query: Onko hyönteisten syönti edelleen yleistä ja laajasti hyväksyttyä Latinalaisessa Amerikassa?

title: Entomofagia

text: Ihmiset ovat käyttäneet hyönteisiä ravintonaan vuosituhansien ajan. Hyönteisten syönti on nykyisin länsimaissa epätavanomaista, mutta se on edelleen yleistä ja laajasti hyväksyttyä osissa Latinalaista Amerikkaa, Afrikkaa ja Aasiaa sekä Australian aboriginaalien keskuudessa.[1]

title: Latinalaisen Amerikan historia

text: Latinalaisen Amerikan historia on Yhdysvaltain eteläpuolisen Meksikosta Chilen ja Argentiinan kärkeen ulottuvien Etelä- ja Keski-Amerikan maiden historiaa.

title: Alfonso García Robles

text: Lokakuussa 1962 tapahtunut Kuuban ohjuskriisi herätti monien latinalaisen Amerikan maiden huolen. Ne pelkäsivät, että ydinaseita saatettaisiin käyttää samalla pallonpuoliskolla. Brasilian, Ecuadorin ja Bolivian presidentit olivat ensimmäisiä, jotka ehdottivat ydinaseettoman vyöhykkeen perustamista. Ajatus vyöhykkeestä alkoi todella edetä vasta, kun García Robles alkoi ajaa ideaa eteenpäin. Hän oli onnistunut vuoteen 1963 mennessä saamaan sille tukea useista latinalaisen Amerikan maista ja YK:n yleiskokouksen hyväksynnän. García Roblesin aloitteesta vuonna 1964 Méxicossa järjestettiin konferenssi, joka asetti latinalaisen Amerikan ydinaseiden kieltoa valmistelevan komission. García Robles johti itse konferenssia ja oli tämän jälkeen merkittävästi vaikuttamassa sopimusluonnoksen suunnitteluun. Méxicossa allekirjoitettiin 1967 Tlatelolcon sopimus, joka määritteli latinalaisen Amerikan ”ikuisesti vapaaksi ydinaseista”. Seuraavana vuonna García Robles oli hahmottelemassa ydinsulkusopimusta.

title: Teun A. van Dijk

text: Van Dijk oli diskurssitutkimuksen professori Amsterdamin yliopistossa vuodesta 1968 vuoteen 2004, ja hän on opettanut Barcelonan Pompeu Fabra -yliopistossa vuodesta 1999 lähtien. Van Dijk on luennoinut laajasti ympäri maailmaa, erityisesti latinalaisessa Amerikassa.

title: Rottalinja

text: Rottalinjat olivat järjestettyjä pakoreittejä, joita pitkin monet natsit ja fasistit pääsivät pakenemaan Euroopasta toisen maailmansodan jälkeen. Ne johtivat enimmäkseen turvapaikkoihin moniin Latinalaisen Amerikan maihin, erityisesti Argentiinaan, Chileen, Paraguayhin, Kolumbiaan, Brasiliaan, Uruguayhin, Meksikoon, Guatemalaan, Ecuadoriin ja Boliviaan sekä lisäksi Yhdysvaltoihin ja Sveitsiin. Oli olemassa kaksi pääreittiä: ensimmäinen johti Saksasta Espanjaan ja sieltä edelleen Argentiinaan, toinen Saksasta Roomaan, sieltä Genovaan ja sieltä edelleen Etelä-Amerikkaan.

title: Quito

text: Quiton laajassa vanhassa kaupungissa (Casco antiguo) on säilynyt useita kolonialismin aikaisia rakennuksia. Vanha kaupunki on hyväksytty vuonna 1978 Unescon maailman perintökohteiden listalle. Unescon mukaan Quitossa on useista kaupunkia koetelleista maanjäristyksistä huolimatta koko Latinalaisen Amerikan laajin, parhaiten säilynyt ja vähiten muuttunut historiallinen keskusta.

title: Sosiaalipedagogiikka

text: Sosiaalipedagogiikka kulkeutui Latinalaiseen Amerikkaan pääosin kolmea kautta ja otti vaikutteita jokaisesta näistä kolmesta suuntauksesta. Espanjalaisesta sosiaalipedagogiikasta, saksalaisesta sosiaalipedagogiikasta ja AIEJIn (International Association of Social Educators) työn vaikutuksesta. Vaikka sosiaalipedagogiikka onkin suhteellisen tuore ajattelumalli Latinalaisessa Amerikassa, se istuu hyvin paikallisen kenttä- ja yhteisötyön perinteeseen.

title: Guatemalan sisällissota

text: Hillitäkseen Neuvostoliiton valtaa Yhdysvallat pyrki patoamaan kommunismin leviämistä Latinalaisessa Amerikassa ja muualla ei-sosialistisessa maailmassa. Guatemalassa Yhdysvallat tuki laajasti sotilasjunttaa ja koulutti maan armeijaa, joka taisteli kommunistien sissiryhmiä vastaan.

title: Latinalaisen Amerikan historia

text: 1400-luvulla Amerikan mantereen suurimmat valtakunnat olivat asteekkien valtakunta Meksikossa ja Inkavaltio Perussa. Sen jälkeen kun Kristoffer Kolumbus oli vuonna 1492 purjehtinut Karibianmeren saarille, Espanja ja Portugali perustivat Amerikkaan siirtomaita. Muutamassa vuosikymmenessä valloittajat, konkistadorit, kukistivat inkat, asteekit. Käytännössä kivikautta eläneet inkat, asteekit ja muut intiaanit olivat espanjalaisten ylivoimaisen teknologian ja heidän levittämien tautien takia edessä voimattomia. Näitä alueita alettiin myöhemmin nimittää Latinalaiseksi Amerikaksi, koska Espanja ja Portugali olivat aikoinaan latinalaisen Rooman osia, ja latinasta kehittyneet romaaniset kielet espanja ja portugali, tulivat siirtolaisuuden vaikutuksesta alueella valtakieliksi. Nykyäänkin espanja on pääkielenä lähes kaikissa muissa Latinalaisen Amerikan maissa paitsi Brasiliassa, jossa valtakielenä on portugali.

title: Winnipeg

text: Alavat maat sekä Redjoen jokilaakson savinen maa aiheuttavat sateisina vuosina sadevesiongelmia. Kosteita vuosia seuraa yleensä myös hyönteisten, eritoten hyttysten, määrän räjähdysmäinen kasvu. Winnipeg onkin saanut kyseenalaisen kunnian olla Pohjois-Amerikan hyttyspääkaupunki. Kesällä 2005 hyttysansojen määrä kaupungin alueella kasvoi tuhansiin Niilinviruksen leviämisen estämiseksi. Hyttysongelmaan on käytetty myös kemiallisia aineita, jotka ovat aiheuttaneet eripuraa asukkaiden keskuudessa.

title: Plantaasi

text: Plantaasit menestyvät palkkatyövoiman ja ammattitaitoisen työnjohdon avulla. Plantaaseja on erityisesti Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa, ja niiltä on yleensä hyvät kulkuyhteydet rannikon satamiin. Plantaasit ovat hyödyttäneet rikkaita länsimaita, joihin vienti kohdistuu, sillä nämä maat yleensä jalostavat kasveja edelleen ja saavat suuremman tuoton.

title: Kuolonsyöjät

text: Fenrir Harmaaselkä () on kuolonsyöjien apuri ja ihmissusi. Teoksessa "Harry Potter ja kuoleman varjelukset" selviää, ettei häntä ole hyväksytty varsinaiseksi kuolonsyöjäksi, vaikka onkin saanut haltuunsa taikasauvan. Esimerkiksi Bellatrix Lestrange kutsuu häntä ”saastaiseksi haaskaeläimeksi”. Fenrir on myös purrut useita ihmisiä, kuten Remus Lupinia ja hänen elämäntehtävänsä onkin ”saastuttaa” mahdollisimman monta ihmistä jo hyvin varhaisessa elämänvaiheessa ja kasvattaa nämä eristyksissä muusta maailmasta. Fenrir oli yksi niistä, jotka hyökkäsivät Viistokujalle ja vangitsivat sauvantekijä Ollivanderin ja myöhemmin tuhosivat Lontoon sillan. Fenrir myöhemmin raateli Montgomeryn viisivuotiaan pojan hengiltä. Elokuvassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi hän hyökkää Bellatrix Lestrangen kanssa Kotikoloon sytyttäen talon palamaan. Möyhemmin samassa kirjassa, kun joukko kuolonsyöjiä pääsee Draco Malfoyn toimesta Tylypahkaan Dumbledoren ollessa poissa, hän raatelee Bill Weasleyn, mutta Fenrir ei ole susimuodossaan, joten Billistä ei tule ihmissutta, vaikka Bill saakin susimaisia piirteitä (esimerkiksi raa’an lihan syönti). Harry kangisti Harmaaselän taistelun aikana ja Harmaaselkä todennäköisesti joutui Azkabaniin.

title: Siirtomaa

text: Siirtomaiden itsenäistyminen alkoi, kun 13 brittiläistä siirtomaata Pohjois-Amerikassa kapinoivat muodostaen Pohjois-Amerikan Yhdysvallat. Vuonna 1775 alkanut sota päättyi 1783 itsenäistymisjulistuksen tunnustamiseen. Myös useimmat Latinalaisen Amerikan maat itsenäistyivät jo 1800-luvun alkupuolella. Varsinainen kolonisaation kulta-aika oli vielä kuitenkin edessä; esimerkiksi suurin osa Afrikasta joutui siirtomaavallan alaiseksi vasta 1800-luvun lopulla.

title: Entomofagia

text: Hyönteisten syöntiä on esitetty ratkaisuksi maailman uhkaavaan ruokapulaan. Hyönteisissä on paljon proteiineja, niiden kasvattaminen rasittaa ympäristöä selvästi vähemmän kuin useimpien muiden proteiininlähteiden tuottaminen, ja hyönteisruokaa voi tuottaa halvalla suuria määriä.[2]

title: Zikavirus

text: Zikavirus on keltakuumehyttysen välityksellä leviävä virus. Sen epäillään aiheuttavan ihmisissä sikiöiden kehityshäiriöitä ja Guillain-Barrén tautia, mutta yhteyttä ei ole vielä tieteellisesti vahvistettu. Tauti on kuitenkin yleensä hyvin lievä. Virus levisi loppuvuoden 2015 aikana nopeasti Latinalaisessa Amerikassa, ja samaan aikaan sitä esiintyi myös Afrikassa, osassa Aasiaa ja Ranskan Polynesiassa. Yhdysvaltain tartuntatautivirasto kehotti tällöin raskaana olevia matkailijoita varovaisuuteen näillä alueilla. Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kehotti matkustajia suojautumaan hyttysiltä Latinalaisessa Amerikassa liikuttaessa.

title: Sosiaalipedagogiikka

text: 1990-luvulla Latinalaisessa Amerikassa alettiin vähitellen puhua sosiaalipedagogiikasta, mutta vasta 2010-luvulla se alkoi olla oikeasti esillä suurimmassa osassa sen maita. Tavalla tai toisella ja vaihtelevalla intensiteetillä sosiaalipedagogiikasta on tullut osa keskustelua ja edukatiivista suuntaa Latinalaisamerikkalaisessa kontekstissa. Brasilia, Uruguay, Argentiina ja Chile ovat olleet sosiaalipedagogisen ajattelun, keskustelun ja sen viitekehyksestä toimisen edelläkävijöitä. Useimmissa Latinalaisen Amerikan maista sosiaalipedagogiikan koulutus on vasta kehittymässä, mutta esimerkiksi Venezuelassa sosiaalipedagogiikka on jo oma tieteenalansa. Kiinnostus sosiaalipedagogiikkaan on kasvamassa, viime vuosina on järjestetty erilaisia sosiaalipedagogiikan koulutuksia ja konferenseja Latinalaisen Amerikan maissa. Kasvavasta kiinnostuksesta huolimatta, useimmat sosiaalipedagogiset pohdinnat Latinalaisessa Amerikassa peilaavat eurooppalaista keskustelua ja heijastuvat sieltä.

title: Mario Vargas Llosa

text: Jorge Mario Pedro Vargas Llosa, Vargas Llosan markiisi (s. 28. maaliskuuta 1936, Arequipa) on perulainen kirjailija ja poliitikko. Hän on yksi merkittävimmistä elävistä Latinalaisen Amerikan kirjailijoista. Hänet on myös usein mainittu yhdeksi vaikutusvaltaisimmista Latinalaisen Amerikan intellektuelleista. Tuotannossaan hän on käsitellyt Latinalaisen Amerikan yhteiskunnallisia ja poliittisia ongelmia.

title: Reggaeton

text: Reggaeton on tanssimusiikin muoto, joka tuli suosituksi 1990-luvun lopulla Latinalaisen Amerikan nuorten keskuudessa. Se syntyi Panamassa nimellä reggae en español ja on levinnyt Pohjois-Amerikkaan erityisesti Puerto Ricoon ja Eurooppaan 2000-luvun alkupuolella. Reggaeton sekoittaa jamaikalaisia musiikkivaikutteita reggaeta ja dancehallia latinalaisen Amerikan bomba-, plena- sekä hip hop -musiikkiin. Musiikkiin yhdistetään yleensä espanjankielistä räppäystä.

title: Guatemala

text: Guatemalan talous lepää edelleen vahvasti perinteisten kauppakasvien, kuten kahvin, sokeriruo’on ja banaanin viljelylle. Maan talous kasvoi voimakkaasti 1960–1970-luvuilla, mutta kuten monissa muissakin latinalaisen Amerikan maissa talouden kasvu hidastui 1980-luvulla. Ulkomaalaisia investointeja alkoi virrata maahan lisää, kun siiviilihallinto palasi valtaan 1980-luvun lopulla, mutta edelleen kaupan alijäämä ja valtionvelka hidastivat kasvua.[4] Guatemalan talous on 2010-luvulla ollut latinalaisen Amerikan nopeimmin kasvavia. Vuonna 2016 kasvu oli 2,9 prosenttia.[26] Koska Guatemalan talous on riippuvainen luonnonvarojen hyödyntämisestä ja ulkomaalaisista sijoituksista, se on erittäin altis kansainvälisten hintojen heilahteluille.[29]

title: Cajon

text: Cajonia käytetään eniten latinalaisessa Amerikassa muun muassa Perun ja Kuuban eri musiikkityyleissä, mutta soitin on levinyt myös muihin maihin. Espanjaan soittimen toi Paco de Lucia ja esitteli flamenco-musiikkiin 1970-luvulla. Ensimmäisiä soittajia Espanjassa olivat brasilialaissyntyinen Rubem Dantas, joka soitti juuri Paco de Lucian yhtyeissä. Aluksi soitin ei saanut tukea konservatiiviselta flamenco-yhteisöltä, mutta 80-luvulla se oli jo hyväksytty osana flamenco-kultturia.

title: Ibero-Amerikka

text: Läheisesti Ibero-Amerikkaan liittyvä käsite on Latinalainen Amerikka, joka eroaa kuitenkin merkittävästi Ibero-Amerikasta, sillä Latinalaiseen Amerikkaan kuuluu myös useita ranskankielisiä (Haiti, Martinique, Ranskan Guayana, Guadeloupe), hollanninkielisiä (Alankomaiden Antillit, Aruba) ja englanninkielisiä (muun muassa Jamaika ja Belize) alueita. Ibero-Amerikan maat siis kuuluvat osaksi Latinalaiseen Amerikkaan. Joissakin yhteyksissä myös Päiväntasaajan Guinea lasketaan mukaan (se on esimerkiksi Organization of Ibero-American Statesin jäsenmaa), mutta se ei tietenkään kuulu Latinalaiseen Amerikkaan.

title: Lautanen (astia)

text: Lautanen on matala, yleensä pyöreä syömä-, tarjoilu- tai koristeastia. Lautaset valmistetaan yleensä posliinista tai muovista. Lautasia on monenkokoisia ja -muotoisia. Syvempiä käytetään yleensä keiton tai muun nestemäisen ruoan syöntiin, kun taas litteämpiä käytetään kiinteämmän ruoan syöntiin.

title: Laiton siirtolaisuus

text: Espanjasta on maantieteellisen sijaintinsa takia ja nopeasti kasvaneen taloutensa takia tullut yksi laittoman siirtolaisuuden pääkohteista. Espanjaan tulee tuhansia siirtolaisia Afrikasta meren yli hengenvaarallisia reittejä pitkin, yleensä salakuljettajien avustamana. Laittomia siirtolaisia tulee Afrikan lisäksi huomattavasti myös Latinalaisesta Amerikasta ja latinalaisamerikkalaisista onkin tullut Espanjan suurin ulkomaalaisryhmä. Espanjassa arvioidaan oleskelevan jopa miljoona laitonta siirtolaista ja luku olisi huomattavasti suurempi, ellei Espanja olisi jo useampaan otteeseen laillistanut siirtolaisia.

title: Alfonso García Robles

text: García Robles sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1982. Nobel-komitea mainitsi perusteluissaan, että García Roblesilla oli merkittävä osuus Latinalaisen Amerikan ydinaseettoman vyöhykkeen perustamisessa ja hän edisti aseistariisunnassa yleensäkin. Komitean johtaja Egil Aarvik sanoi puheessaan, että aseidenriisuntaa voi tehdä sekä mielipiteisiin vaikuttamalla että käytännön ratkaisuja kehittämällä ja García Robles vaikutti kummallakin tasolla. Häntä onkin kutsuttu ”Tlatelolcon sopimuksen isäksi”.

title: Latinalaisen Amerikan tutkimus

text: Latinalaisen Amerikan tutkimus on monitieteinen Latinalaista Amerikkaa käsittelevä tutkimuskenttä.

title: Latinalaisen Amerikan itsenäisyyssodat

text: Espanjan hallitsemassa osassa Amerikkaa itsenäistymisprosessi oli toisenlainen. Espanja oli kärsinyt laajasti Napoleonin sodissa: Ranska miehitti maan vuonna 1808 ja sitä seurasi pitkä ja verinen sisällissota, Pyreneiden niemimaan sota. Espanjalla ei ollut mahdollisuuksia pitää Etelä-Amerikan siirtomaita hallussaan. Toisin kuin Haitilla, Espanjan siirtomaissa itsenäistymistaistelut käytiin kreolieliitin johdolla ja ehdoilla. Merkittävimpiä itsenäistymistaistelujen johtajia oli Simón Bolívar, joka haaveili Etelä-Amerikan yhdysvalloista, mutta joutui pettymään.

title: Salsa (musiikki)

text: Salsa on latinalaisen Amerikan ja modernissa Amerikassa mukautunutta samba- ja son-musiikista vaikutteita ottanut musiikkisuuntaus. Salsaorkesterit ovat yleensä big band -tyylisiä, isoja orkestereita.

title: Amrop

text: Kansainvälisten suorahakutarpeiden lisääntyessä viisi paikallista suorahakuyritystä Ranskasta, Italiasta, Sveitsistä, Iso-Britanniasta ja Yhdysvalloista perustivat Amrop International -nimisen yhteenliittymän vuonna 1977. Vuotta myöhemmin mukaan liittyi yrityksiä Benelux-maista ja Saksasta. 1980–luvulla toiminta laajeni ja mukaan liittyi yrityksiä Latinalaisesta Amerikasta, Afrikasta ja Aasiasta. 1990–luvulla Amrop laajeni edelleen Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa, mutta myös Euroopassa, erityisesti Itä-Euroopan maissa.

title: Latinalaisen Amerikan historia

text: Viimeistään 1970-luvulla näkyi taloudessa aikaisemmin hyvin pärjänneiden Argentiinan ja Uruguayn selvä köyhtyminen. Köyhyys näkyi Latinalaisessa Amerikassa suurkaupunkien slummiutumisena. Kaikki Latinalaisen Amerikan maat luettiinkin yleensä kehitysmaiden joukkoon.

title: Latinalaisen Amerikan tutkimus

text: Suomessa Latinalaisen Amerikan tutkimusta voi opiskella Helsingin yliopiston humanistisessa tiedekunnassa maailman kulttuurien laitoksella, jossa se on yksi alue- ja kulttuurintutkimuksen oppiaineen opintosuunnista. Aiemmin Latinalaisen Amerikan tutkimus toimi osana entistä Helsingin Yliopiston Renvall-instituuttia.


query: Kuinka monta henkilöä lähti Suomesta Yhdysvaltoihin vuosina 1881–1914?

title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Suomalaisia oli 1800-luvun alkupuolella lähtenyt Ruijasta norjalaisten mukana siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Maakunnan erityisolot loivat pohjan siirtolaisuudelle. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320000 ja Kanadassa 44000 henkilöä.

title: William Fargo

text: William George Fargo (1818–1881) oli yhdysvaltalainen liikemies, Henry Wellsin rinnalla toinen Wells Fargo -kuljetusyhtiön perustajista ja samalla American Express -yhtiön ylimmän johdon edustaja vuosina 1850–1881. Monien liikeyritysten johtotehtävien lisäksi Fargo toimi myös New Yorkin osavaltion Buffalon kaupungin pormestarina vuosina 1862–1866.

title: Adolf Lindfors (näyttelijä)

text: Lindfors oli aikaisemmin ammatiltaan kirjuri, ja näytteli Ruotsalaisessa teatterissa vuosina 1873–1881. Hän näytteli vuosina 1881–1882 Göteborgin teatterissa ja Fiorinin oopperaseurueessa. Vuonna 1882 hänet kiinnitettiin Suomalaiseen Teatteriin, missä hän peri edesmenneeltä Oskari Vilholta Molière-roolien tulkitsijan ”viitan”. Lindfors toimi vuosina 1892–1894 Dramatiska Föreningenin teatterikiertueen johtajana, mutta palasi Suomalaiseen Teatteriin, missä hän näytteli kuolemaansa saakka. Hän toimi Suomalaisen Teatterin (Suomen Kansallisteatterin) johtajana vuosina 1907–1914.

title: Suomalainen siirtolaisuus

text: Muuttoliike Suomesta Pohjois-Amerikkaan vilkastui jälleen toisen maailmansodan jälkeen, mutta pääasiallisena kohdemaana oli nyt Yhdysvaltain sijasta Kanada. Vuosien 1940 ja 1960 välisenä aikana Kanadaan muutti noin 15200 suomalaista, mutta Yhdysvaltoihin alle puolet tästä eli noin 6300 henkilöä.[3] Siirtolaisuuden huippukautta olivat nyt 1950-luvun alkuvuodet. Vuonna 1951 Suomesta muutti Kanadaan 5210 henkilöä, kun vastaava luku Yhdysvaltain osalta oli vain 289 henkilöä.[4]

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: J. K. Paasikiven päiväkirjat

text: J. K. Paasikiven päiväkirjat ovat Suomen presidenttinä toimineen Juho Kusti Paasikiven poliittisia päiväkirjoja, joita on julkaistu Paasikiven kuoleman jälkeen. Vuosien 1941–1956 päiväkirjat on julkaistu täydellisinä kolmessa niteessä vuosina 1985, 1986 ja 1991, kun taas vuosien 1914–1939 päiväkirjoista on julkaistu kaksi valikoitua kokoelmaa vuosina 2000 ja 2004. Vuotta 1914 edeltävistä sekä vuosien 1939–1941 aikaisista tapahtumista Paasikivi ehti eläessään kirjoittaa muistelmat, joten noiden vuosien päiväkirjoja ei ole julkaistu alkuperäisinä. Paasikiven päiväkirjat eivät käsittele hänen yksityiselämäänsä käytännössä lainkaan, mutta niihin on kirjattu runsaasti hänen poleemisia mielipiteitään tapahtumista ja henkilöistä. Erityisesti ensimmäisinä julkaistut vuosien 1944–1956 päiväkirjat ovat olleet merkittävä Suomen poliittisen historiantutkimuksen lähde.

title: Serafim (arkkipiispa)

text: Serafim toimi Sortavalan piispana eli apulaispiispana vuosina 1914–21. Vuosina 1921 lähtien hän toimi Viipurin piispana eli Suomen ortodoksisen kirkon johtajana. Arkkipiispan arvon hän sai vuonna 1921, mutta hänelle ei myönnetty valkoista piispanpäähinettä, jollaisen ensimmäinen Suomen hiippakunnan arkkipiispa Antonij oli saanut.

title: William Jokinen

text: Francis E. Clark perusti vuonna 1881 Yhdysvaltojen Willistonissa ensimmäisen CE-yhdistyksen. Siihen liittyi 50 henkilöä. Vuonna 1914 maailmanlaajuisesti jäseniä oli 5 000 000. Järjestön ilmettä kuvasi mm. ”Ratkaisukristillisyys” ja ”Kristus ja seurakunta”. Paljon painoa pantiin rukoukselle ja Raamatun säännölliselle lukemiselle. Vuonna 1916 Jokisen veljeksistä tuli Nuorten kristittyjen Liiton (CE) matkasihteereitä. William Jokinen toimi CE:n ensimmäisenä matkasihteerinä ja puhujana sekä järjestön hallituksen jäsenenä 1916 – 1945. Vuonna 1947 CE-liitto ja Varhaisnuorisoliitto lakkautettiin. Tilalle perustettiin Suomen Vapaakirkon Nuoret.

title: Antero Riippa

text: Riippa valmistui ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta. Vuonna 1893 hän siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli ensin "Siirtolaisen" ja vuodesta 1914 lähtien "Päivälehden" toimittajana. Vuosina 1919–1920 Riippa työskenteli Suomen hallituksen tiedonantotoimistossa New Yorkissa ja vuodesta 1921 lähtien suomalaisen kirjakaupan johtajana Brooklynissa. Vuodesta 1919 hän oli myös Foreign Language Information Servicen suomalaisen osaston johtaja. Vuosina 1925–1947 Riippa työskenteli "New Yorkin Uutisten" toimittajana. Hän osallistui myös monien amerikansuomalaisten yhdistysten toimintaan.

title: Työmies (Yhdysvallat)

text: Työmies (aluksi Amerikan Suomalainen Työmies) oli Yhdysvalloissa vuosina 1903–1950 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Se toimi ensin sosialistien ja 1920-luvun alusta lähtien kommunistien äänenkannattajana. Massachusettsin Worcesterissa perustettu lehti siirrettiin vuonna 1904 Michiganin Hancockiin. Vuodesta 1914 lähtien se ilmestyi Wisconsinin Superiorissa. Työmies ja Yhdysvaltojen itärannikolla julkaistu Eteenpäin yhdistettiin vuonna 1950 Superiorissa ilmestyneeksi Työmies–Eteenpäin -lehdeksi.[1]

title: Luettelo keihäänheiton Suomen mestareista

text: Tämä on luettelo keihäänheiton Suomen mestareista. Keihäänheiton Suomen mestaruudesta on kilpailtu Kalevan kisoissa vuodesta 1907 lähtien. Vuoteen 1924 asti kilpailtiin yhteistuloskilpailut. Vuodesta 1914 lähtien on kilpailtu yhden käden mestaruuksista. Vuosina 1914–1924 kilpailtiin siis sekä yhden käden että molempien käsien kilpailut. Naiset ovat kilpailleet Suomen mestaruudesta vuodesta 1945 lähtien.

title: Paniikkihäiriö

text: Paniikkihäiriö voi kestää kuukausia, jopa vuosia, riippuen siitä, kuinka ja milloin hoito aloitetaan. Jos häiriö jätetään hoitamatta, se saattaa vaikeuttaa siitä kärsivän henkilön elämää paniikkikohtausten peittely- tai välttely-yritysten vuoksi. Itse asiassa monilla sairaudesta kärsivillä on ollut vaikeuksia ihmissuhteiden kanssa heidän yrittäessään selvitä sairauden kanssa.

title: Johan Wilhelm Runeberg

text: Runeberg toimi aluksi lääkärinä Vaasassa, Porvoossa ja Helsingissä. Hän oli Helsingin yleisen sairaalan assistentti 1873–1874 ja Suomen Lääkäriseuran sihteeri 1873–1875. Vuosina 1877–1907 Runeberg toimi Helsingin yliopiston sisätautiopin professorina ja oli lisäksi Henkivakuutusyhtiö Kalevan ylilääkäri 1881–1914. Runeberg toimi myös Suomen Lääkäriseuran ja Suomen Tiedeseuran puheenjohtajana. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1907. Hänen mukaansa on nimetty suomalainen lääketieteellinen huomionosoitus J. W. Runebergin palkinto.

title: Gustaf Robert Alfred Charpentier

text: Charpentier oli Suomen Yhdyspankin Haminan konttorin hoitajana 1867–1872, Suomen Yhdyspankin pääkonttorin kassanhoitajana Helsingissä 1872–1874, Henkivakuutusyhtiö Kalevan toimitusjohtajana 1874–1881 sekä Suomen Hypoteekkiyhdistyksen johtokunnan puheenjohtajana 1881–1884 ja Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä 1884–1897. Hän oli myös Landtmannabankenin hallintoneuvoston puheenjohtajana 1910–1914, Henkivakuutusyhtiö Kalevan johtokunnan jäsenenä 1901–1911 ja johtokunnan puheenjohtajana 1908–1911 sekä Palovakuutusyhtiö Fennian johtokunnan jäsenenä 1882–1889.

title: August Nybergh

text: Nyberghin vanhemmat olivat puuseppä Gustaf Nybergh ja Maria Sofia Erikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1868 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1879. Nybergh oli Viipurin hovioikeuden palveluksessa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1881, kanslistina 1881–1885, ylimääräisenä viskaalina 1885, suomen kielen kääntäjänä ja notaarina 1885–1888, kanneviskaalina 1888–1890 ja asessorina 1890–1898. Hän oli senaatin lainvalmistelukunnan nuorempi jäsen vuosina 1892–1898, 1900 sekä 1909–1914, senaatin oikeusosaston jäsen 1898–1900 ja talousosaston jäsen 1899. Nybergh oli ensimmäisellä sortokaudella Privatbankenin notariaattiosaston johtajana 1901–1903 ja maasta karkotettuna 1903–1904.

title: Siirtolaisuus

text: Suomi onnistui pitkään sisäisellä kolonisaatiolla ja myöhemmin sisäisellä muuttoliikkeellä hillitsemään muuttoa maasta pois. Pohjois-Amerikkaan lähtijöitä oli ollut ennenkin, samoin lähti yksilöitä ja ryhmiä naapurimaihin Ruotsiin ja Venäjälle ja Ruijaan. Mutta vasta 1800-luvun parantunut tiedonvälitys yhdessä kotimaisten olojen kanssa saivat aikaan joukkomuuton etenkin Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280 000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320 000 ja Kanadassa 44 000 henkilöä.

title: Luettelo kuulantyönnön Suomen mestareista

text: Tämä on luettelo kuulantyönnön Suomen mestareista. Kuulantyönnön Suomen mestaruudesta on kilpailtu Kalevan kisoissa vuodesta 1907 lähtien. Vuoteen 1924 asti kilpailtiin yhteistuloskilpailut. Vuodesta 1914 lähtien on kilpailtu yhden käden mestaruuksista. Vuosina 1914–1924 kilpailtiin siis sekä yhden käden että molempien käsien kilpailut. Naiset ovat kilpailleet Suomen mestaruudesta vuodesta 1945 lähtien.

title: Onni Saari

text: Saari kävi oppikoulun Suomessa ja muutti vuonna 1905 Yhdysvaltoihin, jossa hän liittyi Amerikan sosialistiseen puolueeseen. Saari opiskeli Työväen Opistossa vuosina 1908–1910 ja Cassin teknisessä koulussa vuosina 1916–1917. Hän työskenteli "Raivaajan" toimittajana vuosina 1911–1914 ja 1918–1921, "Sosialistissa" vuosina 1914–1915, "Työmiehessä" vuosina 1917–1918 sekä kommunistisessa "Eteenpäin"-lehdessä vuosina 1921–1923.

title: Amerikansuomalaiset

text: Suomesta lähti vuosina 1860–1944 noin 370 000 siirtolaista Pohjois-Amerikkaan. Vuosina 1870–1914 siirtolaisista 52 prosenttia lähti Vaasan läänistä.

title: Eeli Jokinen

text: Francis E. Clark perusti vuonna 1881 Yhdysvaltojen Willistonissa ensimmäisen CE-yhdistyksen. Siihen liittyi 50 henkilöä. Vuonna 1914 maailmanlaajuisesti jäseniä oli 5 000 000. Järjestön ilmettä kuvasi mm. ”Ratkaisukristillisyys” ja ”Kristus ja seurakunta”. Paljon painoa pantiin rukoukselle ja Raamatun säännölliselle lukemiselle. Vuonna 1916 Jokisen veljeksistä tuli Nuorten kristittyjen Liiton (CE) matkasihteereitä. Matkasihteereinä veljekset toimivat yli 20 vuotta. Eeli valittiin 1917 liiton johtokuntaan ja pian senjälkeen CE-liiton johtajaksi. Vuonna 1941 Eeli kajosi Nuorten todistuksessa havaitsemiinsa puutteisiin CE-toiminnassa. Vika ei ollut liikkeessä, vaan meissä. Vuonna 1947 CE-liitto ja Varhaisnuorisoliitto lakkautettiin. Tilalle perustettiin Suomen Vapaakirkon Nuoret.

title: Rudolf Holsti

text: Eino Rudolf Woldemar Holsti (8. lokakuuta 1881 Jyväskylä – 4. elokuuta 1945 Palo Alto, Kalifornia, Yhdysvallat) oli suomalainen poliitikko, toimittaja ja diplomaatti, oppiarvoltaan filosofian tohtori. Holsti toimi Suomen ulkoasiainministerinä vuosina 1919–1922 ja 1937–1938, senaattorina 1917 sekä kansanedustajana 1914–1918 ja myöhemmin 1922–1923. Hän kuului Nuorsuomalaiseen Puolueeseen (myöhemmin Kansalliseen Edistyspuolueeseen) ja tasavaltalaisiin. Hän toimi vuosina 1918–1940 useissa kansainvälisissä diplomaattitehtävissä.

title: Laatokka (sanomalehti)

text: Laatokka oli Sortavalassa sekä myöhemmin Joensuussa, Jyväskylässä ja Pieksämäellä vuosina 1881–1951 ilmestynyt sanomalehti. Vuosina 1914–1917 sen nimenä oli Sortavalan Sanomat ja vuosina 1946–1949 Sisämaa–Laatokka.

title: Punakaarti

text: Vuosina 1998–2003 toteutettiin pääministeri Paavo Lipposen aloitteesta käynnistetty Suomen sotasurmat 1914–1922 -projekti, jonka tehtävänä oli tutkia vuosien 1914–1922 sodissa surmansa saaneita. Tuloksena koottiin noin 40 000 sotaoloissa surmansa saaneen henkilön nimitiedosto, joka julkaistiin myös internetissä vuonna 2001.[98] Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun kaikkien punaisten uhrien nimet pyrittiin selittämään.[93] Myös Aapo Roseliuksen vuonna 2006 julkaistu tutkimus perustuu projektin yhteydessä koottuun materiaaliin.[96]

title: Pietarinsaksalaiset

text: Ensimmäisen maailmansodan alettua vuonna 1914 Pietarin saksalainen yhteisö lähes tuhoutui. Monia pietarinsaksalaisia muutti tämän jälkeen Suomeen. Suomalaisia henkilöitä, joilla on pietarinsaksalaisia sukujuuria, ovat muiden muassa elokuvatutkija Peter von Bagh, historiantutkija Matti Klinge ja runoilija Brita Polttila.

title: Albin Koponen

text: Albin Koponen (1. syyskuuta 1881 Pielisjärvi – 10. marraskuuta 1944 Lieksa) oli levyseppä ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Koponen toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1914, 1917 ja 1922–1944. Hänet valittiin kansanedustajaksi Pohjois-Karjalasta.

title: Urho Lauanne

text: Lauanne opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1915 ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1914–1915 sekä Pariisissa Académie la Palettessa ja Académie de la Grande Chaumièressa 1926–1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1916, 1918, 1925 ja 1930. Lauanne toimi myös piirtäjänä ja hän oli vt. piirustuksenopettajana oppikouluissa ja opettajana ABC-piirustuskoulussa vuodesta 1937 lähtien.

title: Susi

text: Susien tekemien tappojen kokonaismäärää voidaan arvioida kirkonkirjamerkintöjen perusteella. Vuosilta 1710–1881 on listattu yhteensä 175 tapausta, joista 98 alle 18-vuotiaita, 75 aikuisia, ja kaksi iältään tuntemattomia[68]. Toinen lähde antaa tosin samoilta vuosilta lasketuksi kokonaismääräksi 193 henkilöä[69]. Lisäksi joitain kirkonkirjoihin merkitsemättömiä tapauksia tunnetaan oikeuslaitoksen asiakirjojen perusteella.[70] Monissa muistiin merkityistä tapauksista tiedetään tai epäillään ihmisen kimppuun käyneen suden sairastaneen rabiesta.[71]

title: Minna Suni

text: Kielitieteilijänä Suni on tutkinut etupäässä, kuinka Suomeen saapuvat maahanmuuttajat oppivat suomen kieltä ja kuinka he käyttävät kieltä. Hänen viimeisimmät tutkimuksensa vuosina 2015–2016 ovat liittyneet tutkimushankkeisiin "Suomi työkielenä" ja "Terveydenhuollon suomi", joissa on tutkittu taustaltaan alun perin vieraskielisten henkilöiden suomen kielen ammatillisen kielitaidon kehittymistä. Hän on ollut myös mukana perustamassa alan kansainvälistä tutkijaverkostoa.

title: Liisi Kivioja

text: Kivioja oli siikajokisen räätälin tytär, joka pääsi itseopiskelun avulla Jyväskylän seminaariin ja valmistui sieltä 1881 kansakoulunopettajaksi. Hän toimi kansakoulunopettajana Vähässäkyrössä 1881–1882 ja Oulunsalossa 1882–1888. Mentyään naimisiin pastori Aapeli Kiviojan vuonna 1888 hän muutti miehensä kanssa Yhdysvaltoihin, jossa he asuivat vuosina 1891–1897. Suomeen paluun jälkeen Kivioja hoiti kotitaloutta ja toimi myös vt. kansakoulunopettajana vuosina 1897–1910. Kansanedustajakautensa jälkeen Kivioja oli Kuopion vanhain sokeain työkoulun johtajana 1910–1918 ja Kansallis-Osake-Pankin Kalajoen asioimiston johtajana 1918–1925.

title: Taavi Tainio

text: Tainio oli "Länsi-Suomen Työmiehen" toimitussihteerinä Turussa 1899–1900 ja toimi agitaattorina ja puhujana 1900–1903. Vuonna 1904 hänet pidätettiin kutsuntalakkoihin yllyttämisestä. Tainio siirtyi sitten Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi 1904–1906 "Amerikan Suomalaisen Työmiehen", "Pohjan Tähden" ja "Raivaajan" toimittajana sekä luennoitsijana. Vuonna 1906 hän palasi Suomeen ja oli "Länsi-Suomen Työmiehen" (huhtikuusta 1906 "Sosialisti") päätoimittajana Turussa 1906–1907 sekä 1908 ja tämän jälkeen kansankeittiön omistajana Turussa 1909–1914. Tänä aikana hän oli kahdesti vankilassa, 1909 sakramentin pilkasta ja majesteettirikoksesta vuosina 1913–1914.


query: Mistä hindulaisuus on syntynyt?

title: Hindulaisuus

text: Hindulaisuuden juuret ulottuvat Intiaan, vedalaiseen kulttuuriin. Sen synnystä voidaan erottaa viisi eri vaihetta: Induslaakson kulttuuri, Veda-kausi, klassinen kausi, keskiaika ja uusi aika. Uskonnon toivat maahan arjalaiset noin 3500 vuotta sitten, joidenkin lähteiden mukaan jopa 4000 vuotta sitten. Heidän polyteistinen uskontonsa sulautui Induslaakson kulttuuriin muodostaen esivedalaisen uskonkäsityksen eli alkuperäisen hindulaisuuden, jota kutsutaan brahmalaisuudeksi. Intiassa asuneiden muinaisten arjalaisten vedauskonto poikkeaa kuitenkin suuresti nykyhindulaisuudesta. Vedauskonnon merkittävin piirre, vedakirjoihin talletettujen ylistyshymnien laulaminen jumalalle ja vedinen filosofia muodostavat hindulaisuuden pohjan. Brahmana eli pappisluokka huolehti maailmankaikkeuden harmonian kannalta olennaisista uhritoimituksista. Vedahymnit ja seremoniat olivat brahmanojen yksinoikeus.

title: Mokša (hindulaisuus)

text: Hindulaiset askeetit eli sadhut omistavat koko elämänsä mokšan tavoittelulle. Muiden ihmisten elämä hindulaisuudessa on tasapainottelua velvollisuuksien täyttämisen eli dharman ja mokšan tavoittelun välillä.

title: Binjai

text: Binjain asukasluku on noin 246 000. Kaupungissa asuu muun muassa malaijeja ja jaavalaisia. Suurin osa asukkaista ovat muslimeja. Muita merkittäviä uskontoja ovat kristinusko, buddhalaisuus ja hindulaisuus.

title: Hindulaisuus

text: Jyri Komulainen: . Yliopisto-lehti 4/2000.

title: Hindulaisuuden historia

text: Hindulaisuus on kehittynyt Intiassa tuhansien vuosien aikana. Sillä ei ole yhtä perustajaa tai perustamisaikaa, vaan sen pohjana olevat pyhät kirjoituksetkin sisältävät vaikutteita monilta eri vuosisadoilta ja monista kulttuureista.

title: Hindulaisuuden historia

text: Keskiajalla islam saapui Intiaan, ja hindulaisuus kehittyi monimuotoisemmaksi. Toisaalta voimistui persoonallisen jumalan antaumuksellista ja rakastavaa palvelua korostava bhakti-liike, toisaalta myös abstraktia filosofiaa korostettiin.

title: Itämainen kulttuuri

text: Buddhalaisuus, hindulaisuus, jainalaisuus ja sikhiläisyys ovat vaikuttaneet tämän alueen kulttuureihin.

title: Mokša (hindulaisuus)

text: Mokša (sanskritia; devanagari: मोक्ष; IAST: "mokṣa") on elämän päämäärä hindulaisuudessa. Ihmisen sielu ("atman") yhtyy maailmansieluun ("brahman"). Näin ihminen vapautuu jälleensyntymän syklistä ("samsara").

title: Hindulaisuus

text: Nykymuotoinen hindulaisuus on saanut vaikutteita sekä Intian alkuperäiskansojen, dravidien tantra-kulttuurista, buddhalaisuudesta että muista uskonnoista. Se oli kaikilta olennaisilta piirteiltään muotoutunut noin 500 eaa. Varhaisen hindulaisuuden jumalia olivat esimerkiksi taivaan jumala Indra, auringon jumala Surya, kuun jumala Soma, veden jumala Varuna, tuulen jumala Vayu, tulen jumala Agni, kuoleman jumala Yama ja rikkauden jumala Kubera (alun perin paholainen). Nykyhindulaisuuden myötä nämä jumaluudet menettivät merkityksensä. Hindulaisuus on yksi ensimmäisiä maailmanuskontoja.

title: Aasia

text: Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.

title: Vijayanagara

text:
Vijayanagaran valtakaudella hindulaisuus nousi keskeiseksi Etelä-Intian eri heimoja ja kansoja yhdistäväksi tekijäksi.
Hallitsijoina oli useita eri dynastioita ja kuningassukuja. Tunnetuimpia heistä olivat Krishnadevaraya (vallassa 1509-1529) ja Achyutaraya (1529-1542).

title: Hindulais-buddhalainen kuningaskunta

text: Hindulais-buddhalainen kuningaskunta on nimitys, jota käytetään Kaakkois-Aasiassa noin ajanlaskun ensimmäisiltä vuosisadoilta 1500-luvulle asti sijainneista kuningaskunnista. Tyypillistä niille oli buddhalaisuus tai hindulaisuus uskontona sekä intialaisen kulttuurin vahva vaikutus.

title: Ananda Seva

text: Ananda Seva (suomeksi "autuuden palvelu") on yhdysvaltalaisen psykologi Megan Nolanin vuonna 1996 Kaliforniassa perustama joogan ja meditaation harjoituksia opettava järjestö, jonka taustalla vaikuttava uskonto on hindulaisuus.

title: Hindulaisuus

text: Tärkeitä hindulaisuuden pyhäpäiviä ovat:

title: Kristinusko

text: Kristinusko on suurin uskonto 2,039 miljardilla kannattajallaan. Kaksi seuraavaksi suurinta ovat islam 1,226 miljardilla ja hindulaisuus 828 miljoonalla.

title: Balilaiset

text: Balilaiset ovat perinteisesti Indonesian Balin saarella asuva etninen ryhmä. He poikkeavat Indonesian valtavirrasta siinä, että hindulaisuus on heidän keskuudessaan merkittävä uskonto. Indonesian vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan balilaisia oli 3,1 miljoonaa.

title: Hindulaisuus

text: Hindulaisuus on Intiasta peräisin oleva hyvin moninainen ryhmä uskontoja ja suuntauksia. Hindulaisuutta pidetään maailman vanhimpana yhä elossa olevana uskontona.[1] Hindulaisuuteen sisältyy laaja kirjo erilaisia oppijärjestelmiä, suuntauksia ja filosofioita, jotka poikkeavat toisistaan merkittävästi noudattaen erilaisia rituaaleja ja kirjoituksia. Sen alkuperä on muinaisessa, vähintään 2000 vuotta eaa. kukoistaneessa veda-kulttuurissa. Hindulaisuus on maailman kolmanneksi laajin uskonto kristinuskon ja islamin jälkeen. Sillä on kannattajia 1,05 miljardia, joista suurin osa (noin 890 miljoonaa) asuu Intiassa.[2] Suomessa kannattajia on noin 1500.[3] Aasiassa kaikista uskontojen harjoittajista 21 prosenttia kuuluu hindulaisuuteen[4].

title: Avatar (hindulaisuus)

text: Bhagavad-gitan (4.7–4.8) mukaan Vishnun avataaroilla on kolme pääasiallista tarkoitusta:Vishnun avataaroista keskustellaan muun muassa Bhagavata-puranassa (1.3, 2.7).

title: Suriname

text: Maan suurimmat uskonnolliset ryhmät ovat hindulaisuus (27,4 %), kristillisistä kirkkokunnista protestantismi (25,2 %), katolisuus (22,8 %) sekä kolmantena islam (19,6 %).

title: Hindulaisuus

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kanariansaaret

text: Suurin osa Kanariansaarten väestöstä on kristittyjä ja heistä valtaosa katolilaisia. Vähemmistöuskontoja ovat esimerkiksi islam, hindulaisuus, buddhalaisuus jne.

title: Singaporen kulttuuri

text: Maan intialaisten uskonto on hindulaisuus. Maassa on noin 20 hindutemppeliä, niistä vanhin on vuonna 1827 rakennettu Sri Mariamman -temppeli. Hindujen näkyvimmät juhlat ovat kiitos- ja katumusrituaali Thaipusam, sekä Thimithi-festivaali ja rauhallisempi perhejuhla Deepavali.

title: Hindulaisuus

text: Hindulaisuuteen kuuluvat myös symbolit, joita käytetään taiteessa, arkkitehtuurissa, kirjallisuudessa ja palvonnassa. Symboleista tärkeimpiä ovat pyhä Om ja aurinkoa kuvaava hakaristi (swastika), joka symboloi onnea.

title: Intia

text: Intian valtauskonto on hindulaisuus. Toiseksi suurin uskontokunta Intiassa on islaminuskoiset, joita on maassa vuonna 2011 arviolta 172 200 000. Intiassa on näin ollen maailman toiseksi suurin muslimiväestö Indonesian jälkeen.

title: Mamuju

text: Kuten monin paikoin Länsi-Sulawesissa, Mamujussakin asukkaat ovat pääasiassa muslimeja, ja kaupungissa on useita moskeijoja, mutta myös kristillisiä kirkkoja. Buddhalaisten osuus on hyvin pieni, ja hindulaisuus on lähinnä adatin ja islaminom sekoitus.

title: Intialainen keittiö

text: Uskonnoista intialaiseen ruokaan vaikuttavat eniten hindulaisuus ja islam. Hindulaisuus kieltää naudanlihan syönnin, ja Intian eteläosien sekä Gujaratin hindut noudattavat tiukkaa kasvisruokavaliota. Vuonna 2006 intialaisista oli kasvissyöjiä tai laktovegetaristeja 31 prosenttia ja lakto-ovo-vegetaristeja 9 prosenttia, naiset ja iäkkäät useammin kuin miehet ja nuoret. Uskonnollisista hinduista kasvissyöjiä oli 43 prosenttia ja sekulaareista 28 prosenttia. Islam kieltää muslimeilta sianlihan.

title: Sati

text: Näennäisesti satissa on kysymys lesken vapaaehtoisesta halusta seurata puolisoaan kuolemaan, mutta uhrin vapaaehtoisuudesta ei aina ollut täyttä varmuutta. Yleisesti hindulaisuus kuitenkin kieltää itsemurhan, minkä seurauksena satin harjoittamista on arvosteltu.

title: Kaakkois-Aasia

text: Ensimmäinen Kaakkois-Aasiaan saapunut vieras uskonto oli hindulaisuus ajanlaskun ensimmäisillä vuosisadoilla. Se levisi Intiasta koko alueelle, mutta nykyään se on virallisena uskontona vain Balilla. Hindulaisuus sekoittui osittain paikallisiin uskomuksiin ja siitä tuli myös vallankäytön väline tuon aikaisissa kuningaskunnissa, joissa kuningas edusti jotain hindujumalaa – ja tavallisesti jotain toista kuin edeltäjänsä, mikä merkitsi uusien temppelien rakentamisesta jokaisen uuden kuninkaan tullessa valtaan. Toisaalta uskonto vaikutti myös vallanvaihdoksiin, sillä epäonninen kuningas ei ollut jumalten suosiossa ja siksi hänet piti vaihtaa.

title: Sri Lanka

text: Vuoden 2001 väestönlaskennassa suurin uskonto oli buddhalaisuus (69 prosenttia), sitä seurasivat islam (7,6 prosenttia), hindulaisuus (7,1 prosenttia) ja kristinusko (6 prosenttia). Uskonnoltaan määrittelemättömiä oli 10 prosenttia.

title: Kirjauskonnot

text: Kirjauskonnot tarkoittavat uskontoja, joissa pyhät kirjoitukset ovat keskeisessä asemassa. Tällaisia uskontoja ovat esimerkiksi kristinusko, islam, juutalaisuus, hindulaisuus ja taolaisuus.

title: Etelä-Aasia

text: Etelä-Aasiassa hindulaisuus, islam ja buddhalaisuus ovat tärkeimmät uskonnot. Myös muut intialaiset uskonnot ja kristinusko ovat vähemmistöasemassa.


query: Milloin oli postmodernismi aika?

title: Postmodernismi

text: Postmodernismi (myös jälki- tai myöhäismodernismi) on taiteen ja filosofian suuntaus.[1][2] Postmodernismin syntymiseen vaikutti teollistuneen yhteiskunnan muuttuminen toisen maailmansodan jälkeen. Populaarikulttuurin merkitys kasvoi, viestimet muuttuivat ja kulttuuri kansainvälistyi. Puhutaan myös postmodernista elämäntavasta, jossa kulutuksella ja viestintävälineillä on suuri merkitys ja ainekset eri suunnista sekoittuvat – kuten viihde ja korkeakulttuuri.[1] Postmodernin yhteiskunnan on katsottu koostuvan yhä moninaisemmista ja alati vaihtuvista osakulttuureista.[3]

title: Postmoderni taide

text: Ajan pakkomielle oli varakkuus ja asema, johon monet postmodernistit osallistuivat. Tämä oli myös liikkeen loppu. Postmodernismi luhistui oman menestyksensä painoon. Useat perinteisten käsityöalojen harjoittajat suuntasivat kohti postmodernismia ja tuottivat järjettömiä ylellisyysesineitä äkkirikkaille. Tolkuttomat muodot, kiiltävät materiaalit ja tarkoituksettomat koristeaiheet saivat usein aikaan kalliita, naurettavilta näyttäviä esineitä.

title: Postmoderni taide

text: Postmodernismin aika synnytti myös regionalistisia eli alueellisia arkkitehtuurin koulukuntia. Ylikansallisten piirteiden sijaan arkkitehtuuriin pyrittiin saamaan piirteitä ja materiaaleja paikallisista olosuhteista. Tätä ajatusta toteutti Oulun koulukunta, johon kuului joukko professori ja arkkitehti Reima Pietilän Oulun yliopistossa kouluttamia nuoria arkkitehteja.

title: Ruotsin taide

text: Postmodernismi erosi muodollisemmasta modernismista. Tänä aikana useat maalaustaiteelle omistautuneet ruotsalaiset taiteilijat tulivat esiin. 1980-luvulla taidemarkkinat kukoistivat, ja monet taiteilijat möivät kaikki tuotoksensa. Nimekkäimpiä taiteilijoita tällä aikakaudella olivat Cecilia Edefalk, Ola Billgren ja Max Book.

title: Postmoderni taide

text: Postmodernismia leimasi menetyksen taju, jopa tuhoisuus, mutta myös mahdollisuuksien radikaali laajentuminen. Postmodernismin loppuvaihetta leimasi äärimmäinen teoreettisuus. Postmodernismin vaikutukset ovat edelleen nähtävissä.

title: Postmodernismi

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Appignanesi, Richard ym.| title = Postmodernismi vasta-alkaville ja edistyville| location = Helsinki| publisher = Jalava| year = 1998| version = (Postmodernism for beginners, 1998.) Suomentanut Raija Keni| id = ISBN 951-887-131-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Bauman, Zygmunt| title = Postmodernin lumo| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 1996| version = Suomentanut Jyrki Vainonen: Toimittaneet Pirkkoliisa Ahponen & Timo Cantell| id = ISBN 951-768-002-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Jameson, Fredric| title = Postmodernism, Or the Cultural Logic of Late Capitalism| publisher = Duke University Press| year = 1991| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.| format = [ online version] (PDF)| accessdate = 20.7.2016}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kotkavirta, Jussi & Sironen, Esa (toim.)| title = Moderni/postmoderni: Lähtökohtia keskusteluun| location = Helsinki| publisher = Tutkijaliitto| year = 1989| version = 2. korjattu ja täydennetty painos (1. painos 1986)| id = ISBN 951-9297-77-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lyotard, Jean-François| title = Tieto postmodernissa yhteiskunnassa| location = Tampere| publisher = Vastapaino| year = 1985| version = (La condition postmoderne, 1979.) Käännös: Leevi Lehto| id = ISBN 951-9066-13-6}}

title: Candi Milo

text:
Milo teki myös näytelmärooleja vuosien 1984–1990 aikana elokuvissa ja muutamia vierailevia esiintymisiä televisiossa, kuten "The Tonight Show Starring Johnny Carson" -ohjelmassa, jonka myötä hän sattumalta ryhtyi ääninäyttelijäksi elokuvan Cool Worldin myötä, jossa Milo loi 12:lle eri hahmoille ääniä. Samalla hänestä on tullut yksi tunnetuimmista ääninäyttelijöistä ja on luonut yli 200:lle animaatiohahmolle ääniä.
Milo on ääninäytellyt animaatioissa, kuten ChalkZone, Tiny Toons, Mucha Lucha, Astro Boy, The Life and Times of Juniper Lee, Pet Alien, W.i.t.c.h., Cow & Chicken ja Dexterin laboratorio, jossa hän korvasi uransa lopettaneen Christine Cavanaughin äänittämän Dexterin.

title: Postmodernismi

text: Postmoderni taide on eri taiteenaloilla, varsinkin kuvataiteissa, arkkitehtuurissa, muotoilussa ja kirjallisuudessa, mutta myös musiikissa, elokuvassa ja teatterissa postmodernismin myötä syntynyt tyyli ja käsitteellinen teoria. Sitä luonnehtii sekä yleinen epäluottamus aatteisiin, että melko vaikeasti määriteltävä suhde siihen, mihin taide perustuu.[6]

title: Postmoderni taide

text:
”Se, joka päättää hylätä modernin liikkeen voi valita Versaillesin ja Las Vegasin välillä”, kirjoitti italialainen kriitikko Bruno Zevi vuonna 1967. Korkea klassismi ja populaarikulttuuri olivat postmodernismin pääainekset alusta alkaen. Arkkitehti Robert Venturin sanoin liike suosi periaatetta ”sekä/että”, pikemminkin kuin ”joko/tai”. Venturi näki Las Vegasin kuumuudesta väreilevät kadut ja loppumattomat neonvalot sekä jännittävinä että opettavina. Hänen apulaisensa Scott Brown muisteli myöhemmin: ”Erämaan auringon sokaisemina ja neonvalojen häikäiseminä, rakastaen ja vihaten näkemäämme, me molemmat loimme uudestaan esteettiset nahkamme.”
Postmodernismi synnytti uuden suhteen sekä menneisyyteen että tulevaisuuteen. Modernismin kieltämä menneisyyden läsnäolo korvattiin postmodernismin joskus historistiseksi luonnehditulla asenteella. Postmodernismin menneisyyden tunto oli usein eleginen eli suruvoittoinen tai kaihomielinen. Se pyrki korvaamaan monoliittisen puhetavan kilpailevien ajatusten ja tyylien moninaisuudella.

title: Postmodernismi

text: Postmodernismi on yhdistetty etenkin ranskalaiseen filosofiaan.[3] Keskeinen postmodernismin edustaja on Jean-François Lyotard[8] Modernilla ja postmodernilla voidaan viitata esimerkiksi taloudellisiin, taiteellisiin tai kirjallisiin ilmiöihin. Lyotard kehitteli postmodernismin käsitettä yhdistämään näitä merkityksiä. Postmodernismi suhtautuu arvostelevasti valistuksen ja modernin ”hankkeisiin”. Lyotardin mukaan modernille ajalle ovat olleet ominaisia ”suuret kertomukset” esimerkiksi valistuksen tavoitteista ihmiskunnan vapauttamiseksi, ja nämä kertomukset ovat menettäneet vakuuttavuutensa.[8] Postmodernistiseen keskusteluun liittyy muun muassa jälkistrukturalismi.[3]

title: Postmoderni kirjallisuus

text: Postmoderni kirjallisuus on käsite, jota alettiin käyttää 1960-luvulla yhdysvaltalaisessa kirjallisuuden tutkimuksessa. Postmoderni kirjallisuus on korostanut kirjallisen todellisuuden keinotekoisuutta muun muassa itsensä tiedostavan sepitteellisyyden eli metafiktion kautta. Kirjallisuudessa postmodernismia edustavat esimerkiksi Kurt Vonnegut, John Barth ja Donald Barthelme. Erilaiset poliittiset ja historialliset muutokset vaikuttivat vahvasti tyylikauden muutoksiin. Se liitetään myös jälkiteolliseen yhteiskuntaan ja elämäntapaan, jonka arvoja joukkotiedotusvälineet ja kulutus säätelevät. Kirjallisuudessa postmodernismi on hyvin vaikeasti määriteltävä, sillä se perustuu ajatteluun siitä että minkäänlaista järjestystä ei ole vaan kirjailija tulee antautua erilaisten tulkintojen vietäväksi. Postmodernismi on myös selvästi kirjallisuutta laajempi kulttuuri-ilmiö. Siihen kuuluu ironinen ja irrallinen tyyli, sillä kirjailijat yrittivät kuvata kaoottista maailmaa valtavalla määrällä eri tapoja. Näistä esimerkkeinä ovat toisiinsa täysin riippumattomien henkilöiden, juonenkäänteiden tai toimijoiden vastakkainasettelu joilla kertomus katkaistaan tai joilla siihen luodaan epäjärjestystä. Muita keinoja ovat tarinan kertojien ja näkökulmien vaihtelu sekä tekstin keinotekoisuuden korostaminen ja näiden kaikkien tarkoituksena on tekstin lineaarisuuden rikkominen. Postmodernismi vastusti modernismin tarkkarajaisuutta, tiukkaa muodollisuutta ja yhdisteli eri aikakausien tyylejä estottomasti. Tyypillistä postmodernismin ajan kirjallisuudelle on intertekstuaalisuuden käyttäminen, eli viittaukset toisiin teoksiin. Todellisuuden ja fiktion, korkean ja matalan kulttuurin sekoittuminen sai alkunsa, sekä erilaisia tyylejä ja tekstilajeja sekoitettiin vapaammin. Tekstit ja merkit tulivat lajien ja muodollisten erojen tilalle. Muita yleisiä piirteitä postmodernismin ajan kirjallisuudelle ovat parodia, pastissi, leikillisyys ja sirpaleisuus. Ajan näkyvimpiä lajeja ovat jännitys- ja muu aiemmin marginaalinen kirjallisuus.

title: Postmoderni taide

text: Erään määritelmän mukaan postmodernismi oli lyhyen aikaa elänyt arkkitehtuurin ja muotoilun tyyli, joka kukoisti 1970- ja 1980-luvuilla. Se suosi ornamenttia, ironista nokkeluutta ja kirkkaita värejä. Se yhdisti popin ja klassisen, ja se rellesti olemalla keinotekoinen ja teatraalinen, siinä oli pylväitä ja kaaria jotka eivät tukeneet mitään, pöhöttyneitä reunalistoja ja raskaalta näyttäviä rustikointeja, jotka kuulostivat ontoilta niitä taputtaessa. Siitä näki, että se oli lavastettua, joka oli myös sen ajatus. Sen tarkoituksena oli olla kaikkea, mitä modernistinen suunnittelu, joka tähtäsi koristelemattomaan rehellisyyteen muodossa ja rakenteessa, ei ollut. Vaihtoehtoisesti postmodernismi oli asenne, jossa pinta oli substanssi, ja joka ilahtuu omasta onttoudestaan.

title: Kirjallisuuden henkilöhahmo

text: Yksi merkittävimmistä eroista siirryttäessä realismista modernismin kautta postmodernismiin on henkilökuvauksen tarkoituksen muuttuminen. Realismin klassiset henkilöhahmot, kuten Anna Karenina, on annettu lukijalle valmiina ja sellaisenaan. Modernismin ja postmodernismin perinteessä kerronta muuttuu epäpersoonalliseksi, jolloin selitysten ja johtopäätösten teko jää lukijalle. Henkilöhahmon häilyvä epämääräisyys ja epävakaus yhdistettynä kertojan valta-aseman hälvenemiseen pakottavat lukijan tekemään omia johtopäätöksiään ja omia valintojaan. Nämä valinnat kuitenkin kertovat enemmän lukijasta itsestään kuin kirjallisuuden henkilöhahmosta. Tiina Käkelä-Puumalan esimerkin mukaan kuvatessa realismin tekstiä todellisuutta heijastavaksi, on postmodernismin kirjallisuudessa tästä heijastuksesta tullut kaksisuuntaista; teksti on peili, joka heijastaa lukijalle hänen omat yrityksensä ymmärtää sitä.

title: Postmodernismi

text: Postmoderni kirjallisuus on korostanut kirjallisen todellisuuden keinotekoisuutta muun muassa itsensä tiedostavan sepitteellisyyden eli metafiktion kautta. Kirjallisuudessa postmodernismia edustavat esimerkiksi Kurt Vonnegut, John Barth ja Donald Barthelme.[5]

title: Postmodernismi (typografia)

text: Postmodernismi oli eräs lyhytaikainen typografian suuntaus 1980-luvulla. Postmodernistit typografit yhdistelivät eri aikakausien elementtejä ja abstrakteja muotoja sekä käyttivät töissään paljon ornamentiikkaa ja huumoria. Postmodernistinen leikittely oli varsin itsetarkoituksellista, minkä takia toimivia lopputuloksia syntyi hyvin vähän, ja funktionaalisempi dekonstruktivismi syrjäytti sen nopeasti.

title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Postmodernismi

text: Postmodernismin arvostelijoiden mukaan monet postmodernistit hylkäävät ajattelun ja keskustelun järkiperäisyyden arvioinnin tunnusmerkit. Tämä johtaa heidän mukaansa siihen, että lopulta kuka tahansa voi sanoa tai tehdä mitä vain. Postmodernismin on väitetty johtavan vaaralliseen relativismiin, jossa totuus, järki ja moraali ovat kokonaan suhteellisia.[8][9][10]

title: Top Gun – lentäjistä parhaat

text: Elokuvassa Cruise esittää huimapäistä yhdysvaltalaista laivaston hävittäjälentäjää nimeltä Pete ”Maverick” Mitchell, joka on tunnettu kurittomuudestaan. Maverickin elämää varjostaa myös muisto hänen isästään, joka oli aikoinaan laivaston paras hävittäjälentäjä, mutta joka kuitenkin kuoli epämääräisissä olosuhteissa Vietnamin sodassa. Maverickin aisaparina on Anthony Edwardsin esittämä Nick ”Goose” Bradshaw. Holtittomuudestaan huolimatta kaksikko lähetetään elokuvan alussa Top Gun -nimiseen laivaston hävittäjälentäjäkouluun Kalifornian Miramariin. Heti alussa käy selville, että kurssilla on kaksi lentäjäkaksikkoa ylitse muiden, Maverick & Goose sekä Val Kilmerin esittämä Tom ”Iceman” Kazanski & Rick Rossovichin esittämä Ron ”Slider” Kerner. Maverick ei tule lainkaan toimeen Icemanin kanssa ja heillä on kiistaa milloin pukuhuoneessa, milloin koulun käytävillä. Koulussa Maverick myös rakastuu kauniiseen siviilikouluttajaan, Kelly McGillisin esittämään Charlotte ”Charlie” Blackwoodiin. Elokuvan aikana Maverick kisailee jatkuvasti Icemanin kanssa, milloin baarissa, milloin lennettäessä, milloin lentopallokentällä. Charlien ja Maverickin rakkauskaan ei ole aivan mutkatonta.

title: Kirjallisuuden henkilöhahmo

text: Postmodernismiksi kutsuttu kirjallinen suuntaus seurasi ranskalaista nouveau romania vieden henkilöhahmon vieraannuttamisen vieläkin pidemmälle. Psykologisen realismin mukainen lukutapa tuli ongelmalliseksi ja muuttui jopa joissain tapauksissa täysin mahdottomaksi. Postmodernismi kyllä säilytti henkilöhahmon, mutta hyvin erinäköisenä. Postmodernin henkilöhahmoa kutsutaankin kirjallisuudentutkimuksessa usein desentralisoituneeksi, koska siltä katsotaan puuttuvan se syvin olemus, keskus, joka realismin henkilöhahmoissa oli hyvin tärkeässä roolissa.

title: Postmodernismi

text: Postmodernismi on monimerkityksinen ja kiistelty käsite.[3] Eri aloilla ja eri teoreetikoilla moderni ja postmoderni tarkoittavat usein eri asioita.[4] Etuliitteen post- tai jälki- sisältävä käsite postmodernismi tarkoittaa modernismin jälkeen tulevaa aikakautta tai tyyliä. Keskeistä on siis käsitys, että modernismista on siirretty uuteen kauteen. Postmodernismista alettiin keskustella 1960-luvulla Yhdysvalloissa kirjallisuuden tutkimuksessa. 1970-luvulla keskustelu postmodernismista siirtyi arkkitehtuurin ja sitten kuvataiteen aloille. Postmodernista filosofiasta alettiin keskustella 1970- ja 80-luvuilla.[5]

title: Kaj Stenvall

text: Ankkasymbolia ei voi Stenvallin 90-luvun puolivälin jälkeisissä töissä enää edes tulkita länsimaisen pinnallisuuden tai amerikkalaisuuden ilmentymäksi, sillä se on istutettu milloin venäläiseen ikonitaiteeseen tai ikiaikaiseen enkelikuvastoon, milloin itämaiseen traditioon. Ankka on vuosien aikana osoittautunut äärimmäisen joustavaksi työkaluksi.

title: Pukeutuminen

text: Eri aikakausina pukeutuminen on vaihdellut suuresti muodin oikkujen mukaan. Milloin on pitänyt käyttää peruukkia, milloin pitkää hametta, milloin polvihousuja. Miesten ja naisten pukeutumistavat on perinteisesti eronneet jyrkästi toisistaan, mutta 1960-luvulta alkaen lähentymistä on tapahtunut. Pisimmälle pyrkimys meni unisex-muodin aikana.

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Kirjallisuuden henkilöhahmo

text: Toinen keskeinen ero realismin ja postmodernismin perinteen välillä on henkilön nimi ja sen käyttö. Eräät modernismin ja postmodernismin kirjailijat jättävät nimeämättä henkilöhahmonsa ja antavat henkilöidensä ikään kuin itse muodostaa nimensä tai viime kädessä vastuu annetaan tietoisesti lukijalle. Tässä on taustalla ajatus kirjailijan roolin minimoimisesta. On kuitenkin huomattava, että nimetömiä henkilöitä on ollut kirjallisuudessa realisminkin kirjallisuudessa. Erottavaksi tekijäksi nouseekin nimen sijaan henkilöhahmon inhimillisyyden kyseenalaistaminen.

title: Postmoderni taide

text: Victoria & Albert -museossa 2011–2012 pidetyssä näyttelyssä "Postmodernismi, tyyli ja kumous" postmodernismi ajoitettiin vuosille 1970–1990. Näyttelyn järjestäjät totesivat, että kaikista taiteen ja muotoilun liikkeistä postmodernismi on ehkä ristiriitaisin. Se oli epävakaa sekoitus teatteria ja teoriaa, ja se oli määrittelyjä pakeneva liike. Yhteistä postmoderneille liikkeille oli raju sanoutuminen irti modernismin selkeyteen ja yksinkertaisuuteen perustuneista näkymistä.

title: Rutto (romaani)

text: Camus kuvailee kollektiivista kärsimystä, jonka yhteiskunta joutuu kohtaamaan. Hän osoittaa, mitä yhteinen kärsimys saa aikaan yksilöissä ja yhteisössä. Romaanissa viitataan yhä useammin toiseen maailmansotaan lopun lähestyessä: eristysleirit, krematoriot ja taistelu kuolemaa vastaan vastaavat tilannetta, joka vallitsi Ranskassa samaan aikaan. Vaikka rutto onkin voitettu, saattaa se milloin tahansa puhjeta uudelleen, sillä "ruttobasilli ei kuole eikä häviä milloinkaan".

title: Modernismi

text: Postmodernismin kauden katsotaan alkaneen kirjallisuudessa 1960-luvun kuluessa, joten jotkut haluavat kutsua varsinaisen modernismin ja postmodernismin välisiä vuosikymmeniä (1930-luvun alusta 1960-luvulle) myöhäis- tai jälkimodernismin ajaksi.

title: System of a Down

text: Huhtikuussa 2008 System of a Downin jäsenet Daron Malakian ja John Dolmayan kertoivat mielipiteensä yhtyeen tulevaisuudesta. Kun monet ihmiset olivat kyselleet bändin tulevaisuudesta ja että milloin he palaavat takaisin, oli Daron vastannut näin: Me kaikki tiedämme, milloin on oikea aika, se vain tapahtuu.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Kida saa tietää, että Milo osaa lukea Atlantiksen muinaisia kirjoituksia, joten hän vie Milon katsomaan useita seinäkirjoituksia ja pyytää tätä kääntämään ne. Milo selittää, että Atlantis ja sen asukkaat saavat energiaa ”Atlantiksen sydämeksi” kutsutun suuren sinisen ”kristallin” elinvoimasta. Kristallin voimaa on säilötty kaikkien atlantislaisten käyttämiin hohtaviin sinisiin kristallikaulakoruihin. Kida muistelee, miten hänen äitinsä kuoli tuhansia vuosia sitten, kun ”Atlantiksen sydän” valitsi tämän suojellakseen kaupunkia jättimäiseltä tsunamilta, jonka atlantislaiset olivat saaneet aikaan käyttäessään ”Sydämen” voimia väärin. Kaksikko palaa takaisin retkeltään ja saa tietää, että Rourke ja muut ryhmäläiset ovat juonitelleet saadakseen ”Atlantiksen sydämen” haltuunsa ja viedäkseen sen sitten yläpuoliseen maailmaan. Rourke pahoinpitelee kuninkaan kohtalokkaasti pakottaakseen tämän paljastamaan ”Sydämen” olinpaikan, joka sattuu olemaan aivan valtaistuinsalin alapuolella. Rourke, Sinclair, Milo ja Kida laskeutuvat luolaan, jossa ”Sydän” leijuu korkealla ilmassa ympärillään Atlantiksen muinaisten kuninkaiden kiviveistoksia. ”Sydän” vetää Kidaa puoleensa, niin että se lopulta imeytyy prinsessan sisään ja lakkaa tuottamasta energiaa Atlantikselle ja sen asukkaille. Rourken miehet säilövät Kidan metallikonttiin ja valmistautuvat kuljettamaan sen takaisin pinnalle. Siinä samalla Milon ystävät kuitenkin hylkäävät Rourken, kun he ymmärtävät, että ”Sydämen” vieminen tarkoittaa atlantislaisille kuolemaa. Kuningas tekee kuolemaa, mutta ehtii kertoa Milolle totuuden "Sydämestä" ja pyytää häntä pelastamaan sekä sen että Kidan.


query: Mikä on Parkanonjärven pinta-ala?

title: Parkanonjärvi

text: Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.[1][2][3]

title: Jouttenjärvi

text: Jouttenjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Alaskylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jouttenjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.

title: Mutalampi (Ikaalinen)

text: Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Parkanonjärven välissä aivan Ikaalisten ja Parkanon välisellä rajalla. Lampeen laskee kaksi suo-ojaa ja sen oma laskuoja kulkee 800 metriä ennen laskemistaan Leppäsjärven Aureperään. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lyhyt metsäautotie ohittaa lammen sadan metrin päästä ja kaupunkien välinen raja kulkee 50 metrin päästä ohi.

title: Rhindin papyrus

text: Probleemat 48–55 käsittelevät erilaisten alueiden pinta-alojen laskemista. Niistä tunnetuimmaksi on tullut probleema 48, joka käsittelee ympyrän pinta-alaa ja jonka on usein sanottu sisältävän yhden varhaisimmista tunnetuista π:n likiarvoista. Siinä ympyrän pinta-alaa, jonka likiarvona käytetään kahdeksankulmion pinta-alaa, verrataan sen ympäri piirretyn neliön pinta-alaan. Neliön jokainen sivu jaetaan kolmeen yhtä suureen osaan, minkä jälkeen tarkastellaan kahdeksankulmiota, joka saadaan, kun neliön jokaisesta nurkasta poistetaan tasakylkisen kolmion muotoinen alue. Jäljelle jäävä kahdeksankulmio on pinta-alaltaan likipitäen yhtä suuri kuin ympyrä. Tarkemmin sanottuna, jos alkuperäisen neliön sivu oli 9 pituusyksikköä, tämän kahdeksankulmion pinta-ala on: formula_8. Todetaan, että luku 63 on lähellä lukua 64 ja että formula_9. Alkuperäisen neliön pinta-ala sen sijaan oli formula_10 pituusyksikköä. Päättelyä jatketaan probleemassa 50, jossa päädytään siihen, että ympyrän pinta-ala on likipitäen yhtä suuri kuin sellaisen neliön pinta-ala, jonka sivu on kahdeksan yhdeksäsosaa ympyrän halkaisijasta. Jos ympyrän pinta-alalle olisi jo silloin tunnettu lauseke formula_11, tästä olisi saatu π:lle likiarvo formula_12, sen sijaan että nykyisin tunnettu likiarvo alkaa 3,14159.

title: Paskolampi (Parkanonjärvi)

text: Paskolampi on Pirkanmaalla Parkanossa Yliskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Paskolampi on osa Parkanonjärven lähialuetta.

title: Parkanonjärven alue

text: Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi.

title: Stereografinen projektio

text:
Stereografinen projektio on konformikuvaus, mikä merkitsee, että siinä kulmat, joissa käyrät leikkaavat toisensa, säilyvät ennallaan, kuten oheiset kuviot osoittavat. Sitä vastoin pinta-alat eivät säily: yleensä alueen pinta-ala pallopinnalla ei ole yhtä suuri kuin sitä vastaavan alueen pinta-ala tasolla. Pinta-ala-alkio "X","Y" -koordinaateissa on:
Ainoastaan yksikköympyrän formula_12 kohdalla infinitesimaalisten alueiden pinta-ala säilyy. Origon (0,0) välittömässä
läheisyydessä olevien pienten alueiden pinta-ala on tasolla vain neljäsosa siitä, mikä se on pallopinnalla, ja kaukana origosta
pinta-alamittakaava lähestyy ääretöntä.

title: Teurulampi

text: Lammen pituus on 800 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Se sijaitsee Poltinjoessa ja on joen laajentuma eli läpivirtausjärvi. Poltinjoki on Leppäsjärven laskuojki, joka yhtyy alajuoksulla Parkanonjärven laskujokeen Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Pohjoisranta kuuluu Ikaalisten golfkerholle ja lammen eteläranta on peltomaata tai niittyä. Lammen eteläpuolella sijaitsee kolme maatilaa ja rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdystie 13271, joka haarautuu seututiestä 276.

title: Kairojärvi

text: Järvi 1000 metriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Sen keskikohta on 50 metriä leveä virtapaikka, joten sitä voi kutsua kaksialtaiseksi järveksi. Ylävirran puoli eli järven itäosa on 1000 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sitä osaa kutsutaan Kairojärveksi. Alapuolinen osa eli länsipuoli on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Tätä osaa kutsutaan Kairolammeksi. Altaita erottaa toisistaan suurehko Kaironiemi. Kairojärveen laskee kaksi 150 metriä pitkää uomaa Riuttasjärvessä olevasta Käenkosken voimalasta. Luomakulman suunnalta laskee Pitkäjärven laskuoja, joka tuo myös Vähä Hanhilammen, Iso Hanhilammen, Ahvenuslammen, Riuttas-Ahvenuksen ja Poikkeusjärven vedet. Kairolampi laskee Viinikkajokeen Kairokosken kautta. Viinikkajoki on noin neljä kilometriä pitkä ja se laskee Parkanonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Kairojärvi on Parkanon keskustan kupeessa ja sen vuoksi Kairolammen rannoilla on kiinteää asutusta. Kairojärvellä asutusta on vähemmän, mutta toisaalta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kaironiemellä on Luonnonvarakeskus (entinen Metsäntutkimuslaitos).

title: Parkanonjärvi

text: Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta.[1]

title: Parkanonjärvi

text: Parkanonjärvi [1][2] on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Parkanonjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.[1][2]

title: Kiimalampi (Parkano)

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Se sijaitsee Kiimanevalla Poikkeusharjun länsisivulla. Lampeen on kaivettu viisi suo-ojaa, joista mikään ei erotu laskuojaksi. Suoalueen vedet virtaavat kuitenkin pohjoiseen, jolloin ne kerääntyvät esimerkiksi Poikkeusjärveen tai Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus 800 metriä. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Parkanon Jaakonkylältä valtatieltä 23.

title: Pinta-ala

text: Mielivaltaisen monikulmion kuvion pinta-ala voidaan selvittää jakamalla se geometrisiin peruskuvioihin, esimerkiksi kolmioihin, ja laskemalla pinta-ala osakuvioiden pinta-alojen summana. Jos alueen rajat ovat kaarevat, pinta-ala voidaan laskea integraalilaskennan avulla, mikäli rajakäyrät voidaan esittää matemaattisina funktioina. Pinta-alan suoraan mittaamiseen on ennen käytetty myös planimetriä.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Parkanonjärven pääjärvi on Parkanonjärvi, joka laskujoki Vääräjoki laskee Kyrösjärveen. Parkanonjärvi, Riuttasjärvi ja Linnanjärvi muodostavat järviketjun, joka toimii valuma-alueen "runkona" ja jonka läpi vedet virtaavat. Linnanjärveen laskee oikealta Kuivasjärven valuma-alueen (35.56) vedet ja laskujoen alajuoksulla siihen yhtyy Aurejärven valuma-alueen (35.57) laskujoki Poltinjoki. Muita valuma-alueen suuria järviä ovat Vuorijärvi, Kankarinjärvi ja Nerkoonjärvi.

title: Parkanonjärven alue

text: Vääräjoki laskee Parkanonjärvestä 13 kilometriä mutkaisena ja leveähkönä jokena Kyrösjärven Aureenlopin perälle Heittolanlahteen. Vääräjokeen yhtyy vasemmalta viisi kilometriä ennen joensuuta Poltinjoki, joka on Aurejärven valuma-alueen (35.57) laskujoki. Poltinjoki tuo vettä 455 km² suuruiselta alueelta, kun Vääräjoen alajuoksun kautta laskee 1183 km² suuruisen alueen vedet. Jos tästä alueesta vähentää vielä Parkanonjärven ja sen yläpuoliset alueet (705 km²), jää Vääräjoen alueeseen valuma-aluetta 24 km².

title: Vatavesi

text: Järven pituus on 800 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran pohjoiseen Leppäsjärvestä ja Parkanonjärvestä pari kilometriä itään. Järvi jää Vatavedenkankaan ja Välikankaan väliin. Välikangas erottaa sen viereisestä Karhujärvestä. Järveen laskee kymmenen suo-ojaa pienialaisilta soilta ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se kulkee kilometrin matkan eteläiseen suuntaa ennen kuin se yhtyy Karhujärven laskuojaan. Oja laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannat ovat pääosin suota, mutta molempiin kovanmaan rantoihin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Parkanon Yliskylästä.

title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Vääräjoen alue (35.531, 24 km²), Parkanonjärven lähialue (35.532, 86 km²), Riuttasjärven-Linnanjärven alue (35.533, 73 km²), Kankarinjärven alue (35.534, 268 km²), Vuorijoen valuma-alue (35.535), Vääräjoen valuma-alue (35.536), Naarmijärven valuma-alue (35.537), Nerkoonjärven valuma-alue (35.538) ja Haukkaluoman valuma-alue (35.539).

title: Parkanonjärvi

text: Parkanonjoeksi kutsuttiin aikaisemmin kokonaisuutta, joka alkoi Riuttasjärveltä Käenkoskena, laski Kairojärveen ja Kairolammen kautta, jatkoi Kairokosken kautta Viinikanjokena Parkanonjärveen.[8]

title: Vehkalampi (Parkano)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanonjärven ja Leppäsjärven puolivälissä metsässä olevassa painanteessa. Lammen lähirannat ovat suota ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Sen laskuoja lähtee luoteispäästä ja kahden kilometrin jälkeen se laskee Parkanonjärveen. Lammen rantaviiva on 550 metriä pitkä. Rannoilla ei ole asuntoja ja sen lähelle johtaa yksi kärrypolku. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee 550 metriä kaakossa.

title: Parkanonjärvi

text: Kalastoa on tutkittu vuosina 2006, 2009 ja 2012. Sen perusteella Parkanonjärvellä vallitsee tyypillinen rehevähkön järven särkikalavaltainen lajisto. Yleisimmät saalislajit ovat kuha, lahna, hauki ja särki, mutta varsinaisia arvokaloja ei siinä esiinny. Särkikaloja on koekalastuksen perusteella noin 50 % kokonaissaaliin kappalemäärästä. Parkanon kaupungin jätevedenpuhdistamon kalatalousmaksut on käytetty Parkanonjärven kalaistutuksiin, jolloin on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja järvitaimenta. Nämä eivät kuitenkaan ole lisääntyneet toivotulla tavalla eikä niitä esiinny mainittavasti vapaa-ajan kalatuksessakaan. Kyselyn mukaan rehevöityminen on liannut pyydykset, joina käytetään enimmäkseen vekkoja ja heittovapaa.[4]

title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven alueella on toinenkin Vääräjoki, mutta se laskee Kankarinjärveen ja on pienenmpi.

title: Karhujärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 850 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä pohjoiseen Leppäsjärvestä ja lähes kolme kilometriä Parkanonjärvestä. Vieressä sijaitsee toinen saman kokoinen Vatavesi. Järvi on syntynyt maastossa sijaitsevaan pitkään painaumaan. Järveen laskee kaksi suo-ojaa kahdelta suurelta ojitetulta suolta. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Laskuojaan yhtyy oikealta puolelta Vataveden laskuoja. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja ne ovat paikoin jyrkkiäkin. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.

title: Kirkkojärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustassa. Vuorijoki on suurin joki, joka laskee järveen. Se tuo Vuorijärven vedet Kirkkojärveen. Muut ojat tuovat vettä keskustan pohjoispuolen- ja lounaispuolen soilta. Järven oma laskujoki Kirkkojoki on vain 850 metriä pitkä ja se yhtyy neljä kilometriä pitkään Viinikkajokeen 700 metriä ennen sen laskemista Parkanonjärveen.

title: Leppäsjärvi

text: Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 208 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven pohjoispuolella kolme kilometriä Parkanonjärven itäpuolella. Järvi on pitkänä melko selväpiirteinen. Sen eteläpää erottuu järvenselästä Mustasaaren takia ja Aureperä on puoli kilometriä pitkä lahti sen pohjoispäässä. Puoli kilometriä pitkä Totkulahti muodostaa oman vesialueensa, koska sinne pääsee 20 metriä kapean Varissalmen kautta. Mainita voi myös lyhyet Ojalahti ja Janakansaaren kainalossa oleva nimetön lahti. Järvessä on kuusi saarta. Janakansaari on nykyään niemi, joten suurin saari on Mustasaari. Muita pienempiä saaria ovat Mustassaren lähellä oleva Mustaniemenkari, Janakansaaren edustalla olevat Sippolansaari ja Myllymäensaari sekä Vainioniemen pohjoispuolella sijaitseva nimetön saari.

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan pinta-ala on 9984670km², josta maata on 9093507km² ja vettä 891163km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala.

title: Paskolampi (Parkanonjärvi)

text: Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lampi on Paskolamminnevan länsilaidalla ja sitä ympäröi avosuo. Lampeen laskee kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee 1,9 kilometrin päässä Parkanonjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannoilla ei ole asutusta ja sen läheltä ohittaa vain pieni kävelypolku.

title: Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)

text: Lampi on 250 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmetsässä loivassa painaumassa, joka on reunoiltaan soistunut. Siihen laskee suo-oja Ikaalisten puolelta Huhdannevalta ja toinen viereiseltä avosuolta. Sen oma laskuoja kulkee etelään ja poikeaa kangasmetsän reunassa itään, jossa se yhtyy Kylmäojaan. Kylmäoja laskee Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Sen rannoille ei ole rakennettu mitään. Lammen ohitse kulkee etelästä pohjoiseen Lapiolahdesta Parkanon keskustaan vievä tie, joka on perustettu kapean harjun päälle. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee tien suuntaisesti 300 metrin päässä.

title: Jouttenjärvi

text: Järven pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Sen ympäristö on kangasmetsää, joka jää Lapinnevan ja Alaskylän väliin, ja järvi muodostuu Hirsikankaan kainalossa pieneen alavaan kohtaan. Järveen laskee muutama metsä- ja suo-oja, joiden valuma-alueet ovat pienet. Laskuoja on yksi suo-ojista, joka on kaivettu luontaisen puron jatkeeksi ja joka yhtyy valtatien 23 luonna Sortanjokeen. Sortanjoki laskee Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven eteläkärjessä sijaitsee maatila, mutta muuten ei järvelle ole rakennettu asuntoja. Järvelle johtaa polku ja kärrytie ja sen ohitse kulkee kylätie. Valtatie 23 ohittaa järven pohjoisesta 350 metrin päästä. Ikaalisten ja Parkanon kuntien välinen rajapyykki sijaitsee 100 metrin päässä länsirannasta.

title: Parkanonjärven alue

text: Parkanonjärven lähialueen keskusjärvi on Parkanonjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki. Lähialueen alaraja sijaitsee kuitenkin Vääräjoen luusuassa, sillä Vääräjoki muodostaa oman alueensa (yllä). Lähialueeseen kuuluvat myös Parkanon keskustan läpi virtaava Viinikkajoki ja sen lähdejärvi Kairojärvi Käenkosken voimalaan asti. Voimala saa vetensä Riuttasjärvestä, joka ei enää kuulu tähän lähialueeseen (alla). Parkanonjärveen laskee idästä omia laskuojiaan myöten Vehkalampi ja Paskolampi. Kiimalampi sijaitsee valuma-alueen äärilaidalla ja sen vedet päätyvät Parkanonjärveen suo-ojia myöten. Itäpuolelta laskee Parkanonjärveen vain Jouttenjärvi. Loput lähialueen järvistä sijaitsevat Parkanon itäpuolella ja laskevat Kairojärveen Mustiaisluomaa myöten. Sen pääjärvi on pitkä ja kapea Pitkäjärvi, johon laskee Poikkeusjärvi ja johon vuorostaan laskee Ahvenuslampi. Vähä Hanhilampi ja Iso Hanhilampi laskevat ketjussa Mustiaisluomaan Pitkäjärven alapuolella. Riuttas-Ahvenuksen lasku-uoma sayhtyyustiaisluomaan vielä alempana.

title: Parkanonjärvi

text: Vääräjoki on järven laskujoki ja sen luusua sijaitsee sen eteläkärjessä, Joki on samalla koko Parkanonjärven alueen laskujoki. Vääräjoen suistosta virtaa Kyrösjärveen 1183km² kokoisen alueen sadanta, mutta Parkanonjärven luusuan kautta virtaa vain 705km² suuruisen alueen vedet. Vääräjoessa sijaitsee Kukkurakosken voimalaitos.


query: Mitä kahta pelipaikkaa Jeremiah Wood pelaa?

title: Jeremiah Wood

text: Jeremiah Wood (s. 25. tammikuuta 1985 Akron, Ohio) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa Argentiinan pääsarjassa Liga Nacional de Basquetissa pelaavaa Club San Martinia. Hän pelaa sentterin sekä ison laitahyökkääjän pelipaikkoja.

title: Jeremiah Wood

text: Wood ja Karhu solmivat kautta 2010–2011 koskevan jatkosopimuksen, kun edellisen kauden päättymisestä oli ehtinyt kulua vasta kaksi viikkoa.[6] Karhun kausi alkoi hyvin ja marraskuun puolen välin lähestyessä joukkueella oli 12:sta ottelusta kertynyt jo kahdeksan voittoa. Kuitenkin tämän jälkeen alkoi joukkueen peli yskiä ja seuraavasta 13:sta ottelusta vain yksi päättyi Karhun voittoon. Pudotuspelipaikka oli karkaamassa käsistä ja joukkueen johto joutui reagoimaan heikkoihin esityksiin. Tämän seurauksena joukkueessa vaihtuivat ennen vuodenvaihdetta sekä päävalmentaja että Woodia lukuun ottamatta kaikki muut yhdysvaltalaisvahvistukset. Muutokset piristivät joukkuetta ja pian vuodenvaihteen jälkeen voittosarakkeeseen alkoi tulla taas lisää merkintöjä. Karhun piristynyt ilme huomioitiin myös Koripalloliitossa ja helmikuussa 25,6 pisteen keskiarvolla pelannut Wood valittiin jo kolmannen kerran urallaan Korisliigan kuukauden pelaajaksi.[7]

title: A. J. Green

text: Adriel Jeremiah "A. J." Green (s. 31. heinäkuuta 1988, Summerville, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä NFL-liigan Cincinnati Bengalsissa.

title: Jeremiah Wood

text: Wood palasi Suomeen joulukuussa 2009, kun vain yhden kauden kuudestatoista ottelusta voittanut Kauhajoen Karhu teki muutoksia kokoonpanoonsa.[3] Woodin saapumisen jälkeen joukkueen ilme muuttui ja Karhu otti joulukuun aikana kuudesta pelatusta ottelusta jo neljä voittoa. Joulukuussa 20,7 pisteen, 14,2 levypallon ja 5,2 koriinjohtaneen syötön keskiarvoilla pelannut Wood valittiin toistamiseen urallaan Korisliigan kuukauden pelaajaksi.[4]

title: Lilly Caul

text: Lillyn ryhmineen asuttua viemärissä jo jonkin aikaa, Jeremiah saa selville heidän yhä olevan elossa. Hän manipuloi uuden ryhmänsä uskottelemalla heille että Lilly ja tämän ihmiset ovat vaarallisia. Lilly haluaa palata takaisin Woodburyyn viemäristöstä, vaikkakin kaupunki on zombien vallassa. Pitkien valmisteluiden jälkeen Jeremiah hyökkää Woodburylaisten kimppuun, mutta he pistävät vastaan kahta kauheammin. Jeremiah menettää kaikki sotilaansa, ja pakenee. Lilly lähtee tämän perään, ja lopulta kukistaa miehen. Taistelun aikana Bob menehtyy sydänkohtaukseen. Loput selviytyjät, mukanaan uusia kasvoja, asuttautuvat Woodburyn viereisiin rakennuksiin haaveinaan vielä palata kylään.

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Kotiottelusta Namika Lahtea vastaan Kauhajoki otti helpon voiton. Komeimmat tilastot ottelussa keräsi Jeremiah Wood, joka ylsi Korisliigassa harvinaiseen tripla-tuplaan. Woodille tilastoitiin ottelussa pisteiden ja levypallojen lisäksi kaksinumeroiset lukemat myös koriinjohtaneissa syötöissä, joita kertyi yhteensä kymmenen.[29] Neljänneksen viimeiseen otteluun Karhu matkusti Joensuuhun, jossa paikallinen Kataja otti pohjalaisista tärkeän voiton lukemin 87–74.

title: Jeremiah Wood

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset koripalloilijat Luokka:Vuonna 1985 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Tammikuu: 3 voittoa, 4 tappiota#PvmOtteluTulosParas pisteissäParas levypalloissaParas syötöissä236.1.2010Karhu – Honka90 – 86 Reginald Golson (23) Jeremiah Wood (17) Jeremiah Wood (8)249.1.2010Kouvot – Karhu97 – 83 Reginald Golson (23) Jeremiah Wood (16) Jeremiah Wood (4)2513.1.2010Karhu – LrNMKY87 – 81 Jeremiah Wood (19) Jeremiah Wood (14) Jeremiah Wood (6)2616.1.2010FoKoPo – Karhu75 – 68 Reginald Golson (28) Jeremiah Wood (15) Reginald Golson (2) Maurice Horton (2) Jeremiah Wood (2)2718.1.2010KTP – Karhu84 – 72 Maurice Horton (19) Jeremiah Wood (19) Roni Leimu (2) Jeremiah Wood (2)2822.1.2010Korihait – Karhu68 – 78 Reginald Golson (19) Jeremiah Wood (16) Jeremiah Wood (6)2930.1.2010Karhu – ToPo85 – 94 Reginald Golson (20) Jeremiah Wood (14) Jeremiah Wood (5)

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Karhun sentteripelaajasta Jeremiah Woodista tuli runkosarjan päätyttyä Korisliigan historian ensimmäinen pelaaja, joka voitti samanaikaisesti sekä levypallo- että syöttötilaston.[36] Wood oli kärkipäässä myös pistetilastossa, jossa hän sijoittui viidenneksi. Toinen Karhun pelaajista pistetilastossa kymmenen parhaan sijoittunut oli seitsemäntenä ollut Reginald Golson. Tehokkustilastossa Wood oli liigan ylivoimainen ykkönen. Lisäksi Wood oli sarjan viidenneksi tarkin kahden pisteen heitoissa ja kuudenneksi paras riistotilastossa, jossa Golson sijoittui neljänneksi. Muita kymmenen parhaan joukkoon sijoittumisia ei sarjan merkittävimmissä tilastoissa Karhun pelaajien osalta ollut.

title: Jeremiah Wood

text: Wood jatkoi vahvoja otteitaan kauden edetessä ja oli kauden päättyessä runkosarjan pistetilaston voittaja 20,1 pisteen keskiarvolla ja levypallotilaston kakkonen 12,4 levypallon keskiarvolla. Wood sijoittui kymmenen parhaan joukkoon runkosarjassa myös koriinjohtaneissa syötöissä, pallonriistoissa, heitontorjunnoissa sekä kahden pisteen heittotarkkuudessa. Tehokkuusindeksiltään Wood oli runkosarjan ylivoimaisesti paras pelaaja.

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Joulukuu: 4 voittoa, 2 tappiota#PvmOtteluTulosParas pisteissäParas levypalloissaParas syötöissä175.12.2009Karhu – Korihait91 – 98 Maurice Horton (22) Jeremiah Wood (10) Maurice Horton (4) Eldar Skamo (4)189.12.2009ToPo – Karhu90 – 98 Roni Leimu (18) Jeremiah Wood (10) Jeremiah Wood (5)1916.12.2009Karhu – Pyrintö83 – 90 Maurice Horton (20) Jeremiah Wood (15) Jeremiah Wood (5)2019.12.2009Karhu – Vilpas90 – 69 Reginald Golson (30) Jeremiah Wood (15) Maurice Horton (6) Jeremiah Wood (6)2128.12.2009Lahti – Karhu93 – 97 Jeremiah Wood (33) Jeremiah Wood (16) Jeremiah Wood (4)2230.12.2009Karhu – Kataja95 – 64 Jeremiah Wood (27) Jeremiah Wood (19) Jeremiah Wood (8)

title: Jeremiah Wood

text: Akronin yliopistosta keväällä 2008 valmistunut Wood on pelannut ammattilaisurallaan kolme kautta Suomen Korisliigaa sekä kaksi kautta Ranskan Pro B:tä ennen siirtymistään Argentiinaan. Pelaamillaan Korisliiga-kausilla Wood ehti voittaa sarjan tehokkuustilaston kolmesti, levypallotilaston kahdesti sekä piste-, syöttö- ja riistotilastot kertaalleen. Kaudella 2009–2010 Eurobasket.com -sivusto arvosti Woodin Korisliigan vuoden pelaajaksi.

title: Jeremiah Wood

text: Putoamisuhan alla ollut Karhu selviytyi pitkälti Woodin ansiosta runkosarjassa lopulta sijalle 10 ja välttyi siten suoran putoamisen lisäksi myös putoamiskarsinnoilta. Runkosarjan päätteeksi Woodista tuli miesten SM-sarjahistorian ensimmäinen pelaaja, joka on voittanut samalla kaudella sekä syöttö- että levypallotilaston. Runkosarjassa Wood sijoittui kymmenen parhaan joukkoon lisäksi piste- ja riistotilastoissa sekä kahden pisteen heittotarkkuudessa. Wood oli myös toisella Korisliiga-kaudellaan runkosarjan ylivoimaisesti tehokkain pelaaja.[5]

title: Jeremiah Wood

text: Jeremiah Wood aloitti viestinnän opintonsa Akronin yliopistossa vuonna 2003. Tulokaskaudellaan Woodilla oli konferenssinsa paras pelitilanneheittojen onnistumisprosentti, 59,0%. Lisäksi hänen 7,4 levypallon ottelukohtainen keskiarvo riitti levypallotilastossa viidenteen sijaan. Vaikka Woodin tulokaskausi päättyikin säären rasitusvammaan, valitsivat yliopistosarjan päävalmentajat hänet konferenssinsa tulokkaiden tähdistöviisikkoon.

title: Jeremiah Wood

text: Ammattilaisuransa Wood aloitti Suomesta, siirtymällä kaudeksi 2008–2009 Korisliigaa pelaavaan Joensuun Katajaan. Ammattilaisura lähti heti liikkelle loistavasti ja ensimmäisen pelatun kuukauden jälkeen Wood oli liigan tilastoykkönen sekä pisteissä että levypalloissa. Vahvan alun ansiosta hänet valittiin lokakuussa 2008 Korisliigan kuukauden pelaajaksi.[2]

title: Jeremiah Wood

text: Luettelo Korisliigan tripla-tuplista

title: Korisliiga-kausi 2008–2009

text: Tehoindeksillä mitataan pelaajan kokonaistehokkuutta. Indeksi ottelua kohti muodostuu siten, että pisteet, levypallot, koriinjohtaneet syötöt, pallonriistot ja koriinheiton torjunnat lasketaan yhteen, jonka jälkeen tuloksesta vähennetään ohiheittojen ja pallonmenetysten määrä. Kauden tehokkain pelaaja oli Joensuun Katajan Jeremiah Wood, jonka tehoindeksi oli keskimäärin 26,8 ottelua kohti. Kauden parhaan yksittäisen ottelun tehoindeksin, 44, saavuttivat Forssan Koripoikien Ray Cunningham 25. maaliskuuta 2009 pelatussa ottelussa Namika Lahtea vastaan ja Katajan Jeremiah Wood 21. maaliskuuta 2009 pelatussa ottelussa Forssan Koripoikia vastaan. Kotimaisista pelaajista tehokkain oli Tampereen Pyrinnön Antti Nikkilä, jonka tehokkusindeksi 17,9 oli liigan 11. paras. Namika Lahden Ilkka Vuori keräsi suomalaisista pelaajista parhaimman yksittäisen ottelun tehokkuuslukeman, kun hän teki 3. lokakuuta 2008 pelatussa ottelussa Porvoon Tarmoa vastaan tehokkuuslukemakseen 38.

title: Miles Wood

text: Miles William Wood (s. 13. syyskuuta 1995 Buffalo, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue New Jersey Devilsin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Woodia on luonnehdittu pelityyliltään vahvaksi kahden suunnan hyökkääjäksi.

title: Jeremiah Wood

text: Wood ehti pelata toista yliopistokauttaan vain noin kolmanneksen verran, kunnes loukkaantui tammikuun ensimmäisessä pelissään ja joutui jättämään koko loppukauden väliin polvivamman vuoksi. Väliin jäi loukkaantumisen vuoksi myös seuraava kausi ja ensimmäisen koripallo-ottelunsa polvivamman jälkeen Wood pelasi vasta kaudella 2006–2007. Tällöin hänen joukkueensa ylsi konferenssifinaaleihin asti, joissa Wood valittiin lopputurnauksen tähdistöviisikkoon.

title: Jeremiah Wood

text: Kaudelle 2011-2012 Wood teki sopimuksen Ranskan kakkostasolla Pro B:ssä pelaavan ALM Evreuxin kanssa. Wood pelasi runkosarjan 16,4 pisteen ja 11,0 levypallon keskiarvoilla, joilla tehoilla hän oli pistetilastossa sijalla neljä ja levypallotilastossa sijalla kaksi. Joukkue ylsi sarjassa puolivälierävaiheeseen, jossa hävisi runkosarjan voittaneelle CSP Limogesille voitoin 2-1.

title: Jeremiah Wood

text: Loukkaantumisista huomimatta Wood oli yliopistosta valmistuttuaan Akronin yliopistohistorian 10. paras levypallopelaaja 777 levypallon kokonaismäärällä sekä yliopistonsa kautta aikain 26. paras pisteidentekijä 1151 pisteellä. Joukkueensa sisäisen levypallotilaston hän voitti kausina 2003–2004, 2006–2007 ja 2007–2008. Lisäksi hän oli joukkueensa paras pistemies kaudella 2007–2008.[1]

title: Jeremiah Wood

text: Toisella Karhu-kaudellaan Wood johdatti joukkueen runkosarjassa lopulta seitsemännelle sijalle, joka tarkoitti Karhulle historiansa ensimmäistä Korisliigan pudotuspelipaikkaa. Pudotuspeleissä kyyti oli kuitenkin kylmää, sillä Karhun tie katkesi heti puolivälierävaiheeseen, joukkueen hävitessä KTP-Basketille suoraan otteluvoitoin 3–0. Myös kolmannella Korisliiga-kaudellaan Wood oli liigan ehdotonta eliittiä voittaen runkosarjan riisto-, levypallo- ja tehokkuustilastot, joista jälkimmäisen hän voitti jo kolmannen kerran peräkkäin. Lisäksi hän oli sarjan tarkin kahden pisteen heitoissa.[8]

title: Jeremiah Wood

text: Wood pelasi Evreuxissa myös kauden 2012-2013. Joukkueen toisena amerikkalaisvahvistuksena pelasi tuolloin Clevin Hannah, joka Woodin tavoin siirtyi Evreuxiin Kauhajoen Karhusta. Evreux eteni kaudella Pro B:n välieriin saakka, jossa Champagne Châlons Reims Basket pudotti joukkueen jatkosta voitoin 2-0. Wood oli jälleen sarjan tehokkaimpia pelaajia, voittaen runkosarjan levypallotilaston 10,4 keskiarvolla ja ollen pistetilaston neljäs 18,7 pistekeskiarvolla. Wood valittiin jälkimmäisellä Ranskan kaudellaan sarjan parhaaksi ulkomaalaispelaajaksi.[9]

title: Jeremiah Wood

text: Woodin perheeseen kuuluu kaksi veljeä, sisko ja äiti. Hän on NBA-tähti LeBron Jamesin lapsuudenystävä.[10]

title: Jeremiah Wood

text: Runkosarjan voittanut Joensuun Kataja ylsi pudotuspeleissä finaaleihin asti. Finaaleissa Namika Lahti oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 3-0, joten Woodin ja Katajan kausi päättyi SM-hopeaan.

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Maaliskuu: 3 voittoa, 5 tappiota#PvmOtteluTulosParas pisteissäParas levypalloissaParas syötöissä373.3.2010Karhu – FoKoPo85 – 62 Maurice Horton (25) Jeremiah Wood (18) Eldar Skamo (2) Jeremiah Wood (2)386.3.2010Karhu – KTP106 – 100 Reginald Golson (29) Reginald Golson (9) Jeremiah Wood (8)3910.3.2010Karhu – Korihait93 – 92 Jeremiah Wood (30) Jeremiah Wood (16) Jeremiah Wood (5)4012.3.2010ToPo – Karhu98 – 78 Jeremiah Wood (30) Jeremiah Wood (12) Jeremiah Wood (4)4120.3.2010Karhu – Pyrintö95 – 96 Reginald Golson (31) Jeremiah Wood (11) Jeremiah Wood (7)4224.3.2010Karhu – Vilpas77 – 83 Maurice Horton (24) Eldar Skamo (7) Maurice Horton (3)4327.3.2010Lahti – Karhu116 – 89 Henry Umoru (19) Reginald Golson (10) Maurice Horton (4)4430.3.2010Karhu – Kataja84 – 95 Aleksi Huuskonen (20) Jeremiah Wood (10) Jeremiah Wood (6)

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Koripalloliiton kauden päätösgaalassa Karhun Eldar Skamo valittiin Korisliigan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi.[37] Skamo arvostettiin liigan kehittyneimmäksi pelaajaksi myös Eurobasket.com –koripallosivuston valinnoissa. Lisäksi sivusto arvosti Karhusta Jeremiah Woodin Korisliigan vuoden pelaajaksi, vuoden ulkomaalaisvahvistukseksi sekä vuoden sentteriksi. Eurobasket.com valitsi Woodin myös liigan ykköstähdistöviisikkoon, ulkomaalaistähdistöviisikkoon sekä puolustustähdistöviisikkoon.[38]

title: Jeremiah Ani

text: Jeremiah Ani (s. 12. helmikuuta 1985 Kaduna, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.

title: Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010

text: Helmikuu: 3 voittoa, 4 tappiota#PvmOtteluTulosParas pisteissäParas levypalloissaParas syötöissä303.2.2010Pyrintö – Karhu106 – 85 Reginald Golson (30) Jeremiah Wood (6) Maurice Horton (4) Jeremiah Wood (4)317.2.2010Vilpas – Karhu59 – 67 Jeremiah Wood (22) Jeremiah Wood (12) Jeremiah Wood (3)3210.2.2010Karhu – Lahti113 – 89 Reginald Golson (24) Jeremiah Wood (18) Jeremiah Wood (10)3314.2.2010Kataja – Karhu87 – 74 Reginald Golson (20) Jeremiah Wood (15) Maurice Horton (3) Eldar Skamo (3)3417.2.2010Honka – Karhu87 – 82 Reginald Golson (30) Jeremiah Wood (8) Jeremiah Wood (3)3520.2.2010Karhu – Kouvot78 – 84 Eldar Skamo (25) Jeremiah Wood (14) Jeremiah Wood (5)3627.2.2010LrNMKY – Karhu69 – 98 Reginald Golson (24) Jeremiah Wood (20) Maurice Horton (4)

title: Jeremiah Wood

text: Loukkaantumiset vaivasivat myös Woodin viimeistä yliopistokautta. Helmikuun aikan polven operointiin joutunut pelaaja kuntoutti kuitenkin itsensä leikkauksen jälkeen nopeasti pelikuntoon ja pääsi mukaan vielä kauden viimeisiin ratkaisuotteluihin.[1]