query: Milloin Glee-sarjan esittäminen alkoi Suomessa?

title: Glee

text: Suomessa sarjaa esittää Sub, AVA ja Kutonen Sarjan esittäminen alkoi Suomessa 16. lokakuuta 2010.[2] Sarja on tilattu kymmeniin eri maihin, muun muassa Isoon-Britanniaan, Ruotsiin, Italiaan, Japaniin, Uuteen-Seelantiin ja Turkkiin.[3]

title: True Detective

text: True Detective on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka on luonut Nic Pizzolatto. "True Detective" alkoi HBO-kanavalla 12. tammikuuta 2014. Suomessa C More -kanava esitti sarjaa samanaikaisesti ja se oli saatavilla HBO Nordic -palvelussa. Yle TV2 aloitti sarjan esittämisen 9. tammikuuta 2015. "True Detective" on antologiasarja eli sen jokainen tuotantokausi sisältää eri näyttelijät ja henkilöt. Sarjan ensimmäinen kausi kertoo kahdesta rikosetsivästä, jotka tutkivat Louisianan osavaltiossa, Yhdysvalloissa 17 vuoden ajan tapahtuneita murhia, joihin liittyy uskonnollinen yhteisö. Sarjan toinen tuotantokausi sijoittuu Kaliforniaan ja sen esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 21. kesäkuuta 2015. Kolmas tuotantokausi sijoittuu Ozarkvuorille ja sen esittäminen alkoi 13. tammikuuta 2019.

title: Blindspot

text: NBC tilasi sarjalle kolmannen tuotantokauden, jonka esittäminen alkaa Yhdysvalloissa 27. lokakuuta 2017. Suomessa sarjan kolmannen tuotantokauden esittäminen alkoi Ruutu Plus -suoratoistopalvelussa 2. marraskuuta 2017 ja Liv-kanavalla 4. tammikuuta 2018.

title: Yllätystuunaajat

text: Yllätystuunaajat () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja. Sarjassa autosuunnittelija Chip Foose tiimeineen tuunaa autovanhuksia huippukuntoon omistajilta salaa. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella TLC-kanavalla 13. huhtikuuta 2004. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Kutonen-kanavalla 4. lokakuuta 2013.

title: Puumanainen

text: Sarjan esittäminen alkoi Suomessa MTV3-kanavalla 12. elokuuta 2010. Suomessa sarjan avausjakso "Miesmarkkinoilla" keräsi keskimäärin 351 000 katsojaa ja oli koko vuoden 2010 katsotuin klo 22 jälkeen esitetty ulkomaalainen draamasarja kohderyhmässä, johon kuuluu kaikki yli 10–vuotiaat. Samalla sarjan avausjakso oli kesän 2010 prime time -ohjelmiston katsotuin ulkomaalainen ohjelma 15–44-vuotiaissa. Sarjan toinen jakso keräsi keskimäärin 265 000 katsojaa. Ensimmäisen tuotantokauden päätösjakso esitettiin 20. tammikuuta 2011, jonka jälkeen sarja jäi tauolle. Syksyllä 2011 sarjan esityskanavaksi vaihtui Sub, joka esitti sarjan ensimmäisen tuotantokauden uusintana elo–lokakuussa 2011. Sarjaa esitettiin neljästi viikossa, tiistaista perjantaihin. "Puumanainen" palasi takaisin MTV3:n ohjelmistoon keväällä 2012, ja sarjan toisen tuotantokauden esittäminen alkoi 1. toukokuuta 2012. Sarjan toinen kausi on sittemmin esitetty uusintana myös AVA-kanavalla, mutta uusia jaksoja ei ole ainakaan toistaiseksi millään kanavalla nähty.

title: Dallas (vuoden 2012 televisiosarja)

text: Suomessa sarjan kymmenosaisen ensimmäisen tuotantokauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 2. marraskuuta 2012. Sarjan toisen tuotantokauden esittäminen alkoi MTV3-kanavalla syksyllä 29. marraskuuta 2013. Kolmas tuotantokausi alkoi 14. maaliskuuta 2014.

title: Kovat piipussa (televisiosarja)

text: Kovat piipussa () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jossa seurataan Haydenin ja hänen apulaisensa kun kunnostavat, testaavat ja mukauttavat erilaisia aseita. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella Discovery-kanavalla 26. tammikuuta 2011. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Kutonen-kanavalla 18. elokuuta 2014.

title: The Walking Dead

text: Sarjaa alettiin esittää Yhdysvalloissa AMC-kanavalla 31. lokakuuta 2010.[1] Se sai hyvän vastaanoton ja sarjaa jatkettiin toiselle tuotantokaudelle, joka alkoi 16. lokakuuta 2011.[2][3] Kolmas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 14. lokakuuta 2012 ja neljäs kausi 13. lokakuuta 2013.[4][5] Viides tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 12. lokakuuta 2014[6] ja Suomessa 13. lokakuuta 2014.[7] Kuudes tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 12. lokakuuta 2015[8] ja Suomessa päivää myöhemmin. Sarjan seitsemäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 23. lokakuuta 2016. Kahdeksas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 22. lokakuuta 2017.[9] AMC on ilmoittanut, että sarjasta on tilattu yhdeksäs kausi, jonka esittäminen alkoi seitsemäs lokakuuta vuonna 2018.[10]

title: American Chopper

text: Sarjan spin-off American Chopper: Senior vs. Junior alkoi yhdysvaltalaisella TLC-kanavalla 12. elokuuta 2010. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Discovery-kanavalla 27. maaliskuuta 2013.

title: Mustamaalattu

text: Mustamaalattu () on norjalainen draamasarja, joka on saavuttanut kansainväliseen suosion. Sarja alkoi Norjassa TV 2 -kanavalla maaliskuussa 2015. Suomessa sarjan esittäminen alkoi 12. marraskuuta 2015 MTV3-kanavalla. Toinen kausi alkoi Suomessa 7. maaliskuuta 2017.

title: Isojen tyttöjen leikit

text: Sarjan tekijät ovat Michael Jacobs ja April Kelly. Amerikassa sarjan esittäminen alkoi 27. kesäkuuta 2014 Disney Channel -kanavalla. Suomessa sarja alkoi 12. syyskuuta 2014.

title: Bosch (televisiosarja)

text: Suomessa MTV3 aloitti sarjan esittämisen 13. lokakuuta 2015. Yhdysvalloissa sarjan toinen kausi alkoi maaliskuussa 2016. Suomessa MTV3 aloitti toisen kauden esittäminen 16. lokakuuta 2016. Suomessa sarja on myös saatavilla HBO Nordic ja Viaplay -suoratoistopalveluissa.

title: Intelligence – Agentti 2.0

text: Intelligence – Agentti 2.0 () on yhdysvaltalainen toimintasarja, jonka esittäminen alkoi tammikuussa 2014. Sarja päättyi ensimmäisen kauden jälkeen toukokuussa 2014. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Foxilla 25. elokuuta 2014.

title: Luettelo televisiosarjan Glee jaksoista

text: Glee on musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota alkuperäismaassaan Yhdysvalloissa esitti Fox. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan. Sarjan pilottijakso lähetettiin 19. toukokuuta 2009[1] ja varsinaisesti sarjan esittäminen alkoi 9. syyskuuta 2009.[2] Fox tilasi alun perin sarjasta 13 jaksoa ja syyskuussa 2009 koko tuotantokauden[3] eli yhdeksän lisää.[4] Loput ensimmäisen tuotantokauden jaksot esitettiin huhtikuusta 2010 kesäkuuhun 2010, jolloin esitettiin ensimmäisen tuotantokauden päätösjakso.[5] Sarjasta julkaistiin yhteensä kuusi tuotantokautta ja 121 jaksoa; viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 20. maaliskuuta 2015.

title: American Chopper

text: American Chopper on yhdysvaltalainen televisiosarja, jossa seurataan Teutulin perheen Orange County Choppers -moottoripyöräpajan toimintaa. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella Discovery-kanavalla 31. maaliskuuta 2003. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Nelonen-kanavalla 7. tammikuuta 2006.

title: Mistresses (yhdysvaltalainen televisiosarja)

text: Mistresses on yhdysvaltalainen draamasarja, joka perustuu samannimiseen brittisarjaan Mistresses. Sarja alkoi yhdysvaltalaisella ABC -kanavalla 3. kesäkuuta 2013. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Hero-kanavalla 12. kesäkuuta 2016. Sarjassa seurataan neljän ystävyksen elämää ja ihmissuhteita.

title: Panttilainaamo Louisiana

text: Panttilainaamo Louisiana () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja. Ohjelmassa seurataan Alexandriassa sijaitsevan Silver Dollar Pawn & Jewelry Center -putiikin arkea. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella History-kanavalla 8. tammikuuta 2012. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 1. joulukuuta 2014.

title: Good Behavior

text: Sarjan esittäminen aloitettiin yhdysvalloissa TNT-kanavalla 15. marraskuuta 2016. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Foxilla 20. huhtikuuta 2017.

title: Rikkaiden deittipalvelu

text: Rikkaiden deittipalvelu () on yhdysvaltalainen televisiosarja. Sarjassa Patti Stanger etsii henkilökuntansa kanssa varakkaille asiakkailleen sielunkumppania. Sarja alkoi yhdysvaltalaisella Bravo-kanavalla 22. tammikuuta 2008. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Liv-kanavalla 6. tammikuuta 2016.

title: Num3rot (6. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan Num3rot kuudennen ja samalla viimeisen tuotantokauden esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 25. syyskuuta 2009 ja päättyi 12. maaliskuuta 2010. Suomessa sarjan esittäminen alkoi 31. heinäkuuta 2012. Tuotantokauteen kuului aiemmista poiketen vain 16 jaksoa.

title: Murha paratiisissa

text: Isossa-Britanniassa sarjaa esittää televisiokanava BBC One, Ranskassa France 2 ja Suomessa Yle TV1. Britanniassa ja Ranskassa sarjan esittäminen alkoi vuonna 2011 ja Suomessa sarja sai ensiesityksensä 19. lokakuuta 2015, kun Yle TV1 esitti sarjan neljä ensimmäistä tuotantokautta. Viidennen kauden esittäminen aloitettiin 2. toukokuuta 2016. Sarja kuvattiin Guadeloupessa.

title: Panttilainaamon autospesialistit

text: Panttilainaamon autospesialistit () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja. Sarjassa Danny Koker tiimeineen ostaa potentiaalisia myyntiartikkeleita, tuunaa autot uuteen loistoonsa ja myyvät voitolla eteenpäin. Sarjan esittäminen alkoi yhdysvaltalaisella History-kanavalla 13. elokuuta 2012. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 14. huhtikuuta 2014.

title: Van Helsing (televisiosarja)

text: Sarjan esittäminen aloitettiin 23. syyskuuta 2016 Syfyn kanavalla, mutta ensimmäinen jakso julkaistiin ennakkoon 31. heinäkuuta 2016. Lokakuussa 2016 Syfy tilasi sarjalle toisen tuotantokauden, jonka esittäminen alkoi 5. lokakuuta 2017. Suomessa sarjaa voi seurata Netflix-palvelun kautta.

title: Billions

text: Sarja alkoi Yhdysvalloissa Showtime-kanavalla 17. tammikuuta 2016. Suomessa MTV3 aloitti sarjan esittämisen 13. syyskuuta 2016. "Billionsin" toinen kausi alkoi Yhdysvalloissa 19. helmikuuta 2017. Sarjan kolmannen kauden esittäminen Suomessa alkoi 27. syyskuuta 2018. Sarjasta on tulossa myös neljäs kausi.

title: Luettelo televisiosarjan Holmes NYC jaksoista

text:
"Holmes NYC" () on yhdysvaltalaisen CBS:n televisiosarja, jossa kirjailija Arthur Conan Doylen luoma Sherlock Holmes seikkailee nykyajan New Yorkissa. Robert Dohertyn luomassa rikosdraamasarjassa pääosia esittävät Jonny Lee Miller (Sherlock Holmes) ja Lucy Liu (Joan Watson).
Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2012 ja Suomessa esittäminen alkoi Nelosella 22. tammikuuta 2013.

title: Panttilainaamo (brittiläinen televisiosarja)

text: Panttilainaamo () on brittiläinen tositelevisiosarja. Ohjelmassa seurataan Regal Pawn -panttilainaamon arkea Chesterissä. Sarjan esittäminen alkoi eurooppalaisella History-kanavalla 26. elokuuta 2013. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 3. lokakuuta 2014.

title: Resident

text: Resident on yhdysvaltalainen Amy Holden Jonesin, Hayley Schoren ja Roshan Sethin luoma sairaaladraamasarja. Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa Fox televisiokanavalla 21. tammikuuta 2018. Suomessa sarjan esittäminen alkoi 2. helmikuuta 2018 Nelonen Median Ruutu-sivustolla ja sarjan ensimmäinen jakso esitettiin myös televisiokanava Nelosella.

title: Rikkaiden panttilainaamo

text: Rikkaiden panttilainaamo () on brittiläinen tositelevisiosarja. Ohjelmassa käydään kauppaa Lambourghineista, timanttisormuksista, helikoptereista ja minisukellusveneistä. Sarjan esittäminen alkoi brittiläisellä Channel 4-kanavalla 17. syyskuuta 2013. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 18. marraskuuta 2014.

title: Rizzoli & Isles

text: Yhdysvalloissa sarjaa esittää TNT, ja sarjan esittäminen alkoi 12. heinäkuuta 2010. Suomessa sarjan esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 22. lokakuuta 2012.

title: Gordon Ramsay maailmalla

text: Gordon Ramsay maailmalla () on brittiläinen televisiosarja, jonka pääosassa on Gordon Ramsay. Sarja alkoi brittiläisellä History-kanavalla 18. tammikuuta 2010. Suomessa sarjan esittäminen alkoi Jim-kanavalla 2. marraskuuta 2014.


query: Mikä on Bangladeshin pääkaupunki?

title: Bangladesh

text: Dhaka on Bangladeshin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Chittagong, Khulna, Rajshahi, Barisal ja Sylhet. Näissä metropoleissa pidetään pormestarinvaalit, kun taas muissa kunnissa valitaan vain puhemies. Pormestarit ja puhemiehet valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan.

title: Bangladeshin historia

text: Tilanne kehittyi Bangladeshin itsenäisyyssodaksi, joka ajoi eri arvioiden mukaan 8-10 miljoonaa itäpakistanilaista pakolaisiksi Länsi-Bengaliin Intiaan. Hallitsematon pakolaisvirta Intiaan aiheutti sen, että Intian pääministeri Indira Gandhi antoi tukensa Itä-Pakistanin kapinallisille.[28][4][29] Kiina ja Yhdysvallat tukivat sodassa Pakistania, minkä vuoksi Gandhi varmisti ennen Intian väliintuloa Neuvostoliiton tuen.[29] Intian armeija hyökkäsi sekä Itä-Pakistaniin että Länsi-Pakistaniin joulukuussa 1971. Bangladeshin itsenäisyyssota johti lopulta Kolmannen Intian-Pakistanin sodan syttymiseen.[4][29]

title: Bangladeshin itsenäisyyssota

text: Intian pääministeri Indira Gandhi teki syksyllä 1971 matkan Lontooseen, Pariisiin ja Washingtoniin kertoakseen Itä-Pakistanin tapahtumista. Hän ei saanut länsivalloilta apua Pakistanin painostamiseen. YK oli voimaton puuttumaan Itä-Pakistanin tapahtumiin. Sen sijaan Gandhin johtama Intia puuttui tapahtumiin 3. joulukuuta 1971, ja Intian armeija hyökkäsi Itä-Pakistaniin. Se kukisti kahdessa viikossa länsipakistanilaiset joukot ja joutui sen jälkeen suojelemaan niitä raivoavilta bengalilaisilta. Itä-Pakistan ja Intia solmivat avunantosopimuksen. Zulfikar Ali Bhutto vapautti šeikki Mujibur Rahmanin, joka sai hallittavakseen uuden Bangladeshin valtion. Mukti Bahini -sissiliike jatkoi taisteluja Bangladeshin uudessa valtiossa.

title: Bangladesh

text: Bangladeshin rajat määriteltiin Intian jaon yhteydessä, kun siitä tuli Pakistanin itäinen osa (Itä-Pakistan), 1600 kilometrin päässä emämaastaan. Huolimatta yhteisestä uskonnosta alueiden etniset ja kielelliset eroavaisuudet, Länsi-Pakistanin apaattisen hallituksen lisäksi, johtivat Bangladeshin itsenäistymiseen vuonna 1971 šeikki Mujibur Rahmanin hallinnassa. Verisessä Bangladeshin itsenäisyyssodassa maata tuki Intia. Itsenäistymisen jälkeiset vuodet ovat olleet poliittisesti epävakaita, ja maassa on ollut kolmentoista eri valtionjohtajan lisäksi ainakin neljä vallankaappausta.

title: Bangladeshin nationalistipuolue

text: Bangladeshin nationalistipuolue ("BNP") () on bangladeshilainen keskustaoikeistolainen nationalistipuolue. Puolueen puheenjohtaja on entinen pääministeri Khaleda Zia.

title: Intian jako

text: Itä-Pakistanina tunnettu Itä-Bengalin maakunta kuului vuoteen 1971 asti Pakistaniin kunnes se itsenäistyi, [[Bangladeshin itsenäisyyssota|itsenäisyyssodan]] seurauksena jota Intia tuki sotilaallisesti, Bangladeshin valtiona.

title: Agartala

text: Agartala () on Intian Tripuran osavaltion pääkaupunki. Se sijaitsee maan koillisosassa lähellä Bangladeshin rajaa. Agartalassa on 189 998 asukasta (vuonna 2001).

title: Kolmas Intian–Pakistanin sota

text: Intian–Pakistanin sota vuoden 1971 joulukuussa liittyi Bangladeshin itsenäistymiseen. Varsinaiset sotatoimet kestivät kaksi viikkoa 3.–16. joulukuuta ja päättyivät Pakistanin tappioon. Bangladeshin itsenäisyyssodassa Intia asettui Bangladeshin (silloisen Itä-Pakistanin) puolelle. Länsipakistanilaisten arveltiin murhanneen kolme miljoonaa ihmistä, ja kymmenen miljoonaa pakolaista vyöryi Intiaan.

title: Bangladeshin kansalliskirjasto

text: Kansalliskirjaston pohjana toimi vuonna 1967 perustettu Pakistanin kansalliskirjaston maakuntakirjasto Dhakassa. Bangladeshin itsenäistyttyä tämä muutettiin maan kansalliskirjastoksi vuonna 1971. Kansalliskirjasto perustettiin hallinnollisesti vuonna 1972 yhdessä Bangladeshin kansallisarkiston kanssa; molemmat kulttuurilaitokset säädettiin tuolloin maan opetusministeriön alaisuuteen. Myöhemmin ne siirrettiin kulttuuriministeriön alaisuuteen.

title: Bangladeshin presidentti

text: Bangladeshin presidentti on maan valtionpäämies. Bangladeshin presidentti vuodesta 2013 on Abdul Hamid. Presidentin toimikausi on viisi vuotta.

title: Luettelo Bangladeshin presidenteistä

text: Tämä on luettelo Bangladeshin presidenteistä.

title: Intia

title: Rakhine

text: Rakhine on osavaltio Myanmarin länsirannikolla, Bengalinlahden rannalla. Pohjoispuolella sijaitsee Chin'n osavaltio, ja itäpuolella Magway'n, Bago'n ja Ayeyarwady'n alueet. Lännessä on Bengalinlahti ja luoteessa osavaltio rajautuu Bangladeshin Chittagongin alueeseen. Arakanvuoret erottavat osavaltion keskisestä Myanmarista. Osavaltion pinta-ala on 36 778 km² ja pääkaupunki Sittwe.

title: Bangladeshin taka

text: Bangladeshin taka (BDT) on Bangladeshin rahayksikkö. Se luotiin maan viralliseksi valuutaksi vuonna 1971, kun Bangladesh itsenäistyi Pakistanista. Viralliseen käyttöön se tuli kuitenkin vasta vuotta myöhemmin eli vuonna 1972. Bangladeshin taka jakaantuu 100 poishaan.

title: Assam

text: Assam on yksi Intian koillisimmista osavaltioista. Se sijaitsee Himalajan juurella Brahmaputran laaksossa. Osavaltion pääkaupunki on Dispur ja kaupallinen pääkaupunki Guwahati. Assamilla on kansainvälistä rajaa Bangladeshin ja Bhutanin kanssa.

title: Länsi-Bengali

text: Osavaltion pääkaupunki ja suurin kaupunki on Kalkutta – Intian kolmanneksi suurin kaupunkialue ja neljänneksi suurin kaupunki. Siliguri on taloudellisesti merkittävä kaupunki, joka sijaitsee strategisella paikalla kapealla Siligurin käytävällä Bangladeshin ja Nepalin välissä. Asansol, Durgapur ja Raniganj ovat kaupunkeja osavaltion läntisellä teollisuusvyöhykkeellä. Muita tärkeitä asutuskeskuksia ovat Howrah, Haldia, Kharagpur, Burdwan, Darjeeling, Midnapore, Tamluk, Malda sekä Cooch Behar.

title: Bangladeshin pääministeri

text: Bangladeshin pääministeri on Bangladeshin hallituksen pää. Bangladeshin presidentti nimittää pääministeriksi parlamentin suurimman puolueen puheenjohtajan.

title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Tamim Iqbal on lyönyt Bangladeshin pelaajista eniten juoksuja sekä test match -otteluissa, kaikkiaan 3 349, että yhden päivän maaotteluissa, 5 120. Shakib Al Hasan on puolestaan "polttanut" Bangladeshin pelaajista eniten vastustajia sekä test matcheissa, 159, että yhden päivän maaotteluissa, 220.

title: Bangladeshin vaakuna

text: Bangladeshin vaakuna on Bangladeshin tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se on otettu käyttöön vuonna 1971.

title: Rajshahi

text: Rajshahi () on kaupunki Bangladeshin luoteisosassa lähellä Intian rajaa, Padma-joen varrella. Se on samannimisen alueen pääkaupunki. Sieltä on maanteitä myöten viiden tunnin ajomatka Dhakaan. Vuonna 1991 Rajshahissa laskettiin olevan 507 435 asukasta joista 94,5 % muslimeita. Vuoden 2004 arvion mukaan kaupungin välikuku olisi noin 668 400.

title: Bangladeshin jalkapallomaajoukkue

text: Bangladeshin jalkapallomaajoukkue edustaa Bangladeshiä kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa. Sitä hallinnoi Bangladeshin jalkapalloliitto, joka kuuluu Aasian maanosaliittoon AFC:hen. Joukkue perustettiin vuonna 1972 ja se liittyi FIFA:n jäseneksi vuonna 1974. Kazi Salahuddin on Bangladeshin jalkapallomaajoukkueen kuuluisin jalkapalloilija.

title: Trooppinen sykloni Sidr

text: Sidr oli vuosikymmenen tuhoisin sykloni pohjoisella Intian valtamerellä. Yli kolme miljoonaa ihmistä menetti kotinsa ja 5 000 bangladeshiläistä loukkaantui. Melkein valmis riisisato menetettiin, ja YK:n hätäapukoordinaattorin John Holmesin mukaan satovahingot olivat äärimmäisen vakavia. 3 000 armeijan sotilasta vei laivoilla ja helikoptereilla ruokaa ja apua pahimmin kärsineille. Myrsky vahingoitti myös sähköjärjestelmiä: Bangladeshin pääkaupunki Dhaka ja monet suuret kaupungit jäivät ilman sähköä.

title: Bangladeshin historia

text: Intialaisjoukot olivat Itä-Pakistanissa huomattavasti paremmin varustautuneita ja suuremmalla miehistöllä kuin Länsi-Pakistanin joukot, joita heikensi lisäksi taistelu kaukana lännen täydennysjoukoista. Intialaisia auttoi myös Bangladeshin vapautusarmeijan Mukti Bahinin joukot, jotka onnistuivat pitämään Pakistanin armeijan paikoillaan monilla alueilla. Intialaisilta kesti lopulta 12 vuorokautta kukistaa pakistanilaisjoukot.[28] Pakistan vetäytyi 16. joulukuuta 1971, mikä takasi Bangladeshin itsenäisyyden. Länsi-Pakistanissa Yahya Khan syrjäytettiin vallasta ja Benazir Bhutto astui hänen tilalleen. Mujibur Rahman vapautettiin vankilasta ja hän palasi Dhakaan juhlittuna sankarina.[4]

title: Bangladeshin presidentti

text: Presidentin tehtävä on lähinnä seremoniallinen, suurinta toimeenpanovaltaa käyttää Bangladeshin pääministeri. Presidentille kuuluu kuitenkin ministerien ja tuomareiden nimittäminen. Hän voi myös hajoittaa parlamentin.

title: Bangladeshin lippu

text: Bangladeshin lippu syntyi vuonna 1971 bengalilaisten vapaustaistelijoiden lipusta. Bengalilaiset kävivät intialaisten tukemina lyhyen sodan Länsi-Pakistanin keskushallintoa vastaan. Sodan jälkeen Itä-Pakistan julistettiin itsenäiseksi Bangladeshin valtioksi. Vapaustaistelijoiden lipussa oli punainen pallo, jossa oli maan kartta keltaisella, vihreällä pohjalla, mutta tämä ”Kultainen Bengali” -kartta jätettiin pois, koska sen katsottiin turhaan vaikeuttavan lipun piirtämistä ja kääntöpuolelta toteuttamista.

title: Dhaka

text: Dhaka, "Dacca," on Bangladeshin pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 12 043 977 asukasta. Dhaka kuuluu myös maailman tiheimmin asuttujen kaupunkien joukkoon.

title: Biman Bangladesh Airlines

text: Biman Bangladesh Airlines (bengal. বিমান বাংলাদেশ এয়ারলাইনস) on Bangladeshin kansallinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1972. Lentoyhtiön solmukohtana toimii Bangladeshin pääkaupungissa sijaitseva Shahjalalin kansainvälinen lentoasema.

title: Bangladeshin kansalliskirjasto

text: Bangladeshin kansalliskirjasto (, lyh. NBL) on Dhakan kaupungissa toimiva Bangladeshin kansalliskirjasto.

title: Bangladeshin krikettimaajoukkue

text: Bangladeshin krikettimaajoukkue edustaa Bangladeshia kriketin miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi "Bangladesh Cricket Board".

title: Bangladesh

text: Elokuun alussa 2015 Intia vaihtoi maa-alueita Bangladeshin kanssa, kun 111 Intian enklaavia liitettiin Bangladeshiin ja 51 Bangladeshin enklaavia liitettiin Intiaan.[18][19]


query: Milloin Mao Zedong syntyi?

title: Mao Zedong

text: Mao Zedong (ääntäminen mandariiksi , kohteliaisuusnimi: Rùnzhī 润芝, 26. joulukuuta 1893 – 9. syyskuuta 1976) oli kiinalainen kommunisti, sotilas ja poliitikko, joka kehitti maolaisuutena tunnetun opin ja kommunistisen suuntauksen.

title: Mao Zedong

text: Mao Zemin, (毛泽民, 1895-1943), nuorempi veli Mao Zetan, (毛泽覃, 1905-1935), nuorempi veli Mao Zehong, sisar (Guomindangin murhauttama vuonna 1930)

title: Mao Zedong

text: Tammikuussa 1920 kun Mao oli Pekingissä, Yangin isä kuoli. Myöhemmin samana vuonna Maon palattua Changshaan hän asui yhdessä Yangin kanssa koulussa, jonka rehtori hän oli. He eivät kuitenkaan olleet naimisissa ja Mao petti Yangia usein muiden naisten kanssa. Mao ja Yang menivät naimisiin vuoden 1920 lopulla ja muuttivat lopullisesti asumaan yhteen. Koska Mao ja Yang eivät menneet perinteisten rituaalien mukaan naimisiin eikä avioliittoja tuolloin Kiinassa yleensä rekisteröity, ei liitosta ole virallista todistusta.

title: Mao Zedongin patsas

text: Mao Zedongin patsas on patsas Mao Zedongin kunniaksi. Patsas sijaitsee Tianfun aukiolla Chengdun kaupungissa Sichuanin maakunnassa Kiinan kansantasavallassa. Patsas on 30 metriä korkea. Tyyliltään patsas edustaa sosialistista realismia.

title: Mao Zedong

text: Maon mentyä toisen kerran naimisiin Komintern alkoi nähdä enemmän vaivaa saadakseen aikaan punaisen vallankumouksen Kiinassa. Kiinaan lähetettiin neuvostoliittolaisia agitaattoreita ja Komintern ryhtyi aktiivisesti rahoittamaan kiinalaisten kommunistien toimintaa. Päätettiin järjestää Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäinen puoluekokous, ja muutamille kiinalaisille kommunisteille, joukossa Mao Zedong, lähetettiin kutsukirjeet.

title: Mao Zedong

text: Kaikissa Maon sisarusten nimissä esiintyy sama ze (泽) kuin Maon Zedong-nimessäkin. Tämä on tyypillinen kiinalainen nimeämistapa. Zedong-nimi tarkoittaa idän valaisijaa (ze, valaista; dong, itä). Veljien nimet olivat Zemin ja Zetan, jossa Zemin tarkoitti kansan valaisijaa ja Zetan "tanin" valaisijaa (jossa tan mahdollisesti tarkoittaa Xiangtanin maakuntaa). Sukunimi Mao (毛) merkitsee karvaa.

title: Mao Zedong

text: Mao meni kouluun Wenin piirikunnassa. Koulumaksut olivat melko korkeita, mutta Mao ja hänen äidinpuoleinen sukunsa painostivat Yichangia, joka lopulta suostui maksamaan Maon koulu- ja majoitusmaksut. Mao oli tässä koulussa vain muutamia kuukausia, minkä jälkeen hän aloitti opiskelun Changshassa 1911.

title: Pieni punainen kirja

text: Otteita puheenjohtaja Mao Zedongin teoksista, joka tunnetaan länsimaissa parhaiten nimellä Pieni punainen kirja, on kokoelma sitaatteja Kiinan kommunistisen puolueen puhemies Mao Zedongin puheista ja kirjoituksista. Vuonna 1964 ensimmäisen kerran julkaistu teos koostuu 427 sitaatista, jotka on jaettu teemoittain 33 lukuun.

title: Mao Zedong

text: Kun Mao syntyi 1893, hän oli perheen kolmas poika, mutta kaksi hänen vanhempaa veljeään kuolivat lapsuusvuosinaan. Maon veljet Zemin ja Zetan syntyivät vuosina 1896 ja 1905. Varhaislapsuutensa Mao vietti varsin helppoa elämää äitinsä perheen Wenien luona näiden kotikylässä. Wenien perhe kohteli Maoa oikein hyvin ja Mao rakasti äitiään suuresti. Tänä aikana hän teki kevyitä töitä ja opetteli lukemaan.

title: Maolaisuus

text: Maolaisuus eli Mao Zedongin ajattelu (kiinaksi: 毛泽东思想, pinyin: "Máo Zédōng sīxiǎng") eli marxismi-leninismi-maoismi on kiinalaisen Mao Zedongin (1893–1976) ajatuksiin pohjautuva marxismi-leninismin suuntaus. Kansainvälinen maolainen liike syntyi 1960-luvulla sen jälkeen, kun Kiinan kansantasavalta Maon johdolla toi julki erimielisyytensä Neuvostoliiton johdon kanssa. Mao arvosteli neuvostoliittolaista sosialismia jo Josif Stalinin eläessä, mutta kiistat kärjistyivät Nikita Hruštšovin noustua johtoon. Mao piti esimerkiksi Hruštšovin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) 20. edustajakokouksessa 1956 esittämää Stalin-kritiikkiä ”yksipuolisena ja parjaavana” ja syytti puoluetta revisionismista. Maolaiset ovatkin kutsuneet itseään anti-revisionisteiksi korostaen aatteensa oikeaoppisuutta. Sanaa maolaisuus käyttivät varsinkin aiemmin lähinnä näiden vastustajat, mutta suhtautuminen siihen on nykyään lieventynyt ja monet anti-revisionistit kutsuvat itseään avoimesti maolaisiksi.

title: Mao Zedong

text: Tuohon aikaan Mao teki kahta työtä; rehtorin ja toimittajan. Kahden ammatin harjoittajana Mao joutui tekemään paljon. Puolueelta saatavat tukirahat merkitsivät huomattavaa helpotusta tähän ja on luultavaa, että Mao käytti osan saamistaan rahoista omaksi edukseen. Joka tapauksessa Mao ansaitsi töistään ja puolueen rahoista sen verran, että pystyi lokakuussa 1921 perustamaan vaimonsa Yang Kaihuin kanssa yhteisen kodin.

title: Mao Zedong

text: Mao Zedong syntyi suhteellisen vauraan maanviljelijäperheen kolmanneksi lapseksi Shaoshanin kylässä. Hänellä oli kaksi veljeä, Zemin ja Zetan sekä yksi sisko.

title: Mao Zedong

text: Sen tavoitteena oli käyttää Kiinan suurta väkilukua maan muuttamiseksi pääosin maatalousvaltaisesta, talonpoikien hallitsemasta taloudesta nykyaikaiseksi ja teollistuneeksi kommunistiseksi yhteiskunnaksi. Mao Zedong perusti ohjelmansa tuotantovoimien teoriaan. Suuren harppauksen aikana muun muassa miljoonat työläiset laitettiin valmistamaan terästä kotitekoisissa masuuneissa. Mao uskoi, että suuren harppauksen ansiosta Kiina ylittäisi Ison-Britannian teräksen tuotannossa seuraavan 15 vuoden kuluessa.

title: Chen Boda

text: Chen Boda toimi Mao Zedongin poliittisena sihteerinä 1937–1941, ja hänellä oli merkittävä rooli vuonna 1942 käynnistetyssä puolueen ”oikaisukampanjassa”. Myöhemmin hän alkoi julkaista Maon ajattelua käsitteleviä kirjoitelmia ja saavutti aseman Maon ajatusten johtavana tulkitsijana. Hänen läpimurtoaan tällä saralla edustivat 1951 julkaistu essee ”Mao Zedongin teoria Kiinan vallankumouksesta on yhdistelmä marxismi-leninismiä ja Kiinan vallankumousta” ja kirja ”Mao Zedong Kiinan vallankumouksesta”. Chenillä oli merkittävä rooli Maon henkilökultin luomisessa. "Pienen punaisen kirjan" sisältämät otteet Maon kirjoituksista ovat pääosin hänen valikoimiaan. Kiinan kansantasavallassa Chen luonnosteli monet "Kansan päivälehden" tärkeistä artikkeleista. Vuonna 1958 hänestä tuli puolueen julkaiseman teoreettisen "Hongqi" (”punalippu”) -lehden päätoimittaja. Chen valittiin puolueen keskuskomiteaan 1946, politbyroon varajäseneksi 1956 ja täysjäseneksi 1966.

title: Mao Zedongin mausoleumi

text: Mao Zedongin mausoleumi () on Mao Zedongin kunniaksi rakennettu mausoleumi Pekingin Taivaallisen rauhan aukiolla. Mao oli Kiinan kommunistisen puolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Mausoleumi on avoinna kaikille halukkaille vieraille päivittäin kello 9.00–15.00. Maon palsamoitu ruumis on näytteillä lasiarkussa.

title: Mao Zedong

text: Mao Zedong menehtyi 9. syyskuuta 1976[13] sairauskohtaukseen 82-vuotiaana Pekingissä. Hänen ruumiinsa palsamoitiin ja vietiin Pekingissä sijaitsevaan mausoleumiin, joka nykyisin toimii suosittuna matkailukohteena.

title: Mao Zedong

text: Lääkäreitä Mao inhosi näiden pessimistisyyden vuoksi. Mao ei myöskään peseytynyt päiväkausiin. Myös säännöllinen päivärytmi oli Maolle kauhistus. Maoa hoitanut lääkäri Li Zihui kertoi Maon kammonneen asioiden jämähtämistä paikoilleen ja Zihuin mukaan Mao rakasti mullistuksia. Päämääräänsä pyrkiessään Mao ei välittänyt kuolevien ihmisten määrästä.[18]

title: Mao Zedong

text: Siinä missä hänen äitinsä hemmotteli häntä, oli Yichang tyytymätön Maon heikkoon koulumenestykseen, laiskuuteen ja saamattomuuteen työssä. Mao inhosi koko elämänsä ruumiillista työtä, ja ”sitä hän karttoi heti, kun hänen talonpojan päivänsä olivat ohitse.”[4] Koska Maon isä oli itse työteliäs, hän inhosi Maon toimetonna oloa. Jos Maoa ei huvittanut työskennellä, Yichang hakkasi lastaan. Mao riiteli isänsä kanssa usein, mutta välillä myös ”voitti” tappelut. Yleensä isä auktoriteetillaan ja Maon elättäjänä kuitenkin voitti ja kun Mao 1907 erotettiin jälleen koulusta, isä päätti lopettaa poikansa koulutuksen maksamisen. Niinpä Mao ryhtyi nyt kokopäiväiseksi maanviljelijäksi.

title: Kiinalainen nimi

text: Kiinalaisessa kulttuurissa nimet kirjoitetaan aina järjestyksessä "sukunimi−etunimi" (esim. Mao Zedong, ei "Zedong Mao"). Henkilöitä puhutellaankin joko koko nimellä tai pelkällä sukunimellä. Etunimeä käytetään lähinnä perhepiirissä.

title: Mao Zedong

text: Äiti Wen Qimei, (文七妹, 1867-1919) Isä Mao Yichang (毛贻昌, 1870-1920), nimi kirjoitetaan joskus myös Mao Shunsheng (毛顺生) tai Mao Jen-sheng Isoisä Mao Enpu (毛恩普)

title: Mao Zedong

text: Puolueen perustamisen aikaan Chen antoi Maolle tehtäväksi avata Changshaan kommunistista kirjallisuutta myyvän kirjakaupan. Kirjakaupan omistajana 27-vuotias Mao oli siis mukana levittämässä kommunistisia aatteita. Myöhemmin Mao oli mukana perustamassa Changshaan kommunistisen puolueen haaraosaston ja oli värväämässä ihmisiä kommunistisiin ammattiliittoihin. Samaan aikaan Mao aloitti suhteen kahdeksan vuotta itseään nuoremman Yang Kaihuin kanssa.

title: Mao Zedong

text: Vuonna 1964 julkaistiin kuuluisa teos Otteita puhemies Mao Zedongin teoksista eli Pieni punainen kirja, jossa esiteltiin Mao Zedongin ajatuksia. Teoksesta tuli maailman toiseksi yleisin kirja heti Raamatun jälkeen. Seuraavana vuotena Zedong julkaisi 23 kohtaa, joissa hän kehotti kansalaisia arvostelemaan vapaasti kaikkia Kiinan johtajia, lukuun ottamatta häntä itseään. Tästä liikkeelle lähtenyt kulttuurivallankumous synnytti punakaarteja, innostuneesta nuorisosta koostuvia laumoja, jotka perustivat omia tuomioistuimia ja hävittivät vapaasti vanhoja kulttuurimerkkejä Kiinasta.

title: Mao Zedong

text: Maon isä Máo Yícháng (毛贻昌), joka syntyi vuonna 1870 ja vuonna 1867 syntynyt äitinsä Wén Sùqín (文素勤), menivät vanhempien järjestämiin kihloihin Yichangin ollessa kymmenvuotias. Viisi vuotta kihlauksen jälkeen Maon vanhemmat menivät naimisiin.

title: Jymäyttämisen taito

text: Pitkä marssi on esimerkki Kiinan kommunistisen puolueen ja Mao Zedongin tavasta tuottaa disinformaatiota. Sotilaallinen romahdus on muutettu vaikuttavaksi tarinaksi Zedongin johtamistaidoista. Zedongin ja hänen armeijansa pakomatka oli matkalle lähteneiden noin 100 000 miehen, naisen ja lapsen päivittäinen selviytymiskamppailu, jossa suurin osa marssijoista karkasi riveistä marssin aikana. Lopullinen Mao Zedongin joukkojen vahvuus oli noin 6 000 miestä ja pieni joukko naisia. Moraalittomuus ja petollisuus ovat Mao Zedongin mukaan strategiatyön ydin. Mao Zedongin sodankäynnin strategiatyö perustui pitkälti perinteiseen harhaanjohtamisen strategiaan ja hän yhdisti sen marxilaisen ideologian propagandatyön (Carl von Clausewitz "Sodankäynnistä": massojen tunnetilan hallinta) ja leninistisen puoluekurin (Carl von Clausewitz "Sodankäynnistä": poliitikkojen ja päättäjien välinen suhde) kanssa symbioottiseksi kokonaisuudeksi.

title: Mao Zedong

text: Lin mukaan Maon emotionaaliset kyvyt olivat todella vajavaiset. Mao ei tuntenut rakkautta eikä lämpöä.[19] Mao oli Li Zhisuin mukaan tunteeton, persoonallisuushäiriöstä kärsinyt vainoharhainen narsisti: Mao närkästyi todella herkästi kritiikistä, syytti puoluetovereitaan salaliitoista ja laittoi palvelijat maistamaan ruokiaan pelätessään tulevansa myrkytetyksi.[20]

title: Mao Zedongin mausoleumi

text: Joidenkin väitteiden mukaan mausoleumissa oleva ruumis ei ole oikea Mao, vaan häntä esittävä vahanukke.

title: Mao Zedong

text: Mao oli herkkusuu, joka oli riisin suhteen todella tarkka.[16] Maon tee oli Kiinan parasta teelajiketta, Lohikäärmeen kaivoa. Maon sängyssä saattoi olla viisi naista yhtä aikaa. Mao perusteli sukupuolista käyttäytymistään perimätiedolla, jonka mukaan ensimmäinen Kiinaa hallinnut keisari oli kuolematon oltuaan sukupuoliyhteydessä tuhannen nuoren neitsyen kanssa.[17]

title: Mao Zedong

text: Sodan päätyttyä Kiina vajosi uudelleen sisällissotaan, jonka kommunistit lopulta voittivat. Valtavia tappioita ja menetyksiä kokenut Puna-armeija valloitti entisen Qing-dynastian aikaisen pääkaupungin, Pekingin. Tšiang Kai-šek ja hänelle uskolliset sotilaat pakenivat Taiwanin saarelle. 1. lokakuuta 1949 Mao Zedong julisti Kiinan kansantasavallan syntyneeksi, minkä jälkeen Kiinan pääkaupunki siirtyi Nanjingista uudestaan Pekingiin. Mao kävi valtiovierailulla Moskovassa 4. tammikuuta 1950[11].

title: Mao Zedong

text: Kiinasta alettiin tehdä kommunistista valtiota, ja Mao halusi kollektivisoida maan mahdollisimman nopeasti. Maassa laitettiin toimeen myös joukko uudistuksia, kuten vuonna 1956 käynnistetty sadan kukan kampanja ja sitä seurannut oikeistonvastainen kampanja. Mallia hallintoon katsottiin kuitenkin edelleen Neuvostoliitosta, ja Neuvostoliiton mallin mukaan pyrittiin nostamaan esiin raskasta teollisuutta. Niinpä vuonna 1958 Mao Zedong käynnisti taloudellisen ja sosiaalisen suunnitelman nimeltä ”Suuri harppaus” (kiin. 大跃进, Dàyuèjìn).

title: Mao Zedong

text: Maon henkilökulttia alettiin rakentaa hänen valtaannousunsa jälkeen 1949. Henkilökultti kohosi mahtavaksi työkaluksi, jota Mao myös käytti vihollistensa lyömiseen ja oman valtansa pönkittämiseen. Mao alkoi esiintyä enenevässä määrin Kiinan kommunistisen puolueen propagandajulisteissa varhaiselta 50-luvulta eteenpäin.


query: Montako kuuta Marsilla on?

title: Marsin kuut

text: Marsilla on kaksi tunnettua kuuta, joiden nimet ovat Phobos ja Deimos. Asaph Hall löysi ne vuonna 1877. Kummatkin kuista ovat niin pieniä, ettei niiden painovoima muokkaa niitä pyöreiksi. Siksi ne ovatkin epäsäännöllisen muotoisia.

title: Deimos

text: Deimoksessa on lukuisia kraattereita, mutta sen pinta on kuitenkin Phoboksen pintaa tasaisempi johtuen irtonaisesta materiaalista, joka osittain täyttää kraattereita. Ainoat nimetyt maastokohteet Deimoksessa ovat kraatterit Swift ja Voltaire, nimetty kirjailijoiden mukaan, jotka olivat maininneet kirjoissaan Marsin kaksi kuuta jo ennen niiden löytymistä. Deimos on muodoltaan hyvin epäsäännöllinen, kooltaan 15×12,2×11 kilometriä. Phobos ja Deimos muistuttavat ulkomuodoltaan hiukan perunoita.

title: Aavikkoplaneetta

text: Aurinkokuntamme planeetoista Mars luonnehditaan yleensä aavikkoplaneetaksi, mutta osittain se muistuttaa kaasukehätöntä Kuuta.

title: Mars

text: Marsissa ei tunneta olevan elämää. Muinoin Marsin tulivuorien kaasusta sinne oli syntynyt tiheä kaasukehä, ja silloin Marsissa oli laajoja meriä. Nykyisen Marsin pinta muistuttaa Maan aavikoita ja Kuuta. Marsissa on kraattereita, syviä laaksoja, kuivuneita joenuomia ja hiekkadyynejä, pilviä ja napalakkeja. Marsia on tutkittu monilla miehittämättömillä avaruusluotaimilla. Myös toistaiseksi toteuttamaton miehitetty Mars-lento on yleinen suunnittelun aihe.

title: Miehitetty Mars-lento

text: Säteily voisi vaurioittaa myös sydäntä ja keskushermostoa. Nasan avaruusluotaimella tekemän mittauksen mukaan jo vuoden mittainen Mars-lento altistaisi avaruuslentäjän 660, jopa 1000 millisievertin säteilyannokselle Auringon ollessa rauhallinen. Koko astronautin uran aikana sallittu enimmäisannos on 800–1300 mSv. Koska monissa Mars-lentokaavailuissa lento kestää yli vuoden, avaruuslentäjät saisivat Mars-lennolla enimmäismäärän säteilyä. 2,5 vuoden mittainen matka Marsiin lyhentäisi astronautin elinikää 15–24 vuotta.

title: Proton

text: Proton laukaisi Neuvostoliiton kuualukset. Saljut-avaruusasemat laukaistiin (tyhjänä) Protonilla, kuten myös Mir-avaruusaseman ydin. Sillä on laukaistu luotaimia kohti Kuuta, Marsia ja Venusta.

title: Phobos-Grunt

text: Phobos-Grunt ( ’Phoboksen maaperä’) oli Venäjän avaruusjärjestön avaruusluotain, jonka oli tarkoitus tutkia Marsin kuuta Phobosta. Se piti laukaista lokakuussa 2009 , mutta laukaisua lykättiin vuoteen 2011. Vuoden 2011 laukaisu epäonnistui. Zenit-2SB -kantoraketti nosti luotaimen parkkikiertoradalle mutta luotaimen omat raketit, joilla se oli tarkoitus saada Mars-siirtoradalle, eivät toimineet ja luotain jäi Maan kiertoradalle. Luotain tuhoutui lopulta Maan ilmakehässä tammikuussa 2012.

title: Chang’e 3

text: Chang'e 3 () on Kiinan kansantasavallan kolmas kuuluotain ja ensimmäinen kuulaskeutuja ja kuukulkija. Luotain laukaistiin avaruuteen 1. joulukuuta 2013 Pitkä marssi 3B -kantoraketilla Xichangin avaruuskeskuksesta. Luotain asettui Kuuta kiertävälle radalle 6. joulukuuta 2013 ja laskeutuja laskeutui onnistuneesti Kuun pinnalle 14. joulukuuta 2013. Kyseessä oli ensimmäinen pehmeä laskeutuminen Kuuhun 37 vuoteen.

title: Mars

text: Kylminä talvikuukausina 25 prosenttia Marsin kaasukehän hiilidioksidista tiivistyy napalakkiin, joko pohjoiseen tai eteläiseen vuorollaan. Suurin osa Marsin vedestä lienee ikiroutana maaperän pintakerroksessa. Marsissa hiilidioksidi tiivistyy ajoittain kuuraksi. Monissa napalakkien ulkopuolisissa kraattereissa havaitaan varjopaikoissa hiilidioksidijäätä.

title: Mars

text: Nasa on pohtinut miehitettyä lentoa Marsiin jo 1950-luvulla, jolloin muun muassa Collier-lehti lobbasi avaruuslentojen puolesta monilla teemoilla. Mars-lennot olivat 1960-luvulla vaihtoehtona Apollo-ohjelmalle siltä varalta, että neuvostoliittolaiset olisivat ehtineet Kuuhun ennen yhdysvaltalaisia. Mars-lennot olivat myös 1980-luvun lopulla osana Space Exploration Initiative (SEI) -hanketta ja vuodesta 2004 Moon to Mars -ohjelmassa. Kuten 1980-luvun lopun suunnitelmassa, miehitetty Mars-lento toteutunee aikaisintaan vuonna 2030.

title: Avaruusluotain

text: Ohilennon, kiertoradalle asettumisen ja iskeytymisen lisäksi luotain voi myös laskeutua tai sisältää erillisen laskeutuja-osan, joka kohteen lähellä irtoaa muusta luotaimesta ja laskeutuu tutkittavan kohteen pinnalle. Pinnalle laskeutunut tutkimuslaite yleensä välittää tietonsa kiertoradalle jääneeseen luotaimeen, joka edelleen välittää tiedon Maahan. Laskeutujan oma radiolähetin ei yleensä ole tarpeeksi voimakas välittämään tietoa suoraan Maahan. Hyvä esimerkki tällaisesta yhteistyöstä on Saturnusta ja sen kuuta Titania tutkimaan lähetetty "Cassini-Huygens". Marsiin lähetetyt kulkijat "Spirit" ja "Opportunity" voivat viestiä Maahan jo aikaisemmin Marsin kiertoradalla lähetetyn "Mars Global Surveyor" -kiertolaisen kautta.

title: Miehitetty Mars-lento

text: Monien tutkimusten mukaan Mars-lento vaatii noin 400–1000 tonnin painoisen aluksen noston maata kiertävälle radalle, mitä luultavimmin monilla rakettilennoilla. Aluksen osat telakoidaan yhteen avaruudessa. On arvioitu, että Mars-lento vaatisi tähän 20 Saturnus-rakettia, noin 15-kertaisen varustemäärän verrattuna kuulentoon ja 50-kertaisen tarvikemäärän, arviolta 5,5 tonnia ilmaa, vettä, ruokaa ja muita tarvikkeita henkeä kohden. Toisen arvion mukaan lento vaatisi yli 30 sukkulalentoa. Kokemus kertoo, että 1 ihminen kuluttaa hyödykkeitä avaruusasemalla 15 kiloa päivässä, josta ilmaa, vettä ja ruokaa noin 5,6 kg. Joidenkin arvioiden mukaan Mars-aluksen on voitava kuljettaa ainakin 135 tonnia. Lisäksi tarvitaan asuinosa. Eräiden arvioiden mukaan Marsiin lähtevä kemiallinen raketti vaatii 40 minuutin ajan noin 110 000 kg:n työntövoiman.

title: Mars

text: Monet Marsin pinnanmuodot viittaavat siihen, että pinta ei ole monin paikoin paljonkaan uusiutunut planeetan syntymän jälkeen. Aikoinaan luultiin, että Marsin pinta olisi tasainen, mutta luotainten mukaan pinnan korkeusvaihtelu on 31 km. Jos otetaan huomioon planeettojen säteet, Mars on kolme kertaa ”karkeampi” kuin Maa, jonka korkeusvaihtelut ovat vain noin 20 km.

title: Iskeytymisluotain

text: 1960-luvun avaruuskilvan alussa sekä Yhdysvallat että Neuvostoliitto pyrkivät lennättämään kokonaisia avaruusluotaimia päin kohdetta, Kuuta, Venusta tai Marsia. Tällöin vieraan taivaankappaleen pinnalle pääsy oli poliittinen teko, ikään kuin valtaus.

title: Kuuilluusio

text: Tätä ilmiötä havainnollistaa klassinen Ebbinghausin illuusio oheisessa kuvassa. Alemman kuvan keskimmäinen ympyrä, jota ympäröivät toiset pienet ympyrät, vastaa horisontissa näkyvää Kuuta ja samalla suunnalla näkyviä kulmaläpimitaltaan pieniä kohteita, kun taas ylemmän kuvan keskimmäinen ympyrä vastaa korkealla näkyvää Kuuta, jonka ympäristössä näkyy vain suuria kohteita. Vaikka molempien kuvien keskimmäiset ympyrät ovat yhtä suuria, monien mielestä alempi näyttää suuremmalta.

title: Maankaltaistaminen

text: Huolimatta monista visioista ei olla täysin varmoja siitä pystytäänkö Marsia taikka Venusta maankaltaistamaan. Myös muita taivaankappaleita, jopa kaasukehätöntä kääpiöplaneetta Cerestä tai Kuuta, on ehdotettu maankaltaistettaviksi kohteiksi.

title: Mars

text: Marsilla on kaksi kuuta, Phobos (Pelko) ja Deimos (Kauhu). Molemmat ovat Maan kuuhun ja emoplaneettaansa verrattuna erittäin pieniä: Phobos on halkaisijaltaan 22,2 kilometriä, Deimos 12,4 kilometriä.

title: Marsin kanavat

text:
Syksyllä 1877 Mars oli harvinaisen lähellä Maata niin sanotussa perihelioppositiossa.
Tällöin Marsia havannoi suotuisina öinä myös italialainen tähtitieteilijä Giovanni Schiaparelli, joka oli Milanon Breran observatorion johtaja. Hän käytti 22 linssikaukoputkea ja kartoitti Marsin tarkemmin kuin kukaan aiemmin. Schiaperelli nimesi vuoden 1877 havaintojensa pohjalta monia Marsin piirteitä, tummia "meriä" ja vaaleita "mantereita". Sciaparellin käyttämä nimistö yleistyi ajan kanssa muiden tutkijoiden keskuudessa.
Sciaparelli väitti nähneensä myös Marsin pinnalla pitkulaisia suoria alueita, joita nimitti "joenuomaa" tai "kanavaa" tarkoittavalla sanalla "canali' tai joskus "fiume". Sciaparelli julkaisi Marsin karttansa vuonna 1878.

title: Marsin geologia

text: Marsissa on myös valtava vajoamalaakso, Valles Marineris, jonka pituus on 4 000 ja syvyys seitsemän kilometriä. Uomien leveys on 180 kilometriä. Laakso on lähellä Tharsis-harjun vulkaanista aluetta ja on syntynyt Tharsis-harjun kohotessa. Vesivirtaus on muokannut laaksoa edelleen. Laakson seinämistä otetuista kuvista näkyy kerrostumia. Valles Marinerisin kautta on virrannut valtava määrä vettä muinaiseen mereen. Marsissa on ollut menneisyydessä jonkinlaista alkavaa kuoren liikehtimistä ja tulivuoritoimintaa. Tällöin kaasukehä on ollut paksumpi ja vesi on saattanut virrata Marsin pinnalla. Marsissa on myös monia muita jokiuomia.

title: Mars

text: Kaukoputkella katsoen Marsissa näkyy tummempia ja vaaleampia alueita (mantereet ja meret, "mare") sekä napalakit, joiden koko vaihtelee vuodenajan mukaan huomattavasti. Tunnetuin Maasta näkyvä pinnanmuoto on tumma Syrtis Major, joka lienee tulivuoren sinkoamaa tummaa ainesta. Mars muistuttaa pinnanmuodoiltaan osaksi Kuuta, osaksi Maata. Pohjoisella pallonpuoliskolla on enimmäkseen vaaleita entisiä merenpohjia. Suurta osaa Marsin eteläisestä pallonpuoliskosta peittävät kraatterit, mutta muitakin pinnanmuotoja on.

title: Kiertolaisluotain

text: Ensimmäinen Marsia kartoittanut kiertolaisluotain oli Mariner 9. Sitä ennen miehittämättömät laitteet olivat kiertäneet Kuuta. Maata kiertäviä satelliitteja ei tyypillisesti nimitetä kiertolaisluotaimiksi; niihin viitataan usein satelliitteina.

title: Marsin geologia

text: Marsin pinnalle antaa ruskean värin ruostunut rauta eli rautaoksidi. Pinnalta katsoen Marsin pinta on Kuun pinnan kaltainen. Pinta on regoliittia, kivien, hiekan ja pölyn seosta. Regoliitin alla ja seassa on syvä routakerros. Marsissa on sekä tummaa että vaaleaa pölyä. Monin paikoin näkyy hiekkadyynejä ja muita muodostumia, jotka ovat kaasukehän tuulien muodostamia. Tämä on merkittävin pinnanmuotojen eroavuus Kuuhun, jossa ei ole kaasukehää eikä täten tuulia. Marsinkin pinta on basalttia. Joillain alueilla on piilasia tai andesiittia. Eräällä alueella on hematiittia, joka on rautamineraali. Götiitti on rautamineraali, joka syntyy vain veden läheisyydessä. Tätä on löydetty Marsista, mikä osaltaan viittaa veden muinaiseen esiintymiseen planeetalla. Marsissa on runsaasti rauta- ja vesipitoista limoniittia 2 FeO3H0. Pintakerroksessa on rautaa 13 %, piitä 21 % ja rikkiä yli kymmenen kertaa niin paljon kuin Maassa.

title: Kuiden elinkelpoisuus

text: Vahvimmat ehdokkaat kuiden elinkelpoisuudelle ovat tämänhetkisessä tilanteessa jäiset kuut. [4], kuten Jupiterin Europa[5] ja Saturnuksen Enceladus[6], vaikkakin jos elämää on kummassakaan paikassa se olisi rajoittunutta pinnanalaisille alueille. Historiallisesti tarkasteltuna elämän Maalla ajateltiin olevan vain pinnanpäällinen ilmiö, mutta viimeaikaiset tutkimukset ovat näyttäneet, että puolet maapallon elämästä voisi elää pinnan alla.[7] Europa ja Enceladus sijaitsevat elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolella, minkä on historiallisesta näkökulmasta katsottuna käsitetty rajaavan elämän rajat Aurinkokunnassa alueeksi, jossa vesi voi olla nestemäisenä pinnalla. Aurinkokunnan elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitsee vain kolme kuuta: Kuu ja Marsin kuut Phobos ja Deimos (kylläkin jotkut arviot laittavat Marsin ja sen kuut hieman elinkelpoisen vyöhykkeen ulkopuolelle)[8] – yhdelläkään näistä ei ole ilmakehää tai vettä nestemäisessä muodossa. Vuorovesivaikutus[9][10]on mahdollisesti suurena tekijänä luonnollisten kuiden elinkelpoisuuden suhteen.

title: Mars

text: Mars (symboli: ) on Maan naapuriplaneetta ja aurinkokunnan neljäs planeetta Auringosta laskettuna. Planeetta on nimetty roomalaisessa mytologiassa esiintyvän sodanjumala Marsin mukaan. Punertavan Marsin läpimitta on noin puolet Maan läpimitasta, ja se on ihmiselle elinkelvoton. Marsissa on höyrynä, nesteenä ja jäänä esiintyvää vettä sekä hyvin ohut kaasukehä, josta suurin osa on hiilidioksidia ja loput pääasiassa typpeä. Kaasukehän ohuus johtuu Marsin pienestä painovoimasta. Mars on lisäksi niin kylmä, että sen kaasukehän hiilidioksidi tiivistyy siellä aika ajoin napalakkeihin. Marsilla on myös kaksi pientä kuuta, Phobos ja Deimos.

title: 87 Sylvia

text: 87 Sylvia on Marsin ja Jupiterin välisen asteroidivyöhykkeen yksi suurimmista asteroideista, läpimitaltaan 280 ja pituudeltaan 380 kilometriä. Se kuuluu Cybele-ryhmään. Sylvia kiertää itsensä ympäri 5 tunnissa ja 11 minuutissa. Sylvialta on löydetty kaksi kuuta, Romulus ja Remus.

title: Asteroid Redirect Mission

text: Asteroid Redirect Mission (ARM), myös Asteroid Retrieval and Utilization (ARU) -projekti tai Asteroid Initiative on NASA:n ehdotettu avaruushanke, jossa on tarkoitus hakea pala asteroidia Kuuta kiertävälle radalle. Useita vuosia kestävä tehtävä on tarkoitus aloittaa vuonna 2020. Tätä lohkaretta käytäisiin sitten miehitetyllä lennolla tutkimassa. Hankkeessa on tarkoitus myös kehittää Mars-lennolle tarvittavaa tekniikkaa. Kohdeasteroidi on tarkoitus valita 2019.

title: Deimos

text: Koska Deimoksen kiertorata on lähellä Marsia ja sen inklinaatio (kaltevuus) on pieni, kuuta ei voi nähdä Marsin pinnalta 82,6°:ää suuremmilta leveysasteilta. Siitä huolimatta, että Deimos kiertää Marsia hyvin lähellä, se ei ole Marsin pinnalta katsottuna sen kirkkaampi kuin Venus Maan pinnalta.

title: Marsin asuttaminen

text: Maassa toimii nykyään monia järjestöjä, jotka tutkivat tulevia Marsissa asumisen mahdollisuuksia. Eräs näistä on Nasankin tukema Haughton-Mars Project, jossa jäljitellään pienen Mars-aseman toimintaa maassa.

title: Marsin kuut

text: Erään perinteisen näkemyksen mukaan Marsin kuut olisivat siepattuja asteroideja,[1][2][3] ajatus jota tukee kuiden asteroidimainen ulkomuoto. Kuiden pieni tiheys on samaa luokkaa kuin joidenkin asteroidien tiheys. Toisaalta myös Mars sijaitsee asteroidivyöhykkeen sisäpuolella. Pascal Rosenbattin esittämän teorian mukaan Marsin kuut syntyivät, kun Marsiin iskeytyi suuri taivaankappale[4]. Törmäys sinkosi Marsin kiertoradallekin suuren määrän ainetta, josta kasautui kaksi kuuta. Tällöin Marsin kuiden syntytapa muistuttaisi hieman Maan Kuun syntyä. Nykymittausten mukaan Marsin kuut eivät muistutakaan D-tyypin asteroideja[4] niin kuin on aiemmin ajateltu.[5]

title: Phobos (avaruusohjelma)

text: Phobos-ohjelma oli viimeinen osin toteutunut osa Neuvostoliiton Mars-ohjelmaa. Siihen kuului kaksi Phobos-nimistä () avaruusluotainta, jotka laukaistiin kesällä 1988 kohti Marsin Phobos-kuuta. Molemmat luotaimet kuljettivat myös Länsi-Euroopan avaruuslaitteita. Ohjelma oli ensimmäinen, johon osallistui suomalainen taho.


query: Mikä on Portugalin kokonaispinta-ala?

title: Portugali

text: Portugali sijaitsee Lounais-Euroopassa Pyreneiden niemimaalla.[2] Sen ainoa naapurimaa on Espanja, jonka kanssa maalla on yhteistä maarajaa 1214 kilometriä. Portugalilla on rantaviivaa Atlanttiin 1793 kilometriä. Portugalin pinta-ala on 92090km², johon luetaan mukaan Portugalille kuuluvat Azorit ja Madeira. Pinta-alasta 620km² on vettä.[3]

title: Suur-Kauklahti

text: Pinta-alaa suuralueella on 26,1 km (31.12.2004), ja se on 8,4 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,7 %.

title: Oulujoen vesistö

text: Alue ulottuu itä-länsisuunnassa Suomen itärajalta Perämerelle. Kokonaispinta-alasta Oulujärven luusuan ja Perämeren välisen osuuden pinta-ala on 3 066 km².

title: Kreikan maantiede

title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Kansallispuisto on perustettu 1995 ja sen pinta-ala on 691 neliökilometriä. Kansallispuisto on monipuolisessa käytössä - pinta-alasta vain 4.9% on tiukemman luonnonsuojelun piirissä. Puistoon kuuluu 60 järveä, jotka peittävät 17% alueen kokonaispinta-alasta. Järvialue on suosittu ulkoilmaretkeily- ja kalastuskohde.

title: Pudasjärvi

text: Pudasjärvi on kokonaispinta-alaltaan  km², josta sisävesialueita on  km². Lapin ulkopuolella sijaitsevista kunnista Pudasjärvi on pinta-alaltaan suurin. Kun Lapin kunnat otetaan mukaan vertailuun, niin Pudasjärvi on pinta-alaltaan Suomen kahdeksanneksi suurin kunta.

title: Suomen metsät

text: Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria, josta metsätaloudellisesti hyvää metsämaata on 20,3 miljoonaa hehtaaria (lisäkasvu yli 1 m³/ha vuodessa). Metsien kokonaispinta-alasta soita on 9,1 miljoonaa hehtaaria (34 %), joista ojitettu 4,9 miljoonaan hehtaaria. Puuston tilavuus on 2,1 miljardia kuutiometriä. Metsien hiilensidontavarasto on 960 miljoonaa tonnia. Tiukasti suojeltuja metsiä on koko maassa 924 000 hehtaaria (4,5 %). Uhanalaisia lajeja Suomessa on kaikkiaan 1 505 kappaletta, joista 564:lle metsä on ensisijainen elinympäristö ja suo 67 lajille.

title: Grünau im Almtal

text: Grünau im Almtal on Ylä-Itävallassa sijaitseva hieman yli kahdentuhannen asukkaan kunta. Kunta kuuluu Salzkammergutin matkailualueeseen ja sen pinta-alasta 74.5% on metsää. Grünau im Almtalin kokonaispinta-ala on 230 km², mikä tekee siitä Itävallan pinta-alaltaan suurimman kunnan.

title: Joensuu

text: Kaupungin kokonaispinta-ala oli vuonna 2004 120,3km², josta maa-alueita oli 81,9km². Väestötiheys maa-alueet huomioiden oli vuoden 2004 alussa 643 as./km². Vuoden 2005 kuntaliitoksen myötä Joensuun kokonaispinta-alaksi tuli 1 311,94km², josta maa-alueita on 1 171,06km².

title: Väestötiheys

text: Pinta-alaksi voidaan katsoa alueen kokonaispinta-ala, tai asumiskelpoista alaa voidaan pyrkiä rajaamaan jättämällä laskennasta vesistöt pois, jolloin huomioidaan pelkkä maapinta-ala. Silti laskettu väestötiheys saattaa olla harhaanjohtava, jos käytetty pinta-ala sisältää esimerkiksi asumiskelvotonta vuoristoa tai aavikkoa.

title: Yhdysvallat

text: Yhdysvaltain kokonaispinta-ala on 9 826 630 km², mistä maata on 9 161 923 km² ja vettä 664 707 km². (Pinta-alaan lasketaan mukaan Yhdysvaltain ”manneralue” ja Alaska sekä Havaiji.) Se on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio.

title: Tampereen maantiede

text: Talousmetsien osa Tampereen metsien kokonaispinta-alasta on 20 % ja pinta-ala 1 454 hehtaaria. Metsistä myydään puuta teollisuudelle niin sanotuin pystymyynnein, jolloin hakkuutöiden toteuttamisesta vastaa ostaja.

title: Voistion kartano

text: Kartanon kantatila oli nimeltään Köykkä ja siihen yhdistettiin 1550-luvulla toinen tila. Näistä muodostettiin rälssitila, joka sai 1592 verovapauden. Myöhemmin Voistion tilasta tuli ratsutila. Tilanomistajat olivat upseereita aina 1800-luvun loppupuoliskolle asti. He kuuluivat muun muassa Antenflycht, Löfving, Toll, Uggla, Sederholm, Palmfelt ja Finne sukuihin. Omistajana on ollut myös Suomen Hypoteekkiyhdistys ja vuodesta 1924 tila oli T. Heikkisen omistuksessa. Tilan omisti 1960-luvulla Lauri Heikkinen. Tilan kokonaispinta-ala oli 1930-luvulla 910 hehtaaria, josta 287 hehtaaria oli viljelymaata. Pinta-ala kuitenkin väheni niin, että 1960-luvulla kokonaispinta-ala oli enää 530 hehtaaria ja siitä 136 hehtaaria viljeltyä.

title: Aasia

text: Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4% maapallon maapinta-alasta ja 8,6% kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän alle neljä miljardia ihmistä eli yli 60% maailman väestöstä.

title: Trindade ja Martim Vaz

text: Trindade ja Maritim Vaz (, [tɾĩˈdadʒi en mɐʁˈtʃĩ ˈvas]) on saaristo, joka sijaitsee noin 1200 kilometriä (750 km), itään Vitoriasta eteläisellä Atlantin valtamerellä. Saaristo kuuluu Espírito Santoon, Kaakkois-Brasiliassa. Saariston kokonaispinta-ala on 10,4 neliökilometriä ja asukasluku 32 (Brasilian laivaston henkilöstöä). Saaristo koostuu viidestä saaresta ja useista karikoista; Trindade on suurin saari, jonka pinta-ala 10,1 neliökilometriä; noin 49 km siitä itään on pieni Maritim Vaz -niminen luoto, jonka kokonaispinta-ala on 0,3 neliökilometriä.

title: Vestlandet

text: 1. heinäkuuta 2009 Vestlandetissa asui 1 253 610 henkilöä (26,0 % väestöstä) ja alueen pinta-ala on 58 560,4 km² (18,1 % maan kokonaispinta-alasta).

title: Iso-Löytäne

text: Siinä on laskettu olevan 49 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 46 hehtaaria, mikä on noin 4,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Korpistensaari eli Tounaansaari. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Saaren pinta-ala on noin 41 hehtaaria, mikä on 90 % saarten kokonaispinta-alasta. Saaressa on laaja ja samalla matala suoalue sekä monta niemeä, joiden nimessä esiintyy määre ”saari”. Myös luoteessa sijaitseva Jylhänsaari on suuri, mutta sen koko on enää yhden hehtaarin suuruinen. Muista saarista on 27 yli aarin ja loput 20 ovat alle aarin kokoisia. Vähä-Löytäneessä sijaitsevat Selkäkari ja sen seuralaiset sekä Ropanniemen vieressä Elmansari. Nuutin Löytäne on saareton. Jylhänsaren ympäristössä sijaitsevat lisäksi Majonsaari, Kirkkosaari, Ykspuinen, Luhtamätäs, Kekälesaari, Suursaari, järvenselän pohjoisosassa Selkäsaari ja Ihrankari, Santtulahdella Kissasaari ja Paskaluoto, ja vielä järven kaakkoispäässä molemmat Selkäkarit.

title: Ala-Suolijärvi

text: Järvessä on laskettu olevan 237 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 531 hehtaaria, mikä on noin 8,7 % järven kokonaispinta-alasta. Suurimmat saaret ovat Porosaari (95 ha ) ja Seimisaari (83 ha ). Muista saarista 38 ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, 195 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia.

title: Kuorevesi

text: Pysyvä asutus tuli seudulle keskiajan loppupuolella. Sitä ennen Kuoreveden metsiä ja kalavesiä hallitsivat saamelaiset ja hämäläiset eränkävijät. Kuoreveden seutu oli jo sitä ennen tunnettu Satakunnan ja Hämeen maakuntien raja-alueena. Eerik Akselinpoika Tott vahvisti näiden maakuntien välisen rajan vuonna 1449, ja Kuorevesi-nimi esiintyi virallisesti ensimmäisen kerran kyseisen rajankäynnin yhteydessä muodossa "Kohrevesi". Nimi viittasi alun perin järveen, jonka kautta kyseinen raja kulki; myöhemmin se tuli pitäjän nimeksi. Isonjaon yhteydessä Kuorevedelle muodostettiin laajoja kruununmetsiä, joiden kokonaispinta-ala oli noin 12 000 hehtaaria eli liki kolmannes kunnan kokonaispinta-alasta. 1930-luvun lopulle saakka Kuorevesi oli miltei puhtaasti maa- ja metsätalouspitäjä.

title: Kyproksen maantiede

text: Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää.

title: Río Muni

text: Río Muni (fangiksi Mbini) on Päiväntasaajan Guinean manneralue. Sen pinta-ala on 26 000 neliökilometriä, ja se käsittää 93 % Päiväntasaajan Guinean kokonaispinta-alasta. Río Munissa on noin 300 000 asukasta.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa () on Suomen maakunta, josta osa sijaitsee Satakunnan ja osa Hämeen historiallisten maakuntien alueella. Pirkanmaan väkiluku oli henkeä.[1] Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on neliökilometriä. Maapinta-ala on neliökilometriä (4,1% Suomen maa-alasta) ja makeavesiala neliökilometriä (5,9% Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Väestö on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan, Pirkanmaan pohjoisosat sitä vastoin ovat melko harvaan asuttua.

title: Kreikka

text: Maapinta-alasta soveltuu jonkinlaiseen maatalouteen noin 63 prosenttia. Tästä yli puolet, kokonaispinta-alasta noin 35 prosenttia, on laidunmaata. Noin 20 prosenttia maasta soveltuu viljelyskäyttöön ja vain noin 9 prosenttia pysyvään viljelyskäyttöön. Metsää pinta-alasta on noin 30 prosenttia.[2]

title: Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaan

text: Pinta-alat on annettu neliökilometreinä. Osuus Kiinan kokonaispinta-alasta on esitetty prosentteina. Koska tiedot Kiinan maakunta-tason alueiden pinta-aloista vaihtelevat lähteestä toiseen (jopa 10 % luokkaa), allaoleva taulukko on suuntaa antava.

title: Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista pinta-alan mukaan

text: Kokonaispinta-alaan lasketaan sekä maa- että vesipinta-ala.

title: Pasmajärvi (järvi Kolarissa)

text: Järvessä on laskettu olevan viisi saarta, jotka ovat kaikki yli aarin kokoisia, mutta eivät ylitä hehtaaria. Niiden yhteispinta-ala on noin yksi hehtaaria, mikä on noin 0,2 % järven kokonaispinta-alasta. Niitä ovat Vaarasaari, Kuussaari ja Pajusaari.

title: Bragan piiri

text: Bragan piiri sijaitsee Portugalin luoteisosassa. Piirin pääkaupunki on Braga. Pohjoisessa rajana on Viana do Castelon piiri, idässä Vila Realin piiri ja etelässä Porton piiri. Piirin kokonaispinta-ala on 2 706,2 km² ja väkiluku 839 634 (vuonna 2014).

title: Luettelo Suomen kunnista

text: Kaupunki-nimitystä käyttävät kunnat on lihavoitu ja lisäksi kunnan käyttämä nimitys on mainittu nimitys-sarakkeessa. Luettelon viidennessä sarakkessa on ilmoitettu kunnan viralliset kielet. Luettelon kuudennessa sarakkeessa on mainittu se paikkakunta (yleensä taajama), jossa kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Nämä ovat tavallisesti taajamia, mutta eräissä tapauksissa kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen toisen taajaman kanssa. Usean Ahvenanmaan kunnan (mukaan lukien Luhangan Manner-Suomessa) kuntakeskus ei muodosta taajamaa liian pienen väestöpohjan vuoksi. Luettelon seitsemännessä ja kahdeksannessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin maakuntaan ja seutukuntaan kunta kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kuntien kokonaispinta-alat ja maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdalta . Merialueet eivät ole mukana kokonaispinta-aloissa. Väestötiheydet on laskettu väkilukujen ja maapinta-alojen perusteella.

title: Tyrisevänjärvi

text: Järvessä on laskettu olevan neljä saarta. Niiden yhteispinta-ala on kaksi hehtaaria, mikä on yli prosentii järven kokonaispinta-alasta. Suurimmat saaret ovat Mustasaari ja Riitasaari, ja muut ovat Kalliosaari ja Kulosaari. Pyöreän Mustasaaren halkaisija on yli 100 metriä ja sen pinta-ala on yli 70 aaria. Pitkulainen Riitasaari on 150 metriä pitkä, ja senkin pinta-ala on yli 70 aaria. Mustasaaren kautta kulkee sähkölinja.

title: Ala-Syvärin luonnonpuisto

text: Ala-Syvärin luonnonpuisto () on Venäjän federaation liittovaltiotason luonnonsuojelualue Leningradin alueen Lotinapellon piirissä. Se sijaitsee Lotinapellon kaupungin länsipuolella Syvärijoen länsirannalla ja ulottuu Laatokan rantaan ja sen vesialueelle. Luonnonpuisto perustettiin vuonna 1980, ja sen kokonaispinta-ala on noin 414 neliökilometriä, josta 360 neliökilometriä Laatokan vesialuetta.


query: Milloin rantarata on rakennettu?

title: Rantarata

text: Rantaradan ensimmäinen osuus kulki Turusta Karjaalle. Se määrättiin 18. tammikuuta 1895 rakennettavaksi Salon kauppalan kautta Hanko–Hyvinkää-radalla sijaitsevalle Karjaan asemalle. Selvitysten jälkeen rakennustyöt aloitettiin maaliskuussa 1896. Rata kulki Karjaan asemalta Salon kauppalaan ja sieltä Littoisten verkatehtaan ohitse Turun kaupunkiin. Pohjankuruun rakennettiin Suomen ensimmäinen rautatietunneli vuosina 1896–1897. Tunnelin pituus oli 156 metriä. Rataosa Turku–Karjaa avattiin väliaikaiselle liikenteelle 1. huhtikuuta 1899 ja luovutettiin yleiselle liikenteelle 1. marraskuuta 1899.

title: Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelma

text: Vaikka Aallon suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu, kulkee esimerkiksi 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa rakennettu Valtatie 2 Kokemäen ja Mäntyluodon välillä samalla paikalla, johon se on merkitty myös aluesuunnitelmassa. 2000-luvulla Aallon esittämä nauhakaupunki on ollut esillä muun muassa Ulvilan, Nakkilan, Harjavallan ja Kokemäen alustavasti suunnitelmissa olleen kuntaliitoksen yhteydessä

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.

title: Water Street Atelier

text: Collins hyväksyy ohjelmaansa ainoastaan kolmesta neljään uutta oppilasta vuodessa. Hän edellyttää avointa mieltä ja suurta motivaatiota, eikä niinkään suuria teknisiä taitoja aloittaessa. Koulun ohjelma vaatii oppilailta suurta keskittymistä ja itsemotivaatiota. Ohjelmaa ei ole rakennettu tarkasti, vaan Collins valvoo itse oppilaiden kehitystä ja päättää milloin kukin on valmis siirtymään uuteen vaiheeseen, ja missä oppilaiden heikot kohdat milloinkin ovat. Tätä samaa periaatetta noudattivat 1800-luvun ranskalaiset taideakatemiat.

title: Rantarata

text: Kirkkonummen ja Turun välillä rantarata on yksiraiteinen. Nykyään ainoat käytössä olevat liikennepaikat ovat Kirkkonummen ja Karjaan välillä Siuntio ja Inkoo, joista Siuntio palvelee myös matkustajia.

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Haaga (kauppala)

text: Kauppalaan oli Helsingistä erittäin hyvät liikenneyhteydet. Turun valtatie kulki alueen eteläosan poikki, ja alueen keskiosan kautta kulki rautatie, Turkuun johtava rantarata. Jo ennen kauppalan perustamista oli alueelle rakennettu Helsingistä myös raitiolinja.

title: P'isaq

text: On epäselvää, milloin Inca Písac on rakennettu. Koska se ei tiettävästi ole ollut inkoja edeltävien sivilisaatioiden asuttama, on se todennäköisesti rakennettu aikaisintaan vuonna 1440.

title: Rantarata

text: Rantarata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Helsingistä Turkuun ja edelleen Turun satamaan. Rantaradan itäisin osa Helsingistä Leppävaaraan saakka on rakennettu neliraiteiseksi kaupunkiradaksi. Suurimmalta osaltaan rantarata on kuitenkin yksiraiteinen ja kohtauspaikkoja on harvakseltaan, mikä osaltaan vaikuttaa varsinkin tavara- ja paikallisliikenteen määriin.

title: Rantarata

text: Jatkosodan aikana rantarata ei kärsinyt juurikaan vaurioita. Sota-ajaksi asemien nimikyltit peitettiin kokonaan, jotta neuvostoliittolaiset lentäjät eivät pystyisi tunnistamaan sijaintiaan niistä. Jatkosodan aikana rantaradalla pyrittiin ajamaan yksi pikajunapari päivässä, kunnes vuonna 1944 läpikulkeva liikenne radalta loppui muutamaksi vuodeksi kokonaan osan rantaradasta jäätyä Porkkalan vuokra-alueelle.

title: Rantarata

text: Helsingin ja Turun välisen rannikkoradan jäljellä olevan osan Helsinki–Karjaa rakentamisesta päätettiin vuoden 1897 valtiopäivillä. Rata määrättiin erkanevaksi Pasilan asemalla ja yhtymään Hangon rataan kolmen kilometrin päässä Karjaan asemalta. Rataosa Helsinki–Karjaa avattiin väliaikaiselle liikenteelle 1. marraskuuta 1902 ja luovutettiin 1. syyskuuta 1903 yleiselle liikenteelle. Rantarata rakennettiin paikallisliikenteen tarpeisiin ja mahdollisimman halvalla, joten ratalinjasta tuli hyvin mutkainen, kun pienimmätkin mäet ja kalliot jouduttiin kiertämään. Pahimpia kaarteita oikaistiin 1910-luvulta alkaen aina 1990-luvulle saakka.

title: Rantarata

text: Erilaisia mekaanisia kanki- ja kampiasetinlaitteita oli rantaradalla käytössä vuoteen 1993, jolloin viimeinen mekaaninen asetinlaite poistettiin käytöstä Turussa. Paikalliset junasuorittajat poistuivat kauko-ohjauksen tulon myötä. Helsinki–Huopalahti-osuus saatiin kauko-ohjatuksi Helsingistä käsin jo vuonna 1976. Sen jälkeen kauko-ohjaus valmistui Kirkkonummi–Karjaa-välille 1993 ja Turkuun asti 1995. Espoo–Kirkkonummi-väli tuli kauko-ohjatuksi keväällä 1996 ja Espoo–Huopalahti-väli syksyllä 1996, jolloin koko rantarata oli saatu kauko-ohjauksen piiriin. Kauko-ohjausjärjestelmänä on vuonna 1990 valmistunut HELKA (Helsingin kauko-ohjaus), joka kuitenkin korvataan vuonna 2010 käyttöön tulevalla ESKO-järjestelmällä (Etelä-Suomen kauko-ohjaus).[4][5]

title: Kirkkojärvi

text: Kirkkojärvi () on pääosin 1980-luvulla rakennettu kerrostaloalue Espoon keskuksen lähituntumassa rajoittuen etelässä rantarataan, lännessä virastokeskukseen ja idässä laajenevaan Tuomarilan alueeseen. Alueen pohjoispuolella on keväisin voimakkaasti tulviva jäänne koko alueen aikanaan peittäneestä Kirkkojärvestä, josta asuinalue on saanut nimensäkin. Järvi kuivattiin 1950-luvulla Turunväylän rakennustöiden yhteydessä.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Rantarata

text: Rantarata avattiin liikenteelle seuraavasti:

title: Sääksmäki

text: Kirkossa on jäljellä vain vähän keskiaikaisia osia, sillä kirkkoa on milloin laajennettu, milloin supistettu ja tulipalotkin ovat vieneet osansa. 1600-luvun vaihteesta peräisin olevista Yrjänänpojan seinämaalauksistakin on saatu pelastettua vain muutama vihkiristi. Kirkko korjattiin perusteellisesti vuosina 1924–25 ja silloin tehtiin aukko lattian alla oleviin vanhoihin hautaholveihin, joiden joukossa oli mm. Svinhufvudin suvun holvi. Kolme vuotta myöhemmin aprillipäivänä kirkko kuitenkin paloi perusteellisesti. Nykyinen kirkko onkin rakennettu uudelleen vanhoja kiviosia käyttäen alkuperäiseen muotoon. Kirkon seiniin maalattiin tarkasti vanhojen aiheiden mukaiset vihkiristit. Kellotapulikin on rakennettu uudelleen vuonna 1932 lähes entisen näköiseksi.

title: Rantarata

text: Nykyään rantarata on ensisijaisesti henkilöliikennerata.[1] Kaukojunia kulkee Helsingin ja Turun välillä ruuhka-aikaan tunnin, muina aikoina kahden tunnin vuorovälillä. Paikallisliikennettä on Helsingistä Siuntioon asti, mutta Kirkkonummelle asti se on tiheämpää ja säännöllisempää. Radalla on vähäistä tavaraliikennettä välillä Turku–Salo. Yöaikaan säännöllistä liikennettä on Kirkkonummen ja Helsingin välillä.

title: Pitäjänmäen yritysalue

text: Alueen liikenneväylistä keskeisimpiin kuuluu 1904 rakennettu Rantarata. Radan lähiliikennettä palvelevista asemista niin Valimo kuin Pitäjänmäkikin sijoittuvat Pitäjänmäen teollisuusalueelle. Muita valtaväyliä ovat aluetta idässä rajoittava Vihdintie (seututie 120, samalla raja Haagaan) sekä pohjoisessa Kaupintie (raja Marttilaan) ja Vihdintien liikenneympyrästä alkava Pitäjänmäentie (seututie 110, tämä jatkuu Espoon puolella Turuntienä; radan pohjoispuoliselta osaltaan toimii samana rajana Reimarlaan).

title: Rantarata

text: Helsingin päärautatieasemalta Leppävaaraan asti rantarata on neliraiteinen. Kaksi itäisintä raidetta ovat kaukojunien ja pidemmän matkan lähijunaliikenteen käytössä. Läntisemmät kaksi raidetta ovat kaupunkirataa ja ainoastaan lähijunien käytössä. Rantarata erkanee länteen välittömästi Pasilan rautatieaseman jälkeen. Pasilan ja Leppävaaran välillä matkustajaliikennepaikkoja ovat nykyään Ilmala, Huopalahti, Valimo, Pitäjänmäki ja Mäkkylä. Näiden lisäksi Ilmalan ja Huopalahden välillä on Kivihaan raiteenvaihtopaikka.

title: Rantarata

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Nummelin, Markku| title = Rantarata| publisher = Kustantaja Laaksonen| year = 2008| id = ISBN 978-952-99685-8-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Iltanen, Jussi| title = Radan varrella: Suomen rautatieliikennepaikat| publisher = Karttakeskus| year = 2009| id = ISBN 978-951-593-214-3}}

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Melos (kaupunki)

text: Stadion sijaitsi teatterin itäpuolella. Heti sen pohjoispuolella sijaitsi gymnasion, joka tunnetaan ennen kaikkea rakennusta oletettavasti koristaneen Milon Venuksen löytöpaikkana. Kaupungin hellenistisellä tai roomalaisella kaudella rakennettu päätemppeli sijaitsi mahdollisesti teatterin pohjoispuolella. Sataman lähellä oli Poseidonille omistettu pyhäkkö. Sieltä on löydetty Poseidonin kulttikuva, joka on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Kaupungin muita esinelöytöjä on Míloksen arkeologisessa museossa.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Rantarata

text: Ensimmäisen maailmansodan myötä pikajunien kulku rantaradalla päättyi, ja kaikki junat alkoivat pysähdellä Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaikilla seisakkeilla. Henkilöliikenne rantaradalla keskeytettiin lopulta kokonaan 1917, jolloin kulkuun jäi vain yksi tavarajuna. Rantarata arvioitiin mahdollisen saksalaisten hyökkäyksen etenemissuunnaksi, ja radan varrelle rakennettiin runsaasti linnoitusrakenteita Helmikuun vallankumoukseen 1917 asti. Linnoitustyömaille kuljetettiin työläisiä erityisillä linnoitustyöläisjunilla.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Ankkapurhan linna

text: Julkaistuista tarinoista ei käy ilmi, milloin Ankkapurha tarkalleen ottaen on rakennettu, mutta viimeistään sen on täytynyt olla olemassa jossakin muodossa vuonna 1057. MacAnkan klaani oli ollut Skotlannissa jo vuosisatoja aiemminkin, kuten käy ilmi Don Rosan luonnoksista Roopen elämäkerran aloitukseksi.

title: Kärkkä

text: Kärkkä on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu rantarataan, Merikulmantiehen ja Salonjokeen.

title: Rantarata

text: Uusimman perusparannuksen valmistuttua 1995 rantaradalla on ollut käytössä 16 tunnelia yhteispituudeltaan 5851 metriä. Useimmat tunnelit on rakennettu perusparannuksen yhteydessä 1990-luvun alussa. Kaiken kaikkiaan eri aikoina tehtyjä tunneleita on 19.

title: Kastán hauta

text: Haudasta löydettyjen luiden ensimmäisen vaiheen tutkimustulokset julkistettiin 19. tammikuuta 2015. Luunkappaleita on yhteensä noin 550. Niistä 137 on pystytty paikantamaan osaksi ihmisluurankoja. Luiden todettiin tutkimusten jälkeen kuuluvan viidelle eri ihmiselle:Arkeologien mukaan kyseessä saattaa olla perhehauta, jolloin vainajat voisivat olla sukua toisilleen. Vainajien henkilöllisyyttä ja mahdollista sukulaisuussuhdetta ei kuitenkaan vielä tiedetä. Samoin ei tiedetä sitä, milloin kyseiset ihmiset ovat kuolleet, milloin kukin vainaja on haudattu hautaan ja onko hauta rakennettu alun perin kaikille heistä.

title: Valimon rautatieasema

text: Rantarata oli alun perin rakennettu kaksiraiteiseksi, mutta toinen raide purettiin vuonna 1945 sotakorvauksine Huopalahden ja Espoon väliltä. Kiskot toimitettiin Neuvostoliittoon. Vuonna 1958 toinen raide rakennettiin takaisin välille Huopalahti-Pitäjänmäki. Samalla Valimon asemalle rakennettiin toinen puinen asemalaituri.[5]


query: Oliko Estonian uppoaminen onnettomuus?

title: Estonian uppoaminen

text: Matkustaja-autolautta M/S Estonian uppoaminen tapahtui 28. syyskuuta 1994 kello 1.50[1] sen ollessa matkalla reitillään Tallinnasta Tukholmaan. Estonian aikataulunmukainen saapumisaika Tukholmaan oli 9.30, mutta noin kello 1.15 Utön saaren eteläpuolella aluksen keulavisiiri repeytyi irti aaltojen voimasta ja vettä alkoi tulvia autokannelle.[2] Tämän vuoksi laiva kallistui aluksi noin 15 astetta, ja pian sen jälkeen 30–40 astetta oikealle. Kallistuma sai aikaan myös sen, että vettä alkoi tulvia sisään myös aaltojen rikkomista ovista ja ikkunoista kansilla 3, 4 ja 5. Tämän jälkeen alusta ei olisi voitu enää pelastaa. Aluksen uppoaminen oli nopeaa ja väistämätöntä. Hylyn sijaintipaikka on kansainvälisellä merialueella[3] koordinaateissa [4] noin 22 meripeninkulmaa (40 kilometriä) Utöstä eteläkaakkoon. Hylky lepää noin 80 metrin syvyydessä.[4]

title: Estonian uppoaminen

text: Aluksella oli onnettomuushetkellä 989 ihmistä, joista 852 sai surmansa.[5] Kaikkiaan 137 laivalla ollutta[5] eli 94 matkustajaa ja 43 miehistön jäsentä pelastettiin merestä onnettomuuspaikalla. Kuolleiden joukossa oli 17 maan kansalaisia. Suurin osa uhreista oli ruotsalaisia ja virolaisia. Ruotsin kansalaisia menehtyi 501, virolaisia 285, latvialaisia 17, venäläisiä 11, suomalaisia 10 ja saksalaisia 10.[5] Ruotsin kansalaisten joukossa oli myös 15 ruotsinsuomalaista. Laivalla oli matkustajia myös muun muassa Liettuasta, Alankomaista, Tanskasta ja Norjasta. Tunnettuja Estonian onnettomuudessa surmansa saaneita olivat virolainen muusikko Urmas Alender, ruotsalainen poliitikko ja entinen valtiopäivämies Lennart Pettersson sekä laivalla risteilyisäntänä ja esiintyjänä työskennellyt ruotsalainen laulaja-lauluntekijä Pierre Isacsson. Nuorimmat Estonialta pelastuneet olivat 14-vuotias norjalainen ja 16-vuotias venäläinen poika. Miehistö oli virolais-ruotsalaista, mutta joukossa oli myös venäläisiä ja latvialaisia. Työntekijöitä oli myös Ukrainasta.[6]

text: Siirtolaisaluksen uppoaminen Libyassa 2015 on 19. huhtikuuta 2015 Välimerellä Libyasta noin 100 kilometriä Italian rannikolle tapahtunut onnettomuus, jossa hukkui mahdollisesti jopa 800 laitonta siirtolaista heitä kuljettaneen kalastaja-aluksen kaaduttua. Uhrit olivat syyrialaisia, eritrealaisia ja somalialaisia. Heidän joukossaan oli myös lapsia.

title: Estonian uppoaminen

text: M/S Estonia lähti Tallinnasta 27. syyskuuta 1994 kello 19.15 aikataulun mukaiselle vuorolleen kohti Tukholmaa,[10] virallisen onnettomuustutkintaraportin mukaan 15 minuuttia myöhässä. Tuulivaroituksia oli otettu Estonialla vastaan iltapäivällä useilta eri tahoilta[11].

title: Estonian uppoaminen

text: Matkustajat alkoivat rynnätä portaita ylös ja monin paikoin syntyi pakokauhua. Useat matkustajat jäivät loukkuun hytteihinsä, eikä heillä ollut juuri minkäänlaisia mahdollisuuksia päästä ajoissa ulos. Yleisissä tiloissa peli- ja juoma-automaatit ja muu irtaintavara siirtyi aluksen oikealle reunalle murskaten ihmisiä[18]. Portaissa kaiteet repeytyivät irti niissä roikkuvien ihmisten painosta[19].

title: Torpedovene S2

text: Alus upposi Porin edustalla syysmyrskyssä 4. lokakuuta 1925. Aluksen haaksirikossa menehtyi sen koko 53-henkinen miehistö. "S2:n" uppoaminen on Suomen merivoimien historian pahin rauhanaikainen onnettomuus. Uppoaminen järkytti Suomea laajasti ja oli osaltaan käynnistämässä merivoimien kehitystyötä ja uusien alusten hankintaa seuranneina vuosina. Keskustelun tuloksena säädettiin laivastolaki.

title: Estline

text: 28. syyskuuta 1994 yhtiön autolautta M/S "Estonia" upposi Saaristomerellä. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä. Vain 137 ihmistä pelastui. "Estonian" uppoaminen on rauhanajan pahin meriliikenneonnettomuus Euroopassa.

title: Estonian uppoaminen

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Yle Elävä arkisto. Yle Elävä arkisto. Aftenposten. style="background:#F99;vertical-align:middle;text-align:center;" class="table-no"|No (in Swedish) Dagbladet. style="background:#F99;vertical-align:middle;text-align:center;" class="table-no"|No Helsingin Sanomat 28.9.1994.

title: Estonian uppoaminen

text: Suhteessa laivan matkustajamäärään Estonian onnettomuudessa menetti henkensä useampi ihminen kuin Titanicin uppoamisessa vuonna 1912. Estonian kuolinprosentti oli 86 ja Titanicin 68.[5][8]

title: Estonian uppoaminen

text: Hylyn etsinnät aloitettiin heti onnettomuutta seuranneena päivänä, ja se löydettiin viistokaikuluotaimella 30. syyskuuta 1994 parin kilometrin päästä Estonian mayday-kutsussa antamasta sijainnista. Se makaa Itämeren pohjassa noin 120 astetta kallistuneena. Keula on noin 85 metrin syvyydessä ja perä noin 74 metrin syvyydessä.[32] Visiiri löytyi puolentoista kilometrin päästä länteen päin itse hylystä.[33] Hylystä peräisin olevaa tavaraa on löytynyt muutama sata metriä hylystä länteen olevalta alueelta.[32] Keulavisiiri nostettiin myöhemmin ylös tutkimuksia varten. Sitä on säilytetty Tukholman lähellä Ruotsin armeijan varastoalueella.[34]

title: Estonian uppoaminen

text: Estonian onnettomuuden aikana Suomenlahdella liikkui parikymmentä alusta. 14 alusta ja rannikkoradioasemaa vastaanotti Estonian hätäviestit[26]. Kaikki alukset kääntyivät Estoniaa kohti saatuaan hätäviestit ja tiedon onnettomuudesta. Suomenlahdella olevan kovan myrskyn takia alukset eivät pystyneet ajamaan täyttä vauhtia, koska se olisi ollut suuri turvallisuusriski. Ainoastaan muutama alus, jotka tulivat lännestä, pystyivät kulkemaan täydellä nopeudella kohti Estoniaa. Tällaisia olivat muiden muassa M/S Isabella (nyk. M/S Isabelle)ja M/S Silja Symphony. Idän suunnasta tulevat, eli Ruotsia kohti kulkevat alukset, Mariella ja Silja Europa, pystyivät kulkemaan keskimäärin vain 10 solmun nopeudella, koska tuuli lounaasta, eli aallot löivät suoraan alusten keulaan. Matkalla kohti Estonian turmapaikkaa alusten päälliköt keskustelivat tilanteen vakavuudesta ja siitä, ettei pelastusveneitä voitu laskea, mikä hankaloitti ihmisten pelastumismahdollisuuksia erittäin paljon.

title: Estonian uppoaminen

text: Keulaporttien sulkemiseen ryhdyttiin kiinnittämään erityistä huomiota, kun 6. maaliskuuta 1987 brittiläisen Townsend Thoresen -varustamon autolautta M/S Herald of Free Enterprise kaatui haukattuaan vettä keulansa kautta autokannelle Belgian rannikolla. Estonian onnettomuudessa vaikuttavana tekijänä ei kuitenkaan ilmeisesti ollut auki jäänyt keulaportti. Estonian onnettomuus vaikutti YK:n Kansainvälisen merenkulkujärjestö IMO:n määrittämään SOLAS-sopimukseen (Safety of Life At Sea). Uudessa konventiossa asetettiin lastilauttojen vuotovakavuudelle ja keulaporttien ja avattavien ramppien lukituksille sekä lukitusten valvonnalle aiempaa tiukemmat vaatimukset.

title: Estonian uppoaminen

text: Onnettomuuden suureen uhrimäärään vaikutti osaltaan myös se, että yleinen pelastusvenehälytys annettiin vasta siinä vaiheessa, kun alus oli jo kallistunut huomattavasti ja pääsy hyteistä pelastusvenekansille oli erittäin vaikeaa[29]. Lisäksi miehistö ei harjoittanut lähes minkäänlaista järjestäytynyttä evakuointitoimintaa matkustajien pelastamiseksi[30]. On arvosteltu, että myös muille aluksille ja viranomaisille suunnattu hätäkutsu tehtiin liian myöhään.

title: Estonian uppoaminen

text: Matkalla kohti Estoniaa Mariella ja Silja Europa tavoittelivat Helsinki Radiota ja Turku Radiota (turvallisuusradioliikenteestä vastaava toimija). Kello 1.29 vastaanotettiin viimeinen mayday-viesti Estonialta. Viimeisessä yhteydessä Silja Europan kanssa Estonia ilmoitti sijaintinsa. Dramaattinen viesti loppui sanoihin: ”Todella pahalta, todella pahalta näyttää nyt tässä kyllä.”[24] Tuuli puhalsi alueella keskimäärin noin 20 metriä sekunnissa[21].

title: Estonian uppoaminen

text: Laivan virolaiset perämiehet Tormi Ainsalu ja Andres Tammes lähettivät ensimmäisen mayday-viestin kello 1.22 meri-VHF-kanavalla 16. Hätäkutsu lähetettiin aluksen hätävirralla, koska apu- ja pääkoneet olivat pysähtyneet noin kello 1.20 juuri ennen hätäkutsua.[21] Laivassa oli tällöin sähkökatko, ja kannella sijaitsevan hätägeneraattorin virtaa saivat vain tärkeimmät kohteet, kuten komentosillan laitteisto sekä hätävalaistus[22].

title: Estonian uppoaminen

text: M/S Mariella kääntyi kohti Estoniaa kello 1.32 ja saapui kello 2.12 M/S Silja Europa kääntyi kohti Estoniaa kello 1.40 ja saapui kello 2.30 M/S Silja Symphony kääntyi kohti Estoniaa kello 1.50 ja saapui kello 2.40 M/S Isabella kääntyi kohti Estoniaa kello 1.55 ja saapui kello 2.52 GTS Finnjet kääntyi kohti Estoniaa kello 1.33 ja saapui kello 3.20.

title: Estonian uppoaminen

text: Suomessa onnettomuuden pelastustöitä johti Saaristomeren merivartioston komentaja, kommodori Raimo Tiilikainen, ja onnettomuustutkintaa oikeusministeriön suuronnettomuustutkinnan suunnittelukunnan puheenjohtaja, varatuomari Kari Lehtola. Tiilikainen toimi sittemmin vuosina 1995–1999 RKP:n kansanedustajana. Lehtola työskenteli vuosina 1996–2001 Onnettomuustutkintakeskuksen johtajana, vuosina 1996–1999 Julkisen sanan neuvoston puheenjohtajana ja vuosina 2001–2008 Helsingin kaupunginvaltuustossa. Ruotsissa turmalle antoivat kasvot Estonialta pelastuneet Sara Hedrenius (turmahetkellä 20-vuotias) ja Kent Härstedt (29-vuotias). Härstedtistä tuli onnettomuuden jälkeen valtakunnallinen poliitikko ja Ruotsin valtiopäivien jäsen; Hedrenius (nykyisin Hedrenius-Andreasson) työskentelee Migrationsverketissä eli maahanmuuttovirastossa.[7]

title: Estonian uppoaminen

text: Kallistuman yhä lisääntyessä alkoi vesi tulvia hyttikansille. Veden tulon asuintiloihin nopeutuessa laivan oikea kylki painui kokonaan veden alle noin kello 1.30. Vielä ennen painumistaan pinnan alle aluksen kallistuma oli yli 90 astetta ja vain keula oli enää näkyvissä. Muutamat pelastuneet ovat kertoneet kävelleensä aluksen keulan alueella pohjan päällä. Yksi heistä oli ruotsalainen Mikael Õun, joka otti tuossa tilanteessa kamerallaan viimeiset valokuvat Estonialta. Õunin tarkoituksena ei ollut ottaa kuvia, vaan kiinnittää salamavalolla paikalle rientävien alusten huomio. Kuitenkin Õunin sattumalta ottamissa kuvissa näkyy virolainen Janno Aser istumassa kahdet pelastusliivit yllään laivan pohjan päällä. Pian kuvan ottamisen jälkeen hän putosi mereen, mutta pelastui. Õun oli onnettomuuden sattuessa avustusmatkalla Viroon ja lahjoitti myös kuuluisista valokuvistaan saamansa rahat Viroon lastenkotilapsille.[6]

title: Estonian uppoaminen

text: Myös Estonian rakentanutta telakkaa Papenburgissa syytettiin siitä, ettei Estoniassa ollut ajorampin (joka Estoniassa toimi taaimmaisena vedenpitävänä porttina) takana noin viiden metrin päähän rakennettua erillistä vesitiivistä laipiota. Tämä rakenne lisättiin aluksiin ensi kerran autokansille Falklandin sodan aikana (1982). Näitä laipioita rakennettiin myös matkustajalauttoihin jo ennen Estonian rakentamista, mutta jostain syystä Estoniaan sitä ei rakennettu. Tämä rakenne olisi voinut pelastaa aluksen. Kun visiiri repi irrotessaan ajorampin osittain auki, vesi ei olisi päässyt tunkeutumaan laivan kannelle vesitiiviin laipion läpi. Ainakin se olisi antanut lisää aikaa havaita visiirin puuttuvan.

title: Estonian uppoaminen

text: Hätäkutsuun yritti vastata ensimmäisenä lähistöllä Tukholmaan matkannut Viking Linen M/S Mariella.[23] Estonian kutsuessa M/S Silja Europaa kuuli Mariella myös Europan vastauksen. Toisen hätäkutsun vastaanottivat yli 14 alusta. Hätäkutsussa kerrottiin, että aluksella on paha kallistuma oikealle puolelle, yli 20–30 astetta. On mahdollista, että aluksen kallistuma oli ilmoitettua paljon pahempi. Heti hätäkutsun jälkeen kaikki Itämerellä liikkuvat alukset asettivat kurssin kohti Estoniaa. Silja Europan päällikkö Esa Mäkelästä tuli aluksi tapahtuman onnettomuuspaikan johtaja (OSC, On Scene Commander).

title: Estonian uppoaminen

text: Vuonna 2006 Onnettomuustutkintakeskus julkaisi muistion vastauksista joihinkin edellä mainittuihin väitteisiin. Väitteet on onnettomuustutkimuskeskuksen mukaan todistettu erheellisiksi. Räjähdeteoria on onnistuttu lisäksi todistamaan vääräksi Suomen Keskusrikospoliisin tutkimuksissa, joissa ei löydetty räjähdysainejäämiä keulan metalliosista. Mahdollinen räjähdys ei myöskään tallentunut Helsingin yliopiston seismologian laitoksen Porkkalanniemen mittausaseman eikä Suomen merivalvontajärjestelmän laitteisiin.[38]

title: Estonian uppoaminen

text: Estonian korvasi onnettomuuden jälkiseurauksena Estline-varustamon Tallinna–Tukholma-reitillä M/S Mare Balticum (nyk. M/S Bluefort), jonka oli alun perin tarkoitus tulla reitille Estonian pariksi[9] nimellä Vironia. Onnettomuuden vuoksi Estline päätti kuitenkin antaa alukselle toisen nimen.

title: Estonian uppoaminen

text: Wilhelm Gustloffin uppoaminen 29. tammikuuta 1945 Neuvostoliittolainen matkustaja-alus Josif Stalin upposi 3. joulukuuta 1941 Panssarilaiva Ilmarinen upposi 13. syyskuuta 1941 Rahtilaiva M/S Jan Heweliusz upposi 14. tammikuuta 1993.

title: Estonian uppoaminen

text: Onnettomuustutkintakeskus aloitti onnettomuuden tutkinnan heti onnettomuuden jälkeen ja varsinaiseksi syyksi onnettomuuteen paljastui se, ettei keulavisiiri kestänyt aaltojen iskuista aiheutunutta kuormitusta, jolloin sen lukituslaitteet pettivät.

title: Estonian uppoaminen

text: Viron johtava valtakunnansyyttäjä Margus Kurm esitti vuonna 2009 toiveen, että Estonian hylky tutkittaisiin vielä perinpohjaisesti. Kurmin mukaan hylyn kunnollinen tutkinta on ainoa tapa lopettaa spekulaatiot laivaonnettomuuden syistä ja varmistaa, että rikosta ei ole tapahtunut. Kurm ihmetteli Postimees-lehdessä, miksi ensimmäiset sukeltajat menivät hylylle vasta kaksi kuukautta onnettomuuden jälkeen. Tuolloin hylkyä kuvattiin vain osittain. Viron hallituksen Estonia-tutkintakomissiota johtanut Kurm pitää mahdollisena, että aluksen uppoamisen syy olikin aukko laivan kyljessä. Tuohon aikaan Viron pääministerinä ollut Andrus Ansip torjui ehdotuksen.[31] Osa matkustajista oli kuullut ennen uppoamista ääniä, joiden he tulkitsivat tulleen laivan pohjasta – kuin jokin metallinen olisi raapinut laivan pohjaa.[6] Eräät matkustajat kuulivat ulinaa, kitinää, vinkumista ja raapimista.[6]

title: M/S Mariella

text: Estonian uppoaminen

title: Estonian uppoaminen

text: Estonian uppoamisesta on esitetty onnettomuustutkintakomission lopullisesta raportista poikkeavia teorioita. Vaihtoehtoisiksi uppoamissyiksi on esimerkiksi esitetty neuvostoliittolaista asemateriaalia, joka olisi räjähtäessään upottanut aluksen. Myös Venäjän mafian on epäilty tahallisesti upottaneen aluksen räjähteillä. Muutamien laivan miehistöön kuuluneiden henkilöiden on myös väitetty kadonneen pelastumisen jälkeen.

title: Estonian uppoaminen

text: Komentosillalla olleet miehistön jäsenet eivät myöskään vähentäneet aluksen nopeutta saatuaan ilmoituksen metallisista äänistä. Pikainen nopeuden vähentäminen tässä vaiheessa olisi todennäköisesti lisännyt selviytymismahdollisuuksia huomattavasti. Komentosillalta ei myöskään ollut näköyhteyttä keulavisiirille.[28]

title: Estonian uppoaminen

text: Alus oli täyteen lastattu ja sillä oli epätasainen painojakauma, joten sen vasemmanpuoleisiin painolastitankkeihin oli otettu vettä aluksen oikaisemiseksi. Tutkintakomissio päätteli Estonian olleen ainakin osittain väärällä tavalla lastattu, mutta tällä ei kuitenkaan ollut onnettomuuteen ainakaan välitöntä vaikutusta. Joidenkin todistajakertomusten mukaan kaikkea lastia ei olisi oltu kiinnitetty kunnolla, vain osa perävaunuista olisi surrattu ja rekat ja muut autot olisi pysäköity omilla jarruillaan ja pyöräkiiloin.[12] Tämän kuitenkin onnettomuudesta selvinneet miehistön jäsenet kiistävät. Yleinen käytäntö lautoilla hankalissa sääolosuhteissa on, että kaikki ajoneuvot surrataan kanteen kiinni niiden mahdollisen liikkumisen aiheuttaman aluksen kallistumisen ja kaatumisriskin estämiseksi.

title: Estonian uppoaminen

text: Ensimmäinen alus, joka saapui Estonian onnettomuuspaikalle, oli Mariella kello 2.12. Seuraavaksi saapui Silja Europa kello 2.30. Koska Silja Europa toimi pelastustöitä tapahtumapaikalla johtavana aluksena, se ajelehti muista aluksista poiketen hiukan sivummalla. Seuraavan 20 minuutin kuluessa paikalle saapuivat myös Isabella ja Silja Symphony. Isabella ohjattiin Mariellan eteläpuolelle ja Silja Symphony Europan vierelle. Ensimmäinen pelastushelikopteri saapui kello 3.05. 3.20 paikalle saapui GTS Finnjet, ja sen jälkeen vielä useita muita aluksia. Aluksilta laskettiin pelastuslauttoja, jotta Estonian lautoilla olevat pääsisivät niihin. Isabellalta ja Silja Symphonylta laskettiin pelastusliukumäet, jotta ihmisiä saatiin vedettyä kannelle. Se osottautui hyväksi ideaksi. Ensimmäiset eloonjääneet nostettiin Mariellalle kello kolmen aikoihin. Helikopterit toimivat alueella yli 15 tuntia ja pintapelastajat saivat pelastettua niihin 104 ihmistä. Mariella pelasti omilla lautoillaan vedestä 15 ihmistä, Isabella 17 ja Silja Europa yhden. Silja Symphonylle tuotiin 21 henkeä, samoin Mariellalle. Osa aluksille tuoduista oli kuolleita.