta tuotanto siirrettiin kokonaan Lahteen, kun Tornion panimo suljettiin 31. elokuuta 2010.[1][2] Lapin Kullan vaaleat lager-tyyppiset III- ja IVA-versiot kuuluvat Suomen ostetuimpien olutmerkkien joukkoon. Suurimmat kilpailijat ovat Sinebrychoffin Karhu ja Koff sekä Olvin Olvi ja Sandels. Myös Hartwallin toinen suuri olutmerkki Karjala kuuluu suurimpien suomalaisten oluiden joukkoon.[3] Lapin Kullan raaka-aineet ovat vesi, ohramallas ja humala.[4]

title: Lapin Kulta (panimo)

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Vuonna 1969 panimosta tehtiin Lapin Kulta Oy. Ennen tätä muutosta yritys joutui ostamaan vuonna 1924 perustetun ja valtion omistukseen joutuneen Lapin Kulta -nimisen kullankaivuyrityksen. Yhtiöjärjestyksissä lukikin pitkään, että yhtiön toimialaan kuuluvat juomien valmistus ja kaivannaisteollisuus. Samana vuonna rovaniemeläinen Lapin Olut Oy fuusioitiin yhtiöön. Yhtiön tuotanto oli tässä vaiheessa 10 miljoonaa litraa.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Uusi tuote Lapin Kulta -olut ja sen tunturipurojen raikas imago luotiin 1960-luvun alussa. Panimossa uuden oluen nimen ideointi annettiin mainosmies Eugen Ulveksen tehtäväksi. Alussa nimellä ei ollut vaikutusta oluen menekkiin. Sitä tosin myytiin vain Lapissa. Vuosi 1963 oli käännekohta. Tuolloin toimitusjohtaja Irma Stormbom lähetti Lapin Kulta A-oluen Brysselin kansainväliseen olutkilpailuun. Olut saavutti siellä kultamitalin, mikä päätettiin hyödyntää heti. Kultamitalin kuva painettiin etikettiin ja Lapin Kullasta tuli Export Lapin Kulta. Yhtiön tuotanto oli vuonna 1963 noin 1,2 miljoonaa litraa.

title: Tornion Panimo

text: Syyskuussa 2016 tuotanto aloitettiin Sangenin ja OPR Polarmallaksen yrityskauppojen myötä saadulla laitteistolla, jotka siirrettiin Saariselältä Tornioon. Ensimmäisenä tuotettiin vaaleaa ale-tyyppistä olutta. Heti tuotannon aloittamisen jälkeen, panimo investoi 1,5 miljoonalla eurolla uuteen panimolaitteistoon, jonka myötä toukokuussa 2017 tuotantokapasiteetti kasvoi yli 2 miljoonaan litraan vuodessa. Panimon ensimmäiset maisteluerät lanseerattiin Oulun Qstock-festivaaleille heinäkuussa 2016. Marraskuussa 2016 ensimmäiset oluet tulivat kauppoihin. Lapin Kullan entinen, eläkkeellä oleva panimomestari ja panimonjohtaja Leo Andelin toimii yrityksessä neuvonantajana ja oli avustamassa Tornion Panimon suunnittelutyössä sekä oluen tuotannon palauttamisesta Tornioon. Andelinin aikoinaan Tornion Olut Oy:lle vuonna 1964 kehittämä ja samana vuonna Brysselissä ja Pariisissa kultamitalilla palkittu Original 1964 lager palautettiin takaisin tuotantoon samalla reseptillä. Original Lapland Lageriksi nimetty olut palkittiin toistamiseen Monde Selection-kultamitallilla vuonna 2018. Syksyllä 2017 panimon ensimmäinen gluteeniton olut ilmestyi kun Irish red ale -tyyppinen olut tuli valikoimiin. Oluen kehitti Guinnessillakin työskennellyt panimomestari James Huey yhdessä Kaj Kostianderin kanssa.

title: Lapin Kulta

text: Joukko torniolaisia kauppiaita ja liikemiehiä perusti 22. marraskuuta 1873 Tornionjoen rannalle Tornion kaupungin alueelle Suensaareen Torneå Bryggeri Aktiebolagetin. Kolme vuotta synnyinsanojen lausumisesta ilmestyivät ensimmäiset olut- ja portteripullot. Panimon omistaja ja nimi vaihtuivat taajaan, ensimmäisen kerran jo vuonna 1880, jolloin siitä tuli Tornion Portteri- ja Oluttehdas. Johtajaksi tuli tällöin G. A. Nordberg. Toiminta laajeni niin, että Ouluun tehtiin oma pullottamo ja vuonna 1894 tehtaan valmistusohjelmaan tulivat virvoitusjuomat.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Oluen tuotanto Torniossa loppui elokuun alussa 2010, ja tehdaslaitos suljettiin elokuun lopussa 2010. Sulkemishetkellä olutta oli tuotettu Torniossa Lapin Kullan panimossa vuodesta 1873 alkaen eli kaikkiaan 137 vuotta.

title: Tornion Panimo

text: Tornion Panimo Oy on Torniossa, Torniojoen rannalla sijaitseva käsityöläispanimo. Vuodesta 1873 toimineen Tornion panimon toiminta käynnistettiin uudelleen vuonna 2016, jolloin Tornion Panimo aloitti tuotannon entisessä Lapin Kulta panimossa, joka jäi tyhjilleen vuonna 2010 Hartwallin lopetettua Tornion tehtaan toiminnan. Panimotoiminta toimii samoilla sijoilla kuin vuonna 1873 ja panimon alla on alkuperäiset kellariholvit, joita käytetään panimon yhteydessä toimivan tislaamon viskikellareina.

title: Tornio

text: Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on työllistänyt etenkin Hartwallin omistuksessa oleva panimo, joka tunnetaan Lapin Kulta -oluestaan. Outokumpu Oyj rakensi Röytän kaupunginosaan 1960-luvulla ruostumattoman teräksen raaka-ainetta valmistavan ferrokromitehtaan ja vuonna 1976 siellä käynnistyi yhtiön ruostumatonta terästä tuottava tehdas. Menneinä sodanjälkeisinä vuosikymmeninä myös suurtekstiiliteollisuuslaitokset ovat olleet merkittäviä työllistäjiä Torniossa, esimerkiksi Kerilonin nailonlankatehdas ja Norlynin sukkatehdas. Tekstiiliteollisuus on nyttemmin kuihtunut olemattomiin. Tornionjokilaakson matkailu on kasvanut viime vuosina.

title: Lapin Kulta

text: Yhtiö jatkoi laajentumistaan 1960-luvulla. Tuotantolaitosten neljäs laajennusvaihe oli harjakorkeudessa kesällä 1968. Vuoden 1969 keskiolutlaki paransi yhtiön tulosta yhä enemmän. Tuotanto nousi nopeasti lähes kaksinkertaiseksi yltäen vuonna 1969 jo kahdeksaan miljoonaan litraan. Tornion panimo työllisti tuossa vaiheessa 140 henkeä. Vuonna 1968 aloitettiin yhteistyö Hartwall Oy:n kanssa. Tällöin Torniossa alettiin valmistaa lisenssillä Jaffa-virvoitusjuomia.

title: Tornion Panimo

text: Heineken omisti entisen panimon suurtehdasalueen ja rakennukset, jotka oli tarkoitus purkaa. Maansiirto Mykkälä Oy osti Heinekeniltä koko tehdasalueen rakennuksineen maaliskuussa 2014. Helmikuussa 2016 oululainen Sangen Oy osti OPR Oy Polarmallaksen ja kaupan myötä yhtiö muutti nimensä Tornion Panimo Oy:ksi. Tammikuussa 2016 Sangen Oy ja panimon aluetta hallinnoivan kiinteistöyhtiö Arctic Property Oy tekivät aiesopimuksen panimon rakentamisesta entiseen Lapin Kullan kiinteistöön. Tornion Panimon emoyhtiö Sangen Oy, järjesti 10. helmikuuta 2016 joukkorahoituskampanjan ja kesäkuussa päättynyt osakeanti tuotti yli miljoona euroa. Panimon johtajana aloitti Kaj Kostiander ja Tornion Panimon toiminta käynnistettiin Lapin Kullan vanhaan toimitilaan, johon remontoitiin 12 000 neliön tuotantotilat.

title: Lapin Kulta

text: Oluen tuotanto Torniossa loppui elokuun alussa 2010, ja tehdaslaitos suljettiin kuun lopussa. Sulkemishetkellä olutta oli tuotettu Torniossa Lapin Kullan panimossa vuodesta 1873 alkaen eli kaikkiaan 137 vuotta.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Markkanen, Esa| title = Lapin Kulta– läänin vanhin teollisuuslaitos| publisher = Tornionlaakson vuosikirja 1994| year = 1994}} Citation error, replace with{{cite book| author = Teerijoki, Ilkka| title = Tornion historia 3 1918-2000| publisher = WS Bookwell Oy| year = 2010| id = ISBN 978-952-99540-3-2}}

title: Tornio

text: Tornionlaakson maakuntamuseo Aineen taidemuseo - Aktiivinen kuvataiteen kohtauspaikka. Tarjolla mm. kokoelmanäyttelyitä, vaihtuvia näyttelyitä, työpajoja ja luentoja. Lapin Kulta -panimo - Panimo perustettiin 1873 ja se oli Pohjois-Suomen vanhin teollisuuslaitos. Panimon toiminta lopetettiin 2010. Lasten liikennepuisto - Toiminta on tarkoitettu pääasiassa alle 10-vuotiaille lapsille ja heidän vanhemmilleen. Tornion kirkko - Kirkko vihittiin käyttöön 1686. Alatornion kirkko Karungin kirkko Tornion ortodoksinen kirkko Kauppakeskus Rajalla - På Gränsen Tornion vesitorni Duudsonit Activity Park TornioHaparanda[35]

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Lapin Kulta onnistui ajoittamaan laajennus- ja uudistushankkeensa kasvun mukaan ja toimimaan korkealla käyttöasteella. Yhteistyö Hartwall Oy:n kanssa auttoi myynnin levityksessä koko maahan. Ulkopuoliset yllättyivätkin, kun keväällä 1980 uutisoitiin näyttävästi pitkäaikaisten omistajien luopumisesta Lapin Kulta -panimon omistajina. Stormbom-suku teollisuusneuvos Irma Stormbomin johdolla luopui panimoyrityksen omistuksesta. Lapin Kulta säilyi kaupassa itsenäisenä yhtiönä. Yhtiön henkilökunta siirtyi uuden omistajan palvelukseen vanhoina työntekijöinä. Tässä vaiheessa Lapin Kulta -panimo valmisti olutta 32 miljoonaa litraa. Lapin Kullan markkinaosuus Suomen olutmarkkinoilla oli tällöin noin 10 prosenttia ja virvoitusjuomien noin kaksi prosenttia.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Tornion tehtaalla uudistukset seurasivat toinen toistaan. Panimon nimikin muutettiin Tornion Olut Oy:ksi vuonna 1958. Oluen valmistus keskitettiin Tornioon; Rovaniemellä oli virvoitusjuomien valmistusta. Pullotuskapasiteettia nostettiin kaiken aikaa. Vuoden 1960 laajennukset toivat ajanmukaiset varastointi- ja pullotushallit. 1960-luvun alussa yhtiö möi virvoitusjuomia noin kuusi miljoonaa litraa, mikä nosti yhtiön maan panimoiden vertailussa viidennelle sijalle. Työntekijöitä oli tällöin noin sata.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Vuoden 2002 alussa brittiläinen suurpanimno Scottish & Newcastle hankki Hartwallin omistukseensa. Yrityksen johdosta kuitenkin vakuutettiin, että tuotanto Torniossa jatkuisi, koska ei olisi mitään päällekkäisyyksiä. Tuotantokapasiteetti oli noin 100 miljoonaa litraa vuodessa. Siitä meni noin viidennes vientiin. Merkkinä panimon kehityksestä vielä siinä vaiheessa voi pitää vuoden 2003 aikana tehtyjä investointeja valmistusprosessiin. Muutosta huonompiin aikoihin ennakoi vuonna 2005 tehdyt henkilöstövähennykset. Silloin työntekijämäärä väheni 50:llä, kun osa pullotuksesta siirrettiin Lahteen.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Yhtiö jatkoi laajentumistaan 1960-luvulla. Tuotantolaitosten neljäs laajennusvaihe oli harjakorkeudessa kesällä 1968. Vuoden 1969 keskiolutlaki paransi yhtiön tulosta yhä enemmän. Tuotanto nousi nopeasti lähes kaksinkertaiseksi yltäen 1969 jo kahdeksaan miljoonaan litraan. Tornion panimo työllisti tuossa vaiheessa 140 henkeä. Vuonna 1968 aloitettiin yhteistyö Hartwall Oy:n kanssa. Tällöin Torniossa alettiin valmistaa lisenssillä Jaffa-virvoitusjuomia.

title: Lapin Kulta (panimo)

text: Joukko torniolaisia kauppiaita ja liikemiehiä perusti 1873 Torneå Bryggeri Aktiebolagetin. Kolme vuotta synnyinsanojen lausumisesta ilmestyivät ensimmäiset olut- ja portteripullot. Panimon omistaja ja nimi vaihtuivat taajaan, ensimmäisen kerran jo vuonna 1880, jolloin siitä tuli Tornion Portteri- ja Oluttehdas. Johtajaksi tuli tällöin G. A. Nordberg. Toiminta laajeni niin, että Ouluun tehtiin oma pullottamo ja vuonna 1894 tehtaan valmistusohjelmaan tulivat virvoitusjuomat.

title: Lapin Kulta

text: Vuonna 1994 Lapin Kulta toi markkinoille uuden tuotteen, light-oluen, jonka sanottiin olevan ”suurin uutinen sitten keskioluen”. Vuosi 1998 oli Lapin Kullan historiassa erikoinen – Lapin Kullan menekki laski ensi kerran yrityksen historiassa. Markkinaosuus säilyi kuitenkin Suomen olutmarkkinoista 34 prosentissa. Tornion panimon johtoon tuli tässä vaiheessa Lauri Multanen.