query: Mitä vertaisverkko tarkoittaa?

title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkko (P2P, ) on verkko, jossa ei ole kiinteitä palvelimia ja asiakkaita, vaan jokainen verkkoon kytketty taho toimii sekä palvelimena että asiakkaana verkon muille jäsenille.[1] Termi on yleensä yhdistetty tietokoneisiin ja tietoverkkoihin, mutta on ollut viime aikoina käytössä muun muassa ihmisten sosiaalista verkostoitumista tutkittaessa. Internetissä vertaisverkkoja käytetään useisiin tarkoituksiin, kuten tiedostojen jakamiseen, internet-puheluihin ja pikaviestintään. Arkikielessä vertaisverkoilla tarkoitetaan nimenomaan tiedostonjakoverkkoja, joiden valtava suosio on nostanut ne suuren yleisön tietoisuuteen.

title: Skype

text: Zennström ja Friis kehittivät aikoinaan myös KaZaA-vertaisverkko-ohjelman.

title: Napster

text: Napster oli alun perin amerikkalaisen yliopisto-opiskelija Shawn Fanningin kehittämä tiedostonjakopalvelu. Napster oli ensimmäinen laajasti käytetty vertaisverkko-ohjelma ja tasoitti tietä uusille, keskuspalvelimesta riippumattomille vertaisverkoille, jotka ovat osoittautuneet paljon vaikeammiksi kontrolloida.

title: ANts P2P

text: ANts P2P on Java-ohjelmointikielellä tehty avoimen lähdekoodin anonyymi vertaisverkko-ohjelma. Ohjelman kehittäminen alkoi vuonna 2004 ja sen lähdekoodi on GNU GPL -lisensoitu.

title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkon tahojen välisen liikenteen salaaminen parantaa käyttäjien tietoturvaa. Salaamisen lisäksi jotkut verkot kuten Freenet ja Tor pyrkivät käyttäjien anonymiteettiin kierrättämällä salatun liikenteen satunnaisten välittäjätahojen kautta. Ulkopuoliset eivät näe mitä salatussa verkossa liikkuu, joten liikenteen tarkkailu, suodattaminen tai sensurointi ei ole mahdollista.

title: Vertaisverkko

text: Ensimmäinen laajamittainen vertaisverkko oli 1980-luvulla toiminut NNTP-protokollaan perustuva keskusteluryhmäjärjestelmä Usenet.

title: Internet

text: Internetiä käytetään myös tiedostojen jakamiseen, ennen yleisesti anonyymi-FTP:n välityksellä. Nykyään tiedostojenjako tapahtuu yleensä WWW:n ja vertaisverkkojen välityksellä. Jaossa on esimerkiksi erilaisia kirjoituksia, musiikkia, ohjelmistoja ja elokuvia. Tiedostoja voi ladata itselleen tai antaa tiedostoja muiden ladattavaksi. Suuri osa vertaisverkoissa liikkuvasta materiaalista on jaossa laittomasti, mutta niitä käytetään myös yleisesti vapaasti jaossa olevan materiaalin jakoon. Tiedostojen jakamiseen liittyvä liikenne muodostaa valtaosan koko internet-liikenteestä.

title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkoista on keskusteltu, koska nissä saatetaan usein levittää laitonta materiaalia[2][3][4].

title: Hajautettu tiiviste

text: Hajautettu tiiviste (Distributed hash table, DHT) on vertaisverkoissa käytettävä tekniikka. Sen avulla löydetään toinen tietokone, jolla on haluttu tiedosto.

title: ZK++

text: ZK++ on avoimen lähdekoodin vertaisverkko-ohjelma, joka käyttää Direct Connect -protokollaa. Ohjelma perustuu samannimiseen tiedostojen vaihto-ohjelmaan.

title: Piraattipuolue

text: Syksyllä 2015 Piraattipuolue avasi kiristyskirje.fi -verkkosivun, joka tarjoaa ohjeita niille, jotka ovat saaneet lakitoimistojen lähettämän uhkasakkovaatimuksen tekijänoikeusloukkauksesta vertaisverkossa.

title: DC++

text: DC++ on avoimen lähdekoodin vertaisverkko-ohjelma, joka käyttää Direct Connect -protokollaa. Ohjelmaa levitetään GPL-lisenssillä. Useimpien arvioiden mukaan DC++ on suosituin Direct Connect -asiakasohjelma.

title: Osallistumistalous

text: „ uudet jakelumallit, kuten vertaisverkot

title: Tiedostonjako

text: Tiedostonjako tarkoittaa digitaalisesti talletetun tiedon, kuten tietokoneohjelmien, multimedian, asiakirjojen tai sähköisten kirjojen jakamista tai tuomista saataville. Tiedostonjakoa voi harjoittaa usein eri tavoin. Yleisiä tiedostonjakotapoja ovat siirrettävien tallennuslaitteiden kuten CD- ja DVD-levyjen käyttö, keskitettyjen tiedostopalvelimien käyttö tietokoneverkoissa, tiedostojen hyperlinkittäminen World Wide Webissä ja vertaisverkkojen käyttö.

title: Vertaisverkko

text: Vertaisverkoissa on seuraavia erityisiä heikkouksia, joita ei ole palvelin-asiakas-verkoissa:

title: Vertaisverkko

text: Tiedostonjakoverkot voidaan jakaa kolmeen sukupolveen:

title: Streamr

text: Streamrin itserakennetun vertaisverkon rooli projektissa tulee olemaan myytyjen datavirtojen jakelussa. Yrityksessä uskotaan, että esimerkiksi kaupunkiympäristöt tulevat tuottamaan paljon sensoridataa.

title: Death Magnetic

text: Ranskalainen levykauppa myi useita kappaleita "Death Magneticia" noin kymmenen päivää ennen sen julkaisupäivää. Albumin ostaneet asiakkaat levittivät albumin kappaleita vertaisverkkoihin ja muun muassa YouTubeen.

title: The Pirate Bay

text: BitTorrent Vertaisverkko TPB AFK (elokuva)

title: Skype

text: Skype-puhelujen tietoliikenne kulkee salattuna, joten kolmansien osapuolien ei ole helppo salakuunnella puheluja. Toisin kuin monet muut VoIP-ohjelmat, Skype on teknisesti vertaisverkko-ohjelma.

title: Vertaisverkko

text: Rakenteettomassa vertaisverkossa jäsenet muodostavat yhteydet toisiinsa mielivaltaisesti. Jos verkon jäsen ilmoittaa hakevansa tiettyä dataa, hakupyyntö etenee sokeasti ketjussa eteenpäin. Tämä on verraten tehotonta, sillä pyyntö ei todennäköisesti pääse perille haettavan datan ollessa kaukana, useiden linkkien päässä. Hakupyyntöjen laajamittainen välittäminen myös kuormittaa verkkoa. Tällaisia verkkoja ovat esimerkiksi Gnutella ja FastTrack.

title: Tekijänoikeuden loukkaus

text: Yleisiä laittoman levittämisen kohteita ovat musiikki, pelit, ohjelmat ja elokuvat. Vertaisverkot helpottavat tällaista toimintaa, vaikka niitä voikin käyttää myös materiaalin levittämiseen laillisesti. Ensimmäinen suosittu vertaisverkko-ohjelma oli Napster, joka tuli internetin käyttäjien tietoisuuteen vuonna 1999. Ohjelma keskittyi musiikkitiedostojen levittämiseen, sillä sen aikaiset verkkoyhteydet olivat hitaita modeemi- ja ISDN-yhteyksiä. Napsteria ovat seuranneet Gnutella, KaZaA, Direct Connect, eDonkey, eMule, DC++ ja muut vastaavat ohjelmat. Näiden kautta kulkee päivittäin valtavat määrät uusimpia julkaisuja, usein jopa ennen virallista julkaisupäivämäärää. Tiedostojen levittäjiä on etsitty verkosta ja heille on määrätty tuntuvia vahingonkorvauksia.

title: Vertaisverkko

text: Täysverisessä vertaisverkossa kaikki verkon jäsenet ovat tasavertaisia ja ne toimivat samanaikaisesti sekä asiakkaina että palvelimina. Keskuspalvelinta tai -reititintä ei ole. Tällaisia verkkoja ovat tiedostonjakoverkoista muun muassa Freenet ja Gnutella. Vertaisverkoissa olevan sisällön ja verkkojen tarjoamien palveluiden hyödyntäminen edellyttää erityistä vertaisverkko-ohjelmaa (asiakasohjelmaa). Näitä ohjelmia ovat esimerkiksi KaZaa ja Gnutella-verkossa käytettävä LimeWire[1].

title: Vertaisverkko

text: On olemassa myös hierarkkisia vertaisverkkoja; niissä tietyillä koneilla on enemmän vastuuta kuin toisilla.[1]

title: Piraattikirje

text: Piraattikirjeitä on kutsuttu myös kiristyskirjeiksi, sillä niissä uhataan oikeuskanteen nostamisella, jos vaadittua maksua ei makseta.[20] Piraattipuolueen aktiivi Janne Paalijärven mukaan piraattikirjebisnes perustuu siihen, että ”harva kehtaa myöntää katsovansa pornoa ja maksaa mieluummin satojen eurojen suojelurahat.”[21] Piraattikirjeoikeudenkäynneissä liikkuu paljon rahaa,[19] joten oikeudenkäynneissä eri puolilla olevilla asianajotoimistoilla on internetissä epäilty olevan sopimus voittojen jakamisesta.[22] Electronic Frontier Finlandin puheenjohtaja Timo Karjalaisen mukaan piraattikirjeet kohtelevat kaikkia vertaisverkossa toimiva suurina levittäjinä, vaikka suurin osa niiden käyttäjistä lähinnä lataa tiedostoja itselleen ja tulee samalla vertaisverkon rakenteen takia levittäneeksi niitä eteenpäin.[5] Hänen mukaansa tekijänoikeuksien haltijat liioittelevat säännöllisesti piraattien tekemiä rikkomuksia markkinaoikeudelle saadakseen liittymänhaltijoiden tiedot markkinaoikeudelta.[5]

title: Vertaisverkko

text: Etuna perinteiseen palvelin-asiakas-malliin verrattuna on resurssien järkevämpi käyttö. Asiakkaat eivät jonota pääsyä palvelimelle, vaan verkon kaikkien jäsenten laskentateho, kaista ja tallennustila on yhteisessä käytössä. Vertaisverkon kapasiteetti siis kasvaa uusien jäsenten myötä. Toinen etu on tiedon hajanaisuus: sama data on verkossa moneen kertaan eri paikoissa, mikä lisää luotettavuutta.

title: Vertaisverkko

text: Tämän mallin lisäksi on käytössä monia erilaisia vertaisverkon ja perinteisen palvelin–asiakas-mallin hybridejä. Niissä on usein keskuspalvelin, johon koko verkko on yhteydessä. Palvelin voi tällöin vaikkapa kerätä hakemistoa kunkin jäsenen jakamasta datasta ja tarjota koko verkon kattavaa hakupalvelua. Eräänlainen yhdistelmäratkaisu on käytössä myös Usenetissä, jossa uutisryhmäpalvelimet toimivat keskenään vertaisverkkona, mutta tarjoavat lukijoille asiakas/palvelin-arkkitehtuurin mukaisesti ryhmiä luettavaksi.

title: Tiiviste (tietotekniikka)

text: Vertaisverkot käyttävät hyvin usein tiivisteiden kehittyneimpiä muotoja kuten hajautettua tiivistettä. Vertaisverkkojen usein hakiessa tiedon palasia usealta käyttäjältä ovat vertaisverkkojen tiedonsiirrot olleet hyvin ongelmallisia. Useat tahot ovat kehittäneet tekniikoita, joilla he voivat lähettää korruptoituneita tiedoston osasia, joiden hajautustaulut ovat yhteneviä alkuperäisen tiedoston hajautustaulun kanssa (ks. syntymäpäiväongelma) vertaisverkkoihin. Nykyään vertaisverkoissa tarkastetaan tiedoston osaset erikseen sekä koko tiedosto tiedonsiirron jälkeen vieläpä usealla eri algoritmilla.

title: Vertaisverkko

text: Luokka:Tietokoneverkko Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Vertaisverkko

text: Rakenteellisessa vertaisverkossa on käytössä menetelmä, jossa verkon jäsenillä on tietoisuus kaiken jaetun datan sijainnista. Näin saapuva haku voidaan ohjata oikeaan suuntaan. Ylivoimaisesti yleisin tekniikka on hajautettu tiiviste (DHT, Distributed Hash Table). DHT:ta hyödyntäviä rakenteellisia protokollia ovat esimerkiksi Chord, Pastry, Tapestry, CAN ja Tulip.


query: Milloin Johan Gripenberg tuli vapaaherra?

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg edusti sukuaan aatelissäädyssä vuoden 1863 valtiopäivillä.[6] Hänet kohotettiin vapaaherraksi tammikuussa 1865 ja hänen sukuhaaransa introdusoitiin seuraavana keväänä Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48.[10]

title: Robert Edvard Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja tämän toinen vaimo Maria Lovisa Öhrnberg. Gripenberg itse oli naimisissa Agnes Hultin kanssa vuodesta 1880 lähtien. Gripenberg kävi kadettikoulun 1872, valmistui agronomiksi 1877 ja opiskeli Kööpenhaminan Landboliøjskolenissa 1879. Hän oli Mustialassa alkeisopettajana 1875-1881, meijeriopistossa 1881-1901, Mustialan johtaja 1901-1902, Maataloushallituksen ylijohtaja 1902-1917 ja asutushallituksen ylimääräinen virkamies 1918-1926.

title: Johan Stiernstedt

text: Stiernstedtin ensimmäinen puoliso noin vuodesta 1680 oli Johanna Margareta Gripenberg (k. 1696), toinen vuodesta 1698 asessori Johan Gustaf Carlhielmin leski Sara Törne (k. 1701) ja kolmas vuodesta 1705 Maria Gezelius, Johannes Gezeliuksen tytär (k. 1735). Valtaneuvos ja vapaaherra Carl Johan Stiernstedt oli hänen poikansa.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg (14. syyskuuta 1795 Sääksmäki – 12. lokakuuta 1869 Kirkkonummi)[1] oli suomalainen vapaaherra, kartanonomistaja ja senaattori, joka tunnettiin varsinkin maanviljelyksen kehittäjänä. Hän oli Mustialan maanviljelyskoulun ensimmäinen johtaja vuosina 1838–1847, senaatin maanviljelystoimituskunnan ensimmäinen päällikkö vuosina 1861–1866 ja niin sanotun Tammikuun valiokunnan puheenjohtaja vuonna 1862.

title: Sebastian Gripenberg

text: Odert Sebastian Gripenberg (8. maaliskuuta 1850 Kurkijoki – 12. heinäkuuta 1925 Helsinki), vapaaherra, oli suomalainen arkkitehti, senaattori ja pankinjohtaja.

title: Suomen sota

text: Maalis-huhtikuussa Ruotsin joukkoja järjestettiin uudelleen ja perustettiin uusi 3. prikaati, jonka komentajaksi tuli eversti Hans Henrik Gripenberg. Eversti Johan Adam Cronstedtin komentamasta silloisesta 3. prikaatista tuli 4. prikaati. Perustettiin myös 5. prikaati, jonka komentajaksi tuli eversti Johan August Sandels.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg oli kahdesti naimisissa ja sai yhteensä 17 lasta, joista useista tuli merkittäviä henkilöitä. Vuonna 1818 hän meni naimisiin serkkunsa Beata Charlotta Gripenbergin kanssa, joka kuoli vuonna 1837. Ensimmäisestä liitosta syntyi kahdeksan lasta, jotka kolmea tytärtä lukuun ottamatta kuolivat jo pieninä. Vuonna 1842 Gripenberg meni uudelleen naimisiin, tällä kertaa itseään yli kaksikymmentä vuotta nuoremman satulasepän tyttären, Voipaalan kartanon palveluskuntaan kuuluneen Maria Lovisa Öhrnbergin kanssa.[6][1] Toisesta liitosta syntyi yhdeksän lasta, joista kahdeksan eli aikuisiksi ja tulivat lähes kaikki kuuluisiksi eri aloilla. Heihin kuuluivat senaattori Johannes Gripenberg (1842–1893), kansanvalistaja Maria Furuhjelm (1846–1916), naisasianainen Elisabeth Stenius (1847–1924), arkkitehti ja senaattori Sebastian Gripenberg (1850–1925), todellinen valtioneuvos ja ylijohtaja Robert Edvard Gripenberg (1852–1937), everstiluutnantti ja sotahistorioitsija Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg (1854–1918) sekä kirjailija ja poliitikko Alexandra Gripenberg (1857–1913). Ensimmäisestä liitosta syntynyt Johanna Charlotta Adelaide meni 1860 naimisiin kenraalimajuri Carl Viktor Olivier Collianderin kanssa.[1] Gripenbergin lapsenlapsiin kuuluivat muun muassa runoilija Bertel Gripenberg ja tanssija Maggie Gripenberg.[2]

title: Aleksandra Gripenberg

text:
Alexandra Gripenberg kuului Gripenbergin aatelissukuun, ja hänen isänsä oli vuonna 1865 vapaaherraksi korotettu senaattori ja tunnettu maatalousmies Johan Ulrik Sebastian Gripenberg (1795–1869). Äiti Maria Lovisa o.s. Öhrnberg oli entinen Voipaalan kartanon piika, jonka kanssa hänen isänsä oli mennyt naimisiin jäätyään leskeksi ensimmäisestä avioliitostaan. Alexandra Gripenberg oli toiseksi nuorin isänsä kaikkiaan 17 lapsesta. Hänen sisaruksiaan olivat muun muassa kansanvalistaja Maria Furuhjelm, naisasiaa ajanut Elisabeth Stenius-Aarneenkallio sekä senaattorit Johannes Gripenberg ja Sebastian Gripenberg.
Gripenberg syntyi Tervun tilalla Kurkijoella Laatokan Karjalassa, mutta perhe muutti vuonna 1866 Kirkkonummen Majbyhyn. Isä kuoli jo kolme vuotta myöhemmin. Sisaruksistaan poiketen Gripenberg ei käynyt kouluja vaan sai pelkästään kotiopetusta kahdelta vanhemmalta siskoltaan. Gripenberg oppi nuorena englantia, mikä osoittautui myöhemmin hyödylliseksi taidoksi. Hän aloitti kirjoittamisen jo teini-iässä, ja saatuaan kannustusta Zachris Topeliukselta hän julkaisi ensimmäisen novellikokoelmansa "Berättelser" vuonna 1877 salanimellä Ringa. Seuraavana vuonna Gripenberg muutti perheensä mukana Lappeenrantaan. Äitinsä kuoltua hän asui 1880-luvun alussa parin vuoden ajan Topeliusten luona Sipoon Koivuniemessä ja toimi Zachris Topeliuksen yksityissihteerinä. Lisäksi hän asui jonkin aikaa siskonsa Elisabeth Steniuksen luona Kuopiossa, jossa tutustui fennomaanipiireihin. Gripenberg muutti 1884 Helsinkiin, jossa hän osallistui samana vuonna Suomen Naisyhdistyksen perustavaan kokoukseen. Hän suunnitteli tässä vaiheessa uraa kaunokirjailijana ja julkaisi salanimellä Aarne teokset "Strån" (1884) ja "I tätnande led" (1886). Hän käytti samaa nimimerkkiä myöhemmin myös sanomalehtiin kirjoitellessaan.

title: Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Lovisa Öhrnberg. Hän kävi Haminan kadettikoulun, otti Suomen kaartin mukana osaa Turkin sotaan 1877–1878 ja ylennettiin suomalaisissa joukoissa palveltuaan everstiluutnantiksi 1895. Gripenberg oli 1901–1902 Suomen sotaväen päällikköhallituksessa vt. esikuntapäällikkönä ja järjesti 1903–1910 hajotettujen pataljoonien arkistot valtionarkistossa. Vuosina 1884–1904 hän toimitti aikakauslehteä "Finsk militär tidskrift", jossa hän julkaisi Suomen sotalaitoksen historiaa Venäjän vallan aikana koskeneita artikkeleita. Hän julkaisi myös sotahistorialliset teokset "Lifgardets 3. finska skarpskyttebataljon 1812–1905" (1905–1912), "Suomen sota 1808–09" (1809) ja "Finska kadettkåren och dess kamratskap" (1912). Gripenberg harrasti musiikkia ja painatti vihkosen mieskuorolauluja.

title: Gripenberg

text: Suku on lähtöisin Ruotsin Itä-Götanmaalta. Vanhin tunnettu jäsen on vuonna 1659 kuollut Jakob Jöransson Witte, joka oli Svärtingetin kartanon lampuotivouti Östra Enebyn pitäjässä. Hänen poikansa, rykmentinkirjuri Johan Wittman muutti 1671 Suomeen ja aateloitiin vuonna 1678 nimellä "Gripenberg". Suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen kaksi vuotta myöhemmin aatelisena sukuna numero 931. Gripenbergit immatrikuloitiin Suomen aateliin vuonna 1818 numerolla 69. Senaattori Sebastian Gripenberg kohotettiin Suomessa vuonna 1865 vapaaherraksi, ja introdusoitiin Suomen Ritarihuoneeseen vapaaherrallisena sukuna numero 48. Vapaaherrallisella sukuhaaralla on tunnuslause "Caesari et patriae" ("Keisarille ja isänmaalle"). Neljä Gripenbergin suvun jäsentä toimi autonomian aikana Suomen senaatin talousosaston jäseninä.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Sebastian Gripenberg: digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa Valkeakosken kulttuuritoimisto 2008.

title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripengerin isä oli kenraalimajuri Johan Fredrik Sebastian Gripenberg. Gripenberg kävi Haminan kadettikoulun ja palveli vuodesta 1852 upseerina Venäjän armeijassa. Hän oli 1860-luvun alussa muutaman vuoden Haminan kadettikoulun harjoitusupseerina ja maantiedon opettajana. Hän palveli pitkään Henkikaartin Paavalin rykmentissä ja oli myöhemmin jalkaväkirykmentin komentajana Samarassa. Hänet ylennettiin 1883 kenraalimajuriksi. Gripenberg toimi 1886–1889 Oulun ja vuodesta 1889 Viipurin läänin kuvernöörinä. Hän sai 1893 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Gripenberg edusti aatelissukuaan säätyvaltiopäivillä 1884, 1894, 1899, 1905 ja 1906. Hän erosi kuvernöörinvirastaan protestina Suomen venäläistämistoimenpiteille joulukuussa 1899 ja sai eron sotapalveluksesta helmikuussa 1900. Hän vetäytyi viettämään eläkevuosiaan Berniin Sveitsiin.

title: Adelswärd (vapaaherra ja kreivi)

text: Adelswärd oli Ruotsin ritarihuoneeseen kuulunut vapaaherrallinen (nro 249) ja kreivillinen (nro 138) aatelissuku. Johan Hultmanin poika Johan (s. 1718) auskultoi Svean hovioikeudessa 1737 ja antautui tämän jälkeen sotilasuralle. Erosi palvelusta sotaneuvoksena vuonna 1760 ja korotettiin Adelsnäsin vapaaherraksi vuonna 1770.

title: Alexis Gripenberg

text: Alexis Gripenberg oli kahdesti naimisissa, ensin senaattori Johan August von Bornin tyttären Helena Rosinan ja sitten senaattori Victor von Haartmanin tyttären Agnes Maria Fredrikan kanssa. Hänen lapsiaan olivat diplomaatti G. A. Gripenberg ja majuri Frans Mikael Gripenberg.

title: Sebastian Gripenberg

text: Gripenbergin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Loviisa Örnberg. Hänen puolisonsa oli Hilma Johanna Lindfors. Hänen sisarensa oli tunnettu naisasianainen Alexandra Gripenberg. Gripenbergeillä oli kolme lasta, tanssitaiteilija Margarita Maria (Maggie) (1881–1976), laivainsinööri Hans Henrik Sebastian (1882–1966) ja Aili Johanna Elisabet von Freymann (1885–1945).

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Gripenberg syntyi sotilassukuna tunnettuun Gripenbergin aatelissukuun kenraalimajuri Hans Henrik Gripenbergin ja Hedvig Lovisa Jahnssonin nuorimpana lapsena.[1] Hänen veljensä oli koulumiehenä tunnettu Odert Henrik Gripenberg.[2] Senaattori Fabian Langenskiöld oli Gripenbergin sisarenpoika.[3]

title: Hans Henrik Gripenberg

text: Hans Henrik Gripenberg (14. huhtikuuta 1754 Karhiniemi, Huittinen – 25. lokakuuta 1813 Tukholma) oli Suomen sotaan osallistunut kenraalimajuri. Hän kuului Gripenbergin aatelissukuun ja hänen vanhempansa olivat everstiluutnantti Odert Johan Gripenberg ja Eva Gustafva Silfversvan. Hän avioitui 1780 Hedvig Lovisa Janssonin kanssa. Heidän poikiaan olivat koulumies Odert Henrik Gripenberg ja senaattori Johan Ulrik Sebastian Gripenberg.

title: Mauritz Gripenberg

text: Mauritz Gripenberg kuului ruotsalaisalkuiseen Gripenbergin sotilas- taiteilija- ja arkkitehtisukuun. Hänen isänsä oli lääninkuvernöörinä toiminut kenraaliluutnantti Johan Axel Gripenberg. Gripenberg opiskeli upseeriksi Pietarissa ja valmistuttuaan työskenteli Venäjän armeijan attaseana Tukholmassa. Hän alkoi 1890-luvulla opiskella taideaineita Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa, luopui sotilasurasta ja valmistui arkkitehdiksi 1899 Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta Tukholmassa.

title: Maria Furuhjelm

text: Maria Furuhjelmin vanhemmat olivat senaattori, vapaaherra Johan Ulrik Sebastian Gripenberg ja Maria Lovisa Öhrnberg. Hänen sisariaan olivat Aleksandra Gripenberg ja Elisabeth Stenius-Aarneenkallio.

title: Ernst Johan Creutz

text: Creutzin vanhemmat olivat valtaneuvos, vapaaherra Ernst Johan Creutz ja Maria Silfverhjelm. Hän opiskeli Turussa ja työskenteli ensin Tukholmassa hovissa, sitten laamannina Linköpingissa ja Hallandissa 1718-1721. Vuonna 1721 hänestä tuli Itä-Götanmaan maaherra. Creutz oli ollut mukana valmistelemassa uutta hallitusmuotoa jo 1719-1721. Vuonna 1727 hän tuli myssypuolueen edustajana valtaneuvostoon, mutta hänet erotettiin 1739 hattujen päästyä valtaan.

title: Johan Paulinus

text: Paulinuksesta tuli kamarikollegion presidentin sihteeri 1683, valtiokonttorin protokollasihteeri 1685 ja Turun akatemian lainopin professori 1686 (hän ei kuitenkaan hoitanut tätä virkaa). Paulinus aateloitiin 1690, ja hänestä tuli vapaaherra 1713 ja kreivi 1719.

title: Johan Axel Gripenberg

text: Arkkitehti Mauritz Gripenberg oli Johan Axel Gripenbergin poika.

title: Robert Edvard Gripenberg

text: Robert Edvard Gripenberg (26. huhtikuuta 1852 Kurkijoki – 1937) oli suomalainen vapaaherra. Hän oli todellinen valtioneuvos (1916) ja Maataloushallituksen ylijohtaja vuosina 1902–1917.

title: Christoffer Johan Rappe

text: Christoffer Johan Rappe (1719–1776) oli Turun hovioikeuden jäsen, Turun ja Porin läänin maaherra, valtiopäiväedustaja ja vapaaherra. Hän oli kotoisin Ruotsista, mutta muutti Turkuun 27-vuotiaana, jäi Suomeen ja tuli tunnetuksi sekä tehokkaana virkamiehenä että valtiopäivillä Hattupuoluetta edustaneena poliitikkona. Turun ja Porin läänin maaherraksi hän tuli vuonna 1769.

title: Johan Henrik Frisenheim

text: Hän sai aatelisarvon 1716 ja vapaaherra hänestä tuli 1727.

title: Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg

text: Gustaf Adolf Konstantin Gripenberg (9. tammikuuta 1854 Kurkijoki – 23. lokakuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, sotilas ja sotahistorioisija.

title: Johan Axel Gripenberg

text: Johan Axel Gripenberg (1. maaliskuuta 1833 Helsinki – 12. kesäkuuta 1918 Bern, Sveitsi) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi vuosina 1886–1889 Oulun läänin ja 1889–1899 Viipurin läänin kuvernöörinä.

title: Johan Ulrik Sebastian Gripenberg

text: Tämän jälkeen Gripenberg suoritti elämäntyönsä pääosin maatalouden parissa, aluksi sukukartanossaan Sääskmäen Voipaalassa, jossa kokeili uusia viljelymenetelmiä. Vuodesta 1833 hän kokeili sokerijuurikkaan viljelyä ja perusti oman sokeritehtaan, mutta lyhyen alkumenestyksen jälkeen kumpikin oli lopetettava 1840.[1] Gripenberg menetti tämän seurauksena Voipaalan kartanon, mikä oli hänen pahimpia takaiskujaan.[4] Vuonna 1836 hänet oli kutsuttu jäseneksi Suomen Talousseuran asettamaan valiokuntaan, joka valmisteli uuden maanviljelysopiston perustamista. Gripenberg toimi vuosina 1838–1847 Mustialan maanviljelysopiston ensimmäisenä johtajana.[5] Opistossa keskityttiin varsinkin maanviljelyksen ja karjatalouden kehittämiseen. Gripenberg omisti myös Juvan kartanon Espoossa vuosina 1844–1847.[1]

title: Elisabeth Stenius-Aarneenkallio

text: Elisabeth Gripenberg oli vapaaherra, senaattori J. U. S. Gripenbergin tytär. Sisar Aleksandra Gripenberg oli myös tunnettu suffragetti ja kirjoittaja sekä ensimmäisiä naiskansanedustajia. Elisabeth kävi Pietarissa Smolnan instituutin, jossa opiskeltiin ranskaksi ja venäjäksi.

title: Bertel Gripenberg

text: Bertel Johan Sebastian Gripenberg (10. syyskuuta 1878 Pietari – 5. toukokuuta 1947 Sävsjö, Ruotsi) oli suomenruotsalainen runoilija ja aatelismies.


query: Minkä salmen rannalla Seattle sijaitsee?

title: Seattle

text: Seattle on Yhdysvaltojen luoteisosan suurin kaupunki ja yksi koko Yhdysvaltojen suurimmista kaupunkikeskuksista. Se sijaitsee Pugetin salmen rannalla ja toimii tärkeänä Aasiaan ja Alaskaan suuntautuvan meri- ja lentoliikenteen keskuksena.[3]

title: Särkisalmi

text:
Särkisalmi sijaitsee valtatie 6:n ja valtatie 14:n risteyksen alueella, Parikkalan kuntakeskuksesta muutama kilometri Joensuuhun päin. Kylä on perinteinen kulkureittien risteyspaikka suuren järven kapeikossa, minkä merkkinä se on myös yksi Parikkalan seudun esihistoriallisista asuinpaikoista. Särkisalmi kuului aikoinaan Savikummun kylän alueeseen, josta 1750-luvulla erkani Mäntylahti omaksi kyläkseen. Salmen vastarannan eli Parikkalan keskustaajaman puoli taas oli Järvenpäätä.
Mäntylahden tienoon salmen ranta muovautui kyläkunnaksi Simpelejärven laskujen yhteydessä, samalla tuli mahdolliseksi rakentaa silta Särkisaaren kautta salmen yli, perinteiset maantiereitit kiersivät järven joko etelä- tai pohjoispuolelta.

title: Suonojärvi

text: Järven rantaviiva on 34,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain muutamissa kohdissa on soistuvaa rantaa. Tällaisia kohtia löytyy pohjoisrannassa luusuan läheltä, Jokisen salmesta, Järviönsuonojan suistosta, Kivilahtijärven ja Saastojärven välisestä salmesta ja Saastonperältä. Suurempia peltoja on etelässä Kivilahdessa, keskivaiheella Suonolassa ja pohjoisessa Rämsöössä. Järviönsuonoja virtaa suurimman peltoaukean läpi ja laskee ravinteensa Suonojärveen. Rannoilla sijaitsee maatiloja ja runsassti loma-asuntoja. Järven pohjoisosan kiertää seututie 301.

title: Humalniemen kalliomaalaus

text: Maalauskallio sijaitsee Iso-Vihtarin etelärannalla olevassa Humalniemessä, joka sijaitsee Luuvelahteen johtavan salmen eteläpuolella. Keskellä niemeä noin 100 metrin päässä rannasta sijaitsee pieni jääkaudella sileäksi hioutunut etelään aukeava kallioseinämä, jossa maalaus on. Sen vieritse kulkee metsäautotie.

title: Rødøyan kalliopiirrokset

text: Kalliopiirroskohde sijaitsee noin 1,5 kilometriä länteen Valenin kylän maatilalta ("Rødøygårdene"), joka sijaitsee Flatøysundetin salmen rannalla. Kohde on nykyään 21−22 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Iso Kukkojärvi

text: Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee kallioruhjeita täynnä olevalla ylänköalueella. Se on suuren L-kirjaimen muotoinen, jonka jalka on itä-länsi-suuntainen ja 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se jää Jampinvuoren ja Sysikuoppamäen väliin ja sen rannat ovat jyrkkiä metsärinteitä. Jampinvuori kohoaa 70 metrin korkeuteen ja Sysikuopanmäen rinteet yli 60 metrin korkeuteen. L-kirjaimen pohjois-etelä-suuntainen osa on vasemmalle aukeavan kuunsirpin muotoinen. Tämä osa on 1,0 kilometriä pitkä ja 340 metriä leveä. Sen rannat ovat alavaa metsämaastoa ja järven pohjoispää tunnetaan nimellä Tonkinlahti. Järvenosat yhtyvät Kukkojärven maatilan kohdalla, jossa salmen leveys on 100 metriä. Salmen luoteispuolella sijaitsee järven ainoa nimetön saari. Salmen yli aukeaa Jampinvuoren lounaispuolen jyrkänteiden päältä hyvät näkymät. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa metsämaastoa. Alueen haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 lähtevältä ja Kokkilaan menevältä tieltä sekä Talviaista ja Petääjärveä yhdistävältä tieltä.

title: Galatás (Troizinía)

text: Galatás sijaitsee Argoliin niemimaan koillisrannikolla Attikan hallinnollisen alueen ainoassa osassa, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaalla. Aivan kaupungin edustalla vain noin 300 metriä leveän salmen takana sijaitsee Póroksen saari. Aivan salmen vastapäisellä rannalla on Póroksen kaupunki. Kaupungit muodostavat eräänlaisen kaksoiskaupungin ja niiden välillä on hyvät yhteydet taksiveneillä.

title: Zankle

text: Zanklen kaupunki sijaitsi, samoin kuin nykyinen Messina sijaitsee, Sisilian koillisosassa saaren Apenniinien niemimaasta erottavan salmen rannalla. Salmi tunnetaan nykyisin Messinansalmena, antiikin aikana Sisiliansalmena. Sen toisella puolella sijaitsi Rhegionin kaupunki, nykyinen Reggio di Calabria. Kaupunki oli rakennettu noin kymmenen kilometriä etelään saaren koillisimmasta niemestä Peloroksesta (lat. "Pelorus").

title: Falklandinsalmi

text: Länsi-Falklandin suurin asutuskeskus Port Howard sijaitsee Falklandinsalmen rannalla. Salmeen kuuluu lukuisia saaria.

title: Myllyjärvi (Renko)

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet.

title: Lauttasaarensalmi

text: Lauttasaarensalmi () on Suomenlahdessa sijaitseva salmi, joka yhdistää Seurasaarenselän Lauttasaarenselkään. Noin kahden kilometrin pituinen pohjois-eteläsuuntainen salmi erottaa Lauttasaaren manner-Helsingistä. Lauttasaaren itäosaan 2000-vuosikymmenellä valmistunut asuinalue sijaitsee osittain salmen tulvinnalle alttiilla alueella. Alueelle on viime aikoina rakennettu myös muun muassa yksi saaren neljästä venesatamasta. Kantakaupungin puoleisella salmen rannalla sijaitsee Länsisatama. Kapeimmillaan salmi on Salmisaaren kohdalla, vain noin 320 metriä.

title: Nielulammi

text: lampi sijaitsee Lamminmaalla. Lammen pinta-ala on 7,6 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä ojitetulla suolla. Lampi on erikoisen muotoinen, sillä sen keskivaiheilla se kapenee alle 30 metriseksi salmeksi. Salmi yhdistää kaksi pientä vesiallasta toisiinsa. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa suota. Muutamassa kohdassa rantaa putoaa mäen rinne. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Sen koillispäihin tulee metsäautotieltä ja Mustalammilta polut.

title: Orca Inlet

text: Orca Inlet on merensalmi eteläisessä Alaskassa, Prince William Soundin itäosassa. Noin 26 kilometriä pitkä ja enimmillään 4,8 kilometriä leveä salmi sijaitsee Hawkins Islandin ja sen itäpuolisen mantereen välissä. Salmi yhdistää toisiinsa Alaskanlahden etelässä ja vuonomaisen Orca Bay -lahden koillisessa, joka kuuluu Prince William Soundiin. Salmen rannalla sijaitsee noin 2 500 asukkaan Cordovan kaupunki.

title: Niskoslampi

text: Lammen pituus on 850 metriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Se sijaitsee Niskoksen kylässä peltojen keskellä. Sen suurin tulo-oja on Launosluoma, joka laskee Launoslammesta ja tuo soiden ja turvetuotantoalueiden vettä. Eteläpäähän laskeva oja tuo Iso Kivinevan ja sen lähisoiden vettä. Länsipäähän laskeva oja on Sikokankaan soiden laskuoja. Niskoslammen oma Nerkoonjärveen laskeva laskuoja on oikeastaan kanava, koska järvien vedenpinnat ovat yhtä korkealla. Niskoslampi on kaksiosainen lampi, jossa pohjoisallas on 720 metriä pitkä ja 520 metriä leveä. Eteläisen altaan mitat ovat 850 metriä ja 250 metriä ja siihen johtaa 150 metriä leveä salmi. Altaan itäistä osaa kutsutaan Haaralahdeksi. Salmen vasen ranta on Kipotosniemi ja sen edustalla on salmessa kaksi saarta. Toisen saaren nimi on Sikkasaari ja se on 40 metriä pitkä. Toinen saari on nimetön, mutta se on lähes yhtä suuri. Lampi on matala ja vain puolet sen pohjoisosan pinta-alasta on yli 1,5 metriä syvää. Syvin kohta on 2,8 metriä. Eteläosan syvin kohta on 0,8 metriä. Rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen rannan läheisyydessä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja niiden pellot. Vain Haaralahden perukka ja Launosluoman suu ovat suota. Rannoille on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Kaikille asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 3350 ja 3352.

title: Iso Saksijärvi

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviiva on monipolvinen ja järven keskellä on matala ja kapea Uittimensalmi, joka yhdistää järven kaksi erikokoista järviallasta toisiinsa. Itäisessä osassa on kaksi selkeästi hahmottuvaa lahtea Lapinlahti ja Saarilahti. Saarilahdella, joka jää Paattiniemen ja toisen niemen väliin, sijaitsee 170 metriä pitkä ja 130 metriä leveä nimetön saari. Muut lahden saarista ovat pieniä. Paattiniemeä vastapäätä sijaitsee Sepänsaari, joka on kasvamassa ruohikkoiseen pohjoisrantaan kiinni. Rannassa sijaitsee järven ainoa maatila. Uittimensalmi on sekin matalana ruohikkoinen ja kapea, ja salmeen laskeva Lammasoja tuo soilta mutaa, joka karttahistorian mukaan on täyttämässä salmea. Järven läntinen järvenosa on 700 metriä pitkä ja sen länsipäässä sijaitsee Piirilahti. Tällä sijaitsee vielä yksi nimetön saari, joka on yli 50 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Maatilan lisäksi muuta kiinteää asutusta ei ole. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle vievältä tieltä, joka haarautuu tänne päin seututieltä 325 Kiviahon kohdalla.

title: Sysmä

text: Sysmässä on kaksi pienvenesatamaa. Aivan Sysmän keskustassa, Majutveden rannalla sijaitsee Sysmän satama. Vaikka satama on yhteydessä Päijänteeseen on sen kaukainen sijainti ja kapeat salmet vaikeasti lähestyttäviä.

title: Tacloban

text: Tacloban on kaupunki Filippiineillä. Vuonna 2010 siellä oli 236 005 asukasta. Kaupunki sijaitsee Leyten saaren pohjoisosassa kapean San Juanicon salmen rannalla. Kaupunki on yhdistetty sillalla salmen yli Samarin saareen ja Santa Ritan kaupunkiin.

title: Sävijärvi

text: Järven pinta-ala on 67,1 hehtaaria ja sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 0,50 kilometriä. Siihen laskee ympäröivistä metsistä useita tulo-ojia, joista kaksi merkittävintä laskee järven pohjoisosaan. Sinne laskee luoteesta Lamminjärven ja Viljamaanjärven yhteinen laskuoja sekä Sävijoen pohjoinen osa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 6,0 kilometriä pitkä Sävijoki, joka laskee Leppälammin ja 1,9 kilometriä pitkän Leppijoen kautta Kourajärveen. Sekä pohjoispäässä että eteläpäässä on lahdet, jotka muodostavat erilliset osat järvestä. Vähäjärveksi kutsuttu ja kapean salmen järven pääosasta erottava osa toimii luusuan laskupaikkana. Pohjoisosan salmi kapenee, koska rannat ovat heinittyneet ja ranta kasvaa hiljalleen umpeen. Kapeikossa on järven ainoa saari.

title: Trullevi

text: Niemen luoteiskärjessä Pohjois-Kupussa () sijaitsee kalasatama. Alle sadan metrin levyinen Kubbsundetin salmi erottaa Etelä-Kupun () saaren Pohjois-Kupusta. Sataman ja saaren eteläpuolella pienen Lilla Sandvikenin lahden rannalla sijaitsee Valkohiedan uimaranta.

title: Hangasjärvi (Ikaalinen)

text: Järvi on kilometrin pitkä, 750 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja keskellä sijaitsee kapea salmi, joka jakaa järven kahdeksi järvialtaaksi. Pohjoinen allas on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Eteläinen allas puolestaan 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Salmen yli kulkee kärrypolku, jonka sillalle on rakennettu salmea kaventava penger. Ympäristön metsät ja suot ovat ojitettuja ja monen ojan vedet johdetaan Lauttaojaa myöten järveen. Järven ympäristössä on peltoja, jotka päättyvät vesirajalle. Eteläisen altaan rannat ovat soistuneet paikoin avosuoksi. Eteläiset lahdet Pihkolahti ja Joensuu ovat kosteikkoa. Järven laskuoja lähtee Joensuusta ja kulkee kolme kilometriä koneellisesti kaivetussa ojassa ja yhtyy lopulta Pihkoluomassa Noro-ojaan. Rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannalla sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa ja neljä maatilaa. Järven kiertää pohjoisessa Uurasjärven ja Masonniemen välinen kylätie.

title: Niittysaaret

text: Niittysaaret ovat pääosin huvilakäytössä ja niillä sijaitsevat kiinteistöt rajoittuvat rantaan. Saarten välissä virtaa muutaman kymmenen metrin levyinen suojaisa salmi. Espoon ja Helsingin välinen raja kulkee Pienen Niittysaaren itäpuolitse kapeaa salmea, jonka kaakkoispuolella on Helsingin hallinnolliseen alueeseen kuuluva Mäntysaari. Westendin Korkeasaari puolestaan sijaitsee Ison Niittysaaren länsipuolella.

title: Kvaløya

text: Rystraumenin salmi erottaa Kvaløyan mannermaasta. Salmi on tunnettu voimakkaista vuorovesivirroistaan. Salmen rannalla, noin 30 kilometrin päässä Tromssasta, sijaitsee Straumhellan virkistysalue. Keskellä salmea sijaitsee mäntymetsän peittämä Ryøyan saari, jolla asustaa Pohjois-Norjan ainoa myskihärkien yhdyskunta.

title: Greyn anatomia

text: Fisher Plazaa, joka on mediayhtiö Fisher Plaza Communications</i>in päämaja Seattlessa, käytetään osassa sarjan ulkokohtauksista, kuten helikopterin laskeutuessa sairaalan katolle. Tämän vuoksi Seattle Gracen sairaala sijaitsee erittäin lähellä Space Needleä, Seattle Monorailia ja useita muita paikallisia maamerkkejä. Sairaala, jota käytetään useimmissa ulko- ja sisätilakohtauksissa, ei kuitenkaan sijaitse Seattlessa; kohtaukset kuvataan VA Sepulveda Ambulatory Care Centerissä, North Hillsissä, Kaliforniassa.[4]

title: Pelasgía

text: Pelasgían kylä sijaitsee linnuntietä noin 35 kilometriä itään Lamían kaupungista ja noin 2,8 kilometriä sisämaahan Artemísionsalmen rannasta. Kylän ranta-asutus Paralía Pelasgías sijaitsee salmen rannalla. Pelasgían kunnallisyksikkö käsittää Stylídan kunnan itäosan. Pelasgía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Stylídan kuntaan yhdessä Echinaíoin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

title: Eurajoensalmi

text: Eurajoensalmen eteläpuoleisen rannan muodostavat ydinvoimaloistaan tunnettu Olkiluodon saari sekä "Orjansaari"-niminen niemi. Ne erottaa toisistaan kapea salmi, "Karhunkarinrauma", johon myös Lapinjoki laskee. Ydinvoimalaitokset ovat saaren eteläpuolella, Eurajoensalmen rannalla puolestaan sijaitsee Olkiluodon satama.

title: Jorma Salmi

text: Jorma Pertti Salmi (6. toukokuuta 1933 Kotka – 24. toukokuuta 2016 Seattle) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä. Hän oli ensimmäinen suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi Ruotsissa, ja ensimmäinen suomalainen ammattilaisjääkiekkoilija.

title: Salmen venehaudat

text: Löytöpaikka sijaitsee noin 230 metriä Riianlahden rannasta ja 200 metriä Salmejőesta pohjoiseen , aivan tien varressa. Paikka on nykyään 4,58 metriä merenpinnan yläpuolella, mutta hautaamisen aikana se on sijainnut aivan meren ranta-alueella, koska esimerkiksi 800-luvulla merenpinta oli 2,7 metriä nykyistä korkeammalla. Siihen aikaan Salmejően äyräät olivat veden alla ja merivesi ulottui koko Saarenmaan lounaisossa oleva Sőrvenniemen yli tehden siitä saaren. Joen kohdalla lainehti noin 70−100 metriä leveä salmi. Hautapaikka sijaitsee salmen pohjoisranalla emäsaaren terävän niemen kärjessä. Tämän kohteen tutkimukset saatiin päätökseen vuonna 2009.

title: Porrasjärvi (Nokia)

text: Järvi on itä-länsi-suunnassa 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven itäpäässä on pohjoiseen työntyvä 300 metriä pitkä lahti, jonka keskikohdassa sijaitsee 10 metriä leveä salmi. Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Siihen laskee neljä lyhyttä suo-ojaa ja pohjoiseen työntyvän lahden päässä siihen on yhteydessä Pieni Porrasjärvi 10 metriä kapeaa salmea myöten. Vaikka järvet ovat samalla tasolla, pidetään niitä erillisinä järvinä. Myös pitkän lahden keskivaiheilla on salmi, johon on rakennettu kävelysilta. Järvessä on kaksi pientä luotoa ja länsirannan tuntumassa sijaitsee pieni lampi. Heinijärven oma laskuoja kulkee 650 metriä suon läpi ja laskee itäiseen Heinijärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 117 vuorokautta ja järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Pohjoisranta on kallioista mäkeä, mutta muualla ranta on matalaa. Rantaviivaan asti ulottuu paikoin soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta sen etelärantaa seuraa luonnonsuojelualueella risteileviä polkuja.

title: Jorma Salmi

text: Salmi asui Yhdysvaltojen Seattlessa vuodesta 1968, mutta vietti vuosittain pari kuukautta Suomessa. Hän työskenteli Yhdysvalloissa Finnairin palveluksessa myyntitehtävissä. Vancouverin olympialaisissa Salmi työskenteli vapaaehtoisena Suomen joukkueen apuna.

title: Pihtilampi (Pälkäne)

text: Lammen pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen, koska pohjoispään yli 10 metriä leveän salmen itäpuolella on vielä pieni järviallas. Salmen yli on rakennettu siltä. Lammella on kartan mukaan kaksi pientä saarta. Toinen saari sijaitsee keskellä järveä ja toinen sen eteläosassa. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja soistunutta metsämaata. Järven luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Niittylahdesta.


query: Missä Aimo Lahti syntyi?

title: Aimo Lahti

text: Aimo Johannes Lahti (28. huhtikuuta 1896 Viiala – 19. huhtikuuta 1970 Jyväskylä) syntyi Evert Wilhelminpoika Lahden ja Ida Sofia Kallentytär Viitasen vanhimmaksi pojaksi viiden veljeksen perheeseen.[1] Hän oli suomalainen itseoppinut asesuunnittelija.[2] Hänen kehittelemistään aseista tunnetuin on Suomi-konepistooli.

title: Aimo Lahti

text: Lahti suunnitteli uransa aikan kaiken kaikkiaan noin 60 erilaista asetta, joissa oli erilaisia asetyyppejä, kivääreitä, pistooleita, konekiväärejä ja tykkejä.[3]

title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahdelle koulunkäynti ei maistunut ja hän vihasi koulua. Hän kävi vain kansakoulun, joka kesti tuolloin kuusi vuotta. Päästötodistuksen hän sai koulusta keväällä 1909. Koulun lopetettuaan hän meni Viialan lasitehtaalle töihin 13-vuotiaana. Lasitehtaalla Lahti oli kuusi vuotta, ja hän oli opissa kaikki lasinpuhalluksen työvaiheet vormupojasta lasinpuhaltajaan. Ensimmäisen aseensa, Berdan-kiväärin hän hankki viiden markan palkkarahoillaan 14-vuotiaana. Lahti oli hyvin kiinnostunut aseen tekniikasta ja kävi usein paikallisen aseseppä Juho Säterin luona tutkimassa asetta tarkemmin ja opettelemassa oman ja muiden aseiden rakennetta ja kokoamista. Hän totesi myöhemmin että rakasti enemmän koneita ja aseita kuin lasimassaa ja sen mahdollisuuksia.[1][3]

title: Aimo Känkänen

text: Aimo Johannes Känkänen (24. toukokuuta 1922 Muolaa – 12. helmikuuta 2016 Lahti) oli suomalainen urkuri ja säveltäjä. Känkänen teki elämäntyöstään suurimman osan Lahdessa. Suuren suosion saanut vuosittainen musiikkitapahtuma Lahden Kansainvälinen Urkuviikko on Känkäsen perustama.

title: Mestaripelimanni

text: Eric Dannberg, viulu, Hanko; Risto Hotakainen, viulu, Halsua; Aimo Mantere, huuliharppu, Lahti;

title: Aimo Lahti

text: Luokka:Suomalaiset asesuunnittelijat Luokka:Vuonna 1896 syntyneet Luokka:Vuonna 1970 kuolleet

title: Aimo Lahti

text: Välirauhan aikaan syksyllä 1944 liittoutuneiden valvontakomissio lopetti Aimo Lahden työt puolustusvoimien aseiden kehittäjänä. Vuodesta 1947 alkaen hän alkoi saada kenraalimajurin palkan mukaista eläkettä. Eläkepäivillään hän perusti Jyväskylässä pajan, jossa valmistettiin putkikone Salaputki Oy:lle, lihapullakone Karjakunnalle ja sähköuunit Teijon tehtaille. Jyväskylässä perhe asui aluksi Kansakoulukadulla. Perheen poika Olavi kiinnostui varhain taistelulentäjän ammatista. Hän menehtyi lentäjänä vuonna 1944 Utin lentokentällä epäonnistuneen nousun takia.[3] Vanhemmat, varsinkaan äiti, eivät tästä koskaan toipuneet. Heidät on haudattu Jyväskylään Seppälänkankaan hautausmaalle (nykyisin Lahjaharjun hautausmaa).[9][10] Vuonna 1997 Aimo Lahden muistoksi paljastettiin Eero Kökön suunnittelema muistokivi Viialassa.[1][11]

title: Aimo Lahti

text: Asepalveluksensa hän suoritti 1918–1919 Keski-Suomen Rykmentissä. Kiinnostus aseisiin johti siihen, että hän kävi armeijassa aliupseerikurssin erikoisalanaan aseiden rakenne ja valmistus.[1][3] Lahden ollessa armeijassa hänen rykmenttinsä siirrettiin Hämeenlinnaan, missä Lahti tapasi tulevan vaimonsa Ida Dagmar Lassilan (s. 1.12.1890). Pariskunta meni kihloihin Tampereella ja heidät vihittiin kotona Viialassa lokakuussa 1919. Naimisiin menon jälkeen he muuttivat Riihimäen lasitehtaan lähelle puutaloon, jossa heillä oli huone ja keittiö. Perheeseen syntyi poika tammikuun 17. päivänä 1921, hän sai kasteessa nimen Olavi Johannes.[1]

title: Mannerheimin patsas (Lahti)

text: Veikko Leppänen luonnosteli patsaan alun perin Helsingin ratsastajapatsashanketta varten. Helsingin veistoskilpailun voittajaksi valittiin kuitenkin kuvanveistäjä Aimo Tukiaisen ehdotus, Leppäsen jäädessä kunniamaininnalle. Joukko arvovaltaisia lahtelaisia teki tällöin aloitteen ratsastajapatsaan saamiseksi Lahteen Leppäsen luonnoksen pohjalta. Perustettiin patsastoimikunta, joka järjesti keräyksen hankkeen onnistumiseksi. Patsaan paljastustilaisuudessa oli läsnä tuhansittain entisiä rintamamiehiä ja lottia. Paikalla oli myös tasavallan presidentti Urho Kekkonen, joka jo patsaan valmistumisvaiheessa oli käynyt Leppäsen ateljeessa.

title: Aimo Lahti

text: Työnsä puolesta valtion asesuunnittelijana hän joutui matkustelemaan useisiin Euroopan maihin. Näillä matkoilla lisääntyi alkoholin käyttö, mistä seurasi alkoholi- ja rahaongelmia. Mannerheim tiesi tilanteesta, mutta oli kenraali Rudolf Waldénille todennut: Kyllä hän asiansa hoitaa, ei se meille kuulu, jos hän juo,[3] kun Waldén valitti Lahden juopottelusta. Aimo Lahti olikin sanonut, että hän taitaa olla ainoa ihminen, jolla on Mannerheimin lupa juoda.[1]

title: Lahti-Saloranta M/26

text: Lahti-Saloranta M/26 (pv. lyh. "7,62 pk/26" ja "762 PK 26") on aseteknikko Aimo Lahden ja kapteeni Arvo Salorannan kehittämä pikakivääri, jonka toimintamekanismina on lyhyt piippurekyyli.

title: TUL Cup 1951

text: Mestarijoukkue : Veikko Heiskanen, Pertti Koivisto, Into Koskimaa, Sulo Parkkinen, Kaarlo Kalavainen, Aimo Sommarberg, Yrjö Rainero, Kauko Hakala, Mauri Vanhanen, Pertti Vanhanen, Kalle Lahti, varalla Esko Glummerus ja Matti Salmelainen.

title: Lahti L-39

text: Kaikki eivät kuitenkaan olleet vakuuttuneita 13 mm ammuksen riittävyydestä panssarintorjuntakäyttöön. Erityisesti jalkaväen tarkastaja kenraalimajuri Erik Heinrichs kannatti sitä voimakkaasti. Sotatalouspäällikkö kenraalimajuri Erik Grandell ehdotti 20 mm:n asetta ja vuoden 1938 kesällä suoritetut koeammunnat prototyyppiaseella tukivat tätä näkemystä, joten samalla ryhdyttiin kehittämään järeämpää 20 mm panssarintorjuntakivääriä. Molempia asetyyppejä kehitti Aimo Lahti. Panssarintorjuntakonekiväärin ammukseksi vakiintui aseen kanssa samanaikaisesti kehitetty 13,2 mm patruuna jonka läpäisykykyä yritettiin parantaa kokeilemalla erilaisia erikoisluoteja.

title: Lahti L-35

text: Lahti L-35 on Aimo J. Lahden suunnittelema pistooli, jota valmistettiin vuosina 1935–1952, neljänä eri valmistussarjana noin 9 000 kappaletta. Ensimmäinen tuotantosarja valmistui vasta 1938.

title: Aimo Känkänen

text: Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle vuonna 1990 Lahti-mitalin numero 26.

title: Aimo Kanerva

text: Aimo Ilmari Kanerva (19. tammikuuta 1909 Lahti – 16. joulukuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija, taidemaalari ja professori.

title: Aimo Lahti

text: Aimo Lahti oli aikalaistensa mukaan lahjakas, ahkera, sitkeä ja määrätietoinen. Täysin erilaisen työkokemuksen ja vähäisen koulutustaustansa vuoksi hänellä oli huono itsetunto, joka näkyi äkkipikaisuutena, ristiriitaisena käytöksenä ja joskus hankalana persoonallisuutena. Hänestä kehittyi kuitenkin monipuolinen ja tuottelias asesuunnittelija, joka vaikutti paljon kotimaansa puolustuskykyyn. Amerikkalaiset asevalmistajat tarjosivat marraskuussa 1932 3 miljoonan markan shekkiä siitä, jos Lahti siirtyisi Amerikkaan työskentelemään heille. Lahti kuitenkin hyväksyi mieluummin Suomen hallituksen vastatarjouksen, joka takasi toimeentulon hänen perheelleen ja osoitti arvostuksen Aimo Lahdelle. Se ei ollut yhtä suuri, mutta Lahti valitsi sen ja jäi Suomeen.[1]

title: Aimo Lahti

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lahti, Aimo / Haastatellut ja koonnut Maire Vaajakallio| title = Asesuunnittelijana Suomessa| location = Jyväskylä| publisher = Gummerus| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hyytinen, Timo| title = Suomi-konepistoolin tarina: näin syntyi maailman paras ase ja näin sitä käyttivät maailman parhaat taistelijat| publisher = Jyväskylä: Arma Fennica| year = 2003| id = ISBN 951-97543-9-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Palokangas, Markku, täydentänyt, ajanmukaistanut ja toimittanut Maire Vaajakallion tekemien haastattelujen pohjalta| title = Aimo Lahti, asesuunnittelun suuri suomalainen| publisher = Oulu: Ase-lehti| year = 2000| id = ISBN 952-91-2548-8}}

title: Lahti L-39

text: Järeämmän panssarintorjuntakiväärin kaliiperiksi valittiin 20 x 138 mm, jolloin ase oli yhteensopiva useiden ulkomaalaisten 20 mm ampumatarvikkeiden kanssa. Kesäkuussa 1939 asetyyppejä vertailtiin ja 20 mm panssarintorjuntakivääri havaittiin ylivoimaiseksi. Henkilöstön kitkat ja Erik Heinrichsin päättämättömyys viivyttivät valmistuspäätöstä syyskuun 6. päivään.20 mm kivääri valittiin virallisesti armeijan kevyeksi panssarintorjunta-aseeksi nimellä ”20 mm panssarintorjuntakivääri 39”. Aseen suunnittelija Aimo Lahti antoi aseelle nimen L-39.

title: Suomi-konepistooli

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Lahti, Aimo / Haastatellut ja koonn. Maire Vaajakallio| title = Asesuunnittelijana Suomessa| location = Jyväskylä| publisher = Gummerus| year = 1970}} Citation error, replace with{{cite book| author = Palokangas, Markku, täydentänyt, ajanmukaistanut ja toimittanut Maire Vaajakallion tekemien haastattelujen pohjalta| title = Aimo Lahti, asesuunnittelun suuri suomalainen| publisher = Oulu: Ase-lehti| year = 2000| id = ISBN 952-91-2548-8}} (edellisen ajantasaistettu laitos) Citation error, replace with{{cite book| author = Timo Hyytinen, Hyytinen Harri| title = Suomi-konepistoolin tarina: näin syntyi maailman paras ase ja näin sitä käyttivät maailman parhaat taistelijat| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica| year = 2003}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hyytinen, Timo| title = Aimo Lahden asekeksinnöt| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2013}} Citation error, replace with{{cite book| author = Hyytinen, Timo| title = Tikkakosken aseet 1918–1990| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2011}} Citation error, replace with{{cite book| author = Harri Hyytinen| title = Patruunat ja Kaliberit 1| location = Jyväskylä| publisher = Arma Fennica Oy| year = 2007}}

title: Aimo Lahti

text: Armeijan jälkeen Lahden ollessa töissä Valtionrautateillä asemamiesten esimiehenä hän toimi myös Riihimäen suojeluskunnan asemestarina. Kesällä 1921 Aimo Lahti nimitettiin Keski-Suomen Rykmentin asemestariksi, ja myöhemmin hän sai siirron Kouvolaan. Siirto oli tiedossa jo alun perin ja sen vuoksi muutti vaimo Ida heidän poikansa kanssa väliaikaisesti asumaan mummolaan Viialaan. Kouvolan asepajalla Lahden tehtävänsä oli aseiden korjaus, ja samalla hän teki pieniä keksintöjä.[1] Hän oli tutustunut saksalaiseen Bergman M18 -konepistooliin, josta alkoi suunnitella parempaa versiota, koska siihen tuli helposti syöttöhäiriö.[4] Viialalaisen maaseppä Salmisen kanssa hän lomallaan valmisti aseen prototyypin. Prototyyppi oli pienoismalli, joka kuitenkin osoitti sen toimivuuden, se toimi 7,65 mm pistoolinpatruunoilla.[4] Aseen jatkokehittelyyn hän lainasi rahaa muun muassa viialalaiselta tehtailija Kalle Taavetti Järvelältä.[1]

title: Aimo Halila

text: Aimo Oskari Halila (9. marraskuuta 1912 Lahti – 15. tammikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen historioitsija ja professori, joka tunnetaan erityisesti sosiaali- ja kulttuurihistorian tutkijana.

title: Aimo Mäkinen

text: Marraskuussa 2011 Itä-Helsingin Vuosaaressa avattiin jäähalli, joka nimettiin Aimo Mäkinen Areenaksi. Vuonna 2014 sen nimeksi oltiin muuttamassa uuden sponsorisopimuksen myötä Kuljetusrinki Areena, mistä syntyi kohu, sillä hallin rakentamiseen oli käytetty 1,8 miljoonaa euroa Mäkisen perintörahoja. Pian halliyhtiö purki sopimuksen Kuljetusrinki Oy:n kanssa ja nimeksi palautettiin Aimo Mäkinen Areena.

title: Lahti Matkat

text: Lahti Matkat Oy Lahti Travels Ltd oli lahtelainen Pentti Jämsän perustama ja omistama matkaitoimisto. Lahti Matkoilla oli toimistot myös Helsingissä nimellä Vip Matkat ja USA:ssa Floridassa Lake Worthissä nimellä Aimo Travels.

title: Lahti-Saloranta M/26

text: Aseen pääsuunnittelijana toiminut Aimo Lahti kehitteli samaan aikaan myös Suomi-konepistoolia, ja aseet muistuttavatkin toimintatavoiltaan hieman toisiaan. Vaikkei Lahti-Saloranta pikakivääri ollut yhtä luotettava kenttäolosuhteissa kuin esimerkiksi venäläinen Degtjarjov DP-27, tutummin ”Emma”, se säilyi Suomen Puolustusvoimain koulutuskäytössä 1970-luvulle asti.

title: Aimo Lahti

text: Ennen armeijaa hän lopetti lasitehtaalla, ja aloitti marraskuussa 1915 työt Riihimäellä VR:n liikenneosastolla jarrumiehenä. Hän ehti myös 1918 ennen kutsuntoja olla kesän töissä Viialassa T.K.Järvelän sähkölaitoksella.

title: Lahti L-39

text: Lahti L-39 on Aimo Lahden vuonna 1939 kehittämä panssarintorjuntakivääri. L-39 on itselataava, ja siinä on kymmenen patruunan lipas. Suuren kaliiperin takia aseessa on huomattavan kova rekyyli, ja sekä sen paino että koko tekevät siitä vaikeasti kuljetettavan. Näistä syistä aseen kutsumanimeksi tuli ”Norsupyssy”. Kun panssarivaunujen panssarit kehittyivät paksummiksi, panssarintorjuntakivääreillä ei ollut enää käyttöä niille tarkoitetussa tehtävässä, vaan asetta käytettiin pitkän kantaman tarkka-ammuntaan, panssarivaunujen häirintään sekä muunneltuna ilmatorjuntaan.

title: Aimo Tukiainen

text: Aimo Tukiainen tutustui Annikkiin tämän sukulaisen luona Rajasaarenkadulla, jolloin Aimo teki muotokuvia WSOY:n kirjailijoista. Aluksi heidän elämänsä oli köyhää, sillä vasta 1950-luvulla alkoi tulla kuvanveistotilauksia. Annikki-vaimon mukaan Purnu syntyi siitä, että Aimon oli saatava kipsivalutyöt suojaan. Tukiaisen ystävä, Oriveden opiston rehtori Heikki Hosia oli sitä mieltä, että paikka oli saatava Orivedeltä, koska Tukiainen oli sieltä kotoisin. Vuosien etsinnän jälkeen paikka löytyi Längelmäveden rannalta, mutta sekään ei kelvannut. Lopulta Koljonselältä suostui eräs maanviljelijä myymään tontin. Ensimmäisen näyttelyn aikana valmiina oli kolme hallia, myöhemmin seitsemän. Yleensä perhe meni pääsiäisen aikoihin Purnuun ja palasi sieltä vasta syys-lokakuussa. Vain pari joulua he viettivät Purnussa. Annikki oli töissä Sotainvalidien Veljesliitossa ja oli viikot töissä matkustaen aina viikonlopuksi Purnuun.

title: Aimo Lahti

text: Lista kuuluisimmista aseista joiden suunnittelija oli Aimo LahtiAseen nimiTyyppiValmistajaValmistusmaaValmistusvuodetLahti-Saloranta M/26[3]pikakivääriValtion KivääritehdasSuomi1928–19427,62 ITKK 31 VKT -ilmatorjuntakonekivääri[3]IlmatorjuntakonekivääriValtion KivääritehdasSuomi1933–1944Suomi-konepistooli[3]massasulkutoiminen konepistooliOy Tikkakoski AbSuomi1931–1953Lahti L-35[3]itselataava pistooliValtion KivääritehdasSuomi1935–1952Lahti L-39[3]panssarintorjuntakivääriValtion KivääritehdasSuomi1940–1945Sampo L-41 -konekivääri (7,62 kk/41)[3][8]konekivääriValtion KivääritehdasSuomi1940–194220 ITK 40 VKT -kevyt ilmatorjuntatykki[3]kevyt ilmatorjuntatykkiValtion KivääritehdasSuomi1943–1944

title: Suomi-konepistooli

text: Aimo Lahti suunnitteli aseen ensimmäisen mallin Bergmann MP18 -konepistoolin pohjalta vuonna 1922. Asetta valmistettiin lisenssillä myös Ruotsissa, Tanskassa ja Sveitsissä.[1][2]


query: Milloin Generaattori keksittiin?

title: Sähkön ja elektroniikan historia

text: 1800-luvun aikana sähkön luonnetta opittiin ymmärtämään monipuolisesti ja luotiin sähköisiin ilmiöihin liittyen jo laajasti sähkömagneettinen teoria. Vuosisadan aikana kehitettiin toimivalle tasolla muun muassa sellaisia sähköisiä laitteita kuin generaattori, sähkömoottori, sähkövalaistus, sähkölennätin ja puhelin.

title: Eagle tuulivoima

text: Yhtiö kehitti myös kevyen roottorin pyörittämäksi soveltuvan matalakierroksisen generaattorin, sillä markkinoilta ei löytynyt sopivaa valmiina. Generaattori on suoravetoinen, ja sen tuottaman äänen voimakkuus on alle 40 db. Generaattorien valmistuksen hoitaa lappeenrantalainen alihankkija.

title: Generaattori

text: Generaattori voi olla sähköisiltä kytkennöiltään induktiomoottoria vastaava, mitä ratkaisua käytetään pienemmissä aggregaateissa.

title: Tuulivoima

text: Tuuliturbiini on turbiini, jolla tuulen eli virtaavan ilman liike-energiaa muutetaan turbiinin akselin pyörimisenergiaksi eli mekaaniseksi energiaksi. Akseli pyörittää edelleen sähköä tuottavaa generaattoria. Roottorin pyörimisliike sovitetaan vaihteiston avulla generaattorille sopivaksi. Mikäli energia käytetään suoraan esim. jauhinkivien pyöritykseen käytetään nimitystä tuulimylly. Usein tuuliturbiinista puhuttaessa tarkoitetaan koko tuulivoimalaitosta, johon turbiinin lisäksi kuuluu mm. generaattori, vaihteisto, masto ja perustukset.

title: Night of Champions

text: Night Of Champions on World Wrestling Entertainmentin järjestämä vuosittainen showpainitapahtuma. Night Of Championsin nimi oli vuosien 2001-2007 Vengeance. Tapahtuma keksittiin vuonna 2001, milloin se pidettiin 9. joulukuuta, 2001 San Diego Sports Arenalla San Diego, Kaliforniassa paikaten Armegeddonin. Vuosina 2003-2004 Vengeance oli RAW brändin oma pay-per-view (PPV), kunnes vuonna 2007 ei käytetty enää tapahtumia brändeittäin.

title: Oskilloskooppi

text: Lissajous'n menetelmällä päästään parempaan tarkkuuteen kuin perinteisellä menetelmällä suoritetussa taajuuden oskilloskooppimittauksessa, mutta mittaukseen tarvitaan erillinen tarkka generaattori. Lissajous'n menetelmässä tutkittava signaali syötetään pystypoikkeutuslevyille (y-levyt) ja tunnettu signaali (ulkopuolisesta tarkasta generaattorista) vaakapoikkeutuslevyille (x-levyt), jolloin oskilloskoopin näyttöön syntyy Lissajous'n kuvio. Tuntemattomassa signaalissa taajuus kerrotaan generaattorin lukemasilmukoiden lukumäärällä (kuvan oltava stabiili). Menetelmän tarkkuus määräytyy generaattorin lukematarkkuudesta.

title: Savarin vaatetehtaan romahdus

text: Tehdasrakennuksen romahtamisen syynä oli se, ettei rakennusta oltu tarkoitettu teollisuuskäyttöön: talon rakenteet eivät kestäneet sisällä olevien generaattoreiden ja muiden teollisuuslaitteiden aiheuttamaa tärinää. Dhakassa sähkönjakelussa on usein häiriöitä, minkä vuoksi tehtailla on usein omat generaattorit. Rana Plazassa generaattorit oli sijoitettu määräysten vastaisesti talon ylimpään kerrokseen. Generaattorien aiheuttama jatkuva tärinä aiheutti halkeamia rakennuksen kantaviin rakenteisiin. Tehtaan työntekijät havaitsivat halkeamat ja kertoivat niistä tehtaan johdolle, mutta johto ei piitannut talon rapistumista enteilevistä merkeistä vaan pakotti työntekijät takaisin töihin.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Generaattori

text: Yksinkertaisimmillaan generaattori on sähköjohtimesta muodostettu silmukka jota pyöritetään magneettikentässä, tai magneettia pyöritetään silmukan ympärillä. Tämä synnyttää johtimeen sähkövirran energian pysyvyyden mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä että energia ei häviä, vaan se muuttaa muotoaan energiamuodosta toiseen: esimerkiksi generaattorissa liike-energia muuttuu sähköenergiaksi.

title: The Switch

text: The Switch on keskittynyt kestomagneettiteknologiaan uusiutuvan energian alalla. Yritys valmistaa kolmen tyyppisiä kestomagneettigeneraattoreita: suuren ja keskisuuren pyörimisnopeuden generaattoreita sekä suoravetoisia (vaihteettomia) alhaisen pyörimisnopeuden generaattoreita. Teholtaan generaattorit ovat 1–9-megawattia. Lisäksi yritys valmistaa kestomagneettiensa kanssa optimaalisesti toimivia tehomuokkainpaketteja.

title: Generaattori

text: Sähkövirran muuttuminen pyrkii korvaamaan magneettikentän muutoksen ja magneettikentän muuttuminen sähkövirran muutoksen. Edellisessä tapauksessa kyse on generaattorista, jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan sähkömoottorista. Näin ollen kytkentöjä sopivasti muuttaen (konetyypistä riippuen) sähkömoottori voidaan muuttaa generaattoriksi, tai päinvastoin.

title: Generaattori, esittävän taiteen tila

text: Generaattori on Kajaanin ydinkeskustassa, Raatihuoneentorin kupeessa, Kainuun Sanomien vanhassa painohallissa sijaitseva kulttuurikeskus ja esittävän taiteen tila. Generaattorilla toimii kolme yhteisöä: kulttuuriosuuskunta G-voima, Kajaanin Harrastajateatteri ja nykytanssin tuotantoryhmä Routa.

title: Harjavallan voimalaitos

text: Padon valmistuttua alkoi voimalaitoksen turbiinien ja generaattoreiden asennus. Ensimmäinen turbiini ja generaattori käynnistyi joulukuussa 1939 ja sen sähköä johdettiin aluksi talvisodan pommituksista kärsivään Helsinkiin. Toinen voimayksikkö viivästyi juuri sodan takia. Sen generaattori saatiin maahan Saksasta juuri sodan puhjettua, mutta se saatiin tuottamaan sähköä vasta vuoden 1940 keväällä. Alkuperäisten kahden kaplanturbiinin teho oli yhteensä 73 megawattia ennen 2010-luvun uudistuksia. Tukinuitto huomioitiin rakentamalla padon ohittava tukkiränni.

title: Crawler-transporter

text:
Erillinen laserohjausjärjestelmä huolehtii kuljettimen ja laukaisualustan asettamisesta tarkalleen kohdalleen kokoonpanohallissa ja laukaisupaikalla.
Kuljettimessa on kaksi 2 050 kW:n Alcon dieselmoottoria, jotka pyörittävät neljää 1 000 kilowatin generaattoria. Näillä pyöritetään kuljettimen 16 moottoria. Kaksi 794 kW:n moottoria pyörittävät kahta 750 kW:n generaattoria, joilla käytetään tunkkaus-, ohjaus-, valaisu- ja tuuletusjärjestelmiä. Lisäksi kuljettimessa on kaksi 150 kW:n generaattoria. Kuljettimen dieseltankkien tilavuus on 19 m³ ja sen kulutus 350 l/km.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Generaattori

text: Periaatteessa kuluttajan sytyttäessä hehkulampun (lisäten resistiivistä kuormaa), jossakin generaattorissa kasvaa samanaikaisesti generaattorin pyörittämisen voimantarve. Jos kuluttaja kytkee verkkoon jotakin, joka kuluttaa loistehoa, esim. kuormittamaton kolmivaihemoottori, periaatteessa kasvaa jonkin generaattorin loistehon tuotantotarve, vaikka energiantarve lisääntyykin vain siirtohäviöiden verran. Samoin, jos kuluttaja kytkee kapasitiivista kuormaa verkkoon loistehon tarve pienentyy, tällöin jonkun generaattorin on supistettava loistehon tuotantoa ja voimantarve lisääntyy vain siirtohäviöiden verran. Yleensä sähköyhtiöt ja suuret kuluttajat tuottavat loistehoa kondensaattoriparistoilla, joka on synkronigeneraattorien loistehon tuotantoa taloudellisempi tapa. Voimalaitoksissa synkronigeneraattorit yleensä lievästi alimagnetoidaan. Tällöin häiriöiden johdosta verkosta tippuvan synkronigeneraattorin napajännite ei kasva ryntäyksen seurauksena tolkuttoman suureksi. Induktiivisen tehon irrottaminen verkosta rasittaa kytkinlaitteita myös vähemmän.

title: Juankosken voimalaitos

text: Juankosken vanhan voimalaitoksen voimansiirto generaattorille perustuu hihnavälitykseen: generaattoria pyörittää luonnonnahasta valmistettu hihna, jota voidaan kiristää siirtämällä liikkuvalla alustalla olevaa generaattoria. Generaattorin tuottaman jännitteen taajuuden yhteensopivuus verkkojännitteen kanssa tarkistetaan magnetoitujen metallikielien resonanssiin muuttuvassa magneettikentässä perustuvalla mittarilla (HZ-taajuusmittari) ja lopullisesti ns. pimeäkytkennällä. Tarkkaillaan verkon jännitetta kaksoisvolttimittarista, jotta sekä taajuus että jännitteet ovat samat generaattorin ja verkon kanssa. Kun sekä taajuus että jännite täsmäävät verkon arvojen kanssa, voidaan generaattori tahdistaa ja lopuksi kytkeä verkkoon.

title: Generaattori

text: Vaihtovirtageneraattorit tuottavat vaihtovirtaa, jonka suunta ja suuruus muuttuvat jatkuvasti generaattorin pyörimisen tahtiin sinikäyrän muotoisesti. Generaattorin tuottama vaihtojännite on mahdollista muuntaa sähkön siirtoon tai haluttuun käyttötarkoitukseen paremmin sopivaksi muuntajan avulla, joko suuremmaksi tai pienemmäksi.

title: Van de Graaffin generaattori

text: Van de Graaffin tandemkiihdytin on hiukkaskiihdytin, jonka toiminta perustuu van de Graaffin generaattoriin. Sitä voidaan käyttää muun muassa sädehoidossa. Kiihdytettävien ionien varaustilasta riippuen generaattorin hiukkassuihkun energia on yhdestä megaelektronivoltista 20–30 megaelektronivolttiin. Sitä voidaan käyttää myös radionuklidien tuottamiseen. Ionit kiihdytetään kondensaattorin potentiaalikentässä.

title: Kajaani

text: Osana Kajaanin kaupunkiseudun aluekeskusohjelmaa käynnistettiin syksyllä 2003 Generaattori-hanke. Hankkeen tavoitteena oli luoda seudun taiteilijoille toimintaedellytyksiä ja kouluttaa sekä nuoria että ammattimaisia taiteen tekijöitä. Näkyvin osa Generaattoria oli vilkas toiminta omalla näyttämöllä sekä useat eri tapahtumat. Kulttuuriprojektia on jatkanut alkuvuodesta 2007 toimintansa aloittanut kulttuuriosuuskunta G-voima. G-voima on Generaattorin, Routa ry:n , Kajaanin harrastajateatterin sekä paikallisten esittävän ja visuaalisen taiteen ammattilaisten muodostama osuuskunta.

title: Slender: The Arrival

text: Kun Lauren herää Oakside-puistossa, hän etenee läheiseen Kullman Mining -kaivokseen. Hän huomaa hissin mutta tajuaa että hänen täytyy käynnistää kuusi generaattoria ja käynnistää ensimmäisen mikä oli hissin vieressä. Generaattorin ollessa päällä ja Laurenin etsieessä muita hän kuulee outoa ääntä, ja tunnelista hyökkää oudon näköinen olio (Kate eli Proxy, Slendermanin ”avustaja”). Lauren juoksee karkuun ja saa peräänsä myös Slendermanin. Laurenin käynnistettyä kaikki kuusi generaattoria hän pääsee pois tehtaasta hissillä.

title: Peili

text: Renessanssiajan alussa Euroopassa keksittiin uusi valmistusmenetelmä: lasi päällystettiin tinan ja elohopean muodostamalla amalgaamilla. Amalgaamia voidaan levittää lasipinnalle siveltimellä maalin tavoin, mutta kun osa elohopeasta vähitellen haihtui, jäljelle jäänyt seos jähmettyi lasin pinnalle kiinteäksi, valoa heijastavaksi pinnoitteeksi. Ei tiedetä tarkoin, missä ja milloin menetelmä keksittiin, mutta ainakin Venetsiassa se oli yleisessä käytössä jo 1500-luvulla. Tällaiset lasipeilit olivat kuitenkin erittäin kalliita, ja niiden valmistus oli niistä haihtuvan elohopeahöyryn myrkyllisyyden vuoksi terveydellekin vaarallista. Kun peili oli valmis, se kuitenkin kehystettiin niin, että vaikka se edelleen sisälsi elohopeaa, ei se enää päässyt haihtumaan. Kuninkaan aloitteesta Ranskaan perustettu Saint-Gobainin tehdas oli huomattava elohopeapeilien valmistaja, mutta niitä valmistettiin myös Böömissä ja Saksassa.

title: Generaattori

text: Generaattori eli sähkögeneraattori on kone, joka muuttaa mekaanista liike-energiaa sähkövirraksi.

title: Lämpösähköinen generaattori

text: Lämpösähköinen generaattori tai TEG-generaattori (() kehittää sähköenergiaa Seebeckin ilmiön avulla kahden keskenään kosketuksissa olevan materiaalin välillä, kun näiden välillä on lämpötilaero. Laitteessa ei ole liikkuvia osia ja sitä voi verrata sähkön avulla jäähdyttävään Peltier-elementtiin, mutta on sille käänteinen. Lämpösähköistä generaattoria hyödynnetään energian keruussa.

title: Varavoimalaitteisto

text: CPS-laittestossa on dieselmoottorin ja generaattorin lisäksi pyörivä huimamassa. Huimamassan tarkoitus on sähkökatkon tullen pyörittää generaattoria ennen dieselmoottorin käynnistymistä, laitteistosta riippuen 1–15 sekunnin ajan. Dieselin käynnistyttyä laitteisto toimii tavallisen diesel-generaattorin tavoin. CPS-laitteistoja löytyy teholuokasta 0,2-2 MVA, jossa ne ovat hinnaltaan kilpailukykyisiä vastaavan kokoisiin diesel + ups-laitteistoihin verrattuna.

title: Tuuliturbiini

text: Tuulivoimalaitoksen rakentamisessa suuri tekninen haaste on se, että tuulen sisältämä energia on verrannollinen tuulen nopeuden kolmanteen potenssiin. Käytännössä tämä johtaa sellaisiin ratkaisuihin, että tuulivoimalaitos rakennetaan toimimaan vain tietyllä tuulennopeusalueella. Toisin sanoen se ei tuota sähköä pienellä ja pysäytetään hyvin suurella tuulennopeudella. Toinen ongelma on tuulen nopeuden tasaisuus. Tuotettavan vaihtosähkön täytyy olla verkon vaatimassa taajuudessa, joten huolimatta tuulennopeuden vaihteluista tuuliturbiinin pyörintänopeuden täytyy olla vakaa. Tämän vuoksi pyörintänopeutta säädetään tuuliturbiinin lapojen kulmaa muuttamalla. Myös generaattorin kuorman lisääminen eli tehon nosto jarruttaa turbiinia. Kun tuuliturbiinin lavat ovat kymmeniä metrejä pitkiä, ei sitä voi pyörittää kovin nopeasti ilman, että kiihtyvyys rikkoisi lavat. Vaikka tuulivoimalaitoksissa käytettävät generaattorit ovat tyypillisesti moninapaisia ja sen vuoksi hitaasti pyöriviä, joudutaan käyttämään vaihteistoja, joilla turbiinin akselin pyörintänopeus nostetaan riittävän suureksi generaattorille. Vaihtoehto vakionopeudella pyörivälle tuulivoimalalle on ratkaisu, jossa vaihtovirtageneraattorin tuottama sähkö muutetaan taajuusmuuttajalla verkkotaajuiseksi. Tällöin roottorin pyörimisnopeus ja generaattorin tuottaman sähkön taajuus voivat vaihdella.

title: Aggregaatti

text: Sähköä voidaan tuottaa traktorikäyttöisellä generaattorilla. Nämä generaattorit tuottavat sähköä tyypillisesti muutamia kymmeniä kilowatteja. Traktorigeneraattorit ovat yleisiä maatalouskäytössä ja 27–60 kVA tuottavat mallit ovat suosituimpia (v. 2006). Generaattori saa voimansa traktorin voiman ulosotosta nivelakselin välityksellä, eli traktorin moottori toimii aggregaatin polttomoottorina. Traktorikäyttöinen generaattori voi olla kiinnitettynä traktorin kolmipistenostolaitteisiin tai se voi olla traktorista irrallinen, omilla jaloilla oleva generaattori. Generaattorissa on hammasvaihde, jolla kierrosnopeus nostetaan 1500 tai 3000 kierrokseen minuutissa.

title: Van de Graaffin generaattori

text: Van de Graaffin generaattori on sähkögeneraattori, jonka kehitti fyysikko ja keksijä Robert Van de Graaff. Generaattorin sähköntuotanto perustuu eristerullan ja -hihnan välisestä kosketuksesta aiheutuvaan staattiseen sähköön.

title: Naniwa-luokka

text: Aluksille asennettiin neljä brittiläistä Gramme-valonheitintä. Ne sijoitettiin nostettaville jalustoille etu- ja takakannen siltojen sivuille. Asennus mahdollisti aluksen ympäristön valaisemisen, ja siten paransi suojaa yöllisissä torpedohyökkäyksissä. Valonheittimien tarvitsema sähkö tuotettiin neljällä Gramme-generaattorilla (80 V, 75 A, 24 kW), jotka oli asennettu konehuoneisiin. Generaattorit vaihdettiin kahteen Edison-generaattoriin (80 V, 200 A), ja oletettavasti myös valonheittimet vaihdettiin tällöin Siemensin toimittamiin.

title: Generaattori

text:
Automaattinen jännitteen ja loistehon säätö toimii siten, kun loistehon tarve verkossa kasvaa, lisätään virtaa apukoneen staattorille, jolloin myös magnetointivirta kasvaa ja generaattori tuottaa enemmän loistehoa. Loistehon tuotanto ylläpitää verkon jännitettä. Ilman verkon kuormitusta pyörivässä synkronigeneraattorissa magnetoinnin lisäys näkyy jännitetason nousuna.
Loistehon tuotanto teoriassa ei vaadi energiaa generaattoria pyörittävältä voimakoneelta. Käytännössä suurentuneet virrat aiheuttavat häviötä ja siten tehontarpeen nousun.

title: Left 4 Dead 2

text: The Sacrifice on pelin toinen kampanjalisäosa, jossa poikkeuksellisesti pelataan ensimmäisen "Left 4 Deadin" pelihahmoilla, mutta The Sacrifice -kampanja on myös tehty ensimmäiseen "Left 4 Dead" -peliin. Xboxilla siitä täytyy maksaa Microsoft-pisteillä, mutta tietokoneella se on täysin ilmainen. Kampanja alkaa siitä, kun "Left 4 Dead" -pelin selviytyjät saapuvat junalla tuntemattomaan paikkaan. Selviytyjät ovat suunnitelleet etsivänsä itselleen purjeveneen ja matkustavansa Keyesiin. Matkalla selviytyjät törmäävät muun muassa junakonttiin lukittuun Tankiin ja hiekkakasaan, joiden korpit herättävät lauman huomion. Finaalissa saavutaan The Passing -kampanjan viimeiseen osaan, jossa tarkoituksena on käynnistää kolme generaattoria. Aina yhden generaattorin käynnistyttyä saapuu yksi Tank, mutta jos kaikki kolme generaattoria käynnistetään yhtä aikaa, Tankkeja saapuu kolme. Pelaajan on selviydyttävä siihen asti, kunnes sillan portti aukeaa ja sen jälkeen painettava kytkintä, jotta silta nousisi. Tämän jälkeen generaattori sammuu kesken kaiken, ja yhden selviytyjistä on uhrattava itsensä menemällä käynnistämään generaattorin. Kampanjassa ei siis voi selviytyä kuin 1–3 selviytyjää. Jos kolme selviytyjää kuolee kesken selviytymisen, tehtävä on epäonnistunut, sillä kampanjan läpäisyyn tarvitaan vähintään kaksi selviytyjää. Jos omistat "Left 4 Dead 2" -pelin, niin The Sacrifice -kampanjan mukana tulee "Left 4 Deadista" tuttu kampanja No Mercy, jossa myös pelataan alkuperäisillä selviytyjillä. Kampanjan mukana tulee peliin neljä uutta saavutusta ().


query: Milloin viikinkiaika oli?

title: Viikinkiaika

text: Viikinkiaika on Pohjoismaiden esihistoriaan liittyvä ajanjakso, jota leimasivat viikinkien ryöstöretket ja valloitukset. Viikinkiretkien lähtölaukauksena on usein pidetty Lindisfarnen luostarin ryöstöä vuonna 793 ja joutsenlauluna vuonna 1066 käytyä Stamfordin sillan taistelua. Kun nämä vuosiluvut on muutettu pyöreiksi luvuiksi, on saatu ajoitus 800–1050. Todellisuudessa on tietysti harhaanjohtavaa ajoittaa viikinkiajan kaltaista aikakautta vuoden tai edes vuosikymmenen tarkkuudella.

title: Suomen esihistoria

text: Viikinkiaikana (noin vuodet 800–1025) kauppa ja yhteydet vilkastuivat ja kaupunkimaisia asutuksia alkoi syntyä Itämeren piirissä. Aina 900–luvun lopulle saakka liikenne viikinkien idäntiellä oli merkittävää. Skandinaviassa viikinkiaika on esihistoriallisen kauden viimeinen jakso. Pohjoismaissa tärkeimmät kauppakaupungit olivat Mälar-järven Birka Keski-Ruotsissa, Etelä-Jyllannin Hedeby nykyisessä Saksassa ja Oslovuonon Kaupang Norjassa. Aikakauden vilkkailla kauppareiteillä liikkui Ahvenanmaan ja luultavasti pieniä määriä manner-Suomenkin alueen asukkaita. Suomessa asutus tihentyi varsinkin Savossa ja Karjalassa, mutta kalmistot katosivat Uudeltamaalta ja Etelä-Pohjanmaalta. Se, tarkoittaako kalmistojen häviäminen asutuksen katoamista, on vilkkaan keskustelun aihe. Viikinkiajan lopulla polttohautauksesta siirryttiin yleisesti ruumishautaukseen, mikä lienee merkki kristillisten tapojen vähittäisestä omaksumisesta. Merkittävin tutkittu ruumiskalmisto on Euran Luistari. Pysyvän asutuksen alueella vallitsi suhteellisen yhtenäinen kulttuuri.

title: Roihuvuori

text: Yleisesti luullaan Roihuvuoren nimen tulevan siitä, että mäellä olisi poltettu vartiotulia viikinkiaikana. Mitään historiallista todistetta ei kuitenkaan ole, että näin olisi viikinkiaikana tai sen jälkeen tapahtunut, vaan päätelmät perustuvat enemmänkin Roihuvuori-nimeen. Roihuvuori-nimi esiintyykin (ruotsinkielisessä muodossaan Kasberget) ensimmäisen kerran vasta jatkosodan aikana Kasa-ilmatorjuntapatterin yhteydessä, joka oli saanut koodinimensä viereisestä, Vartiokylän kaupunginosaan kuuluvasta Roihupellosta ("Kasåker").

title: Viikinkiaika Latviassa

text: Viikinkiaikana vuosina 800–1000 latvialaiset ja skandinaavit kohtasivat toisensa. Väinäjoki toimi hyvänä kauppareittinä viikingeille, ja sitä kutsuttiin myös "viikingeiltä kreikkalaisille" -nimityksellä. Skandinaavit tekivät ryöstöretkiä Latvian alueelle, mutta ryöstöt kohdistuivat enimmäkseen kuureihin ja semigalleihin. Vaikka viikinkien matkat Latviassa olivat väkivaltaisia, ne eivät koskaan aiheuttaneet suurempaa alistamista tai siirtomaiden perustamista alueelle. Skandinaavit, jotka olivat kulkeneet alueella, olivat enimmäkseen gotlantilaisia, ruotsalaisia ja tanskalaisia.

title: Viikinkiaika

text: Viikinkiyhteiskunnassa tunnettiin kirjoitustaito ja käytettiin riimukirjoitusta, joka oli kehitetty pohjoisgermaanisessa kulttuuripiirissä jo ennen viikinkiaikaa. Riimukirjoitusta käytettiin kuitenkin lähinnä uskonnollisiin tarkoituksiin sekä laskenta- ja kalenterimerkintöihin; asiakirjoja tai muistiinpanoja ei tiedetä laaditun. Yhteiskunta toimi suullisella pohjalla, joten viikingit eivät jättäneet itsestään juuri mitään kirjallista jälkeä.[1]

title: Rautakausi

text: Varhaisrautakausi vuodet 500 eaa. – 375/400 jaa. Esiroomalainen aika (500 eaa. – 0/50 jaa.) Vanhempi roomalaisaika (0/50 – 150/200) Nuorempi roomalaisaika (150/200 – 375/400) Keskirautakausi vuodet 375/400 – 800/825 Kansainvaellusaika (375/400 – 550/600 ) Merovingiaika (550/600 – 800/825 ) Myöhäisrautakausi vuodet 800/825 – 1200/1300 Länsi-Suomen viikinkiaika (800/825 – 1025/1050/1075) Karjalan viikinkiaika (800/825-1050/1100) Länsi-Suomen ristiretkiaika (1025/1050/1075 – 1150/1200) Savo-Karjalan ristiretkiaika (1050/1100-1300)

title: Viikinkiaika

text: Tanskan alueen asukkaat tekivät matkoja etenkin

title: Pirullista peliä

text: Milo alkaa tehdä lähtöä, mutta nöyryyttää Andrew’ta vielä kertomalla erilaisia salaisuuksia Andrew’n naissuhteista. Andrew uhkaa Miloa aseella, mutta Milo sanoo arvanneensa tämän ja kutsuneen sittenkin poliisit paikalle. Andrew ei usko enää mitään ja ampuu Miloa. Poliisien tullessa hän ei mene avaamaan. Kuolinhetkellään Milo pyytää Andrew’ta vakuuttamaan poliisille että kyse oli vain pirullisesta pelistä.

title: Rautakausi Turussa

text: Viikinkiaika merkitsi pohjoiselle Euroopalle entistä vilkkaampia yhteyksiä muuhun mantereeseen ja sieltä saadut vaikutteet lisääntyivät. Kaupankäynti alkoi olla organisoitunutta, ja ensimmäiset kaupungit syntyivät myös Itämerelle. Turun ja Suomen kannalta keskeisin kaupunki viikinkiaikana oli Ruotsin Birka, joka muodostui merkittäväksi kauppa- ja kulttuuritekijäksi. Birkasta ja muualtakin lähteneet viikinkiretket sivusivat myös Suomen rannikkoa ja Turkua. Turku ei kuitenkaan ollut viikinkien itäisen kauppareitin välittömässä tuntumassa ja näyttää siltä, että Turussa olevien kalmistojen esineistö viittaisi enemmän kaupankäyntiin Birkan kanssa kuin viikinkien pysyvään asutukseen alueella. Birkan ohella ajan keskuksia oli Gotlanti, joka nousi Birkan tuhoutumisen jälkeen 900-luvun lopulla Itämeren vallitsevaksi kauppamahdiksi.

title: Luettelo Suomessa toimivista historianelävöitysryhmistä

text: Faravidin sudet ry on vuonna 2008 rekisteröity ilmajokelainen yhdistys, jonka keskeisenä toiminta-ajatuksena on historian elävöittäminen. Aikakausi, jonka elävöittämiseen yhdistys on tällä hetkellä keskittynyt, on viikinkiaika. Viikinkiaikana voidaan pitää aikakautta 700-luvun lopulta 1000-luvun puoliväliin.

title: Viikinkiaika

text: – katajala.net Tutkimuksia Rurikinlinnasta {{Country data {{{1}}}

title: Viikinkiaika

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Cicero

text: Palattuaan Cicero pyrki saamaan takaisin omaisuutensa ja asemansa. Senaatti myönsi hänelle korvauksen tuhotusta omaisuudesta. Clodius piti kuitenkin huolta siitä, että Cicerolla riitti tekemistä. Hän hyökkäsi joukkioineen Ciceron taloa rakentaneiden työmiesten kimppuun, pahoinpiteli Ciceron kadulla ja poltti Ciceron veljen talon.[5] Cicero tuki nyt populisti Miloa, jota hän käytti Clodiusta vastaan. Kaupungin tilanne oli rauhaton ja ruoastakin oli pulaa. Milon mies tappoi lopulta Clodiuksen tammikuussa 52 eaa, kun Milon ja Clodiuksen joukkiot olivat kohdanneet Via Appialla. Cicero puolusti oikeudessa Miloa, joka oli syytettynä Clodiuksen sukulaisten murhista, mutta hävisi jutun. Puolustuspuhetta Pro Milone on tästä huolimatta pidetty merkittävänä. Cicero esitti, että Milolla ei ollut syytä tappaa Clodiusta.

title: Titus Annius Milo

text: Titus Annius Milo Papianus (k. 48 eaa.) oli roomalainen kansankiihottaja. Milon ura on tyypillinen esimerkki Rooman tasavallan lopunaikojen epävakaudesta. Hän järjesti Pompeiusta tukiessaan väkivaltaisia rähinöitsijöitä, jotka ottivat yhteen Clodiuksen vastaavien joukkioiden kanssa. Milo oli kansantribuuni 57 eaa. Hänellä oli näkyvä rooli, kun Cicero kutsuttiin takaisin maanpaosta 57 eaa. Hän oli preettori 54 eaa. Seuraavana vuonna hän yritti konsuliksi. Clodius oli ehdolla preettoriksi. Miehet tapasivat joukkioineen Via Appialla. Välikohtaus päättyi Clodiuksen murhaan. Milo joutui syytteeseen. Ciceron oli määrä puolustaa häntä, mutta Milo oli pakotettu ennen oikeudenkäyntiä lähtemään maanpakoon. Milo liittyi vuonna 48 eaa. Caesaria vastustaneeseen rintamaan, mutta hänet saatiin kiinni ja teloitettiin.

title: Pirullista peliä

text: Milo kertoo, että nyt alkaa uusi peli. Hän kertoo käyneensä juuri kuristamassa kuoliaaksi Andrewn rakastajattaren Tean ja sijoittaneensa kartanoon erilaisia todisteita, jotka osoittaisivat Andrew’n syylliseksi. Andrew soittaa Tealle, ja tämän puhelimeen vastaava itkevä huonetoveri Joyce vahvistaa Tean kuolleen. Andrew alkaa paniikissa etsiä Milon lavastamia todisteita kartanosta tämän arvoituksellisten vihjeiden perusteella. Andrew löytää niistä viimeisen juuri kun Milo sanoo poliisiauton saapuvan kartanon pihaan. Milo menee ovelle ja juttelee pitkään poliisien kanssa. Lopulta hän on päästävinään poliisit sisään, mutta silloin paljastuu ettei mitään poliiseja ole. Milo paljastaa että hän valehteli Joycen avustamana Tean kuolemasta ja onnistui näin petkuttamaan Andrew’ta jo toistamiseen.

title: Q

text: Pienellä q-kirjaimella on useita vaihtoehtoisia muotoja käsin kirjoitettaessa. Suomalaisessa kouluopetuksessa sen pystyviiva on merkitty milloin suoralla viivalla, milloin lenkillä, milloin taas poikkiviivan kanssa.

title: Viikinkiaika

text: Viikinkiaika määrittyi joukosta yhteiskunnallisia, kulttuurisia, taloudellisia, sotilaallisia ja poliittisia kehitysprosesseja ja tapahtumasarjoja. Nämä kehittyivät vähitellen 700- ja 800-lukujen kuluessa ja hiipuivat pois osittain jo 900-luvulla, osittain vasta 1000- ja 1100-luvuilla. Tällaisia viikinkiajan ilmiöitä olivat esimerkiksi:

title: Viikinkiaika

text: Arkeologisessa löytöaineistossa viikinkiaikaa määrittävät tietyt koru- ja asetyypit. Jälkimmäiset ovat laajalle levinneitä kansainvälisiä tyyppejä, mutta naisten korustossa on myös paikallista ”suomalaista” leimaa. Löytöaineistot ovat peräisin lähinnä kalmistoista, joskin myös asuinpaikkojen arkeologinen tutkimus edistyy vähitellen.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Rosvopäällikkö Salvatore Giuliano

text: Elokuva alkaa Giulianon kuolemasta heinäkuussa 1950. Sitä seuraa takauma, joka pyrkii dokumentaarisella ja uutismaisella tyylillä selvittämään kuka mies oli. Eri ihmisten käsitykset Giulianosta vaihtelevat, koska mies oli ostettavissa aseineen vastustamaan milloin fasisteja, milloin kommunisteja, milloin viranomaisia ja milloin aivan tavallisia kansalaisia.

title: Viikinkiaika

text: Norjan alueen asukkaat tekivät matkoja

title: Viikinkiaika Latviassa

text: Itä-Baltiasta tehtiin myös yksittäisiä ryöstöretkiä Skandinaviaan.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: Viikinkiaika

text: Ruotsin alueen asukkaat tekivät matkoja etenkin itään (Austvegr), Itämeren yli

title: Viikinkilaiva

text: Viikinkilaiva on viikinkiaikana skandinaavisten kansojen rakentama laiva.

title: Viikinkiaika

text: Suomessa viikinkiaika oli rautakauden jakso, joka seurasi merovingiaikaa ja edelsi ristiretkiaikaa. Skandinaavista tutkimusta seuraillen viikinkiaika on Suomessakin ajoitettu noin vuosiin 800–1050. Monet arkeologit ovat kuitenkin alkaneet suosia viikinkiajan takarajana vuotta 1025. Jälkimmäinen vuosiluku ajoittanee tarkemmin ajankohdan, jona ristiretkiaikaiset korutyypit tulivat käyttöön.

title: Mjölner

text: Skandinaviassa kannettiin viikinkiaikana yleisesti vasaraa esittäviä riipuksia, jotka luultavasti symboloivat Mjölneriä.

title: Viikinkiaika

text: Kaupan keskuksia olivat muun muassa

title: Il trionfo di Ercole

text: Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.