query: Kenelle Tampere antautui Suomen sisällissodassa?

title: Suomen sisällissota

text: Suomen valkoisen armeijan merkittävin sotaliike oli taistelu Tampereen hallinnasta 16. maaliskuuta – 6. huhtikuuta 1918. Taistelun tuloksena valkoinen armeija valtasi punaisilta maan suurimman teollisuuskeskuksen. Sotatoimi alkoi kaupungin koillispuolella sijaitsevassa Längelmäen Länkipohjassa ja siihen liittyivät myös kamppailut alueen pohjois- ja luoteispuolella linjalla Vilppula–Kuru–Kyröskoski–Suodenniemi. Tampere saarrettiin Lempäälän taistelussa 24. maaliskuuta ja Siuron valtauksessa 26. maaliskuuta.[126]

title: Tampereen naiskaarti

text: Tampereen naiskaarti oli Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918 toiminut punakaartien yksikkö, joka oli osa Tampereen punakaartia. Lisäksi sen toiminnassa oli mukana Pirkkalan pitäjän alueelta koottu Pispalan naiskaarti.

title: Yrjö Raevuori

text: Suomen sisällissodan aikana hän toimi edelleen Tampereen kaupungin palveluksessa myös kaupungin ollessa punaisten hallussa. Raevuori oli muun muassa vallankumousoikeuden puolustusasianajajana ja suoritti asevelvollisuutensa komendantinviraston siviilipäällikkönä. Myöhemmin hän julkaisi kirjan "Kaupungin kohtalokas kevät ja kesä", jossa Raevuori kuvaa sisällissodan aikaisia tapahtumia Tampereella. Raevuori työskenteli myös sanomalehtien, kuten Tampereen Sanomien ja Maaseudun Sanomien vakituisena avustajana.

title: Tie Tampereelle

text: Tie Tampereelle – dokumentoitu kuvaus Tampereen antautumiseen johtaneista sotatapahtumista Suomen sisällissodassa 1918 on vuonna 1993 ilmestynyt professori Heikki Ylikankaan kirja, joka käsittelee Suomen sisällissodan aikana käytyä Tampereen taistelua. Teos on yksi tunnetuimmista ja merkittävimmistä sisällissodan tutkimuksista, joka käynnisti myös kokonaan uuden tutkimusalan sisällissodan käsittelyssä. Ylikankaan esittämät tulkinnat herättivät kiivasta keskustelua etenkin Ylikankaan synnyinmaakunnassa Etelä-Pohjanmaalla, mutta teos toimi myös tiennäyttäjänä nuoremman polven historioitsijoille 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Vuonna 1994 Ylikangas sai kirjasta "Tieto-Finlandia"-palkinnon.

title: Naisvuori

text: Naisvuoren kupeeseen valmistui vuonna 1911 Mikkelin työväentalo. Suomen sisällissodan alussa Mikkelin punakaarti piti Naisvuorta päivän ajan hallussaan, mutta antautui 29. tammikuuta 1918 valkoisten kehotuksesta ilman vastarintaa.

title: Arvo Schrey

text: Schrey saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin muun muassa Kalevankankaalla, jossa hän kaatui taistelussa 28. maaliskuuta 1918. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Tampereella. Hänet haudattiin Tampereelle valkoisten sankarihautaan.

title: Suomen sotien Korkeajännitys

text: Sisällissodan sytyttyä 1918 Vilho ja Pekka ajautuivat eri puolille; Pekka punaisten ja Vilho valkoisten puolelle. Vilhon rinnalla sisällissodassa taisteli muun muassa Heimo Pohjonen ja ruotsalainen vapaaehtoiskapteeni Kalmarsjö. Sisällissodan lopulla Vilho ja Kalmarsjö olivat osana valkoisten voittoisaa hyökkäystä Tampereelle ja sota Vilhon osalta päättyi siihen. Vilho kuitenkin törmäsi teloitettavaksi tuomittuun lapsuudenystäväänsä Pekkaan ja onnistui pelastamaan tämän varmalta kuolemalta. Sisällissodan jälkeen Pekan ja Vilhon tiet taas erkanivat.

title: Juho Peura

text: Juho Peura oli ammatiltaan puuseppä ja hän toimi myös Tampereen työväentalon vahtimestarina vuoteen 1918. Suomen sisällissodassa Peura oli Tampereen vallankumousoikeuden puheenjohtajana.

title: Tampere

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen syttyneen sisällissodan aikana Tampereella käytiin keväällä 1918 sodan ratkaisutaisteluita. Sisällissodan aikana Tampere oli punaisten hallinnassa. Valkoisten lähestyessä kaupunkia Tampere muuttui sekasortoiseksi sotilasleiriksi. Kaksi viikkoa kestäneissä valtaustaistelussa noin 2000 ihmistä menetti kotinsa. Kyttälä ja Tammela kärsivät taistelussa eniten.[33]

title: Suomen sisällissota

text: Tampereen kaupungin valtaustaistelusta muodostui sisällissodan kiivain yhteenotto. Se oli siihen mennessä suurin Pohjoismaissa käyty taistelu, johon osallistui 16000 valkoista ja 14000 punaista. Punakaartin puolustustahto ja -kyky oli kohonnut ja kaartit osoittivat merkittävää päättäväisyyttä Tampereen puolustamisessa. Valkoisten sodanjohto asetti hyökkäykseen parhaita ja iskukykyisimpiä joukkojaan, muun muassa osan uusista jääkärirykmenteistä. Kalevankankaan hautausmaan taistelussa, niin sanottuna verisenä kiirastorstaina 28. maaliskuuta ei enää vain kävelty aukeita eikä ammuttu vahingonlaukauksia sillä eräät valkoisen armeijan yksiköt kärsivät yli 50 prosentin taistelutappiot. Jääkäreitä kaatui 50 ja ruotsalainen vapaaehtoisprikaati menetti noin 10 prosenttia miehistöstään. Valkoisten ratkaiseva, Tampereen keskustan valtaukseen johtanut hyökkäys alkoi yöllä 3. huhtikuuta 1918 voimakkaalla tykistötulella. Tampereen taistelu oli Suomen historian ensimmäinen, säälimätön, kortteli korttelilta käyty kaupunkisota, johon ainakin jälkiviisaudessa sisältyy paljon traagista symboliikkaa. Sisällissodan ratkaisutaistelu käytiin kaupungissa, josta Suomen teollistuminen, taloudellinen ja poliittinen modernisaatio sekä koko kansan henkistä ja aineellista tilaa parantanut kehitys oli alkanut.[127]

title: Arvo Ahti

text: Ahti saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 2. helmikuuta 1918. Hänet määrättiin Suomen sisällissotaan ensin jääkäritykistön intendentiksi ja Tampereen valtauksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä hänet määrättiin 11. huhtikuuta Jääkäritykistöprikaatin intendentiksi. Suomen sisällissodassa hän otti osaa taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.

title: Tampereen vankileiri

text: Tampereen vankileiri (myös Kalevankankaan vankileiri) oli Suomen sisällissodan jälkeen vuonna 1918 Tampereen Kalevankankaalla toiminut vankileiri, jossa oli enimmillään yli 10 000 punavankia. Sitä on kutsuttu myös Suomen ensimmäiseksi keskitysleiriksi.

title: Heikki Kekoni

text:
Kevättalvella 1916 hänet komennettiin Ruotsiin Uumajan etappiaseman päälliköksi. Hän hoiti 16. maaliskuuta alkaen tehtävää aina Suomen sisällissodan syttymiseen saakka. Uumajan etappiasemalla hänen tehtävänään oli huolehtia jääkäripataljoonaan pyrkivien miesten vastaanotosta ja edelleen lähettämisestä sekä pitää yllä aktivistien tärkeää yhdysliikennettä Suomen ja Ruotsin välillä. Samoin hän huolehti pakolaisina saapuneista jääkäriliikkeen toimihenkilöistä ja organisoi myöhemmin aseiden hankintaa ja kuljetusta Suomeen.
Suomen sisällissodan alettua Kekoni saapui Tornioon 18. helmikuuta 1918 ja hänet komennettiin lähettiupseeriksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin maaliskuun alussa Päämajaan Ylipäällikkö Mannerheimin adjutantiksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella.

title: Juho Tammela

text: Juho Alfred Tammela (19. toukokuuta 1866 – 4. syyskuuta 1920) oli tamperelainen uunintekijä, Suomen sisällissodan aikana Tampereen punakaartin piiriesikunnan jäsen ja Tampereen linnoituspäällikkö. Hän toimi myös Tampereen punakaartin III. pataljoonan II. komppanian päällikkönä ja otti osaa Tampereen taisteluun. Hänen poikansa asemamies Lauri Alfred Tammela kaatui Tampereen taistelussa. Juho Tammela kuoli Tammisaaren vankileirissä vuonna 1920.

title: Toivo Eloranta

text: Hän saapui Suomeen (Vaasaan) varavääpeliksi ylennettynä jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin aluksi konekivääriosaston johtajaksi Suomen valkoiseen armeijaan 2. Krenatöörirykmentin Savon pataljoonaan ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi pataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Suomen sisällissodassa Hillosensalmella, Paljakanlahdella, Vilppulassa, Lylyssä, Korkeakoskella, Moisiossa (Lempäälä) ja Tampereella. Sisällissodassa hän haavoittui kolme kertaa, ensin Lylyssä 18. maaliskuuta 1918 seuraavaksi Tampereen edustalla 26. maaliskuuta ja kolmannen kerran Tampereella 3. huhtikuuta 1918.

title: Kalle Linden

text: Kaarle Henrik Linden (s. 7. maaliskuuta 1872 Messukylä, k. 28. maaliskuuta 1918) oli tamperelainen peltiseppä ja punakaartin pataljoonan päällikkö Suomen sisällissodan aikana. Hän kuului Tampereen työväen järjestyskaartin johtokuntaan syksystä 1917 alkaen. Tampereen taistelun aikana Linden komensi Tampereen punakaartin I pataljoonaa, joka taisteli Tampereen keuhkotautiparantolan mäellä. Hän kaatui toisen tietolähteen mukaan Tampereen taistelussa 45-vuotiaana. "Suomen sotasurmat 1914-22" -tietokannan mukaan taas tamperelainen vaskiseppä ja punakaartilainen "Kaarlo Henrik Lindén" kaatui 46-vuotiaana 4. huhtikuuta 1918 Messukylässä ja jätti jälkeensä vaimon ja kolme lasta.

title: Länsirintama (Suomen sisällissota)

text: Länsirintamaksi (myös Läntinen rintama) kutsuttiin vuoden 1918 Suomen sisällissodan rintamaa, joka ulottui nykyisten Satakunnan, Pirkanmaan ja Keski-Suomen maakuntien alueella Pohjanlahden rannikolta Tampereen pohjoispuolitse Päijänteen länsirannalle. Se oli jaettu Satakunnan ja Hämeen rintamiin sekä niiden sisällä vielä useampiin paikallisiin rintamalohkoihin. Sodan kokonaisuuden kannalta Satakunnan rintama oli lähinnä sivunäyttämö, mutta Hämeen rintamalla käytiin lopputuloksen kannalta merkittäviä ja ratkaisevia taisteluja, kuten Vilppulan rintaman taistelut helmi–maaliskuussa sekä myöhemmin maalis–huhtikuussa käyty Tampereen taistelu. Joukkojen ja kaatuneiden lukumäärän perusteella sitä voidaan kutsua myös koko sisällissodan päärintamaksi.

title: Urho Peltonen

text: Urheilu-uransa jälkeen Peltonen oli mukana vuosien 1928 ja 1932 olympialaisissa Suomen Olympiakomitean johtotehtävissä. Lisäksi hän oli Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n kongresseissa Suomen edustajana ja kuului myös IAAF:n sääntövaliokuntaan vuosina 1928–1934. Suomen Urheiluliiton johtokuntaan Peltonen kuului vuodet 1923–1930. Peltonen edusti aluksi Suomen Lyseoiden Urheilijoiden Tampereen osastoa, josta hän siirtyi Tampereen Urheilijoihin ja myöhemmin Helsinkiin muutettuaan Helsingin Kisa-Veikkoihin. Sisällissodan jälkeen Peltonen edusti Tampereen Pyrintöä.

title: Ahvenkoski

text: Suomen sisällissodan aikana huhti–toukokuussa 1918 Ahvenkoskella käytiin saksalaisten ja punaisten välisiä taisteluja. Osapuolet olivat linnoittautuneet eri puolille jokea ja ainakin punaiset käyttivät hyväkseen 1700-luvulla rakennettuja puolustusvarustuksia, joita he aseistivat uudelleen. Taistelut päättyivät 5. toukokuuta, kun noin 800 punakaartilaista antautui saksalaisille Rajasillan länsipäässä ja samalla myös sisällissodan sotatoimet olivat ohitse koko maassa. Vuonna 2013 paikalle pystytettiin sisällissodan päättymisen muistomerkki.

title: Tampereen punakaarti

text: Tampereen punakaartin rykmentti oli Suomen sisällissodan aikana 1918 Tampereella toiminut punakaartien yksikkö. Se kuului Hugo Salmelan pohjoisen rintaman yleisesikunnan ja K. M. Evän piiriesikunnan alaisuuteen. Tampereen punakaartin kokoonpano 1918:

title: Tampereen ortodoksinen kirkko

text: Suomen sisällissodassa kirkko kärsi vaurioita ja oli sen jälkeen tyhjillään. Myös iso osa kirkon irtaimistosta ja esineistöstä katosi sodan aikana Tampereen valtauksen jälkeen valkoisten ryöstelyn ja valtion takavarikoinnin seurauksena. Valtio luovutti kirkon takaisin Suomen ortodoksiselle kirkolle vuonna 1919.

title: Suomen sisällissodan aikajana

text: 6. huhtikuuta – Tampereen taistelu päättyy ja antautuneita punaisia aletaan keskittämään Tampereen vankileirille. Samalla satoja antautuneita surmataan Tampereen teloituksissa..

title: Ivar Jokinen

text: Iivar Jokinen (2. syyskuuta 1874 – 27. helmikuuta 1918) oli jämsäläinen paperitehtaan työmies ja Jämsänkosken punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän pakeni Jämsästä Tampereelle ja liittyi punakaartiin, sai komentoonsa Oriveden punakaartiin liitetyn jämsäläiskomppanian, ja otti osaa Länkipohjan taisteluun. Hän antautui vapaaehtoisesti vangiksi taistelussa, kuljetettiin vankina Jämsään, jossa Jokinen joutui vankina Hjalmar Saaren eli Saaren Jallun omistamaan kartanoon. Jokinen murhattiin pian tämän jälkeen.

title: Runar Ahlstedt

text: Ahlstedt saapui takaisin Suomeen aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Ahlstedt komennettiin sisällissodassa 1. jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonaan varastonhoitajaksi, josta tehtävästä hänet siirrettiin joukkueenjohtajaksi 1. komppaniaan. Suomen sisällissodassa hän otti osaa Tampereen, Kämärän ja Viipurin taisteluihin.

title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Vuosina 1920–1923 patsaan pystyttämisestä käytiin värikäs kiista, johon vasemmistoenemmistöisen kaupunginvaltuuston, Tampereen porvarillisten virkamiesten sekä muistomerkkilautakunnan lisäksi kytkeytyivät myös suojeluskunnat, paikalliset pankit, oikeuslaitos sekä Hämeen läänin maaherra. Patsaasta käytyä kiistaa voidaankin pitää taisteluna sisällissodan muistamisen rajoista. Tilanne oli Tampereella erityisen arka, koska kyseessä oli Suomen merkittävin teollisuuskaupunki, joka tunnettiin Suomen työväenliikkeen aatteellisena pääkaupunkina jo vuoden 1905 suurlakon tapahtumista lähtien. Sisällissodan aikana Tampere oli punaisten sodankäynnin keskus, jonka kukistuminen vaati kaatuneina ja teloitettuina noin 2 000 punaisen hengen. Lisäksi kaupungissa toimineella Kalevankankaan vankileirillä kuoli yli 1 300 punaista. Tampereen Vapaudenpatsaan puolustajat väittivät julkisuudessa, että sen aiheena oli Suomen vapautuminen Venäjän vallasta eikä valkoisten voitto punaisista. Paljastustilaisuudessa puhunut muistomerkkitoimikunnan edustaja Birger Federley kutsui hahmoa miekkaa kantavaksi voittajaksi, joka ”riemuiten tervehtää maatansa”. Kaupungin valmisteluvaliokunnassa vähemmistönä olleiden porvarien mielestä patsasta ei pystytetty kenenkään ärsyttämiseksi.

title: Tampereen taistelu

text: Tampereen taistelu käytiin 16. maaliskuuta – 6. huhtikuuta 1918, kun valkoiset valloittivat Tampereen Suomen sisällissodassa. Valkoisia johti C. G. E. Mannerheim. Taisteluun osallistuneiden joukkojen määrillä mitattuna Tampereen taistelu oli Pohjoismaiden siihen astisen sotahistorian suurin.

title: Yrjö Sallgén

text: Sallgén saapui Suomeen jääkärien pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918 ja sijoitettiin Suomen Valkoiseen armeijaan talousaliupseeriksi ylennettynä komppanianvääpeliksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Suomen sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa ja Raivolassa. Hän haavoittui lievästi Tampereen valtauksessa.

title: Kaarlo Harvala

text: Harvala toimi Suomen maanvuokraajain liiton sihteerinä Tampereella vuosina 1912–1918. Sisällissodan aikana vuonna 1918 hän joutui vankilaan poliittisista syistä. Vankilasta vapauduttuaan Harvala työskenteli Kansan Sanan ja Kansan Lehden päätoimittajana Tampereella sekä Sosialisti-lehden toimittajana Turussa vuonna 1919. Vuosina 1919–1921 hän oli Suomen Sosialidemokraatin toimittaja. Harvala toimi sisällissodan jälkeen myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.

title: Holger Norme

text:
Nygård astui Suomen armeijan palvelukseen jefreitteriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Vaasaan 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan Jääkäritykistön 2. patteriin. Tässä patterissa hän osallistui sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Hänet määrättiin Tampereen valtauksen jälkeen suoritetussa tykistön uudelleen järjestelyssä tähystysupseeriksi Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston esikuntaan ja osallistui sen mukana sotatoimiin Karjalankannaksella.
Nygård palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet määrättiin 25. elokuuta 1918 alkaen Kenttätykistörykmentti 1:een, jossa hän toimi I patteriston 3. patterissa. Armeijasta hän erosi 1. tammikuuta 1919 lähteäkseen Viron vapaussotaan.

title: Sulo Lehtinen

text: Lehtinen palasi Suomeen sisällissodan aikana 15. maaliskuuta 1918 astuen valkoisen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä. Hänet sijoitettiin 1. Jääkärirykmentin 3. Jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Sisällissodassa hän otti ryhmänjohtajana osaa taisteluihin Tampereella, Kämärällä ja Viipurissa. Hän haavoittui lievästi Tampereella 4. huhtikuuta 1918.

title: Vilho Itkonen

text: Tampereella asunut Itkonen joutui vangituksi Suomen sisällissodan aikana ja hän kuoli influenssaan Tampereen vankileirillä elokuun alussa 1918.


query: Mikä oli Kaizers Orchestra ensimmäinen levy?

title: Kaizers Orchestra

text: Vuonna 2000 Kaizers Orchestra äänitti Kaizers Orchestra EP:n, EP-levyn, joka sisälsi neljä kappaletta: ”Bastard”, ”Bøn fra helvete”, ”Katastrofen” ja ”Dekk bord”. Uusia ja tuntemattomia esiintyjiä esille tuovan norjalaisen festivaalin by:Larmin aikana Kaizers Orchestran kappaleita soitettiin usein radiossa. Heidän erikoinen tyylinsä ja luova tapansa käyttää soittimia kiinnitti pienen skandinaavisen levy-yhtiön Broilerfarmin huomion. Heidän ensimmäinen albuminsa, Ompa til du dør (Tanssi ompaa kunnes kuolet), julkaistiin tämän levy-yhtiön nimissä syyskuussa 2001. Se oli kriitikoiden ylistämä ja siitä tuli menestys, ensin Norjassa ja myöhemmin Tanskassa sekä Alankomaissa. Albumi voitti Spellemannprisin ”parhaasta rock-albumista”, sekä kaksi Alarm-palkintoa (underground-versio Spellemannprisenistä). Ompa til du dør teki Kaizers Orchestrasta myös eniten myyneen norjankielisen rockdebyytin. Heidän toinen albuminsa Evig pint (Iäti piinattu) julkaistiin helmikuussa 2003.

title: Kaizers Orchestra

text: Vuonna 2012 yhtye ilmoitti, että vuoden 2013 ”jäähyväiskiertuetta” seuraisi pitkä tauko. Heidän viimeinen konserttinsa soitettiin 14. syyskuuta 2013 Stavangerissa, ja se oli myös nähtävissä internetissä.

title: Kaizers Orchestra

text: Luokka:Norjalaiset alternative rock -yhtyeet

title: Kaizers Orchestra

text: Violeta Violeta -trilogiallaan Kaizers Orchestra esitteli uuden tarinan, josta fanit ovat päässeet hyvin perille albumien sanoitusten mukana tulleiden selitysten ansiosta. Tarina kappaleiden läpi ei kulje täysin kronologisessa järjestyksessä, mutta monet fanit internetissä ovat asettaneet kappaleet mahdollisesti oikeaan järjestykseen ja pohtineet useita juoniaukkoja ja hypoteeseja yhtyeen vetäydyttyä pois julkisuudesta. Ottesen onkin kutsunut tätä "osaksi suunnitelmaa", selittäen trilogiassa olevan paljon tunnusteltavaa ja uudelleenlöydettävää vuosiksi.

title: Kaizers Orchestra

text: Fanisivuston haastattelussa ennen Violeta Violeta Vol. III:n julkaisua laulaja Ottesen painotti, ettei kyseessä ollut yhtyeen loppu, vaan hyvin pitkä tauko. Yhtyeen kaikki jäsenet tunsivat tarvetta keskittyä omiin perheisiinsä sekä muihin projekteihin. Kyseessä oli kaikkien jäsenten yhteinen valinta pitää taukoa vuosia jatkuneesta ”kiertue-albuminteko-kiertue”-rutiinista. Ottesen myös sanoo albumitrilogian viimeisen osan olevan niin monitasoinen, että sen kuunteluun menee vuosia.[3] Kaizers Orchestran Siste Dans -kiertue (Viimeinen tanssi) päättyi Stavangeriin 14. syyskuuta 2013. Viimeisestä konsertista oli myös livelähetys netissä ja se julkaistiin DVD:nä ja Blu-raynä tasan vuosi myöhemmin.

title: Kaizers Orchestra

text: Musiikillisesti Kaizers Orchestraa kutsutaan usein ”mahdottomaksi lokeroida”; yhtye on tunnustellut monia eri musiikkigenrejä, näistä huomattavimpia nopeatahtinen gypsy punk (”mustalaispunk”, itäeurooppalaisen kansanmusiikin sekä punk rockin sekoitus) ja ”Balkan brass” (folk-henkistä musiikkia Balkanin alueelta). Moni on myös käyttänyt termejä ”omparock” ja ”kaizerock” ehdottaen yhtyeen erikoisen tyylin olevan tarpeeksi uniikki ja merkittävä luodakseen oman genrensä. Yhtyeen tunnistettavimmat äänet löytyvätkin romumetallin ja öljytynnyreiden hakkaamisesta sekä harmonin pimputtamisesta. Lisäksi tunnistettavuutta lisää solisti Ottesenin erikoinen murre. Yhtyettä pidetään yhtenä Euroopan parhaista live-esiintyjistä. Vuoden 2002 konsertillaan Roskildessa he ansaitsivat useita ”Vuoden konsertti” -palkintoja sekä ”Roskilden vuoden 2002 paras konsertti” -palkinnon.

title: Kaizers Orchestra

text: Janove Ottesen on sanonut sanoituksien muistuttavan Tim Burton -elokuvia, kutsuen tyyliä ”maagiseksi realismiksi”.

title: Kaizers Orchestra

text: Heidän esiintymisensä Vegan lavalla Kööpenhaminassa Tanskassa 5. ja 6. lokakuuta kuvattiin ja julkaistiin DVD:llä nimellä Viva La Vega, joka sisälsi myös kaksi CD:tä Live at Vega. Yhtyeen laulaja-kitaristi Geir Zahlin isoveljen uusnorjaksi kirjoittama kirja Kontroll på kontinentet (Mantereen hallinta, viittaus kappaleeseen Ompa til du dør -albumilta) julkaistiin 18. lokakuuta 2006. Se on lähes 300-sivuinen ja sisältää melkein 150 kuvaa dokumentoiden vuoden 2005 Maestro-kiertuetta. Kirjaa myytiin myös heidän vuoden 2006 Grand Finale -kiertueella, jolla yhtyeen basisti Øyvind maalasi taulua läpi konserttien ja myi sen sen lopussa. Vuonna 2007 Kaizers Orchestran jäsenet pitivät taukoa live-esiintymisestä. Kaikki jäsenet kosketinsoittaja Helgeä lukuun ottamatta olivat osana jonkinlaisia sivuprojekteja ja keskittyivät näihin tauollaan. He soittivat vain kolme konserttia vuonna 2007; yhden Unkarissa Sziget-festivaaleilla, yhden Norjassa Cementenillä ja yhden saksalaisilla Documenta-nykytaidefestivaaleilla.

title: Kaizers Orchestra

text: 6. syyskuuta 2006 yhtye tiedotti tulevasta neljännestä albumistaan. Albumi äänitettiin Berliinissä, Saksassa tuottaja-insinööri Mark Howardin avustuksella ja miksattiin Kalifornian Los Angelesissa. Levyn nimi paljastettiin Maskineriksi joulukuussa 2007 ja samoihin aikoihin ensimmäinen single, Enden av november (Marraskuun loppu), julkaistiin. Albumi julkaistiin 19. helmikuuta 2008 levy-yhtiö Sony BMG:n nimissä. Yhtye kertoi, että vaihto Universalista pienempään levy-yhtiöön johtui tarpeesta saada enemmän vapautta luomistyölle.

title: Kaizers Orchestra

text: Kaizers Orchestra EP aka Gul EP (2000) Død manns tango (2002) Mann mot mann (2002) Maestro (2005) Maestro Bonus CD (2005) En for orgelet, en for meg (2011) Stjerner i posisjon (2013)

title: Violeta Violeta

text: Trilogian ensimmäisen osan ensimmäinen single, "Philemon Arthur & the Dung", julkaistiin digitaalisesti 24. elokuuta 2010. Lokakuussa single lisättiin suuren norjalaisen radiokanavan NRK P3:n "A-listalle", kanavan etusijaiselle hittilistalle. Näin kappale sai lisää huomiota ja soittokertoja. Mainostaakseen toista singleään "Hjerteknuseria" ("Sydämensärkijä"), Kaizers Orchestra julkaisi kappaleen viralliset nuotit ja sanoitukset ilmaiseksi ladattavaksi nettiin antaen amatöörimuusikoiden äänittää omat versionsa kappaleesta. 27. lokakuuta radiokanavalla voittajaksi julistettiin Moi, joka sai cover-versionsa kappaleesta julkaistuksi Kaizers Orchestran levy-yhtiön nimen alla sekä mahdollisuuden osallistua yhtyeen kiertueelle. Toisen ja kolmannen sijan voittajat saivat myös luvan julkaista omat versionsa. Samassa radiolähetyksessä alkuperäinen, Kaizers Orchestran oma Hjerteknuser soitettiin ensimmäisen kerran. Kappaleen musiikkivideota tähdittää muun muassa norjalainen näyttelijä Ane Dahl Torp esittäen Beatricea, yhtä trilogian taustatarinan keskeistä hahmoa.

title: Kaizers Orchestra

text: Neljännen albumin julkaisun sekä kiertueiden jälkeen Kaizers Orchestran jäsenien uskottiin jäävän tauolle, työskennelläkseen sivuprojektiensa kanssa ja kirjoittaakseen kappaleita seuraavalle albumille, mutta 14. helmikuuta 2009 he paljastivat äänittäneensä tammikuun aikana useita kappaleita kokoelma-albumia varten. Albumin sanottiin julkaistavan 20. huhtikuuta, mutta julkaisua siirettiin 27. päivään markkinointisyistä. Albumi Våre demoner (Meidän demonimme) koostui ylijäämämateriaalista heidän edellisiltä studioalbumeiltaan. Albumi sisälsi useita kappaleita - muun muassa Die Polizei, Medisin og psykiatri ja Den sjette sansen - joita fanit olivat jo saattaneet kuulla useaan otteeseen livenä. 18. joulukuuta 2009 Ompa til du dør äänestettiin vuosikymmenen parhaimmaksi norjalaiseksi kappaleeksi NRK P3:n, merkittävän norjalaisen radiokanavan, internetäänestyksessä. Kontroll på kontinentet ja Maestro sijoittuvat kolmannelle ja neljännelle sijalle samalla listalla. Yhtye esitti kaikki kolme kappaletta livenä radiokanavalla voittonsa julistuksen jälkeen.

title: Violeta Violeta

text: Albumin kolmas single, "En for orgelet, en for meg" ("Yksi elimelle, yksi minulle"), toi vierailevia räppäreitä Kaizers Orchestran studioon. Prinz Pi Saksasta, Timbuktu Ruotsista ja Blaxtar Alankomaista loivat kappaleesta omat versionsa, jotka julkaistiin heidän kotimaissaan. Yhtyeen oma albumiversio kappaleesta oli ladattavissa digitaalisesti ennakkotilatessa albumia. Edistääkseen albumin myyntiä vielä lisää, Ottesen ja yhtyeen basisti Øyvind Storesund aloittivat kiertueen pienillä lavoilla ympäri Eurooppaa esiintyen akustisena duona. Viimeisenä kymmenenä päivänä ennen albumin julkaisua yhtye latasi videon yhtyeen urkusoittajasta Helge Risasta levyn nauhoitusta edeltävältä kiertueelta. Myös kitaristi Geir Zahl latasi YouTubeen dokumentielokuvan albumintekoprosessista.

title: Geir Zahl

text: Vuonna 2009 hän ohjasi ja kuvasi lyhytelokuvan "Die Polizei" -kappaleen tuotantoprosessista. Kappale oli ensimmäinen single Kaizers Orchestran albumilta Våre demoner.

title: Kaizers Orchestra

text: Vuonna 1998 lapsuusystävät Janove Ottesen ja Geir Zahl julkaisivat gnom-nimisen yhtyeensä ainoan albumin Mys. Tuhannesta painetusta kopiosta vain noin 500 myytiin ensimmäisenä vuonna, eikä se saanut paljoakaan huomiota. Heidät kuitenkin tunnettiin hyvin Stavangerin alueella heidän soitettuaan paikallisessa bändissä nimeltä Blod, snått & juling (vapaasti suomentaen ”Verta, räkää ja turpaanvetoja”), ja ”Bastard”-niminen kappale heidän Mys-albumiltaan sai hyvän yleisövastaanoton. Ottesen ja Zahl kertovat, että kappaleen eräs osa, jossa he lyövät öljytynnyreitä, kiinnitti heidän pienen liveyleisönsä huomion.[1] Tämä ja eräs säe kappaleesta (”Eräs herra Kaizer otti minut joukkoonsa/Hän on maailman painavimman siamilaisen kissan ylpeä omistaja”) toimivat inspiraationa Ottesenille, ja gnom-yhtyeen hajottua huonon levymyynnin takia hän muodosti Kaizers Orchestran (”Kaizerin orkesteri”). Ottesen muistelee yhtyeen nimen syntyneen elokuvan Epäillyt hahmosta Keyzer Söze, vaikka varsinaista yhteyttä elokuvalla ja heidän sanoituksillaan ei ole.[2]

title: Geir Zahl

text: Hänen palattuaan hän ja Zahl muodostivat uuden yhtyeen, gnomin. He julkaisivat vain yhden albumin nimeltään Mys. Sitä myytiin todella heikosti, mutta kun heidän uusi yhtyeensä, Kaizers Orchestra, perustettiin, Geir ja Janove alkoivat tehdä taas musiikkia.

title: Sondre Lerche

text: Lerche tuli pienessä piirissä tunnetuksi jo 13-vuotiaana, kun hän soitti säännöllisesti yhtyeensä Side Effectsin kanssa kotikaupunkinsa vaikutusvaltaisilla musiikkiklubeilla. Hän esitti oman materiaalinsa lisäksi myös esimerkiksi David Bowien, Elvis Costellon ja Cole Porterin kappaleita. Esiintymistensä ansiosta Lerche tapasi tuottaja HP Gundersenin, josta tuli hänen mentorinsa. Lerche allekirjoitti 16-vuotiaana levytyssopimuksen Per Eirik Johansenin ja Virgin Recordsin kanssa, samalla työstäen tulevan albuminsa kappaleita. Syksyllä 2001 julkaistu debyyttialbumi, "Faces Down", oli jatkoa kriitikoiden kehumille EP:ille ja laajalle radiosoitolle. Levyn tuottajina toimivat HP Gundersen (Madrugada, de Lillos) sekä Jørgen Træen (Kaizers Orchestra, Jaga Jazzist).

title: Violeta Violeta

text: Ennen syyskuuta Kaizers Orchestran trilogian kolmatta osaa oli hädin tuskin markkinoitu. Fanisivuston haastattelussa Ottesen kertoi yhtyeen tulevaisuudesta paljastaen esimerkiksi tulevan levyn ensimmäisen singlen nimen ja mitä tapahtuisi Vol. III:n julkaisun ja sitä seuraavan kiertueen jälkeen. Yhtyeen jäsenet pitäisivät taukoa määrittelemättömäksi ajaksi kokeillakseen ja perehtyäkseen muihin projekteihin. Ottesen teki kuitenkin selväksi, ettei kyseessä ollut yhtyeen loppu vaan hyvin pitkä tauko. Hän myös sanoi Vol. III:n olevan niin monitasoinen, että sen kuunteluun menisi vuosia. Tämä oli hänen sanojensa mukaan "osa suunnitelmaa."

title: Janove Ottesen

text:
Ottesen muutti opiskeluiden perässä Landåsiin Bergeniin vuonna 1995. Vuonna 1996 hän lähti armeijaan, mutta pian sen jälkeen muutti takaisin Bergeniin ja ryhtyi musiikinopettajaksi. Paluunsa jälkeen hän ja Zahl muodostivat uuden yhtyeen nimeltä gnom. He julkaisivat albumin "Mys" vuonna 1998, mutta se menestyi heikosti. Yhtyeen hajottua Ottesen ja Zahl löysivät viimein menestystä muodostaessaan Kaizers Orchestran. Yhtye menestyi sekä kriitikoiden että kiertuetuloin heti ensimmäisestä albumistaan alkaen.
Kaizers Orchestran julkaistua kaksi ensimmäistä albumiaan ("Ompa til du dør" ja "Evig pint"), Ottesen päätti lanseerata rinnakkaisen soolouran valmistellessaan yhtyeen kolmatta albumia "Maestroa", joka julkaistiin vuonna 2005. Hänen sooloalbuminsa "Francis' Lonely Nights" julkaistiin vuonna 2004, sisältäen 12 englanninkielistä kappaletta ja näin poiketen Ottesenin Kaizers Orchestrassa tunneksi tulleesta kotimurteestaan. Kaksi albumin musiikkivideota kuvattiin Skandinaviassa.

title: Ompa til du dør

text: Bändin palkattua Rune Solheimin, Jon Sjøenin ja Helge Risan takaisin, he äänittivät 14 kappaleen demon. Äänitettyjen kappaleiden lisäksi mukana oli erilainen versio Bastardista, sekä kolme muuta, jotka myöhemmin hylättiin; "Abstinenser", "Damplokomotiv" ja "Stormfull vals". Vuonna 2001 yhtye sai toisen kitaristin, Terje Vinterstøn. Allekirjoitettuaan levysopimuksen pienen levy-yhtiö Broiler Farmin kanssa, Kaizers Orchestran ensimmäisen studioalbumin teko alkoi. Tänä aikana kappaleet "Bris", "170" ja "Kontroll på kontinentet" kirjoitettiin, korvaten Abstinenserin, Damplokomotivin sekä Bastardin, jonka urkuriffiä käytetään 170 -kappaleessa. Stormfull vals hylättiin, palaten kuitenkin pintaan käyttämättömien demojen kokoelma-albumi Våre demonerilla.

title: Ompa til du dør

text: Ompa til du dør (Tanssi ompaa kunnes kuolet) on norjalaisen alternative rock -yhtyeen Kaizers Orchestran debyyttialbumi, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2001.

title: Kaizers Orchestra

text: 12. joulukuuta 2007 Kaizers Orchestra vastaanotti Bragdprisenin, Rogalandin läänin ansiopalkinnon Brynen murteensa käyttämisestä ja tukemisesta. Helge Risa oli ainoa, joka ilmestyi palkintojenjakotilaisuuteen muun yhtyeen ollessa kiireinen albumia miksaten.

title: Geir Zahl

text: Geir Zahl (s. 19. toukokuuta 1975) on norjalainen muusikko. Hänet tunnetaan kitaristin roolistaan norjalaisessa rockbändi Kaizers Orchestrassa. Yhtyeen perustivat Geir Zahl ja hänen ystävänsä sekä yhtyeen keulahahmo Janove Ottesen. Zahl on säveltänyt ja laulanut useita yhtyeen kappaleita sekä livenä että levyllä.

title: Violeta Violeta

text: Vuonna 2007 Kaizers Orchestran keulahahmo Janove Ottesen koki suuren inspiraation ja sävelsi kaksi tai kolme kappaletta päivittäin kymmenen päivän ajan. Käyttäen tätä laajaa kappalekausamaa pohjanaan Ottesen hahmotteli albumitrilogian, joka pohjautui samaan teemaan. Vetäytyen kotinsa öljytynnyrillä varustettuun kellaristudioon Ottesen äänitti "raakoja" demoversioita kappaleista, joita suunnitteli trilogiaa varten. Vuonna 2009 julkisuuteen toimitettiin tieto Kaizers Orchestran tulevasta studioalbumista, joka julkaistaisiin vuonna 2011. Myöhemmin yhtye julisti "studiokiertueen", norjansisäisen neljän konsertin kiertueen, jolla rahoitettaisiin tuleva albumi. Konserttiin osallistuville annettiin kirje ensimmäisen albumin rajattua erikoispainosta varten. Ottesenin vuoden 2009 laajan laulunkirjoitusurakan ansiosta albumin nimi ja rakenne julkaistiin jo 10. helmikuuta 2010, samana päivänä, kun studiokiertue starttasi. NRK:n haastattelussa yhtye ilmoitti trilogian jokaisen albumin sisältävän 10 kappaletta, poiketen heidän 12 kappaleen vakiostaan. Kysyttäessä mahdollisista lisäkappaleista albumin erikoispainoksessa, yhtye kiisti tämän, pysyen vahvasti 10 kappaleessa per albumi.

title: Ompa til du dør

text: Keulahahmo Janove Ottesenin ja kitaristi Geir Zahlin edellisen yhtyeen gnomin hajottua heikon menestyksen takia kaksikko päätti perustaa uuden yhtyeen. Aloittaen edellisen yhtyeensä ainoaksi suosituksi kappaleeksi osoittautuneesta "Bastard" -kappaleesta, Kaizers Orchestra alkoi muodostua hiljalleen. Yhtyeen ensimmäinen tiedossa oleva konsertti järjestettiin Det Beste Stedet -nimisessä pubissa (Paras paikka) Sandnesissa, Norjassa. Viikon ajan vuoden 2000 kesällä Ottesen ja Zahl esittivät yhtyeidensä Blod, snått & julingin, gnomin sekä Kaizers Orchestran kappaleita kesätyökseen. Pubin omistaja Osman soitti bändille rumpuja. Yhtye soitti muun muassa kappaleet "Bøn fra helvete", "Ompa til du dør" ja "Resistansen".

title: Violeta Violeta

text: Violeta Violeta on norjalaisen alternative rock-yhtyeen Kaizers Orchestran albumitrilogia. Vuosien 2011 ja 2012 aikana julkaistut albumit muodostavat yhtyeen kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen studioalbumin.

title: Kaizers Orchestra

text: Kaizers Orchestra oli norjalainen alternative rock -yhtye, joka perustettiin 1. tammikuuta 2000. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa Ompa til du dør, Maestro ja Hjerteknuser.

title: Kaizers Orchestra

text: Helmikuussa 2008 yhtye julkaisi neljännen albuminsa ja esiintyi kiertueella sitä mainostaen sekä äänittäen kaikki konserttinsa. Pian sen jälkeen saman vuoden syksynä he julkaisivat livealbumin 250 prosent. Albumi koostui yhtyeen parhaimmista liveversioista kappaleista, joita he esittivät Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Levyä painettiin pääasiassa vinyylinä, mutta se oli myös digitaalisesti ladattavissa iTunes Storesta. He tukivat albuminjulkaisua menemällä "harvinaisuuskiertueelle", esittäen kappaleita, joita he harvoin soittivat livenä.

title: Kaizers Orchestra

text: Tiedotustilaisuudessa elokuussa 2009 yhtye ilmoitti tekevänsä teatterimusikaalia Tore Renbergin kanssa. Sen nimeksi ilmoitettiin Sonny (Maestron ulkomarkkinoilla käytetty nimi) ja se perustuisi heidän lyriikkamaailmaansa ja hahmoihin, jotka olivat tulleet tutuiksi yhtyeen kolmelta ensimmäiseltä albumilta. Kaizers Orchestra äänittäisi useita uusia kappaleita vuonna 2010 ja niitä käytettäisiin musikaalissa. Ensi-illaksi ilmoitettiin 11. marraskuuta 2011.

title: Kaizers Orchestra

text: Heidän kolmas albuminsa Maestro julkaistiin Norjassa ja Euroopassa 15. elokuuta 2005. Maestroa julkaistaessa yhtye allekirjoitti kansainvälisen levysopimuksen Universal Germanyn kanssa, lähtien yhdestä pienimmistä levy-yhtiöistä yksiin isoimpiin.


query: Milloin lyydiläine lehti on perustettu?

title: Lyydiläiset

text: 2000-luvulla Suomessa on järjestetty säännöllisesti lyydin kielen kursseja.[30] Vuonna 2008 suomalainen Lyydiläinen Seura ja karjalainen Trias-nuorisojärjestö perustivat Lyydilaine-sanomalehden, jossa on artikkeleita lyydin ja venäjän kielillä. Lehti ilmestyy Petroskoissa.[31] Seuran vuosijulkaisun nimi on puolestaan Lüüdilaine, ja se on ilmestynyt kerran vuodessa vuodesta 2005 lähtien.[32][2] Lehden artikkelit ovat lyydiksi (pääosin latinalaisilla kirjaimilla, joilla lyydin kirjakieltä kirjoitetaan, mutta myös kyrillisillä aakkosilla), suomeksi ja venäjäksi.[25] Kansalaisjärjestöt ovat yhteistyössä järjestäneet muun muassa kielileirejä nuorille sekä kudontapiirejä.[2] Leirien osanottajat ovat olleet 7–16-vuotiaita lyydiläislapsia ja -nuoria eri lyydiläispaikkakunnilta. Leirien yksi päämäärä on luoda verkosto lyydiläislasten välille kielen oppimisen ohella. 2010-luvulla lyydiläiset ovat vastanneet itse leirien järjestämisestä.[6]

title: Lumo (lehti 2015)

text: Lumo on vuonna 2015 perustettu luontokuvaukseen erikoistunut lehti, jota julkaisee Lumo Publishing. Lehti ilmestyy kuusi kertaa vuodessa, ja sen päätoimittaja on Raisa Tasanto. Lehden vakituiseen avustajakuntaan kuuluvat muun muassa Hannu Hautala ja Markku Varesvuo. Lehti ilmestyy sekä paperiversiona että e-lehtenä. E-lumo ilmestyy myös englanniksi.

title: Lopen Lehti

text: Lopen Lehti on Lopelle Kanta-Hämeessä leviävä paikallislehti. Lehti on perustettu vuonna 1935, ja se ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin. Lehteä on julkaissut vuodesta 1995 Karprint Oy, ja sen toimitus sijaitsee Lopella. Lehden päätoimittaja on Juha Ahola.

title: Lammainen

text: 1940-luvulla Harjavaltaan perustetun Outokummun kuparisulaton työntekijöiden asuinalueita suunniteltiin arkkitehti Alvar Aallon laatimassa Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelmassa Torttilan lisäksi myös Lammaisiin, mutta suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu.

title: Lehti (blogi)

text: Lehti on blogi, jonka perusti vuonna 2004 joukko silloisia jyväskyläläisiä journalistiikan opiskelijoita. Lehden uutiset tekevät pilaa ajankohtaisista tapahtumista ja liittävät näihin historiallisia ja fiktiivisiä hahmoja kuten Suuren Cthulhun, joka on ehdokkaana milloin missäkin vaaleissa.

title: Kirjallisuusterapia (lehti)

text: Kirjallisuusterapia on Suomen Kirjallisuusterapiayhdistyksen julkaisema lehti. Lehti on perustettu 1993. Lehti sisältää artikkeleita esimerkiksi kirjallisuusterapiasta, runoja ja kirja-arviointeja. Lehti on Kultin jäsen.

title: Arvopaperi (lehti)

text: Arvopaperi-lehti aloitti keväällä 1981 muutamaa kuukautta aiemmin perustetun Osakesäästäjien Keskusliiton jäsenlehtenä. Lehteä julkaissut Suomen Arvopaperimediat Oy siirtyi Talentumin omistukseen 2004.

title: Alibi (lehti)

text: Alibi on suomalainen rikoslehti. Lehti on perustettu vuonna 1979, ja se ilmestyy kerran kuukaudessa. "Alibi" kertoo rikosten tekijöistä, uhreista, syistä ja seurauksista. Lehti myös selvittää tapahtumia ja niiden taustoja. Lehteä julkaisee Otavamedia Oy, ja sen päätoimittaja on Mika Lahtonen. Vuosilevikki 2006 oli 32 515.

title: Tivi

text: Tivi on suomalaisen Talentumin kustantama tietotekniikan ammattilaislehti. Vuonna 2014 perustettu lehti syntyi kahden perinteikkään tietotekniikkalehden, Tietokoneen ja Tietoviikon yhdistymisen seurauksena. Uusi lehti kantaa Tietoviikosta periytyvää nimeä, mutta on toimituksellisesti lähempänä Tietokone-lehteä.

title: Ykköset!

text: Ykköset! on torstaisin ilmestyvä ilmaisjakelulehti, joka sisältää uutisia ja ilmoituksia. Lehti valmistetaan Töysän Tuurissa. Lehteä jaetaan Etelä-Pohjanmaalla, Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Keski-Suomessa, Pirkanmaalla ja Satakunnassa. Ykköset!-lehden kustantajana toimii vuonna 1996 perustettu Tuurin Lehti Oy. Tuurin Lehti Oy:n toimitusjohtajana toimii Kari Karvonen. Lehden painatuksen hoitaa Savon Paino Oy Varkaudesta.

title: Amerikansuomalainen lehdistö

text: Yksi pitkäikäisimmistä ja menestyneimmistä suomalaisista sanomalehdistä oli vuonna 1906 perustettu "New Yorkin Uutiset". Ei-sosialistisen työväenyhdistys Imatran piirissä syntynyt lehti oli välillä hyvin oikeistolainen. New York Millsissä vuonna 1932 perustettu "Minnesotan Uutiset" kasvatti toisen maailmansodan jälkeen levikkiään ilmestymästä lakanneiden lehtien kustannuksella. Valtakunnalliseksi muuttunut, poliittisia kiistakysymyksiä välttänyt lehti vaihtoi vuonna 1962 nimensä "Amerikan Uutisiksi". Lehti muutti vuonna 1986 Floridaan ja "New Yorkin Uutiset" liitettiin siihen vuonna 1996. Kanadan pitkäikäisin lehti oli Thunder Bayssä vuodesta 1915 ilmestynyt "Canadan Uutiset", joka yhdistettiin "Amerikan Uutisiin" vuonna 2000. Vuonna 2001 Thunder Bayhin perustettiin uusi lehti "Canadan Sanomat".

title: Sunnmørsposten

text: Sunnmørsposten on norjalainen sanomalehti, joka on perustettu 1882. Se ilmestyy Länsi-Norjassa Ålesundissa. Lehti siirtyi tabloidiin toukokuussa 2006. Lehti ilmestyi aiemmin aamupäivällä, mutta vuodesta 1978 se muuttui aamulehdeksi. Verkkolehti on perustettu 1997. Julkaisu voitti vuonna 2013 MBL:n Vuoden paikallinen verkkolehti -palkinnon.

title: Pelaaja (lehti)

text: Pelaaja on lokakuussa 2002 perustettu suomalainen konsolipelien erikoislehti. Lehteä kustantaa H-Town Oy ja se ilmestyy yksitoista kertaa vuodessa. Lehti käsittelee konsolipelaamista ja pelimaailman ilmiöitä. Alun perin lehti käsitteli myös tietokonepelejä, mutta vuoden 2005 lokakuussa tapahtuneen uudistuksensa myötä tämä osio siirrettiin omaan lehteensä, "PCPelaajaan". Sittemmin PCPelaaja lopetettiin ja H-Town Oy siirtyi tuottamaan PC-sisältöä "Peliplaneetta.net"-sivustolle. Tietokonepelit palasivat lehden arvosteluihin lokakuussa 2012, 10-vuotisnumerosta alkaen.

title: Itä-Savo (sanomalehti)

text: Lehti on perustettu 1907 nimellä "Savolainen". Lehti oli vanhasuomalaisen puolueen äänenkannattaja. Vuonna 1917 nimeksi vaihtui "Itä-Savo". Lehti siirtyi kansanpuolueen kautta nuorsuomalaisen puolueen työn jatkajaksi perustetun edistyspuolueen lehdeksi. Vuonna 1927 lehti julistautui maalaisliiton äänenkannattajaksi. Linjavalinnan syynä oli se, että maalaisliitto oli sivuuttanut Itä-Savon alueella edistyspuolueen maaseutuväestön tärkeimpänä edustajana. "Itä-Savo" julistautui puolueettomaksi tammikuussa 2002, viimeisenä suomalaisena seitsenpäiväisenä sanomalehtenä.

title: Ruukku (lehti)

text: Lehteä julkaisi Fonticulus ry, joka on perustettu vuonna 2001. Alkuvuosina lehteä julkaisi Kunnon Seura ry. Paperilehti ja sen nettiversio ovat sittemmin lakanneet ilmestymästä.

title: JP-Kunnallissanomat

text: Lehti on perustettu vuonna 1955 ja aluksi se ilmestyi nimellä Jalasjärvi-lehti, ja vain Jalasjärvellä. Viisi vuotta perustamisesta Peräseinäjoki liitettiin lehden toiminta-alueeseen ja lehti sai uuden nimen; Jalasjärven-Peräseinäjoen Kunnallissanomat. Vuoden 2003 loppuun saakka lehti oli tuon niminen. Kun Peräseinäjoki ja Seinäjoki yhdistyivät Seinäjoeksi, tuli lehden nimenmuutos ajankohtaiseksi.

title: Sotkamo-lehti

text: Sotkamo-Lehti on Sotkamon alueella tiistaisin ja perjantaisin ilmestyvä sanomalehti. Lehti on perustettu vuonna 1962, ja irtonumero maksaa 2,50 euroa.

title: Kurikka-lehti

text: Kurikka-lehti on Kurikassa kaksi kertaa viikossa, maanantaisin ja torstaisin ilmestyvä puolueeton sanomalehti. Lehti on perustettu vuonna 1928. Lehden toimitusjohtajana toimii Arja Hissa ja päätoimittajana Jaakko Ujainen. Kurikka-lehti on myös Sanomalehtien Liiton jäsen. Lehden painatus tapahtuu I-Print Oy:n painossa.

title: Ulkopolitiikka (lehti)

text: Ulkopolitiikka on vuonna 1961 perustettu sitoutumaton kansainvälisiin suhteisiin erikoistunut lehti, jota julkaisee Ulkopoliittinen instituutti. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvä lehti syventää kansainvälisestä politiikasta, taloudesta ja ilmiöistä käytävää keskustelua Suomessa.

title: Suometar (Yhdysvallat)

text: Lehti syntyi, kun Victor Burman myi Hancockissa julkaisemansa "Amerikan Suomalaisen" Calumetissa perustetulle lehtiyhtiölle, jonka johdossa olivat Maggie Walsh ja Andrew Johnson. Toimittajana työskentelivät pastori J. W. Eloheimo, Burman ja myöhemmin Helmer Grape. Kerran viikossa ilmestynyt "Suometar" piti itseään vuonna 1879 perustetun "Amerikan Suomalaisen Lehden" ja Burmanin lehtien jatkajana. Sen levikiksi mainittiin 2 200 kappaletta vuonna 1902. Vuonna 1903 "Suomettaren" osti ashtabulalainen August Edwards, joka muutti oman lehtensä nimeksi "Amerikan Sanomat ja Suometar".

title: Kiuruvesi-lehti

text: Kiuruvesi-lehti on 1953 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Kiuruvedellä. Kiuruvesi-lehti on Sanomalehtien Liiton jäsen. Lehti on 1-päiväinen ja ilmestyy keskiviikkoisin. Lehti painetaan Eurotabloid-formaatissa, eli se on kooltaan 315 x 430 mm. Kiuruvesi-lehteä julkaisee Kiuruvesi Lehti Oy. Lehti painetaan Kisapaino Oy:ssä Kiuruvedellä.

title: Argentiina

text: Argentiinassa ilmestyy 106 päivälehteä, joiden yhteislevikki on 1,5 miljoonaa. Argentiinassa luetaan suhteellisesti eniten lehtiä koko Latinalaisessa Amerikassa.[72] Merkittävimmät ilmestyvät Buenos Airesissa, esimerkiksi Clarín (perustettu 1945, arkilevikki 800000), joka on espanjankielisen Latinalaisen Amerikan luetuin lehti. Sen omistaa viestintäalan monialayhtymä. Sen toimituksellinen linja on maltillisen keskusta-vasemmistolainen. La Nación (perustettu 1870, arkilevikki 500000) on maan historian vaikutusvaltaisimpia lehtiä. Sen linjaa luonnehditaan keskusta-oikeistolaiseksi. Kevyiksi bulevardilehdiksi luonnehdittavia ovat Diario Popular ja Crónica (molempien levikki 300000). Buenos Airesissa ilmestyvä Clarín-Gruppen julkaisema vasemmistolainen Página/12 (perustettu 1987, levikki 150000) sisältää hyvin laajan kulttuuriosaston. Sen lukijakunta on leimallisesti älymystöä, ja se on jatkuvasti arvostellut hallituksen politiikkaa.[73] Viime vuosina ovat merkittäväksi muuttuneet ilmaislehdet, joita jaetaan busseissa ja junissa, esimerkiksi La Razón ja El Diario del Bolsillo. Lisäksi maassa ilmestyy runsaasti aikakausjulkaisuja ja viikkolehtiä. Uutisviikkolehdistä tunnetuimpia ovat Noticias, joka on laajalevikkisin,[74] ja Veintitres. Lisäksi maassa ilmestyy kansainvälisten lehtien paikallispainoksia.

title: Jopet Show

text: Pikku-Pirkko on 7 päivää -lehteä lukeva pikku tyttö, joka lukee ääneen mitä Ruonansuu on milloinkin lehden mukaan on tehnyt. 1. tuotantokaudella hän luki muiden julkkisten toilailuja ja 2. tuotantokaudella Ruonansuun toilailuja.

title: Ruovesi (lehti)

text: Ruovesi-lehti on suomalainen Ruovedellä ilmestyvä paikallislehti jota julkaisee Ruoveden Sanomalehti Oy. Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin ja se on perustettu 1920. Vuonna 2018 lehden päätoimittajana on Anu Kuivasmäki.

title: ArtReview

text: ArtReview lehti on perustettu vuonna 1941. Lehteä julkaistaan 28 maassa.

title: Rintama (lehti)

text: Rintama oli kooltaan suurempi kuin sen edeltäjät. Aluksi se ilmestyi kaksi kertaa kuukaudessa. Vuonna 1933 julkaisusta tuli kuukausilehti, jonka koko käsitti tavallisesti 16 sivua, joinakin kuukausina 20–24 sivua. Myöhemmin lehti ilmestyi milloin kerran kuukaudessa tai kerran kahdessa kuukaudessa, milloin kaksi kertaa kuussa. Vuodesta 1935 lähtien sen koko oli 80 sivua. Lehden levikki laski jatkuvasti. Kun vuonna 1932 se oli 4 220 ja joinakin kuukausina yli 7 000, niin vuonna 1933 se laski 2 000 kappaleeseen ja vuonna 1937 1 607 kappaleeseen.

title: Somero (lehti)

text: Paikallislehti Somero on Somerolla kaksi kertaa viikossa ilmestyvä 1924 perustettu paikallislehti. Lehteä julkaisee Paikallislehti Somero, jonka omistaa Salon Seudun Sanomat. Lehden tarkastettu levikki vuonna 2015 oli 5 013 Lehti ilmestyy myös verkkolehtenä. Julkaisija oli aiemmin Sanomalehti oy Somero. Lehti ilmestyy myös äänilehtenä. Someron ohella lehti leviää osiin Tl Koskea, Kiikalaa, Kuusjokea ja Tammelaa sekä entistä Nummi-Pusulan kunnan aluetta Lohjalla.

text: Pargas Kungörelser – Paraisten Kuulutukset on Paraisilla ilmestyvä paikallislehti. Lehti on Sanomalehtien liiton jäsen ja ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Lehden levikki oli noin 4500 kappaletta vuonna 2016. Lehti on perustettu vuonna 1912 ja sitä julkaisee vuodesta 1974 vuonna 1968 perustettu Förlags Ab Sydvästkusten, jonka julkaisuihin kuuluu myös vuonna 1824 perustettu Åbo Underrättelser.

title: Forssan Lehti

text: Forssan Lehden perusti Esko Aaltonen vuonna 1917. Lehteä kustansi vuonna 1920 perustettu Forssa Print (aiemmalta nimeltään "Forssan Kirjapaino"). 13. marraskuussa 2013 Hämeen Sanomat osti lehden. Lehti on osa Lännen Mediaa.

title: Lyydin kieli

text: 2000-luvulla Suomessa on järjestetty säännöllisesti lyydin kielen kursseja.[26] Vuonna 2008 suomalainen Lyydiläinen Seura ja karjalainen Trias-nuorisojärjestö perustivat Lyydilaine-sanomalehden, jossa on artikkeleita lyydin ja venäjän kielillä. Lehti ilmestyy Petroskoissa. Seuran vuosijulkaisun nimi on puolestaan Lüüdilaine, ja se on ilmestynyt kerran vuodessa vuodesta 2005 lähtien.[2][27] Lehden artikkelit ovat lyydiksi (pääosin latinalaisilla kirjaimilla, joilla lyydin kirjakieltä kirjoitetaan, mutta myös kyrillisillä aakkosilla), suomeksi ja venäjäksi.[22] Kansalaisjärjestöt ovat yhteistyössä järjestäneet muun muassa kielileirejä nuorille sekä lyydinkielisiä kudontapiirejä.[16] Leirien osanottajat ovat olleet 7–16-vuotiaita lyydiläislapsia ja -nuoria eri lyydiläispaikkakunnilta. Leirien yksi päämäärä on luoda verkosto lyydiläislasten välille kielen oppimisen ohella. 2010-luvulla lyydiläiset ovat vastanneet itse leirien järjestämisestä.[16]


query: Milloin Ludvig IX kuoli?

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX (Pyhä) (25. huhtikuuta 1214 tai 1215 Poissy, Yvelines – 25. elokuuta 1270 Tunisia) oli Ranskan kuningas vuosina 1226–1270. Hän oli yhdeksäs kapetingien suoraan dynastiaan kuulunut monarkki.

title: Anjou

text: Kuningas Ludvig IX antoi 1246 Anjoun herttuan arvon veljelleen Kaarlelle, josta tuli myöhemmin Napolin ja Sisilian kuningas Kaarle I. Anjoun suku hallitsi Napolia vuoteen 1435 asti. Viimeinen Anjoun herttua kuoli 1481, ja Anjou joutui takaisin Ranskalle.

title: Canal du Midi

text: Kuningas Ludvig XIV ei ollut määrännyt Languedocin kuninkaallista kanavaa rakennettavaksi ainoastaan helpottaakseen alueen kaupankäyntiä. Nero, Augustus, Kaarle Suuri, Ranskan Frans I, Ranskan Kaarle IX ja Ranskan Henrik IV olivat kaikki ennen Ludvig XIV:tä haaveilleet kanavan rakentamisesta. Kun Ludvig XIV:lle tarjottiin mahdollisuutta siihen, näki hän siinä mahdollisuuden jättää pysyvä merkki hallintokaudestaan. Kanavan avulla oli mahdollisuus myös käydä käsiksi Espanjan merenkäynnistä saamiin tuloihin.

title: Isabella Aragonialainen (Ranska)

text: Jaakko I Aragonialainen ja Ranskan kuningas Ludvig IX tekivät sopimuksen, jonka mukaan infanta Isabella avioituisi Ranskan kruununperillisen kanssa. Ludvig IX:n vanhimman pojan Ludvigin kuoleman jälkeen kruununperilliseksi tuli tulevan kuningas Filip III. Isabella oli 19-vuotias ja Filip 17-vuotias.

title: Yhdeksäs ristiretki

text: Kerättyään suuren ristiretkeläisten armeijan kohteenaan Egypti, Ludvig IX käänsikin sotilaiden suunnan Tunisiaan, missä hän itse kuoli vuonna 1270. Englannin prinssi Edvard saapui paikalle liian myöhään auttamaan armeijaa. Hän jatkoi Pyhään maahan aikomuksenaan auttaa Antiokian prinssiä ja Tripolin herttuaa Bohemund VI:ta taistelemaan mamelukkien uhkaa vastaan ja suojelemaan Tripolia sekä Jerusalemin kuningaskunnan jälkeläistä.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX:n osallistuminen kahteen eri ristiretkeen vaati niin ikään sijaishallitsijaa. Seitsemännen ristiretken ja kuninkaan vankeuden aikana sijaishallitsijana toi jälkeen kuningatar Blanka, joka oli koko Ludvig IX:n hallitusajan ollut mukana vallankäytössä. Sijaishallitsijan tehtävää hän jatkoi aina kuolemaansa saakka. Tämän jälkeen Ludvig IX:n veljet hoitivat sijaishallitsijan tehtäviä samoin kuin kahdeksannenkin ristiretken aikana.

title: Filip II (Ranska)

text: Filip II Augustus kuoli 14. heinäkuuta 1223 Mantes'ssa ollessaan kuumeisena matkalla Pariisiin. Pitkän hallintokauden aikana hänestä oli tullut monien trubaduuri- ja ritarilaulujen sankari. Hän jätti kuolleessaan pojalleen Ludvig VIII Leijonalle vahvan ja hyvin hoidetun kuningaskunnan, jossa kuninkaasta oli tullut valtakunnan pää. Myöhemmistä seuraajista eritoten Ludvig IX Pyhä ja Filip VI Kaunis pitävät häntä esikuvanaan. Filip II Augustus haudattiin Ranskan kuninkaiden viimeiseen leposijaan, Pariisin pohjoispuolella olevan Saint-Denis'n luostarin basilikaan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Isoisänsä FIlip II Augustuksen tavoin Ludvig Pyhän vainot kohdistuivat myös juutalaisiin, minkä katsottiin tuohon aikaan olevan "hyvän kristityn" tehtävä. Ludvig Pyhän sanoikin:

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX kielsi myös vasallinen väliset yksityiset taistelut. Myös erilaiset oikeuteen liittyvät taistelut kiellettiin vuonna 1260.

title: Loviisa (nimi)

text: Loviisan nimipäivä on 25. elokuuta. Nimipäivä oli alkujaan Ranskan kuningas Ludvig IX Pyhän kuolin- ja muistopäivä, mutta Ruotsin ja samalla Suomen almanakassa Ludvig-nimi korvattiin korvattiin vuonna 1750 Lovisa-nimellä silloisen kuningattaren, Loviisa Ulrikan kunniaksi..

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigista tuli valtaistuimen haltija isänsä Ludvig VIII Leijonan kuoleman johdosta jo 11-vuotiaana vuonna 1226. Kuningatar Blankasta tuli sijaishallitsija Ludvigin alaikäisyyden ajaksi, eli suunnitellusti noin viideksi vuodeksi, sillä 17 vuoden ikää oli yleisesti pidetty kuninkaalle sopivana täysi-ikäisyyden rajana. Olihan Ludvig Pyhän isoisä Filip II Augustus aloittanut oman hallintonsa itsenäisesti jo 15-vuotiaana. Kuningatar Blankan sijaishallituskausi oli ensimmäinen laatuaan Ranskan historiassa, sillä aiemmin eivät nainen ja alaikäinen lapsi olleet maata hallinneet.

title: Dragon Quest IX: Sentinels of the Starry Skies

text: Pelisarjan säveltäjä Kōichi Sugiyama vahvisti lokakuussa 2006, että "Dragon Quest IX":n kehittäminen oli aloitettu. Sugiyama kertoi "Famitsū"-pelilehdessä, ettei hän tiennyt milloin peli julkaistaisiin. Hän kuitenkin sanoi projektin edistyvän hyvään tahtiin. Joulukuussa 2006 pidetyn "Dragon Quest" -sarjan 20-vuotisjuhlan aikana Square Enix ilmoitti "Dragon Quest IX":n julkaisemisesta yksinoikeudella Nintendo DS:lle. Pelin kerrottiin myös tukevan konsolin Wi-Fi-ominaisuuksia.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Oikeamielisyydestään tunnettu Ludvig IX toimi sovittelijana Euroopan erimielisten hallitsijoiden välillä. Vuonna 1242 hän kukisti Englannin Henrik III:a tukevien ranskalaisaatelisten kapinan. Ludvig IX teki 1200-luvun puolivälissä niin sanotun seitsemännen ristiretken Egyptiin, mutta joutui neljäksi vuodeksi vankeuteen Syyriassa. Vuonna 1270 hän lähti kahdeksannelle ristiretkelle Tunisiaan, mutta kuoli matkalla ruttoon.[1]

title: Filip III (Ranska)

text: Filip III Rohkea syntyi isänsä Ludvig IX Pyhän ja Marguerite Provencelaisen toisena poikana. Hänen vanhempi veljensä, josta oli kasvatettu kruununperillistä, kuoli kuitenkin vuonna 1260.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Paavi Bonifacius VIII julisti Ludvigin pyhimykseksi 1297, ainoana Ranskan hallitsijoista.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Katso myös Luettelo Ranskan kuninkaista

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Kuningatar Blanka onnistui pitämään valtakunnan suurvasallit rauhallisina ja kurissa Ludvigin alaikäisyyden aikana. Nämä halusivat käyttää hyväkseen kuninkaan alaikäisyyttä ja vähentää siten huippuunsa kasvanutta kapetingien valtaa. Blanka onnistui myös saamaan pysyvän jalansijan Välimerelle Meaux'n sopimuksen myötä. Tämän lisäksi hän käytti taitavasti hyväkseen lastensa avioliittoja.

title: Ludvig

text: Baijerin kuninkaita () Ludvig I (1825–1848) Ludvig II (1864–1886) Ludvig III (1913–1918) Hollannin kuningas () Ludvig Napoleon (oik. Louis Bonaparte; 1806–1810) Espanjan kuninkaita () Ludvig I (1724) Portugalin kuninkaita: () Ludvig I (1861–1889) Puolan kuningas () Ludvig I Suuri (1370–1382, myös Unkarin kuningas) Frankkien ja Ranskan kuninkaita () Ludvig I Hurskas (813–840) Ludvig II (877–879) Ludvig III (879–888) Ludvig IV (936–954) Ludvig V (986–987) Ludvig VI Paksu (1108–1137) Ludvig VII Nuori (1137–1180) Ludvig VIII Leijona (1223–1226) Ludvig IX Pyhä (1226–1270) Ludvig X (1314–1316) Ludvig XI (1461–1483) Ludvig XII (1498–1515) Ludvig XIII (1610–1643) Ludvig XIV Suuri (1643–1715) Ludvig XV Rakastettu (1715–1770) Ludvig XVI (1770–1792) Ludvig XVIII (1814–1824) Ludvig Filip (1830–1848) Saksan keisareita ja Itä-Francian kuninkaita () Ludvig I Hurskas (frankkien kuningas 814–840, sama kuin Ranskan Ludvig I) Ludvig Saksalainen, Baijerin kuningas 817–843, Itä-Francian kuningas 843–876 Ludvig Lapsi, Itä-Francian kuningas 899–911 Ludvig II (keisari 855–875) Ludvig III (keisari 901–905) Ludvig IV Baijerilainen (Saksan ja Italian kuningas 1314–1347, keisari 1328–1347) Unkarin kuninkaita () Ludvig I Suuri (1342–1382, vuodesta 1370 lähtien myös Puolan kuningas) Ludvig II (1516–1526, myös Böömin ja Kroatian kuningas) Saksin, Frankenin ja Thüringenin kuninkaita: Ludvig Nuori (kuningas 876–882) Monacon ruhtinaita () Ludvig I (1662–1701) Ludvig II (1922–1949)

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Kuningatar Blanka kuitenkin tarttui tarmolla valtakunnan hallintaan ja ensinnäkin huolehti kaikkein tärkeimmästä, uuden kuninkaan vallan virallistamisesta. Reimsin katedraalissa suoritettiin valtakunnan perinteiden mukaisesti kuninkaan voitelu ja siunaus tehtäväänsä 26. marraskuuta 1226. Varsinaiseksi hallitsevaksi monarkiksi Ludvig IX ryhtyi täysi-ikäiseksi julistamisen jälkeen vuonna 1236 eli 22-vuotiaana. Eräänä syynä tähän myöhäiseen vallanottoon pidetään Blankan tiukkaa otetta pojastaan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig osallistui seitsemännelle ja kahdeksannelle ristiretkelle. Seitsemäs ristiretki 1248–1254 päättyi egyptiläisten piiritykseen ja Ludvigin joutumiseen vangiksi. Hänet vapautettiin suuria lunnaita vastaan. Kahdeksas ristiretki 1270 koitui Ludvigille kohtalokkaaksi: hän sairastui ruttoon ja kuoli Tunisiassa. Tosin nykyarvion mukaan kyseessä oli kuitenkin alueella vallinnut punatautiepidemia.

title: Alphonse (Toulouse)

text: Alphonse oli kuningas Ludvig IX Pyhän nuorempi veli ja sai isänsä testamentin määräysten mukaisesti apanage-läänityksekseen Poitoun kreivikunnan ja osan myös Auvergnesta. Pariisin vuoden 1229 rauhan mukaisesti hän solmi avioliiton Toulousen kreivin Raymonde VII (IX) de Saint-Gillesin tyttären Jeannen kanssa vuonna 1237. Vaimonsa ja appensa kuoltua vuonna 1249 hän peri itselleen myös Toulousen kreivikunnan.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX:n onnistui kuitenkin lopettaa albigenssien vihollisuudet vuonna 1240, joihin osittain nivoutui vanha Ludvig VIII:n ja Toulousen herttua Raimondin välinen ristiriita.

title: Filip VI

text: Filip VI avioitui kesäkuussa 1313 Burgundin Johannan (1293–1348) kanssa. Tämän ensimmäinen puoliso kuoli todennäköisesti ruttoon, joka tuolloin raivosi Ranskassa. Johanna oli Burgundin herttuan Robert II:n ja Ranskan prinsessan Agnesin tytär, Agnes puolestaan kuningas Ludvig IX Pyhän nuorin tytär.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ranskan valtaistuimelle Ludvigia seurasi hänen poikansa Filip III Rohkea.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvig IX Pyhän valtaistuimella olon aikana sijaishallitsijaa tarvittiin kolme kertaa. Ensimmäisen kerran ennen hänen täysi-ikäisyyttään ja myöhään tapahtunutta vallanottoaan, muilla kerroilla ristiretkien aikana, jolloin kuningas oli poissa valtakunnasta.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Hänen voimakas harhaoppisuuden ja juutalaisuuden vastaisuus oli yksi pääsyistä, jonka vuoksi Ludvig julistettiin pyhimykseksi.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigin henkilöhistoriasta on melkoisen tarkat, joskin varmasti hyvin värittyneet tiedot, sillä tärkein lähde on Jean de Joinvillen kronikka, ja Joinville oli kuninkaan läheinen ystävä ja uskottu. Ludvig IX syntyi Poissyn linnassa, joka oli nuoren ruhtinaallisen avioparin, Ranskan tulevan kuninkaan Ludvig VIII Leijonan ja tulevan kuningatar Blankan suosikkiresidenssi. Toinen kapetingikuningatar Arlesin Constance oli perustanut Poissyn alueelle aikanaan luostarin. De Joinvillen mukaan Ludvigilla oli jo lapsena kaikki pyhimykselle tarpeelliset hyvät ominaisuudet: hän oli vilkas, iloinen ja avoin. Ludvig säilytti luonteensa koko elinaikansa ja inhosi sen pohjalta kaikkea tekopyhää.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Ludvigin lapsuus kului pääsääntöisesti hallitsijaksi valmentautumiseen, jossa äidillä oli tuonaikaiseen tapaan hyvin merkittävä rooli. Tämä korostui pojan alaikäisyyden ja äidin valtionhoitajakauden aikana.

title: Pirmasens

text: Hessen-Darmstadtin maakreivi Ludvig IX myönsi Pirmasensille kaupunginoikeudet vuonna 1763. Maakreivi asui kaupungissa isänsä maakreivi Ludvig VIII:n metsästyslinnassa. Hän uudisti kaupunkia useaan otteeseen. Maakreivin kuoltua vuonna 1790 sai Pirmasensin lyhyeksi jäänyt kukoistuskausi kohdata loppunsa.

title: Ludvig IX (Ranska)

text: Perinteiseen tapaan Ranskan kapetingikuninkaiden lasten avioliitot olivat tärkeitä poliittisia ja dynastisia tapahtumia. Eritoten valtaistuimen perijän avioliitot saivat suuren merkityksen. Ludvig avioitui 27. toukokuuta 1234 Provencen Margueriten (1221 – 21. joulukuuta 1295) kanssa. Marguerite oli Provencen ja Forcalquierin kreivin Raumond IV Béreangerin ja Savoien Beatricen tytär. Hänen vanhempi sisarensa Sanchia avioitui Englannin kuninkaan Henrik III:n kanssa ja toinen sisarensa Beatrice puolestaan Ludvig IX:n pikkuveljen Sisilian ja Anjoun Kaarle I:n kanssa.


query: Kuka on suunnitellut Helsingissä sijaitsevan Valtioneuvoston linnan?

title: Valtioneuvoston linna

text: Valtioneuvoston linna (aikaisemmin Senaatintalo, nykyinen nimi käyttöön 27. marraskuuta 1918, ) sijaitsee Senaatintorin laidalla Kruununhaassa Helsingissä. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel, sen rakennustyöt alkoivat 1818 ja valmistuivat vuonna 1822.

title: Helsingin nähtävyydet

text: Kauppatorille saavuttaessa ollaankin jo lähellä Helsingin historiallisesti tärkeimpiä rakennuksia. Presidentinlinna ja Helsingin kaupungintalo tervehtivät pohjoisessa, Esplanadin puisto avautuu Havis Amandan patsaalta länteen ja idässä Katajanokalla kohoaa ortodoksinen Uspenskin katedraali. Kauppatorin länsipäästä on vain yhden korttelin matka pohjoiseen empiretyyliselle Senaatintorille, jota reunustavat muun muassa Tuomiokirkko pohjoisessa, yliopiston päärakennus lännessä ja valtioneuvoston linna idässä. Välin voi kulkea esimerkiksi Sofiankadun katumuseon kautta.

title: Suomen ulkoministeriö

text: Ulkoministeriö toimii Merikasarmin rakennusryhmässä Helsingin Katajanokalla. 1980-luvulle saakka se toimi pääosin valtioneuvoston linnan itäisessä, Ritarikadun puoleisessa siipirakennuksessa, minkä vuoksi Ritarikadun nimeä on toisinaan käytetty tarkoittamaan ulkoministeriötä.

title: Merikasarmi

text: Ritarikatusali on Merikasarmin auditorio, jossa pidetään pitkähköjä tiedotustilaisuuksia. Ritarikatusalin eteistilassa on Suomen ulkoasiainministeriön aikaisempaa toimipaikkaa, Valtioneuvoston linnan itäisintä, Ritarikadun varrella sijaitsevaa siipeä kuvaamaan otettu Ritarikatu-kyltti.

title: Valtioneuvoston linna

text: Kun Helsingistä tehtiin 1812 Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki, oli sinne rakennettava tilat keskushallintoa varten. Kaupungin jälleenrakennustoimikunnan arkkitehdiksi palkattiin 1816 Carl Ludvig Engel, jonka ensimmäisiä tehtäviä oli suunnitella rakennus senaatille ja keskusvirastoille.

title: Valtioneuvoston linna

text: Presidentin esittelysalin yhteydessä, Senaatintorin puoleisessa toisessa kerroksessa, sijaitsevat myös valtioneuvoston varsinainen istuntosali sekä pääministerin virkahuone. Jälkimmäinen, entinen senaatin talousosaston varapuheenjohtajan huone, on hyvin säilynyt esimerkki rakennuksen alkuperäisestä kalustuksesta.

title: Rånäsin linna

text: Rånäsin linna on Ruotsissa Norrtäljen kunnassa sijaitseva rakennus. Linna rakennettiin hovimarsalkka A. D. Reuterskiöldiä varten ja se valmistui vuonna 1844, jolloin vanha säteritila purettiin. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti P. A. Nyström. Tyylisuunnaltaan linna edustaa myöhäisempireä ja siihen on vaikuttanut italialainen arkkitehtuuri.

title: Valtioneuvoston linna

text: Engel suhtautui Senaatintalon suunnitteluun kunnianhimoisesti. Rakennus oli hänen ensimmäinen suuri työnsä Helsingissä, ja sen oli tarkoitus palvella koko Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallintoa. Lisäksi Senaatintalo oli ensimmäinen Senaatintorin laidalle noussut uudisrakennus, joten sen tyyli määräsi koko aukion tulevan arkkitehtonisen ilmeen.

title: Carl Ludvig Engel

text: Engelin päätyö Helsingissä on Senaatintorin empiremiljöö, johon kuuluvat Helsingin tuomiokirkko, Valtioneuvoston linna, Helsingin yliopiston päärakennus ja Kansalliskirjasto. Hän suunnitteli myös runsaasti kirkkoja ja julkisia rakennuksia eri puolille Suomea sekä piirsi useiden kaupunkien, kuten Turun ja Porvoon ruutuasemakaavat.

title: Senaatintori

text: C. L. Engelin piirustus vanhasta Suurtorista. Helsingin yliopiston päärakennus torin laidalla n. vuonna 1870. Panoraama Tuomiokirkon, silloisen Nikolainkirkon, tornista lounaaseen Signe Branderin kuvaamana vuonna 1909. Yliopiston päärakennus nykyisessä asussaan. Senaatintori on varsinkin kesäisin turistien kansoittama. Helsingin tuomiokirkko. Sederholmin talo, kantakaupungin vanhin rakennus. Aleksanteri II:n patsas. Valtioneuvoston linna. Senaatintori ja United Buddy Bears 2010. Laki-veistos Aleksanteri II:n patsaassa.

title: Valtioneuvoston linna

text: Suuresta koostaan ja komeasta ulkonäöstään huolimatta Valtioneuvoston linnassa on vain vähän juhlavia sisätiloja, sillä se suunniteltiin toimistorakennukseksi. Linnan kenties tunnetuimmat tilat ovat tasavallan presidentin esittelysali sekä pääportaikko, jotka ovat säilyneet lähes muuttumattomina Engelin ajoista asti.

title: Helsinki

text: Merellinen Helsinki on nähtävyys itsessään ja yksi Suomen 27:stä kansallismaisemasta.[58] Merkittävimpiä nähtävyyksiä on Suomenlinnan linnake, joka on merkitty Unescon maailmanperintöluetteloon. Toinen saarikohde on Seurasaaren virkistysalue ja ulkoilmamuseo.[59] Lapsiperheiden suosimia nähtävyyksiä ovat Linnanmäen huvipuisto ja Korkeasaaren eläintarha.[60] Helsingin kirkoista tunnetuimpia ovat Temppeliaukion kirkko, ortodoksinen Uspenskin katedraali ja Helsingin tuomiokirkko, joka hallitsee empiretyylistä Senaatintoria. Sen reunalla sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus ja Valtioneuvoston linna. Senaatintorilta on lyhyt matka Kauppatorille, jonka reunalla sijaitsevat Presidentinlinna ja Helsingin kaupungintalo. Esplanadin puisto on ydinkeskustan merkittävin puisto. Mannerheimintien varrella on muun muassa Kansallismuseo, Eduskuntatalo, nykytaiteen museo Kiasma ja Stockmannin tavaratalo.[61] Aleksanterinkatu on keskustan merkittävin ostos- ja liikekatu. Merkittäviä kauppakeskuksia ovat ydinkeskustassa sijaitsevat Kampin keskus ja Forum, Itäkeskuksessa sijaitseva Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Itis, Kannelmäessä sijaitseva Kaari sekä Kalasatamassa sijaitseva, syyskuussa 2018 avattu Redi.[62] Töölössä sijaitsevassa Ratikkamuseossa voi tutustua Helsingin joukkoliikenteen historiaan. Olympiastadionin 72 metriä korkeasta tornista voi luoda yleiskatsauksen Helsinkiin.[63]

title: Snellmaninkatu (Helsinki)

text: Snellmaninkatu on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva etelä-pohjois-suuntainen katu, joka kulkee rinnakkaisen Unioninkadun itäpuolella. Katu alkaa etelässä Aleksanterikadusta ja kulkee Senaatintorin itäreunaa pitkin Valtioneuvoston linnan ohi. Senaatintorin lisäksi Unioninkadun ja Snellmaninkadun välisissä kortteleissa sijaitsevat muun muassa Helsingin tuomiokirkko, Suomen Pankin päärakennus ja Kansallisarkisto. Suomen Pankin rakennuksen edessä sijaitsee J. V. Snellmanin patsas, jonka mukaan katu on myös nimetty. Vastapäätä, kadun itäpuolella, on Säätytalo. Snellmaninkatu päättyy pohjoisessa Siltavuoreen, ja sen päädyssä Siltavuorenpenkereellä sijaitsee vuonna 1905 valmistunut yliopiston fysiologian laitoksen rakennus.

title: Presidentti Tarja Halosen muotokuva

text: Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa.[11] Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä.[13] Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta.[12] Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan.[11] Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi.[14] Teoksen hinta oli 30 000 euroa.[18]

title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Tulli- ja pakkahuoneen jälkeen Aleksanterinkadun pohjoispuolella, Mariankadun ja Ritarikadun välissä on Ritaripuistikko ja uusgoottilainen Ritarihuone (Georg Theodor von Chiewitz, 1862), jossa aatelissääty kokoontui säätyvaltiopäivien aikana. Sen jälkeen Ritarikadun ja Snellmaninkadun välissä on Valtioneuvoston linna (C. L. Engel, 1822), jossa toimivat pääministerin kanslia ja valtiovarainministeriö. Snellmaninkadulta Unioninkadulle Aleksanterinkatu kulkee pitkin Senaatintorin eteläreunaa, ja myös Valtioneuvoston linnan pääjulkisivu on torin puolella. Torin pohjoisreunassa on Helsingin tuomiokirkko (C. L. Engel, 1852), ja sen keskellä on keisari Aleksanteri II:n patsas (Walter Runeberg, 1894). Kadun eteläpuolella on vanhoja 1700-luvun kauppiastaloja, joita on modernisoitu eri tarkoituksiin: Helsingin kaupunginjohtajan virka-asuntona toimiva Brummerin talo, kaupungin vanhin rakennus Sederholmin talo (1757), jossa on kaupunginmuseon näyttelytiloja, Vanha raatihuone sekä Kiseleffin talo, jossa Stockmannin tavaratalo toimi 1930-luvulle asti.

title: Vironniemi

text: Vironniemi () on Helsingin kantakaupungin ydinosan muodostava peruspiiri ja samalla Suomen hallinnollisen ja taloudellisen päätöksenteon keskus sekä Helsingin tärkeimpien kirkkojen sijaintipaikka. Vironniemellä sijaitsevat Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, Senaatintori, Tuomiokirkko, Uspenskin katedraali ja Suomen pankki.

title: Helsinki

text: Engelin piirtämiä rakennuksia on eritoten Senaatintorin ympärillä. Senaatintorin itä- ja länsipäädyissä sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus (1828–1832) ja Valtioneuvoston linna (1818–1822).[30][31] Senaatintoria hallitsee pohjoispäässä sijaitseva empiretyylinen, valkea Helsingin tuomiokirkko (1830–1846, vihitty 1852).[32] Lähiympäristössä sijaitsevat muun muassa kaupungintalo (1828–1833)[33], yliopiston kirjasto (1836–1845),[34] entinen sisätautien klinikka, nykyinen Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan kampusrakennus (1824)[35][36] ja ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1827).[37] Empiretyylisen Presidentinlinnan (1820) suunnitteli Pehr Granstedt[38]. Helsingin vanhin kirkko on Vanha kirkko (1826), jonka suunnitteli Engel.[39]

title: Valtion vierastalo

text: Valtion vierastalo on Helsingissä Munkkiniemessä Kalastajatorpantie 3:ssa sijaitseva Suomen valtion omistama Valtioneuvoston edustustila. Talon on suunnitellut arkkitehti Einari Teräsvirta, ja se on valmistunut vuonna 1984.

title: Senaatintori

text: Senaatintori () on Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva tori ja Helsingin historiallinen keskusaukio. Sitä ympäröivät lukuisat arvorakennukset, kuten Helsingin tuomiokirkko, Valtioneuvoston linna ja Helsingin yliopiston päärakennus. Keskellä toria sijaitsee Aleksanteri II:n patsas. Senaatintori tuomiokirkkoineen on Helsingin tunnetuin symboli ja yksi kaupungin suosituimpia turistikohteita. Torin reunoja pitkin kulkevat Aleksanterinkatu, Unioninkatu, Snellmaninkatu sekä pohjoisreunassa Tuomiokirkon portaiden editse Hallituskatu.

title: Burgmanin talo

text: Burgmanin talo oli Helsingin ensimmäinen ja yli viidenkymmenen vuoden ajan ainoa kivitalo. Se sijaitsi nykyisen Aleksanterinkadun varrella valtioneuvoston linnan eteläsiiven luona, lähellä Ritarikadun kulmaa. Talon rakennutti 1690-luvun lopulla kauppias ja raatimies Torsten Burgman (k. 1711).

title: Smolna

text: Smolna on Helsingin Kaartinkaupungin kaupunginosassa sijaitseva empiretyylinen rakennus, joka nykyään toimii valtioneuvoston juhlahuoneistona. Vuonna 1822 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel. Smolnalla on historiansa aikana toiminut muun muassa Suomen kenraalikuvernöörin ja valtionhoitajan virka-asuntona, Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston päärakennuksena sekä Helsingin punakaartin päämajana.

title: Tana (yritys)

text: Tana Oy on läpi historiansa toiminut Jyväskylän alueella. Vuonna 2015 yrityksen pääkonttori siirrettiin Jyväskylän Lutakossa sijaitsevaan historialliseen Schaumanin linnaan. Vuonna 1924 valmistunut linna rakennettiin alun perin Jyväskylän Lutakon vaneritehtaan johtajan, Bruno Krookin, asuinsijaksi. Linnan on suunnitellut arkkitehti Gunnar Wahlroos.

title: Burgmanin talo

text: Burgmanin talon jäännökset löytyivät Valtioneuvoston linnan lattian alta rakennuksen peruskorjauksen yhteydessä vuonna 1993. Ne ovat pääosin nykyisen Aleksanterinkadun ajoradan ja jalkakäytävän alla, koska katua on levennetty 1800-luvun alussa. Burgmanin talon pohjoisseinä oli suunnilleen nykyisen Valtioneuvoston linnan eteläseinän kohdalla.

title: Helsingin kuninkaankartano

text: Helsingin kuninkaankartano oli kuninkaankartano, jonka Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa perusti 1500-luvun alkupuoliskolla Vantaanjoen suulla olevien koskien väliselle saarelle (nyk. Kuninkaankartanonsaari). Helsingin kuninkaankartano perustettiin jo ennen Helsingin kaupungin perustamista. Kartano oli kruunun hallinto- ja talouskeskus, sotilaallinen huoltokeskus ja maatalouden mallitila. Kuninkaankartano oli välimuoto Helsingin kaupungin tueksi suunnitellusta keskiaikaisesta linnasta ja vuosina 1556–1557 perustetuista varsinaisista kuninkaankartanoista. Helsingin kaupungin ensimmäisinä vuosina itse kaupungin asema oli varsin syrjäinen kuninkaankartanon rinnalla.

title: Tuntematon sotilas (vuoden 1955 elokuva)

text: Kuvausaikataulu oli tiukka. Talvikohtaukset kuvattiin talvella 1955, joka oli runsasluminen ja seuraava kesä puolestaan varsin lämmin. Aikataulu piti varsinkin Sipoossa, missä Edvin Laineella ja hänen puolisollaan Mirjam Noverolla oli kesähuvila. Linna seurasi kuvausten etenemistä tiiviisti ja kävi usein kuvauspaikoilla."Tuntematon sotilas" esitettiin kutsuvierasnäytäntönä Helsingin Bio Rexissä maanantaina 19. joulukuuta 1955 Väinö Linnan sodanaikaiselle yksikölle JR8:lle sekä elokuvan näyttelijöille ja tuotantohenkilökunnalle. Kutsuttuihin kuului myös Rokan esikuvana ollut Viljam Pylkäs. Lisäksi mukana oli Suomen sotilasjohdon ja hallituksen edustajia. Näytäntö annettiin sotainvalidien hyväksi. Toinen kutsuvierasnäytäntö oli 22. joulukuuta, tuolloin kutsuttiin elokuvan teossa mukana olleita ja Suomen valtioneuvoston jäseniä. Varsinainen teatteriensi-ilta oli perjantaina 23. joulukuuta 1955 Helsingissä, Tampereella, Turussa, Oulussa, Lahdessa ja Porissa sekä Riihimäellä.

title: Palladiolainen arkkitehtuuri

text: Puhtaimmillaan Suomessa palladiolaista arkkitehtuuria edustivat erityisesti Viipurin maalaiskunnan ja muut Vanhan Suomen kartanot. Näistä jäljellä on enää Monrepos ja Kiiskilän hovi. Carl Ludvig Engelin tyyli on pietarilaista empireä, jota voidaan pitää palladianismin variaationa. Merkittävimpiä tämän tyylin rakennuksia ovat Helsingin Senaatintorin rakennukset, erityisesti Valtioneuvoston linna ja Helsingin tuomiokirkko. Suomen renessanssi- ja barokkiajan rakennuksissa vain harvoissa on tunnistettu palladiolaisia vaikutuksia. Yksi näistä on Louhisaaren kartano Askaisissa.

title: Åkerön linna

text: Åkerö on kartano Etelä-Ruotsissa 28 kilometrin päässä Nyköpingistä, Flenin kunnassa sijaitsevan Yngarenjärven saaressa. Sen päärakennus on valmistunut 1757, ja sen on suunnitellut Carl Hårleman. Siellä on jalostettu omenalajike Åkerö.

title: Valtioneuvoston linna

text: Linna rakennettiin alkuaan Suomen senaattia varten, joka toimi tiloissa vuodet 1822–1918. Itsenäisyyden aikana senaatin paikan otti valtioneuvosto, jonka mukaan talo sai nykyisen nimensä. Nykyään valtioneuvoston linnassa toimivat pääministerin johtama valtioneuvoston kanslia, oikeuskanslerinvirasto ja suurin osa valtiovarainministeriöstä.

title: Helsingin kulttuuri

text: Kun Helsingistä tuli Suomen pääkaupunki, tarvittiin tulipalon jälkeinen uudelleenrakennus. Asemakaavan rakennuksia piirtämään valittiin Carl Ludvig Engel, jonka klassistinen arkkitehtuuri vastasi uudelleenrakennuskomitean johtajan ihanteita. Engelin piirtämiä rakennuksia on eritoten Senaatintorilla ja sen ympärillä. Senaatintorin itä- ja länsipäädyissä sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus (1828–1832) sekä Valtioneuvoston linna (1818–1822). Senaatintoria hallitsee pohjoispäässä sijaitseva empiretyylinen, valkea Helsingin tuomiokirkko (1830–1846, vihitty 1852). Muita ympäristössä sijaitsevia rakennuksia ovat muun muassa kaupungintalo (1818), yliopiston kirjasto (1836–1845), entinen sisätautien klinikka, nykyinen Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan kampusrakennus (1826), Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1828) sekä raatihuone (1819). Empiretyylisen Presidentinlinnan (1814) suunnitteli Pehr Granstedt. Helsingin vanhin kirkko on nimensä mukaisesti Vanha kirkko (1826), jonka suunnitteli Engel.

title: Kruununhaka

text: Keskeinen osa Kruununhaassa on empiretyylillä rakennettu Senaatintorin ympäristö sekä Pohjois-Esplanadin ja Aleksanterinkadun välinen alue. Kruununhaka (lempinimeltään Krunikka tai Kruna) on arvokkaiden instituutioiden kaupunginosa; siellä sijaitsevat muun muassa tuomiokirkko, Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, raatihuone, kaupungintalo, Suomen Pankki, Säätytalo, Ritarihuone, useat maineikkaat asianajotoimistot ja useat Helsingin yliopiston laitokset. Suomen tunnetuimpiin lukioihin kuuluva Sibelius-lukio sijaitsee Liisankadulla. Itärannalla on Pohjoissatama. Pohjoissatamassa sijaitsee pieni puistosaari nimeltä Tervasaari.


query: Mistä lyhenne DVD tulee?

title: DVD

text: [[Category:{{{1}}} media|Main Page]] DVD ([1] tai Digital Video Disc, ) on optinen datan tallennusväline. DVD:n yleisimmät käyttötavat ovat videokuvan ja tiedon tallennus. Se on tällä hetkellä elokuvien yleisin kotikäyttöön suunnattu levitysformaatti. DVD muistuttaa ulkoisesti CD-levyä. DVD:n kapasiteetti vaihtelee välillä 4,38–15,9 gigatavua [2].

title: Taivaan tulet (televisiosarja)

text: "Taivaan tulien" jaksot 1–12 julkaistiin DVD:nä syksyllä 2010. Jaksojen 13–24 DVD-julkaisu tuotiin markkinoille keväällä 2011. Jaksojen 25–30 DVD tuli myyntiin joulukuussa 2013 ja jaksot 31–36 julkaistiin DVD:nä huhtikuussa 2014. Sarja on julkaistu myös kaikki tuotantokaudet sisältävänä DVD-kokoelmana.

title: HDCP

text: HDCP:n käyttöön lisenssejä myöntää Digital Content Protection, LLC, Intelin tytäryhtiö. Lisenssin ostajat lupautuvat lisenssimaksujen lisäksi rajoittamaan tuotteidensa ominaisuuksia. Esimerkiksi HD-tasoisen videomateriaalin tarkkuus tulee rajoittaa DVD-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista videoulostuloista, mikäli ohjelmalähde niin vaatii. Vastaavasti DVD-Audio-ääni tulee rajoittaa DAT-laatuiseksi ei-HDCP-yhteensopivista ääniulostuloista (rajoite ei koske analogisia ääniulostuloja). Laitteiden tulee myös estää kopioiden valmistaminen toistettavasta sisällöstä ja ne tulee valmistaa niin, että ne "tehokkaasti tekevät toivottomiksi yritykset murtaa sisällönsuojausvaatimukset".

title: Finnish B

text: Finnish B on suomi vieraana kielenä -oppiaine. Aine kuuluu IB-diplomiohjelmaan. Se kuuluu Group 2 -kieliin, joihin kuuluu noin 80 eri kieltä. Suomessa Finnish B:n voi ottaa paluumuuttaja tai opiskelija, jolla on suomi toisena kielenä. Ulkomailla opiskelua pitäisi olla ainakin yli kaksi vuotta, jotta voisi ottaa Finnish B:n. Finnish B on myös tarjolla muutamassa muussa maassa kuin Suomessa. Opiskelussa keskitytään enimmäkseen suomen kirjoittamiseen ja puhumiseen. Finnish B -ainetta pystyy opiskelemaan SL- tai HL-tasoisena, riippuen lukion tarjonnasta. SL-lyhenne tulee sanoista Standard Level suomennettuna ""perustaso"" ja HL-lyhenne tulee sanoista Higher Level suomennettuna ""korkeampi taso"".

title: FIT

text: FIT (International Federation of Translators) on kääntäjien, tulkkien ja terminologien kansainvälinen yhdistys. Liiton FIT-lyhenne tulee ranskan kielestä ja on lyhenne sanoista "Fédération internationale des traducteurs." FIT on perustettu vuonna 1953. Suomen kääntäjien ja tulkkien liitto SKTL on FITin jäsenjärjestö.

title: Cgs-järjestelmä

text: Cgs-järjestelmä (lyhenne toisinaan C.G.S.) on mittayksikköjärjestelmä, jota on käytetty tekniikassa 1800-luvun loppupuolelta 1950-luvulle ja eräillä tieteen aloilla vielä senkin jälkeen. Lyhenne cgs tulee järjestelmän perusyksiköistä senttimetri (cm), gramma (gr) ja sekunti (sec). Nykyään cgs-järjestelmä on korvattu kansainvälisellä yksikköjärjestelmällä.

title: Kompleksi (kemia)

text: Alla kuvissa esimerkkejä yhdestä stereoisomerian muodosta, "cis, trans, fac, mer" -stereoisomeriasta, jossa kloori (vihreä) määrää sijaintiensa perusteella oktaedrisen kompleksin etuliitteen. Ryhmiä tässä isomerian muodossa tulee olla kaksi erilaista ja näiden tulee sijoittua kuten kuvissa alla. "fac" on lyhenne sanasta fasiaalinen (eng. "facial") ja "mer" meridionaalinen (eng. "meridional").

title: DVD-RAM

text: DVD-RAM on optinen levyformaatti, joka on PD-formaatin kehittyneempi versio. DVD-RAMin esitteli ensimmäistä kertaa DVD Forum vuonna 1996. DVD-RAM ei tarvitse erillistä poltto-ohjelmaa. Se toimii kuin kiintolevy tai levyke. Yksipuolisen DVD-RAM 1.0 -levyn kapasiteetti on 2,58 gigatavua, kaksipuolisen DVD-RAM 1.0 -levyn 5,16 gigatavua, yksipuolisen DVD-RAM 2.0 -levyn 4,7 gigatavua ja kaksipuolisen DVD-RAM 2.0 -levyn 9,4 gigatavua. Tuplakerros-DVD-RAM-levyjä ei ainakaan toistaiseksi ole olemassa.

title: Aktinium(III)oksidi

text: Aktiniumoksidia ei tule sekoittaa etikkahappoanhydridiin, josta käytetään joskus merkintää AcO, missä lyhenne Ac tarkoittaa asetyyliä.

title: Soviet Kitsch

text: Yksi painos albumista julkaistiin DVD:n kera. DVD sisältää promovideon "The Survival Guide to Soviet Kitsch" ja musiikkivideon "Us". Sama DVD tulee Spektorin kokoelmalevyn "Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories" mukana.

title: Spore

text: Pelistä on julkaistu versioita Nintendo DS:lle (Spore Creatures) sekä iPhonelle. Pelistä on myös olemassa erikoisversio "Spore: Galactic Edition", jonka mukana tulee pelin tuottamisesta kertova DVD, "Kuinka luoda parempi otus"-DVD (), runsaampi ohjekirja (Galactic Handbook) sekä juliste, joka kuvaa solun matkaa kohti avaruutta.

title: Yle Uutiset

text: Vuoden 2013 Yle Uutisten uudistuksen yhteydessä myös Kuuden tv-uutiset uudistettiin. Vuodesta 2013 lähtien Kuuden uutiset eivät koostu useasta eri osiosta, vaan yhdestä osiosta, jonka juontaa yksi ja sama ankkuri. Talous- ja kulttuuriuutiset poistettiin Kuuden tv-uutisista, ja arkipäivien lähetys lyheni 13 minuuttiin. Urheiluruutu poistettiin arkipäivien ohjelmistosta. Sen sijaan Alueuutiset siirrettiin TV2:sta TV1:een Kuuden uutisten yhteyteen. Myös ajankohtainen haastatteluohjelma Päivän kasvo tulee Kuuden uutisten yhteydessä. Kuuden uutiset 2013 uudituksen jälkeen:Viikonloppujen lähetys lyheni 10 minuuttiin, jonka jälkeen tulee viiden minuutin Urheiluruutu.

title: Matti Hagelberg

text: Hagelbergin tarinat sijoittuvat ”B.E.M.-universumiin”. Lyhenne tulee sanoista ”bug-eyed monsters”.

title: VOB

text: VOB (lyhenne sanoista "Video Object") on tiedostomuoto, jota käytetään DVD-mediassa. VOB perustuu MPEG-2-tiedostomuotoon. Muun muassa MPlayer ja VLC media player tukevat tiedostomuotoa.

title: Wii

text: Nintendon tiedottaja on kertonut, että Nintendo suunnittelee julkaisevansa konsolista toisen version DVD-toisto-ominaisuudella. Tiedottaja myös kertoi, että version julkaisua muilla alueilla kuin Japanissa ei ole vielä suunniteltu.[18] Nintendo of America varmisti DVD-toisto-ominaisuudella varustetun Wiin tulevan myyntiin myös Pohjois-Amerikassa, kalliimmalla hinnalla kuin normaali Wii. Ominaisuuden lisääminen vaati enemmän kuin pelkästään ohjelmiston päivityksen, joten sen lisääminen Wiihin WiiConnect24:n avulla ei tule olemaan mahdollista. [19]

title: Kia Venga

text: Turbodieselien yhteydessä lyhenne WGT tulee sanoista "Waste Gate Turbocharger" joka tarkoittaa, että ahtimen yhteydessä on elektronisesti ohjattu hukkaportti. VGT on puolestaan lyhenne sanoista "Variable Geometry Turbocharger" joka tarkoittaa, että turboahtimen siivet ovat muuttuvageometriset. Turbodieselit kuuluvat Kian vähäpäästöiseen U2 dieselmoottoriperheeseen. Dieseleissä on moderni Boschin valmistama yhteispainesuoraruiskutus, Garret Honeywellin turboahdin, välijäähdytin, sekä 16 venttiilinen sylinterinkansi kahdella nokka-akselilla. Myös moottorinohjausjärjestelmä on Vengan kaikissa moottoreissa Boschin käsialaa.

title: Digital Theater Sound

text: DTS (lyhenne sanoista "Digital Theater Systems") on monikanavaista äänijärjestelmää tukeva äänenpakkausmenetelmä, jota käytetään elokuvateattereissa ja kotiteattereissa. Kuluttajatasolla DTS-äänipakkausta ("DTS Coherent Acoustics" -koodekki, ETSI 102 114 v1.2.1) käytetään nykyisin monissa DVD- ja Laserdisc-julkaisuissa.

title: Party Queen

text:
Party Queen on Ayumi Hamasakin viidestoista studioalbumi. Se julkaistiin 21. maaliskuuta 2012. Albumi äänitettiin Lontoossa vuonna 2011 ja se sisältää 14 kappaletta, joihin lukeutuu muun muassa 8. helmikuuta digitaalisesti julkaistu single "How Beautiful You Are". Tavallinen versio pitää sisällään vain CD:n, kun taas CD+DVD-painoksen DVD:ltä löytyy neljä musiikkivideota ja niiden ennenjulkaisemattomat making of -materiaalit. CD+3DVD-version mukana tulee sama DVD sekä kaksi muuta levyä, joilla on materiaalia Hamasakin uudenvuoden tapahtumasta, "ayumi hamasaki COUNTDOWN LIVE 2011-2012 -HOTEL Love songs-":ista.
Näiden lisäksi julkaisu on saatavilla kahtena erikoisrajoitettuna boksina. Niiden mukana tulee samat asiat kuin CD+3DVD -painoksessakin, mutta tällä kertaa paketista löytyy myös aikaisemmin mainittu live-DVD "ayumi hamasaki -Power of Music- 2011 A LIMITED EDITION" joko DVD tai Blu-ray-versiona. Mukana tulee myös bonus, jota ei ole vielä paljastettu.

title: S&M (albumi)

text: S & M (lyhenne sanoista "Symphony & Metallica") on metalliyhtye Metallican ja Michael Kamenin johtaman San Franciscon sinfoniaorkesterin yhteistyöprojektin tuloksena syntynyt livealbumi, jossa Metallica esittää kappaleitaan San Franciscon sinfoniaorkesterin kanssa. S&M live-CD ja DVD on taltioitu Berkeley Community Theatressa keväällä 1999 ja julkaistiin 23. marraskuuta samana vuonna.

title: DARPA

text: DARPA on Yhdysvaltain asevoimien tutkimusorganisaatio. Lyhenne tulee nimestä "Defense Advanced Research Projects Agency".

title: Jälkiäänitys

text: Sana dubbaus tulee englannin kielen sanasta dub, joka puolestaan on lyhenne sanasta double ’sijaisnäyttelijä’.[1]

title: World of Warcraft

text: Syksyllä 2007 pelin tavallinen versio muuttui yhden DVD-levyn sisältäväksi myyntipakkaukseksi. Lokakuussa 2007 julkaistiin myös pelin uusille aloittajille suunnattu World of Warcraft: Battle Chest, joka sisältää sekä alkuperäisen World of Warcraftin että lisäosan The Burning Crusade kahdella DVD-levyllä. Mukana tulee myös Bradygamesin julkaisemat strategiaoppaat molempiin peleihin.

title: For the Sake of Revenge

text: For the Sake of Revenge on Sonata Arctican vuonna 2006 julkaistu livealbumi ja -DVD. Se sisältää Shibuya AX -klubilla Tokiossa, Japanissa 2. helmikuuta 2005 äänitetyn konsertin. DVD-version mukana tulee myös yhtyeen kommenttiraita sekä "The Men of the North in the Land of the Rising Sun" -dokumentti.

title: Stalker: Shadow of Chernobyl

text: S.T.A.L.K.E.R.-lyhenne tulee sanoista Scavengers, Trespassers, Adventurers, Loners, Killers, Explorers ja Robbers.

title: SCART

text: Toisaalta jos digiboksissa on kaksi SCART-liitäntää, joihin on merkitty TV ja VIDEO, voidaan tällaisella digiboksilla yleensä ketjuttaa DVD-soitin ja digiboksi samaan television SCART-liitäntään. Tällöin digiboksi osaa automaattisesti välittää VIDEO-liittimeen kytketyn DVD-soittimen signaalin televisiolle, kun DVD-soittimeen kytketään virta. Tätä kytkentävaihtoehtoa käytettäessä tulee tarkistaa, että digiboksi tukee molempien SCART-liittimien osalta RGB-signaalin siirtämistä ja että digiboksilta televisioon kytketty SCART-johto kytketään televisiossa sellaiseen liittimeen, joka osaa ottaa vastaan RGB-signaalin. DVD-soittimen kuvasignaali tulee siis saada RGB-muodossa soittimelta televisiolle asti ja tällä kytkennällä yhteen television RGB-signaalia tukevaan SCART-liitäntään saadaan kytkettyä kaksi RGB-signaalia käyttävää laitetta ilman erillistä SCART-kytkintä. Videonauhurin kuva voidaan tämän jälkeen kytkeä toiseen vapaana olevaan television SCART-liitäntään, joka (yleensä) tukee ainoastaan komposiittisignaalia.

title: Panssarintorjuntavaunu

text: Lyhenne "SU" tulee sanoista "samohodnaja ustanovka", itseliikkuva lavetti.

title: Kekkonen tulee!

text: Kekkonen tulee! on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Marja Pyykön ohjaama elokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Elias Koskimies ja se perustuu kertomukseen "Allin baari" Pia Pesosen novellikokoelmassa "Urho Kekkonen Strasse". Tuotannosta vastaavat Markus Selin, Jukka Helle ja tuotantoyhtiö Solar Films. Elokuvan DVD ilmestyi kauppoihin 4. joulukuuta 2013.

title: Soppa-DVD

text: Soppa-DVD on 25. lokakuuta 2006 julkaistu tupla-DVD, joka sisältää Sleepy Sleepersin haastatteluja, musiikkivideoita, konserttitaltiointeja yms. visuaalista materiaalia. Paketin mukana tulee myös 28-sivuinen kirjanen.

title: Vapaaehtoinen lapsettomuus

text: Vapaaehtoisesti lapsettomasta käytetään nimitystä "vela"; lyhenne tulee sanoista vapaaehtoisesti lapseton.

title: Windows Vista

text: Vista Home Basic-, Home Premium- tai Business-RETAIL -versioiden ostopakkauksissa tulee vain 32-bittisen version asennus-DVD, mutta 64-bittisen asennuslevyn voi tilata Microsoftilta posti- ja käsittelykulujen hinnalla, ainakin toistaiseksi. Ultimate-versioissa 64-bittisen asennuslevy tulee mukana myyntipaketissa. Tilausohjeet tulevat retail-pakettien mukana.

title: EAPOL

text: EAPOL lyhenne tulee Extensible Authentication Protocol Over LAN