query: Mitä Rico Fata tekee nykyisin CIHL-junioriliigassa?

title: Rico Fata

text: Rico Fata (s. 12. helmikuuta 1980 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada) on kanadalais-italialainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osasi pelata myös laidassa. Fata pelasi urallaan NHL:ssä yhteensä 230 runkosarjaottelua tehopistein 27+36=63 sekä keräten 104 jäähyminuuttia. Hänen vahvuuksiinsa kuului luistelunopeus, työmoraali ja kädet. Fatalla oli myös kohtalaisen hyvät taidot myös pelikäsityksessä ja puolustuspelaamisessa. Hän oli juniorina todella lupaava, mutta ei milloinkaan vastannut Fataan kohdistuneisiin odotuksiin NHL:ssä. Hän pelasi urallaan myös Italiassa, Saksassa, Sveitsissä ja Suomessa.[1][2] Fata toimii nykyään CIHL-junioriliigan Batchewana Attackin taito- ja luisteluvalmentajana.[3]

title: Puerto Rico

text: Puerto Ricon työttömyysaste oli 11,7 vuonna 2015. Pahimmillaan se oli 16,9 prosenttia vuonna 2010. Nykyiset lukemat eivät kuitenkaan todennäköisesti vastaa todellisuutta, sillä monet puertoricolaiset ovat jättäytyneet työvoimasta kokonaan sivuun. Noin miljoona ihmistä käy töissä, kun vuonna 2007 työssäkävijöitä oli lähes 300 000 enemmän.

title: B.C. Rich

text: Bernie Ricon kitaroiden suosio kasvoi ja hän ryhtyi kitaroiden massatuotantoon. Ricon ajatuksena oli tehdä valmistuskustannuksiltaan huokeita kitaroita, joihin laajalla ostajakunnalla olisi varaa. Rico valmistutti muutamia satoja kitaroita Japanissa ja myi ne Yhdysvalloissa. Ensimmäinen tuontimallisto kantoi nimeä B.C. Rico, koska Rico halusi tehdä eron yhdysvaltalaisen kitaran ja japanilaisen tuontimallin välille. B.C. Rich kuitenkin luopui B.C. Rico -nimen käytöstä, kun Rico Reed -niminen yrittäjä uhkasi B.C. Richiä oikeusjutulla. Sittemmin B.C. Richin nimeämä NJ-sarja (Nagoya, Japani valmistuskaupungin ja -maan mukaan) sekä Platinum- ja Bronze-sarjat ovat yhtiön Japanissa ja Etelä-Koreassa valmistamia kitaroita.

title: Rico Fata

text: Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Italialaiset jääkiekkoilijat Luokka:Calgary Flamesin varaamat pelaajat Luokka:Kanadanitalialaiset Luokka:Vuonna 1980 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Rico Fata

text: Calgary Flamesin syksyn 1998 harjoitusleirin päätteeksi Fata matkusti joukkueen kanssa Japanin pääkaupunkiin, Tokioon, missä Flames pelasi kauden 1998–1999 avausottelun 9. lokakuuta 1998 San Jose Sharksia vastaan.[6] Tunteja ennen tätä Fata kirjoitti Flamesin kanssa tulokassopimuksen, jota yksikään muu NHL-pelaaja ei ole kirjoittanut Japanissa.[4] Hän pelasi kauden aikana 20 NHL-ottelua tehden yhden syöttöpisteen, mutta pelasi loppukautensa vielä OHL:ää Knightsissa.

title: Puerto Rico

text:
Puerto Rico osallistuu Yhdysvaltain presidentinvaalien esivaaleihin. Varsinaiseen vaaliin itsehallintoalueen asukkaat sen sijaan eivät voi osallistua.
Puerto Ricon tärkein poliittinen kysymys on saaren hallinnollinen asema suhteessa emämaahan. Käytännössä vaihtoehtoja on kolme: täydellinen itsenäistyminen, liittyminen Yhdysvaltain 51. osavaltioksi sekä näiden välimuoto eli nykyisen itsehallinnollisen aseman jatkuminen. Saarella on 1900-luvun kuluessa järjestetty aiheesta kaikkiaan neljä kansanäänestystä, joiden tuloksia voidaan pitää neuvoa-antavina liittovaltion hallinnon lopullisen päättävän aseman vuoksi.

title: Rico Fata

text: NHL:n työsulkukaudeksi 2004–2005 Fata siirtyi Italian Serie A:ssa pelaavan A&O Asiago riveihin. Hän oli tehoilla 18+20=38 joukkueen paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä. Kaudella 2005–2006 Fata pelasi Penguinsissa 20 ottelua jääden ilman tehopisteitä. Joukkue asetti Fatan siirtolistalle marraskuussa 2005.[10] Hän pelasi Penguinsin farmijoukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, kunnes Atlanta Thrashers hankki Fatan riveihinsä helmikuussa 2006.[11] Hän pelasi joukkueessa vain kuusi ottelua, kunnes Fata kaupattiin siirtotakarajalla jo hänen kauden kolmanteen NHL-seuraansa Washington Capitalsiin.[12] Fata kärsi kauden aikana tehottomuudesta ja teki NHL:ssä yhteensä 47 ottelussa vain tehot 3+4=7. Heinäkuussa 2006 hän teki vuoden mittaisen ja 650 000 dollarin arvoisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.[13]

title: Rico Suave

text: Ricon ensimmäinen esiintyminen tapahtui ensimmäisen tuotantokauden viidennessä jaksossa "Bile-etiketti hakusessa" ("It's My Party and I'll Lie if I Want To"). Hän tekee yhteensä viisi esiintymistä ensimmäisellä tuotantokaudella. Hänen suosionsa kasvu johti siihen, että hänestä tehtiin yksi sarjan päähenkilöistä toisesta tuotantokaudesta alkaen. Yhteensä Rico on esiintynyt 58 jaksossa ja hän tekee myös lyhyen esiintymisen .

title: Puerto Ricon lippu

text: Lippu esiteltiin ensimmäisen kerran 22. joulukuuta 1895, kun 59 puertoricolaista kokoontui New Yorkissa perustamaan Kuuban vallankumouspuolueen yhteyteen Puerto Ricon itsenäisyyttä Espanjasta ajavaa liikettä. Lippu oli muuten samanlainen kuin nykyisin, mutta kolmio oli vaaleansininen. Alkuperäisen tulkinnan mukaisesti punainen symboloi urheiden sotureiden verta, valkoinen voittoa ja itsenäisyyden saamisen jälkeistä rauhaa, sininen taivasta ja rantavesiä ja valkoinen tähti Puerto Ricon saarta. Lippu oli Puerto Ricossa kielletty vuodesta 1898 lähtien, ja kaikki lippua käyttäneet pidätettiin, koska vallankumousliikkeen lippu katsottiin kapinoinniksi yhdysvaltalaishallintoa vastaan. Kun Puerto Ricosta tuli vuonna 1952 itsehallinnollinen alue, lippu otettiin sen viralliseksi tunnukseksi.

title: Rico Fata

text: Fata pelasi kaudesta 2002–2003 noin puolet Rangersin NHL-joukkueessa tehden siellä NHL-uransa ensimmäiset tehopisteet tehoilla 2+4=6. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2003 hänet kaupattiin Joël Bouchardin, Richard Lintnerin ja Mikael Samuelssonin kanssa Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Mike Wilsoniin, Aleksei Kovaljoviin, Janne Laukkaseen ja Dan LaCoutureen.[7] Fata ei saanut enää loppukaudella Penguinsissa farmikomennuksia. Yhteensä hän teki kauden aikana NHL:ssä 63 runkosarjaottelussa tehot 7+12=19. Näin ollen Rangersissa jo menetetyksi NHL-lupaukseksi tuomittu Fata väläytteli Penguinsissa tehden 27 ottelussa 13 tehopistettä ja pääsi pelaamaan joukkueen ykkösketjussa Mario Lemieux'n kanssa.[4][8] Ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudellaan 2003–2004 hän teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä ja iski varsin lupauksia herättävästi 73 runkosarjaottelussa tehot 16+18=34.[1] Fata oli Penguinsin kolmanneksi paras maalintekijä Dick Tärnströmin ja Aleksei Morozovin kanssa.[5] Heinäkuussa 2004 hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[9]

title: Richard Lintner

text: Kaudeksi 2002–2003 Lintner palasi NHL:ään. Maaliskuussa 2002 Lintnerin pelatessa Modossa New York Rangers osti Lintnerin pelaajaoikeudet Nashvilleltä vaihdossa Peter Smrekiin. Helmikuussa 2003 hänet myytiin Pittsburgh Penguinsiin Joel Bouchardin, Rico Fatan ja Mikael Samuelsson kanssa suurkaupassa, jossa toiseen suuntaan siirtyivät Aleksei Kovaljov, Janne Laukkanen ja Dan LaCouture. Hän pelasi kaudella 29 NHL-ottelua tehoilla 4+2=6.

title: Rico Suave

text: Rico on manipuloiva, ylimielinen ja hemmoteltu lapsi, jotkut sarjan henkilöt ovat kuvailleet häntä jopa "pahaksi". Hänen itsekeskeisyytensä johtaa hänet jatkuvasti etsimään keinoja, joilla voisi lisätä omia tulojaan vaikkakin muiden kustannuksella. Hänen iskulauseensa sisältää tervehdyksen, "Hey-O!", ja naurun ,"Mwah-ha-ha!", jonka hän tekee usein.

title: Michel Foucault

text: Citation error, replace with{{cite book| title = Maladie mentale et personnalité| location = Paris| publisher = Presses Universitaires de France| year = 1954}} Uusi laitos Maladie mentale et psychologie, 1962. Citation error, replace with{{cite book| title = Histoire de la folie à l'âge classique: Folie et déraison| location = Paris| publisher = Plon| year = 1961}} Citation error, replace with{{cite book| title = Raymond Roussel| location = Paris| publisher = Gallimard| year = 1963}} Citation error, replace with{{cite book| title = La Pensée du dehors| location = Paris| publisher = Fata Morgana| year = 1966}} (essee) Citation error, replace with{{cite book| title = Sept propos sur le septième ange| location = Paris| publisher = Fata Morgana| year = 1970}} (essee) Citation error, replace with{{cite book| title = L'ordre du discours| location = Paris| publisher = Gallimard| year = 1971}}(virkaanastujaisluento) Citation error, replace with{{cite book| title = Ceci n'est pas une pipe| location = Fontfroide-le-Haut| publisher = Fata Morgana| year = 1973}} (essee)

title: Rico Fata

text: Kaudella 2006–2007 Fata pelasi vain kymmenen NHL-ottelua, kunnes hän siirtyi marraskuussa 2006 Saksan DEL-liigassa pelaavan Adler Mannheimin riveihin.[4] Fata pelasi kauden aikana DEL:n tähdistöottelussa ja voitti Saksan-mestaruuden keväällä 2007. Kaudella 2007–2008 hän edusti Mannheimia myös Spengler Cupissa. Noin puolentoista Mannheimissa pelatun kauden jälkeen Fata siirtyi kaudeksi 2008–2009 Sveitsin Nationalliga A:n EHC Bieliin. Hän jakoi tehoilla 18+19=37 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Thomas Nüsslin kanssa ja voitti tehoilla 11+5=16 koko kevään 2009 karsintasarjan piste- ja maalipörssin. Kaudella 2009–2010 Fata oli tehoilla 15+16=31 Bielin toiseksi paras pistemies ja maalintekijä Sébastien Bordeleaun jälkeen. Kaudella 2010–2011 hän oli puolestaan joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Ahren Spylon jälkeen.[2]

title: Rico Fata

text: Fatan pikkuveli Drew pelasi puolustajana ja esiintyi myös NHL:ssä.[2]

title: Puerto Ricon yliopisto

text: Puerto Ricon yliopisto ("University of Puerto Rico", "UPR") on yliopisto Puerto Ricossa. Siinä on 11 kampusta, 64 511 opiskelijaa ja 5 300 tiedekunnan jäsentä. Sillä on Puerto Ricon ja Karibian suurimmat akateemiset tarjousmahdollisuudet; 472 akateemista ohjelmaa ja 32 tohtoriohjelmaa.

title: San Juan (Puerto Rico)

text: San Juanin perusti Espanjan siirtokunnaksi Juan Ponce de León vuonna 1508 hieman nykyisen kaupungin länsipuolelle nimellä Caparra. Seuraavana vuonna se siirrettiin nykyiselle paikalleen, rantaan joka tunnettiin tuohon aikaan nimellä "Puerto Rico" eli ”rikas satama”. Puerto Ricon saaren nimi oli tuohon aikaan "San Juan Bautista" eli ”Pyhä Johannes Kastaja”. Vuonna 1521 kasveneesta siirtokunnasta tehtiin kaupunki ja sille annettiin sen virallinen nimi "San Juan Bautista de Puerto Rico". Seuranneina vuosisatoina nimet vaihtuivat niin, että Puerto Rico tuli tarkoittamaan saarta ja San Juan kaupunkia.

title: Mikael Samuelsson

text: Samuelsson teki Rangersin kanssa jatkosopimuksen ja aloitti kauden 2002–2003 Rangersin pelaavassa kokoonpanossa. Helmikuussa 2003 hän siirtyi osana kahdeksan pelaajan jättikauppaa Pittsburgh Penguinsiin. Samuelssonin lisäksi Rangers lähetti Rico Fatan, Joel Bouchardn, Richard Lintnerin ja rahaa Penguinsille vaihdossa Aleksei Kovaljoviin, Dan LaCoutureen, Janne Laukkaseen ja Mike Wilsoniin. Hän teki kaudella yhteensä 80 ottelussa tehot 10+14=24.

title: Rico Fata

text: 1994–1995Sault Ste. Marie LegionNOHA515251103------1995–1996Sault Ste. Marie GreyhoundsOHL6211152652400001996–1997London KnightsOHL5919345376-----1997–1998London KnightsOHL64433376110169514491998–1999London KnightsOHL23151833412510122242JMM71348Calgary FlamesNHL200114-----1999–2000Saint John FlamesAHL762929586530004Calgary FlamesNHL20000-----2000–2001Saint John FlamesAHL702329521291923522 Calgary FlamesNHL50006-----2001–2002Hartford Wolf PackAHL6135367136102574 New York RangersNHL100000-----2002–2003Hartford Wolf PackAHL986146-----New York RangersNHL362466-----Pittsburgh PenguinsNHL27581310-----2003–2004Pittsburgh PenguinsNHL7316183454-----2004–2005A&O AsiagoItalia351820383697512102005–2006Wilkes-Barre/Scranton PenguinsAHL258101839-----Pittsburgh PenguinsNHL2000010-----Atlanta ThrashersNHL60114-----Washington CapitalsNHL213368-----2006–2007Washington CapitalsNHL101122-----Adler MannheimDEL2981018121124682007–2008Adler MannheimDEL537142167502222008–2009EHC BielNLA4518193744-----2009–2010EHC BielNLA4115163128-----2010–2011EHC BielNLA4713213416-----2011–2012HC LausanneNLB10000-----Genève-Servette HCNLA5017163326-----2012–2013Genève-Servette HCNLA418162420100022013–2014HIFKSM-liiga102132-----8 kauttayhteensäNHL230273663104-----5 kauttayhteensäAHL241103110213275324812305 kauttayhteensäNLA2247188159134100022 kauttayhteensäDEL821524397916268101 kausiyhteensäSM-liiga102132-----

title: Giulio Scandella

text: Kesken viimeisen QMJHL-kautensa 2003–2004 Scandella siirtyi Italiaan, mistä hänen sukujuurensa ovat. Hän siirtyi Serie A:n HC Asiagoon, jota Scandella edusti kaksi seuraavaa kautta. Kaudella 2004–2005 hän oli tehopisteillä 16+16=32 joukkueen toiseksi paras pistemies ja maalintekijä Rico Fatan jälkeen. Kaudella 2005–2006 Scandella jakoi 18 osumallaan Asiagon sisäisen maalipörssin voiton Jason Cironen kanssa ja sijoittui koko Serie A:n maalipörssissä jaetulle kahdeksannelle sijalle.

title: San Juan (Puerto Rico)

text: San Juan on Yhdysvalloille kuuluvan Puerto Ricon itsehallintoalueen pääkaupunki ja Puerto Ricon saaren suurin kaupunki. Se on Yhdysvaltain vanhin eurooppalaisen asutuksen keskus. Sen väkiluku vuonna 2000 oli 434 374 ja metropolialueen väkiluku oli samana vuonna yli 2,5 miljoonaa. San Juanin kaupunki perustettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1521, ja se on siitä lähtien ollut jatkuvasti asuttu.

title: Puerto Rico

text: Ensimmäiset asukkaat Puerto Ricon saarelle saapuivat noin vuonna 2 000 eaa. Arkeologisten todisteiden perusteella he olivat lähtöisin Orinocojoelta nykyisen Venezuelan alueelta. Seuraava ihmisryhmä tuli Kuuban kautta Jukatanin niemimaalta.

title: Starship Troopers – Universumin sotilaat

text: Opiskelijapoika Johnny Rico päättää myös värväytyä armeijaan kuten ystävänsä, vaikka hänen vanhempansa vastustavat ajatusta. Peruskoulutuksessa Ricosta koulutetaan jalkaväen taistelija ja hänen tyttöystävänsä Carmen pääsee avaruuslaivaston lentäjäkoulutukseen. Viimeisen yön ennen lähtöä he viettävät yhdessä. Nuorten astuessa palvelukseen vastaanottava sotilaskirjuri mutisee ”taas uutta lihaa myllyyn” ja näyttää millaisen liikkuva jalkaväki teki hänestä: molemmat jalat ja toinen käsi puuttuvat. Nuoret jatkavat kuitenkin omille tahoilleen ja koulutus alkaa kovana. Kouluttajat ovat yhtä armottomia sekä miehiä että naisia kohtaan – tosin kovin kaikista, kersantti Zim, ei sentään taita kättä lähiottelussa tappiolle jääneeltä naiselta kuten hän tekee miehelle.

title: Rico Fata

text: Fata pelasi jo 15-vuotiaana ala-ikäisenä kotikaupunkinsa OHL-joukkueessa, Sault Ste. Marie Greyhoundsissa kaudella 1995–1996,[4] joka toi hänelle 62 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 11+15=26. Kesällä 1996 London Knights varasi Fatan koko OHL:n varaustilaisuuden ensimmäisenä pelaajana. Hän jakoi kaudella 1996–1997 joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Maksim Spiridonovin kanssa tehoilla 31+22=53. Kaudella 1997–1998 Fata oli tehoilla 43+33=76 Knightsin toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Hän sijoittui koko OHL:n maalipörssissä seitsemänneksi[5] ja pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa.[2] Calgary Flames varasi Fatan koko NHL:n varaustilaisuuden kuudentena pelaajana kesällä 1998.

title: Rico Fata

text: Kaudella 1999–2000 Fata pelasi kaksi NHL-ottelua. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Calgaryn farmijoukkue Saint John Flamesissa, AHL:ssä, jonka paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies Fata oli tehoilla 29+29=58. Hän voitti kauden päätteeksi Calder Cupin ja valittiin AHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Fata pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa. Myös kausi 2000–2001 kului hänellä suurimmaksi osaksi Saint Johnissa, jonka kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies Fata oli tehoilla 23+29=52. NHL-pelejä hänelle kertyi kauden aikana viisi. Lokakuussa 2001 Fata siirtyi siirtolistan kautta New York Rangersiin. Hän pelasi kauden 2001–2002 aikana kymmenen NHL-ottelua, mutta suurin osa kaudesta eteni jälleen suurimmaksi osaksi farmissa. Fata oli tehoilla 35+36=71 Rangersin farmijoukkue Hartford Wolf Packin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Brad Smythin jälkeen. Hän sijoittui koko AHL:n maalipörssissä neljänneksi Cleveland Baronsin Mike Craigin ja Manitoba Moosen André Savagen kanssa sekä pistepörssissä kymmenenneksi Utah Grizzliesin Jim Montgomeryn ja Québec Citadellesin Craig Darbyn kanssa.[5] Hän pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa. Fata valittiin kauden päätteeksi liigan toiseen tähdistökentälliseen.[2][4]

title: Kangastus

text:
Fata Morgana -tyyppisiä kangastuksia esiintyy kaikkialla maailmassa, mutta yleisimpiä ne ovat napaseuduilla, varsinkin laajoilla jäätiköillä. Siellä niitä näkyy varsinkin hyvin kylmällä säällä, kun taas lämpimämmissä ilmastovyöhykkeissä merellä ja järvillä niitä esiintyy
kuumina päivinä. Fata Morganan syntyminen edellyttää, että lämpötilainversion on oltava niin suuri, että siitä aiheutuva valonsäteiden kaareutuminen on suurempi kuin maan pinnan kaarevuus.

title: Starship Troopers

text:
Kirja kertoo nuoren filippiiniläissotilaan Juan "Johnnie" Ricon liittymisestä Maan liittovaltion () eliittijoukkoihin, Mobile Infantryyn (MI). MI on futuristinen sotilasjoukko, joka on varustettu taistelupanssarein ja tekee maihinlaskuja vieraille planeetoille. Ricon sotilasura etenee värvätystä aliupseeriksi ja upseeriksi ihmisten ja "Bugs"-nimisen hyönteislajin tähtienvälisen sodan kuluessa.
"Starship Troopers" voitti parhaan romaanin Hugo-palkinnon 1960 ja vaikutti Gordon R. Dicksonin "Dorsai"-sarjan ohella sotilaallisen science fictionin genren syntyyn. Siitä on tehty useita elokuvia ja pelejä, kuuluisimpana Paul Verhoevenin vuoden 1997 elokuva "Starship Troopers – universumin sotilaat". Romaani on myös kerännyt arvosteluja yhteiskunnallisista ja poliittisista teemoistaan ja syytöksiä militarismista.

title: Rico Fata

text: Kaudet 2011–2012 ja 2012–2013 Fata pelasi NLA:ta Genève-Servette HC:n riveissä. Hän oli ensimmäisellä kaudellaan joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 17+16=33 sekä Servetten paras maalintekijä kevään 2012 karsintasarjassa viidellä osumallaan. Fata pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla sarjatasoa alempana National League B:n HC Lausannessa. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Helsingin IFK:hon, jonne Fataa suositteli hänen kanssaan Genèvessä ketjukaverina pelannut Tony Salmelainen.[14] Fata pelasi HIFK:ssa kymmenen runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3 ja kahdeksan European Trophy -ottelua tehden kolme maalia, kunnes hänen sopimuksensa purettiin pelillisistä syistä lokakuussa 2013.[15] Fata lopetti pelaajauransa tähän, palasi Kanadaan ja perusti Fast by Fata Hockey Academy -taitoakatemian. Hän toimii tällä hetkellä myös CIHL-junioriliigajoukkue Batchewana Attackin taito- ja luisteluvalmentajana.[16]

title: Fata Morgana

text: Fata Morgana on epätavallinen ja monimutkainen kangastusilmiö. Se sai nimensä eteläisen Italian rannikoiden kangastuksista, joiden ajateltiin johtuvan kuningas Arthurin tarustoissa esiintyvän velhotar Morgan le Fayn taioista.

title: Rico Fata

text: Fata pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1999, jolloin hän voitti hopeaa. Fata edusti Kanadaa myös Spengler Cupissa vuosina 2008 ja 2011.[2]


query: Onko Jari Suorsa KooKoo:n kasvatti?

title: Jari Suorsa

text: Suorsa on KooKoon kasvatti. Edustusjoukkueen silloinen valmentaja Anatoli Bogdanov kutsui 17-vuotiaan Suorsan miesten peleihin kaudella 1993–1994,[1] jolloin hän pelasi I-divisioonan runkosarjassa 27 ottelua tehoin 1+8=9. Seuraavalla kaudella 1994–1995 Suorsa teki 41 ottelussa tehot 10+9=19. Hän kuitenkin keräsi suhteellisen isot 91 jäähyminuuttia.

title: Pekka Suorsa

text: Joukkuemäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailussa Suorsa oli hopealla vuonna 1984 ja pronssilla vuonna 1989.

title: Jari Suorsa

text: Kolmannella kaudellaan 1995–1996 Suorsa pelasi värikkään syyskauden KooKoossa. Hän teki I-divisioonauransa parhaat tehot 11+15=26, vaikka Suorsa pelasi vain 26 ottelua. Hän keräsi 99 jäähyminuuttia ja sai useassa ottelussa suihkukomennuksia. Suorsa ei ollut pidetty pelaaja varsinkaan Lappeenrannassa. Hän tappeli SaiPan Veli-Pekka Nutikkaa vastaan ja repi tältä silmäkulman auki. Eräässä toisessa SaiPa-ottelussa Suorsa mursi Jonas Hemmingin käden lyömällä siihen mailalla, jonka jälkeen hän lensi suihkuun. Muutamat SaiPan pelaajat uhosivat Suorsalle kostoa julkisestikin, mutta hän siirtyi SM-liigaan kesken kauden. KooKoossa ihastuttanut ja vihastuttanut Suorsa kiinnosti useita SM-liigaseuroja. 8. joulukuuta 1995 Kouvolan Sanomat uutisoivat:[1]

title: Jari Pulkkinen

text: Jari Tapio Pulkkinen (s. 29. maaliskuuta 1984) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Sentterinä pelannut Pulkkinen on Tampereen NMKY:n kasvatti. Tampereen Pyrinnön edustusjoukkueessa pelatessaan hän voitti Suomen mestaruuden kausina 2009–10 ja 2010–11, SM-pronssia kaudella 2008–09 ja cup-hopeaa vuonna 2009.

title: Jari Suorsa

text: Suorsa pelasi alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1994.

title: Jari Suorsa

text: 1993–1994KooKooI-divisioona2718910–––––1994–1995KooKooI-divisioona3810818913011251995–1996KooKooI-divisioona2511152699–––––IlvesSM-liiga1911212300021996–1997IlvesSM-liiga2101112801161997–1998IlvesSM-liiga2211226–––––HermesI-divisioona11167188112321998–1999Fresno FalconsWCHL44131629149320261999–2000EK Zell am SeeItävalta I2931336480–––––2000–2001Newcastle JestersBISL4414142898–––––2001–2002Vojens IKODL39161632125–––––2002–2003Eisbären RegensburgSaksa I221572240–––––2003–2004Vienna CapitalsEBEL3712172977–––––2004–2005Vienna CapitalsEBEL35412166810235372005–2006Vienna CapitalsEBEL41111526865000162006–2007Graz 99ersEBEL503101387–––––2007–2008HC MeranoSerie A22319153438–––––SG CortinaSerie A84101422312382008–2009EK Zell am SeeItävalta I251322355686410182009–2010EK Zell am SeeItävalta I3421264789222402010–2011EK Zell am SeeItävalta I213710364123273 kauttayhteensäSM-liiga73246581101184 kauttayhteensäEBEL1633054843181523553

title: Jari Suorsa

text: Itävallasta Suorsan matka jatkui kaudeksi 2000–2001 englantilaiseen Newcastle Jestersiin, jossa hän oli tehoilla 14+14=28 joukkueen neljänneksi paras pistemies. Sen jälkeen Suorsa siirtyi kaudeksi 2001–2002 Tanskaan ja Vojens IK:hon. Hän loukkasi ennen kauden alkua nilkkansa,[1] jonka takia Suorsan runkosarja jäi 39 ottelun mittaiseksi. Hän teki kuitenkin suhteellisen hyvät tehot 16+16=32, joilla Suorsa oli Vojensin kolmanneksi paras pistemies Dean Fedorchukin ja Jonas Vesterlundin jälkeen. Suorsa oli 125 minuutillaan jäähypörssin kolmas.[3] Hän yritti päästä syksyllä 2002 opiskelemaan Kuusankoskelle ja samalla palata KooKoon joukkueeseen. Suorsalle ei kuitenkaan ollut käyttöä joukkueessa ja hän haki pelituntumaa anjalankoskelaisesta Suomi-sarjajoukkue AaKoosta. Suorsa ei kuitenkaan ollut kauan joukkueen mukana, kun hän siirtyi pelaamaan Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Bundesligassa pelaavaan Eisbären Regensburgiin. Suorsaa tarvittiin paikkaamaan avainpelaaja Marc Woolf. Hän pelasi joukkueessa 22 ottelua piste per peli -tahdilla ja teki niissä tehot 15+7=22.[1]

title: Jari Kaarela

text:
Jari Kaarela on Ilveksen kasvatti ja on edustanut pelaajaurallaan Suomessa Sapkoa, Kiekkoreipasta, Kärppiä ja Helsingin Hifk:ta.
Kaarela on myös valmentanut Suomen maajoukkuetta kausina 1997–2003.

title: Ari-Pekka Nikkola

text: Helmikuun 1987 alussa nuorten MM-kilpailuissa Asiagossa Suomen mäkijoukkue sai pronssia Ari-Pekka Nikkolan hypättyä päivän pisimmän hypyn. Kolme päivää myöhemmin hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden hypättyään molemmilla kierroksilla pisimmän hypyn, mikä toi voiton 14,4 pisteen erolla Itä-Saksan Mike Arnoldiin. Jo seuraavana viikonloppuna Nikkola kilpaili aikuisten MM-kilpailuissa Oberstdorfissa. Suomalaiset kävivät keskenään kovaa kilpailua neljästä edustuspaikasta ja suurmäen kilpailun ulkopuolelle jäänyt Jari Puikkonen päätti lähteä saman tien kisoista kotiin. Nikkola sijoittui suurmäessä 11:nneksi edellään suomalaisista kuudenneksi sijoittunut Pekka Suorsa ja kymmenenneksi sijoittunut Tuomo Ylipulli. Joukkuemäen kilpailussa Nikkola oli paras suomalainen. Hän hyppäsi jo koekierroksella pisimmälle, 116 metriin, ja kilpailuhypyt Suomen toisena hyppääjänä kantoivat 111,5 ja 116 metriä. Suomi voitti kultaa 36,1 pisteen erolla Norjaan. Suomen muut hyppääjät olivat Matti Nykänen, Tuomo Ylipulli ja Pekka Suorsa. Normaalimäen kilpailussa Nikkola sijoittui kuudenneksi kahden pisteen päässä mitalisijasta Matti Nykäsen tuodessa Suomeen hopeamitalin.

title: Petri Mattila

text: Petri Mattila (s. 11. tammikuuta 1970 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka oli Sm-liiga joukkue KooKoo:n päävalmentaja.

title: Jari Suorsa

text: Suorsa palasi kaudeksi 2003–2004 vaimonsa kotimaahan Itävaltaan ja siirtyi Erste Bank Eishockey Ligassa pelaavaan Vienna Capitalsiin. Hän hankki siellä pelatessaan myös Itävallan kansalaisuuden. Suorsa teki Capitalsissa ensimmäisellä kaudellaan tehot 12+17=29, joilla hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Mike Craigin jälkeen. Suorsan toinen kausi 2004–2005 päättyi Itävallan mestaruuteen. Kauden 2006–2007 hän pelasi Graz 99ersissä. Suorsa on syksystä 2003 alkaen pelannut jokaisen kauden Itävallassa lukuun ottamatta kautta 2007–2008 jonka hän pelasi Italiassa. Suorsa aloitti kyseisen kauden Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Serie A2:ssa HC Meranon joukkueessa, jossa hän teki 23 ottelussa tehot 19+15=34. Suorsa oli tämän joukkueen paras pistemies ja maalintekijä. Kauden lopulla hän siirtyi pääsarjaan Serie A:han ja SG Cortinan joukkueeseen. Suorsa teki karsintakierroksella kahdeksassa ottelussa tehot 4+10=14, joilla hän voitti Cortinan sisäisen pistepörssin Mike Souzan kanssa.

title: Miesten Superpesiksen kausi 1994

text: Oulun Lipon joukkue kaudella 1994 (suluissa pelatut runkosarjan ottelut): Kari Kallio (33), Mauri Pyhälahti (1), Panu Suorsa (33), Juha Mäntylä (34), Arto Latvalehto (23), Jan Hautala (34), Timo Keränen (34), Jari Viitasalo (34), Riku Kytösalmi (34), Pekka Mikkola (27), Tero Ojajärvi (32), Mika Laatikainen (34), Jarmo Korhonen (34), Jari Rajala (12).

title: Veikko Ilmari Suorsa

text: Sotien jälkeen Suorsa toimi Jalkaväkirykmentti 5:n koulutusupseerina, kranaatinheitinkomppanian päällikkönä ja esikuntapäällikkönä 1944–1946, 1. divisioonan esikunnan toimistopäällikkönä 1949–1953, osastopäällikkönä 1953–1957, Mikkelin sotilaspiirin päällikkönä 1957–1961, Pohjan prikaatin komentajana 1961–1965, Joensuun sotilaspiirin päällikkönä 1965–1968 ja Oulun sotilaspiirin päällikkönä 1968–1971. Vakinaisesta palveluksesta Suorsa erosi vuonna 1971.

title: Autourheilu

text: Vuonna 2010 mestaruudesta ajoivat tosimielessä Fordilla kilpailevat Mikko Hirvonen ja Jari-Matti Latvala. Mikko tunnetaan tasaisesta vauhdista ja titteli oli jo erittäin lähellä 2009. Jari-Matin tavaramerkki on ollut rämäpäinen vauhti, joka kuitenkin on toisinaan johtanut ajouralta sinkoutumiseen. Jari-Matti Latvala sijoittui vuoden 2010 MM-sarjassa toiseksi ylivoimaisen Sebastien Loebin jälkeen. Vuoden 2010 FIAn WRC-rallisarjan mielenkiintoa kasvatti Kimi Räikkösen osallistuminen Citroenin kakkostiimissä. Kimi sijoittui uudessa lajissaan MM-sarjan 10. sijalle. Vuoden 2011 sarjassa Mikko on menestynyt hieman Jari-Mattia paremmin ja myös Kimi on löytämässä oman paikkansa, vaikkei osallistukaan kaikkiin kisoihin mm. NASCAR -aktiviteettiensa vuoksi.

title: Pekka Suorsa

text: Suorsa saavutti toisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Keski-Euroopan mäkiviikon Oberstdorfin osakilpailussa joulukuussa 1985.

title: Jari Suorsa

text: Jari "Jarru" Suorsa (s. 27. tammikuuta 1976 Kuusankoski) on suomalais-itävaltalainen entinen jääkiekkoilija ja nykyinen jääkiekkotuomari. Hän tuli SM-liigaan päätuomariksi kaudelle 2014–2015. Pelaajaurallaan Suorsa oli melko fyysinen voimahyökkääjä, joka osasi tarvittessa myös tapella. Hän on pelannut urallaan Suomen ja Itävallan lisäksi myös Pohjois-Amerikassa, Englannissa, Tanskassa, Saksassa ja Italiassa.

title: Veikko Ilmari Suorsa

text: Veikko Ilmari Suorsa (21. toukokuuta 1911 Oulu – 27. elokuuta 2000) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.

title: Jari Suorsa

text: Suorsa siirtyi kaudeksi 1998–1999 Pohjois-Amerikkaan ja WCHL-joukkue Fresno Falconsin riveihin. Hän keräsi siellä runkosarjassa tehot 13+16=29. Suorsa keräsi hurjat 149 jäähyminuuttia, mutta ne riittivät vain Falconsin sisäisen jäähypörssin kolmanteen sijaan. Suorsa palasi kaudeksi 1999–2000 Eurooppaan. Hän haki aluksi pelipaikkaa HIFK:sta ja Ilveksestäkin. Ilves teki hänelle sopimustarjouksen, mutta Suorsa ei tyytynyt joukkueen tarjoamaan palkkaan ja hän siirtyi itävaltalaisen EK Zell am Seen joukkueeseen.[1] Hänet houkutteli joukkueeseen Timo Sutinen, joka kertoi yhden ulkomaalaispelaajan olleen sairastuvalla. Suorsa siirtyi Zell am Seehen try-outille, sai sopimuksen ja hän teki 29 runkosarjottelussa tehot 31+33=64. Suorsa oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies Ryan Fosterin ja Walter Putnikin jälkeen. Hänen hyvään kauteensa sisältyi myös vaimon tapaaminen Zell am Seessä.

title: Pekka Suorsa

text: Suorsa voitti joukkuemäen kultaa ja sijoittui suurmäessä parhaana suomalaisena kuudenneksi Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987. Maailmancupissa hän sijoittui viidenneksi kaudella 1985–1986, jolloin hän otti uransa ainoat kaksi osakilpailuvoittoa, molemmat joulukuussa 1985. Palkintokorokkeelle hän sijoittui uransa aikana yhteensä viisi kertaa.

title: Veikko Ilmari Suorsa

text:
Suorsa tuli ylioppilaaksi Oulun yhteislyseosta 1931 ja suoritti Kadettikoulun 1934.
Jääkäripataljoona 1:n nuorempana upseerina Suorsa toimi 1934–1940. Talvisodassa hän toimi komppanian päällikkönä Jalkaväkirykmentti 32:ssa, välirauhan aikana ensin Jalkaväen koulutuskeskus 11:ssä pataljoonan komentajana ja sitten Helsingin varuskuntapataljoonan komppanianpäällikkönä. Jatkosodassa Suorsa toimi muun muassa Tuusulassa Jalkaväkikoulutuskeskus 1:n koulutusupseerina, 3. divisioonan esikunnassa, Jalkaväkirykmentti 11:n pataljoonan komentajan sijaisena, Rajajääkäripataljoona 8:n komentajan sijaisena, vahvennetun Rajajääkäripataljoona 8:n komppanian päällikkönä, Osasto Heinon komentajan apulaisena ja Jalkaväkikoulutuskeskus 27:n pataljoonan komentajana.

title: Veikko Ilmari Suorsa

text: Suorsan vanhemmat olivat konemestari Emil Suorsa ja Anna Partanen. Hänen puolisonsa vuodesta 1936 oli Toini Pasanen, perheeseen syntyi kolme lasta.

title: Veikko Ilmari Suorsa

text: Suorsa ylennettiin luutnantiksi 1936, kapteeniksi 1940, majuriksi 1942, everstiluutnantiksi 1953 ja everstiksi 1961.

title: Jari Niemi (päätoimittaja)

text: Jari Onni Niemi (s. 12. syyskuuta 1957 Vihanti) on Heinolassa ilmestyvän "Itä-Häme"-lehden päätoimittaja.

title: Jari Suorsa

text: Tiettävästi Tappara ei ollut kiinnostunut Suorsasta, mutta hän siirtyi kuitenkin Tampereelle, kun Ilves antoi Suorsalle näytönpaikan. Hän pelasi joulutauolla harjoitusottelun venäläisjoukkue Torpedo Nižni Novgorodia vastaan, jossa Suorsa vakuutti Ilveksen valmennusjohdon. Hän kävi Lahdessa armeijan loppuun ja pelasi kävätkaudella kaikki Ilveksen ottelut.[1] Suorsa teki 19 runkosarjaottelussa tehot 1+1=2 ja hän jäi kolmessa playoff-ottelussa ilman tehopisteitä. Kaudella 1996–1997 Suorsa pelasi lähinnä Ilveksen nelosketjussa ja jäi vähälle vastuulle. Hän teki 29 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen ja samat tehot Suorsa teki myös kevään 1997 kahdeksassa playoff-ottelussa. Hän edusti kauden aikana myös Ilveksen A-nuoria, joita isossa roolissa pelannut Suorsa oli auttamassa A-nuorten SM-liigan karsinnoissa keväällä 1997. Kauden 1997–1998 hän aloitti "Isojen miesten ketjussa" Riku Niemelän ja Hannu Mattilan kanssa, mutta Suorsan peliaika jäi taas lopulta vähäiseksi ja hän teki 22 runkosarjaottelussa tehot 1+1=2. Siirtorajan kynnyksellä helmikuussa 1998 Suorsa siirtyi I-divisioonaan ja Kokkolan Hermekseen.[2] Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 73 runkosarjaottelua tehoin 2+4=6. Jäähyminuutteja tuli 58.

title: Jari Puikkonen

text: Maailmancupin 1985–1986 avauksessa Thunder Bayssä ja Lake Placidissä Puikkonen sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi. Suomalaisia kohahdutti eniten se, että Matti Nykänen lähetettiin kesken kiertueen kotiin, koska hänen ei katsottu sopeutuneen joukkueen sisäisiin sääntöihin. Mäkiviikolla Puikkonen oli Nykäsen poissaollessa paras suomalainen. Hän sijoittui Oberstdorfissa Pekka Suorsan voittamassa kilpailussa 11:nneksi ja Garmisch-Partenkirchenissä 12:nneksi, voitti Innsbruckin osakilpailun Anssi Niemisen täydentäessä suomalaismenestystä kolmannella sijallaan sekä sijoittui Bischofshofenissa 13:nneksi. Viikon yhteispisteissä hän oli kolmas Itävallan Ernst Vettorin ja Franz Neuländtnerin jälkeen. Salpausselällä Puikkonen sijoittui normaalimäessä Nykäsen jälkeen toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa Puikkonen sijoittui 14:nneksi – Nykänen voitti cupin. SM-kilpailuissa Puikkonen saavutti hopeaa Nykäsen takana niin normaali-, suur- kuin joukkuemäessäkin.

title: Onni Vilkas

text: Onni Vilkkaan poika on Jari Vilkas (s. 1946), joka jatkoi liikenneyhtiön toimitusjohtajana isänsä jälkeen ja harrasti itsekin autourheilua 1960- ja 1970-luvuilla.

title: Pekka Suorsa

text: Pekka Suorsa (s. 8. joulukuuta 1967 Kajaani) on entinen suomalainen mäkihyppääjä. Suorsa edusti urallaan Kainuun Hiihtoseuraa.

title: Jari Suorsa

text: Elokuussa 2010 Suorsa teki Zell am Seen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

title: Jari Suorsa

text: Kaudeksi 2008–2009 Suorsa palasi Itävaltaan ja EK Zell am Seen joukkueeseen maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Österreichische Nationalligaan. Hän oli tehoilla 13+22=35 joukkueen sisäisen pistepörssin voittaja ja sijoittui runkosarjan pistepörssissä yhdeksänneksi EHC Bregenzerwaldin David Wechselbergerin kanssa.[4] Suorsa oli myös kevään 2009 pudotuspeleissä Zell am Seen paras pistemies tehoilla 6+4=10. Kaudella 2009–2010 hän teki aiempaa paremmat tehot 21+26=47, mutta Suorsa sijoittui pistepörssissä neljänneksitoista. Hän oli Zell am Seen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies Stefan Wiedmaierin ja Chad Swartzentruberin jälkeen.[5]

title: Jari Suorsa

text: Luokka:Suomalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Suomalaiset jääkiekkotuomarit Luokka:Itävaltalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Vuonna 1976 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt


query: Missä Khūzestān sijaitsee?

title: Khūzestān

text: Khūzestān (, aiemmin myös Arabistan) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa Irakin vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Ahvāz.[1]

title: Suomen puolustusvoimat

text: Uudenmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Uudenmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Helsingissä. Lounais-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Satakunnan, Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Turussa. Pirkanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Pirkanmaan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Tampereella. Hämeen aluetoimisto, jonka toimialue on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Lahdessa. Keski-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Keski-Suomen maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Jyväskylässä. Kaakkois-Suomen aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Karjalan ja Kymenlaaksonmaakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Kouvolassa. Etelä-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Mikkelissä. Pohjois-Savon aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Savon maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Kuopiossa. Pohjois-Karjalan aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Karjalan maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjanmaan aluetoimisto, jonka toimialue on Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Vaasassa. Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun aluetoimisto, jonka toimialue on Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnat. Aluetoimisto sijaitsee Oulussa. Lapin aluetoimisto, jonka toimialue on Lapin maakunta. Aluetoimisto sijaitsee Rovaniemellä.

title: Puula

text: Puusalosta etelään Kaiskonselällä sijaitsee Hirvisalo (1,0 km²) ja edellisen saariston pohjoispuolella sijaitsee Vuorisalo (2,1 km²). Väisälänsaaren ja Eteläselän eteläpuolella vartioi Iso-Häähkiäinen (0,87 km²) Pääskynselkää, missä sijaitsee suuri Pääskynsaari. Väisälänsaaren pohjoispuolella sijaitsee Viljakkalansaari (8,4 km²), jonka pohjoispuolella on suuri Lapinsalo.[1]

title: Hembackenin jätinkirkko

text: Jätinkirkon pohjois- ja luoteispuolella on tasainen ja kivistä puhtaaksi raivattu 50 metriä pitkä alue. Tämän arvellaan olevan niin sanottu asuinpaikkapinta. Alueella sijaitsee halkaisijaltaan muutaman metrin suuruisia painanteita. Jätinkirkosta 5–6 metriä etelään sijaitsee matala ja kaareutuva valli, joka voi olla luontainen rantavalli. Jätinkirkosta kaakkoon sijaitsee kaksi halkaisijaltaan 6–8 metristä kiviröykkiötä, joiden korkeus on metri. Toinen röykkiö on osa jätinkirkon kivivallia, mutta toinen sijaitsee siitä 10 metrin päässä. Alempana etelärinteessä sijaitsee tervahaudan kuoppa, jonka halkaisija on 7 metriä.

title: Saksun

text: Saksunin kylä sijaitsee Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarten pohjoiskolkassa. Kylä sijaitsee lähellä Streymoyn luoteisinta kohtaa. Saksun sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Hvalvíkin kylästä luoteeseen. Kylä sijaitsee Dalsájoen rannalla entisen syvän ja kapean merenlahden pohjukassa. Merenlahti toimi hyvänä luonnonsatamana, mutta myrskyn seurauksena lahti täyttyi hiekasta ja nykyisin kylän länsipuolella sijaitsee merenlahden sijasta pyöreä Pollurin-niminen vuorovesilaguuni, jota ympäröivät louhikot ja vesiputoukset. Esimerkiksi Gellingarájoki syöksyy laguuniin muodostaen vesiputouksen. Saksunin kylää ympäröivät korkeat vuoret pohjoisessa, idässä ja etelässä.

title: Puijo

text: Puijon huipulla sijaitsee vuonna 1963 valmistunut, 75 metriä korkea Puijon torni. Torni on pääosin matkailukäytössä, ja sen huipulla sijaitsee Pohjoismaiden ensimmäinen pyörivä ravintola. Tornin tärkein käyttötarkoitus on matkailu, ja huippu sijaitsee 224 metriä Kallaveden pinnan yläpuolella. Puijon tornin juurella sijaitsee hotelli Puijon Maja.

title: Lempäälä

text: Lempäälän Kuljussa sijaitsee Pirunlinna, jossa on paljon luolia ja kallioita, jotka toimivat kivikaudella ihmisten asuin- tai suojapaikkoina ja josta on löydetty myös kivikautisia jäänteitä. Vuonna 1873 valmistunut, Lempäälän keskustan halki kulkeva Lempäälän kanava yhdistää Vanajaveden ja Pyhäjärven. Lempäälän keskustassa sijaitsee myös keskiaikainen harmaakivikirkko. Hakkarissa sijaitsee Kuokkalan museoraitti, jonka varrella on museoita, esimerkiksi Eskolan vanha kyläkauppa ja sepänpaja. Marjamäessä sijaitsee suuri kauppakeskus Ideapark, jossa sijaitsee monenlaisten myymälöiden lisäksi myös muun muassa pohjoismaiden suurin sisähuvipuisto Funpark.Lempäälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja makeat "siirappikakot".

title: Mukdahan

text: Mukdahan () on kaupunki Mekongjoen varrella Isanin alueella Koillis-Thaimaassa. Kaupunki on samannimisen provinssin hallinnollinen keskus. Mukdahan sijaitsee 642 kilometriä koilliseen Bangkokista. Lähin rautatieasema sijaitsee Ubon Ratchathanin kaupungissa. Toisella puolen Mekongjokea sijaitsee Laosin Savannakhetin kaupunki. Thaimaan ja Laosin toinen Ystävyyden silta sijaitsee kaupungin pohjoispuolella.

title: Kásos

text: Saaren pääkylä on Fry (vuoden 2011 väestönlaskennassa 357 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Suurin asutuskeskus on Agía Marína (444 asukasta), joka sijaitsee kilometrin päässä Frystä lounaaseen. Kolmanneksi suurin asutuskeskus on Arvanitochóri (169 asukasta), joka sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Frystä etelään. Kásoksen entinen pääkylä Póli (80 asukasta) sijaitsee kolmen kilometrin päässä Frystä kaakkoon. Fryn ja Pólin välissä sijaitsee pieni Panagían kylä (34 asukasta).[9][1] (Katso myös: Luettelo Kásoksen kunnan kylistä.)

title: Zweibrücken

text: Zweibrücken sijaitsee eteläisen Rheinland-Pfalzin länsiosassa Saarlandin rajalla, noin 36 kilometriä luoteiseen Kaiserslauternista. Zweibrückenin ydinkeskusta sijaitsee 25 kilometrin päässä Pirmasensista, joka sijaitsee Pfalzinlaakson länsilaidalla. Zweibrückenin ympäristössä sijaitsee useita metsiä.

title: Iso Haapajärvi (Ähtäri)

text: Järven pinta-ala on 218 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, jota viljellään järven tuntumassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka sen keskellä sijaitsee Isosaari. Järvi on selväpiirteinen, mutta sillä on kuitenkin kaksi terävää niemeä. Pitkäniemi sijaitsee itärannassa ja sen taakse jää Talaslahti. Tämän vastarannalla on Hirviniemi, jonka taakse jää Hirvilahti. Järven pohjoispäässä sijaitsee kallioinen Vuorikallio, jossa veteen putoaa pitkä jyrkänne. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on autio. Muita saaria ovat Pitkäniemen edustalla sijaitseva Pienisaari ja järven pohjoispäässä sijaitsee nimetön saari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Vuorilahdeksi ja eteläpäätä Joronlahdeksi. Eteläpään itärannalla sijaitsee Konttikallio, jossa on kaksi jyrkännettä.

title: Koskutjoki

text: Koskutjoen molemmin puolin on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Seppälän asuinpaikka sijaitsee jokeen viettävällä rinteellä noin 400 metrin päässä itään paikasta, jossa Koskutjoki ja Ilvesjoki yhtyvät. Kohtasen asuinpaikka sijaitsee joen itärannalla, Kohtasen talon eteläpuolisella pellolla, piha-alueella sekä puutarhassa. Kohtasen asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuonna 1947. Hautakangas 1:n ja Hautakangas 2:n asuinpaikat sijaitsevat niin ikään Koskutjoen itäpuolella, muutaman sadan metrin päässä joesta. Rinta-Erkkilän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolella, vanhan törmän päällä. Kohtakankaan asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 240 metrin päässä joesta, sen itäpuolella metsä- ja peltotasanteella tien varrella. Asuinpaikan lähellä on kaksi hiekanottoon tarkoitettua aluetta. Hiekanoton vuoksi Kohtakankaan asuinpaikalla suoritettiin vuonna 2007 koekaivaus, jossa löydettiin palanutta luuta ja kvartsia. Asuinpaikan lähistöltä on löydetty aikaisemmin myös muun muassa reikäkiviä. Hakakangas 1:n asuinpaikka sijaitsee noin 400 metrin päässä joesta, sen itäpuolella. Hakakangas 2:n asuinpaikka sijaitsee lähempänä jokea, niin ikään sen itäpuolella Hakakankaan talon lounaispuolella metsätien varressa. Männikkö 1:n asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen itäpuolella. Männikkö 2:n asuinpaikka sijaitsee myös joen itäpuolella, metsätien varressa, Männikön talosta pohjoiseen sijaitsevalla jokeen viettävällä törmällä. Laulajan asuinpaikka sijaitsee rinnepellolla joen länsirannalla. Viitaniemen asuinpaikka sijaitsee puolestaan noin 60 metrin päässä joesta, sen itärannalla metsätien varressa. Yhdessä Laulajan asuinpaikan kanssa Viitaniemi muodostaa yhtenäisen 400 × 70 m suuruisen asuinpaikka-alueen. Mäntylän asuinpaikka sijaitsee Koskutjoen länsipuolisella jokeen viettävällä peltorinteellä. Alasen asuinpaikka puolestaan sijaitsee pellolla Koskutjoen länsipuolella, joen yli vievän tien eteläpuolella. Alanen s:n asuinpaikka sijaitsee Alasen asuinpaikan eteläpuolella, joen länsipuolella. Mäkiviidan asuinpaikka sijaitsee samannimisen talon länsipuolella sijaitsevalla rinnepellolla, joen itäpuolella. Ojalan asuinpaikka sijaitsee kankaalla ja pellolla, Ojalan talosta länteen ja itään päin, joen itäpuolella, jokeen laskevan puron kummallakin puolella.

title: Emäsalon suot

text: Lähimpänä etelärannikkoa sijaitsee Piparviksmossen, joka on soistuva merenlahti. Suotyypit ovat neva ja räme. Piparviksmossenissa esiintyy järviruokoa, valkopiirtoheinää ja pitkälehtikihokkia. Bjurmossaträsketin suo sijaitsee Piparviksmossenista luoteeseen. Se on pallesuo, jonka reunoilla on rämettä. Se on muodostunut lammen ympärille. Lammesta laskee puro. merenlahteen. Bjurmossaträsketistä itään sijaitsee Stubbmossen, joka sijaitsee kahden lammen välissä. Lammista Kvarnträsket kuuluu Natura-alueeseen. Stubbmossen on alueen soista pisimmälle kehittynyt keidassuo. Emäsalon pohjoisosassa sijaitsee Stornäsin tervaleppäluhta, joka on vedenviipymäallas. Sen reunoilla on tihkupintaa. Tervaleppäluhtana Stornäs on Suomessa harvinainen suotyyppi.

title: Khūzestān

text: Vuoden 1978 arabityöläisten lakko oli suuressa osassa šaahin kaatamisessa, jota seurasi islamilainen vallankumous. Arabit tukivat alkuvaiheessa vallankumousta, jossa vasemmistolaiset ja sekulaarit puolueet olivat mukana. Irak vetäytyi vaatimuksestaan alueeseen varapresidentti Saddam Husseinin ja Iranin šaahi Algierin sopimuksessa maaliskuussa 1975 turvatakseen pääsynsä Persianlahdelle Shatt al-Arabia pitkin. Irak sanoi irti sopimuksen 17. syyskuuta 1980 Iranin islamilaisen vallankumouksen jälkeen. Khūzestān oli Iranin–Irakin sodassa Irakin alkuvaiheen etenemisen pääasiallinen suunta ja maakunta tuhoutui sodassa pahoin. Irakin joukot ajettiin maakunnassa 1982 Iranin Jerusalem-hyökkäyksessä. Irak toivoi Khūzestānin arabien nousevan iranilaisia vastaan, mitä ei tapahtunut, vaan suurin osa palveli Iranin armeijassa.

title: Kastelórizo

text:
Kastelórizolla sijaitsee paljon erilaisia nähtävyyksiä. Saaren sataman yläpuolella sijaitsevaan rinteeseen rakennettiin 1300-luvulla Johanniittain ritarikunnan linna. Linna sijaitsee punaisella kalliolla (Castello Rosso), ja koko Kastelórizo on mahdollisesti saanut nimensä tästä kalliolla sijaitsevasta linnasta. Ainoastaan osa linnan torneista ja osia ulkomuurista on yhä jäljellä. Linnan läheisyydessä on säilynyt Kreikan ainoa kallioon louhittu lyykialaishauta 300-luvulta eaa. Lähellä linnaa sijaitsee myös Pyhien Dimítrioksen ja Nikólaoksen kirkko. Niin ikään sataman yläpuolella sijaitsee saaren suojeluspyhille Pyhälle Konstantinukselle ja Pyhälle Helenalle omistettu Pyhän Konstantinuksen ja Pyhän Helenan kirkko, joka on rakennettu 1835.
Kastelórizon länsiosassa sijaitsee antiikinaikainen saaren pääkaupunki Palaiókastro, jossa on säilynyt vesisäiliöitä ja suuri määrä rakennuksia. Palaiókastrossa sijaitsee 200-luvulta eaa. peräisin oleva doorilainen akropolis, josta on löytynyt "Megísti"-nimen mainitseva kaiverrus. Palaiókastrossa sijaitsee Ágios Geórgios tou Vounoún luostari, jonka sisällä on Ágios Charálampoksen katakombi. Palaiókastron läheisyydessä sijaitsevat myös Pyhän Kolminaisuuden ja profeetta Elian luostarit.

title: Áthos (vuori)

text: Áthoksen niemen pohjoisin osa Ierissóksen kaupungista Ouranoúpolin kylälle saakka sijaitsee itsehallintoalueen ulkopuolella ja kuuluu Aristotéliin kuntaan. Niemen länsipuolella sijaitsee Singitikóslahti, joka tunnetaan myös Pyhänvuorenlahtena. Lahdessa niemen länsirannikolla sijaitsee Ammoulianín saari. Niemen itäpuolella sijaitsee Traakianmeri. Niemen kärjestä koilliseen sijaitsee Thásoksen saari noin 48 kilometrin päässä ja itäkaakkoon Límnoksen saari noin 60 kilometrin päässä.

title: Vadstena

text: Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin.

title: Sintaštan kulttuuri

text: Muut linnoitukset sijaitsevat Uraljoen ja sen sivujokien varrella. Uralin latvahaaroihin kuuluu Gumbeika, jonka varrella sijaitsee Bahta () samannimisellä sivujoella. Gumbeikan pienessä sivuhaarassa on vielä Šikurtay () ja näitä kahta idempänä Pariž Astafjevskoje (), joka sijaitsee Timirkunan sivujoen varrella. Gumbeikasta etelään yhtyy Uraljokeen idästä Zingeikan sivujoki. Sillä on sivujoki Kuisak, jonka varressa on Kuisakin asuinpaikka (). Kuisakin läheltä tunnetaan myös muinainen kuparikaivos. Sarym-Saklyn asuinpaikka () sijaitsee tästä vielä yläjuoksulle päin sijaitsevassa Sukhajan yhtymäkohdassa. Uralin alajuoksulla päin siihen yhtyy idästä vielä sivujoki Bolšoi Karaganka, jonka keskijuoksulla Utjagankan sivujoen haarassa sijaitsee kuuluisa Arkaimin linnoitus () ja sen kalmistoalue. Uraljoen länsipuolelta tunnetaan Kizilskojen asuinpaikka (), joka sijaitsee melkein Uraljoen varressa lähellä Kizilskojen taajamaa ja Bolšoi Kizilin yhtymäkohtaa. Bolšoi Kizilin varrelta tunnetaan myös muinainen kaivos Bakr-Uzjak. Kizilistä alaspäin yhtyy idästä Bolšoi Urtazymka, jonka yläjuoksulla on Ivanovka Dergamyshin kaivos. Toinen kaivos Ishkino sijaitsee Uraljoen ja suuren Novoeršovskijin tekojärven itäpuolella. Suundukin valuma-alueella sijaitsee Alandskojen asuinpaikka () ja sen kalmisto.

title: Khūzestān

text: 1800-luvun lopulla Britannia kannusti Khūzestānia eromaan Persiasta ja liittymään Britannian alaisuuteen Arabistanina. Britit julistivat Etelä-Persian etupiiriinsä 1907 ja seuraavana vuonna brittiläinen tutkimusmatkailija löysi öljyä Masjed Soleymanista. Löydön vuoksi perustettiin Anglo-Persian Oil Company, josta tuli myöhemmin British Petroleum (nyk. BP). Vuonna 1925 Reza Shahin joukot miehittivät Arabistanin ja sille annettiin taas nimi Khūzestān, kuten myös Persia nimettiin Iraniksi vuotta myöhemmin. Britit valloittivat Khūzestānin toisen maailmansodan aikana.

title: Pielinen

text: Järven kaakkoispäässä Pielisjoen luusuassa sijaitsee Rahkeenvesi, joka jää Uimaharjun sillan kohdalla olevan Laiskanvirran taakse. Järvenosa on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Rukavesi sijaitsee myös järven kaakkoispäässä ja se jää Laukkalansaaren ja Uimaharjun väliin. Se on 8,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Juuasta kahdeksan kilometriä kaakkoon sijaitsee Nunnanlahti, joka jää 3,6 kilometriä pitkän Vinkarinniemen taakse suojaan. Lahden pohjukassa sijaitsee Nunnanlahti. Erikoinen ja suojaisa järvenosa on Höljäkkä, jossa Retusaari ja sen saaristo peittää ulapalta taakseen kahdeksan kilometriä pitkän ja kapean alueen, jossa sijaitsee Kopraksen kylä.

title: Kivikin kuninkaanhauta

text: Itäosassa sijaitsee noin 135 muinaisjäännöstä. Ojan varrella sijaitsee noin kahdenkymmenen myllyn jäännökset. Lisäksi on yksi kumpuhauta, joka sijaitsee itäosan keskellä. Se on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja vain alle metrin korkea. Kummun keskellä sijaitsee paljaana oleva kivilatomus.[18]

title: Lehtisaaret

text: Pieni Lehtisaari sijaitsee Ison Lehtisaaren itäpuolella, saaria yhdistää kapea silta. Sumparen puolestaan sijaitsee Ison Lehtisaaren kaakkoispuolella. Muutaman kymmenen metrin päässä Ison Lehtisaaren lounaisrannalta sijaitsee kaksi pikkusaarta: Lilla Grötholmen ja Stora Grötholmen. Joitakin satoja metrejä Isosta Lehtisaaresta lounaaseen sijaitsee Gåsgrund, jonne kulkee kesäisin yhteysalus. Kilometrin verran Pienestä Lehtisaaresta itäkoilliseen sijaitsee Torra Lövö, joka on Gåsgrundin lailla Espoon kaupungin ulkoilusaari.

title: Raasepori

text: Raaseporissa sijaitsee myös monia muistomerkkejä. Harparskogissa sijaitsee Mannerheimin kivi, joka on pystytetty paikalle, jossa sotamarsalkka Mannerheim vastaanotti vuonna 1941 Hangon rintamalla taistelleiden joukkojen ohimarssin. Karjaalla sijaitsee Maasillan taistelun muistomerkki ja Dragsvikissä sijaitsee Tammisaaren vankileirillä kuolleiden punaisten muistomerkki.

title: Khūzestān

text: (Z Magazine) Citation error, replace with{{cite book| author = Efraim Karsh| title = The Iran-Iraq War 1980–1988| publisher = Osprey| year = 2002}}

title: Khūzestān

text: Iran on pyrkinyt persialaistamaan aluetta. Iranin islamilainen tasavalta ei ole määrittänyt aiemmissa väestönlaskennassaan eri kansallisuuksien osuuksia, joten ne jäävät arvailun varaan. Vuoden 1980 Iranin Lontoon lähetystön miehityksen aloitti Khūzestānille autonomiaa vaativa, Irakin sponsoroima arabiseparatistiryhmä, joka viittasi "Khomeinin rasistiseen hallintoon."

title: Khūzestān

text: Khulestanin pinta-ala on 64055 neliökilometriä.[2] Väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 2681978 (1986), 3746772 (1996) ja 4274979 (2006).[1] Vuoden 2011 väestönlaskennassa Khūzestānissa asui 4531720 henkeä, joista 3218451 kirjattiin kaupunkilaisiksi.[2]

title: Tvijälp

text: Tvijälp on osa Espoon itäsaaristoa. Sen koillispuolella sijaitsee Småholm ja lounaispuolella Varsasaari. Edellisiä kauempana, kaakon suunnassa sijaitsee Vehkasaari ja idän suunnassa on Westendin Korkeasaari. Koivusaari venesatamineen ja metroasemineen sijaitsee runsaat kaksi kilometriä Tvijälpistä itäkoilliseen. Hanasaaren kulttuurikeskus sijaitsee puolisentoista kilometriä Tvijälpistä koilliseen.

title: Khūzestān

text: Khūzestānin asuttivat 6000 eaa. sumerilaisille sukua olleet kansat, jotka saapuivat Zagrosin vuoristoalueelta. Ensimmäiset kaupungit syntyivät samaan aikaan kuin Mesopotamiassa. Historiallisesti Khūzestān on tunnettu Elamina, jonka pääkaupunki oli Susa. Elamin valloitti Persia 539 eaa. Arabit taas valloittivat Khūzestānin 639 Basran Abu Musa al-Ash'arin johdolla, vaikka se virallisesti kuului Persian alaisuuteen. 1200-luvulta alkaen Khūzestān arabialaistui selvästi.

title: Nintendo

text: Nintendo Company, Limited:n (NCL) päämaja sijaitsee perustamiskaupungissaan Kiotossa, Japanissa.[71] Nintendo of American (NOA, Amerikan Nintendo) päämaja sijaitsee Redmondissa, Washingtonissa.[72] Sen jakelukeskukset sijaitsevat Atlantassa, Georgiassa, ja North Bendissa. Nintendo of Canada, Limited:n (NOCL, Kanadan Nintendo) päämaja sijaitsee Richmondissa, Brittiläisessä Kolumbiassa, ja sen jakelukeskus sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Nintendo of Australian (Australian Nintendo) päämaja sijaitsee Melbournessa, Victoriassa.[73] Nintendo of Europen (Euroopan Nintendo) päämaja sijaitsee Großostheimissa, Saksassa.[72] Lisäksi Nintendolla on Euroopassa jaostot Nintendo France ja Nintendo Benelux.[74] Suomen Nintendon toimijana toimii Bergsala.[75] iQue, Ltd.:n päämaja sijaitsee Kiinassa, ja se markkinoi Nintendon tuotteita iQue-brändin nimellä Kiinan markkinoilla.[44] Heinäkuussa 2006 Nintendo perusti Etelä-Korean pääkaupunkiin Souliin alajaoston nimeltä Nintendo of Korea.[76]

title: Būšehr (provinssi)

text:
Bušehr () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan lounaisosassa, Persianlahden itärannalla. Sen naapurialueita ovat Khūzestān luoteessa, Boyer Ahmadī ja Kohkīlūyeh pohjoisessa, Fars idässä ja Hormozgān kaakossa. Provinssin pääkaupunki on Būšehr (195 222 as., 2011), Persianlahteen työntyvällä niemellä sijaitseva satama- ja ydinvoimalakaupunki.
Rannikonsuuntaisen provinssin sisäosa koostuu osasta pitkää Zagrosvuoristoa. Myös vesitienä käytetty Shāpūr-joki virtaa alueen läpi Persianlahteen. Sademäärä on melko pieni ja sateet ovat epäsäännöllisiä. Silti maatalous on tärkeä elinkeino; viljelykasveihin kuuluvat vehnä, kaura, taatelipalmu, mango ja sitrushedelmät. Bušehrin provinssi on merkittävää kaasu- ja öljyteollisuusaluetta.


query: Missä lajissa Tapio Rautavaara voitti maailmanmestaruuden?

title: Tapio Rautavaara

text: Rautavaara voitti keihäänheitossa kultamitalin Lontoon olympialaisissa vuonna 1948 ja pronssia Oslon EM-kisoissa 1946. Suomen mestaruuden hän voitti viisi kertaa. Jousiammunnassa Rautavaara voitti maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa 1958. Lisäksi hän voitti Suomen mestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa 1955 ja joukkuekilpailussa 1956.[7]

title: Tapio Rautavaara

text: Rautavaara voitti kesällä 1934 Työväen Urheiluliiton keihäänheittomestaruuden tuloksella 59,90 metriä. Oulunkylän Tähden puheenjohtaja huomasi Rautavaaran lahjakkuuden ja arveli, että tällä voisi olla mahdollisuuksia kehittyä merkittäväksi urheilijaksi. Tulevina vuosina Rautavaara harjoitteli ja kohensi kuntoaan iltaisin työn jälkeen.[80] Hän voitti TUL:n mestaruuden myös vuosina 1935 ja 1936.[7] Rautavaara luki Matti Järvisen kirjan Tieni keihäänheiton maailmanmestariksi ja painoi tarkoin mieleensä kirjasta löytyvät neuvot.[81] Vuonna 1937 hän osallistui työläisolympialaisiin Belgian Antwerpenissa ja sijoittui toiseksi Erkki Autosen jälkeen.[82]

title: Tapio Rautavaara

text: Peter von Bagh teki syksyllä 1979, Rautavaaran kuolinvuonna, televisiodokumentin Tapsa – viiltoja reissumiehen elämästä, jonka ensi-ilta televisiossa oli 1980.[39] Osa dokumentista on kuvattu vain muutamaa päivää ennen hänen kuolemaansa. Rautavaarasta on tehty myös vuonna 1999 elokuva Kulkuri ja joutsen, jonka ohjasi Timo Koivusalo. Rautavaaraa esitti elokuvassa Tapio Liinoja.[112]

title: Tapio Rautavaaran muistomerkki

text: Tapio Rautavaaran muistomerkki eli Kulkurin uni on Helsingin Oulunkylässä sijaitseva, kuvanveistäjä Veikko Myllerin toteuttama muistomerkki laulaja-urheilija Tapio Rautavaaralle. Osin näköispatsaana toteutettu muistomerkki sijaitsee puistomaisella Oulunkylän torilla ja se on pystytetty vuonna 2000.

title: Tapsa – Tapio Rautavaaran elämä

text: Tapsa – Tapio Rautavaaran elämä on Lasse Erolan kirjoittama 458-sivuinen Tapio Rautavaaran elämäkertateos (ISBN 978-952-5989-10-6). Kirja ilmestyi vuonna 2012. Sen kustantaja on Helsinki-kirjat Oy.

title: Yölinjalla

text: Yölinjalla on Tapio Rautavaaran tunnetuksi tekemä kantrikappale. Laulun säveltäjäksi ja sanoittajaksi on aiemmin merkitty Tapio Rautavaara. Laulun tekijätietoja on sittemmin muutettu. Korjatut tekijätiedot esiintyivät ensimmäistä kertaa Rautavaaran CD-kokoelmaboksilla "Kulkurin taival".

title: Tapio Rautavaara (albumi)

text: Tapio Rautavaara on vuonna 1965 ilmestynyt Tapio Rautavaaran toinen studioalbumi.

title: Tapio Rautavaaran muistomerkki

text: Muistomerkin teetti Tapio Rautavaara -seura, joka käynnisti hankkeen vuonna 1996. Seuran puheenjohtajana toimi tuolloin Tapio Rautavaaran tytär Leena Rautavaara. Muistomerkki tilattiin kuvanveistäjä Veikko Mylleriltä, jolta vaadittiin ehdottomasti näköispatsasta abstraktin taideteoksen sijaan. Myllerin aiemmin toteuttama täysin abstrakti Risto Rytin muistomerkki oli nostattanut suuren julkisen kiistan, mutta Rautavaaran patsaan kohdalla ei käynyt samoin. Muistomerkki sijoitettiin Oulunkylään, jossa Rautavaara oli asunut suuren osan elämästään. Teos paljastettiin 18. kesäkuuta 2000 ja lahjoitettiin samalla Helsingin kaupungille. Oulunkylän Patolassa on myös Tapio Rautavaaran puisto.

title: Tapio Rautavaara

text: Rautavaaran isä Heikki muutti 1940-luvun alussa Oulunkylään pieneen mökkiin, ja Tapio sai tietää hänen olleen naimisissa ja jääneen leskeksi. Suhde isään jäi edelleen etäiseksi, vaikka hän osallistui jonkin verran Rautavaaran uuden perheen elämään.[38]

title: Tapio Rautavaara

text: Tapio Rautavaara ja Reino Helismaa tutustuivat Puistolan työväentalolla sodan jälkeen vuonna 1945.[53] Heidän yhteistyönsä tuloksena syntyi seuraavan kahdenkymmenen vuoden aikana monia lauluja, jotka jäivät suomalaisen musiikin historiaan: esimerkiksi vuonna 1949 Rautavaara levytti Helismaan säveltämät ja sanoittamat laulut ”Reissumies ja kissa” ja ”Päivänsäde ja menninkäinen”.[6] Rautavaaran ja Helismaan perheystävyys muodostui hyvin läheiseksi, ja perheet vierailivat usein toistensa luona. Vuonna 1948 Lempi ja Reino Helismaa kutsuttiin Rautavaaran nuorimman tyttären Leenan kummeiksi. Samana vuonna keskosena syntynyt Helismaan poika, joka eli vain neljä päivää, sai hätäkasteessa nimet Reino Tapio.[54]

text: Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle on tribuuttialbumi, joka sisältää suomalaislaulajien tulkintoja Tapio Rautavaaran kappaleista. Levy julkaistiin 20. elokuuta 2008.

title: Tapio Rautavaara

text: Tapio Rautavaaran uusimpia laulelmia (1964) Tapio Rautavaara (1965) Kansanlauluja 1 (1966) Tapsa laulaa ja laulattaa (1967) Tapio Rautavaara laulaa ja laulattaa 2 (1969) Muistoissain muuttumaton (1971) Tänään ei lauluja synny (1973) Unohtumaton ilta (1976)

title: Tapio Rautavaara

text: Uusi laji vaati erilaisen asenteen ja taktiikan. Rautavaaran mukaan ”keihäässä ollaan suoritusvaiheessa raivon rajamailla”, kun taas jousiammunta on ”pelkkää kylmää harkintaa, tietämistä ja ankaralla harjoittelulla hankittujen lihasten laskelmoitua hyväksikäyttämistä”.[96] Hän osti jousen ja nuolet 1951 ja ryhtyi harjoittelemaan. Neljä vuotta myöhemmin 1955 hän voitti jousiammunnan Suomen mestaruuden, ja vuonna 1956 Suomen mestaruuden joukkuekilpailussa. Maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa hän voitti Brysselissä 1958 yhdessä Olavi Kallionpään ja Väinö Ansalan kanssa.[7][55]

title: Tapio Rautavaara

text: Tapio Rautavaara meni naimisiin sota-aikana 1942[32] Saima Elisabet ”Liisa” Handellin (1911–1990)[33] kanssa. Heille syntyi kolme tytärtä: Irma (1943)[34], Marja (1946)[34] ja Leena (1948)[35]. Leena Rautavaara toimi myöhemmin Tapio Rautavaara -seuran puheenjohtajana. Vuonna 1948 Rautavaara osti Oulunkylästä tontin, jolle valmistui omakotitalo vuonna 1951.[35] Hän asui talossa kuolemaansa asti. Leski myi talon vuonna 1988 ja omistajaksi tuli myöhemmin oopperalaulaja Raimo Sirkiä, joka purki talon vuonna 2002 uudisrakennuksen tieltä. Tapausta pidettiin tuolloin jopa kulttuuriskandaalina.[36][37]

title: Tapio Rautavaara laulaa ja laulattaa 2

text: Tapio Rautavaara laulaa ja laulattaa 2 on vuonna 1969 ilmestynyt Tapio Rautavaaran albumi. Se sisältää suomalaisia kansanlauluja ja laulelmia. Rautavaaran kaksi edellistä albumia Kansanlauluja 1 (1966) ja Tapsa laulaa ja laulattaa (1967) olivat samantyylisiä. Seuraavalla albumilla Muistoissain muuttumaton (1971) Rautavaara palasi taas suomalaisten lauluntekijöiden ja käännöskappaleiden pariin.

title: Tapio Rautavaara

text: Tapio Rautavaaraa on kutsuttu laulelman mestariksi. Peter von Baghin mukaan vain Olavi Virta on vaikuttanut suomalaiseen suureen yleisöön yhtä voimakkaasti ja kestävästi. Rautavaaran tärkeimmät levytykset jakautuvat pitkälle ajanjaksolle, jolloin Suomi muuttui parissa vuosikymmenessä enemmän kuin koskaan aiemmin. Rautavaaran levytykset ovat muistoja siirtymäkaudesta, jolloin pula-ajan Suomi muuttui vauraaksi. Merkittäviä olivat myös Suomen jokaiseen kolkkaan ulottuneet kiertueet, joiden ansiosta koko kansa näki Rautavaaran elävänä.[3] Esiintymisessään Rautavaara pyrki luomaan kontaktin yleisön kanssa ei pelkästään esiintymällä vaan myös keskustelemalla.[111]

title: Tapio Rautavaaran diskografia

text: Tapio Rautavaaran diskografia

title: Tapio Rautavaara

text: Sodan jälkeen Rautavaara halusi asettaa tavoitteensa Lontoon olympialaisiin, vaikka häntä pidettiinkin liian vanhana.[85] Hän voitti Suomen mestaruuden keihäänheitossa vuosina 1944, 1945 ja 1947 sekä TUL:n mestaruuden 1947.[7] Oslon EM-kisoissa 1946 hän heitti 66,40 metriä ja sai pronssia.[86] Rautavaara arveli, että pystyäkseen voittamaan olympialaisissa hänen pitäisi harjoitella päivisin samaan kellonaikaan kuin keihäskilpailun karsinta ja finaali olisivat Lontoossa. Hän saikin luvan harjoitella puoli tuntia kerrallaan kaksi kertaa työpäivän aikana. Hän heitti lyijykuulaa myllyn yläkerran tyhjässä varastohuoneessa.[87]

title: Tapio Rautavaaran diskografia

text: Veikko Tiiton laatima Tapio Rautavaara -diskografia

title: Tapio Rautavaara

text: Tapio Rautavaarasta tuli kuuluisuus ja kansan suosikki 1940-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Hän esiintyi ensimmäisen kerran elokuvassa 1945[39] ja teki ensimmäisen levytyksensä vuonna 1946.[40] Viikonloppuisin hän kiersi esiintymismatkoilla ystävänsä Reino Helismaan kanssa.[41] Vuoden 1948 olympialaisissa hän voitti keihäänheiton kultamitalin, mikä lisäsi suuresti hänen suosiotaan myös laulajana.[42] Vuonna 1949 Rautavaara jäi pois työstään OTK:n myllyllä, jossa hän oli ylennyt konttorin esimieheksi, ja jäi vapaaksi taiteilijaksi.[35]

title: Suomen urheilu

text: Suomen menestyslajeihin kuuluu myös keihäänheitto, jossa olympiakultaa ovat voittaneet Julius Saaristo, Jonni Myyrä, Matti Järvinen, Tapio Rautavaara, Pauli Nevala, Arto Härkönen, Tapio Korjus ja Heli Rantanen. Keihäänheiton maailmanmestaruuden ovat voittaneet Tiina Lillak, Seppo Räty, Kimmo Kinnunen, Aki Parviainen ja Tero Pitkämäki.[15]

title: Tapio Rautavaara

text: Rautavaaran työ elokuvanäyttelijänä on jäänyt laulajan uran varjoon, vaikka hänen elokuvansa olivatkin aikanaan suosittuja. Peter von Baghin mukaan Rautavaaralle annettiin usein melodramaattisia rooleja, jotka eivät olleet hänelle luontevia. Rautavaara ei itsekään arvostanut elokuviaan korkealle[3], vaikka nauttikin niiden tekemisestä[100]. Lasse Pöysti arvioi muistellessaan ohjaamaansa Salakuljettajan laulua (1952), että ”Tapio ei ollut mikään näyttelijä eikä sellaista kuvitellutkaan, mutta hän replikoi luontevasti ja esitti sympaattista minäänsä”.[101]

title: Tapsa – Tapio Rautavaaran elämä

text: Kirja perustuu laajaan lähdeaineistoon, tutkimuskirjallisuuteen ja aikalaisten muistelmiin. Kirjoittajalla oli käytössään myös 40 tuntia Tapio Rautavaaran haastatteluja, jotka Juha Numminen teki kasettinauhurille talvella 1978 toimittaessaan Rautavaaran muistelmateoksen En päivääkään vaihtaisi pois (Kirjayhtymä). Erosen mukaan Rautavaara ei aina puhunut totta näissä haastatteluissa, ja hän oikoo kirjassaan virheellisiä tietoja.

title: Tänään ei lauluja synny

text: Lokakuussa 1967 Rautavaara marssi valmiin 24-säkeistöisen tekstin kanssa Finnlevyn studioon levyttämään kappaleen, jonka Toivo Kärki oli sovittanut loppua kohti kiihtyväksi polkaksi. Levytys kuitenkin epäonnistui äänen pettämisen vuoksi ja kappaleesta valmistui vain taustanauha, kuten Rautavaara itse kertoi Juha Nummisen toimittamissa muistelmissaan vuonna 1978. Todellisuudessa kävi niin, että parin epäonnistuneen yrityksen jälkeen Toivo Kärki vihelsi pelin poikki ja haukkui kaikkien kuullen Rautavaaran siitä, että tämä oli tullut studioon juopuneena. Liisa Rautavaara kertoi Kärjelle, että perhe oli kärsinyt Tapion alkoholismista jo kauan. Tapio Rautavaara totesi itsekin ylittäneensä rajan ja hakeutui katkaisuhoitoon. Keväällä 1973 Rautavaara vihdoin pääsi levyttämään laulun.

title: Tapio Rautavaara

text: Sota-aikana Rautavaaralle tarjoutui mahdollisuus harjoitella Karhumäellä Itä-Karjalassa radiojuontajan työn ohella, kun hän ei enää ollut taistelujoukoissa. Syksyllä 1943 hän oli kovassa heittokunnossa, ja harjoitellessaan hän heitti epävirallisen ennätyksensä 80,97 metriä, joka oli yli kaksi metriä yli Yrjö Nikkasen silloisen maailmanennätyksen.[29][83] Samana vuonna hän voitti jälleen TUL:n mestaruuden.[7] Karhumäellä häntä valmensi Mikko Kajaani, jonka neuvoilla on arvioitu olleen ratkaiseva merkitys Rautavaaran kehitykselle.[84]

title: Tapio Rautavaara

text: Oulunkylään perustettiin vuonna 1981 Tapio Rautavaaran puisto.[112] Oulunkylän torille pystettiin vuonna 2000 Tapio Rautavaaran muistomerkki, jonka teetti Tapio Rautavaara -seura. Veikko Myllerin tekemä veistos Kulkurin uni käsittää kaksi hahmoa, kitaraa soittavan Rautavaaran näköispatsaan sekä joutsenen.[113]

title: Tapio Rautavaara

text: Olympiavuonna Rautavaara voitti myös Suomen mestaruuden ja TUL:n mestaruuden, ja samoin 1949.[7] Hän osallistui vielä Brysselin EM-kisoihin vuonna 1950 ja tuli viidenneksi tuloksella 66,20 metriä. Rautavaaran virallinen ennätys keihäänheitossa on 75,47 vuodelta 1945.[92]

title: Kultamitalivaimo

text: Elokuvan pääosaa esittänyt Tapio Rautavaara voitti seuraavana vuonna pidetyissä Lontoon olympiakisoissa kultaa keihäänheitossa. Tästä hänen vastanäyttelijänsä Ritva Arvelo sai Rautavaaran kertoman mukaan aiheen lähettää onnittelusähke Lontooseen allekirjoituksella "Kultamitalivaimosi".

title: Tapio Rautavaaran uusimpia laulelmia

text: Tapio Rautavaaran uusimpia laulelmia on vuonna 1964 ilmestynyt Tapio Rautavaaran studioalbumi. Sen katsotaan olevan hänen ensimmäinen varsinainen albuminsa, koska Rautavaaran vanhemmat LP-levyt ovat aikaisempien savikiekko- ja single-levytysten kokoelmia. Tälläkin levyllä on tosin yksi kappale vuodelta 1959.

title: Tapio Rautavaara

text: Rautavaaran äiti kuoli 1965, samana vuonna kuin Reino Helismaa. Tapio Rautavaara ehti tavata lapsenlapsistaan kaksi ensimmäistä, tyttärenpojat jotka syntyivät vuosina 1974 ja 1976.[45]


query: Mitä tarkoittaa kompleksiluku?

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen joukko ℂ on reaalilukujen luonnollinen laajennus. Kompleksiluku z on muotoa

title: Algebrallinen luku

text:
Algebrallinen luku tarkoittaa sellaista reaali- tai kompleksilukua formula_1, joka on kokonaislukukertoimisen polynomin formula_2 nollakohta eli toteuttaa yhtälön formula_3. Polynomin
aste tulee olla positiivinen, jolloin vähintään yksi kertoimista formula_5 poikkeaa nollasta. Jos vain formula_6 poikkeaa nollasta, on kyseessä vakiofunktio, joka ei täytä edellä mainittua ehtoa. Yleensä algebrallinen luku on kompleksinen, mutta tietyillä ehdoilla se voi olla myös reaalinen, rationaalinen tai kokonainen.

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen jakolasku lasketaan jakajan liittoluvun eli konjugaatin avulla. Kompleksiluvun z = x + y i {\displaystyle \scriptstyle z=x+yi\,} liittoluku on z ∗ = x − y i {\displaystyle \scriptstyle {z}^{*}=x-yi\,} . Määritellään kompleksiluvun moduuli eli itseisarvo | z | = x 2 + y 2 {\displaystyle \scriptstyle |z|={\sqrt {x^{2}+y^{2}}}} . Kun kompleksiluku kerrotaan liittoluvullaan, saadaan luvun itseisarvon neliö, joka on reaaliluku:

title: Yksikköjuuri

text:
Yksikköjuuri tai ykkösenjuuri on kompleksiluku, joka korotettuna annetun positiivisen kokonaisluvun "n" osoittamaan potenssiin on 1. Toisin sanoen "n":nnet yksikköjuuret ovat yhtälön
ratkaisuja kompleksilukujen joukossa.

title: Kompleksiluku

text: Koska kompleksiluku on järjestetty reaalilukupari, se voidaan esittää kaksiulotteisen koordinaatiston pisteenä[7] tai paikkavektorina[8]. Kompleksilukua x + y i {\displaystyle \scriptstyle x+yi} kuvaa tason piste P ( x , y ) {\displaystyle \scriptstyle P(x,y)} ja paikkavektori OP. Koordinaatiston toinen akseli ilmaisee kompleksiluvun reaalikomponentin ja toinen imaginaarikomponentin. Kompleksilukujen ja vektorien yhteenlaskut vastaavat toisiaan. Tasoa, jonka pisteet on määritelty vastaamaan kompleksilukuja, sanotaan kompleksitasoksi.

title: Holomorfinen funktio

text: Tämä on sama kuin derivaatan määritelmä reaalifunktioille, paitsi että kaikki muuttujan ja funktion arvot ovat kompleksilukuja. Erityisesti on huomattava, että raja-arvoa laskettaessa kompleksiluku "z" lähestyy kompleksilukua "z", ja raja-arvon on oltava sama riippumatta siitä, mistä kompleksitason suunnasta lukua "z" lähestytään. Jos raja-arvo on olemassa, sanotaan, että "ƒ" on derivoituva pisteessä "z". Kompleksifunktion ja reaalifunktion derivaatoilla on useita yhteisiä ominaisuuksia: molemmat ovat lineaarisia, ja kummassakin tapauksessa tulon ja osamäärän derivointisäännöt sekä ketjusääntö vastaavat toisiaan.

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen kertolasku voidaan siis jakaa kahteen vaiheeseen: itseisarvojen kertomiseen keskenään, eli paikkavektorin pituuden muutokseen, ja argumenttien yhteenlaskuun, eli vektorin kiertoon. Jakolaskun suhteen voidaan menetellä vastaavalla tavalla sillä erotuksella, että itseisarvojen kertolaskua vastaa jakolasku ja argumenttien yhteenlaskua vähennyslasku.

title: Holomorfinen funktio

text:
Kaikki kompleksikertoimiset polynomifunktiot ovat holomorfisia kompleksilukujen joukossa, samoin
sini, kosini ja eksponenttifunktio.
(Kompleksilukujen joukossa trigonometristen funktioiden ja eksponenttifunktion välillä on Eulerin kaavan mukainen yhteys.

title: Algebran peruslause

text: Matematiikassa algebran peruslause sanoo, että jokaisella yhden muuttujan polynomilla formula_1, jonka aste formula_2 ≥ formula_3 ja jonka kertoimet ovat reaali- tai kompleksilukuja, on ainakin yksi nollakohta kompleksilukujen joukossa. Toisin sanoen kompleksilukujen kunta on algebrallisesti suljettu kunta, ja siten yhtälöllä formula_4 on asteluvun mukainen määrä juuria. Juurista voi tosin olla joitakin keskenään samoja, joten juurten kertaluku täytyy ottaa huomioon juurten lukumäärää laskettaessa.

title: Neliöjuurifunktio

text: Myös kuvaus formula_5 on mahdollinen, kun negatiivisten lukujen neliöjuuret kuvautuvat kompleksilukuihin. Maalijoukkona on kuitenkin imaginaariluvut, joka on kompleksilukujen osajoukko.

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen potenssit voidaan laskea käyttäen De Moivren kaavaa. Tällöin saadaan, että kompleksiluvun z {\displaystyle z} n {\displaystyle n} :s potenssi on z n = r n e i n θ = r n ( cos  ( n θ ) + i sin  ( n θ ) ) {\displaystyle z^{n}=r^{n}e^{in\theta }=r^{n}(\cos(n\theta )+i\sin(n\theta ))} , missä r {\displaystyle r} tarkoittaa kompleksiluvun z {\displaystyle z} moduulia[6]. Kompleksilukun z {\displaystyle z} m {\displaystyle m} :s juuri saadaan seuraavasti: merkitään ζ = z 1 m {\displaystyle \zeta =z^{\frac {1}{m}}} . Tällöin ζ m = z {\displaystyle \zeta ^{m}=z} . Tällöin m {\displaystyle m} :s juuri on ζ = r m e i θ / m {\displaystyle \zeta ={\sqrt[{m}]{r}}e^{i\theta /m}} , missä r {\displaystyle r} tarkoittaa kompleksiluvun z {\displaystyle z} moduulia[6].

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen joukossa määriteltyjä analyyttisia funktiota tutkii funktioteoria eli kompleksianalyysi. Funktioiden määrittelyjoukkona käytetään usein laajennettua kompleksitasoa, jossa kompleksitasoon on lisätty yksi piste, äärettömyyspiste.

title: Kompleksiluku

text: Reaalilukujen joukko on kompleksilukujen osajoukko, joka saadaan asettamalla kompleksiluvun imaginaariosa nollaksi: y = 0 {\displaystyle \scriptstyle y=0} . Jos x = 0 {\displaystyle \scriptstyle x=0} , kompleksilukua kutsutaan puhtaasti imaginaariseksi.

title: Itseisarvo

text:
Kompleksiluvun "c = a + ib" itseisarvo on
formula_6. Tämä on sama kuin kompleksilukua "c" kompleksitasolla vastaavan pisteen etäisyys origosta. Kompleksilukujen itseisarvoa kutsutaan myös moduuliksi.

title: Luku

text:
Korkeammalla abstraktiotasolla lukualuetta voidaan edelleen laajentaa muodostamalla kompleksiluvut. Historiallisesti ne otettiin ensimmäiseksi käyttöön yritettäessä muodostaa ratkaisukaavoja kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön uusi luku, −1:n neliöjuuri, imaginaariyksikkö, jolle Leonhard Euler otti käyttöön merkinnän "i". Kompleksilukuja ovat kaikki muotoa
olevat luvut, missä "a" ja "b" ovat reaalilukuja. Merkinnässä "a + bi" lukua "a" sanotaan kompleksiluvun reaaliosaksi ja lukua "b" sen imaginaariosaksi. Jos luvun reaaliosa on nolla, sitä sanotaan "puhtaasti imaginaariseksi". Jos taas imaginaariosa on nolla, luku on reaaliluku. Reaaliluvut muodostavat siis kompleksilukujen osajoukon. Kompleksilukuja, joiden sekä reaali- että imaginaariosa ovat kokonaislukuja, sanotaan Gaussin kokonaisluvuiksi.

title: Skalaarikenttä

text: Skalaarikenttä eli skalaarifunktio on matematiikassa ja fysiikassa käytettävä nimitys reaaliarvoisesta tai kompleksiarvoisesta funktiosta. Skalaarilla tarkoitetaan matematiikassa reaalilukua (formula_1) tai kompleksilukua (formula_2) ja fysiikassa mitattavaa suuretta. Skalaarifunktion lähtöjoukko on vektoriavaruus, joka on yleensä Euklidinen avaruus, ja jonka vektorit eli pisteet kuvautuvat maalijoukossa skalaareiksi. Skalaarikentän eräs laajennus on vektorikenttä, jonka maalijoukon alkiot ovat vektoreita ja joka on siten vektoriarvoinen funktio eli vektorifunktio. Matemaattisesti skalaarikenttä voidaan ilmaista formula_3 tai formula_4

title: Aritmeettinen funktio

text:
Formaalisti aritmeettiset funktiot määritellään seuraavasti:
missä formula_2 tarkoittaa luonnollisten lukujen joukkoa formula_3 ja formula_4 kompleksilukujen joukkoa.

title: Transsendenttiluku

text: Transsendenttiluku (myös transkendenttiluku) on kompleksiluku, joka ei ole algebrallinen luku. Transsendenttisia ovat siis kaikki ne luvut, jotka eivät toteuta mitään kokonaiskertoimista polynomiyhtälöä (jossa vähintään yksi polynomin kertoimista eroaa nollasta). Transendenttiluku voi kuulua myös reaalilukuihin, jotka sisältyvät kompleksilukuihin.

title: Funktion raja-arvo

text:
Jos merkitään kompleksilukujen muuttujia formula_64, ja tietyssä alueessa "G" (sisältää luvun formula_68) määriteltyä kompleksifunktiota formula_69, pystytään joskus määrittämään funktion formula_70 raja-arvo
Kompleksilukujen luonteeseen kuuluu, että alue "G" voi olla pisteen formula_68 ympäröimä epämääräinen kaksiulotteinen alue, mutta yleensä pitäydytään ympyrän muotoiseen alueeseen. Luku "z" voi lähestyä alueen sisällä olevaa lukua formula_68 mistä suunnasta hyvänsä. Siksi etäisyys lukuun formula_68 määritelläänkin kompleksilukujen erotuksen modulina

title: Napakoordinaatisto

text: Jokainen kompleksiluku voidaan esittää kompleksitason pisteenä, ja siten voidaan esittää joko pisteen karteesisen koordinaatiston koordinaatit tai pisteen napakoordinaatiston koordinaatit. Kompleksiluku formula_75 voidaan esittää karteesisessa koordinaatistossa muodossa

title: Kompleksiluku

text: Kompleksiluku voidaan esittää napakoordinaatiston avulla muodossa z = r ( cos  θ + i sin  θ ) {\displaystyle \scriptstyle z=r(\cos \theta +i\sin \theta )} , jossa r {\displaystyle \scriptstyle r} on kompleksiluvun itseisarvo | z | {\displaystyle \scriptstyle |z|} , ja θ {\displaystyle \scriptstyle \theta } on z {\displaystyle \scriptstyle z} :n argumentti, eli positiivisen reaaliakselin ja vektorin OP välinen suunnattu kulma.[9] Napakoordinaattimuodossa kompleksilukujen kerto- ja jakolaskut saadaan havainnolliseen muotoon:

title: Bohrin epäyhtälö

text:
Bohrin epäyhtälö on kompleksilukuihin liittyvä epäyhtälö. Sen mukaan jos formula_1 ja formula_2 ovat kompleksilukuja ja formula_3 positiivinen reaaliluku, on
formula_4
Epäyhtälössä pätee yhtäsuuruus jos ja vain jos formula_5.

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukuja voi laskea yhteen, vähentää toisistaan tai kertoa keskenään soveltamalla liitäntä-, vaihdanta- ja osittelulakeja, sekä yhtälöä i 2 = − 1 {\displaystyle \scriptstyle i^{2}=-1} :

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen kertolasku voidaan tulkita geometrisesti myös seuraavasti: Kun kompleksiluku kerrotaan reaaliluvulla, sen paikkavektorin pituus kerrotaan tällä reaaliluvulla, mutta sen suunta pysyy ennallaan tai vaihtuu päinvastaiseksi, jos kerroin on negatiivinen. Kun kompleksiluku kerrotaan imaginaariyksiköllä i, sen paikkavektorin suuntaa kierretään 90 astetta vastapäivään, mutta sen pituus pysyy ennallaan. Kertominen muulla kompleksiluvulla voidaan yhdistää näistä sekä vektorien yhteenlaskusta.

title: Luku

text: Kompleksilukuja ei voi sijoittaa lukusuoralle, mutta ne voidaan asettaa vastaamaan tason pisteitä. Tällöiln jokaista kompleksilukua "a + bi" vastaa tason piste (a, b). Tällä tavoin käsiteltyä tasoa sanotaan kompleksitasoksi.

title: Elliptinen käyrä

text: kautta. Tässä formula_8 ja formula_9 ovat vakioita, formula_10 on Weierstrassin elliptinen funktio ja formula_11 sen derivaatta. Lausekkeesta nähdään, että tämä muoto on myös elliptinen funktio kompleksilukujen kunnassa. Weierstrassin funktiot ovat kaksoisjaksollisia. Tämä tarkoittaa sitä, että ne ovat jaksollisia lattiisin Λ suhteen. Siten Weierstrassin funktiot ovat luonnollisesti määritelty toruksen formula_12 pinnalla. Tämä torus voidaan upottaa kompleksiseen projektiiviseen avaruuteen kuvauksella:

title: Riemannin pallo

text: Toisaalta jokaista kompleksilukua "x + yi" vastaa tason piste (x,y). Kutakin kompleksilukua vastaa Riemannin pallolla piste, jossa pisteestä (x, y, 0) pisteeseen (0,0,1) piirretty jana leikkaa pallon pinnan. Tämän pisteen karteesiset koordinaatit ovat

title: Imaginaariaika

text: Imaginaariaika on kvanttimekaniikan käsite, jolla tarkoitetaan ajan määrittämistä kompleksilukuina. Siinä reaaliluvut (X-akselilla) vastaavat todellisen ajan arvoja ja imaginaariluvut (Y-akselilla) imaginaariajan arvoja.

title: Kompleksiluku

text: Kompleksilukujen jakolasku sieventyy laventamalla jakajan liittoluvulla kompleksilukujen kertolaskuksi:

title: Möbius-kuvaus

text:
olevia kuvauksia, missä "a", "b", "c" ja "d" ovat kompleksilukuja, jotka toteuttavat ehdon "ad" − "bc" ≠ 0. Möbius-kuvaukset on määritelty konformaaleina kaikkialla paitsi kun formula_3, jolloin on määritelty, että formula_4.
Ne ovat konformisia bijektioita formula_5→formula_6
missä formula_5 tarkoittaa laajennettua kompleksitasoa formula_8 eli kompleksitasoa, johon on lisätty äärettömyyspiste. Laajennettua kompleksitasoa kutsutaan myös Riemannin palloksi.


query: Ketä capitoliumin susi imettää?

title: Romulus ja Remus

text: Tarun mukaan Romulus ja Remus olivat troijalaisen Aeneaan ja edelleen Alba Longan latinalaisten kuninkaan Numitorin jälkeläisiä. Kuningas Numitorin oli syössyt valtaistuimelta hänen julma veljensä Amulius, kun Numitorin tytär Rhea Silvia oli synnyttämässä.[1] Rhea Silvia oli Vestan neitsyt, jonka sodanjumala Mars oli tehnyt raskaaksi, niinpä kaksospojat olivat puolittain jumalia. Uusi kuningas Amulius määräsi pojat hukutettavaksi. Palvelijatar pani pojat koriin ja laski Tiberjoen vietäväksi. Naarassusi löysi heidät Palatiumkukkulan juurella sijainneesta kosteikosta ja ruokki heitä luolassaan. Sen jälkeen paimen Faustulus ja hänen vaimonsa Acca Larentia ottivat heidät huostaansa.[2] Kun kaksoset olivat riittävän vanhoja, he saivat selville alkuperänsä ja palauttivat tukijajoukkojensa avulla Alba Longan valtaistuimen Numitorille.[3]

title: Susi

text: Pennut ovat syntyessään täysin emostaan riippuvaisia. Pentueissa on keskimäärin 4–6 pentua. Lauma hoitaa pentuja yhdessä. Pennut ovat syntyessään sokeita ja avuttomia kuin koiranpennut. Ne painavat syntyessään 300–500 grammaa. Pentujen silmät aukeavat 10–14 päivän ikäisinä. Emo imettää niitä 8–10 viikkoa ja totuttaa niitä liharuokaan kolmiviikkoisesta alkaen.[4]

title: Juppiter

text: Juppiter oli myös Rooman valtion jumala, jota palvottiin Capitolium-kukkulalla olevassa Rooman suurimmassa temppelissä. Jupiterin ohella temppelissä palvottiin tämän vaimoa Junoa ja tytärtä Minervaa, jolloin puhuttiin Capitoliumin kolminaisuudesta.

title: Erkki Susi

text: Susi aloitti poliittisen toimintansa 1960-luvulla. Hän liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP) vuonna 1969. Opiskellessaan Helsingin yliopistossa poliittista historiaa hän oli mukana Akateemisen Sosialistiseuran toiminnassa. Vuonna 1971 Susi aloitti SKP:n opposition Tiedonantaja-lehden toimittajana ja gradu jäi tekemättä. Aluksi hän kirjoitti lehteen historia-artikkeleja ja pakinoita nimimerkillä Aleksandrovitsh. SKP:n erotettua oppositionsa (niin sanotut taistolaiset) Tiedonantajasta tuli 1986 Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) äänenkannattaja. Susi valittiin uuden puolueen poliittiseen toimikuntaan.

title: Susi

text: Lisääntymisen kannalta arvokkaimmat yksilöt eli äiti- ja isäsusi saavat saaliista suuremman osan kuin muut lauman jäsenet. Susi hotkii ruoan nopeasti ja kaluaa luiden vierustat etuhampaillaan mahdollisimman puhtaiksi. Sisäelimet ja luut ovat sudelle tärkeitä ravintoaineiden lähteitä, joita pelkässä lihassa ei ole. Karvat ja pötsin sisällön susi jättää syömättä. Suden ruokailu kestää vartista reiluun tuntiin, minkä jälkeen se lepäilee muutamia tunteja ennen kuin palaa aterioimaan. Susi voi kantaa pesässä odottavalle emolle ja pennuille irtokappaleita tai oksentaa mahansa sisällön pennuille. Se voi kätkeä ylijäämäruoan maahan tai lumeen kaivamaansa kuoppaan ja käydä syömässä sen myöhemmin. Susi saattaa selvitä ilman ravintoa useiden viikkojen ajan, kunhan vettä on saatavilla.[39]

title: Susi kulttuurissa

text: Mielikuvista ja asenteista kertoo myös suomalainen termi ”yksinäinen susi”, vaikka todellisuudessa susi on laumaeläin.

title: Quirinalis

text: Kukkulalla on jälkiä asutuksesta jo 700- ja 600-luvuilta eaa. ja tarun mukaan sen ensimmäisiä asuttajia olivat sabiinit. Kukkula onkin saanut nimensä sabiinien sodanjumalan Quirinuksen mukaan, ja kyseisellä jumalalla oli kukkulalla kulttipaikka, jonne rakennettiin temppeli vuonna 293 eaa. Kukkulalla palvottiin myös monia muita jumalia: Capitoliumin triadin kulttia harjoitettiin mahdollisesti Quirinaliksella ennen kuin kultti siirtyi Capitoliumille ja kukkulalla oli temppelit ainakin Floralle, Semo Sancukselle sekä Augustuksen ajalta lähtien myös Marsille.

title: Punahilkka

text: Satu kertoo punahuppuiseen viittaan pukeutuneesta pikkutytöstä, joka lähtee viemään vanhalle isoäidilleen ruokaa metsän halki. Metsässä susi kohtaa tytön ja saa tietää, että tyttö on menossa isoäidin luo. Susi menee oikotietä isoäidin talolle, syö isoäidin ja pukeutuu tämän vaatteisiin. Kun tyttö saapuu perille, susi toivottaa hänet tervetulleeksi. Punahilkka kummastelee isoäidin outoa ulkonäköä, mutta ei arvaa pelätä vaaraa, ja susi syö hänet äkkiarvaamatta. Paikalle sattunut metsämies ampuu Suden, ja havaitsee sekä Isoäidin että Punahilkan olevan elossa.

title: Saimaannorppa

text: Emo imettää poikastaan maidolla, jossa on rasvaa 40 prosenttia. Kuutin paino on syntyessä noin viisi kiloa ja huhtikuun loppuun mennessä se on nelinkertaistunut. Emo imettää alkuvaiheessa poikasta pesässä, mutta loppukeväästä imettäminen tapahtuu jäällä. Yhteensä poikasta imetetään 7–9 viikon ajan. Kuutti juo päivässä arviolta 1,1 litraa maitoa ja lihoo 350 grammaa. Emo menettää imetyksen aikana runsaasti painoaan, ja keväällä laihtuneen emon lantioluut voivat näkyä ihon läpi. Poikanen vieroitetaan 2–2,5 kuukauden ikäisenä, jolloin se painaa yli 20 kilogrammaa.

title: Susi

text: Susi eli harmaasusi[1] (Canis lupus) on koiraeläimiin kuuluva nisäkäs, joka on biologisesti määriteltynä samaa lajia kuin kesy koira. Susi jaetaan nykyisin lähteestä riippuen 32–37 alalajiin, joista osa on jo kadonnut.

title: Lenita Susi

text: Susi aloitti näyttelemisen 6–7-vuotiaana päiväkodin näytelmissä ja Keravan Vekarateatterissa. Vuonna 2005 hän esiintyi lyhytelokuvassa, minkä jälkeen hän teki televisiomainoksia. Roolituspalvelun kautta Susi sai paikan Dome Karukosken vuoden 2014 "Mielensäpahoittajassa", mitä seurasi hänen ensimmäinen suurempi roolinsa Mika Kaurismäen "Elämältä kaiken sain" -elokuvassa vuonna 2015. Vuonna 2016 Susi näytteli rikossarjassa "Sorjonen".

title: Arkisto

text: Ensimmäisenä eurooppalaisena arkistona voidaan eittämättä pitää Ateenan raatihuoneeseen 460 eaa. perustettua lakitekstien arkistoa. Roomassa rakennettiin Capitoliumille tabulariumi, johon valtakunnan valtiosopimukset arkistoitiin. Valtakunnan finanssihallinnon asiakirjat koottiin puolestaan kaupungissa olevaan Saturnuksen temppeliin. Kun Capitolium oli palanut v. 83 eaa., niin Saturnuksen temppelin taakse rakennettiin valtionarkisto (Aerarium Saturini). Keisarikaudella perustettiin vielä keisarillisen palatsin kanslian yhteyteen keskusarkisto (Santuarium Caesaris).

title: Simo Susi

text: Susi erosi puna-armeijasta 1924 ja oli sitten Petroskoissa Kirja-kustantamon johtajana 1926-1935 ja Neuvosto-Karjalan kansainvalistusasian komissaarina vuoteen 1935 saakka. Hänet erotettiin näistä viroista 1935 ja hän oli sitten Kontupohjan paperikombinaattitehtaan henkilöosaston päällikkönä. Susi kävi todistamassa Toivo Antikaisen oikeudenkäynnissä Suomessa maaliskuussa 1936. Susi vangittiin Stalinin puhdistuksissa heinäkuussa 1937, tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin tammikuussa 1938. Susi rehabilitoitiin heinäkuussa 1956.

title: Capitolium

text: Keskiajalla Capitolium oli Rooman siviilihallinnon keskus. 1500-luvulla kukkula koki perusteellisen muutoksen, kun Michelangelo suunnitteli Piazza del Campidoglion ja sitä ympäröivät palatsit Palazzo dei Conservatori, Palazzo Senatorio ja Palazzo Nuovo. Nykyään nämä muodostavat yhdessä Capitoliumin museot. Piazzan keskellä on kopio antiikkisesta Marcus Aureliuksen ratsastajapatsaasta. Alkuperäiskappale on sijoitettu viereiseen museoon.

title: Capitolium

text: Capitolium tai mons Capitolinus () on kuuluisin ja korkein Rooman alkuperäisistä seitsemästä kukkulasta. Capitoliumilla sijaitsi Rooman valtakunnan tärkein temppeli – Juppiterille, Junolle ja Minervalle pyhitetty Juppiter Optimus Maximuksen temppeli[1]. Hengellisen keskuksen läheisyydessä sijaitsi poliittisen elämän näyttämö – Forum Romanum.

title: Juppiter Optimus Maximuksen temppeli

text: Juppiter Optimus Maximuksen temppeli, myös Juppiter Capitolinuksen temppeli () eli Capitolium-kukkulan suurin ja paras Juppiterin temppeli, oli muinaisen roomalaisten uskonnon päätemppeli. Se sijaitsi nimensä mukaisesti Capitolium-kukkulalla. Temppelin ympärillä oli Area Capitolini, jossa pidettiin tärkeitä kokouksia. Alueella oli paljon alttareita ja se oli koristeltu monilla patsailla. Myös merkittävänä pidettyä sotasaalista esiteltiin kansalle tuolla alueella. Temppelissä suoritettiin uhrauksia uutenavuotena ja triumfia viettäneet sotapäälliköt uhrasivat temppelissä.[1]

title: Simo Susi

text: Susi kävi Pietarin kansainvälisen punaupseerikoulun keväällä 1919 ja osallistui Venäjän sisällissotaan 6. suomalaisen punarykmentin 5. komppanian konekiväärijoukkueen johtajana, pataljoonan konekivääriosaston johtajana ja pataljoonan komentajan Eyolf Mattssonin adjutanttina. Hän osallistui punaupseerikoulun jatkokurssille 1920 ja kuului SKP:n revolverioppositioon. Susi otti osaa Kronstadtin kapinan kukistamiseen maaliskuussa 1920 ja Karjalan metsäsissikapinan kukistamiseen talvella 1922 ollen Toivo Antikaisen adjutanttina. Susi valmistui jatkokurssilta syksyllä 1921 ja toimi Pietarin kansainvälisen sotakorkeakoulun opetuskomentajana.

title: Rienzi

text: Capitoliumin salissa Rienzi rukoilee suuressa aariassaan Jumalaa Allmächt’ger Vater (Kaikkivaltias Isä). Totuuden hetkellä Rienzi on yksin, mutta hän uskoo yhä Rooman kansaan. Irene saapuu ja he syleilevät. Irene on ylpeä roomalaisuudestaan, jonka tunteen häneen on istuttanut Rienzi. Tribuuni tunnustaa rakkautensa kansaan ja Roomaan ja uskoo siihen, vaikka hänet ollaan syöksemässä pois vallasta. Irene vannoo pysyvänsä Rienzin rinnalla, ja Rienzi aikoo nostattaa kansan vielä kerran aseisiin ja poistuu. Adriano ilmestyy salapukuisena ja varoittaa Ireneä kansalaisten aikomuksesta polttaa Capitolium. Hän yrittää taivuttaa Ireneä mukaansa, mutta Irene kieltäytyy.

title: Tarpeia

text: Roomalaisessa mytologiassa Tarpeia oli Capitolium-kukkulan komentajan Spurius Tarpeiuksen tytär sabiineja vastaan käydyn sodan aikana. Tarujen mukaan Tarpeia oli rakastunut sabiinien kuninkaaseen Titus Tatiukseen, ja lupasi avata linnoituksen portit sabiineille, jos nämä antaisivat hänelle palkkioksi mitä he pitivät vasemmassa käsivarressaan eli kultaiset käsivarsirenkaat. Sabiinit pitivät lupauksensa, mutta käsivarsirenkaiden sijaan he heittivät pitelemänsä kilvet Tarpeian päälle ja murskasivat hänet kuoliaaksi. Tarina on mahdollisesti yritys selittää, miksi Capitoliumin Tarpeian kallio oli murhaajien ja petturien teloituspaikka.

title: Amaltheia

text: Amaltheia () oli kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä nymfi, joka imetti Zeusta Kreetassa. Amaltheia on esitetty myös vuohena, joka imetti Zeusta. Hänen sarveaan pidetään runsaudensarvena.

title: Campitelli

text: Rooman rioneista juuri Campitelli houkuttelee eniten turisteja, sillä sen alueella sijaitsivat Rooman valtakunnan keskeisimmät paikat: Capitolium, Palatium ja Forum Romanum. Capitoliumin laella on Michelangelon suunnittelema Piazza del Campidoglion aukio ja Musei Capitoliniin museoryhmä sekä Rooman kaupungintalona toimiva Palazzo Senatorio. Palatiumia pidetään Rooman syntypaikkana, jossa naarassusi imetti Romulusta ja Remusta. Esihistoriallisten löydösten lisäksi sieltä on löydetty jäänteitä useista keisarillisista palatseista.

title: Lenita Susi

text: Näyttelemisen ohella Susi harrastaa muun muassa k-pop-tanssia ja opettaa tanssikoulussa. Hänen äitinsä on kirjailija Pauliina Susi.

title: Rienzi

text: Kansa lähestyy raivoissaan aukiolle eri suunnista soihtujen kanssa ja huutaen kirkon kunniaa. Kansa vastustaa Rienziä. Rienzi on täydessä loistossaan Irenen kanssa Capitoliumin parvekkeella. Rienzi vetoaa kansaan, mutta häntä ei kuunnella. Kansalaiset kivittävät ja ovat jo unohtaneet Rienzin hyvät teot: suuruuden ja lakien kunnioituksen. Baroncelli kieltää kuuntelemasta enää Rienziä, ja kansa sytyttää Capitoliumin tuleen. Capitolium on liekeissä, ja Rienzi sekä Irene pitävät toisiaan kädestä kiinni. Kansalaiset heittelevät kiviä. Adriano saapuu aatelisten kärjessä ja vetoaa Ireneen, että hän pelastaisi itsenä. Adrianon rynnätessä Capitoliumin torni sortuu, ja tornin alle hautautuvat Rienzi, Irene ja Adriano.

title: Poika ja susi

text: Poika ja susi eli "Poika joka huusi sutta" on Aisopoksen satu ja opettavainen tarina siitä, miten valehtelu vie uskottavuuden ja johtaa valehtelijan omaan turmioon. Tarinassa paimenpoika juoksuttaa kyläläisiä huutamalla toistuvasti suden uhkaavan lammaskatrasta, vaikka näin ei todellisuudessa olekaan. Kun susi lopulta ilmestyy, kukaan ei enää reagoi saman pojan avunhuutoihin, sillä häntä ei enää oteta vakavasti. Sadun eri versioissa susi syö lopulta joko lauman tai pojan itsensä.

title: Musei Capitolini

text:
Musei Capitolini on joukko arkeologisia museoita Piazza del Campidogliolla Rooman Capitolium-kukkulalla. Museot sijaitsevat kolmessa palatsissa, jotka perustuvat
Michelangelo Buonarrotin suunnitelmaan vuodelta 1536, ja joita on laajennettu neljänsadan vuoden ajan. Museon historia ulottuu vuoteen 1471, jolloin paavi Sixtus IV lahjoitti kokoelman antiikin aikaisia pronssipatsaita kansalle ja sijoitti ne Capitoliumille. Siitä lähtien museon kokoelmat ovat laajentuneet kattamaan suuren joukon antiikin Rooman aikaisia patsaita ja kirjoituksia, keskiaikaista ja renessanssiaikaista taidetta, sekä jalokiviä, kolikoita ja muita esineitä.

title: Susi

text: Laajan levinneisyysalueen ja vakiintuneen kannan takia susi on kansainvälisesti luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi, mutta useat alueelliset populaatiot ovat uhanalaisia.[6] CITESin listassa susi on liitteessä II, paitsi Nepalin, Intian ja Pakistanin susikannat liitteessä I.[4] Suomessa susi on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, ja se on ollut rauhoitettu vuodesta 1973.[49]

title: Susi

text: Suden kanssa samaan Canis-sukuun kuuluvat kultasakaali, juovasakaali, vaippasakaali, etiopiansusi ja kojootti sekä dingo, joka luokitellaan nykyisin yleensä suden alalajiksi. Susi erkaantui kojootista noin kaksi miljoonaa vuotta sitten luultavasti Euraasiassa. Sen jälkeen susi on levittäytynyt useita kertoja takaisin Pohjois-Amerikkaan ja kehittynyt siellä eristyksissä eri alalajeiksi. Jääkauden aikana sudet työntyivät etelämmäksi, ja arktisten susien fossiileja on löydetty Kaliforniasta asti. Ennen pleistoseenikauden sukupuuttoaaltoa noin 11000 vuotta sitten susi oli vain yksi monesta samankokoisesta petoeläinlajista, mutta nykyisin se on holarktisen alueen huippupeto.[14]

title: Susi

text: Susi liikkuu kaikkina vuorokaudenaikoina, pääasiassa kuitenkin hämärissä ja yöllä.[24] Susi liikkuu saalistaakseen ja vartioidakseen reviiriään, yleensä samanaikaisesti. Suden liikkumisaktiivisuus vaihtelee iän, sukupuolen ja vuodenajan mukaan. Pesimäaikana keväällä emo viihtyy poikasineen pesän lähettyvillä. Myös lauman nuoret ei-sukukypsät naaraat viettävät aikaa pesän luona. Loppukesällä susien liikkumisalue jälleen laajenee, kun pennut alkavat liikkua muiden mukana. Syys–lokakuussa sudet jättävät pesän ja kohtaamispaikkansa ja siirtyvät kokonaan vaeltelevaan elämäntapaan. Pesimäajan ulkopuolella susi liikkuu keskimäärin 10–30 kilometriä päivässä, ja se voi siirtyä päivän aikana 70 kilometriäkin. Kaadettuaan hirvieläimen susi voi pysytellä saaliin lähettyvillä kaksikin vuorokautta.[29]

title: Susi-Kustaa

text: Susi-Kustaa on Väinö Linnan kirjasarjan Täällä Pohjantähden alla henkilöhahmo. Yksinään mökissään asusteleva ja metsästyksellä sekä kalastuksella elävä Susi-Kustaa on Pentinkulman kylän eräänlainen kylähullu. Hän pyrkii elämään omilla ehdoillaan eikä halua sopeutua kyläyhteisöön. Susi-Kustaa todistaa kirjasarjan aikana sivusta seuraten monet juonen kannalta keskeiset kylän tapahumat, mutta useimmista muista hahmoista poiketen välttää osallistumista mihinkään poliittiseen toimintaan ja pysyttelee kokonaan sivussa myös Suomen sisällissodan tapahtumista. Vanhetessaan hän muuttuu epäsosiaaliseksi ja eristäytyväksi.

title: Domitianus

text: Domitianus oli merkittävä rakennuttaja. Hän mm. kunnosti Rooman Capitolium-kukkulalla sijainneen Juppiterin temppelin. Lisäksi hän tarjosi kansalle runsaasti sirkushuveja ja urheilukilpailuja. Hänen aloitteestaan alettiin Roomassa järjestää ns. Capitoliumin kisoja, joiden malli oli otettu Kreikan olympialaisista.

title: Ihmissusi (vuoden 1941 elokuva)

text: Jo samana iltana Larry yrittää pelastaa Gwenin ystävän pedolta, jonka hän uskoo olevan susi. Hän tappaa suden kävelykepillään, mutta susi ehtii purra häntä. Pian hän huomaa ettei susi ollutkaan mikään tavallinen susi, vaan ihmissusi ja hän on pureman johdosta itse muuttunut sellaiseksi. Mustalaisennustaja, Maleva (Maria Ouspenskaya), kertoo Larrylle, että eläin joka puri häntä oli itse asiassa hänen poikansa, Bela (Bela Lugosi) suden muodossa. Bela on ollut ihmissusi jo vuosia ja nyt ihmissudeksi muuttumisen kirous on siirtynyt Larrylle tämän tapettua Belan.