query: Minä vuonna Suomesta tuli demokratia?

title: Itsenäisen Suomen historia

text: Suomen sisällissota oli osa ensimmäistä maailmansotaa. Sota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 16. toukokuuta 1918. Senaatin joukkoja kutsuttiin valkoisiksi ja kansanvaltuuskunnan joukkoja punaisiksi. Maailmansota aiheutti, Venäjän keisarikunnan pirstoutumisen kautta, sisäisen hajoamisen ja taistelun vallasta Suomessa, jonka poliittinen järjestelmä oli siirtymävaiheessa säätyvallasta parlamentaristiseen valtajärjestelmään. Lisäksi yhteiskunta oli jakautunut sosiaalisesti ja taloudellisesti kahtia. Hajaannuksen keskeinen seuraus oli kahden aseistetun valtakeskuksen muodostuminen maahan. Kriisi huipentui niiden väliseen sotaan tammikuussa 1918. Valkoiset voittivat sodan keisarillisen Saksan tuella. Neuvosto-Venäjän tukemat punaiset hävisivät sodan. Suomi siirtyi Venäjän valtapiiristä Saksan valtapiiriin. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten itsenäisyys varmistui ja maan valtiomuodoksi muotoutui tasavaltainen demokratia. Sisällissodille luonteenomaisesti poliittinen terrori oli sodan aikana yleistä. Suurimmat henkilömenetykset koettiin kuitenkin vasta sodan jälkeen vankileireillä, joissa kuoli noin 13000 punaista. Sisällissota vaati yhteensä noin 37000 uhria, joista noin 75% oli suomalaisia punaisia. Muut uhrit olivat suomalaisia valkoisia, sekä saksalaisia ja venäläisiä. Sisällissota oli psykologisesta ja aineellisesta näkökulmasta tarkasteltuna suomalaisen kansakunnan historian tuhoisin tapahtuma, joka traumatisoi kansaa ja jakoi sen kahtia. Ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen seurauksena maltillinen vasemmisto ja oikeisto kykenivät kuitenkin aloittamaan pian sisällissodan jälkeen suomalaisia ajan myötä yhdistäneen yhteistyön.

title: Paros (kaupunki)

text:
Persialaissotien jälkeen Paros oli osa Deloksen meriliittoa ja tuli Ateenan alaisuuteen useimpien muiden Egeanmeren saarten tavoin. Erään piirtokirjoituksen mukaan kaupunki maksoi Ateenalle 16–18 talentin suuruista vuotuista veroa. Paros yritti turhaan kapinoida Ateenaa vastaan 412–410 eaa.
Paros oli demokratia ainakin 400-luvun eaa. loppupuolella. 300-luvulla eaa. kaupunki oli jonkun aikaa tyrannia tai ainakin oligarkia, mutta demokratia palautettiin pian. Vuonna 385 eaa. Paros perusti Faroksen siirtokunnan Illyriassa Syrakusan tyrannin Dionysioksen tuella. Faroksen alkuperäiseksi nimeksi mainitaan Paros. Vuodesta 377/376 eaa. Paros kuului toiseen Ateenan liittoon. Paroksen valtiomuoto oli mukana Aristoteleen koulukunnan kokoelmassa "158 kaupungin valtiomuodot". Kaupungin demokratiaan kuului muun muassa "bule" eli neuvosto sekä kansankokous. Poliksen suojalijajumalatar oli Athene Poliukhos.

title: Uusi demokratia

text: Vuoden 2012 toukokuun parlamenttivaaleissa Uusi Demokratia nousi suurimmaksi puolueeksi yhteensä 108 paikalla. Hallituksen muodostaminen osoittautui kuitenkin mahdottomaksi, ja maassa pidettiin uudet vaalit kesäkuussa 2012. Uusi Demokratia tuli vaaleissa ensimmäiseksi 29,7 % äänisaaliilla (129 paikkaa) ja hallitusneuvotteluiden vetovastuu on puolueen puheenjohtajalla.

title: Demokratia

text: Antiikin demokratia Demokraatti, useita merkityksiä Demokratia, demokratian henkilöitymä Demokratian rauhateoria Elektroninen demokratia Enemmistösääntö Freedom House Liberaali demokratia Mielenhallinta Mielipidetutkimus Kansandemokratia Suora demokratia Teokratia Vaali Äänestys

title: Kreikan parlamenttivaalit 2012 (kesäkuu)

text: Kreikan kesäkuun 2012 parlamenttivaalit pidettiin sunnuntaina 17. kesäkuuta 2012. Vaalit jouduttiin järjestämään, sillä toukokuun ennenaikaisten parlamenttivaalien jälkeiset hallitusneuvottelut kariutuivat. Vaaleissa kannatustaan nostivat keskustaoikeistolainen Uusi Demokratia, sekä vasemmistoradikaali SYRIZA. Uusi Demokratia tuli kuitenkin ensimmäiseksi 29,7 % äänisaaliilla ja hallitusneuvotteluiden vetovastuu oli puolueen puheenjohtajalla. Neuvottelut olivat nopeat ja Uuden Demokratian ja PASOK:n muodostama hallitus aloitti toimintansa jo keskiviikkona 20.6. Demokraattisen Vasemmiston tukemana.

title: Skópelos

text:
Persialaissodissa saari oli puolueeton. Sodan jälkeen se liittyi Deloksen meriliittoon ja siitä tuli demokratia. Peloponnesolaissodan jälkeen spartalaiset pystyttivät saarelle oligarkian. Klaudios Ptolemaios 100-luvulla jaa. on ensimmäinen, joka käytti saaresta nimeä "Skópelos", mikä viittasi mahdollisesti saarta ympäröiviin riuttoihin.
Vuonna 1207 saaren valtasivat venetsialaiset. Vuosisadan loppupuolella saari päätyi kuitenkin lähinnä merirosvojen tukikohdaksi. Saari oli venetsialaisten hallussa jälleen vuosina 1453–1538. Vuonna 1538 Barbarossa hyökkäsi saarelle ja lähes koko sen väestö surmattiin, mikä aloitti osmanivallan ajan. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuoden 1821 jälkeen.

title: Uusi demokratia

text: Tämän jälkeen Uusi demokratia hävisi kolmet peräkkäiset vaalit 1993, 1996 ja 2000, viimeiset Kostas Karamanlisin johdolla. Vuonna 2000 puolueen ero PASOK:iin oli vain 1,06 %-yksikköä, pienin Kreikan historiassa.

title: Platon

text: Nämä Platonin näkemykset perustelevat sen, miksi demokratia ja erityisesti Ateenan demokratia sellaisena, kuin se oli Platonin aikana, tuli hylätä. Platonin esittämää hallintomuotoa voidaan kuvata eräänlaiseksi filosofiseksi aristokratiaksi tai monarkiaksi.[53]

title: Ohjattu demokratia

text: Kriitikoiden mielestä jo Jeltsinin kauden demokratia oli näyteltyä. Venäjän presidentti Medvedevin mielestä parlamentaarinen demokratia on vaaraksi Venäjälle.

title: Antiikin demokratia

text: Demokratia () eli kansanvalta oli antiikin Kreikassa yksi kolmesta tärkeimmästä polisten eli kaupunkivaltioiden valtiomuodoista oligarkian ja tyrannian ohella. Parhaiten tunnettu on Ateenassa 300-luvulla eaa. käytössä ollut järjestelmä (Ateenan demokratia). Yhteensä ainakin 106 kaupunkivaltion tiedetään olleen demokratia jossakin vaiheessa historiaansa.

title: Suvereeni demokratia

text: Mutta monet putinilaisen linjan arvostelijat ovat vastustaneet termin käyttöä. Dmitri Medvedevin, Mihail Gorbatšovin ja Mihail Kasjanovin mielestä suvereenin demokratian käsite on merkityksetön tai kaukaa haettu, ja Venäjän politiikka pohjautuu johonkin muuhun. Medvedevin mielestä käsitteet suvereeni ja demokratia eivät sovi yhteen. Gorbatšov sanoi vuonna 2006, että lisämääreiden suvereeni ja ohjattu lisääminen demokratia-sanaan on saman tapainen asia kuin sosialistisen ja kansandemokratian ajatus. Daniel Friendkin on sitä mieltä, että lisämääreiden liittäminen demokratiaan tekee siitä muuta kuin demokratiaa. Leon Aronin mukaan venäläiset kaskut sanovat, että demokratia ja suvereeni demokratia ovat yhtä lähellä toisiaan kuin tuoli ja sähkötuoli.

title: Elektroninen demokratia

text: Demokratia Edustuksellinen demokratia Suora demokratia

title: Andrei Saharov

text: Andrei Dmitrijevitš Saharov (Андре́й Дми́триевич Са́харов, 21. toukokuuta 1921 – 14. joulukuuta 1989) oli neuvostoliittolainen ydinfyysikko sekä demokratia- ja ihmisoikeusaktivisti. Saharov väitteli tohtoriksi ydinfysiikasta vuonna 1947. Saharov tuli ensin tunnetuksi Neuvostoliiton ydinaseen kehittäjänä, mutta myöhemmin hänestä tuli maansa tunnetuin toisinajattelija. Andrei Saharoville myönnettiin ensimmäisenä venäläisenä Nobelin rauhanpalkinto 1975.

title: Demokratia (mytologia)

text: Demokratia käsitteenä alkoi muotoutua 400-luvulla eaa. Kreikkalaiseen tapaan tärkeälle käsitteelle muodostettiin ajan kuluessa personifikaatio eli henkilöitymä, jota alettiin käyttää taiteessa. Demokratia esiintyi hahmona kreikkalaisessa komediassa Heniokhoksella, sekä Aristofaneella näytelmissä "Akharnalaiset" ja "Linnut". Varhaisin tunnettu kuvallinen esimerkki on Kritiaan haudasta vuodelta 403 eaa. Siihen oli kuvattu sekä Demokratia että oligarkian henkilöitymä Oligarkia. Zeuksen stoassa kerrotaan olleen Eufranorin tekemä seinämaalaus, jossa esiintyivät Demokratia, Demos (”Kansa”) ja Theseus.

title: Simon Elo

text: Elo pitää länsimaista kulttuuria parhaana. Hän pitää Israelin toimien arvostelua yksipuolisena ja on osallistunut Israelin tukimielenosoitukseen. Elon mukaan Israel on Lähi-idän ainoa demokratia. Suomen ja Euroopan unionin tulisi Elon mielestä nykyistä selkeämmin tukea Israelia ja lopettaa kaikenlainen avustustoiminta Hamasin hallitsemaan Gazaan. Hänen mukaansa Egyptin vuonna 2011 tapahtunut kansannousu tulee johtamaan islamilaiseen teokraattiseen hallintoon. Hän on kirjoittanut Uuden Suomen blogiinsa, että "Palestiinalaisten Yhdistyneille kansakunnille viemässä itsenäisyysjulistuksessa vaadittiin ennen vuotta 1967 vallinneita rajoja. Jokainen Israelissa käynyt tietää, että vaatimus on täysin epärealistinen."

title: Uusi demokratia

text: Tammikuussa 2004 Uusi demokratia voitti PASOK:n ja muodosti oikeistohallituksen ensimmäisen kerran yhteentoista vuoteen. Vuoden 2007 vaaleissa puolue menetti asemiaan, mutta sai 41,9 % äänistä ja siten parlamentissa riittävän 152 edustajanpaikkaa 300:sta. Ennenaikaisissa vaaleissa lokakuussa 2009 Uusi demokratia menetti enemmistöpaikkansa parlamentista. PASOK sai 160 paikkaa parlamentista, kun Uusi demokratia jäi vain 91 paikkaan.

title: Konstantínos Tsátsos

text: Vuonna 1974 siviilihallintoon siirtymisen aikaan Tsátsos siirtyi Uusi demokratia -puolueeseen. Hänestä tuli ensin kansanedustaja ja kulttuuriministeri. Parlamentti valitsi Tsátsoksen presidentiksi 20. kesäkuuta 1975. Hän sai tuolloin 210 ääntä läsnä olleesta 295:stä. Tsátsos toimi presidenttinä vuoteen 1980.

title: Globaali demokratia

text: Globaali demokratia on Heikki Patomäen ja Teivo Teivaisen kirja, jonka on julkaissut Gaudeamus vuonna 2003.

title: Gunnar Henriksson

text: Henriksson oli Arbetarbladet-lehden päätoimittaja 1941–1944 ja 1947–1948 sekä lehden toinen toimittaja 1944–1947. Myöhemmin hän toimi Arbetarbladet-Svenska Demokraten -lehden päätoimittajana 1949–1958 ja Svenska Demokraten -lehden päätoimittajana 1958–1963. Henriksson oli myös Suomen ruotsalaisen työväenliiton sihteeri 1940–1948.

title: Elektroninen demokratia

text: Elektroninen demokratia, tunnetaan myös termeillä e-demokratia, digitaalidemokratia, digitaalinen demokratia ja sähköinen demokratia, tarkoittaa informaatioteknologian ja tietokoneavusteisten viestintävälineiden hyödyntämistä poliittiseen keskusteluun, päätöksentekoon ja (edustuksellisessa demokratiassa) edustajien valintaan. Myös termiä teledemokratia on käytetty[1] jolla viitataan useimmiten 1990-luvun puolivälissä ja sitä ennen tapahtuneisiin kokeiluihin, joissa tietotekniikkaa ja puhelinteknologiaa käytettiin hyväksi[2]. E-demokratia -termiä käytetään usein erotukseksi perinteisemmästä poliittisesta ja demokraattisesta toiminnasta erityisesti edustuksellisessa demokratiassa, jossa käytetään pääosin perinteisiä viestintävälineitä, kuten kokouksia tai yksisuuntaisia joukkotiedotusvälineitä.[3]. Tieteenaloista elektronista demokratiaa tutkivat ainakin politiikan tutkimus, tietojärjestelmätiede, kommunikaatiotutkimus, sekä systeemiteoria.[4]

title: Geórgios Rállis

text: Myöhemmin Rállis edusti Uusi demokratia -puoluetta. Rálliksesta tuli pääministeri vuonna 1980. Hän korvasi tuolloin hallituksen johdossa Konstantínos Karamanlíksen, joka oli valittu Kreikan presidentiksi. Samalla hänestä tuli Uuden demokratian puheenjohtaja. Pääministerinä Rállis ratifioi sopimuksen Kreikan liittymisestä Euroopan talousyhteisöön (EEC).

title: Tínos

text: Saaren ensimmäiset tunnetut asukkaat olivat mahdollisesti foinikialaisia. Näitä seurasivat joonialaiset 1000-luvulla eaa. 500-luvulla eaa. eretrialaiset valtasivat saaren. Persialaissodissa se joutui persialaisten valtaamaksi vuonna 490 eaa. Myöhemmin saaresta tuli Ateenan liittolainen, demokratia ja osa Deloksen meriliittoa. Vuonna 386 eaa. saari saavutti itsenäisyyden, mutta se päätyi pian Makedonian vallan alle. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen sitä hallitsivat Ptolemaiokset. 100-luvulla eaa. saaresta tuli osa Rooman valtakuntaa. Bysanttilaisena aikana saari oli merirosvojen hyökkäysten kohde, ja asukkaat muuttivat saaren sisäosiin.

title: Erland Hjärne

text:
Erland Hjärne oli Harald Hjärnen poika, ja hän aloitti uransa Uppsalan yliopistossa. Vuonna 1952 hänestä tuli yliopiston historian professori.
Hjärne kuului Uppsalassa ruotsalaisiin aktivisteihin, jotka vastustivat puolueitten kehitystä politiikassa. He olivat myös jyrkästi anti-parlamentaatisia, -demokraattisia ja -sosialistisia. Hjärne otti ossa muun muassa vuoden 1914 talonpoikaismarssiin, joka lopulta johti siihen että Karl Staaffin liberaalinen hallitus kaatui. Hän kirjoitti ylioppilaitten puheen, joka pidettiin kuningas Kustaa V:lle. Hjärnestä tuli Sven Lidman aloittaman "Svensk Lösenin" merkittävimpiä toimittajia. Hän myös tuki Suomen valkoisia sisällissodassa 1918. Kun demokratia vietiin läpi Ruotsissa 1918–1919, käänsi Hjärne selkänsä politiikalle ja ryhtyi tutkijaksi ja opettajaksi. Hänen suurin kiinnostus kohdistui Ruotsin vapaa-ajan epookkiin ja parlamentarismin kotimaiseen perinteiseen 1500- ja 1600-luvulta.

title: Itsenäisyys/demokratia-ryhmä

text: Itsenäisyys/demokratia-ryhmä (IND/DEM) oli euroskeptinen ryhmä europarlamentissa. Ryhmä muodostettiin vuonna 2004. Ryhmä yhdistyi vuonna 2009 Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän kanssa Vapaa ja demokraattinen Eurooppa -ryhmäksi.

title: Ympäristöpolitiikka

text: Suomen ympäristöhallintoon sisältyy ympäristöministeriö, Suomen ympäristökeskus ja alueelliset ympäristökeskukset. Suomen ympäristölainsäädäntöä uudistettiin Euroopan Unioniin liittymisen johdosta noin vuonna 2000 vastaamaan yhteisön lainsäädäntöä. Tavoitteena oli vähentää hajanaisuutta. Suomen ympäristölainsäädäntöön sisältyy muun muassa vesilaki, ilmansuojelulaki, maankäyttö- ja rakennuslaki, naapuruussuhdelaki, melulaki, ympäristövahinkolaki, öljyvahinkolaki, maa-aineslaki, kaivoslaki, ydinvastuulaki, jätelaki ja kemikaalilaki. Suomi on demokratia, jossa on lehdistö ja kansalaisliikkeet vaikuttavat ympäristöpolitiikkaan. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavia kansalaisyhdistyksiä on esimerkiksi Suomen luonnonsuojeluliitto.

title: Suvereeni demokratia

text: Venäjän tiedeakatemia julkaisi lokakuussa 2006 tutkimuksen, jossa käytetään Fareed Zakarian ajatusta ei-liberaalista demokratista. Sen mukaan demokratian muotoja on monia ja demokratia muuttunut lännessäkin aikojen mukana, siellä on ollut aristokraattista, oligarkkista, tasa-arvoista ja kansallismielistä demokratiaa. Teoksessa sanotaan, että lännessä on ollut monia aristokraattisia demokratioita, joissa vain yhteiskunnan kerma pystyi vaikuttamaan maan asioihin. Suurella osalla kansasta vaikutusmahdollisuudet ovat olleet pienet. Näin ollen kirjassa väitetään Venäjän nykyisen demokratian olevan luonnollinen demokratian kehityksen aste, vaikka se ei pohjaudukaan kaikkien tasa-arvoon ja vapauksiin. Vuonna 2006 Valeri Zorkin julkaisi oman kirjansa suvereenista demokratiasta.

title: Liitto, Edistys ja Demokratia

text: Liitto, Edistys ja Demokratia (, lyh. "UPyD") on vuonna 2007 perustettu espanjalainen puolue. UPyD:n arvoja ovat edistyksellisyys ja sentralismi.

title: Demokratia

text: Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906.[46] Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epädemokraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”.[47]

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota päättyi valkoisen Suomen ja Saksan armeijan voittoon. Venäjän valtakausi päättyi Suomessa, mutta maa siirtyi keisarillisen Saksan valtapiiriin maailmansodan loppuajaksi. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten joulukuussa 1917 saama itsenäisyys astui täysimääräisenä voimaan. Tällöin luovuttiin myös hankkeista muuttaa Suomi kuningaskunnaksi; maan valtiomuodoksi tuli tasavaltainen demokratia Euroopan läntisten suurvaltojen myötävaikutuksella.[4]

title: Uusi demokratia

text: Uusi demokratia (, lyh. ND) on vuonna 1974 perustettu kreikkalainen keskusta-oikeistolainen konservatiivipuolue. Sen perustaja oli Konstantinos Karamanlis. Alun jälkeen Uusi demokratia oli pääosan 1980- ja 1990-lukua oppositiossa. Maaliskuun 2004 vaaleissa se palasi hallitusvastuuseen johdossaan puolueen perustajan veljenpoika Kostas Karamanlis.

title: Antiikin demokratia

text: Ateenan demokratia on tunnetuin esimerkki demokratioista kreikkalaisessa maailmassa, ja vastaavasti Ateena tunnetaan valtiomuodoltaan ennen kaikkea demokratiana, jollainen se oli kukoistusaikanaan klassisella kaudella. Valtiomuoto vaihteli kuitenkin myös Ateenassa historian kuluessa. Kaupungissa oli aluksi vallalla aristokratia, josta siirryttiin oligarkiaan ja sen jälkeen joksikin aikaa tyranniaan. Demokratiaan siirryttiin Kleistheneen johdolla noin vuonna 508/507 eaa. Varhaista demokratiaa jalostivat ennen kaikkea Efialtes ja Perikles. Demokratia säilyi vuoteen 322/321 eaa. saakka.


query: Mitkä ovat epävarsinaisia oikeushenkilöitä?

title: Oikeussubjekti

text: Epävarsinaisia oikeushenkilöitä ovat konkurssipesät ja kuolinpesät.[5] Konkurssipesä voi olla muun muassa yhteisösakkovaatimuksen kohteena, koska sillä on oikeudellinen toimintakyky ja oikeuskelpoisuus. Konkurssipesä vastaa ennen konkurssia tehdyn rikoksen seuraamuksena tuomitusta yhteisösakosta. Näin oikeushenkilön joutuminen konkurssiin ei poista rangaistusvastuuta. Jos konkurssiin asettaminen tapahtuu ennen kuin yhteisösakko on ehditty tuomita, konkurssipesästä tulee oikeusjutun vastaaja konkurssivelallisen sijaan. Koska yhteisösakon peruste on syntynyt ennen konkurssia, on se tavalliseen tapaan valvottavaa konkurssivelkaa eikä konkurssipesän velkaa.[4]

title: Toiminimi

text: Toiminimessä on yleensä oltava yhtiömuodon nimi, lyhenne tai muu osoitus siitä, minkä muotoinen oikeushenkilö on kyseessä.

title: CALRE

text: CALRE ei omaa oikeushenkilön asemaa ja sen istuin sijaitsee aina samassa paikassa väliaikaisen puheenjohtajan istuimen kanssa.

title: Yhteisö (verotus)

text: Yhteisö tarkoittaa Suomen verotuksessa oikeushenkilöä, joka on itsenäinen verovelvollinen.

title: Kunnallinen liikelaitos

text: Liikelaitoskuntayhtymä on itsenäinen oikeushenkilö. Se on myös kirjanpitovelvollinen, jolle tulee laatia oma tilinpäätös.

title: Muotovaatimus

text: Oikeustieteessä tunnetaan myös "epävarsinaiset muotomääräykset", joiden laiminlyönnin seurauksena on haitallisena pidettävä vaikutus. Tällaisina vaikutuksina voi olla rangaistus, sopimuksen täytäntöönpanokelpoisuuden heikentyminen ja rekisteröintikelvottomuus.Kolmannen ryhmän muotomääräyksiä muodostavat "ohjesisältöiset muotomääräykset". Ne on annettu ohjeeksi muun muassa todistelun helpottamiseksi. Niiden noudattamatta jättämisestä ei ole muita haitallisia seuraamuksia.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilön oikeuskelpoisuuden alkuhetki riippuu oikeushenkilön tyypistä. Esimerkiksi avoin yhtiö on oikeuskelpoinen heti, kun se on perustettu, mutta osakeyhtiö vasta tultuaan rekisteröidyksi. Oikeushenkilön käytännön toiminta voi lakata, vaikka se oikeushenkilönä yhä onkin olemassa. Sillä on tällöin yhä jäljellä oikeuskelpoisuus ja oikeudellinen toimintakyky, koska ne päättyvät vasta, kun oikeushenkilö puretaan oikeudellisesti. Oikeushenkilön toiminnan lakkaaminen ei siten poista rangaistusvastuuta, vaikka se voi vaikuttaa yhteisösakon suuruuteen. Käytännössä esiintyviä yhteisöjä, jotka eivät ole oikeushenkilöitä, ovat rekisteröimättömät yhdistykset, epäitsenäiset rahastot tai säätiöt ja verotusyhtymät. Epäitsenäisiä rahastoja ovat esimerkiksi lahjoitus- ja testamenttirahastot. Tällaiset muodosteet jäävät rangaistusvastuun ulkopuolelle.[4]

title: Suomen poliisin tietojärjestelmät

text: Oikeushenkilöstä ja sille tuomitusta yhteisösakosta merkitään rikosrekisteriin vastaavat tiedot. Kansalaisuuden sijasta merkitään oikeushenkilön kotipaikka, ja tietoa yhteisösakon maksamisesta ei merkitä.

title: Toimitusjohtaja

text: Missään suomalaisessa yhteisömuodossa ei ole mahdollisuutta käyttää toimitusjohtajana oikeushenkilöä, vaan toimitusjohtajan on aina oltava luonnollinen henkilö. Joissakin muissa maissa, kuten Hollannissa, eräiden yhtiömuotojen toimitusjohtajaksi voidaan valita oikeushenkilökin, kuten esimerkiksi toinen yhteisö.

title: Oikeussubjekti

text: Yksityinen elinkeinonharjoittaja (ns. "toiminimiyrittäjä") ei ole oikeushenkilö vaan luonnollinen henkilö, joka harjoittaa jotain elinkeinoa.

title: Yrityssaneeraus

text: Yrityssaneeraus eli velkasaneeraus on tuomioistuimen hyväksymä toimenpide, jolla tervehdytetään ylivelkaantuneen oikeushenkilön toiminta. Yrityssaneeraukseen hakeutuminen on usein vaihtoehto konkurssille. Yrityssaneeraukseen hakeudutaan kassavirtaongelmien ja rahoitusvaikeuksien vuoksi, jotta voidaan uudelleenneuvotella ja vähentää velkoja ja parantaa tai palauttaa likviditeetti, jotta oikeushenkilö voi jatkaa toimintaansa. Saneerausmenettelyn kohteena voi olla yksityinen elinkeinonharjoittaja, avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö, osuuskunta, asunto-osakeyhtiö tai taloudellista toimintaa harjoittava yhdistys.

title: Syytetty

text: Syyttäjän ja asianomistajan vastapuolesta käytetään myös nimitystä vastaaja kuten riita-asiassakin. Käsite vastaaja on alaltaan laajempi kuin käsite syytetty. Vastaajasta puhutaan silloin, kun kyse on muusta vaatimuksesta kuin rangaistusvaatimuksesta tai kun vaaditaan rangaistukseen tuomittavaksi oikeushenkilö. Oikeushenkilö voidaan tuomita yhteisösakkoon niistä rikoksista, joista tällainen seuraamus on erikseen säädetty mahdolliseksi (rikoslaki 9:1). Oikeushenkilöitä ovat yhteisöjen ja säätiöiden ohella epävarsinaiset oikeushenkilöt kuten konkurssipesät ja kuolinpesät. Pääsääntö on, että syytetyn on saavuttava oikeuden pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti. Tuomioistuin voi kuitenkin harkita, että syytetyn ei tarvitse saapua oikeuden istuntoon. Tuomioistuin ilmoittaa asiasta kutsussa, jossa on myös maininta siitä, että läsnä olevaksi velvoitetun poissaolo ilman laillista syytä johtaa asetetun uhkasakon tuomitsemiseen.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilö ei synny ilman luonnollisen henkilön myötävaikutusta. Tyypillisesti oikeushenkilö syntyy lain määrittelemällä tavalla, esimerkiksi avoin yhtiö syntyy yhtiösopimuksella.[3]

title: Kunnianloukkaus

text: Oikeushenkilöllä ei ole sellaista kunniaa, jota voitaisiin loukata. Kunnianloukkaus saattaa kohdistua oikeushenkilön parissa työskenteleviin ihmisiin tai johonkin rajattuun henkilöpiiriin tai sen osaan.

title: Edustus

text: Lakimääräisessä edustuksessa edustajan toiminta perustuu lakiin. Hänen asemansa voi syntyä tuomioistuimen lain nojalla antamalla määräyksellä, jollaisen tarvitsee esimerkiksi täysi-ikäisen henkilön holhooja. Tai asema voi muodostua suoraan lain nojalla, kuten silloin kun vanhemmat toimivat alaikäisen lapsensa holhoojana. Toisinaan edustajan asema ilmenee oikeushenkilön säännöistä. Oikeushenkilön edustajaa nimitetään lailliseksi edustajaksi. Edustus voi perustua myös ihmisen tai oikeushenkilön tekemään oikeustoimeen, jota kutsutaan valtuutukseksi. Tällöin on kyseessa tahdonvaltainen edustus.

title: Jarmo Suomi

text:
Jarmo "Mister" Suomi (s. 25. lokakuuta 1971, Vaasa) on Helsingin Lähiradion toimittaja sekä teatterin ja musiikin tekijä. Suomi on tehnyt näytelmiä muun muassa Harri István Mäen kanssa Suomen paremman väen teatterissa. 1990-luvulla Jarmo Suomi oli yksi Pispalan kierrätyskeskuksen perustajista.
Jarmo Suomi on keikkaillut mm. kokoonpanoilla "Mister Suomen eroottiset unet" ja "Mister Suomi ja vastuulliset oikeushenkilöt". Mister Suomi ja Vastuulliset Oikeushenkilöt julkaisivat vuonna 2002 CD-äänitteen "Kiljuva sammakko" (OVCD-02), jonka tuotti Otto Valetta (Kalle Pursiainen). Vuonna 2011 Jarmo Suomi tuotti albumin "Tapan itseni jouluaattona" (MISTER-01). Kummallakin levyllä soitti myös mm. Juha Rauäng.

title: Kuntayhtymä

text: Kuntayhtymät perustetaan kuntien keskinäisellä perussopimuksella (kuntalaki 78 §). Siinä sovitaan, miten jäsenkunnat järjestävät kuntayhtymän päätöksenteon. Kuntalain mukaan kuntayhtymä on jäsenkunnista erillinen, itsenäinen oikeushenkilö. Oikeushenkilönä kuntayhtymä on oikeustoimikelpoinen eli se voi hankkia oikeuksia ja tehdä sitoumuksia sekä käyttää puhevaltaa tuomioistuimessa ja muussa viranomaisessa.

title: Yhteisösakko

text: Yhteisösakko on oikeushenkilölle annettava sakkorangaistus rikollisesta toiminnasta. Siitä on säädetty rikoslain yhdeksännessä luvussa. Oikeushenkilö tuomitaan yhteisösakkoon, jos sen lakisääteiseen toimielimeen tai muuhun johtoon kuuluva on ollut osallinen rikokseen tai sallinut rikoksen tekemisen. Yhteisösakko voidaan tuomita myös, jos oikeushenkilön toiminnassa ei ole noudatettu vaadittavaa huolellisuutta ja varovaisuutta rikoksen ehkäisemiseksi.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilö eli juridinen henkilö on henkilöiden tai pääomien yhteenliittymä. Oikeushenkilö on oikeuskelpoinen, oikeustoimikelpoinen ja itsenäinen eli oikeushenkilöllä voi olla oikeuksia ja velvollisuuksia.[3]

title: Oikeussubjekti

text: julkisoikeudellisiin oikeushenkilöihin, joita ovat julkisyhteisöt, esimerkiksi valtio ja kunnat, ja yksityisoikeudellisiin oikeushenkilöihin, joita ovat kauppaoikeudelliset yhteisöt (kuten osakeyhtiöt ja osuuskunnat) ja siviilioikeudelliset yhteisöt (kuten yhdistykset ja säätiöt).[3]

title: Ukrainan keskusvaalilautakunta

text: Keskusvaalilautakunta ohjaa aluevaalilautakuntia, mitkä ovat itsenäisiä oikeushenkilöitä, kun taas aluevaalilautakuntien ohjaamat paikalliset vaalilautakunnat eivät ole oikeushenkilöitä, vaan paikallishallinnon osia.

title: Unitaarinen yritys

text: Unitaariset yritykset ovat perustavoitteidensa perusteella kaupallisia organisaatioita, eli Venäjän siviililainsäädännön mukaan ne tavoittelevat taloudellista etua. Unitaariset yritykset voidaan jakaa valtiollisiin, kunnallisiin tai kruunuyrityksiin. Unitaarisen yrityksen perustajana on Venäjällä ainoastaan valtio (kunnalliset oikeushenkilöt mukaan lukien): liittovaltion hallitus, federaatiosubjekti tai paikallishallinto tai muut valtion yhdyskunnat. Yritys- ja omistusmuodosta seuraa, että myös näiden kaupallisten valtiollisten oikeushenkilöiden on edustettava valtion etuja.

title: Oikeussubjekti

text: Valtion tai kunnan hallintoelimet eivät ole oikeushenkilöitä. Esimerkiksi verovirasto ei ole oikeushenkilö, vaikka se voi käyttää valtion puhevaltaa oikeudenkäynnissä. Kansainväliset järjestöt ovat myös oikeussubjekteja, joiden oikeudet vahvistetaan kansainvälisellä sopimuksella ja usein myös erityissopimuksilla, kuten isäntävaltiosopimuksella.

title: Oikeussubjekti

text: Oikeushenkilöitä tarvitaan taloudellisen, aatteellisen tai yhteiskunnallisen toiminnan järjestämistä varten. Vain lainsäädännön tuntemat oikeushenkilöt voivat saada oikeussubjektin aseman. Esimerkiksi kuolinpesä ei ole oikeushenkilö, vaikka se on lailla säännelty väliaikainen henkilöyhteenliittymä.

title: Yhteisömuoto

text: Yhteisömuoto on oikeustieteellinen (siviilioikeus/kauppaoikeus) käsite, jolla kuvataan oikeushenkilön laillista järjestysmuotoa. Suomessa yhteisömuotoja ovat

title: Oikeudellinen toimintakyky

text: Oikeudellinen toimintakyky eli habiliteetti on ihmisen tai oikeushenkilön kelpoisuus itse perustaa, muuttaa tai kumota oikeuksia ja velvollisuuksia. Käsite jaetaan oikeustoimikelpoisuuteen eli kykyyn tehdä itse sitovia oikeustoimia ja yksityisoikeudelliseen vastuunalaisuuteen eli kykyyn itse vastata aiheuttamastaan vahingosta ja sen korvaamisesta. Yleensä ihminen saavuttaa oikeudellisen toimintakyvyn täyttäessään 18 vuotta. Holhouksen alaisen ja konkurssissa olevan oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu. Alle 18-vuotiaiden eli alaikäisten oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu tai se puuttuu kokonaan. Oikeushenkilö on oikeudellisesti toimintakykyinen silloin, kun se on merkittynä kaupparekisteriin.

title: Yritys

text: Tavallista on kuitenkin, että yrityksen koon kasvaessa perustavat yrittäjät yhteistä yritystoimintaansa varten oman yhtiön. Yhtiö on juridinen yksikkö, oikeushenkilö. Tällä on – samoin kuin luonnollisella henkilöllä – omat varansa ja velkansa. Oikeushenkilön nimiin voi hankkia omaisuutta ja se on verovelvollinen saamastaan voitosta. Tällöin tulee harkittavaksi mikä valitaan yhtiömuodoksi.

title: Oikeuskelpoisuus

text: Oikeushenkilön oikeuskelpoisuus ratkeaa rekisteröintivaltion lakien mukaan. Kun ulkomainen oikeushenkilö on rekisteröintimaassaan saanut oikeuskelpoisuuden, se on Suomessakin oikeuskelpoinen ilman erityistä vahvistusta, ellei sen tarkoitus tai toiminta ole Suomen oikeusjärjestyksen vastaista. Jos oikeushenkilön pääasiallisessa toimintamaassa ei vaadita rekisteröintiä, tunnustetaan sen oikeuskelpoisuus ainakin Suomessa ja Ruotsissa.

title: Vero

text: Verovelvollinen on Suomessa lähtökohtaisesti jokainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö. Tällä tarkoitetaan, että jokainen ihminen (luonnollinen henkilö) sekä yritys, yhdistys, säätiö tai muu oikeushenkilö ovat aina verovelvollisia.[1]

title: Oikeustoimikelpoisuus

text: Oikeushenkilöt saavat oikeustoimikelpoisuuden samalla, kun niistä tulee oikeuskelpoisia rekisteröimisessä tai siten kuin niiden perustamista koskevat säädökset määräävät. Oikeushenkilöiden oikeustoimikelpoisuuden käyttö toteutuu toimielimien välityksellä.


query: Milloin partio toiminta tuli Suomeen?

title: Partio Suomessa

text: Partio tuli Suomeen vuonna 1910. Alkuaikoina toiminta oli organisoimatonta, uusia partioryhmiä syntyi sinne tänne itsestään. Vuonna 1911 Suomessa järjestettiin ensimmäiset partioleirit. Samana vuonna keisari Nikolai II julisti partion laittomaksi, koska liikkeen suojissa pelättiin tapahtuvan salaista sotilaskoulutusta – mutta toiminta jatkui monin paikoin salassa. Huomattavimmat tuolloin maan alla toimineet lippukunnat ovat yhä toiminnassa: ne ovat helsinkiläinen Toimen Pojat sekä Vaasan Metsäveikot. Näillä kahdella lippukunnalla on perinteisiä erivapauksia asusteiden ja luokkamerkkien suhteen: molemmilla on oma leirilakkinsa joka Toimen Pojilla on khakivärinen sinisin nauhoin ja Vaasan Metsäveikoilla sininen punaisin nauhoin. Lisäksi Toimen Pojat saavat edelleen käyttää routavuosilta peräisin olevia I ja II luokan merkkejään, jotka ovat partiohuivissa kannettavia metallisia pienoismerkkejä. Uusia erivapauksia ei ole myönnetty.

title: Partio Suomessa

text: Keväällä 1917 partio sallittiin jälleen ja toiminta alkoi uudelleen. Toukokuussa 1917 perustettiin Suomen Partioliitto, partiolaisia oli tuolloin lähes 18 000.

title: Partio Suomessa

text: Partiota Suomessa hallinnoi ainoana keskusjärjestönä Suomen Partiolaiset, johon kuuluu yli 59300 partiolaista.[1]

title: Erna (partio)

text: Viron muuttuessa neuvostotasavallaksi Suomeen paenneita virolaisia miehiä liittyi Suomen armeijaan, sai sotilaskoulutuksen, vannoi sotilasvalan ja sai jatkokoulutusta sissitehtäviin. Saksalaisten käynnistäessä Operaatio Barbarossan eli hyökkäyksen Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941 virolaismiehistä koottu pieni osasto sai kutsumanimen Erna ja partion osa lähetettiin Suomen armeijan sotilaina parin viikon kuluttua Espoon Soukasta pikamoottoriveneillä Viroon, Kolgan lahdelle Tallinnasta itään, lähelle Salmistun kylää. Erna-partion tehtävänä oli toimia Viroa miehittäviä neuvostojoukkoja vastaan, sitoa miehitysjoukkoja ja radioida tiedustelutuloksia Suomen kautta.

title: Ilmapartio

text: Suomen partiossa erilaiset ilmailuun liittyvät aktiviteetit ovat olleet mukana tavalla tai toisella ainakin 1930-luvulta lähtien. Monesti toiminnan käynnistäjänä on ollut innokas ilmaileva partiolainen, joka on tuonut ilmailuharrastustaan lippukuntansa toimintaan. Suosituin ilmailuaktiviteetti lienee ollut lennokkien rakentaminen. Erilaisia hahmotelmia ilmapartio-ohjelmasta on myös vuosikymmenten saatossa kirjoitettu. Nämä ovat kuitenkin jääneet korkeintaan lippukuntatason toiminnaksi, eikä mikään niistä ole jäänyt vakiintuneeseen käyttöön. Sisällöltään nämä ohjelmat ovat usein keskittyneet lentämiseen liittyvään toimintaan. Ilmapartioaktiviteetteja ei toistaiseksi ole ollut mukana Suomen Partiolaisten partio-ohjelmassa muuten kuin sään ja ilmaluonnon havainnoinnin osalta.

title: Suomen kaukopartiotoiminta

text: Kaukopartiotoiminta erosi toiminta-alueensa puolesta lähipartioinnista: lähipartiointia harjoittavat taistelijat kuuluivat toiminta-alueensa taisteluyksikköön, kaukopartio puolestaan päämajan alaiseen yksikköön. Tätä korostaa päämajan kaukopartio -nimitys, joka erottaa nämä esimerkiksi divisioonien alaisina toimineista partioista.

title: Soldiers of Odin

text: Valtiovarainministeri Petteri Orpon (ollessaan sisäministeri) mukaan Soldiers of Odinin kaltaisilla partioilla on selkeä siirtolaisvastainen ja rasistinen ominaisuus, eikä niiden toiminta edistä turvallisuutta. Orpo sanoi Reutersille antamassaan haastattelussa, että lisäksi poliisin täytyy nyt käyttää pieniä resurssejaan myös näiden ryhmien toiminnan seuraamiseen. Poliisi myöntää Reutersille, että katupartiointi ei ole rikos. ”Niin kauan, kunhan partiot raportoivat mahdollisista välikohtauksista poliisille, heillä on oikeus toimia” huomauttaa Kemin poliisipäällikkö Eero Vänskä.

title: Partio (sotilasyksikkö)

text: Suomen puolustusvoimien tyypillinen partio on jääkärijoukkueen sinkopartio, johon Prikaati 2005 -kokoonpanossa kuuluu aliupseeri ja kaksi miehistön jäsentä. Vanhemmissa kokoonpanoissa partio on osa kolmatta jääkäriryhmää ja sitä johti kyseisen ryhmän aliupseerin arvoinen varajohtaja. Kaikilla partion miehillä on varustuksenaan raskas kertasinko. Toinen yleisesti käytetty partiotyyppi on tulenjohtopartio, johon kuuluu tulenjohtaja, tulenjohtoaliupseeri, tulenjohtomies sekä viestimies.

title: Partio Suomessa

text: Tonttujen asu oli tummansininen, sotilasmallinen hiukan polven alapuolelle ulottuva mekko. Sen päällä pidettiin partiovyötä jonka keskiössä oli tyttöjärjestön apilatunnus. Huivia tontut käyttivät solmion tapaan sidottuna, eivät soljella kuten pojat. Huivin solmuun kiinnitettiin sinikultainen metallinen lupausmerkki, jossa oli sinisellä pohjalla kultainen kolmiapila kultaisen reunusrenkaan sisällä. Vartioikäiset tytöt käyttivät tummansinistä puolihametta, valkoista paitapuseroa ja huivin paikalla lupausmerkillä kiinnitettyä sinistä nauhaa. Tonttujen koulutus ja muu toiminta ei juurikaan poikennut kolkista, vaan hekin juoksivat metsissä ja pelasivat pallopelejä samalla tavoin kuin pojatkin. Tosin taitomerkkisuoritukset painottuivat – aikakauden yleishengen mukaan – enemmän ruoanlaittoon, käsitöihin ja kotitalouteen. Suomessa tosin ei välitetty englantilaisesta "tyttömäisyyden" korostuksesta läheskään yhtä paljon: partiotyttöjärjestön perustamiselle yllättävä hidaste oli se, että aikakauden englantilaisäitejä kauhistutti ajatus että heidän tyttäristään tulisi rasavillejä – koska Suomessa taas äidit inhosivat ajatusta tyttöjen "neitimäisyydestä".

title: Ahlmanin koulut

text: Gabriel Ahlman määräsi testamentissaan omaisuutensa Suomen talousseuralle, ja määräyksen mukaan puolet korkotuotosta olisi käytettävä "rahvaan, varsinkin lasten opettamiseksi Messukylässä ja Tampereen lähipitäjissä ei ainoastaan sisäluvussa ja kristinuskossa sekä, milloin sitä pyydetään, kirjoituksessa ja laskennossa, vaan myös järkevän maatalouden tärkeimmissä kohdissa". Tuoton toinen puoli tuli käyttää maatalouden edistämiseen Tampereen seudulla. Testamentin laadintaan osallistui Ahlmanin hyvä ystävä, professori Henrik Gabriel Porthan. Testamentin pätevyyttä moitittiin ja siitä nostettujen oikeudenkäyntien tähden koulut saatiin toimintaan vasta yli kymmenen vuotta myöhemmin, kun olot alkoivat Suomen sodan jälkeen vakiintua.

title: Suomen kaukopartiotoiminta

text: Rovaniemen alatoimisto lähetti 11-miehisen partion Salla-Märkäjärvi-suunnalle liikenteentarkkailutehtävään maaliskuun alussa 1940. Yksipuolisen radioyhteyden (pelkkä lähetys) takia partio ei saanut tietoa sodan loppumisesta vaan tuli toimineeksi myös rauhan aikana. Viimeisessä ennen paluutaan lähettämässään viestissä 14. maaliskuuta partio ilmoitti tuhonneensa varastorakennuksen eliminoituaan ensin vartiomiehet.

title: Ihanneliitto

text: Vuodesta 1910 alkaen Ihanneliiton kanssa kilpaili porvarillinen partioliike, johon meni mukaan myös monia työläislapsia. Partion suosio sai Ihanneliiton arvioimaan uudelleen toimintatapojaan, ja työtä alettiin suunnata entistä enemmän liikuntaan ja retkeilyyn. Liitto pohti myös partioilta tuttujen yhtenäisten järjestöpukujen käyttöönottoa, mutta siihen ei ollut taloudellisia edellytyksiä. Vuonna 1911 Venäjän hallitus huolestui Suomen partioliikkeestä ja se lakkautettiin sotilaallisesti järjestettynä nuorisotoimintana. Myös Ihanneliitto lakkautettiin senaatin päätöksellä 11. tammikuuta 1912 sen jälkeen, kun kenraalikuvernööri Frans Albert Seyn oli kirjeessään todennut toiminnan vaarantavan yhteiskunnan järjestystä ja turvallisuutta. Päätöksen jälkeen naisliiton kokouksissa oli santarmeja valvomassa kiellon toteutumista. Toiminta jatkui hajanaisesti joillakin paikkakunnilla sunnuntaikoulujen ja leikkikurssien muodossa.

title: Laatokan ja Äänisjärven taistelut

text: Todettuaan että mahdollisuudet haastaa Neuvostoliiton merivoimia järvellä avovesikaudella onnistuneesti olivat pienet, suomalaiset korostivat pitkän kantaman partioita hyökkäämään Neuvostojoukkojen veneisiin niiden ollessa telakalla. Ensimmäinen onnistunut toiminta tapahtui järven jäällä keväällä 1942 suomen partioiden ylitettyä jään ja sytytettyä tuleen neuvostojoukkojen proomuja. Pieniä kahakoita jatkui koko vuoden 1942. Huomattavassa sitoutumisessa 4. syyskuuta kolme suomalaista alusta, jotka olivat saattamassa hinaajaa, hyökkäsivät Neuvostoliittolaisen höyrylaivan ja aseistettujen partioveneiden kimppuun ratkaisemattomin tuloksin. Talvella 1942–1943 Ääninen ei jäätynyt kunnolla, mikä esti toimet jään yli. Toinen ratkaisematon kohtaaminen Suomen ja Neuvostoliiton laivaston välillä järvellä tapahtui 13. syyskuuta 1943. Talvi 1943–1944 oli myös melko lämmin, jolloin alukset kykenivät purjehtimaan normaalisti järvellä.

title: Partio

text: Partio tuli Suomeen partiotoiminnan tultua itsenäistymisen jälkeen uudelleen lailliseksi. 27.–28.5.1917 järjestettiin ensimmäiset valtakunnalliset partiopäivät, joiden aikana perustettiin Suomen Partioliitto - Finlands Scoutförbund. Liiton sisällä toimi kolme itsenäistä partioryhmittymää: Suomalainen ryhmä, Svenska Scoutbrigad ja kaksikielinen Vapaa ryhmä. Suomen Partioliitto - Finlands Scoutförbundin puheenjohtajana toimi koko sen toiminnan ajan Verneri Louhivuori. Liitto hajosi vuoden 1919 lopussa partiolain 10. pykälän aiheuttaman riidan takia. Liiton sisällä toimineet itsenäiset ryhmät perustivat omat liittonsa, nimiltään Suomen Partioliitto, Finlands Svenska Scoutbrigad ja Suomen Vapaa Partioryhmä. Uudet liitot jakautuivat vielä pari vuotta myöhemmin tyttö- ja poikaliittoihin.

title: Eugen Wist

text: Eugen Wistin isällä Herman Wistillä (1883–1963) oli Pietarissa hopeasepän tehdas jonka hän siirsi Suomen itsenäistymisen jälkeen Uudenkirkon Kaipialan kylään. Tehtaassa työskenteli enimmillään 30 työntekijää ja se toimitti hopeisia ruokailuvälineitä kultasepänliikkeille eri puolille Suomea. Talvisodan alkaessa Uusikirkko evakuoitiin niin nopeasti että suurin osa Wistin tehtaan raakahopeista (noin 50 kiloa) jouduttiin piilottamaan navetan lattian alle kuoppaan. Välirauhan aikana kesäkuussa 1941 Eugen Wist johti kolmimiehistä partiota joka lähti hakemaan näitä hopeita takaisin Suomeen. Siviiliasussa liikkuneessa partiossa olivat mukana kersantti Urpo Lempiäinen (Anttala) ja vänrikki Toivo Paavilainen. Partion virallisena tehtävänä oli sotilastiedustelu Kannaksen alueella ja se toimi Päämajan ulkomaanosaston Viipurin alatoimiston (Osasto Vehniäinen, myöhemmin 1./Er. P 4) toimeksiannosta. Partio ylitti rajan Nuijamaalla 4. kesäkuuta 1941 ja pääsi onnistuneesti Uudellekirkolle. Partio palasi hopeat mukanaan takaisin Suomeen 16. kesäkuuta. Hopeiden avulla Herman Wistin tehdas saattoi jatkaa toimintaansa Kokkolassa jossa se toimi 1946–1958 kunnes tehtaan toiminta hiipui Herman Wistin ikääntymisen vuoksi.

title: Outokummun Partio

text: Hiihdon olympiamitalisti Jaana Savolainen edusti Partiota vuoteen 1987 saakka. Myös olympiavoittaja ja maailmanmestari Marjo Matikainen edusti nuoruudessaan Partiota, voittaen muun muassa Pyhäselässä järjestetyn malmijuoksun 14-vuotiaiden tyttöjen sarjassa vuonna 1978. Malmijuoksun nimi tulee Hammaslahden kaivoksesta, joka oli yksi Outokumpu Oy:n lukuisista kaivoksista, Kaivos toimi vuosina 1973–86, mutta malmijuoksuperinne jatkuu edelleen. Partion toiminnassa hiihto on ollut alusta alkaen keskeinen harrastusmuoto. Partio järjesti 1940- ja 1950-luvulla useita hiihtokilpailuja. Aina 1940-luvulta saakka Partiota edustanut Toivo Riikonen voitti 1980-luvulla maailmanmestaruusmitaleja veteraanisarjassa. Hiihdon lisäksi mäkihyppy ja varsinkin yhdistetty oli suosittua. Matovaaralle rakennettiin 1930-luvulla hyppyrimäki, jonka lisäksi kunnan alueella toimi useita pienempiä luonnonmäkiä. Matovaaran vanhan mäen mäkiennätykseksi jäi 22 metriä, kun se purettiin vuonna 1949. Partio rakensi paikalle uuden isomman mäen, josta voitiin loikata jo 30-35 metrin hyppyjä. Mäkihyppy loppui Partiossa, kun Matovaaran mäki purettiin 1960-luvulla. Seuraan perustettiin myös pujottelujaosto vuonna 1987, harjoittelu ja kilpaileminen tapahtui Maarianvaaran laskettelukeskuksessa. 1990-luvulla toiminta jatkui hiihtojaoston yhteydessä ja 2000-luvulla pujottelujaoston toiminta loppui. Ensimmäisestä luokitellusta pujottelijasta oli merkintä jo 1949 ja 1960-luvulla opettaja Erkki Vänskä opetti ja piti pujottelukilpailuja Kuusjärven Veikkojen pojille.

title: Anni Collan

text: Partiotoimintaan hän tutustui jo vuonna 1911 heti sen rantauduttua Suomeen, ennen kuin toiminta julistettiin saman vuoden syksyllä laittomaksi. Kun partio jälleen sallittiin keväällä 1917, Collan perusti Helsinkiin Hespartto-lippukunnan. Hän toimi sen johtajana vuoteen 1921 asti.

title: Partioaitta

text: Partioaitta aloitti toimintansa Suomen Partioliiton omistamana vuonna 1928. Ensimmäinen kaupparekisterimerkintä on tehty 3. helmikuuta 1939 nimellä "Partio- Aitta", ja omistajana oli Suomen Partioliitto. Toiminta alkoi tarpeesta tuottaa partiolaisille partiovarusteita ja retkeilyvälineitä, joiden saatavuus oli tuohon aikaan heikko.

title: Lastensuojelu Suomessa

text:
Tutkimusprofessori Matti Rimpelän mukaan toiminta on täysin bisneslogiikan mukaista ja sijaishuolto on varsin
luonteva liiketoiminnan kohde: kysyntä kasvaa, tehtävä on selkeä, valvonta ja laaduntarkkailu puuttuu, kunta
palveluiden maksajana on takuuvarma, ja asiakkaat ovat heikkoja. Rimpelän mukaan edelleenkään ei tiedetä,
millaisia tuloksia ja vaikutuksia lasten sijoittamisella on. Valvonnan puutteen takia on mahdotonta arvioida,
milloin lapset perheineen ovat toipuneet, ja sijaishuolto voitaisiin purkaa. "Taloudellisesti osaamattomat kunnat
ovat luoneet tilanteen, jossa kysyntä ja tarjonta ovat epätasapainossa. Lapsibisnestä ei valvo kukaan." Rimpelän
mukaan ehkäisevä perhetyö tulisi lasten ja nuorten sijoittamista paljon halvemmaksi.

title: Taalintehdas

text: Dahlin kylään rakennettiin aluksi vain masuuni ja itse raudan taonta tehtiin muualla. Tehtaan toimintaa haittasi milloin rahan puute, milloin hiilipula, ja tehdas oli usein pitkiäkin aikoja pysähdyksissä. [5] Vuonna 1724 tehdas tuli osaksi ruukkiketjua, johon kuuluivat myös Billnäsin, Fagervikin ja Skogbyn ruukit. Taalintehtaasta tuli itsenäinen osakeyhtiö 1885, jonka jälkeen tehdasta laajennettiin merkittävästi. 1860-luvulla tehdas sai luvan putlaus- ja valssilaitoksen perustamiseen ja siitä tuli Suomen suurin raudanvalmistuslaitos. Masuunien ohella Taalintehtaalla toimi valssilaitos, valimo, kettinkitehdas, naulatehdas ja höyrysaha. Uusi tehdas rakennettiin merikuljetusten helpottamiseksi Skeppsholmenin saarelle, josta kehittyi vähitellen Taalintehtaan teollisuuskeskus. [1]

title: Luettelo Waffen-SS:n yksiköistä

text: Alikersanttia vastaava Unterscharführerin arvo tuli käyttöön arvona vasta 1934. alikersanttia alemmat sotilasarvot olivat SS-Schütze, SS-Oberschütze, SS-Sturmmann ja SS-Rottenführer. Schütze tarkoittaa suomeksi ampujaa, pääasiassa kiväärimiestä, joka on sotilasarvoltaan kuin sotamies. Oberschütze tarkoittaa johdonmukaisesti Schütze:en nähden yliampujaa ja Sturmmann rynnäkkömiestä. Rottenführer puolestaan tarkoittaa sotilasryhmää pienemmän ryhmän, taisteluparin tai partion johtajaa. Partio tässä yhteydessä tarkoittaa ryhmää pienempää joukkoa.

title: Erkki Kivijärvi

text: Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

title: Suomen kaukopartiotoiminta

text: Puhekielessä kaukopartiomiehiä saatettiin kutsua "sisseiksi" ja näin liittää 1940-luvun toiminta suomalaisten sissien historiaan. Suomen armeijassa oli erityisiä sissiosastoja, mutta nämä eivät olleet päämajan vaan yhtymien alaisia. Sissi-nimityksen voidaan ajatella viittaavan enemmän suoranaiseen taistelu- ja tuhoamistoimintaan, kun taas kaukopartioinnin tärkein osa-alue oli tiedustelu. Yksittäisten partio- tai sissiretkien kohdalla raja on kuitenkin liukuva.

title: Outokummun Partio

text: Sätöksen Sepot. Sätöksen Tyven toiminnan painopisteen muututtua Harmaasalolle, Sätöskoskelle perustettiin uusi Partioon kuulunut kyläseura vuonna 1952. Seuran valtalajit olivat hiihto ja pesäpallo. Seuran toiminta loppui vuonna 1965.

title: Partio Suomessa

text: Partio on vapaaehtoistoimintaa, jossa vanhemmat partiolaiset johtavat nuorempia. Partion johtamisjärjestelmässä vastuuta annetaan hyvin nuorille. Monilla yhteiskunnan johtotehtävissä toimivilla onkin partiotausta[5]. Muita keskeisiä periaatteita partiotoiminnassa ovat yhdessä päättäminen, elämyksellisyys, ryhmässä toimiminen, tekemällä oppiminen ja toiminta luonnossa.

title: Mannerheim-solki

text: II luokan Mannerheim-solki voidaan myöntää 17-19-vuotiaalle partiolaiselle, joka on toiminut partiotehtävissä erityisen ansiokkaasti ja on sitoutunut partion arvoihin sekä partio- että muussakin toiminnassaan. I luokan Mannerheim-solki voidaan myöntää toiminnassaan erityisesti aatteellisesti kunnostautuneelle, enintään 23-vuotiaalle partiolaiselle.

title: Ilmapartio

text: Ilmapartiosta puhutaan etenkin vanhemmissa partiota ja ilmailua yhdistävissä dokumenteissa "ilmailupartiona". Nykyisin käsite on kuitenkin tietoisesti lyhennetty "ilmapartioksi", sillä ilmapartiotoiminta käsittää myös muuta etenkin ilman luontoon liittyvää kuin pelkän ilmailun lajien harrastamisen. Ilmapartiossa ei siis ole kyse nuorille suunnatusta ilmailukerhotoiminnasta, vaan partiosta, jossa osa toiminnasta keskittyy ilman luontoon, sen eri ilmiöihin ja niiden hyödyntämiseen. Tässä toki merkittävässä asemassa ovat eri ilmailulajien kehittämät tiedot ja taidot sekä ilmailu osana yhteiskunnan toimintaa. Ilmapartio-nimi on myös yhtenevä toiminnan kansainvälisten nimien kanssa. Esimerkiksi englanniksi ilmapartiolaiset ovat "air scouteja", ei "aviation scouteja".

title: Arado Ar 196

text: Suomessa Saksasta saatua konetta käytti Osasto Jauri mm. kaukopartioiden täydennyskuljetuksiin ja haavoittuneiden noutamiseen partioiden toiminta-alueilta.

title: Lipunnosto kolmen valtakunnan rajapyykille

text: 25. huhtikuuta 1945 oli havaittu, että Saksan viimeiset osastot olivat vetäytymässä Norjan puolelle. Sen takia kapteeni Valkosen johtama 60 sotilaan taistelupartio määrättiin tiedustelemaan, onko Käsivarren Lappi vapaa Wehrmachtin joukoista. Partio koottiin taisteluosasto Loimun 1. komppaniasta, ja se lähti tehtävälleen kello 13.00 samana päivänä Kilpisjärven eteläosista. Sotilaat hiihtivät luoteeseen kohti Norjaa, kunnes osasto jaettiin kahtia lähellä Saanaa. Pienempi puoli lähestyisi Norjan rajaa tietä pitkin, kun suurempi osa partiosta jatkaisi kapteeni Valkosen johdolla kohti kolmen valtakunnan rajapyykkiä. Valkosen partio saapui rajapyykille 26. huhtikuuta yöllä kello 1.15. Pioneeri Antti Poikola kiinnitti pienen ja vaatimattoman Suomen lipun rajapyykille, ja partio ilmoitti radiolla, että saksalaisia ei ollut havaittu Suomen maaperällä. Valkonen ja hänen partionsa ampuivat kolme kunnialaukausta ennen lähtöään; laukaukset kaikuivat tuntureilla ja hätkähdyttivät Ruotsin rajavartiota lähellä.

title: Partio Suomessa

text: Käytännössä toiminta koostuu pääasiassa viikoittaisista kokouksista, joissa harjoitellaan partiotaitoja, sekä 1–3 vuorokauden mittaisista retkistä ja yli 4 vuorokautta kestävistä leireistä ja vaelluksista. Erätoiminta on suomalaisessa partioliikkeessä kansainvälisesti arvioiden korkealla sijalla.


query: Mitä oikeusperiaate tarkoittaa?

title: Oikeusperiaate

text: Oikeusperiaate on oikeuteen sisältyvä keskeinen arvo tai tavoite. Oikeusperiaatteet ovat oikeuskirjallisuudessa tai muussa oikeuslähteessä yleisesti tunnustettuja periaatteita, joista ei välttämättä ole varsinaista lainsäädäntöä, mutta joiden rikkominen voi aiheuttaa oikeudellisia seuraamuksia.[1]

title: Oikeusperiaate

text: Länsimaiseen oikeuteen yleisesti liittyy yhdenvertaisuuden oikeusperiaate, jonka mukaan samankaltaiset oikeustapaukset on ratkaistava samalla tavoin. Toisaalta joillakin oikeudenaloilla, esimerkiksi varallisuusoikeudessa, kohtuusperiaate ilmentää yleistä suhteellisuusperiaatetta; yhden oikeuden toteuttaminen ei saa liiaksi loukata tai rajoittaa toista oikeutta. Ympäristöoikeuteen liittyy varovaisuus- ja aiheuttamisperiaate, varallisuusoikeuteen sopimusvapaus ja heikomman suojeleminen, rikosoikeuteen laillisuusperiaate sekä prosessioikeuteen tasavertaisen kuulemisen periaate.[3]

title: Tuomioistuimen riippumattomuus

text: Tuomioistuimen riippumattomuus on edellytys vallan kolmijako-opin toteutumiselle. Itsenäinen päätösvalta perustuu yleensä voimassa olevaan lainsäädäntöön ja oikeusperiaatteisiin. Tuomioistuin ei ole velvollinen vastaanottamaan neuvoja tai määräyksiä esimerkiksi hallitukselta. Tuomioistuimen riippumattomuuteen liittyy läheisesti myös tuomarin riippumattomuus.

title: Yrjö Kilpeläinen

text: Kilpeläinen laati ja toimitti 1930-luvun loppupuolella radiopakinoita nimimerkillä Jahvetti. Hän ennakoi suursodan syttymistä jo vuonna 1938 kommentoidessaan Münchenin sopimusta ja sen nojalla tapahtunutta Sudeettimaan liittämistä Saksaan todeten kyseisen tavan voivan muodostua kohtalokkaaksi sekä yleisten oikeusperiaatteiden että varsinkin pienten kansojen olemassaolon kannalta.

title: Lojaliteettiperiaate

text: Lojaliteettiperiaate on suomalainen oikeusperiaate, jonka mukaan sopimussuhteissa osapuolilla on velvollisuus ottaa toiminnassaan huomioon myös toisen sopimusosapuolen etu.

title: Imperatiivinen mandaatti

text: Imperatiivisen mandaatin puuttuminen on yleinen länsimainen oikeusperiaate. Imperatiivisen mandaatin rikkominen, eli esim. kansanedustajan vaalilupauksen vastaisella tavalla toimiminen johtaisi jonkinasteiseen ennaltamääriteltyyn seuraamukseen kuten esim. varoitukseen, viranmenetykseen ja/tai rangaistustoimenpiteisiin.

title: Hyvä tapa

text: Hyvä tapa tarkoittaa oikeustieteessä vakiintunutta, perustelluksi katsottua käytäntöä, joka pohjautuu vallitseviin arvostuksiin. Näiden arvostusten perusteella säädetään lakeja, joten hyvän tavan vastaisuus liittyy läheisesti lainvastaisuuteen. Kuten muutkin oikeusperiaatteet (esimerkiksi arvottomuus, kohtuuttomuus ja kunnianvastaisuus) hyvä tapa esiintyy tavallisesti kielteisessä muodossa. Jos järjestelyssä ilmenee hyvän tavan vastaisuutta, ei muutoin pätevään järjestelyyn liitykään tavoiteltuja oikeusvaikutuksia.

title: Kansantuomioistuin

text: Kansantuomioistuin on nimitys oikeusistuimelle, joka ei perustu ensi sijassa yleisiin oikeusperiaatteisiin ja jonka henkilöstö ei ole oikeusoppineita, vaan oikeusistuimella on yleensä poliittinen vire. Kansantuomioistuimia on yleensä vallankumouksen tai muun yhteiskunnallisen murroksen yhteydessä ja institutionalisoituneina erilaisissa diktatuureissa, kuten natsi-Saksa (Volksgerichtshof) ja Neuvostoliitto.

title: Hovioikeuden presidentti

text: Hovioikeuden presidentti johtaa hovioikeuden toimintaa ja tässä tarkoituksessa muun muassa huolehtii hovioikeuden tulostavoitteiden toteutumisesta, valvoo oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta hovioikeuden ratkaisuissa, määrää hovioikeuden lainkäyttöhenkilökunnan osastojaosta sekä huolehtii siitä, että hovioikeus asianmukaisesti valvoo alaisiaan tuomioistuimia.

title: Kunnallisoikeus

text: Opetuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille tarpeellinen perusvalmius ymmärtää normiston muutoksia ja kyetä soveltamaan niitä erilaisissa tehtävissä ottamalla huomioon myös muun muassa erilaiset oikeusperiaatteet, hyvän hallintotavan, palveluperiaatteen ja oikeusturvan vaatimukset.

title: Hallinto-oikeus

text: Hallinto-oikeus () tarkoittaa sekä oikeudenalaa että oikeustieteen tutkimusaluetta. Oikeudenalana hallinto-oikeus kuuluu oikeusjärjestyksen julkisoikeudelliseen osaan. Hallinto-oikeustiede puolestaan tutkii ja jäsentää kansallisia ja eurooppalaisia oikeusnormeja, oikeusperiaatteita ja oikeussuhteita.

title: Laillisuusperiaate

text: Edellä mainittu perustuslain säännös ilmaisee oikeustieteessä rikosoikeudellisen laillisuus- eli legaliteettiperiaatteen nimellä tunnetun keskeisen oikeusperiaatteen. Rikosoikeudellinen legaliteettiperiaate kuuluu niiden yleisten oikeusperiaatteiden ryhmään, joiden nojalla syntyy kansalaisten suoja viranomaisten mielivaltaa vastaan. Suomen lainsäädäntö ei kuitenkaan tunne siviilioikeudellista laillisuusperiaatetta.

title: Muotovirhe

text: Muutoksenhakija on vahvoilla, mikäli muotovirhe kyetään osoittamaan. Näin ollen ei tarvitse käyttää muita perusteluja, kuten ennakkotapausta, normia ensisijaisempaa normia tai oikeusperiaatetta.

title: Legalismi

text: Arkikielessä legalismilla voidaan tarkoittaa yksisilmäistä ohjesääntösokeutta ja lain kirjaimen pilkuntarkkaa noudattamista lain hengestä piittaamatta. Legalismi ei tunnusta metaetiikkaa eikä kirjoittamattomia oikeusperiaatteita (vrt. luonnonoikeus), jolloin lain sanatarkka noudattaminen voi tehdä niistä epäjohdonmukaisia ja ristiriitaisia suhteessa toisiinsa.

title: Oikeusaukko

text: Oikeusaukon täyttäminen tarkoittaa, että ratkaisija ei teekään negatiivista päätöstä, vaan päätyy jollakin perusteella toisenlaiseen ratkaisuun. Tällöin ratkaisija on etsinyt perustetta esimerkiksi ei-velvoittavista oikeuslähteistä, kuten koti- tai ulkomaisesta oikeuskirjallisuudesta. Hän tulee siten käyttäneeksi oikeusperiaatetta oikeuslähteenä. Ratkaisija joutuu pohtimaan sellaisia oikeusperiaatteita kuten kohtuus, oikeusvarmuus ja sopimusvapaus. Jos perusteet ovat erisuuntaisia, joutuu hän pohtimaan viime kädessä oikeusideologisia kysymyksiä. Ratkaisijan joutuessa näin jatkamaan lainsäätäjän työtä tulee pohdittavaksi myös se pidetäänkö sitä suotavana. Se taas on oikeusideologinen ja oikeuspoliittinen kysymys.

title: Ronald Dworkin

text: Dworkinin mukaan oikeuden toimintaa ohjaavat myös institutionaalista tukea ja yhteisöllistä hyväksyntää nauttivat kirjoittamattomat oikeusperiaatteet pelkkien muodollisten oikeussääntöjen lisäksi. J. L. Mackie on luonnehtinut Dworkinin oikeusfilosofiaa ”kolmanneksi teoriaksi oikeudesta”, koska se sijoittuu oikeuspositivismin ja luonnonoikeusfilosofian väliin.

title: Prosessioikeus

text: Oikeusperiaatteet ovat oikeusjärjestelmään ja sen eri osiin eli oikeudenaloihin sisältyviä keskeisiä normatiivisia arvoja ja tavoitteita. Prosessioikeuden alaan kuuluvia oikeusperiaatteita kutsutaan prosessiperiaatteiksi. Periaatteet täsmentävät ja täydentävät varsinaisina ratkaisunormeina olevia oikeussääntöjä. Ne voidaan jakaa menettelyperiaatteisiin, rooliperiaatteisiin ja ratkaisuperiaatteisiin.

title: Julkisuuslaki

text: Esimerkiksi Helsingin kaupungin yritysten ja säätiöiden rahaliikenne on täysin valvonnan ulottumattomissa. Helsinki omistaa noin 90 erilaista yhtiötä tai säätiötä, joiden liikevaihdon yksityiskohdat ovat pimennossa, sillä niiden ei tarvitse muiden yritysten tapaan noudattaa julkisuuslakia. Ongelmallista se voi olla esimerkiksi silloin, kun päämääränä on noudattaa hyvän hallinnon mukaisia oikeusperiaatteita, jota mikään ei kuitenkaan takaa, kun julkisuuslakia ei tarvitse noudattaa.

title: Laki

text: lainsäädännön kielellinen ilmiasu, oikeudenalakohtainen systematiikka, lainsäädännön historiallinen tarkoitus (teleologinen tulkinta), oikeuskäytännössä vakiintunut tulkinta, oikeusperiaatteiden tilannesidonnainen koherenssi, missä lainsäädäntö luetaan parhaan mahdollisen oikeudellisen kokonaisteorian ja oikeudellisen eheyden valossa; ja tulkinnan ennakoitavissa olevat yhteiskunnalliset vaikutukset.

title: Dotaalijärjestelmä

text: Dotaalijärjestelmä on historiallisesta roomalaisesta yksityisoikeudesta peräisin oleva aviovarallisuusoikeudellinen oikeusperiaate, jonka mukaan kummankin puolison omistusoikeus omaan omaisuuteen säilyy avioliitossa. Miehellä on kuitenkin oikeus hallita vaimon myötäjäisiä. Dotaalijärjestelmän vastakohta on germaaniseen oikeuteen perustuva omaisuusyhteysjärjestelmä. Siinä puolisoiden omaisuus on joko kokonaan tai osaksi yhteistä. Järjestelmää käyttävissä maissa omaisuuden vallinnasta huolehtii yleensä mies.

title: Oikeussääntö

text: Oikeussääntö on oikeusteoriassa oikeusnormi, jonka osat ovat tunnusmerkistö ja oikeusvaikutus. Yleisemmässä oikeudellisessa kielenkäytössä oikeussääntö ja oikeusnormi ovat toistensa synonyymejä. Oikeussääntö ilmentää yksityiskohtaista ja teknistä oikeudellista sääntelyä, kun taas oikeusperiaate sisältää yleisiä ja siksi usein epämääräisempiä seikkoja. Oikeussääntöjen käyttö on keskeistä oikeudellisessa ratkaisussa, jossa oikeusvaikutus tulee oikeussäännön käskemänä.

title: Puolustuksen suosimisen periaate

text: Puolustuksen suosimisen periaate () eli syytetyn suosimisen periaate on rikosprosessissa noudatettava oikeusperiaate, joka pyrkii varmistamaan sen, ettei syytöntä tuomita. Puolustuksen suosimisen periaatteeseen voidaan katsoa kuuluvan ainakin seuraavat seikat:

title: Oikeusvoima

text: Oikeusvoima tarkoittaa sitä, että tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen tekemä ratkaisu rajoittaa toimintamahdollisuuksia myöhemmässä oikeudenkäynnissä tai hallinnollisessa käsittelyssä. Oikeusvoima-käsite syntyy sen seurauksena, että "ne bis in idem" (ei kahdesti samassa asiassa) -nimellä tunnettu oikeusperiaate on toteutettu jonkin maan oikeusjärjestyksessä. Tällöin tuomioistuinten lainvoimaiset ratkaisut saavat ns. oikeusvoima-ominaisuuden. Käytännössä oikeusvoimalla tarkoitetaan, ettei tuomioistuin saa ottaa uudestaan käsiteltäväksi sellaista seikkaa, joka jo on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu (oikeusvoiman "negatiivinen" vaikutus). Myös jos oikeuskäsittelyssä tulee vastaan seikka, josta on jo annettu lainvoimainen ratkaisu, aikaisempi ratkaisu pitää panna uuden tuomion perusteeksi niin, ettei tuota seikkaa voida enää menestyksellä riitauttaa (oikeusvoiman "positiivinen" vaikutus).

title: Kansainvälinen humanitaarinen oikeus

text: Oikeusperiaatteina

title: Ibn Khaldun

text: "Kitab al-Ibarin" johdannossa "Muquddimahissa" (1377) tulee esille Ibn Khaldunin historianfilosofia. Vapaakaupasta, markkinataloudesta ja oikeusperiaatteista hän esitti hyvin kehittyneen käsityksen jo vuosisatoja ennen Adam Smithiä. Hän esitti kulttuurien romahduksia tavalla, jossa pyrki yhdistämään nämä ilmastonmuutoksiin. Jotkut tutkijat vertaavat Ibn Khaldunia poliittisena ajattelijana sekä Niccolò Machiavelliin että Thomas Hobbesiin.

title: Oikeusperiaate

text: Oikeusperiaatteet eroavat olennaisesti oikeussäännöksistä, joihin liittyy tunnusmerkistö ja oikeusvaikutus, joita sääntöä sovellettaessa verrataan tosiasioihin. Oikeusperiaatteeseenkin sisältyy tunnusmerkistö, mutta periaate on usein hyvin väljä ja yleinen. Toisaalta oikeusperiaatteen soveltaminen ei vaadi ehdottomasti sisältönsä mukaista ratkaisua. Oikeusperiaate paremminkin antaa ratkaisulle suunnan, eikä niinkään määrää yksityiskohtaisesti ratkaisun sisällöstä.[2]

title: Taannehtiva laki

text: Taannehtiva laki tai taannehtiva oikeus on länsimaisten oikeusperiaatteiden vastainen asiantila, jossa aikaisemmin tehty teko tuomitaan teon jälkeen asetetun normin mukaisesti. Tällöin voidaan jälkeenpäin nostaa syyte ja tuomita sellaisesta teosta, joka tekohetkellään ei ole ollut rikos. Vastaavasti henkilö voidaan myös tuomita erilaiseen rangaistukseen kuin hänet olisi tekohetkellä voimassa olleen lainsäädännön mukaan tullut tuomita.

title: Ne bis in idem

text: Ne bis in idem on latinankielinen fraasi ja oikeusperiaate, joka tarkoittaa "ei kahdesti samassa (asiassa)". Sisällöllisesti se tarkoittaa prosessioikeudessa sitä, että samasta asiasta ei voida antaa kahta tuomiota eli tuomioistuin ei saa ottaa uudestaan käsiteltäväksi sellaista seikkaa, joka jo on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu. EU-kontekstissa fraasin merkitys on se, että sääntö estää toiseen kertaan tapahtuvan syyttämisen toisessa jäsenvaltiossa, jos yhdessä jäsenvaltiossa asia on jo saatettu lopullisesti päätökseen. Poikkeuksena tästä pääsäännöstä ovat eräät rikostyypit, muun muassa sotilas- ja virkarikokset.

title: Ihmisarvo

text: Ihmisarvo on moraalinen ja juridinen käsite, jonka mukaan ihmisellä on arvo sinänsä. Ihmisarvon kunnioitus oikeusperiaatteena on sisällytetty esimerkiksi Saksan perustuslakiin.

title: Oikeusperiaate

text: en:Principle of law


query: Mitä tarkoittaa akvedukti?

title: Akvedukti

text: Akvedukti () on puusta, kivistä, tiilistä tai betonista rakennettu sillan kaltainen vesijohto, jossa vesi virtaa painovoimaisesti.

title: Segovian akvedukti

text: Segovian akvedukti on noin 18 kilometriä pitkä rakennelma, joka saa alkunsa pienestä purosta Sierra de Guadarraman vuoristosta. Akveduktin alkupään, 1 255 metrin korkeudessa oleva rakennelma ohjasi osan puron vesistä kanavaan. Akvedukti seuraa vuoriston piirteitä useiden kilometrien ajan, ja sen kaltevuus on vain 0,43 prosenttia. Hieman ennen Fuentecilla de Tilviejon puron ylityspaikkaa akvedukti laskeutuu kuitenkin 75 metriä vain 553 metrin matkalla. Todennäköisesti alkuperäinen akvedukti oli Segoviasta vain Fuentecilla de Tilviejolle, ja myöhemmin sitä on pidennetty nykyiseen lähtöpaikkaansa, kun ensimmäisen puron vesi ei riittänyt, ja vaikean maaston takia reitillä jouduttiin tekemään jyrkkä pudotus.

title: Maasilta

text: Maasilta (myös viadukti) tarkoittaa siltaa, joka ei ylitä vesistöä eikä ole vesijohtosilta eli akvedukti, vaan se ylittää maastoesteen kuten esimerkiksi laakson tai muun maaston syvänteen. Euroopassa on useita maasiltoja, joiden avulla vilkasliikenteiset valtatiet on linjattu muun muassa laaksoissa sijaitsevien asutuskeskusten ohitse.

title: Pontcysyllten akvedukti

text: Kanavainsinööri William Jessop oli suositellut läntistä reittiä, mihin tarvittiin akveduktin rakentaminen. Hän suunnitteli myös Deen ylittävän akveduktin ja ehdotti siltaa, joka olisi noin seitsemän metriä kanavan alapuolella. Silta yhdistettäisiin kanavaan sen molemmissa päissä kolmella sululla. Kanavan rakennustöitä valvonut Thomas Telford vastusti kuitenkin suunnitelmaa ja ehdotti valurautaista akveduktia. Rakennustyöt alkoivat elokuussa 1795. Työt takeltelivat ja viisi vuotta myöhemmin akveduktin tiilipilarit olivat vielä kesken. Lisäksi kanavahankkeen järkevyyttä alettiin epäillä ja vaihtoehtoiseksi ratkaisuksi harkittiin rautatietä. Pontcysyllten akvedukti valmistui kuitenkin 26. marraskuuta 1805. Avausseremonioihin osallistui noin 8 000 ihmistä. Akvedukti tuli lopulta maksamaan 47 000 puntaa.

title: Pontcysyllten akvedukti

text: Pontcysyllten akvedukti () on vesiliikenteeseen soveltuva akvedukti, jota pitkin Llangollenin kanava ylittää Deejoen laakson. Vuonna 1805 valmistunut rakennelma sijaitsee Walesissa, lähellä Wrexhamin kaupunkia.

title: Nikopolis

text: Kaupunkiin ja Nymfaionin vesisäiliöihin johti vettä noin 50 kilometriä pitkä akvedukti, joka sai alkunsa Loúros-joelta. Akveduktista osa oli tunnelia ja osa kaarisilta-akveduktia. Nymfaionilta vesi jaettiin edelleen eri puolille kaupunkia. Yleisesti katsotaan, että akvedukti rakennettiin heti kaupungin perustamisen jälkeen, mutta toiset ajoittavat sen keisari Hadrianuksen ajalle 100-luvulle. Sitä kunnostettiin vielä Julianuksen aikana. Osia akveduktista on säilynyt Filippiádan Ágios Geórgioksen kylän lähellä. Jäänteitä kunnostettiin vuosina 1978–1980.

title: Pompeji (romaani)

text: Insinööri Marcus Attilius on ottanut kolme päivää aiemmin vastaan uuden työnsä "Aqua Augustan" hoitajana, kun edellinen insinööri Exomnius katosi salaperäisesti. Samaan aikaan entinen orja Ampliatus, joka on rikastunut 17 vuotta aiemmin Pompejin maanjäristyksen jälkeen tekemiensä kiinteistökauppojen ansiosta, heittää arvokkaita kalojaan hoitaneen orjan mureenoille kalojen yllättäen kuoltua. Ampliatuksen tytär hakee Attiliuksen apuun tarkoituksenaan pelastaa orja ja hän saa selville, että akveduktin veteen, jota kaloille on annettu, on joutunut rikkiä. Myöhemmin akveduktin veden virtaus lakkaa ja Attilius saa Neapoliksessa majaansa pitävältä amiraali Gaius Plinius Secundukselta käskyn korjata akvedukti. Seuraavana päivänä vietetään vuosittaista vulkanalia-juhlaa ja koska akvedukti joudutaan sulkemaan korjaustöiden ajaksi, on kaupungilla odotettavissa mellakoita. Kysellessään satamassa tapaamiltaan ihmisiltä muiden Augustan varrella sijaitsevien kaupunkien vedentulosta, saa Attilius tietää, että Pompejissa akvedukti toimii vielä. Hän suuntaa ryhmänsä kanssa sinne.

title: Mórian akvedukti

text: Akveduktin parhaiten säilyneet osat sijaitsevat noin 600 metriä etelälounaaseen Mórian kylästä ja noin seitsemän kilometriä luoteeseen Mytilínistä. Paikalla akveduktista on jäljellä noin 170 metrin osuus ja 17 kaarta. Akveduktia on säilynyt jonkin verran myös Lámpou Mýloin kylän lähellä noin 15 kilometriä Mytilínistä länteen, sekä muutamissa muissa paikoissa.

title: Mytilene

text:
Kaupungin ulkopuolella
Mytileneen johti vettä pitkä Mórian akveduktina nykyisin tunnettu akvedukti, joka sai alkunsa Megáli Límni -nimellä nykyaikana tunnetulta järveltä Ólympos-vuoren pohjoispuolelta. Akveduktin parhaiten säilyneet osat ovat lähellä Mórian kylää noin seitsemän kilometriä Mytilínistä luoteeseen. Akveduktia on säilynyt jonkin verran myös Lámpou Mýloin kylän lähellä noin 15 kilometriä Mytilínistä länteen, sekä muutamissa muissa paikoissa.

title: Mórian akvedukti

text:
Mytilenen akvedukti, nykyisin yleensä Mórian akvedukti, oli antiikin aikainen akvedukti Lesboksen saarella Kreikassa. Se johti vettä vuorilta Mytilenen kaupunkiin. Akvedukti on saanut nykyisen nimensä Mórian kylästä, jonka lähellä ovat sen parhaiten säilyneet jäänteet.
Akvedukti rakennettiin roomalaisella kaudella 200- ja 300-lukujen taitteessa. Akveduktin pituus oli noin 26 kilometriä, ja se koostui sekä tunneliosuuksista että paikallisesta harmaasta marmorista tehdyistä kaarisiltaosuuksista. Akvedukti sai alkunsa Megáli Límni -nimellä nykyaikana tunnetulta, myöhemmin kuivatulta järveltä Lesboksen Ólympos-vuoren pohjoispuolelta, nykyisen Agiásoksen läheltä. Matkan varrella se sai vettä muista lähteistä. Akvedukti kulki nykyisen Mytilínin paikalla sijainneeseen Mytileneen reittiä Aneraída – Paspalá – Lámpou Mýloi – Lársos – Kamaroúdia –Mória – Koutzoúk-Loútza. Vesijohdon arvioidaan kyenneen kyljettamaan Mytileneen päivittäin noin kuutiometriä vettä. Vettä käytettiin muun muassa kaupungin lähteissä ja kylpylöissä.

title: Akvedukti

text: Modernissa englanninkielessä aqueduct-termillä tarkoitetaan vedenjakelujärjestelmää, johon kuuluu putkia, kanaaleja, tunneleita ja muita rakenteita. Suppeamman määritelmän mukaan aqueduct tarkoittaa siltaa/viaduktia, jonka tarkoitus on veden kuljettaminen maastoesteen yli.

title: Akvedukti

text: Roomalaisten akveduktit laskeutuivat keskimäärin noin kaksi metriä kilometriä kohti, eli niiden kaltevuus oli 1/500.[4] Laskukulmassa oli kuitenkin paljon vaihtelua niin eri akveduktien välillä kuin saman akveduktin eri osuuksienkin välillä. Esimerkiksi Rooman Anio Vetus -akveduktin keskikaltevuus on 1/293, mutta paikoitellen kaltevuus vaihtelee 1/250:n ja 1/1000:n välillä. Aqua Julian keskikaltevuus on 1/94, mutta Nimesin 50 kilometrin mittaisen akveduktin keskikaltevuus on vain 1/2941 ja yhdellä osuudella ainoastaan 1/5882. Akveduktin täytyi olla riittävän jyrkkä, jotta vesi liikkuisi riittävän nopeasti eikä sedimenttiä kerääntyisi tukkeeksi. Toisaalta sen piti olla riittävän loiva, jotta veden paine ei noussut liian korkeaksi, jolloin vesi olisi vahingoittanut putkia ja seinämiä.[5]

title: Padre Temblequen akvedukti

text: Padre Temblequen akvedukti on 1500-luvulla rakennettu akvedukti Meksikossa. Unesco lisäsi sen maailmanperintöluetteloon vuonna 2015.

title: Pont du Gard

text: Nîmesin akvedukti oli käytössä vuosisatoja aina 400-luvulle asti. Vielä 50 vuotta valmistumisensa jälkeen sitä parannettiin korottamalla vesikanavan kattoa 60 cm kuuden kilometrin matkalla. 300-luvulta lähtien akveduktin huoltotöitä laiminlyötiin, mikä heikensi vedentuloa. Sitä saattoi tulla vain ajoittain tai sitä tuli vain vähän. Akvedukti hylättiin 400-luvun lopulla tai 500-luvun alussa.

title: Mórian akvedukti

text: Akveduktin raunioita on kunnostettu vuodesta 1995 lähtien.

title: Saint-Nazaire-en-Royans

text: Kunnan nähtävyyksiä on sen keskustaa halkova akvedukti. Se rakennettiin vuosina 1876 – 1878, ja se on 235 metriä pitkä ja 35 metriä korkea. Akvedukti on osa 118 kilometriä pitkää Canal de la Bournen kanavaverkostoa, jonka avulla kuljetetaan kasteluvettä Valencen tasangolle. Akveduktin juurella on museo, jossa kerrotaan kanavan historiaa. Akveduktin yläosaan pääsee hissillä, josta on näkymät Bournen laaksoon.

title: Panteleimonin silta

text: Nykyisen sillan paikalle oli vuonna 1726 valmistunut puinen sillan ja akveduktin yhdistelmä, joka johti vettä läheisen Kesäpuiston suihkulähteisiin. Rakenne korvattiin uudella arkkitehti Bartolomeo Rastrellin suunnittelemalla barokkityylisellä silta-akveduktilla, joka valmistui 1749. Vuonna 1777 tulva tuhosi Kesäpuiston suihkulähteet ja akvedukti kävi tarpeettomaksi ja purettiin.

title: Pontcysyllten akvedukti

text: Pontcysyllten akveduktia kannattelee 19 valurautaista kaarta, jotka lepäävät korkeiden muurattujen pylväiden päällä. Akvedukti on kaikkiaan yli 300 metriä pitkä. Jokaisen kaaren pituus on noin 13,7 metriä ja pylväiden korkeus noin 35,4 metriä. Akveduktissa on noin 1,5 miljoonaa litraa vettä. Kanavan leveys on noin 3,4 metriä ja syvyys noin 1,6 metriä.

title: Antiikin Rooman arkkitehtuuri

text: Roomalaisten vesijohdot eli akveduktit olivat useiden kilometrien pituisia, keskimäärin kaksi metriä kilometriä kohti laskevia rakennelmia, jotka toivat kaupunkeihin puhdasta vettä vuoristolähteistä, joista ja järvistä. Kaikkiaan vesijohtoja oli valtakunnassa noin 500 kilometriä, ja suurimmat akveduktit kuljettivat vuorokaudessa 190 000 kuutiometriä vettä. Tavallisesti vesi kulki maan pinnalle tai maan alle muuratuissa kouruissa, mutta paikoitellen akveduktit olivat jopa kolmikerroksisia rakennelmia, joita kannattelivat kivestä muuratut kaaret. Betoni oli akveduktien tärkein rakennusmateriaali. Jotkin roomalaisten vesijohtotyöt olivat käytössä vielä 1800-luvulla.

title: Madinat al-Zahra

text: Palatsi sijoitettiin Córdobaan Sierra Morenalta vettä vievän ensimmäisellä vuosisadalla rakennetun roomalaisen akveduktin kohdalle, mutta akvedukti kulki useita metrejä palatsin alapuolella, joten ylemmäs sen varrelle tehtiin uusi sivuhaara tuomaan vettä myös kaupungin ylemmille tasoille. Vanha roomalainen akvedukti puolestaan muutettiin pääviemäriksi, johon monimutkainen pienien kanavien verkosto toi sade- ja jäteveden.

title: Akvedukti

text: Suomessa malmin huuhtomiseen tai vesivoimalaan johdettavan veden siirtämiseen rakennettua akveduktia nimitetään usein ränniksi. Pääkaupunkiseudulle vettä tuovaa 120 km:n pituista Päijännetunnelia voi perustellusti sanoa akveduktiksi, sillä se on kallioon louhittu vesijohto, jossa vesi virtaa vapaasti ilman pumppausta. Tunnelin puolivälissä sijaitsee vesivoimalaitos. Tunneli herätti kansainvälistä huomiota valmistuessaan vuonna 1982 ja vastaavia projekteja on käynnistetty eripuolilla maailmaa, muun muassa Los Angelesissa ja New Yorkissa.[2] Myös vesiliikenteelle tärkeitä kanavia johdetaan usein toistensa tai teiden ylitse akvedukteja pitkin.[3]

title: Salamis (Kypros)

text: Agoran pohjoispuolella oli suuri vesisäiliö, jossa oli holvattu katto ja sitä tukemassa 39 pilaria. Se oli rakennettu roomalaisella kaudella keisari Septimius Severuksen aikana. Säiliö sai vetensä Khytroin kaupungin lähellä sijainneesta lähteestä (nyk. Kefalóvrysi) 56 kilometrin päästä akveduktia pitkin. Akveduktista on säilynyt jäänteitä kaupungin läheisellä tasangolla. Akvedukti säilyi käytössä varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka.

title: Akvedukti

text: Roomalaiset keksivät tämän vesijohtojärjestelmän, ja ensimmäiset akveduktit ovat roomalaisten tekemiä. Niiden rakentaminen osoitti suurta insinööritaitoa ja niitä pidettiin keisarikunnan mahdin osoituksena. Roomalaisten akveduktit olivat useiden kilometrien pituisia rakennelmia, jotka toivat kaupunkeihin puhdasta vettä vuoristolähteistä, joista ja järvistä. Kaikkiaan vesijohtoja oli valtakunnassa noin 500 kilometriä, ja suurimmat akveduktit kuljettivat vuorokaudessa 190000 kuutiometriä vettä. Tavallisesti vesi kulki maan pinnalle tai maan alle muuratuissa kouruissa, mutta paikoitellen akveduktit olivat jopa kolmikerroksisia rakennelmia, joita kannattelivat kivestä muuratut kaaret. Betoni oli akveduktien tärkein rakennusmateriaali. Jotkin roomalaisten vesijohtotyöt olivat käytössä vielä 1800-luvulla.[4]

title: Akvedukti

text: Nykyään akvedukti koristaa myös viiden euron seteliä.[7]

title: Akvedukti

text: Roomalaisten rakentamia – sekä raunioituneita että edelleen käytössä olevia – akvedukteja on Italian lisäksi Englannissa, Ranskassa, Espanjassa, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Toisinaan akveduktien vesi nostettiin joista suurien vesipyörien avulla. Esimerkkinä on Syyriassa edelleen toimiva peltojen kastelujärjestelmä. Italiassa useita Rooman valtakunnan aikaisia akvedukteja kunnostettiin 1950- ja 1960-luvuilla Marshall-avulla rahoitettuina ja valtion työllistämisprojekteina. Ne tuovat edelleen vettä Rooman kaupungin lähteisiin ja kylpylöihin sekä parantavat samalla kaupungin läpi hitaasti virtaavan Tiber-joen veden laatua. Veden jatkuva vaihtuminen kaupungin alla vanhoissa viemäreissä estää malariaa levittävien sääskien lisääntymisen, joten akveduktien vesi on erittäin tärkeää roomalaisten terveydelle. Asia unohtui keskiajalla ja ymmärrettiin uudelleen vasta toisen maailmansodan jälkeen.

title: Antiikin Rooman tekniikka

text: Roomalaisten akveduktit olivat sillan kaltaisia vesijohtoja, useiden kilometrien pituisia, kaksi metriä kilometriä kohti laskevia rakennelmia, jotka toivat kaupunkeihin puhdasta vettä vuoristolähteistä, joista ja järvistä. Kaikkiaan vesijohtoja oli valtakunnassa noin 500 kilometriä, ja suurimmat akveduktit kuljettivat vuorokaudessa 190 000 kuutiometriä vettä. Tavallisesti vesi kulki maan pinnalle tai maan alle muuratuissa kouruissa, mutta paikoitellen akveduktit olivat jopa kolmikerroksisia rakennelmia, joita kannattelivat kivestä muuratut kaaret. Betoni oli akveduktien tärkein rakennusmateriaali. Jotkin roomalaisten vesijohtotyöt olivat käytössä vielä 1800-luvulla.

title: Mória

text: Mória tunnetaan muun muassa sen lähellä olevista Mórian akveduktina tunnetun roomalaisaikaisen akveduktin jäännöksistä. Akvedukti toi antiikin aikana vettä Lesboksen Ólympos-vuorelta nykyisen Agiásoksen tienoilta Mytilenen eli nykyisen Mytilínin kaupunkiin. Sen pituus oli noin 26 kilometriä. Mórian länsipuolella akveduktista on jäljellä noin 170 metrin osuus ja 17 kaarta. Akvedukti on rakennettu 200- ja 300-lukujen taitteessa.

title: Segovian akvedukti

text: Segovian akveduktin rakennusajasta ei ole varmuutta, sillä sen rakentamisesta ei ole jäänyt dokumentteja. Tutkijat kuitenkin arvelevat, että se olisi rakennettu noin vuonna 50. Sen kaarissa ja rakennustyylissä on paljon yhtäläisyyksiä Roomassa sijaitsevan, vuosina 38–52 rakennetun Aqua Claudian kanssa. Osa akveduktin kaarista tuhoutui muslimivalloitusten aikana 800-luvulla, mutta se peruskorjattiin 1484 Ferdinand ja Isabella Katolilaisen aloitteesta.

title: Segovian akvedukti

text: Segovian akvedukti on roomalainen, noin vuonna 50 rakennettu akvedukti Segovian kaupungissa, Espanjassa. Rakennelma on kokonaisuudessa 18 kilometriä pitkä, ja sen alkupää on 1 255 metrin korkeudessa olevalla purolla. Akvedukti joutui loppupäässään ylittämään jokilaakson, jonka yli on rakennettu 813 metriä pitkä akveduktisilta, joka sijaitsee nykyään Segovian kaupungin laajentumisen johdosta keskellä kaupunkia. Akvedukti kuuluu Segovian vanhankaupungin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.

title: Akvedukti

text: Suurin osa akvedukteista sijoitettiin korkeiden kivisiltojen päälle ja joskus niissä oli useita kerroksia. Niiden osana oli myös tunneleita ja kallioleikkauksia. Rakennus- ja louhintatöissä tarvittiin tuhansia orjia ja härkien vetämiä vaunuja. Kalliota murrettiin poraamalla ja junttaamalla reikiin puuta, joka laajeni kasteltaessa. Aluksi roomalaiset muurasivat vesijohtonsa kivistä, mutta myöhemmin siirryttiin halvempien tiilien käyttöön. Varsinainen vesijohto vuorattiin betonilla tiiviiksi. Joskus kuumina kesäpäivinä aurinko lämmitti roomalaisten varhaisia akvedukteja niin voimallisesti, että niiden kaikki vesi haihtui. Ratkaisuna oli akveduktien rakentaminen riittävän suuriksi ja kattaminen kivilaatoilla.

title: Segovian akvedukti

text: Akvedukti on kokonaisuudessaan säilynyt hyvin ja sillan lisäksi monia osia siitä on säilynyt, sillä se on ollut pitkään käytössä. Varsinainen kanavaosa on kuitenkin korvattu moneen kertaan uudemmilla rakennelmilla. Vuonna 1929 kanava korvattiin lopullisesti betoniputkella. Nykyään akvedutkisilta on keskellä kaupunkiympäristöä, kun Segovia on laajentunut sen ympärille. Saasteiden takia autoliikenne on nykyään kielletty sillan lähellä. Vuonna 1985 akvedukti valittiin yhdessä Segovian vanhankaupungin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon.


query: Minkälainen on hirvikärpäsen rakenne?

title: Hirvikärpänen

text: Hirvikärpänen on rotevahko 5–7 millimetriä pitkä, ruskeansävyinen kaksisiipinen hyönteinen. Jotkut yksilöt ovat kellanruskeita, toiset hyvin tumman ruskeita, lähes mustia. Ruumiinrakenne on litteä ja karvainen. Tärkeä tuntomerkki ovat siivet: hirvikärpäsen siivet osoittavat suoraan taaksepäin, eikä niissä erotu tummempia suonia toisin kuin sukulaislajeilla. Kun eläintä katsoo ylhäältä päin, sen imukärsä ja paksut jalat erottuvat selvästi.[2]

title: Hannu Ylönen

text: Hannu Ylönen on arvostettu luontoasiantuntija, jonka asiantuntemusta on usein hyödynnetty eri tiedotusvälineissä. Hän on jo pitkään tehnyt biologian kysymyksiä tunnetuksi suurelle yleisölle. Tavallisesti ne liittyvät nisäkkäisiin tai hirvikärpäsiin. Ylönen on järjestänyt Konneveden tutkimusasemalla vuosikymmenen ajan suosittuja Luontoiltoja.

title: Hirvikärpänen

text: Paras keino suojautua hirvikärpäsiltä on peittää kaikki lämpöä huokuvat ihon kohdat vaatetuksen ulkopuolella, esimerkiksi kädet, kaulan seutu ja päälaki. Hirvikärpäsen irrottaminen hiuksista voi olla vaikea tehtävä. Sitä voi kuitenkin helpottaa käyttämällä tiheää "täikampaa". Hirvikärpäset eivät muni ihmisen hiuksiin.[3]

title: Hirvikärpänen

text: Suomessa hirvikärpäset lisääntyvät yleensä hirvissä, Ruotsissa laji on yleinen metsäkauriissa.[7] Suomessa on havaittu että porojen, metsäpeurojen ja metsäkauriiden yöpymispaikoilla on vähän tai ei lainkaan koteloita, jotka kertoisivat hirvikärpäsen lisääntyvän niissä. Porot kärsivät selvästi, jos hirvikärpäset ovat niiden kimpussa.[8]

title: Dödsbrickan

text: Dödsbrickan on ruotsalaisen Henning Mankellin vuonna 1980 julkaistu romaani. Sen päähenkilö on First Harold, joka elättää itsensä raviveikkauksella. Eräänä iltana hänen ollessa tulossa raveista nuori nainen ryöstää hänet. First Harold etsii tytön käsiinsä saadakseen selville minkälainen ihminen yritti lähes tappaa hänet.

title: Hirvikärpänen

text: Hirvikärpänen alkoi levitä Suomeen 1960-luvulla kaakosta ja nykyisin se on levinnyt miltei koko maahan aivan poronhoitoalueen rajoille saakka.[2] Ruotsissa hirvikärpästä on tavattu jo 1700-luvulta. Ei tiedetä, miksi hirvikärpäset ovat Suomessa levinneet pohjoisemmaksi kuin Ruotsissa, jossa niitä on ollut yli parisataa vuotta. Hirvikärpäsen voimakkaan lisääntymisen syiksi on esitetty muun muassa runsasta hirvieläinkantaa. On myös arveltu, ettei hirvikärpänen olisikaan Suomessa tulokaslaji, vaan se olisi elänyt alueella aiemminkin ja vain väliaikaisesti hävinnyt hirvikannan voimakkaan pienenemisen takia 1800-luvun lopulla[4].

title: Minkälainen Suomi meidän on luotava?

text: Minkälainen Suomi meidän on luotava? on vuonna 1918 ilmestynyt kansakoulunopettaja Martti Pihkalan kirja, jossa hän hahmottelee samana vuonna käydyn Suomen sisällissodan jälkeisen Suomen yhteiskuntaa. Se sisälsi Pihkalan luonnostelemat perusperiaatteet, joiden pohjalle uusi itsenäinen Suomi pitää rakentaa. Pihkala on päivännyt kirjan käsikirjoituksen Jyväskylässä sisällissodan loppuvaiheessa 14. huhtikuuta 1918 ja se ehti ilmestymään vielä saman kuun aikana ennen sodan päättymistä. Kustantaja mainosti teosta "Helsingin Sanomissa" ensimmäisen kerran kolme viikkoa sisällissodan päättymisen jälkeen kesäkuun alussa.

title: De lege ferenda

text: De lege ferenda -kannanotto on mielipide siitä, minkälainen esittäjän näkemyksen mukaan kyseessä olevan oikeussäännön pitäisi tulevaisuudessa olla.

title: Kyrkbron

text: Lokakuussa 1964 Orrje & Co esitteli suunnitelman liikenneväylästä, jossa otettiin huomioon, minkälainen liikennekapasiteetti sillalla tulisi olla vuonna 1980, jonka ennustettiin olevan yli 40 000 autoa päivässä. Suunnitelma myös totesi, että sillan pitäisi sijaita kirkon vieressä Östra Kyrkogatanin jatkeena.

title: Hirvikärpänen

text: Suomessa tehdyn tutkimuksen mukaan on viitteitä siitä, että erityisesti tiaiset käyttäisivät hirvikärpästen koteloita talviravintonaan hirvien makuupaikoilla vieläpä niin että suosivat infektoituneiden hirvien makuupaikkoja. Tämä ilmiö saattaa tutkijan mukaan olla rajoittava tekijä hirvikärpäsen esiintymisessä seuraavana kesänä.[6]

title: Hirvikärpäsihottuma

text: Vaikka esimerkiksi Sveitsissä on todettu hirvikärpäsen voivan kantaa Bartonella-suvun bakteereita, ei toistaiseksi pidetä todennäköisenä, että hyönteinen levittäisi bakteeri-ihottumaa, vaan herkistyminen kohdistunee itse kärpäsen syljessä olevaan proteiiniin.

title: Julkisen liikenteen järjestämismallit

text: Julkisen liikenteen järjestämismalli on mikä tahansa tapa, jolla julkinen liikenne järjestetään. Mallien keskeisimpiä muuttujia ovat se kuka palvelun käytännön tasolla tuottaa, minkälainen palvelutaso vaaditaan ja kuinka paljon sitä subventoidaan.

title: Rautatie

text: Liikennettä rautateillä ohjataan opastimilla sekä radiopuhelimitse annettavilla suullisilla luvilla. Rautatieliikennepaikan eli yleiskielessä aseman sisäistä liikennettä nimitetään vaihtotyöksi, ja kahden liikennepaikan välistä liikennettä junaliikenteeksi riippumatta siitä, minkälainen yksikkö liikkuu.

title: Hirvikärpänen

text: Hirvikärpäsen isäntäeläin on yleensä hirvi, mutta sitä on tavattu muissakin hirvieläimissä. Hirvikärpänen elää isäntäeläimen karvapeitteessä ja kumpikin sukupuoli[3] imee verta ravinnokseen. Niiden runsain esiintyminen on elokuun puolivälin ja syyskuun lopun välillä, jolloin aikuiset hirvikärpäset kuoriutuvat koteloista. Hirvikärpänen on melko kömpelö lentäjä eikä se yleensä lennä kuin korkeintaan muutamia kymmeniä metrejä suoraviivaisesti hirveksi uskomaansa kohteeseen.[5] Enimmäkseen se oleilee puiden ja kasvuston seassa odottaen, että potentiaalinen isäntäeläin tulee riittävän lentoetäisyyden päähän. Tuuli ja vesisade vaikeuttavat huomattavasti hirvikärpäsen lentosuoritusta ja suunnistusta. Koska hirvikärpänen on huono lentäjä, se ei myöskään parveile metsissä kuten muut kärpäset ja hyttyset. Yleensä hirvikärpänen jättäytyy niille alueille, joihin hirvestä tippuneet kotelot ovat jääneet ja joista aikuiset yksilöt ovat kuoriutuneet.

title: Puuttuva tieto

text: Puuttuvuutta voidaan luokitella monin eri tavoin esimerkiksi sen perusteella kuinka puuttuvuus on syntynyt tai minkälainen puuttuvuusrakenne aineistossa vallitsee.

title: Insuliinipumppu

text: Insuliinipumpn käyttäjä voi vaikuttaa insuliinin vaikutusprofiliin annostelemalla erilaisia boluksia. Insuliinipumpun käyttäjien täytyy itse kokeilla, minkälainen bolus sopii heille erilaisille ruoille.

title: Taistelu Turusta

text: Taistelu Turusta on suomalainen dokumenttielokuva "kahdesta kaupungista": menneestä ja nykyisestä Turusta. Jouko Aaltosen elokuvan keskeinen kysymys on, minkälainen sairaus oli Turun tauti. Elokuva ensi-ilta oli 9. huhtikuuta 2011, ja se on yksi Turun kulttuuripääkaupunkivuoden teoksista.

title: Endokardiitti

text: Endokardiitin oireita ovat kuume, painon putoaminen ja hikoilu öisin. Oireet riippuvat myös siitä, minkälainen bakteeri tulehduksen on aiheuttanut: stafylokokkiendokardiittiin liittyvä kuumeilu saattaa muistuttaa jopa verenmyrkytyksen oireita. Verenkiertoon levinneet bakteerit voivat aiheuttaa oireita muuallakin elimistössä, esimerkiksi nivelissä, keskushermostossa ja iholla.

title: Myskihirvi

text: Myskihirvi on yksi niistä eläinlajeista, joissa esiintyy hirvikärpäsiä.

title: Hirvikärpäsihottuma

text: Ihottumaa voi hoitaa jo ennalta ehkäisevästi antihistamiinivalmisteilla sekä paikallisesti vahvoilla kortisonivoiteilla. Joskus annetaan kortisonia jopa suun kautta. Hirvikärpäsen puremia voi estää myös kattavalla, mieluummin vaalealla vaatetuksella ja tarvittaessa pysymällä pois metsästä hirvien läheisyydestä syyskesällä ennen pakkasia.

title: Hirvikärpäsihottuma

text: Hirvikärpäsihottuma on hankala, voimakkaasti kutiava allerginen ihottuma, jonka aikaansaa hirvikärpäsen toistuva purema. Hirvikärpäsellä ei kuitenkaan ole purevia leukaosia vaan imukärsä, jonka se työntää ihon läpi verta imeäkseen, samaan tapaan kuin vaikkapa hyttynen.

title: Borrelioosi

text: Bakteeri voi lisäksi mahdollisesti levitä paitsi punkkien, myös sääskien ja lintukirppujen puremista. Myös hirvikärpäset voivat levittää tautia. Tämä on kuitenkin erityisen epätodennäköistä ehkä verenimijän lyhyen kontaktin vuoksi, eikä esimerkiksi emeritusprofessori Heikki Arvilommin tiedossa ole toistaiseksi yhtään tapausta, jossa borreliaa aiheuttava spirokeetta olisi siirtynyt hyönteisestä ihmiseen, vaikka tiedetäänkin, että Puolassa ja Yhdysvaltojen Connecticutissa bakteeria on hyttysistä löydetty.

title: Chrétien de Troyes

text: Chevalier au Lionissa on kysymys ritariudesta ja rakkaudesta. Troyes pohtii kirjan kautta minkälainen on ihanteellinen ritari ja ihanteellinen rakastaja. Kirjan juoni koostuu perättäisistä seikkailuista, joita Yvain kohtaa.

title: Hirvikärpänen

text: Hirvikärpäsen pistot voivat aiheuttaa tulehduksia ja ihottumaa allergikoille. Ihmisen veri tuntuu usein kelpaavan jollakin lailla hirvikärpäsen ravinnoksi, ja kärpänen on syksyisessä metsässä kiusallinen. Paras karkotuslääke on joidenkin mielipiteiden mukaan vanhanajan yleislääkkeeksi kutsutut apteekista saatavat kamferitipat, mutta tieteellisesti niillä ei ole todettu tehokasta vaikutusta.[10] Hirvikärpäset tunkeutuvat kapeimmastakin raosta vaatteiden sisään ja piiloutuvat vaatteiden taitoksiin ja saumoihin. Alustavien tutkimustulosten mukaan vaaleat vaatteet saattavat vähentää hirvikärpästen hyökkäyksiä. Kuitenkin tutkimustulokset ovat varsin vähäisiä ja perustuvat lähinnä eri ihmisten kertomuksiin.

title: Hirvikärpänen

text: Lähes kymmenen kuukauden aikana, jonka hirvikärpäsen kotelot ovat maassa, ne voivat joutua myyrien, päästäisten tai lintujen kuten naakkojen, kottaraisten, närhien tai hömötiaisten syömiksi. On myös tutkittu mitä muurahaiset tekevät koteloille.[7][9][3]

title: Monitoteutuvuus

text:
Ajatus monitoteutuvuudesta on alun perin Hilary Putnamin 1960-luvulla kehittämä, ja suuntautui tuolloin vallalla ollutta tyyppi-identiteettiteoriaa vastaan. Jälkimmäisen mukaan henkiset tilat ovat suoraan tyyppi-identtisiä aivotilojen kanssa. Tämän seurauksena millään toisenkaltaisella olennolla, jolla on erilaiset aivot kuin meillä, ei voi olla samanlaisia henkisiä tiloja kuin meillä on. Putnamin lisäksi monitoteutuvuuteen perustuvia argumentteja on kehitellyt myös mm. Jerry Fodor.
Monitoteutuvuutta on kutsuttu 1900-luvun loppupuolen analyyttisen filosofian yhdeksi vaikutusvaltaisimmista argumenteista, muun muassa siksi, että tyyppi-identiteettiteorian on katsottu alkuperäisessä muodossaan kumoutuneen sen vuoksi. Tilalle Putnamin ja Fodorin monitoteutuvuusargumentit synnyttivät funktionalismina tunnetun teorian. Funktionalismin mukaan henkinen tila ei määrity sen mukaan, minkälainen fysikaalinen tila sen toteuttaa, vaan sen perusteella, minkälainen funktionaalinen eli toiminnallinen rooli sillä on siinä kognitiivisessa järjestelmässä, jonka osa se on.

title: Ratkaisemattomat tähtitieteen ongelmat

text:
Neutriinon massa
Minkälainen mekanismi on vastuussa neutriinojen massan luomisesta? Onko neutriino oma antipartikkelinsa? Tai voisiko se olla antipartikkeli, joka ei yksinkertaisesti voi liittyä ja annihiloitua normaalin partikkelin kanssa sen epäsäännöllisen olomuotonsa vuoksi?

title: Hirvikärpänen

text: Rakenteeltaan hirvikärpänen on poikkeuksellisen vankkaa tekoa, ja sen tappaminen huitomalla tai lyömällä on erittäin vaikeaa. Yhtä aikaa sekä joustavan että kovan kitiinikuoren murskaaminen ei onnistu helposti edes sormien välissä, vaan vaatii esimerkiksi litistämisen kynnellä jotakin kovaa alustaa vasten. Toinen tehokas tapa murskata hirvikärpänen on poimia se kahden sormen väliin ja hiertää murskaksi samaan aikaan puristamalla ja sormia sivuttaissuunnassa liikuttamalla. Hirvikärpäseen eivät vaikuta myöskään monet hyönteismyrkyt ja ne selviävät jopa saunomisesta.

title: Hirvikärpäsihottuma

text: Ihottuma ilmaantuu hirvikärpäsen puremakohtaan. Ihminen ei ole varsinainen hirvikärpäsen isäntäeläin, mutta tämä hirvieläimillä loisiva hyönteinen – paitsi että sitä pidetään yleisesti inhottavana – voi ottaa myös ihmisen verta. Puremakohtaan erittyy allergeenia, jolle metsässä liikkuva ihminen voi altistua niin sanotun viivästyneen yliherkkyyden mekanismilla ja muun muassa immunoglobuliini E -vasta-aineiden välityksellä.

title: Hirvikärpänen

text: Hirvikärpäsen sylki aiheuttaa joillekin ihmisille allergisen reaktion, joka saa aikaan pitkään kestäviä paukamia.[9] Toistaiseksi hirvikärpästen mahdollisesti levittämistä sairauksista tiedetään hyvin vähän. Esimerkiksi Bartonella-bakteeri on epäilyksen kohde. Hirvikärpästen on todettu aiheuttavan hankalaa hirvikärpäsihottumaa[11].