query: Mitä inklinaatio tarkoittaa?

title: Inklinaatio

text: Inklinaatio on kappaleen kiertoradan kaltevuutta kuvaava kulma. Taso, johon nähden inklinaatio mitataan, ja positiivisen suunnan valinta ovat käytännössä mielivaltaisia.

title: Japetus

text: Japetus kiertää Saturnusta selvästi kauempana kuin seuraavaksi lähin suuri kuu Titan. Kuulla on myös suurin inklinaatio suurista pallomaisista kuista: vain pienillä epäsäännöllisen muotoisilla ja kaukana kiertävillä kuilla kuten Phoebella on suurempi inklinaatio. Japetus on myös Saturnuksen suurista kuista ainoa, josta Saturnuksen renkaat erottuisivat selvästi, sillä kaikista sisemmistä kuista katsottuna ne olisivat ratatasossa ja siksi vaikea erottaa.

title: Asteroidivyöhyke

text: Asteroideja voidaan ryhmitellä niin sanottuihin asteroidiryhmiin (); samassa ryhmässä asteroidien puhtaat rata-arvot (rataelementit) ovat lähellä toisiaan: muun muassa radan isoakselin puolikas, inklinaatio ja eksentrisyys. Ryhmien arvellaan muodostuneen isompien asteroidien törmäyksistä toisiinsa. On myös olemassa asteroideja, joiden radat ovat samantyyppiset, mutta niiden alkuperä ei ole sama kappale vaan ne ovat syntyneet erikseen, esim. Hildat. Noin puolet asteroideista kuuluu johonkin asteroidiryhmään. Hungaria- ja Phocaea-ryhmät erottuvat muusta päävyöhykkeestä suuren inklinaationsa vuoksi. Hungaria-ryhmä sijaitsee epävakaan 4:1 Jupiter-rataresonanssin alueella päävyöhykkeen sisäosissa, mutta Hungaria-asteroidien suuri inklinaatio suojaa niitä. Hildojen tapaan nämä ryhmät eivät välttämättä ole törmäyksen tuotetta vaan niiden kappaleet vain kulkevat samantyyppisillä radoilla.

title: (143649) 2003 QQ47

text: Asteroidin eksentrisyys on 0,187 ja inklinaatio 62,1°. Kiertoaika on reilun vuoden.

title: Volna

text: Sukellusvenelaukaisu mahdollistaa energiatehokkaan laukaisun eri inklinaation omaaville matalille kiertoradoille. Kantoraketin osoitettu nostokyky on 100 kg 400 km korkealle radalle, jonka inklinaatio on 79 astetta, jolloin laukaisut on tehty Barentsinmereltä. Nokkakartion koko on 1,3 m³. Ballistinen hyötykuorma voi olla 720 kg.

title: 5335 Damocles

text: Damocles on damocloidien nimikkokappale. Ne ovat pikkuplaneettoja, jotka kiertävät Aurinkoa komeettamaisilla radoilla. Niiden keskietäisyys Auringosta on samantyyppinen kuin kentaureilla, mutta ne eivät täytä IAU:n Minor Planet Centerin virallista kentaurin määritelmää, sillä ne ovat lähimmillään Jupiteria lähempänä Aurinkoa. Koska Damocleksen absoluuttinen magnitudi (H) on 13,3, sen läpimitta on todennäköisesti 5–12 km. Damocleksen radan inklinaatio on valtava, jopa noin 61,80°. Tämä on enemmän kuin esim. transneptunsella kääpiöplaneetalla 136199 Eris, jonka inklinaatio on vain noin 43,82°.

title: 2007 VK184

text: Asteroidin eksentrisyys on 0,57 ja inklinaatio 1,22°. Kiertoaika on 2,27 vuotta.

title: Hale–Bopp

text: Hale-Boppin kiertorata on hyvin suuri; komeetta on ollut edellisen kerran perihelissä arviolta 4 200 vuotta sitten. Tämän jälkeen se on etääntynyt noin 525 AU:n päähän Auringosta, yli 17 kertaa Neptunuksen rataa kauemmas. Lähestyessään Aurinkoa 1995 se ohitti Jupiterin vain 0,77 AU:n päästä, ja planeetan painovoima aiheutti komeetan rataan muutoksia. Kiertoaika lyheni 2 380 vuoteen ja apheli (kiertoradan kaukaisin piste Auringosta) 360 astronomiseen yksikköön. Komeetta tulee siten palaamaan lähelle aurinkoa noin vuonna 4380. Hale-Boppin radan inklinaatio on 89,4 astetta, mikä tarkoittaa, että se kiertää Aurinkoa lähes kohtisuorassa Aurinkokunnan tasoon nähden. Siten se ei aina tule lähelle Maata saapuessaan periheliin. Radan eksentrisyys puolestaan on 0,995086, eli se on hyvin elliptinen, mikä on tavallista komeetoille.

title: Kiviuq (kuu)

text: Kiviuqin uskotaan olevan Kozain resonanssissa eli sen inklinaatio ja eksentrisyys vaihtelevat.

title: Planeettakuntien synty

text: Jotta protoplaneetta voisi saavuttaa Jupiterin koon, sen on synnyttävä ennen kuin kaasu ehtii haihtua kertymäkiekosta. Tällöin protoplaneetta kokee tähteä kiertäessään kaasukiekon gravitaatiopotentiaalin, joka hiljalleen pienentää sen radan isoakselia mutta vaikuttaa myös eksentrisyyteen ja inklinaatioon pienentämällä niitäkin. Pienemmät kappaleet, joita kiekossa on väistämättä runsaasti, vaikuttavat päinvastaisella tavalla. Ne kasvattavat eksentrisyyttä ja inklinaatiota eikä planeetan rata siten pysy samanlaisena, vaan sen muoto muuttuu jatkuvasti.

title: Inklinaatio

text: Kaksoistähtien tapauksessa inklinaatio mitataan näkösäteeseen nähden. Pimennysmuuttujien eli toisensa ajoittain peittävien kaksoistähtien inklinaatio on 90 astetta. Näin toimitaan myös eksoplaneettojen havaittuja inklinaatioita ilmoitettaessa.

title: Inklinaatio

text: Luokka:Taivaanmekaniikka Luokka:Astrodynamiikka

title: Kiertorata

text: Koska maa ei ole täysin pallon muotoinen, vaan paksumpi päiväntasaajan kohdalta, maan gravitaatiovoima ei ole vakio paikasta toiseen. Jos satelliitin navan kautta kulkevaa rataa kallistetaan, niin tämä ero gravitaatiokentässä muuttaa radan kallistusta. Satelliitin lähestyessä päiväntasaajaa, radan inklinaatio kasvaa ja sen ylitettyä päiväntasaajan inklinaatio taas pienenee. Tämä saa radan tason kiertymään maan kiertoakselin ympäri. Valitsemalla inklinaatiokulma sopivasti voidaan satelliitti saada ns. aurinkosynkroniselle radalle. Tällöin satelliitin radan tason kiertyminen yhden kierroksen kestää tasan trooppisen vuoden, ja ratatason suhde aurinkoon pysyy vakiona. Seurauksena on, että satelliitin ylitysajat tietylle paikalle pysyvät läpi vuoden samana. Esimerkiksi satelliitin, jonka radan säde on 7228 kilometriä (NOAA-satelliitit), inklinaation tulee olla 98,8°.

title: Ellipsirata

text: Ellipsiradalla on kaltevuus eli inklinaatio i {\displaystyle i} , joka tavallisesti ilmoitetaan asteina. Esim kaksoistähden inklinaatio ilmoitetaan taivaanpallon pintaa vastaan.

title: Kiertorata

text: Ratatason kaltevuus on likimain nolla, jolloin satelliitti pysyy saman maantieteellisen, ekvaattorilla olevan paikan yläpuolella. Käytännössä satelliittien radoissa esiintyy pieniä epäsäännöllisyyksiä ja satelliitit piirtävät taivaalle pientä kahdeksikkoa, jonka korkeus (asteina) on sama kuin inklinaatio. Geostationaarinen rata (Geostationary Orbit) kun satelliitin inklinaatio ja eksentrisyys ovat kumpikin nolla. Tällöin satelliitti on näennäisesti liikkumaton.

title: 66652 Borasisi

text: Borasisin seuralainen Pabu on siihen itseensä verrattuna varsin suurikokoinen, ja täten ne muodostavatkin yhdessä kaksoispikkuplaneetan. Borasisi ja Pabu kiertävät toistensa ympäri elliptisillä radoilla, joiden inklinaatio ekliptikaan nähden on noin 54°. Borasisin Aurinkoa kiertävän radan inklinaatio on kuitenkin hyvin pieni, vain noin 0,56°. Systeemin massa on 3,7 +/-0,4 x10 kg (Borasisin arviolta (3,433 ± 0,027) x 10 kg ja Pabun (1,34 ± 0,27) x 10 kg), tiheys noin 1000 kg m ja albedo 477 nanometrissä 0,12 +/-0,01.

title: Daphnis (kuu)

text: Daphniksen kiertoradan inklinaatio ja eksentrisyys ovat todella pienet, mutta erottuvat nollasta. Daphniksen eksentrisyys saa etäisyyden Saturnuksesta vaihtelemaan noin yhdeksällä kilometrillä, ja sen inklinaatio saa sen liikkumaan ylös ja alas noin seitsemällä kilometrin verran. Keelerin aukko, jossa Daphnis kiertää, on noin 42 kilometriä leveä.

title: Ōsumi

text: Sen kiertorataparametrit olivat perigeum 350 km, apogeum 5140 km ja inklinaatio 31 astetta.

title: Molnija-kiertorata

text: Tämä tekijä on nolla, kun inklinaatio on 63,4 astetta.

title: Inklinaatio

text: Maata (tai jotain muuta planeettaa) kiertävien kuiden ja satelliittien inklinaatio mitataan planeetan päiväntasaajan tasosta.

title: Asteroidivyöhyke

text: Päävyöhykkeen etäisyys Auringosta on noin 2–4 AU, mutta asteroidit jakautuvat vyöhykkeelle epätasaisesti: tietyillä etäisyyksillä Auringosta asteroideja on suhteellisesti hyvin vähän. Jupiter on gravitaatiovaikutuksellaan häirinnyt päävyöhykkeen asteroideja ja poistanut niitä vyöhykkeeltä Kirkwoodin aukkojen kohdalta. Aukkojen kohdalla asteroidivyöhykkeen pikkuplaneetta ja Jupiter ovat tietyissä rataresonansseissa. Merkittävimmät aukkojen resonanssit ovat: 2:1, 3:1, 5:3, ja 7:2 (3,3; 2,5; 3,7 ja 2,3 AU:n etäisyydellä Auringosta). Rataresonanssi tarkoittaa taivaankappaleiden kiertoaikojen suhdetta, esim. Kirkwoodin aukon 2:1 resonanssissa pikkuplaneetta kiertää Auringon kahdesti ajassa jossa Jupiter suorittaa vain yhden kierroksen. Vaikka suurin osa Jupiter-resonansseista on epävakaita, niin Hilda-ryhmän kappaleet asteroidivyöhykkeen ulko-osissa (kuten 153 Hilda) ovat vakaassa 3:2 resonanssissa Jupiterin kanssa. Päävyöhykkeen sisäreunan 4:1 Kirkwoodin aukon kohdalla sijaitsee Hungaria-ryhmä, jonka kappaleet ovat pysyneet radoillansa suuren inklinaationsa (radan kaltevuus) vuoksi, mutta ne eivät silti ole vakaita. Ryhmä on nimetty 434 Hungarian mukaan.

title: 2 Pallas

text: Lisäksi Pallaksen kiertoradan kaltevuus eli inklinaatio on suurempi. Se on noin 34°, eli hyvin suuri. Tämä on suunnilleen kolme kertaa suurempi kuin Cereksen inklinaatio, joka on noin 10,59°. Pallasta kutsuttiinkin Junon ja Cereksen ja Vestan kanssa 1800-luvulla joskus nimellä "ultra zodiacal planet", sillä nämä planeetat eivät liikkuneet muiden tavoin taivaalla eläinrataa pitkin, sillä niiden inklinaatio ekliptikaan nähden on suurempi, tosin Vestan tapauksessa inklinaatoi on silti vielä lähellä Merkuriuksen vastaavaa arvoa.

title: Sao

text: Sao on Kozain resonanssissa eli sen eksentrisyys ja inklinaatio vaihtelevat.

title: Kozain resonanssi

text: Kozain mekanismi esiintyy ainoastaan sellaisilla kappaleilla, joiden radan inklinaatio on suurempi kuin 39,2°. Mekanismi muuttaa kappaleen rataa siten, että kun radan eksentrisyys formula_1 on minimissään, saavuttaa inklinaatio formula_2 maksimin. Vaihtelu tapahtuu siten, että suure

title: Ijiraq (kuu)

text: Ijiraqin uskotaan olevan Kozain resonanssissa eli sen eksentrisyys ja inklinaatio vaihtelevat.

title: Inklinaatio

text: Aurinkokunnan kappaleiden inklinaatio mitataan Maan ratatasosta, Maan pohjoisnavan puoli on positiivinen. Planeettojen inklinaatiot ovat tyypillisesti muutamia asteita, samoin useimpien asteroidien. Komeettojen inklinaatiot ovat usein hyvin suuria, kymmeniä asteita.

title: 747 Winchester

text: Winchester on kooltaan melko suuri, sillä sen läpimitta on noin 172 kilometriä. Akselinsa ympäri pikkuplaneetta pyörähtää noin 9,40 tunnissa. Winchesterin radan inklinaatio eli kaltevuus on melko suuri. Se on noin 18,17 astetta. Kuitenkin esimerkiksi yhden suurimmista päävyöhykkeen asteroideista nimeltä Pallas inklinaatio on huomattavasti suurempi kuin Winchesterin. Se on jopa 34,84 astetta.

title: Päävyöhykkeen komeetta

text: Päävyöhykkeen komeetat tai asteroidivyöhykkeen komeetat ovat komeettamaista aktiivisuutta osoittavia jäisiä kappaleita, jotka kiertävät Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä ja joiden radat ovat vyöhykkeen asteroideille tyypillisiä eli ympyrämäisiä, ja ratojen inklinaatio eli kaltevuus on pieni. Näiden taivaankappaleiden, joista ainakin osa luokitellaan sekä pikkuplaneetoiksi että komeetoiksi, uskotaan syntyneen asteroidivyöhykkeellä, eli ne eivät ole joutuneet radoillensa Aurinkokunnan ulko-osista. Poikkeuksena on kuitenkin P/2008 R1 (Garradd), jonka rata ei ole vakaa yli 20 miljoonan vuoden ajan. Tämä tarkoittaa, ettei P/Garradd ole todennäköisesti syntynyt nykyisillä sijoillaan, sillä sen radan ikä on paljon Aurinkokunnan noin 4,6 miljardin vuoden ikää lyhyempi.

title: 153 Hilda

text:
153 Hilda on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Palisa vuonna 1875. Pikkuplaneetta sai nimensä tähtitieteilijä Theodor von Oppolzerin (luultavasti vanhimman) tyttären mukaan. Hilda on kooltaan melko suuri päävyöhykkeen kohde, sillä sen läpimitta on noin 171 kilometriä.
Hilda kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa, ja se on 3:2 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Tämä tarkoittaa sitä että Hilda kiertää Auringon kolmesti ajassa, jossa Jupiter suorittaa kaksi kierrosta. Asteroidin radan eksentrisyys on noin 0,138, inklinaatio 7,83° ja kiertoaika 7,92 vuotta. Hilda on Hilda-ryhmän nimikkokappale. Ryhmä on samanlaisessa resonanssissa Jupiterin kanssa kuin Hilda itsekin. Ryhmän jäsenten radat ovat resonanssin vuoksi vakaita. Hilda ryhmä on samanlaisilla radoilla liikkuvien pikkuplaneettojen joukko, jotka eivät ole syntyneet yhden kappaleen hajotessa osiin. Ne muistuttavatkin tässä suhteessa Kuiperin vyöhykkeellä Neptunuksen kanssa 2:3 resonanssissa olevia plutinoita. Hildan lisäksi Hilda-ryhmään kuuluu satoja muita asteroideja.

title: GEO-IK

text:
Geo-IK eli Musson oli Neuvostoliiton vuonna 1981 aloittama ja on Venäjän federaation jatkama geodeettisten satelliittien sarja. Satelliitit lentävät matalilla Maan kiertoradoilla (LEO). Satelliittien avulla tarkennetaan karttojen ja muiden geodeettisten mallien tarkkuutta. Tämä auttaa mm. merentutkimusta. Satelliitteja alettiin valmistaa Neuvostoliiton satelliittipaikannuksen tarpeisiin, geoidi piti tuntea entistä tarkemmin, jotta paikannustarkkuus lisääntyisi.
1500 kg painavien GEO-IK-satelliittien lentokorkeus on 1500 km ja niiden kiertoradan inklinaatio ovat joko 73,6 tai 82,6 astetta, vuodesta 1986 alkaen vain edellistä inklinaatiota on käytetty.


query: Mitä kamarimusiikki tarkoittaa?

title: Kamarimusiikki

text: Kamarimusiikki on yksi taidemusiikin tyylilajeista. Se tarkoittaa musiikkia, joka on sävelletty sinfoniaorkesteria pienemmälle yhtyeelle. Kamarimusiikissa on aina vähintään kaksi muusikkoa. Tarkkaa ylärajaa muusikoiden määrälle ei ole määritelty.

title: Kuhmon kamarimusiikki

text: Taiteellisena johtajana on 1. elokuuta 2005 alkaen toiminut Vladimir Mendelssohn, joka on kuulunut festivaalin taiteilijoihin 1980-luvun alkuvuosista lähtien. Kahden viikon aikana kuullaan päivittäin keskimäärin viisi konserttia, joissa noin 150 suomalaista ja kansainvälistä muusikkoa esittää sekä kamarimusiikin klassikkoja että harvinaisuuksia ja uutta musiikkia. Korkean tasonsa lisäksi Kuhmon Kamarimusiikki on tullut tunnetuksi välittömästä ilmapiiristään, niin sanotusta Kuhmon hengestä.

title: Martha Argerich

text: Argerich on kertonut tuntevansa olonsa yksinäiseksi sooloesityksissä. Hän suosii kamarimusiikkia ja konserttoja. Argerich on esittänyt kamarimusiikkia 17-vuotiaasta alkaen. Hän on työskennellyt monien pianistien, ja muun muassa viulisti Gidon Kremerin ja sellistien Mischa Maisky ja Mstislav Rostropovitsh kanssa.

title: Kari Kriikku

text: Kari Kriikku on soittanut lukuisten sinfoniaorkestereiden solistina. Tutuiksi ovat tulleet London Sinfonietta, NHK:n orkesteri Tokiossa, BBC:n ja Toronton sinfoniaorkesterit, Frankfurtin radion sinfoniaorkesteri sekä Los Angelesin filharmonikot. Kamarimusiikkia Kriikku on esittänyt Natalja Gutmanin, Aleksei Ljubimovin, Juri Bašmetin sekä Arditti-, Avanti!-, Borodin-, Sibelius- ja Uusi Helsinki -kvartetin kanssa. Myös Kuhmon Kamarimusiikissa hän on vieraillut säännöllisesti.

title: Kaakon Kamarimusiikki

text: Kaakon Kamarimusiikki on Virolahdella vuonna 2014 ensimmäisen kerran järjestetty musiikkijuhla. Toiminnanjohtaja on Siru Ahopelto, taiteellinen johtaja on Suomen Kansallisoopperan 1. konserttimestari Jukka Merjanen. Yhteistyökumppaneina ovat Virolahden kunta, Virolahden Musiikkiyhdistys, Virolahden kappeliseurakunta sekä Harjun oppimiskeskus..

title: Janne (palkinto)

text: Palkintokilpailussa oli kahdesta kolmeen kategoriaa, jotka vaihtuivat lähes joka vuosi. Vuosien saatossa jaetut palkinnot olivat kuoromusiikki, lalumusiikki, oopperamusiikki, orkesterimusiikki, soolomusiikki, vanha musiikki, soolo- ja kamarimusiikki, soitin- ja kamarimusiikki, orkesteri- ja konserttimusiikki sekä vokaali- ja kuoromusiikki. Eniten jaettiin orkesterimusiikin Janneja, joita jaettiin 7.

title: Juhani Koivisto

text: Koivisto toimii lehdistöpäällikkönä Kuhmon Kamarimusiikki -festivaalilla.

title: Kamarimusiikki

text: Kamarimusiikin käsite alkoi hahmottua 1700-luvun puolivälissä isompien orkesterien ilmaantuessa. Sitä aiemmin jako orkesteri- ja kamarimusiikkiin ei ollut tarpeellinen. Kamarimusiikin yleisimpiä muotoja ovat jousikvartetit ja pianotriot. Joskus myös pianon säestämät lauluteokset lasketaan kamarimusiikin piiriin kuuluviksi. Jousikvartetissa on yleensä kaksi viulua, alttoviulu ja sello. Säveltäjät käyttivät usein myös omaperäisempiä kokoonpanoja. Kamarimusiikin teokset on nimetty kokoonpanon perusteella (esimerkiksi jousikvartetto nro 1). Usein jousikvartettiin tuodaan jokin muu soitin, joka muuttaa ryhmän kvintetiksi (ja teoksen kvintetoksi). Esimerkiksi Brahmsin ja Mozartin kuuluisissa klarinettikvintetoissa kokoonpanon muodostavat jousikvartetti täydennettynä klarinetinsoittajalla. Klassismin aikaan kamarimusiikki sävellettiin vielä usein amatöörimuusikoille siinä missä orkesterimusiikki laadittiin ammattilaisten esitettäväksi. Tämä näkyy useiden teosten suhteellisesti vähäisempinä teknisinä vaatimuksina. Kapellimestaria kamarimusiikissa ei normaalisti käytetä.

title: Kamarimusiikkia

text: Runoja ovat säveltäneet paitsi itse Joyce, myös monet säveltäjät.

title: Kamarimusiikki

text: Kamarimusiikissa suurimpina säveltäjinä pidetään pitkälti samoja henkilöitä kuin muussakin taidemusiikissa. Bach ei ymmärrettävästi säveltänyt vielä kamarimusiikin tyylilajiin kuuluvia teoksia, mutta klassismin kolme suurinta säveltäjää, Haydn, Mozart ja Beethoven, kuuluvat jo kamarimusiikin suurimpiin nimiin. Erityisesti Haydnin työtä pidetään tärkeänä jousikvartettojen kehitykselle. Näiden jälkeen tullut Schubert keskittyi urallaan myös paljon kamarimusiikkiin, ja hän onkin säveltänyt Beethovenin ohella useimmat kamarimusiikin tunnetuimmista teoksista. Beethovenin kamarimusiikin huipentumana pidetään hänen viimeisinä elinvuosinaan syntyneitä jousikvartettoja, joista etenkin 13. kvarteton finaaliksi tarkoitettu "Suuri-fuga" kokeilee sen ajan musiikillisen ilmaisun rajoja. Schubertin kuuluisa Forelli-kvintetto taas on nuoren säveltäjän mestariteos. Romantiikan säveltäjät jatkoivat Beethovenin ja Schubertin jalanjäljillä. Debussy sen sijaan uudisti kamarimusiikin kielen kertaheitolla ainoalla jousikvartetollaan. Kun Schönberg ja muut modernistit jättivät taakseen perinteisen tonaalisen, sävellajeihin sidotun, musiikin 1900-luvun alussa, ulottivat he oitis kokeilunsa myös kamarimusiikin puolelle. Kamarimusiikki elää edelleen taidemusiikin tyylisuuntana, mutta sen sävelkieli on muuttunut täydellisesti muun taidemusiikin mukana.

title: Joseph Tal

text: Tyylillisesti Tal oli monipuolinen säveltäjä. Hän sävelsi useamman oopperan. Sinfonioita hänellä on kuusi ja jousikvartettoja kolme. Lisäksi hän sävelsi muun muassa pianokonserttoja, muita konserttoja ja kamarimusiikkia erilaisille kokoonpanoille. Kamarimusiikissa Tal käytti vaihtelevia kokoonpanoja. Osa niistä on perinteisiä. Esimerkkinä tästä on pianotrio. Eräät teokset taas ovat epätavallisemmille kokoonpanoille, kuten pianon ja tuuban yhdistelmälle.

title: Kuhmon kamarimusiikki

text: Festivaali järjestettiin ensimmäisen kerran heinäkuussa 1970. Sen perustaja oli sellotaiteilija Seppo Kimanen, joka myös johti juhlaa vuoteen 2005 asti. Kuhmon Kamarimusiikki kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin.

title: Kamarimusiikki

text: Kamarimusiikin teokset etenkin 1700- ja 1800-luvulla noudattivat usein sinfoniasta tuttua kaavaa osien rakenteeltaan eli usein teoksen ensimmäinen osa oli nopea, toinen osa hidas, kolmantena osana oli menuetti tai scherzo, ja viimeisenä osana on nopeatempoinen finaali. Kamarimusiikki on kuitenkin ollut jo varhaisvaiheessaan sinfoniaa vähemmän sidottu tällaisiin valmiisiin rakenteisiin. Tyypillinen lisä kamarimusiikin teosten rakenteissa on ollut jonkin melodian variaatioista koostuva osuus. Sinfonian tapaan teoksissa käytetään usein sonaattimuotoa – varsinkin teoksen ensimmäisessä osassa.

title: Aulis Sallinen

text: Kamarimusiikki I op. 38 (1975) Kamarimusiikki II op. 41 (sooloalttohuilulle ja jousiorkesterille) (1976) Kamarimusiikki III Don Juanquijoten yölliset tanssit op. 58 (sellolle ja jousiorkesterille) (1986) Kamarimusiikki IV (pianolle ja jousiorkesterille) (2000) Kamarimusiikki V Barabbas muunnelmia op. 80 (harmonikalle ja jousiorkesterille) (2000) Kamarimusiikki VI 3 invitations au voyage op. 88 (soolojousikvartetille ja jousiorkesterille) (2005-2006) Kamarimusiikki VII Cruselliana op. 93 (puhallinkvintetille ja jousille) (2008) Kamarimusiikki VIII Paavo Haavikko in memoriam op. 94 (sellolle ja jousille) (2008-2009) Kamarimusiikki IX Nocturne op. 112 (laulusolistille ja jousille) (2018) Sunrise Serenade op. 63 (2 trumpetille, pianolle ja jousiorkesterille) (1989) Kamarikonsertto op. 87 (viululle, pianolle ja kamariorkesterille) (2004-2005) Konsertto klarinetille, alttoviululle ja kamariorkesterille op. 91 (2006-2007) Konsertto englannintorvelle ja kamariorkesterille (2010)

title: Kamarimusiikkia

text: "Kamarimusiikkia" on Joycen esikoisteos. Kriitikko Tapio Salomaan mukaan se on puhtoinen ja perinteinen rakkausrunokokoelma. Joyce oli kirjoittanut runot jo aiemmin eikä ollut niiden ilmestymisvaiheessa enää kiinnostunut niistä, niinpä hänen veljensä Stanislaus kokosi runot ja Joyce hyväksyi järjestyksen. Järjestys muodostaa tarinan, jonka alussa runoilija kosiskelee neitoa. Tarina etenee iskurunon kautta huipennukseen, mutta lopuksi runoilija jää yksin.

title: Luettelo Ernest Chaussonin sävellyksistä

text: Kamarimusiikki

title: Kamarimusiikkia

text: Kamarimusiikkia ("Chamber music") on James Joycen runokokoelma vuodelta 1907. Alkuteoksen on julkaissut Elkin Matthews. Kokoelman on suomentanut Ville-Juhani Sutinen, ja sen on vuonna 2012 suomeksi kustantanut Savukeidas.

title: Markku Luolajan-Mikkola

text: Luolajan-Mikkola on levyttänyt sekä kamarimusiikkia että sooloteoksia.

title: Kamarimusiikki

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Christian Ferras

text: Ferras opiskeli ensin Charles Bistesin johdolla Nizzan konservatoriossa ja teki kaupungissa myös debyyttinsä orkesterin solistina 1942. Hän jatkoi opintojaan Pariisin konservatoriossa opettajinaan viulunsoitossa René Benedetti ja kamarimusiikissa Joseph Calvet. Valmistumisvuonnaan 1946 hän antoi 13-vuotiaana ensikonserttinsa Pariisissa. Vuonna 1949 hän opiskeli vielä George Enescun johdolla ja voitti teini-ikäisenä toisen palkinnon Pariisin Long-Thibaud-kilpailussa, jossa hän esiintyi pianistinaan Pierre Barbizet. Siitä alkoi hänen menestyksekäs solistiuransa, johon sisältyi sekä orkesteriteoksia että kamarimusiikkia etenkin Barbizet’n kanssa. Lisäksi Ferras toimi vuodesta 1975 professorina Pariisin konservatoriossa.

title: Taidemusiikki

text: Käsite kamarimusiikki viittaa musiikkiin, jossa on orkesteria selvästi pienempi kokoonpano muusikoita. Kamarimusiikin käsite syntyi 1700-luvun puolivälin jälkeen, jolloin orkesterit alkoivat suurentua ja samalla orkesterimusiikista tuli selvemmin oma lajinsa. Aluksi kamarimusiikki oli tarkoitettu harrastelijoille.

title: Jousikvartetit Ritarihuoneella

text: Uusi Helsinki -kvartetti on toiminut tämän vuosittain pidettävän konserttisarjan sieluna. Kaiken perustana on tietenkin rakkaus musiikkiin, kamarimusiikkiin ja erityisesti jousikvartetin soittamaan kamarimusiikkiin.

title: Terhi Dostal

text: Orkesteridebyyttinsä Terhi Dostal soitti 14-vuotiaana Radion sinfoniaorkesterin kanssa. Hänen on esiintynyt myös muun muassa Lahden ja Mikkelin kaupunginorkestereiden, Pietarin Mariinski-teatterin orkesterin, BBC Scottish Symphony Orchestran, sekä Helsingborgin sinfoniaorkesterin kanssa. Terhi Jääskeläinen on konsertoinut Kuhmon kamarimusiikissa, Tuusulanjärven kamarimusiikissa (2000) ja Turun musiikkijuhlilla (2000), Mäntän musiikkijuhlilla, Mikkelin musiikkijuhlilla (1994, 1997, 1998), Seinäjoen Eloserenadissa (2000).

title: Harmonikka

text: Sen lisäksi, että harmonikka on soolosoitin, säestävä soitin ja yksi orkesterisoitin muiden joukossa aina tanssimusiikista kamarimusiikkiin, on myös erityisiä harmonikkayhtyeitä tai -orkestereita, joille on sävelletty musiikkia. Harmonikkayhtye voi tarkoittaa pelkästään harmonikoista koostuvaa kokoonpanoa tai kokoonpanoa, jossa on harmonikkojen lisäksi muitakin soittimia tukemassa harmoniaa tai rytmiä.[68]

title: Karel Stamic

text: Stamic sävelsi 80 sinfoniaa, konserttoja ja kamarimusiikkia.

title: Kuhmon kamarimusiikki

text: Kuhmon Kamarimusiikki on Kuhmossa vuosittain heinäkuun lopulla järjestettävä kamarimusiikin festivaali. Se on Suomen suurin kamarimusiikkijuhla ja myytyjen pääsylippujen määrässä mitattuna Suomen viidenneksi suurin festivaali.

title: Lucien Posman

text: Lucien Posman (s. 22. maaliskuuta 1952 Eeklo) on belgialainen säveltäjä. Hän opiskeli Hogeschool Gentin konservatoriossa ja Antwerpenin kuninkaallisessa konservatoriossa. Hänelle myönnettyihin tunnustuksiin lukeutuu Muizelhuis-palkinto kamarimusiikista (1988). Posman on opettanut Hogeschool Gent Conservatoriumissa. Hän on säveltänyt runsaasti kamarimusiikkia vaihteleville kokoonpanoille sekä kuoro- ja muita vokaaliteoksia. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu pianomusiikkia, sinfonia (1996) ja kamariooppera "Hercules Haché, the Adventure of a Professor!" (1991).

title: Sibelius-Akatemian sinfoniaorkesteri

title: Kamarimusiikkia

text: Teoksessa on suomentajan esipuhe ja selityksiä.

title: Uumaja

text: Kesäisin kaupungissa pidetään kamarimusiikki- ja jazzfestivaalit.


query: Milloin Friedrich Murnau kuoli?

title: F. W. Murnau

text: Friedrich Wilhelm Murnau (alk. Friedrich Wilhelm Plumpe; 28. joulukuuta 1888 Bielefeld, Saksan keisarikunta – 11. maaliskuuta 1931 Santa Barbara, Kalifornia, Yhdysvallat) oli saksalainen teatterinäyttelijä ja elokuvaohjaaja. Häntä pidetään yleisesti yhtenä mykkäelokuvan tärkeimmistä elokuvaohjaajista. Hän aloitti uransa näyttelijänä mutta siirtyi ensimmäisen maailmansodan jälkeen ohjaajaksi. Murnau ohjasi Saksassa muun muassa elokuvat Nosferatu ja Viimeinen mies, jonka ansiosta hänestä kiinnostuttiin Hollywoodissa. Hänen ensimmäistä Fox Film Companylle tekemäänsä elokuvaansa, Auringonnousua on myöhemmin tituulerattu jopa ”maailman kauneimmaksi elokuvaksi”. Se oli kuitenkin taloudellisesti pettymys, ja Murnau menetti taiteellisen vapautansa seuraavissa tuotannoissa. Hän ohjasi Hollywoodissa lopulta vain neljä elokuvaa, sillä hän kuoli 42-vuotiaana viikko ennen viimeisen elokuvansa Tabun ensi-iltaa.

title: F. W. Murnau

text: Murnaun varhaisin säilynyt elokuva on Matka yöhön (1921), joka oli kolmiodraaman ympärille rakennettu tragedia. Se oli mielenkiintoinen yhdistelmä aikansa merkittäviä tyylejä, kamarielokuvaa ja ekspressionismia.[1] Samana vuonna vain 16 päivässä kuvatussa Vogelödin linnassa Murnau osoitti jo taitojaan luoda pelon ja kauhun ilmapiiriä, mistä hän tuli tunnetuksi vampyyrielokuvassa Nosferatu (1922).[4] Nosferatusta on tullut ekspressionistisen elokuvan merkkiteos, mutta elokuva oli vaarassa tuhoutua kokonaan, sillä se oli luvaton sovitus Bram Stokerin Draculasta ja Stokerin leski haastoi tuotantoyhtiö Pana-Filmin oikeuteen. Oikeusjutun takia taloudellisiin vaikeuksiin ajautunut Pana-Film ei pystynyt levittämään elokuvaa laajasti.[1]

title: Faust (vuoden 1926 elokuva)

text: Faust on vuonna 1926 valmistunut saksalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi F. W. Murnau. Elokuva jäi Murnaun viimeiseksi työksi Saksassa.

title: Saksa

text: Saksalainen elokuva sai kansainvälistä suosiota jo mykkäelokuvan aikana. Muun muassa Fritz Lang sekä itävaltalaissyntyinen, mutta Saksassa useita uransa merkittävimmistä teoksista ohjannut F. W. Murnau kuuluvat lajin suurten mestareiden joukkoon. Langin merkittävimpiin Saksassa tekemiin elokuviin kuuluvat innovatiivinen, taloudellisesti epäonnistunut mutta sittemmin klassikon asemaan noussut tieteiselokuva Metropolis[87] sekä lastenmurhaajasta kertova jännityselokuva M – kaupunki etsii murhaajaa.[88] Murnaun elokuvista kenties parhaiten muistetaan vampyyrielokuva Nosferatu. Sekä Lang että Murnau siirtyivät sittemmin ohjaamaan Yhdysvaltoihin.[89][90]

title: Edgar G. Ulmer

text: Edgar Georg Ulmer syntyi juutalaisista vanhemmista 17. syyskuuta 1904 Olomoucissa, nykyisessä Tšekin tasavallassa. Nuorena miehenä hän opiskeli Wienissä, työskennellen samaan aikaan lavastajana teatterissa. Vuonna 1919 hän sai töitä UFA:n studioilta Paul Wegenerin "Golemin" (1920) lavastajan apulaisena. 1920-luvulla Ulmer työskenteli ensin Max Reinhardtin assistenttina, ja vuosina 1924-31 hän osallistui kaikkien Friedrich Wilhelm Murnaun elokuvien tekoon monissa eri tehtävissä: tuotantoapulaisena, leikkaajana, käsikirjoittajana ja apulaisohjaajana. Alkuteksteihin sai näissä elokuvissa nimensä näkyviin vain kerran, "Auringonnousun" (1927) lavastuksesta.

title: F. W. Murnau

text: Pian sodan jälkeen Murnau osallistui elokuvantekoon ja oli mukana saksalaisen mykkäelokuvan nousussa. Murnau perusti 1919 pienen itsenäisen Murnau-Veidt Filmgesellchatt -elokuvastudion näyttelijä Conrad Veidtin kanssa. Samana vuonna Murnau ohjasi ensimmäisen elokuvansa, Der Knabe in Blau.[1] Hänen seuraavat elokuvansa olivat Saatana (Luopunut enkeli), joka oli hänen ensimmäinen elokuvaaja Karl Freundin ja näyttelijä Conrad Veidtin kanssa, ja Kyttyräselkä ja tanssijatar, joka aloitti hänen yhteistyönsä käsikirjoittaja Carl Mayerin kanssa.[4] Murnaun muista varhaisia elokuvia olivat Sehnsucht, Abend – Nacht – Morgen ja Der Januskopf.[2] Der Januskopf oli luvaton versio Robert Louis Stevensonin romaanista Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde. Se oli kauhulegenda Bela Lugosin ensiesiintyminen valkokankaalla.

title: Tartuffe

text: Tartuffesta on tehty elokuvasovitukset vuosina 1925 ja 1984. Vuoden 1925 version ohjasi saksalainen Friedrich Wilhelm Murnau ja tuotti Ufa - Universum Film AG. Vuoden 1985 ranskalaisen version ohjasi Gérard Depardieu.

title: Friedrich Nietzschen uskontokritiikki

text: Nietzsche asetti vastakkain kristillisen käsityksen moraalista ja siitä vapautuneen ihmisen oman moraalin. Hän väitti, että kristinusko on yksilöä alistava ja riistävä uskonto. Länsimaisen ihmisen tulee kasvaa ulos perusteettomista määräyksistä.[1] Nietzschen mukaan ”kristinusko on ollut tuhoisinta ylimielisyyttä, mitä tähän mennessä on esiintynyt”.[5] Hän asetti tavoitteekseen kristinuskon perkaamiseen pois eurooppalaisesta kulttuurista. ”Milloin saamme luonnosta poistetuksi kaiken jumalallisen! Milloin saamme käydä luonnollistamaan itseämme, ihmisiä, puhtaalla, jälleen löydetyllä, jälleen lunastetulla luonnolla!”[2]

title: Ulrike Maier

text: Maier menehtyi maailmancupin syöksylaskukilpailussa Garmisch-Partenkirchenissä tammikuussa 1994. Hän menetti tasapainonsa, löi päänsä radan reunalla olleeseen ajanottolaitteeseen, menetti kypäränsä ja pyöri useita kertoja ympäri. Hän kuoli kaksi ja puoli tuntia myöhemmin Murnaun sairaalassa. Hänen tyttärensä Melanie oli äitinsä kuollessa nelivuotias.

title: Gabriele Münter

text:
Vuodesta 1908 lähtien Münterin tyyli alkoi muuttua ja työt alkoi muuttua esittävämmiksi. Hän alkoi oleskella pienessä baijerilaisessa Murnaun kylässä ja osti sieltä talon. Murnau oli jäänyt sivuun teollistumisesta ja muusta 1800-luvulla tapahtuneesta modernisaatiosta. Münterin Murnaussa maalaamat työt ovat vastakohta
Mŭnter käytti vihreää eri sävyissään, keltaista ja vaaleanpunaista ja väriä käytetään nostamaan katsojassaan tunteita. Työt ovat täynnä mielikuvitusta ja vuoropuhelua luonnon kanssa.

title: F. W. Murnau

text: Murnaun 21 elokuvasta on nykypäiville säilynyt vain 12.

title: Faust (vuoden 1926 elokuva)

text: Alun perin Gretchenin rooliin haluttiin yhdysvaltalainen Lillian Gish, mutta Murnaulle ja Gishille tuli riitaa naisen vaatimuksesta omaan kameramieheen. Sen jälkeen Murnau valitsi rooliin kokemattoman Camilla Hornin.

title: F. W. Murnau

text: Murnau kuoli pian Tabun valmistumisen jälkeen. Hän joutui Kalifornian Tyynenmeren valtatiellä auto-onnettomuuteen, jossa kuoli myös hänen autokuskinsa. Tabun ensi-iltaan oli tuolloin vain noin viikko, ja Murnaulla oli harkinnassa tarjous Paramount Picturesilta, joka tunnettiin Foxia ohjaajaystävällsempänä.[1] Murnaun ruumis kuljetettiin Saksaan, ja hänet haudattiin Südwestkirchhof Stahnsdorfin hautausmaalle.[2]

title: F. W. Murnau

text: Suurkaupungin tytön jälkeen Murnau aloitti yhteistyön Robert J. Flahertyn kanssa.[3] He matkustivat Tahitille kuvaamaan elokuvaa Tabu – tarina Etelämereltä. Heidän näkemykset elokuvasta eivät kuitenkaan olleet yhtenäväiset, ja Murnau kuvasi ja kustansi elokuvan lopulta itse.[4] Hän oli sitä ennen purkanut sopimuksensa Foxin kanssa, joten hänellä ei ollut tuotantoyhtiön rahallista tukea elokuvan tekemisessä.[8]

title: F. W. Murnau

text: F. W. Plumpe aloitti 1908 Berliinin yliopistossa filologian opinnot. Sieltä hän jatkoi kuitenkin pian Heidelbergin yliopistoon, missä hän opiskeli kirjallisuustiedettä, kielitiedettä ja taidehistoriaa.[1] Kesän 1911 jälkeen Plumpe keskeytti opintonsa ja aloitti uran näyttelijänä, mikä etäännytti häntä perheestänsä. Siksi hän vaihtoi nimensä Murnauksi baijerilaisen Murnau am Staffelseen mukaan.[2] Murnau am Staffelsee tunnettiin monien monien ekspressionistien, kuten Wassily Kandinskyn ja Franz Marcin, pakopaikkana.[1]

title: F. W. Murnau

text: Fox valkoi huomattavasti tarkemmin Murnaun seuraavia elokuvia. Elokuvan 4 paholaista (1928) muutettiin onnelliseksi, ja siihen lisättiin jälkikäteen ääniraita. Samoin kävi elokuvalle Suurkaupungin tyttö (1930).[4] 4 paholaista on sittemmin kadonnut, eikä Suurkaupungin tyttö ollut enää täysin Murnaun projekti, sillä häntä ei sallittu kuvaamaan elokuvaa loppuun.[3] Suurkapungin tytön alkuperäinen nimi oli Jokapäiväinen leipämme. Murnau halusi kuvata siinä dokumentaarisesti leivän valmistusprosessia, ja hän tutkikin sitä perusteellisesti elokuvaa varten. Tuottaja William Fox ei ollut kuitenkaan aiheesta kiinnostunut.[5]

title: F. W. Murnau

text: Nosferatun lisäksi Murnau ohjasi vuonna 1922 kaksi muutakin elokuvaa, Fantomin ja Palavan pellon.[5] Murnau ja elokuvaaja Fritz Arno Wagner olivat luoneet Nosferatuun lähes unenomaisia visuaalisia tehosteita, joita he käyttivät myös elokuvassa Viimeinen mies, jonka ansiosta Murnausta kiinnostuttiin myös Hollywoodissa.[1] Peter von Baghin mukaan Viimeinen mies oli kamarielokuvakauden huipentuma. Siinä Murnau käyttää kameraa, joka kuvaa asiat päähenkilön näkökulmasta.[6]

title: F. W. Murnau

text: Friedrich Wilhelm Plumpe syntyi 28. joulukuuta 1888 Bielefeldissä. Hänen vanhempansa olivat tekstiilitehtailija Heinrich Plumpe ja tämän toinen vaimo Otilie. Friedrichillä oli kaksi veljä ja kaksi sisarpuolta. Perhe muutti vuonna 1892 Kasseliin.[1][2]

title: Carl Mayer

text: Mayer ei jättänyt elokuvauraansa pettymyksestä huolimatta. Hän kirjoitti 1920-luvun alussa elokuvien sarjan, jotka käsittelivät yhteiskunnassa katoavia ihmiskohtaloita. Sarjan päätti F. W. Murnaun ohjaama "Viimeinen mies". Murnau oli jo aiemmin ohjannut Mayerin elokuvia, mutta "Viimeisen miehen" jälkeen heidän yhteistyönsä alkoi uudestaan. Seuraavaksi Mayer käsikirjoitti Murnaulle Molièren samannimiseen näytelmään perustuvan elokuvan "Tartuffe". Murnau lähti pian tämän jälkeen Yhdysvaltoihin, mutta Mayer päätti jäädä Saksaan, vaikka sai tarjouksia myös Yhdysvalloista. Mayer käsikirjoitti silti Murnaun Hollywood-elokuvan "Auringonnousu".

title: F. W. Murnau

text: Murnau on hyvin arvostettu elokuvan tekijä edelleenkin ja hänet on monessa yhteydessä nimetty maailman parhaaksi elokuvaohjaajaksi. Murnauta on muistettu myös elokuvissa, esimerkiksi Werner Herzogin Nosferatu – yön valtias (1979) on monilta osin selvä kunnianosoitus Murnauta ja hänen Nosferatu-elokuvaansa kohtaan.

title: Vakoilija (elokuva)

text: Elokuvan alkuperäisiä negatiivejä ei ole säilynyt, mutta Tšekin kansallisessa elokuva-arkistossa Prahassa säilytetään hyvälaatuista nitraattifilmiä. Friedrich-Wilhelm-Murnau-säätiö restauroi elokuvan vuosina 2003 ja 2004 käyttäen nitraattikopiota ja muita pätkiä elokuvista, joita löytyy arkistoista ympäri maailmaa.

title: Saksan kulttuuri

text: Saksalainen elokuva sai kansainvälistä suosiota jo mykkäelokuvan aikana: muun muassa Fritz Lang sekä itävaltalaissyntyinen, mutta Saksassa useita uransa merkittävimmistä teoksista ohjannut F. W. Murnau kuuluvat lajin suurten mestareiden joukkoon. Langin merkittävimpiin Saksassa tekemiin elokuviin kuuluvat innovatiivinen, taloudellisesti flopannut mutta sittemmin klassikon asemaan noussut tieteiseepos Metropolis[10] sekä lastenmurhaajasta kertova jännityselokuva M – kaupunki etsii murhaajaa[11]. Murnaun elokuvista kenties parhaiten muistetaan vampyyrielokuva Nosferatu. Sekä Lang että Murnau siirtyivät sittemmin ohjaamaan Yhdysvaltoihin.[12][13]

title: Mecklenburg-Schwerinin suurherttua Paul Friedrich

text: Suurherttua Paul Friedrich kuoli vuonna 1842.

title: Metropolis (elokuva)

text: Vuonna 2001 saksalainen Friedrich Wilhelm Murnau -säätiö toi julkisuuteen vuosikausia kestäneen entistämishankkeen tuloksena elokuvan uudelleen, ja siihen oli koottu aineistoa neljästä lähteestä.

title: Weimarin tasavalta

text: Weimarin tasavallan aikana kulttuuri ja tiede eli voimakasta kukoistuskautta. Saksa koki elokuvan suuren nousun ohjaajien Friedrich Murnaun ja Fritz Langin avittamana. Bertolt Brecht ja Thomas Mann edustivat korkealuokkaista kirjallisuutta, ja Walter Gropius loi modernin arkkitehtuurin Bauhaus-koulunsa myötä. Kuvataiteen suuntauksina vallitsivat ekspressionismi ja uusasiallisuus.[4]

title: F. W. Murnau

text: Murnau muistetaan yleisesti elokuvien nerokkuudesta ja kauneudesta. Murnaun elokuvat ovat niitä, jotka tunnetaan, mutta joita harvoin siteerataan. Esimerkiksi Nosferatun omaperäistä tunnelmaa ei ikinä ole yritetty kopioida.

title: Friedrich Engel

text: Friedrich Englel kuoli Hampurissa vuonna 2006.

title: F. W. Murnau

text: Murnau oli vuosina 1909–1913 aktiivinen Heidelbergin teatteriyhteisössä. Tuona aikana Max Reinhardt kiinnitti huomion häneen ja kutsui hänet Berliiniin Deutsches Theateriin. Reinhardt oli usiden saksalaisten ja itävaltalaisten näyttelijöiden mentori. Ensimmäinen maailmansota katkaisi Murnaun nousevan uran teatterissa. Hän taisteli maavoimissa Itä-Preussissa itärintamalla ja myöhemmin taistelulentäjänä.[1] Erään lennon aikana Murnaun kone pakotettiin alas Sveitsiin, missä hänet internoitiin. Saksan lähetystön ansiosta hän pystyi tuona aikana ohjaamaan useita teatterituotantoja ja aloittamaan uran elokuvamaailmassa propagandaelokuvien kokoajana ja leikkaajana. Kokemus elokuvista mahdollisti Murnaun siirtymisen sodan jälkeen täyspäiväisesti elokuva-alalle.[3]

title: Nosferatu

text:
Suluissa ovat henkilöhahmojen nimet Stokerin romaanissa.
Murnau halusi filmata Bram Stokerin "Draculan", mutta elokuvayhtiö ei saanut oikeuksia tarinaan. Tämä ei kuitenkaan haitannut Murnauta, joka oli jo aiemmin tehnyt elokuvan Robert Louis Stevensonin kirjasta "Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde" nimellä "Der Januskopf". Murnau jatkoikin elokuvan tuottamista ja muutti lähinnä vain hahmoja ja paikkoja. Vampyyri Draculasta tuli Nosferatu, Kreivi Draculasta Kreivi Orlok ja Jonathan Harkerista Hutter. Lisäksi vampyyri ei elokuvassa uhannut Lontoota vaan Bremeniä. Romaanissa tohtori van Helsing mainitsee myös Nosferatun eräänä vampyyrin nimityksenä. Pääosassa vampyyrin roolin tulkitsi Max Schreck.

title: F. W. Murnau

text: Murnau oli jo Yhdysvalloissa, kun Faust sai ensi-iltansa 14. lokakuuta 1926.[2] Hän oli tehnyt Fox Film Companyn kanssa neljän vuoden sopimuksen, ja hänen ensimmäinen Hollywood-elokuvansa oli Auringonnousu.[1] Elokuva valittiin vuonna 1958 ”maailman kauneimmaksi elokuvaksi”, mutta se ei menestynyt odotetusti. Auringonousu sai runsaasti kiitosta kriikoilta, ja se sai ensimmäisessä Oscar-gaalassa palkinnon ainutlaatuisesta ja taiteellisesta tuotannon laadusta. Lisäksi Janet Gaynor palkittiin parhaasta naispääosasta ja Charles Rosher ja Karl Struss parhaasta kuvauksesta. Auringonnousu ei kuitenkaan menestynyt taloudellisesti, minkä takia Murnau menetti taiteelliset vapautensa Foxilla.[3]


query: Mikä on Käkisalmen nykyinen nimi?

title: Käkisalmi

text: Käkisalmi (, , vuoteen 1611 Корела, Korela, 1611–1918 ja 1940–48 Кексгольм, Keksgol'm ja 1918–1940 Кякисалми) on Laatokan rantakaupunki Leningradin alueella Venäjällä. Käkisalmi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella, Vuoksen pohjoisen sivuhaaran suistossa Karjalankannaksella.

title: Räisälä

text: Nykyisin entisen Räisälän kunnan alue kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piiriin. Räisälän kirkonkylän nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Melnikovo. Entisen kunnan alue jakaantuu pääasiassa Räisälän (Melnikovo), Kaukolan (Sevastjanovo) ja Norsjoen (Larionovo) maalaiskuntiin, jotka kuuluvat Käkisalmen piiriin.

title: Käkisalmen maalaiskunta

text:
Käkisalmen maalaiskunta (Käkisalmen mlk, ) on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Etelä-Karjalassa Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Käkisalmen maalaiskunta käsitti Käkisalmen kaupunkia ympäröivät alueet. Kunta rajoittui etelässä Pyhäjärveen ja Räisälään, luoteessa Kaukolaan ja koillisessa Laatokkaan.
Kunnan halki kulki Vuoksen pohjoinen laskuhaara.

title: Räihäranta

text: Räihäranta (nyk. ) on entinen Suomen kylä luovutetun entisen Vuokselan kunnan länsiosassa ja nykyinen taajama Leningradin alueen Käkisalmen piirin Kuninkaanristin eli Romaškin maalaiskunnassa. Se sijaitsee Vuoksen eteläisen laskuhaaran rannalla vähän Kuninkaanristin taajaman (ent. kylän) eteläpuolella. Suomeen kuuluessaan Räihäranta rajoittui luoteessa Kontulaan, idässä Sakkolan kuntaan ja Kottilaan, etelässä Vuokseen, jonka toisella puolella oli Noisniemen kylä (nyk. Mys). Nykyinen Pontonnojen taajama on Suomen Räihärantaa laajempi ja käsittää myös entisten Kontulan ja Kottilan kylien alueita.

title: 2. jääkärirykmentti

text: Sisällissodan päätyttyä muodostettuun 2. divisioonaan liitetty rykmentti oli Ollilassa Karjalan kannaksella rajavartiotehtävissä. Sen nimi muutettiin kesäkuun alussa 1918 Jääkärirykmentti N:o 2:ksi ja edelleen 23. elokuuta 1918 annetulla määräyksellä Porin Jalkaväkirykmentti N:o 2:ksi.. Rykmentti siirrettiin maaliskuussa 1919 1. divisioonasta 3. divisioonaan ja sen nimeksi vaihdettiin Savon jääkärirykmentti. Rykmentin esikunta sekä I ja III pataljoona olivat Kouvolassa ja II pataljoona Korialla. Rykmentin II pataljoonan 4. komppania oli sijoitettuna Kuopioon. Rykmentti siirrettiin 2. divisioonaan vuonna 1921. Rykmentin nimi vaihdettiin kesäkuun alussa 1927 Savon prikaatiksi ja pataljoonat nimettiin syyskuussa 1930 Savon (Viipuri), Käkisalmen (Käkisalmi) ja Vuoksen jääkäripataljoonaksi (Sakkola)..

title: Sakkali

text: Sakkali on entinen, Käkisalmen maalaiskuntaan kuulunut kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa. Nykyään paikkakunta sijaitsee Norsjoen eli Larionovon maalaiskunnan eteläosassa Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä, ja se luetaan Näpinlahden kanssa yhdeksi asutukseksi, jonka venäjänkielinen nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Синёво, "Sinjovo".

title: Saari (kunta)

text: Saaren alueelta on löydetty joitakin kivikautisia, mutta ei tiettävästi lainkaan pronssi- tai rautakautisia esineitä. Nykyinen asutus on alkuperältään karjalaisvaltauksen tulosta; sinne siirtyi uudisraivaajia keskiajalla lähinnä Käkisalmen, myöhemmin Räisälän, ja Kurkijoen pogostoista. Pähkinäsaaren rauhassa vuonna 1323 Saaren seutu liitettiin Venäjään, jolloin siitä tuli osa rauhatonta rajaseutua.

title: Räisälä (Käkisalmen piiri)

text: Räisälä eli Melnikovo () on maalaiskunta () ja sen samanniminen keskustaajama Käkisalmen piirin länsiosassa Leningradin alueella Venäjällä. Nykyinen Räisälän eli Melnikovon taajama on Suomen entisen Räisälän kunnan kirkonkylä. Nykyinen Räisälän kunta rajoittuu pohjoisessa Kaukolan, idässä Norsjoen ja Pyhäjärven, kaakossa Sakkolan ja lounaassa Kuninkaanristin maalaiskuntiin ja lännessä Viipurin piiriin. Vuoksi virtaa kunnan halki, ja koillisessa kunta rajoittuu Käkisalmenselkään. Kunnan alueella sijaitsee myös Helisevänjärvi.

title: Ventelänselkä

text: Näistä Noskuanselän, Kärstilänjärven, Ventelän- ja Juustilanselkien ja Suomenvedenpohjan kautta Viipurinlahteen laskeva järvireitti on osa Vuoksen vanhaa läntistä haaraa, joka muodosti vielä historiallisella ajalla käytössä olleen vesireitin Viipurin ja Käkisalmen linnojen välille. Maankohoamisen ja Räisälän Tiurin kosken kynnyksen kulumisen myötä yhä suurempi osa Vuoksen vesistä kuitenkin siirtyi laskemaan Vuoksen Käkisalmen haaraan ja Vuoksen Suomenvedenpohjan haara kuivui vähitellen. Lopullisesti tämä vesiyhteys katkesi vasta kun Kiviniemen kannas Sakkolassa vuonna 1857 puhkaistiin ja Vuoksi sai nykyinen päälasku-uomansa Taipaleenjoen kautta.

title: Newcastle Falcons

text: Alkuperäisen urheiluseuran perustetivat vuonna 1877 joukko Durhamin koulun entisiä oppilaita. Sen nimi oli Gosforth Football Club. Vuonna 1990 nimeksi vaihtui Newcastle Gosforth; nykyinen nimi tuli käyttöön kaudella 1996/1997. Samalla peliasu vaihtui mustavalkoiseksi, sillä liikemies John Hall yritti koota kaupunkiin monilajista urheiluseuraa. Siihen kuuluivat tämän rugbyjoukkueen lisäksi jalkapallojoukkue Newcastle United, joka oli alun perin tehnyt mustavalkoiset peliasut tunnetuiksi, jääkiekkojoukkue, jonka nykyinen nimi on Newcastle Vipers, sekä koripallojoukkue Newcastle Eagles.

title: Swedish Open

text: Miesten turnauksen nykyinen virallinen nimi sponsorin mukaan on SkiStar Swedish Open ja naisten turnauksen nykyinen virallinen nimi sponsorin mukaan on Collector Swedish Open.

title: Sakkola (Käkisalmen piiri)

text: Nykyinen Sakkolan kunta sijaitsee suurelta osin Suomen entisten Sakkolan ja Pyhäjärven (Vpl) kuntien alueilla ja käsittää myös kaistan Metsäpirttiä Taipaleenjoen pohjoispuolella. Keskustaama on Suvannonjärven pohjoisrannalla. Erillinen Sakkolan asema -niminen taajama sijaitsee Pietari–Hiitola-rautatien varrella, noin kymmenen kilometriä keskustaajamasta luoteeseen. Pietariin on noin 100 kilometriä, Käkisalmeen 40 km.

title: Karjalan historia

text: 1600-luvulla Ruotsin alaisuuteen joutui sotien seurauksena ortodoksisia karjalaisia, joita asui silloisen Käkisalmen läänin (muun muassa nykyinen Pohjois-Karjala) alueella. Tätä ortodoksiväestöä pakeni sotien ja uskonnollisen vainon vuoksi muun muassa Tverin alueelle. Monissa pitäjissä paikalleen jääneet ortodoksit kääntyivät muutaman sukupolven kuluessa luterilaisiksi. Tyhjiksi jääneille maille taas tuli luterilaista väestöä, joka läänin pohjois- ja keskiosissa oli suurelta osin savolaistaustaista. Näitäkin Karjalan uusia asukkaita alettiin vähitellen kutsua karjalaisiksi. Heidän perujaan Pohjois-Karjalassa puhuttu murre liittyy savolaismurteisiin eikä eteläisemmässä Karjalassa puhuttuihin kaakkoismurteisiin. Käkisalmen läänin eteläosassa Karjalankannaksella tyhjiksi jääneet alueet asutettiin paljolti Länsi-Karjalasta eli Äyräpään, Jääsken ja Lappeen kihlakunnista käsin, mistä syystä läänin eteläosan murre on ollut suomen kielen kaakkoismurretta eli karjalaismurretta.

title: Kilpeenjoen vesistö

text: Vesistöön kuuluvista vesistä Noskuanselän, Kärstilänjärven, Ventelän- ja Juustilanselkien ja Suomenvedenpohjan kautta Viipurinlahteen laskeva järvireitti on osa Vuoksen vanhaa läntistä haaraa, joka muodosti vielä historiallisella ajalla käytössä olleen vesireitin Viipurin ja Käkisalmen linnojen välille. Maankohoamisen ja Räisälän Tiurin kosken kynnyksen kulumisen myötä yhä suurempi osa Vuoksen vesistä kuitenkin siirtyi laskemaan Vuoksen Käkisalmen haaraan ja Vuoksen Suomenvedenpohjan haara kuivui vähitellen. Lopullisesti tämä vesiyhteys katkesi vasta kun Kiviniemen kannas Sakkolassa vuonna 1857 puhkaistiin ja Vuoksi sai nykyinen päälasku-uomansa Taipaleenjoen kautta.

title: Pyhäjärvi (Käkisalmen piiri)

text: Nykyinen Pyhäjärven maalaiskunta sijaitsee suurelta osin Suomen entisen Viipurin läänin Pyhäjärven kunnan alueella. Nykykunnan keskustaajama Pyhäjärvi eli Plodovoje sijaitse entisen Pyhäjärven kirkonkylän ja sen naapurikylien Taubilan ja Larjavan aueella järven pohjoisrannalla. Entisen Pyhäjärven asemakylän nimi puolestaan on nykyisin Otradnoje. Keskustaajamasta on Pietariin noin 110 kilometriä, piirikeskus Käkisalmeen 25 km.

title: Teerijärvi

text: Kyseessä on alkuperäinen järvennimi, joka on tarkoittanut kirkonkylän järveä, jonka nykyinen nimi on "Kirkkojärvi" (ruotsiksi "Hemsjön"). Nykyään virallinen ja suomenkielisissä naapurikunnissa käytössä oleva nimi on "Teerijärvi", mutta vanhat kirjoitusmuodot paljastavat alkuperäisen nimen olevan "Tervajärvi". Nykyinen "Teerijärvi" on luultavasti takaisinlaina ruotsinkielisestä nimestä "Terjärv". Nimi liittyy ilmeisesti tervanpolttoon, jota on ennen harjoitettu Pietarsaaren ja Kokkolan vanhojen suurpitäjien salomailla. Myös järven tumman veden voidaan ajatella olleen nimeämisperusteena.

title: Kaikkien pyhien kirkko (Käkisalmi)

text: Käkisalmen kaikkien pyhien kirkko (myös Käkisalmen ortodoksinen hautausmaakirkko) oli entisen Käkisalmen ortodoksisen seurakunnan hautausmaakirkko Käkisalmessa luovutetussa Karjalassa. Kirkko oli pyhitetty kaikkien pyhien muistolle. Nykyisin kirkko on jälleen toiminnassa Valamon luostarin alaisuudessa.

title: Karjalaiset

title: Käkisalmi

text: Neuvostovallan aikana kaupunki rakennettiin osittain uudelleen. Vuonna 1948 Käkisalmen venäjänkielinen nimi muutettiin Priozerskiksi.[10]

title: Kuninkaanristi

text: Kuninkaanristi (nyk. ) on entinen suomalainen kylä Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetun Vuokselan kunnan keskiosassa sekä nykyinen Kuninkaanristin maalaiskunnan keskustaajama Leningradin alueen Käkisalmen piirissä.

title: Näpinlahti

text: Näpinlahti eli Sinjovo () on kylä ja rautatieseisake Norsjoen (Larionovon) maalaiskunnan eteläosassa Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Näpinlahti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Käkisalmen maalaiskuntaa. Näpinlahden seisake on Pietari–Hiitola-radalla Käkisalmesta etelään. Nykyisin Näpinlahti luetaan Venäjällä Sakkalin kanssa yhdeksi asutukseksi, jonka venäjänkielinen nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Sinjovo.

title: Karjalaiset (kansa)

text: 1600-luvulla Ruotsin alaisuuteen joutui sotien seurauksena ortodoksisia karjalaisia, joita asui silloisen Käkisalmen läänin (muun muassa nykyinen Pohjois-Karjala) alueella. Tätä ortodoksiväestöä pakeni sotien ja uskonnollisen vainon vuoksi muun muassa Tverin alueelle. Ruotsin ja sittemmin itsenäisen Suomen alueelle jäänyt ortodoksiväestö suureksi osaksi siirtyi puhumaan suomea (savoa tai kaakkoismurretta).

title: Pulkkinen

text: Pulkkinen on vanha savo-karjalainen sukunimi. Savosta tietoja on 1500-luvulta Pellosniemeltä, Juvalta, Säämingistä ja Tavinsalmelta. Rautalammilla nimi on tunnettu vuonna 1564, Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalla 1571 ja Kainuussa 1555. 1600-luvun alussa nimi oli tuttu myös Vesilahdella ja Iissä. Vanhoja tietoja Karjalasta on eri kunnista: Raudusta, Jääskestä, Käkisalmesta, Parikkalasta, Uukuniemeltä, Sortavalasta, Suistamolta ja Rääkkylästä.

title: Neitsyt Marian syntymän kirkko (Käkisalmi)

text: Käkisalmen Neitsyt Marian syntymän kirkko (myös Käkisalmen ortodoksinen kirkko) oli entisen Käkisalmen ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Käkisalmessa luovutetussa Karjalassa. Kirkko oli pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle. Nykyisin kirkko on jälleen toiminnassa Konevitsan luostarin alaisuudessa.

title: Käkisalmen lääni

text: Suuren Pohjan sodan aikana Venäjä valloitti Käkisalmen läänin vuonna 1710. Vuonna 1712 Pietarista tehtiin Venäjän pääkaupunki, jolloin Etelä-Karjalan hallinta tuli tärkeäksi kaupungin turvallisuuden takaamiseksi. Uudenkaupungin rauhassa 1721 Karjalan alue jaettiin uudella tavalla ja syntyi Vanha Suomi, joka samalla päätti Käkisalmen läänin tarinan. Hallinto poistui pian Käkisalmesta ja Viipuri sai johtavan aseman alueella. Käkisalmen läänin Ruotsille jäänyt pohjoisosa eli nykyinen Pohjois-Karjala sen sijaan liitettiin Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniin.

title: Käkisalmi

text: Ruotsi valtasi Käkisalmen 1580 seitsemäksitoista vuodeksi, ja 1611 yli sadaksi vuodeksi. Vuonna 1580 ruotsalaiset rakensivat paikalle uuden, länsieurooppalaistyylisen linnoituksen. Vuonna 1617 kaupungin ruotsinkielinen nimi Kexholm esiintyi ensi kerran. Vuonna 1618 kaupunki sai kaupunginoikeudet. Venäjä sai kaupungin haltuunsa 1721. Linnoitus toimi vankilana 1700-luvun puolivälistä, ja siellä säilytettiin vuoden 1825 dekabristikapinan vankeja. Vuonna 1812 Käkisalmi liitettiin osana vanhaa Suomea Suomen suuriruhtinaskuntaan.

title: Käkisalmi

text: Käkisalmen vanha linna. Käkisalmen tori 23.10.2016 Käkisalmen postileima vuodelta 1921. Käkisalmen rautatieasema. Juna Käkisalmen asemalla, suuntana Pietari. Käkisalmen keskustaa 24.10.2016 Entinen luterilainen kirkko (kuva vuodelta 2006). Ortodoksikirkko Käkisalmessa. 10 ruplan muistoraha sarjasta Venäjän vanhat kaupungit (Venäjän pankki, 2008).

title: Norsjoki

text: Neuvostoliitossa Norsjoen nimi muutettiin vuonna 1948 Larionovoksi talvisodassa kunnostautuneen Neuvostoliiton sankarin, lentäjäkapteeni Georgi Larionovin mukaan, joka menehtyi jatkosodassa Käkisalmessa heinäkuussa 1941.

title: Käkisalmi

text: Käkisalmen kaupunki toimii Käkisalmen kunnallispiirin keskuksena. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Käkisalmen kaupungissa asui 18933 ihmistä, Käkisalmen kaupunkikunnassa (gorodskoje poselenije Priozerskoje) 19321 ihmistä, jossa oli varsinaisen kaupungin lisäksi 388 maaseudun asukasta. Koko Käkisalmen kunnallispiirissä väkeä oli 62193 henkeä.[1]

title: Kaukola (Käkisalmen piiri)

text: Kaukola eli Sevastjanovo () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalankannaksella Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Luoteis-Venäjällä. Nykyinen Kaukolan kunta sijaitsee pääosin samalla alueella kuin Suomen Kaukolan maalaiskunta ennen sotia, Laatokan länsipuolella Käkisalmesta luoteeseen. Suomen Kaukolaan sisältynyt Kaarlahti kuitenkin muodostaa nykyisin oman kaupunkikuntansa (Kuznetšnoje), joka jää nykyisen Kaukolan sisään. Nykykunta ulottuu myös entisen Käkisalmen maalaiskunnan, Räisälän ja Hiitolan alueille. Kunta rajoittuu pohjoisessa Karjalan tasavaltaan.

title: Tytsjerksteradiel

text: Kunnan nimi oli aiemmin Tytsjerk (nimi oli todennäköisesti peräisin sanasta Tziezerek). Tsjerk on friisiä ja tarkoittaa kirkkoa. Vuoteen 1989 kunnan virallinen nimi oli hollanninkielinen Tietjerksteradeel. Nykyinen nimi, Tytsjerksteradiel, on friisinkielinen nimi.


query: Missä USS Nimitz rakennettiin?

title: Nimitz-luokka

text: Luokan ensimmäinen alus, USS Nimitz, luovutettiin Yhdysvaltain laivastolle vuonna 1975. Aluksen sisaraluksineen on rakentanut Newport News Shipbuilding Co. Vuonna 2008 valmistui Nimitz-luokan kymmenes ja viimeinen alus, USS George H. W. Bush. Alus oli samalla ensimmäinen muutos kohti uutta lentotukialusluokkaa (Gerald R. Ford -luokka (suunnitteluvaiheessa CVN-21)), jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 2007. Bush on varustettu uusilla teknologioilla, kuten uudella monikäyttöisellä tutkajärjestelmällä ja avoimen arkkitehtuurin tietoverkolla. Aluksen miehistövaatimus on myös vähentynyt merkittävästi aiemmasta. Kustannusten alentamiseksi joitain uusista teknologioista on jo käytetty Ronald Reaganissa, joskin Bush on merkittävästi kehittyneempi.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus siirrettiin 10. maaliskuuta Norfolkin laivastontelakalle, jossa tehtiin neljä kuukautta kestänyt DSRA-huolto (). USS Nimitz päällikkönään Richard T. Gaskill lähti 1. joulukuuta 1977 toiselle partiomatkalleen Välimerelle. Se ankkuroi 15. maaliskuuta 1978 Venetsian edustalle aloittaen viiden vuorokauden laivastovierailun. Aluksen taisteluosasto osallistui 2.–9. toukokuuta Naton Open Gate -harjoitukseen Portugalin rannikolla ja 16.–29. toukokuuta Naton Dawn Patrol -harjoitukseen. Alus saapui 7. heinäkuuta taisteluosastoineen Rotaan Espanjassa luovuttaen partiointitehtävän USS John F. Kennedyn taisteluosastolle. Nimitz saapui Norfolkin laivastotukikohtaan 20. heinäkuuta.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz saapui 13. marraskuuta uuteen kotisatamaansa NAS North Islandiin San Diegossa vietettyään lähes kaksi kuukautta merellä kiertäen Kap Hornin ja vierailtuaan Brasiliassa, Uruguaissa, Chilessä ja Perussa sekä harjoiteltuaan maiden merivoimien kanssa.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus saapui 14. helmikuuta 1998 Välimerelle läpäistyään Suezin kanavan. Sen ammukset purettiin 23.–25. helmikuuta Atlantilla USS Enterpriselle ja USS Detroitille. Nimitz ankkuroitui 1. maaliskuuta NAS Norfolkin laituriin No 1 oltuaan puoli vuotta Lähi-Idässä. Alus siirrettiin 26. toukokuuta Northrop Grummanin Newport Newsin Shipbuildingin kuivatelakalle numero 11 kolmeksi seuraavaksi vuodeksi.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus lähti 2. huhtikuuta 2007 San Diegosta tukeakseen terrorismin vastaista taistelua. Alus taisteluosastoineen saapui 8. toukokuuta Yhdysvaltain 5. laivaston vastuualueelle, josta sen lentokoneet tukivat Afganistaniin ja Irakiin sijoitettuja maavoimien joukkoja. Nimitz, John C. Stennis ja USS Bonhomme Richard siirtyivät Persianlahdelle tukeakseen operaatio Iraqi Freedomia.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz siirsi 14.–15. syyskuuta yli 1200 tonnia taisteluvälineitä USNS Wally Shirralle osana ampumatarvikkeiden poistoa aluksen valmistautuessa telakalle siirtoon. Alus palasi San Diegoon 20. syyskuuta. Se lähti 6. joulukuuta Puget Soundin telakalle. Aluksen juuri saavuttua Kitsap-Bremertonin laivastotukikohtaan 9. joulukuuta se sai ilmoituksen kotisataman vaihtamisesta Everetiksi, jossa alus korvaisi huoltoon siirtyvän USS Abraham Lincolnin. Alus siirrettiin 16. joulukuuta telakalle, jossa sen taistelu-, puolustus-, merenkulku- ja vedenpuhdistusjärjestelmä sekä monet muut järjestelmät uusittiin.[1]

title: USS Pasadena (SSN-752)

text: "USS Pasadena" palasi 31. lokakuuta 2003 Pearl Harboriin oltuaan kahdeksan kuukautta merellä osallistuen muun muassa operaatio Iragi Freedomiin osana lentotukialus USS Nimitzin taisteluosastoa.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz, USS Waddell ja USS Barbey osallistuivat 12.–15. joulukuuta Omanin merivoimien PASSEX -harjoitukseen, johon kuului ilmatankkausta, sotalaivojen taktisia harjoituksia, ilmatorjuntaa, ilmarynnäköintiä sekä varsinainen sotapeli lähellä Wudamin laivastotukikohtaa. Joulukuun viimeisenä päivänä alus ankkuroi Singaporen edustalle kuuden päivän satamavierailua varten. USS Constellation vapautti 17. tammikuuta 1989 aluksen partioinnista ja Nimitz aloitti kotimatkan saapuen Bremertoniin 2. maaliskuuta.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: USS Nimitz lähti 7. heinäkuuta 1976 Norfolkin laivastotukikohdasta ensimmäisen kerran varsinaiseen palvelukseen Välimerelle. Aluksen ympärille koottuun taisteluosastoon kuuluivat ydinkäyttöiset risteilijät USS South Carolina ja USS California. 16. heinäkuuta vaihtoi USS Saratogan kanssa tehtäviä Marokon rannikolla. Taisteluosasto oli 27. heinäkuuta valmiudessa evakuoimaan yli 1100 Yhdysvaltain kansalaista sisällissotaan ajautuneesta Libanonista. Alus osastoineen osallistui 3.–11. lokakuuta Display Determination -harjoitukseen, johon osallistui kaikkiaan 45 Natomaiden lähettämää sotalaivaa. Harjoituksen tarkoituksena oli kohottaa Naton valmiutta toimia Välimerellä. Lentotukialus USS John F. Kennedy taisteluosastoineen vapautti 25.–27. tammikuuta Rotan laivastotukikohdassa Espanjassa USS Nimitzin osastoineen Välimereltä. Nimitzin taisteluosasto aloitti kotimatkan palaten Norfolkin laivastotukikohtaan 7. helmikuuta.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus aloitti telakalta palattuaan 4. maaliskuuta 1986 kolmipäiväiset koeajot. Alus oli Pohjois-Atlantilla 15. elokuuta – 16. lokakuuta Naton harjoituksissa Northern Engagement ja Northern Wedding '86. Kummankin harjoituksen tarkoituksena oli testata Naton kykyä ja mahdollisuuksia puolustaa Pohjois-Eurooppaa itäblokin hyökkäykseltä. Aluksen taisteluosastoon kuuluivat USS Iowa, USS Mount Whitney, USS South Carolina, USS Kidd, USS Richard E. Byrd, USS Thorn, USS Doyle, USS W. S. Sims, USS Moinester, USS Truett, USS Kalamazoo ja USS Nitro.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: USS Nimitz (runkonumerot CVA-68, CV-68 ja CVN-68) on Yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus. Alus on nimetty kunnianosoituksena laivastoamiraali Chester William Nimitzille, joka toimi Yhdysvaltain Tyynenmeren laivaston komentajana toisessa maailmansodassa.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus ankkuroitui 27. huhtikuuta Dubain edustalle pikaista vierailua varten, mikä uusittiin 25.–29. toukokuuta. Nimitz palasi Bremertoniin 24. elokuuta oltuaan puoli vuotta Persianlahdella ja läntisellä Tyynellämerellä. Alus saapui 12. lokakuuta San Franciscoon osallistuakseen Fleet Week 91 -juhlallisuuksiin.[1]

title: Yhdysvaltain laivasto

text: Nimitz-luokka (10 alusta) USS Nimitz (CVN-68) USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69) USS Carl Vinson (CVN-70) USS Theodore Roosevelt (CVN-71) USS Abraham Lincoln (CVN-72) USS George Washington (CVN-73) USS John C. Stennis (CVN-74) USS Harry S. Truman (CVN-75) USS Ronald Reagan (CVN-76) USS George H. W. Bush (CVN-77) Gerald R. Ford-luokka USS Gerald R. Ford (CVN-78) USS John F. Kennedy (CVN-79) USS Enterprise (CVN-80) CVN-81 CVN-82

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Taisteluosasto luovutti valvontavastuun USS Saratogan johtamalle taisteluosastolle 10. syyskuuta Augustanlahdella, mutta Lähi-idän tilanne pakotti Nimitzin osastoineen siirtymään itäiselle Välimerelle. Terroristit olivat Beirutissa siepanneet useita amerikkalaisia. Taisteluosasto palasi 4. lokakuuta Norfolkiin, jossa lentotukialus siirrettiin 1. marraskuuta telakalle neljän kuukauden SRA-huoltoon.[1]

title: Nimitz-luokka

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz lähti 25. helmikuuta 1991 Bremertonin satamasta kolmen viikon koulutuspurjehdukselle Etelä-Kalifornian rannikolle. Se saapui 28. helmikuuta NAS North Islandille San Diegoon. Persianlahden sodan vuoksi alus sai 5. maaliskuuta määräyksen keskeyttää harjoituksen sekä siirtyä läntiselle Tyynellemerelle. Alus ankkuroitui 4. huhtikuuta Singaporen edustalle neljän vuorokauden vierailulle ja 18. huhtikuuta alus saapui Persianlahdelle kuljettuaan Hormuzinsalmen läpi. Alus vapautti seuraavana päivänä Rangerin kotimatkalle. Nimitz aloitti operaatioita Aavikkomyrsky ja Desert Sabre tukevan lentotoiminnan 20. huhtikuuta.[1]

title: USS Ronald Reagan (CVN-76)

text: USS Ronald Reagan (CVN-76) on Yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus.

title: USS Theodore Roosevelt (CVN-71)

text: USS Theodore Roosevelt (CVN-71) on yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus. Aluksen lempinimi on "the Big Stick" ja sen kutsunimi on "Rough Rider", joka oli myös presidentti Theodore Rooseveltin vapaaehtoisen ratsuväkiyksikön nimi Espanjan ja Yhdysvaltojen sodassa. Alus oli ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston lentotukialus, joka rakennettiin suurmoduleina. Menetelmä vähensi kulkuaukkojen tekoa ja uudelleen sulkemista sekä mahdollista pidemmälle viedyt esiasennukset moduleihin. Menetelmän teki mahdolliseksi 900 tonnin nosturin käyttöönotto kokoonpanohallissa ja se lyhensi 16 kuukautta rungon tekoaikaa.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz lähti 30. joulukuuta 1986 Norfolkista seitsemännelle partiomatkalleen Välimerelle ja samalla se määräyksen siirtyä länsirannikolle Bremertonin laivastotukikohtaan. Alus luovutti valvontatehtävän USS Kitty Hawkin taisteluosastolle 20. toukokuuta 1987 Augustanlahdella. Vierailtuaan Rio de Janeirossa ja kierrettyään Kap Hornin 18. kesäkuuta alus saapui Puget Soundiin Washingtonin osavaltiossa 1. heinäkuuta. Oltuaan yön ankkurissa alus saapui lopulta 2. heinäkuuta uuteen tukikohtaansa Bremertoniin.[1]

title: Nimitz-luokka

text: Hinta: noin 4,5 miljardia US$ Vuosittaiset käyttökustannukset: 160 miljoonaa US$ Käyttöikä: 50+ vuotta

title: Gerald R. Ford -luokka

text: Jos "USS Enterprise" ja Nimitz-luokka korvataan täysin uudella luokalla niin rakennettaisiin yksitoista uutta alusta. Toisaalta Nimitz-luokan kaksi viimeisintä alusta ovat valmistuneet vasta 2000-luvulla, ("USS Ronald Reagan" ja "USS George H. W. Bush", joka luovutettiin 2009) ja kolme muuta ("USS George Washington", "USS John C. Stennis", "USS Harry S. Truman") 1990-luvulla. Alusten suunniteltu palvelusikä on kuitenkin jopa 50 vuotta.

title: Chester W. Nimitz

text: Nimitz on saanut Yhdysvalloissa useita huomionosoituksia: hänestä on muun muassa julkaistu postimerkki sekä lentotukialus USS Nimitz (CVN-68) ja Interstate 880 eli ”Nimitz Freeway” -moottoritie on nimetty hänen mukaansa.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz taisteluosastoineen lähti 8. maaliskuuta 1985 Norfolkista kuudennen kerran Välimerelle. Se osallistui 15.–27. maaliskuuta Readiness Exercise 1-85 -harjoitukseen, jonka jälkeen se osoitti valmiutensa Karibianmerellä. Taisteluosasto partioi 28. maaliskuuta-12. huhtikuuta Väli-Amerikan itärannikolla osana Yhdysvaltain lipunnäyttöä, joka oli seurausta marxististen liikkeiden näkyvyyden lisääntymisestä. Alus taisteluosastoineen vastaanotti 21. huhtikuuta Augustanlahdella Välimeren valvonnan USS Dwight D. Eisenhowerin johtamalta taisteluosastolta.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Yhdysvalloista saapunut lentotukialus USS Dwight D. Eisenhower vapautti Nimitzin operaatiosta. Nimitz saapui 31. tammikuuta 2010 Phuketiin neljän päivän laivastovierailulle. Alus saapui 7. helmikuuta Port Klangiin Malesiaan vieraillen Kuala Lumpurissa ja se saapui 17. helmikuuta Hong Kongiin. Kontra-amiraali Robert P. Girrier vastaanotti 16. helmikuuta Filippiinienmerellä lentotukialusosasto 11:n () komentajuuden Nimitzin kannella. Alus saapui 21. maaliskuuta Kitsap-Bremertonin laivastotukikohtaan ja edelleen 26. maaliskuuta San Diegoon.[1]

title: USS Abraham Lincoln (CVN-72)

text: USS Abraham Lincoln (CVN-72) on Yhdysvaltain laivaston Nimitz-luokan lentotukialus. Sen kotisatama on Everett, Washingtonissa.

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz lähti 8. elokuuta taisteluosastoineen Norfolkista neljännen kerran Välimerelle. Alus yhdessä USS Forrestalin kanssa laukaisivat 18. elokuuta ohjuksen Syrtinlahdella lähellä Libyan johtajan Khadafin muodostamaa kuolemanlinjaa. Seuraavana aamuna kaksi Nimitzin hävittäjälaivueen VF-41 F-14A -konetta joutui kahden Libyan ilmavoimien Su-22 -koneen tulituksen kohteeksi. Koneet vastasivat tuleen ja ampuivat kummatkin libyalaiskoneet alas.[1]

title: Luettelo Yhdysvaltain laivaston lentotukialuksista

text: USS Gerald R. Ford (CVN-78), 2017 USS John F. Kennedy (CVN-79) (palvelukseen 2020, korvaa USS Nimitzin) USS Enterprise (CVN-80) (palvelukseen 2027, korvaa USS Dwight D. Eisenhowerin)

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Nimitz lähti 27. marraskuuta partiomatkalle läntiselle Tyynellemerelle ja Persianlahdelle. Alus osallistui 13.–17. tammikuuta 1996 Pakistanin asevoimien kanssa Inspired Alert -harjoitukseen. Alus läpäisi Hormuzinsalmen 19. tammikuuta aloittaen lentotoiminnan tukeakseen operaatio Southern Watchia.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Alus palasi 24. kesäkuuta palvelukseen Norfolkin laivastontelakalta, jossa se oli ollut huollettavana. Se lähti 10. marraskuuta viidennelle komennukselleen. Alus matkasi ensin etelään Hondurasin, Kolumbian ja Venezuelan rannikoiden edustalle ennen itään lähtöä. Alus saapui Välimerelle 30. marraskuuta, ja se vaihtoi tehtäviä USS Independencen kanssa Libanonin edustalla 6. joulukuuta. Maaliskuussa 1983 alus oli USS Enterprisen kanssa Libyan rannikon edustalla seuraten alueen jännityksen kiristymistä. Nimitz osallistui 4.–7. huhtikuuta National Week -harjoitukseen ollen sinisen osapuolen tärkein alus. Harjoituksen oranssina vastustajana oli USS Carl Vinsonin ympärille koottu taisteluosasto. USS Dwight D. Eisenhower vapautti 9. toukokuuta aluksen Välimereltä ja Nimitz aloitti kotimatkan seuraavana päivänä. Alus saapui 20. toukokuuta Norfolkin laivastotukikohtaan.[1]

title: USS Nimitz (CVN-68)

text: Aluksen ollessa Venetsiassa vierailulla 6. lokakuuta islamistiterroristit surmasivat Egyptin presidentin Anwar Sadatin, minkä seurauksena vierailu keskeytettiin ja alus siirtyi taisteluosastoineen itäiselle Välimerelle. Alus viipyi alueella 17 vuorokautta ennen kuin se lähti Napoliin, jonne se saapui 29. lokakuuta. Alus luovutti 16.–17. tammikuuta 1982 Tangerissa Marokossa Välimeren valvontavastuun USS Dwight D. Eisenhowerin taisteluosastolle. Ennen paluumatkaa kumpikin taisteluosasto sekä USS John F. Kennedyn taisteluosasto osallistuivat National Week XXXI -harjoitukseen 20.–30. tammikuuta. Nimitz palasi taisteluosastoineen Norfolkin laivastotukikohtaan 12. helmikuuta.[1]


query: Mikä pankki hoitaa nykyisin säästöpankkitoimintaa Turun seudulla?

title: Turun Säästöpankki

text: Turun Säästöpankki – Åbo Sparbank oli Turussa toiminut Suomen ensimmäinen säästöpankki. Sen perusti Johan Julin 1822. Vuonna 1989 se yhdistyi muiden alueen kaksikielisten säästöpankkien kanssa Turun Alueen Säästöpankiksi, joka puolestaan 1992 liittyi Suomen Säästöpankkiin.[1][2] Nykyisin säästöpankkitoimintaa Turun seudulla hoitaa Liedon Säästöpankki.

title: Turun Suomalainen Säästöpankki

text:
Sivukonttoriverkon laajentaminen alkoi 1950-luvun puolivälissä.
Niitä syntyi 1960-luvun puoliväliin mennessä Turun kaupunginosien lisäksi Karunaan, Sauvoon, Raisioon, Paraisille ja Piikkiöön, osin ympäristön säästöpankkien fuusioiduttua Turun Suomalaisen kanssa. 1990-luvulle tultaessa miltei kaikki lähikuntien säästöpankit olivat liittyneet siihen. Vain Liedon Säästöpankki jäi jäljelle, ja se hoitaakin nykyisin säästöpankkitoimintaa Turun seudulla.

title: Suomen Pankki

text: Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina siirtymätalouksien tutkimuslaitos. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo Snellmaninkadulla lähellä Senaatintoria.[12] Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous).[13] Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin.

title: Rautakausi Turussa

text: Nuoremman rautakauden asuinpaikat, talot ja kylät ovat selvästi sijainneet Turussa olleiden kalmistojen läheisyydessä, mutta tiedot paikoista ovat Turun seudulta kuten ylipäätään muustakin Suomesta, hyvin niukat. Muun muassa Kuralan Ristimäestä on löydetty useampien asumusten jäännöksiä paalu- ja liedensijoineen. Lisäksi pakalta on löydetty tiivisteitä, jotka viittaavat erilaisten seinärakennelmien olemassaoloon. Turun seudulla olleista linnavuorista kaikkein tärkein on Liedon Vanhalinna, mutta muita varmoja linnavuoria ovat olleet Prusin Linnasmäki Maariassa ja Kaskalan linnamäki Liedossa, joissa kummassakin on Vanhalinnan ohella säilynyt merkkejä ihmisten rakentamista valleista. Epävarmempia linnavuorien sijainteja Turussa ovat Kulhon saaren linnavuori Kakskerrassa ja nykyisin Turun keskustassa sijaitseva Samppalinna. Liedon Vanhalinna lienee kuitenkin ollut koko alueen keskeisin ja tärkein linnavuori.

title: Turun uskonnolliset yhteisöt

text: Katolinen Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin seurakunta perustettiin vuonna 1926. Seurakunnan nykyinen kirkko, Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin kirkko, rakennettiin Ursininkadulle 1966. Samoissa tiloissa on myös pappila ja vieressä toimii Turun birgittalaisluostari. Seurakunta hoitaa Turussa olevaa Suomen ainoaa katolista hautausmaata. Seurakuntaan kuuluu Varsinais-Suomi, Satakunta ja Ahvenanmaa. Vuonna 1996 seurakunnalla oli 750 jäsentä, joista Turun seudulla asui noin 400. Seurakuntalaisista hieman yli puolet oli suomalaisia, loppujen edustaessa kymmeniä kansallisuuksia, suurimpien ryhmien joukossa noin 90 vietnamilaista. Vuoden 2012 alussa seurakunnalla oli 1660 jäsentä, joista noin puolet ulkomaalaistaustaisia.

title: Helsingin Seudun Osuuspankki

text: Optum muutettiin julkiseksi osakeyhtiöksi nimellä "Okopankki Oyj" loppuvuonna 2005. Okopankki muutti nimekseen "Helsingin OP Pankki Oyj" vuonna 2006. Tämä muutettiin yksityiseksi osakeyhtiöksi "Helsingin OP Pankki Oy" vuonna 2015. Yhtiömuoto vaihtui osuuskunnaksi ja nimeksi tuli "Helsingin Seudun Osuuspankki" 1.4.2016.

title: Kivikausi Turussa

text: Turun seudun alavat osat, jotka muodostat Turun seudun nykyiset laajat savitasangot, nousivat merestä kuiviksi ja asuttaviksi alueiksi hyvin hitaasti. Vielä noin 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua merenpinta Turun seudulla oli noin 38 metriä nykyistä ylempänä ja merenranta mukaili suurin piirtein linjaa Liedon Nautelankoskelta Kaarinan Piikkiönjokeen. Merenlahdet ulottuivat vielä tätäkin rajalinjaa kauemmaksi sisämaahan ja rantaviivan ulkopuolella vain alueen korkeimmat kohdat nousivat merestä esiin saarina.

title: Turun kuntaliitokset

text: Vihreiden kansanedustaja Osmo Soininvaara kommentoi verkkoblogissaan helmikuussa 2008, että hänen mielestään Turun seudulla tarvitaan kiireesti kuntien pakkoliitos. Soininvaaran mukaan Turun seudun kuntien pakkoliitos on kiireellisempi asia kuin pääkaupunkiseudun liitosmahdollisuuksien pohtiminen. Soininvaara kirjoitti verkkoblogissaan, että "Turun ympäristökunnat ovat jättäneet Turun puristuksiin, haalivat hyvätuloiset veronmaksajat ja jättävät Turun yksin kantamaan koko seudun sosiaaliset ongelmat". Soininvaaran kirjoitti myös, ettei hänen mielestään ole sosiaalisesti tervettä eikä oikeudenmukaista, että seudun asukkaat jakautuvat asumaan alueittain tulotason mukaan. Soininvaaran mukaan hyväosaisten muuttaminen "republikaanivyöhykkeille" on koko Turun kaupunkiseudun kannalta tuhoisa sairaus.

title: ISO 9362

text: ISO 9362 (tunnetaan myös nimillä SWIFT-BIC, BIC-osoite, BIC-koodi tai SWIFT-osoite) on standardi pankkien osoitteille, jonka on hyväksynyt Kansainvälinen standardointiorganisaatio ISO. Jokaisella pankilla on oma uniikki osoitteensa. Näitä osoitteita käytetään pankkien välisessä maksuliikenteessä, erityisesti kansainvälisissä pankkisiirroissa. SWIFT () hoitaa osoitteiden rekisteröinnin ja pitää yllä osoiteluetteloa. Tämän vuoksi ISO 9362:n mukaisia pankkien osoitteita kutsutaan usein SWIFT-osoitteiksi. Nimitys BIC-osoite tulee sanoista "Bank Identifier Code".

title: Pantterietana

text: Pantterietanan levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Lähi-Itään. Vieraslajina se on levinnyt myös Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, Havaijille, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomeen se on levinnyt 1800-luvulla ja nykyisin esiintymiä on ainakin Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa sekä Turun, Tampereen, Helsingin, Rauman ja Uudenkaupungin seuduilla.

title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Turun Seudun Vesi on osakeyhtiö, jonka tehtävänä on toimittaa Turun seudun asukkaille puhdasta käyttövettä. Yhtiö on saanut luvan muodostaa Huittisista pumppaamastaan Kokemäenjoen raakavedestä Virttaankankaalle tekopohjavettä, jota sitten pumpataan putkea pitkin Turun seudulle.

title: Vanha Suurtori

text: Keväällä 1830 Brinkkalaan muutti Turun poliisilaitos, joka asutti taloa aina 1980-luvun loppuun saakka. Poliisilaitoksen lisäksi talossa sijaitsi aluksi myös Turun Säästöpankin konttori, maistraatti sekä raastuvanoikeus. Pankki muutti vuonna 1891 Linnankadulle valmistuneeseen uuteen pankkitaloon ja maistraatti sekä raastuvanoikeus puolestaan 1920-luvulla Turun kaupungintaloon. Tuolloin poliisilaitos sai koko rakennuksen haltuunsa. Poliisilaitoksen muutettua pois rakennus kunnostettiin Turun kulttuurikeskuksen käyttöön ja nykyisin siinä toimii muun muassa Brinkkalan taidegalleria sekä kirjakahvila.

title: Ilmiinjärvi

text: Järven kaakkoiskulman ohi kulkee keskiaikainen tie, joka yhdisti Euran, Tuiskulan ja Kokemäen seudut toisiinsa. Sen paikalle on rakennettu nykyiset yhdystiet 2141 ja 2140. Yhdystie 2140 on myös samansuuntainen kuin Huovintie, joka yhdisti keskiaikaisen Ulvilan ja Turun seudut toisiinsa.

title: Merita Pankki

text: Meritan Solo-merkin alla toimivat vuonna 1995 Solo-maksuautomaatit, Solo-puhelinpankki ja Solo-mikropalvelu. Elektronisessa Solo-pankissa asiakas sai tilitiedot, voi hoitaa maksut ja käydä arvopaperikauppaa. Palveluun sai yhteyden myös Internetin kautta. Vuonna 1996, jo ennen varsinaisen verkkopankin lanseerausta, Merita Pankki toi markkinoille Solo-maksun, jonka avulla asiakas saattoi maksaa ostoksensa Internetissä.[2][5][6]

title: Bonum Pankki

text: Keskusluottolaitoksena toimimisen lisäksi Bonum Pankki hoitaa POP Pankkien maksukorttipalveluita.

title: Turun Seudun Energiantuotanto

text: Turun Seudun Energiantuotanto Oy (TSE) on Turun alueella toimiva useiden tahojen omistama energiatuottaja, se perustettiin nimellä Turun Seudun Maakaasu ja Energiantuotanto Oy. Nimi vaihdettiin vuoden 2013 huhtikuussa

title: Turun Suomalainen Säästöpankki

text:
Itä-Hämeenkadulta alkanut toiminta siirtyi 1905 keskemmälle, Kauppiaskatu neljään. Vuonna 1908 pankki osti pakkohuutokaupassa kiinteistön Kauppiaskadun ja Venäjänkirkkokadun (nykyisen Yliopistonkadun) kulmasta, johon nousi ensimmäinen oma pankkirakennus vuonna 1910. Nykyinen tontin rakennus on alun perin Albert Richardtsonin piirtämä kivitalo vuodelta 1926, jota ovat sittemmin korottaneet ja modernisoineet kauas alkuperäisasusta Erik Bryggman ja Aarne Ehojoki.
Turun Suomalaisen Säästöpankin ottolainaus kasvoi voimakkaasti kolmena ensimmäisenä toimintavuotena, minkä jälkeen kasvu hidastui. Lainoja pankki myönsi pääasiassa turkulaisia kiinteistövakuuksia vastaan. Pankki liittyi vuonna 1906 perustettuihin Suomen Säästöpankkien valtuuskuntaan ja Suomen Säästöpankkiyhdistykseen sekä vuonna 1908 perustetun Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin osakkaaksi.
Vuonna 1918 käyty Suomen sisällissota ei aluksi vaikuttanut pankin toimintaan, vaikka kaupunki oli punaisten hallinnassa. Pian kuitenkin lama johti korkojen nostoon ja vaikeutti pankin toimintaa, kunnes tilanne parani 1920-luvun puolivälissä. Uuden torinkulman toimitalon myötä pankin henkilökunnan määrä kasvoi 1920-luvulla neljästä kahdeksaan, ja pankki nousi Suomen kymmenen suurimman säästöpankin joukkoon. Se oli pienempi kuin tuolloin jo satavuotias Turun Säästöpankki, mutta suurempi kuin vuonna 1914 perustettu Turun Työväen Säästöpankki.

title: Turun kulttuuri

text: Vuonna 1790 perustettu Turun Soitannollinen Seura oli Suomen ensimmäinen musiikin edistämiseen keskittynyt yhdistys. Seuralla on ollut alusta alkaen oma orkesterinsa, jonka seuraaja on Turun filharmoninen orkesteri. Turun piirustuskoulu oli Suomen ensimmäinen taideoppilaitos. Koulu on nykyisin osa Turun ammattikorkeakoulua ja sen osana toimivaa Turun Taideakatemiaa. Oppilaitos kouluttaa kuvataiteilijoiden lisäksi taiteilijoita sirkuksen ammattilaisista tanssijoihin ja elokuvantekijöihin. Musiikin perusopetusta järjestää muun muassa Turun seudun musiikkiopisto. Musiikin ja kuvataiteen lisäksi Turku tunnetaan muun muassa arkkitehdeistä, kirjailijoista, urheilusta ja teatteritarjonnasta. Suomen vanhin yhä vielä käytössä oleva teatteritalo toimii Turun ruotsalaisen teatterin eli Åbo Svenska Teaterin tyyssijana.

title: Turun jätteenpolttolaitos

text: Laitos pystyi käsittelemään Turun seudun polttokelpoisesta yhdyskuntajätteestä 75 prosenttia, eli lähes 50 000 tonnia vuosittain. Laitoksen omisti ja sitä ylläpiti vuoteen 2010 saakka Turun Jätteenpolttoliikelaitos, vuosina 2011–2012 omistajana oli Turku Energia Oy ja vuodesta 2013 lähtien Turun Seudun Energiantuotanto Oy. Turun Seudun Jätehuolto Oy toimitti poltettavan jätteen laitokselle. Laitos vastaanotti vuonna 2009 yhteensä 46 722 tonnia polttokelpoista jätettä ja toimitti kaukolämmön verkkoon 96 GWh. Asuinkiinteistöjen polttokelpoisella jätteellä tuotettiin laitoksessa noin 7 % Turun seudun kaukolämmöstä.

title: SL-Autolinjat

text: Savonlinja hoitaa Turun seudulla linjojen 2, 2A, 2B, 2C, 8, 9, 12, 13, 20, 28, 33, 60, 61, 90 ja 91 liikennöinnin.

title: Turun Seudun Osuuspankki

text: Turun Seudun Osuuspankki on turkulainen OP-finanssiryhmään kuuluva osuuspankki. Se tukee turkulaista urheiluseura Turun Palloseuraa ja on sen pääyhteistyökumppani.' Konttoreita on 11, ja pankki toimii Turun, Kaarinan, Liedon, Naantalin, Paraisten, Raision, Ruskon ja Vehmaan kuntien alueilla.

title: Eero Mantere

text: Mantereen aikana Kansallis-Osake-Pankki kasvoi Turun seudulla voimakkaasti ja sillä oli Turussa Aurakadulla sijainneen aluekonttorin lisäksi Aninkaistenkadun, Humalistonkadun, Hämeenkadun ja Martinsillan konttorit. Mantere toimi KOP:ssa vuoteen 1955 saakka, jolloin hän sairastui ja muutti kotikaupunkiinsa Helsinkiin.

title: Kivikausi Turussa

text: Uusi kasvipeite houkutteli ajan kuluessa alueelle eläimistöä ja niiden myötä myös ihmisiä. Vanhimmat tunnetut asuinpaikat Turun seudulta ovat sijainneet saarilla tai aivan rannikolla. Turussa näitä alueita edustaa erityisesti Jäkärlästä löydetty laaja asutusalue. Se on tutkimusten mukaan ollut pitkäaikainen asuinpaikka, jossa elettiin lähes yhtäjaksoisesti useiden vuosisatojen ajan. Jäkärlän asuinpaikka sijaitsee suurella soraharjulla nykyisen Vähäjoen ja Aurajoen välisellä alueella. Nykyisin harjun korkein kohta on noin 51 metriä merenpinnan yläpuolella, mutta aikanaan harju on muodostanut ensin saaren, joka myöhemmin on kuroutunut kiinni mantereeseen.

title: OP (finanssiryhmä)

text: Pääkaupunkiseudulla toiminut Suur-Helsingin Osuuspankki muutettiin 1990-luvulla liikepankiksi, joka toimi OP:n tytäryhtiönä. Liikepankkina sen nimi oli aluksi Okopankki Oyj, myöhemmin Helsingin OP Pankki Oy. Vuonna 2016 se muutettiin takaisin osuuspankiksi, jolloin se sai nykyisen nimensä, Helsingin Seudun Osuuspankki.

title: Turun Seudun Vesi

text: Turun Seudun Vesi Oy on vuonna 1974 perustettu osakeyhtiö, joka perustettiin, jotta Turun seudun asukkaille ja yrityksille saataisiin parempilaatuista raakavettä. Turun Seudun Vesi Oy:n toimitusjohtajana toimi vuoteen 2014 saakka DI Jyrki Valtonen ja tällä hetkellä FT Aki Artimo.

title: KOP-kolmio

text: KOP-kolmio on Turussa Kauppatorin laidalla sijaitseva liikekiinteistö ja ostoskeskus, joka on valmistunut vuonna 1964. Sen on suunnitellut vuonna 1962 arkkitehti Viljo Revell alun perin Kansallis-Osake-Pankin konttoriksi. KOP-kolmio oli Turun ensimmäinen ostoskeskus, ja se oli tehty varta vasten uudenlaiselle ”city-ihmiselle” autoistuvassa kaupungissa. Rakennuksen nimi tulee sen tilaajasta, Kansallis-Osake-Pankista (sittemmin Merita Pankki ja nykyisin Nordea) ja muodosta. Rakennuksen alin kerros on neliskanttinen, mutta muut kerrokset ovat kolmioita.

title: Liedon Säästöpankki

text: Liedon Säästöpankki on suomalainen, itsenäinen ja paikallinen pankki, jonka on perustanut vuonna 1895 Liedon Nuorisoseura. Liedon Säästöpankki on Varsinais-Suomen neljänneksi suurin pankki ja Suomen toiseksi suurin Säästöpankki (huhtikuu 2014). Pankki toimii seitsemällä paikkakunnalla kymmenen konttorin voimin. Henkilökuntaa pankissa on noin 110 ja asiakkaita 54 200. Liedon Säästöpankki on osa valtakunnallista Säästöpankkiryhmää. Pankki on lähtöisin nimensä mukaisesti Liedon kunnasta, mutta nykyisin pääkonttori on Turussa.

title: Leikkiviä lapsia

text: Leikkiviä lapsia on Into Saxelinin tekemä seinäreliefi, jonka Turun Kansallis-Osake-Pankki on lahjoittanut Turun kaupungille. Se sijaitsi alun perin Turun Kansallis-Osake-Pankin omistaman liike- ja asuintalon seinässä Linnankatu 13:ssa. Teos siirrettiin nykyiselle paikalleen Kuuvuoreen vuonna 1968.

title: Turku Science Park

text: Kiinteistöjen rakentaminen jatkui painopistealojen kehittämisen, hautomotoiminnan ja markkinoinnin ohessa, kunnes vuonna 2007 tytäryhtiörakenne purettiin ja otettiin käyttöön uusi toimintamalli. Sen myötä yhtiö on viime vuodet keskittynyt ydintehtäväänsä: korkean osaamistason liiketoiminnan edistämiseen ja kasvattamiseen Turun seudulla ja Varsinais-Suomessa. Valtaosan Turun Tiedepuiston ytimessä, Joukahaisenkadun ja Lemminkäisenkadun väliin jäävällä alueella sijaitsevista kiinteistöistä omistaa nykyisin Turun Teknologiakiinteistöt Oy, joka vuokraa alueen toimitiloja yrityksille ja yhteistöille sekä kehittää Turun Tiedepuiston aluetta.

title: Paimionjoki

text: Paimionjoki on entinen lohijoki. Askalan voimalaitoksen valmistuttua vuonna 1936 siitä muodostui alin este kalojen nousulle jokeen. Lounais-Suomen vapaa-ajankalastajapiiri ry on esittänyt, että säännöstely- ja voimalaitospatoihin tulisi rakentaa kalatiet ja tarpeettomat padot joessa tulisi purkaa. Tulevaisuudessa lohien nousumahdollisuus on tarkoitus palauttaa Paimionjokeen. Esimerkiksi Askalan voimalaitokselle on määrätty kalatievelvoite ja koskelle on suunniteltu kaksi kappaletta kalateitä.. Vuonna 2009 Paimionjoen vesistön hoitamiseksi on aloitettu Paimionjokihanke, jonka tavoitteena on parantaa vesistön tila hyvälle tasolle vuoteen 2027 mennessä. Karjakosken ja Hovirinnan säännöstelypadot ovat jääneet tarpeettomiksi Turun seudun vesi Virttaankankaan hankkeen valmistuttua. Pohjavesihankkeen valmistuttua Paimionjoen merkitys raakavesilähteenä Turun seudun vedelle mitätöityi, mistä johtuen Paimionjoen sääntelyä ei enää tarvita. Turun seudun vesi ei oleta, että varavesilaitosta enää koskaan käytettäisiin. Tästä huolimatta vaelluskalojen pääsy mereltä ei nykyisellään onnistu. Sen estävät Paimionjoen alajuoksun kolme pienvesivoimalaitosta, joiden merkitys valtakunnallisessa vesivoimatuotannossa on mitätön. Turun tavoitteena on päästä eroon kaikista padoista


query: Mikä on arvostetuin Martti Olavi Kivisen suunnittelema lähiö Helsingissä?

title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Toisaalta Kivinen kannatti monien aikalaistensa tavoin ajatusta lähiöiden kehittämisestä toiminnallisesti itsenäisiksi satelliittikaupungeiksi, mikä merkitsi perinteisestä kiinteästä kaupunkirakenteesta luopumista. Kivisen itsensä kaavoittamista lähiöistä tunnetuin ja arvostetuin on Helsingin Pihlajamäki, jonka kaava valmistui 1960. Pihlajamäessä käytettiin Suomessa ensimmäistä kertaa laajassa mitassa elementtirakentamista samalla kun näyttävästi sijoitellut korkeat tornitalot ja muurimaiset matalat lamellitalot saatiin istumaan onnistuneesti jyrkkiä korkeuseroja sisältäneeseen kallioiseen maastoon. Muita Kivisen suunnittelemia lähiöitä olivat Helsingin Lehtisaari (1959) ja Yliskylä (1965), Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaa) Kaivoksela (1960), Rautaruukin asuinalueeksi Raaheen rakennettu Ollinsaari (1969) ja Espoon Leppävaaran keskusta (1976–1977). Libyaan hän suunnitteli 1980-luvun alussa kokonaisen 40000 asukkaan kaupungin, Ras Lanufin.[2]

title: Hanna Markkula-Kivisilta

text: Hanna Elina Markkula-Kivisilta (o.s. Markkula, s. 10. helmikuuta 1965 Helsinki) on suomalainen Kansallisen Kokoomuksen entinen kansanedustaja (1991–2003). Hän oli Vantaan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–1996, joista kaupunginhallituksessa vuodet 1989–1996. Koulutukseltaan Markkula-Kivisilta on valtiotieteen maisteri Helsingin yliopistosta (1994).

title: Nuori mylläri

text: Pääosia näyttelevät Martti Kuningas ja Teija Sopanen. Kuninkaan lauluosuudet esittää Olavi Virta. Mukana ovat myös Helsingin Teatteriorkesteri, Trubaduurit-yhtye ja Metro-tytöt sekä paljon nuoria teatterikoululaisia.

title: Martti Backman

text:
Martti Olavi Backman (s. 28. toukokuuta 1948 Lahti) on suomalainen toimittaja. Hän on toiminut Iltalehden ja Suomen Kuvalehden päätoimittajana. Backman on myös toimittanut useita MOT-ohjelmia Yleisradiolle.
Backman valmistui Sanomien toimittajakoulusta 1970 ja valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1976.

title: Kannelmäen kirkko

text: Kannelmäen kirkko on 1. syyskuuta 1968 käyttöön vihitty, arkkitehtitoimisto Marjatta ja Martti Jaatisen suunnittelema kirkkorakennus Kannelmäen osa-alueella Kaarelan kaupunginosassa luoteisessa Helsingissä.

title: Lähiöt Suomessa

text: Aluesuunnitelmien yleiseksi suunnitteluperiaatteeksi omaksuttiin siis lähiöperiaate. Tämä käy ilmi Flodinin vuonna 1956 pitämästä esitelmästä, jossa hän selvitti Helsingin aluesuunnittelun tilaa. Hän sanoi, että ”seutusuunnitelma koskee – yleisesti ottaen – asumisen ryhmittämiskysymystä, sillä liiton suunnittelutoiminnan pääpyrkimyksenä on saada asutus keskitetyksi naapuruusryhmiin, asumalähiöiksi, pääkaupungin tyttäriksi”. Tavoitteita olivat muun muassa lähiöiden kehittyminen itsenäisiksi toiminnoiltaan, niiden erottelu toisistaan sekä niiden välisen maan pitäminen vapaana asutuksesta ja säilyttäminen luontaisessa käytössä. Lähiöihin tuli sijoittaa ostoskeskus sisääntulon kohdalle tyydyttämään lähiön (tai useamman lähiön) oma ostotarve. Ostoskeskuksesta myös sanottiin, että sen sijoittelu ohjaa lähiön rakennetta.[45]

title: Olavi Luukkanen

text: Martti Olavi Luukkanen (s. 1944) on suomalainen metsätieteilijä. Hän on ollut Helsingin yliopiston kehitysmaiden metsänhoidon henkilökohtainen ylimääräinen professori vuodesta 1984. Hänen tutkimuskoteitaan ovat olleet dendrologia, puiden fotosynteesi ja trooppinen metsänhoito.

title: Lähiöprojekti (Helsinki)

text: Lähiöprojekti on Helsingin kaupunginhallituksen vuonna 1996 käynnistämä projekti, jonka tarkoituksena on edistää Helsingin lähiöiden korjaustoimintaa ja estää alueiden välisten erojen kasvamista. Lähiöiden vetovoimaisuuden lisäämiseen vaikutetaan asunto-, elinkeino- ja kiinteistöpolitiikalla. Muita tavoitteita ovat muun muassa asukasosallisuuden lisääminen, fyysisen ympäristön kohentaminen ja yhteistyön parantaminen asukkaiden ja muiden tahojen välillä.

title: Westend

text: Funktionalismia edustavia rakennuksia ovat esimerkiksi Olavi Nummisen 1938 suunnittelema Liinasaarentie 5 ja Matti Finellin 1936 suunnittelema Villa v. Heiroth, Mansikkatie 2 sekä Aulis Kalman kuvanveistäjä Gunnar Elfgrenille suunnittelema Länsilinnake 12 v 1939.

title: Olavi Susikoski

text: Susikoski-hahmon esikuvaksi mainitaan Helsingin poliisissa toiminut komisario Martti Salander, johon Sariola tutustui toimiessaan Helsingin Sanomien rikostoimittajana.

title: Pyhä Olavi

text: Suomessakin on monia Pyhän Olavin mukaan nimettyjä keskiaikaisia kirkkoja. Tunnetuin lienee Sastamalan Vammalassa sijaitseva Tyrvään Pyhän Olavin kirkko, eli Tyrvään vanha kirkko, joka joutui tuhopolton kohteeksi vuonna 1997, mutta jälleenrakennettiin uudestaan 2000-luvulla. Eerik Akselinpoika Tott nimesi Olavinlinnan Pyhän Olavin mukaan. Vielä nykyäänkin Savonlinnassa vietetään joka vuosi 29. heinäkuuta Pyhän Olavin päivää kaupungin syntymäpäivänä. Martti Haavio arvelee suomalaisissa loitsuissa esiintyvää Vuolankoinen-nimistä raudan ja teräaseiden synnyttäjää kansanomaistuneeksi käsitykseksi Pyhästä Olavista. Pyhä Olavi on kuva-aiheena Jomalan ja Ulvilan kunnanvaakunoissa. Kalvolan, Tyrvään ja Sysmän vaakunoissa on kuvattuna piilukirves Pyhän Olavin attribuuttina.

title: Maanviljelijäin Maitokeskus

text: Maanviljelijäin Maitokeskus (myös Maitokeskus) oli arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema asuinrakennus- ja teollisuuskompleksi, joka sijaitsi Helsingin Kampissa osoitteessa Olavinkatu 1. Erillisiin osiin jaettu rakennus kattoi kaksi kolmasosaa Arkadian-, Olavin- ja Salomonkatuihin rajoittuvan korttelin pinta-alasta. Tyyliltään se edusti jälkijugendia ja uusbarokkia. Rakennus sisälsi meijerin, voi- ja juustovaraston, leipomon, konttorin sekä asuntoja.

title: Lähiöt Suomessa

text: Helsingin Sanomien kirjoittelussa 1950-luvun lopulta 1960-luvun alkuun lähiö nähtiin modernina ja sen uutuutta korostettiin, mutta sen jälkeen kirjoittelu arkipäiväistyi ja vaimeni. 1960-luvulta 1990-luvun alkupuolelle lähiöt nähtiin pääosin ongelmakeskeisinä. Irene Roivaisen tutkimuksen mukaan lähiöstä tuotettiin 1960-luvun lopulta alkaen kuvaa ”rumasti rakennettuna, sosiaalisesti köyhänä ja toiminnallisesti virikkeettömänä asuinalueena”.[83]

title: Hervanta

text: Hervanta on kaupunginosa Tampereen eteläosassa. Se on Suomen suurimpia ja tunnetuimpia lähiöitä. Hervannan maamerkkejä ovat kallioiden päällä nousevat, kauas näkyvät massiiviset kerrostalot ja vesitorni. Kaupunginosassa sijaitsee myös arkkitehtipari Raili ja Reima Pietilän suunnittelema laaja julkisten palvelujen keskusakseli. Hervannassa on lähiöksi monipuolinen palvelurakenne. Siellä on myös muun muassa teknillinen yliopisto sekä kymmeniä korkean teknologian yrityksiä, jotka toimivat esimerkiksi mekaniikka-, elektroniikka- tai ohjelmistoteollisuuden alalla.

title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Jo Meurmanin toimistossa Kivinen oli mukana suunnittelemassa 1950-luvun alussa valmistuneita Kajaanin ja Joensuun yleiskaavoja. Kivisen tärkeitä varhaisia suunnittelutyönsä olivat 1956 valmistunut Lappeenrannan yleiskaava ja vuoden 1957 Hämeenlinnan yleiskaava.[2] Niissä hän kehitteli tietyn suuruisiin hajakeskitettyihin lähiöihin perustuneen kaupunkirakenteen, ”keuhkokaavion”, jota sovellettiin seuraavina vuosikymmeninä hyvin laajasti Suomen kaupunkien yhdyskuntasuunnittelussa.[1] Hämeenlinnan yleiskaavassa hän kiinnitti paljon huomiota autoliikenteen kasvuun ja päätti siksi linjata moottoritien kulkemaan suoraan kaupungin keskustan vierestä. Kivinen suunnitteli yleiskaavat myös Kuopioon (1961), Varkauteen (1966), Mikkeliin (1967), Forssaan (1967), Jyväskylään ja Jyväskylän maalaiskuntaan (1968), Kotkaan ja Karhulaan (1969), Hyvinkäälle (1971) ja Turkuun (1968–1976).[2]

title: Vuoritalo

text: Vuoritalo oli Martti Välikankaan suunnittelema rakennus Nyyrikinpuistossa Helsingin Käpylässä. Se rakennettiin vuonna 1921 kaupunginosan vapaapalokuntaa varten ja oli myöhemmin vuosien ajan sekalaisessa käytössä. Vuoritalo purettiin marraskuussa 2012 sen vaurioiduttua pahasti tulipalossa.

title: Olavi Marttiini

text:
Säveltäjä, muusikko Olavi Henrik Marttiini oli puukkotehtailijan Janne Marttiinin poika.
Olavi syntyi v. 16.4.1920 Sodankylän Kieringissä ja kuoli v. 8.3.1972. Olavi toimi nuorena isänsä puukkotehtaassa ammattitaitoisena sahanterän huoltajana ennen kuin siirtyi ammattimuusikoksi Rovaniemellä.
Hänen soittimia olivat: piano, viulu ja saha. Hän toimi myös kapellimestarina sekä pianon virittäjänä.

title: Olavi Hildén

text: Olavi Hildén (1932-1994) oli johtava suomalainen lintutieteen popularisoija ja arvostettu ornitologi.

title: Malmin ampumarata

text: Malmin ampumarata oli Suomen puolustusvoimien rakentama ampumarata nykyisen Kivikon kaupunginosan alueella Helsingissä. Se valmistui ammunnan vuoden 1937 maailmanmestaruuskilpailuja varten. Sitä käytettiin myös Helsingin olympialaisten ammuntalajeihin. Sodan aikana Malmin ampumarataa käytettiin myös teloituspaikkana. Siellä teloitettiin ainakin Martta Koskinen ja Olavi Heiman 29. syyskuuta 1943.

title: Taivallahden kasarmit

text: Taivallahden kasarmit ovat Helsingin Taivallahdessa Taka-Töölössä sijaitseva kasarmialue, jossa toimi aiemmin mm. Helsingin Autokomppania. Funktionalistista tyylisuuntausta edustavat rakennukset ovat arkkitehti Martta Martikaisen suunnittelemat, ja ne valmistuivat vuosina 1935–1938. Vuonna 1939 kasarmin yhteyteen valmistui Märtha Lilius-Tallrothin suunnittelema korjauspaja.

title: Markku Ollikainen

text: Markku Martti Olavi Ollikainen (s. 16. maaliskuuta 1952 Rovaniemen maalaiskunta) on ympäristöekonomian professori Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan taloustieteen osastolla.

title: Elsi Borg

text: Elsi Naemi Borg (3. lokakuuta 1893 Nastola – 30. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen suunnittelemiaan rakennuksia ovat mm. Helsingin Lastenlinna, Taulumäen kirkko Jyväskylässä, Pirkanpohjan taidekeskuksen Sininen talo Ähtärissä sekä Teuvan kirkko. Lisäksi hän on ollut suunnittelemassa Viipurin sotilassairaalaa yhdessä Olavi Sortan kanssa.

title: Martti Rapola

text: Martti Olavi Rapola (10. marraskuuta 1891 Savonlinna – 27. elokuuta 1972 Helsinki) oli akateemikko ja Helsingin yliopiston suomen kielen professori 1930–1957.

title: Olavi Marttiini

text: Olavi sai kolme lasta avioliitostaan Annan kanssa: Tero Olavi Marttiini, Sari Ellen Marttiini ja Ani Sirpa Anneli Marttiini

title: Riika

text: Väinäjoen yli johtaa useita siltoja. Vanhin näistä on keskustan rautatiesilta (). "Kivisilta" () yhdistää Riian vanhankaupungin ja Pārdaugavan lähiön. "Saarisilta" () yhdistää Maskavas Forštaten ja Zaķusalan. "Kaapelisilta" () yhdistää vanhankaupungin Ķīpsalaan. Vuonna 2008 valmistui ensimmäinen osa uudesta "Eteläsillasta" ().

title: Matti Ranin

text: Vuonna 1950 Ranin avioitui Irja Raninin kanssa, josta avioliitosta heillä on neljä poikaa: Markku (1951), Matti Olavi (1952) (näyttelijänä Helsingin Kaupunginteatterissa), Mikko (1955) ja Martti (1958).

title: Martti Saksela

text: Martti Olavi Saksela 1930 Saxén (5. huhtikuuta 1898 Viipuri – 11. heinäkuuta 1977 Vaajakoski) oli suomalainen geologi ja malmintutkija. Hän oli geologisen toimikunnan geologi 1930–1936, valtiongeologi ja malmintutkimusten päällikkö 1936–1941, vuosina 1941–1945 malminetsintä- ja tutkimusjohtaja Malmikaivos Oy:ssä, Helsingin yliopiston geologian ja mineralogian apulaisprofessori 1945–1954, professori 1954–1966. Saksela väitteli 1927 filosofian tohtoriksi. Hän harjoitti jatko-opintoja Ruotsissa Tukholmassa Kungliga tekniska högskolanissa 1930–1931

title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Kivisen suunnittelemia yksittäisiä rakennuksia ovat muun muassa Kuopion siunauskappeli (1957), Helsingin Laajasalon terassitalot (1968–1970), Lauttasaaren ostoskeskus (1970) ja sitä ympäröivät asuinkerrostalot Helsingin Lauttasaaressa sekä Helsingin Lehtisaareen valmistuneet ostoskeskus (1967), Pyhän Laurin kappeli (1983), ja hänen oma kotitalonsa.[2][4][5][6] Kivisen toimisto suunnitteli rakennukset myös kaavoittamiinsa Raahen Ollinsaareen ja Espoon Leppävaaran keskustaan.[1][2] Kivinen suunnitteli myös vuonna 1957 paljastetun Kuoreveden kirkon sankariristin.[7]

title: Harjun seurakunta

text: Arkkitehti Olavi Suvitien suunnittelema kirkko vihittiin käyttöönsä helluntaina 1978. Hajanainen, 30 000 asukkaan Harjun seurakunta sai kipeästi tarvitsemansa monipuolisen toimintapisteen keskelle Tesoman lähiötä. Ennen tätä seurakuntalaiset käyttivät Pispalan kirkkoa, jonne Tesomalta on matkaa viitisen kilometriä itään.

title: Martti Turtola

text: Martti Olavi Turtola (s. 16. marraskuuta 1947 Tampere) on valtiotieteiden tohtori, Maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian dosentti ja Helsingin sekä Turun yliopistojen dosentti. Vuosina 2001–2005 hän oli Suomen Viron-instituutin johtaja Tallinnassa ja sitä ennen mm. Helsingin yliopiston viestintäpäällikkö ja Kouvolan Sanomien päätoimittaja.