query: Miten IP-osoite määritellään?

title: IP-osoite

text: IP-osoite ("Internetin protokollaosoite" tai "Internetin yhteyskäytäntöosoite") on numerosarja, jota käytetään IP-verkkoihin kytkettyjen verkkosovittimien yksilöimiseen. IP on alin yhtenäinen Internetin protokolla ja kaikki Internet-verkon tietoliikenne kulkee IP-paketteina. IP-osoitteen perusteella IP-paketti löytää perille ja vastaukset tulevat takaisin. Tyypillisesti IP-osoitteita ei käytetä suoraan, vaan DNS-järjestelmä muuttaa selväkieliset osoitteet (kuten www.youtube.com) IP-osoitteiksi. IP ei yksilöi käyttäjää.

title: Iptables

text: Säännöillä voidaan esimerkiksi määrittää, että tietystä IP-osoitteesta tai tiettyyn porttiin saapuvat paketit joko estetään tai päästetään läpi. Säännöillä voidaan myös määritellä edistyneempiä toimintoja, esimerkiksi voidaan estää uudet yhteydet tietystä IP-osoitteesta, jos yhteyksiä on jo samasta IP-osoitteesta auki liian monta.

title: IP-osoite

text: Tavallisesti IP-osoite esitetään neljän pisteellä erotetun luvun sarjana, esimerkiksi 145.97.39.155. IP-osoite ei yksilöi käyttäjää. IP-osoite koostuu kahdesta osasta, jotka ovat operaattorin yksilöivä alkuosa ja operaattorin sisällä yksilöity liittymä, joka saattaa sisältää useita tietokoneita tai muita laitteita. Osoitteesta ei yleensä voi tietää kuinka paljon alusta kuuluu operaattoriosaan ja kuinka paljon liittymän yksilöivään osaan eikä siitä voi tietää käyttäjää, mutta palvelimilla on yleensä kiinteä IP, joka on usein sidottu domainiin.

title: DHCP

text: DHCP () on verkkoprotokolla, jonka yleisin tehtävä on jakaa IP-osoitteita uusille lähiverkkoon kytkeytyville laitteille. Ylläpitäjä antaa tietyn IP-osoiteavaruuden, jolloin jokainen laite pyytää käynnistyksen yhteydessä DHCP-palvelimelta oman IP-osoitteen. Annettu osoite on voimassa ennalta määrätyn ajan. Menettely yksinkertaistaa asiakaskoneiden asetuksien hallintaa huomattavasti.

title: IP-osoite

text: Alun perin IP-osoitteet jaettiin viiteen eri osoiteluokkaan. Tällöin osoitteesta pystyi päättelemään operaattoriosan. Tästä kuitenkin luovuttiin[1], koska IP-osoitteita tarvittiin käyttöön tarkemmalla osoiteavaruusjaolla. Historialliset luokat olivat[2]:

title: TCP/IP

text: DHCP "(Dynamic Host Configuration Protocol)" protokollalla tietokone, joka ei tiedä omaa IP-osoitettaan, voi kysyä sitä verkosta. Tämä on välttämätöntä esimerkiksi kannettavissa tietokoneissa, joiden on saatava kulloiseenkin sijaintipaikkaansa soveltuva IP-osoite.

title: ARP-väärennös

text: Tilanteessa, jossa verkossa on tai on ollut kaksi samalle IP-osoitteelle konfiguroitua laitetta, ilmenee ARP-väärennöksen tapaisia ongelmia. Mikäli sama IP-osoite on edelleen usealla laitteella, voidaan se havaita Linux-käyttöjärjestelmissä arping-komennolla. Mikäli arping-komento saa useita vastauksia, nähdään vastaajien MAC-osoitteet ja ylimääriänen IP-osoite voidaan paikallistaa.

title: Piraattikirje

text: Markkinaoikeudelta saatetaan pyytää kerralla jopa tuhansien IP-osoitteiden tiedot,[10] joten niiden luovuttamisessa saattaa käydä virheitä.[7] Tietopyyntöjen suuren määrän vuoksi markkinaoikeuden voi olla hankala määrittää, täyttyykö tekijänoikeuslaissa (60 a § – Yhteystietojen luovuttaminen) tarkoitettu merkittävä jakaminen jokaisen pyydetyn IP-osoitteen kohdalla.[10] Piraattikirjeet lähetetään toisinaan pyyntöhetken IP-osoitteen perusteella, jotka eivät aina vastaa epäillyn tekijänoikeuden loukkauksen omistajan IP-osoitetta.[11] Piraattikirjeen saaneen voi olla hankala saada tietoa sen todenperäisyydestä, sillä operaattorit eivät välttämättä luovuta tietoa siitä, kuuluuko piraattikirjeessä todisteena mainittu IP-osoite todella väitetylle henkilölle.[3] Euroopan unionin tuomioistuimen syyskuussa 2016 tekemän ratkaisun mukaan IP-osoitteen omistaminen ei yksinään riitä osoittamaan syyllisyyttä rikokseen.[12]

title: IP

text: IP-paketit toimitetaan perille IP-osoitteiden perusteella. IP-osoite on tavallisesti numerosarja kuten esimerkiksi: "192.168.1.1" (IPv4) tai 2002:a00::260:1dff:fe22:5a85/64 (IPv6). Verkkotunnuksien muuttamisesta IP-osoitteiksi vastaa DNS-järjestelmä.

title: Bannaus

text: Tämä puhekielen termi on käytössä lähinnä IRC-yhteisöissä, mutta on levinnyt myös muihin internetin verkkoyhteisömuotoihin. Bannaamalla jonkun irc-kanavan käyttäjän, kanavaoperaattorit voivat estää huonokäytöksisen - tai muusta syystä ei-toivotun - käyttäjän pääsyn kanavalle joko väliaikaisesti tai pysyvästi. Käyttäjä tunnistetaan hänen verkko-osoitteensa perusteella. Lisäksi on mahdollista bannata kokonaisia verkkoalueita – esimerkiksi jonkin tietyn maatunnuksen, kuten .fi. Mikäli bannit eivät kata käyttäjän koko ip-osoitetta, voi bannit saanut käyttäjä palata kanavalle muuttamalla erilaisia käyttäjätietojaan (tällöin hänet voi kuitenkin tunnistaa aika helposti ip-osoitteen perusteella). Kaikki bannit pystytään kiertämään vaihtamalla ip-osoitetta tarpeeksi. Tavallinen käyttäjä ei pysty useissa tapauksissa vaihtamaan ip-osoitettaan suoraan, mutta on mahdollista tulla IRCiin esimerkiksi WWW:n IRC-portaalien kautta, jolloin IRCissä muilla käyttäjille näkyvä ip-osoite on täysin erilainen kuin käyttäjän varsinainen ip. Ulkomaiset osoitteet voidaan bannata esimerkiksi kanavalta, joka on tarkoitettu vain tietyn kielisille keskustelijoille.

title: TCP/IP-viitemalli

text: TCP/IP-malli ei määritä tarkkaan mitä tapahtuu verkkokerroksen alapuolella. Se olettaa että IP:n alla on jokin protokolla, joka pystyy välittämään IP-paketteja tietokoneen muistista toiselle tietokoneelle. IP-protokolla ei ota mitenkään kantaa fyysiseen mediaan tai pakettien kehystykseen, vaan olettaa saavansa käyttöön alemman kerroksen palveluita jonkin rajapinnan kautta, niin että se voi lähettää paketteja reitittimille (yhdyskäytäville). Tyypillisiä peruskerroksia ovat lähiverkkojen Ethernet, matkapuhelimien GPRS ja 3G ja digitaalisten tilaajaliittymien ADSL fyysiseen kerrokseen ja ATM, PPP, Ethernet tms. linkkikerrokseen perustuvat tekniikat. Peruskerros saattaa myös olla toinen TCP/IP-protokollapino, IP IP:n päällä muutaman lisäprotokollan kera ei ole mitenkään harvinainen ratkaisu.

title: IP-osoite

text: Aliverkon osoitteista on varattu ensimmäinen (kaikki bitit nollia) ilmaisemaan itse verkkoa ja viimeinen (kaikki bitit ykkösiä) aliverkon yleislähetys-osoitteeksi (broadcast). Esimerkin verkossa 145.97.36.0 olisi verkon osoite ja 145.97.36.255 lähettäisi IP-paketin kaikille verkon koneille. IP-tason yleislähetys on eri asia kuin Ethernet-tason yleislähetys.

title: IP-osoite

text: määrittää kolme ryhmää IP-osoitteita, jotka on varattu yksityiskäyttöön. Standardin mukaan niitä ei saa reitittää julkisessa Internetissä. Haluttaessa kytkeä Internetiin tietokone, jolla on yksityisosoite, on käytettävä osoitteet muuntavaa reititintä.

title: IP-osoite

text: Tietokoneelle ei nykyään yleensä anneta kiinteää (staattista) IP-osoitetta vaan tietokone pyytää uuden dynaamisen IP-osoitteen kytkeytyessään verkkoon. Tähän käytetään yleensä DHCP-protokollaa. Käytännössä kuitenkin kiinteän verkon laajakaistayhteydessä toimiva osoite säilyy samana, mobiilitunnus taas yleensä vaihtuu kun yhteys avataan.

title: IPv6

text: IPv4-osoitteiden loppumista on kyetty siirtämään käyttämällä osoitteenmuunnostekniikoita ja muuttamalla IP-osoitteiden jakamista tehokkaammaksi. Osoitteenmuutoksien avulla suurikin joukko koneita voi jakaa yhtä aikaa yhden IP-osoitteen. Toisaalta juuri osoitteenmuunnostekniikat vaikeuttavat monien uusien palvelujen, kuten IP-puheen tai vertaisverkkojen käyttöä. Osoitteiden jakamista on tehostettu jakamalla organisaatioille entistä sopivamman kokoisia osoitenippuja, mikä on vähentänyt käyttämättömien mutta varattujen osoitteiden määrää. Toisaalta muuttamalla verkkojen konfigurointia dynaamisemmaksi esimerkiksi DHCP-protokollan avulla on voitu kierrättää entistä pienempää määrää osoitteita niille jotka sitä sillä hetkellä tarvitsevat.

title: EMule

text: Uusissa versioissa lisättiin lista "huonoille lähteille". Ohjelma lisää IP-osoitteen listaan yhden epäonnistuneen yhteydenottoyrityksen jälkeen. Kun IP-osoite on lisätty "huonojen lähteitten listaan", ohjelma käsittelee tämän IP-osoitetta kuolleena IP:nä. Ei saatavilla olevat IP:t bannataan 15-45 minuutiksi. Jotkut käyttäjät ovat valittaneet että se johtaa aktiivisten lähteitten menetykseen ja sittemmin hidastaa latausnopeutta.

title: TCP/IP

text: Lähiverkkoratkaisuilla on protokollat, joilla IP-osoitteen perusteella löydetään vastaava lähiverkon osoite. Tavallisin tällainen protokolla on Ethernet-verkkojen MAC-osoitteiden etsimiseen tarkoitettu protokolla ARP "(Address Resolution Protocol)".

title: Yleislähetys

text: Tiettyä aliverkkoa vastaava broadcast-osoite saadaan kun tiedossa on laitteelle määritelty IP-osoite sekä aliverkon peite (englanniksi "subnet mask" tai "netmask"). IP-osoitteen ja aliverkon peitteen komplementin kesken tehdään looginen tai (OR) -bittioperaatio jonka tuloksena saadaan broadcast-osoite.

title: Laajakaista (Internet-yhteys)

text: Useimmat liittymät käyttävät dynaamisia IP-osoitteita, jolloin koneet ja muut laitteet saavat IP-osoitteet automaattisesti palveluntarjoajan DHCP-palvelimelta, mikä helpottaa asennusta. Joissakin liittymissä käytetään kiinteitä eli staattisia IP-osoitteita, jolloin osoitteet voidaan syöttää käsin, eikä DHCP-palvelinta yleensä ole käytössä. Toisaalta ilman kiinteää osoitetta omien palvelinten pitäminen ja tiettyjen palveluiden käyttö on vaikeaa tai tietyissä tapauksissa mahdotonta. Ohjeet osoitteiden syöttämiseen saa yleensä palveluntarjoajalta. Joissakin liittymissä (PPPoE) dynaaminen osoite saadaan käyttäjätunnuksen ja salasanan perusteella.

title: BOOTP

text: BOOTP ("Bootstrap Protocol") on tietoliikenteessä UDP-verkkoprotokollaa hyödyntävä protokolla, jolla palvelin voi jakaa verkon asiakkaalle IP-osoitteen automaattisesti. Protokolla määritellään RFC 951:ssa. BOOTP käyttää UDP-portteja 68 ja 67.

title: IP-osoite

text: Usein IP-osoitteen määrittelyn yhteydessä on kerrottava verkon aliverkkopeite. Tämä kuvaa tietokoneen kanssa samassa lähiverkossa olevien tietokoneiden osoitteet. Tämä siis yleensä ei ole sama kuin runkoverkon reitityksen pohjana oleva operaattoriverkko.

title: Yleislähetys

text: Tietokoneverkkojen yhteydessä "broadcast-osoite" on IP-osoite jonka kautta IP-paketti voidaan lähettää jokaiselle samassa aliverkossa olevalle laitteelle. Osoitteen tarkka määrittely on esityksessä RFC 919.

title: LogMeIn Hamachi

text: Jokaiselle Hamachi-asiakkaalle määrätään IP-osoite 5.0.0.0/8-aliverkosta. Tämä osoite annetaan kun asiakas yhdistää järjestelmään ensimmäistä kertaa. Tämän jälkeen osoite on pysyvästi yhdistetty asiakkaan julkiseen salausavaimeen. Näin aina asiakkaan yhdistäessä tälle annetaan sama 5.x.x.x IP-osoite.

title: CARP

text: Konfiguroidessa CARP:a luodaan virtuaaliverkkoliitäntä, jonka IP-osoite on klustereiden jakama IP, ja johon vastaa master-laite. Muut laitteet ovat backup-koneita ja ne omivat IP-osoitteen vasta, kun master-laite on lakannut lähettämästä CARP-sanomia. Täten yksi kone vastaa koko ajan carpattavaan IP-osoitteeseen, sekä jokainen klusterin kone myös omaan fyysiseen osoitteeseensa.

title: Juurinimipalvelin

text: Juurinimipalvelin sisältää tiedot seuraavan tason palvelinten osoitteista. Vasta seuraavan tason nimipalvelimet vastaavat konkreettisesti omasta alueesta (esimerkiksi ".fi", ".se", ".com" tai ".net"). Esimerkiksi etsittäessä verkkotunnuksen "www.yritys.fi" osoitetta kysytään ensin joltain juurinimipalvelimelta (IP-osoite sisäänrakennettu nimipalvelimeen) "fi"-alueesta vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä nimipalvelimelta sitten kysytään "yritys.fi":stä vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä viimeiseltä sitten kysytään IP-osoitetta, joka vastaa "www.yritys.fi"-verkkotunnusta.

title: Iptables

text: Pakettien käsittely perustuu sääntöihin (rule), joita voidaan muokata iptables-komennolla. Kussakin säännössä on tietyt ehdot, jotka määrittävät mihin paketteihin kyseistä sääntöä sovelletaan. Ehdot voivat määrittää esimerkiksi, että sääntöä sovelletaan paketteihin, jotka saapuvat tietystä IP-osoitteesta, tai jotka ovat matkalla tiettyyn porttiin. Lisäksi kussakin säännössä määritellään mikä toiminto suoritetaan kun paketti täsmää säännön ehtoihin. Yleensä toiminto on joko hylkääminen (DROP) tai hyväksyminen (ACCEPT).

title: Verkkotiedustelu

text: Toimenpiteessä väärennetään useita eri osoitteita IP-paketteihin mutta johonkin pakettiin laitetaan skannaavan työaseman oma osoite, jolloin skannauksesta haluttu informaatio saadaan takaisin. Kohdeasema ei voi mitenkään oman koneensa liikennettä tutkimalla tietää mistä osoitteesta skannaus todella suoritetaan.

title: Juurinimipalvelin

text: Internet-verkkotunnusten tulkinta riippuu siitä, mitkä juurinimipalvelimien osoitteet on määritelty asiakasohjelmiin. AlterNIC oli vaihtoehtoinen juurinimipalvelinjoukko, joka saatiin käyttöön vaihtamalla asiakasohjelmiin määriteltyjä juurinimipalvelimien IP-osoitteita. Asiakasohjelma, jossa juurinimipalvelinten osoitteet on vaihdettu, toimii aivan samalla tavalla kuin nytkin, mutta "www.firma.fi" voi tarkoittaa aivan toista IP-osoitetta kuin "virallisessa" verkkotunnusavaruudessa. IETF on määritellyt käytännöt siitä, miten verkkotunnuksia käytetään, mutta mitään virallista kansainvälistä sopimusta verkkotunnusavaruudesta ei ole. AlterNICin perustaja pidätettiin 1997 (ei suoranaisesti juurinimipalvelimien ylläpidosta) eikä järjestelmää ole sen jälkeen käytetty.

title: Verkkotiedustelu

text: IP-paketin lähdeosoitteen väärentäminen (engl. IP-spoofing) on teknisesti suhteellisen helppo toimenpide. Täten skannaava työasema voi peittää identiteetinsä näin toimiessaan. Porttiskannauksen yhteydessä pelkkää väärentämistä ei juurikaan käytetä (ellei haluta esimerkiksi mustamaalata jotain toista järjestelmää); kohdeasema lähettää mahdolliset vastauksensa väärennettyyn osoitteeseen eikä skannaava työnasema näin ollen saa skannauksesta mitään informaatiota, ellei väärennetyn lähdeosoitteen omistava asema ole kohdeaseman hallussa esimerkiksi Troijalaisen hevosen avulla. Jos lisäksi väärennetyn osoitteen asema ei ole toiminnassa, alkaa jokin reititin skannattavan kohdeaseman ja väärennetyn osoitteen väliltä lähettää ICMP host unreachable -virheviestejä, jolloin kohdeaseman tunkeutumisenhavaitsemisjärjestelmän pitäisi normaalisti heti hälyttää poikkeavasta liikenteestä. Yleensä väärennettyä IP-osoitetta kannattaa tutkia; miten se vastaa esimerkiksi eri ärsykkeisiin ja toimia sen pohjalta, ettei väärennös ilmenisi liian helposti. IP-väärennöstä käytetään myös TCP-yhteyden kaappauksessa, esimerkiksi kuuluisa krakkeri Kevin Mitnick käytti tätä tekniikkaa tehokkaasti hyväkseen hyökätessään vuonna 1995 tietoturva-asiantuntija Tsutomu Shimomuran koneeseen.

title: DHCP

text: DHCP-protokolla ei reitity. IP-osoitteita jakava DHCP-palvelu voi kuitenkin sijaita eri verkossa. Tällöin IP-osoitepyynnöt voidaan välittää verkkojen välillä DHCP Relay -toiminnon avulla. DHCP Relay määritetään reitittävän laitteen konfiguraatioon. DHCP Relay toiminnosta voidaan puhua myös DHCP-helper tai IP-helper -address nimillä. DHCP-helper-nimeä käytetään toiminnosta joka nimenomaan käsittelee DHCP-pyynnöt eteenpäin. IP-helper käsittää useiden toimintojen käsittelyä, joista yksi on DHCP-Relay.


query: Milloin 2. jääkäriprikaati perustettiin?

title: 2. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: 2. Jääkäriprikaati (2. JPr) oli 18. kesäkuuta 1941 muodostettu Suomen maavoimien sotatoimiyhtymä, joka kuului ryhmä Oinoseen.

title: 2. jääkäriprikaati

text: 2. Jääkäriprikaati tarkoittaa seuraavia asioita:

title: 2. jääkäriprikaati (valkoiset)

text: 2. jääkäriprikaati oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Prikaatin komentaja oli eversti Ulrich von Coler.

title: Jääkäriprikaati (täsmennyssivu)

text: Jääkäriprikaati yleisnimenä viittaa myös sodanajan jääkäriprikaatiin, joka on jalkaväkiprikaatia paremmin varustettu. Sodanajan puolustusvoimissa on kolme jääkäriprikaatia M05 ja kaksi jääkäriprikaatia M90. Jääkäriprikaatit muodostavat operatiivisten joukkojen pääosan.

title: 2. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: Prikaati lakkautettiin keväällä 1942.

title: Kevyt patteristo 11 (jatkosota)

text: Kesäkuun 21. ja 26. päivinä 1941 Kevyt Patteristo 11 siirtyi marssien Riihimäelle. Kapteeni Vesenterä ilmoittautui 21.6. kahden patterin kera 1. Jääkäriprikaatin (1.JPr) komentajalle eversti (myöh. kenraalimajuri) Ruben Lagukselle. Riihimäellä patteristo käytti päivät koulutukseen ja huoltoon taisteluvalmiuden parantamiseksi. Patteristo aloitti 28.6. siirtymisen junakuljetuksin Joensuuhun ja sieltä edelleen moottorimarssina varusmiesjoukoista kootun 1. Jääkäriprikaatin keskitysalueelle Tuupovaaraan, jossa patteristo jatkoi koulutuksen hiomista ja harjoitteli yhteistoimintaa jääkäripataljoonien kanssa. 1. Jääkäriprikaati alistettiin 3.7. Karjalan Armeijaan kuuluvalle VI Armeijakunnalle, joka puolestaan määräsi 11.7. jääkäriprikaatin 5. Divisioonalle. Samalla eversti Lagus määrättiin 5. Divisioonan komentajaksi ja hän sai käskyn ottaa johtoonsa Tolvajärven suunnassa taistelevat joukot. Nyt everstiluutnantti (myöh. eversti) V. L. Merikallion johtamaan 1. Jääkäriprikaatiin kuului ennen rajan ylitystä seuraavat joukot 10.7. annetun marssijärjestyksen mukaisesti: JP4, 1.JPr.E, Tyk.K/1.JPr, JP3, JP2, Pans.JP ja Kev.Psto 11. 1. Jääkäriprikaati ja sen patteristo taistelivat sodan ensimmäiset kaksi viikkoa vahvennetun 5. Divisioonan joukkona Korpiselästä Tuulosjoelle. Heinäkuun 25. päivästä lähtien Kevyt Patteristo 11 kuului 1. Jääkäriprikaatin osana lähes divisioonan kokoiseen Osasto Lagukseen (Os.L). Taisteluosastoon alistettiin 26.7. lähtien myös everstiluutnantti (myöh. eversti) S. Björkmanin Panssaripataljoona (Ps.P), jonka myötä käynnistyi tykistön yhteistyö panssareiden kanssa. Harjoitustoiminnan tuloksena sovittiin, että taistelussa kutakin komppanian komentovaunua seuraa yksi tykistön tulenjohtaja.

title: Jääkäripataljoona 6

text: Jääkäripataljoona 6 (JP 6) on jatkosotaan kesäkuussa 1941 perustettu pataljoona. Pataljoona oli osa Ryhmä Oinoseen kuulunutta 2.Jääkäriprikaatia (2.JPr)

title: 4. jääkärirykmentti

text: Muonitusupseerina jääkärivänrikki Ivar Johannes Heinrich Alexander Hinz (siirrettiin 30. huhtikuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan), jääkärialiupseeri Heikki Nurmi (siirrettiin 12. huhtikuuta 9. jääkäripataljoonaan), kuormastovääpelinä jääkärivaravääpeli Toivo Pihlainen, rykmentin esikunnassa adjutanttina jääkäriluutnantti Berndt Eino Edvard Polón (palveli nimellä Pälve), rykmentin vääpelinä jääkärivaravääpeli Feeli (Feliks) Iisakki Rinta, rykmentin esikunnassa viestiosaston johtajana jääkärivaravääpeli Paavo Elias Roos, esikuntavääpelinä jääkärialiupseeri Gunnar Eliel Willberg, konekivääriupseerina jääkärikapteeni Claës Bertel Napoleon Winell (siirrettiin 3. toukokuuta 2. jääkäriprikaatin esikuntaan).

title: 1. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: Eversti Ruben Laguksen komentaman 1. Jääkäriprikaatin sijoituspaikka oli Riihimäen-Kouvolan alueella. Riihimäellä 21.6.1941 ilmoittautui Kevyt Patteristo 11:n komentaja kapteeni (myöh. majuri) Vesenterä eversti Lagukselle, jonka jälkeen 1. Jääkäriprikaatiin orgaanisesti liitetty patteristo jatkoi seuraavat päivät koulutuksen hiomista ja yhteistoiminnan harjoittelua jääkäripataljoonien kanssa. 1. Jääkäriprikaati sai käskyn 22. kesäkuuta 1941 valmistautua siirtymään Huutokosken-Varkauden alueelle. Samalla se liitettiin Karjalan Armeijan Ryhmä Oinoseen. Prikaatiin liitettiin heinäkuun lopulla panssaripataljoona, jolloin muodostettiin osasto Lagus. Osastoon kuuluivat panssaripataljoonalla vahvennetun prikaatin lisäksi jalkaväkirykmentti 44, kenttätykistörykmentti 3:n III patteristo, raskaat patteristot 2 ja 3, pioneeripataljoona 1 sekä 12. autokomppania.

title: Karjalan jääkäriprikaati

text: Lokakuussa 1925 Petroskoissa perustettiin erillinen Karjalan jääkäripataljoona, johon kuului kolme kiväärikomppaniaa ja yksi konekiväärikomppania. Pataljoonalla oli tiedustelu-, yhteys-, tykistö- ja pioneerijoukkueet, talousosasto ja soittokunta. Upseeristo koostui Pietarin kansainvälisen sotakoulun käyneistä suomalaisista, miehistö paikallisista asevelvollisista. Vuonna 1927 pataljoonassa oli yhteensä 722 sotilasta. Rivimiehistä karjalaisia oli 65 prosenttia ja venäläisiä 34 prosenttia. Koulutus oli tehokasta ja sotilaskuri ankaraa. Huolto ja kulttuuritoiminta oli järjestetty hyvin. Vuoden 1931 lopussa pataljoonan pohjalta muodostettiin erillinen Karjalan jääkäriprikaati, jonka komentajaksi nimitettiin Eyolf Mattsson. Maaliskuussa 1932 siihen kuuluivat Petroskoin ja Aunuksen kivääripataljoonat; sodan varalta reservissä oli kaksi pataljoonaa.

title: Ryhmä Oinonen

text: Ryhmä Oinonen perustettiin liikekannallepanon yhteydessä kesäkuun loppupuoliskolla 1941. Sen tarkoituksena oli olla vain tilapäisyhtymä perustamisen ja hyökkäysvaiheen alun aikana. Aluksi tähän liki divisioonan vahvuiseen yhtymään kuuluivat 2. Jääkäriprikaati ja Ratsuväkiprikaati.

title: 2. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: 2. Jääkäriprikaati perustettiin liikekannallepanon yhteydessä kesäkuun loppupuoliskolla 1941 Maaselän Sotilasläänin Iisalmen Suojeluskuntapiirin ja Keski-Pohjanmaan Sotilasläänin Sisä-Suomen Suojeluskuntapiirien alueella

title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: 2. Ilmatorjuntapatteri kouluttaa aliupseerit ilmatorjunnan ja sotilaspoliisialan tehtäviin. Aliupseerikurssin linjat ovat ohjus- ja tykkilinja, tulenjohto- ja viestilinja sekä sotilaspoliisilinja. Lisäksi yksikkö kouluttaa koko Jääkäriprikaatin sotilaspoliisimiehistön. Patteri asettaa Rovaniemen ja Sodankylän varuskunnan vartiointiin tarvittavat sotilaspoliisiryhmät Lapin lennoston ja Jääkäriprikaatin esikunnan käyttöön. Johtajien palvelusaika on 347 vuorokautta ja sotilaspoliisimiehistön 255 vuorokautta.

title: Suomen panssaridivisioona

text: Hyökkäys valmisteluihin liittyen 1. jääkäriprikaatia runkona käyttäen oltiin perustamassa Osasto Lagusta Panssaripataljoonan saapuessa alueelle. Osastoon tulisi kuulumaan 1. jääkäriprikaati ja siihen orgaanisesti kuuluva Kevyt Patteristo 11 sekä Jalkaväkirykmentti 44, Kenttätykistörykmentti 3:n III patteristo, Raskas patteristo 2, Raskas patteristo 3, Pioneeripataljoona 1 ja 12. autokomppania.

title: Jääkäriprikaati-90

text: Jääkäriprikaati-90, puhekielessä pelkkä "jääkäriprikaati", on Suomen puolustusvoimien vuoden 1990 kokoonpanoon ja kalustoon perustuva sotatoimiyhtymä erotuksena edeltäjästään jalkaväkiprikaati-80:sta. Sen jääkäripataljoonien pääkalustona ovat panssaroidut miehistönkuljetusvaunut Pasit. Aikaisemmassa jalkaväkiprikaatissa jalkaväkijoukkue liikkui maataloustraktorien vetämien perävaunujen lavoilla. Jääkäriprikaati 90:en käytössä on ollut muitakin ajoneuvoja, kuten telakuorma-autoja. Panssaroidun miehistönkuljetusvaunun nopeus tiellä voi nousta yli 90 km/h, kun traktorilla kyetään alle puoleen siitä, eikä miehistöllä ole niissä suojaa sirpaleilta tai käsiaseiden tulelta.

title: 2. jääkärirykmentti

text: 2. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 1. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentti koottiin Vaasassa. Komentajina toimivat jääkärimajuri Gabriel von Bonsdorff.

title: 2. jääkärirykmentti

text: 1. jääkäriprikaatiin kuulunut rykmentti perustettiin kenraali Mannerheimin 3. maaliskuuta 1918 allekirjoittamalla Suomen Tasavallan sotajoukkojen Ylipäällikön päiväkäskyllä N:o 9, jolloin yksikön nimenä oli II Jääkärirykmentti ja komentajana saksalainen majuri Rainer Stahel. Sen nimeksi vaihdettiin 22. maaliskuuta 2. jääkärirykmentti ja samana päivänä rykmentin komentajana perustamisesta alkaen toiminut saksalainen majuri Rainer Stahel siirrettiin 3. jääkäriprikaatin komentajaksi. Rykmentin komentajaksi määrättiin 4. jääkäripataljoonan komentaja majuri von Bonsdorff, joka luovutti pataljoonansa kapteeni Edvard Hanellille. Yksikkö perustettiin 25. helmikuuta Vaasaan saapuneista Kuninkaallisessa Preussin jääkäripataljoona 27:ssä koulutetuista jääkäreistä sekä palvelukseen kutsutuista asevelvollisista. Rykmenttiin kuului kolme 1875 miestä käsittänyttä jääkäripataljoonaa ja sen esikunnan sijoituspaikkana oli Vaasa.

title: Paavo Lammetmaa

text: Paavo Lammetmaan vanhemmat olivat toimitusjohtaja Nillo Lammetmaa ja Eva Sofia Tuomainen ja puoliso vuodesta 1935 Irja Kaarina Jahnukainen. Lammetmaa kävi oppikoulun 1928, kadettikoulun 1930–1932, taistelukoulun luutnanttikurssin 1936 ja sotakorkeakoulun yleisen linjan 1946–1947. Nuorempana upseerina polkupyöräpataljoona 2:ssa ja jääkäripataljoona 2:ssa 1932–1939. Hän osallistui talvisotaan jääkäripataljoona 2:n adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Välirauhan aikana 1940–1941 hän oli jääkäriprikaatin esikunnassa koulutusupseerina. Jatkosodassa Lammetmaa oli 2. jääkäriprikaarin esikuntapäällikkönä 1941–1942, 1. jääkäriprikaatin operatiivisen osaston päällikkönä 1942 ja Jääkäripataljoona 2:n komentajana 1942–1944. Hän haavoittui vaikeasti Perkjärvellä 1944. Lapin sodan aikana hän oli jääkäriprikaatin esikuntapäällikkönä. Rauhan aikana Lammetmaa oli 1945–1946 kevyen prikaatin toimistopäällikkönä, 1947–1948 kadettikomppanian päällikkönä, 1948–1953 uudelleen jääkäripataljoona 2:n komentajana, 1953–1955 Savon prikaatin komentajana ja 1955–1958 kadettikoulun johtajana. Yleisesikuntaupseerin arvonimen Lammetmaa sai 1948, everstiksi hänet ylennettiin 1953. Vuonna 1958 hänet nimitettiin puolustusministeriön kansliapäälliköksi ja ylennettiin samalla kenraalimajuriksi. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1961.

title: Olavi Andersson

text: Talvisotaan hän osallistui talousupseerina 1. Prikaatin III pataljoonassa ja otti osaa taisteluihin Karjalankannaksella. Myöhemmin hänet komennettiin Jääkäripataljoona 4:n huoltopäälliköksi, jonka joukoissa otti osaa taisteluihin Laatokan Karjalassa. Välirauhan aikana hän toimi Jääkäriprikaatin huoltopäällikkönä ja Jatkosodan alkaessa hänet huoltopäälliköksi Jääkäripataljoona 2:een ja edelleen 2. Jääkäriprikaatiin, jonka joukoissa osallistui taisteluihin Tolvajärvi–Karhumäki-akselilla. Vuonna 1942 hänet siirrettiin huoltopäälliköksi Käkisalmen ilmasuojelupiiriin ja edelleen suojeluskuntapiiriin. Torjuntataisteluihin hänet komennettiin huoltopäälliköksi Kenttätykistörykmentti 18:aan ja osallistui sen mukana Rukajärven taisteluihin.

title: Väinö Vuori

text: Vuori siirrettiin sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartin adjutantiksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 23. maaliskuuta 1919 Suojeluskuntain yliesikuntaan ylipäällikön adjutantiksi ja edelleen 23. toukokuuta 1919 Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin päälliköksi sekä 19. elokuuta 1920 yleisesikuntaupseeriksi Jääkäriprikaatin esikuntaan. Jääkäriprikaatin intendentiksi hänet siirrettiin 11. helmikuuta 1921 ja esikuntapäälliköksi 28. syyskuuta 1921. 2. Divisioonan esikuntapäälliköksi hänet siirrettiin 24. lokakuuta 1923.[1][2]

title: 1. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: 1. Jääkäriprikaati (1. JPr) oli varusmiehistä koottu nopealiikkeinen ja iskukykyinen yhtymä, joka oli jatkosodan alkaessa ylipäällikön reservinä. Jääkäriprikaatiin kuuluivat jääkäripataljoonat 2, 3, 4 ja 5 ja sodan lopulla vielä panssarijääkäripataljoona. Hyökkäysvaiheessa 1941-1942 Kevyt Patteristo 11 taisteli 1. Jääkäriprikaatin orgaanisena osana Korpiselästä Poventsaan.

title: 1. jääkäriprikaati (jatkosota)

text: 1. Jääkäriprikaatin perustamiseksi siirrettiin jääkäripataljoonat 2, 3 ja 4 Kuopioon, jossa prikaatinkomentajaksi määrätty eversti Urho Sihvonen perusti prikaatin kevät kesällä 1940. Kesällä prikaatinkomentajan tehtävät vastaanotti eversti Ruben Lagus.

title: Jääkäriprikaati

text: Jääkäriprikaatiin kuuluivat perustamisesta alkaen erillisyksikköinä kuljetus-, pioneeri- ja viestikomppania, joista muodostettiin 2. tammikuuta 1990 Sodankylän pataljoona. Pataljoona sai vaalittavakseen Lapin alueelta talvisotaan perustetun jalkaväkirykmentti 27:n perinteet. Pataljoonaan kuuluivat esikunta, esikuntakomppania, kuljetuskomppania, viestikomppania ja kertausharjoituskomppania. Esikuntakomppanian muodostivat pioneeri- ja konejoukkue, sotilaspoliisijoukkue ja huoltojoukkue.

title: Jääkäriprikaati-90

text: Jääkäriprikaati-90:n seuraajana maavoimien kehityksessä Suomessa ovat valmiusyhtymät, joita on kutsuttu myös valmiusprikaati-05:iksi. Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa seloteossa ovat jääkäriprikaatit edelleen voimassa olevia yleisjoukkojen sotatoimiyhtymiä.

title: Milo O’Shea

text: Milo O’Shea (2. kesäkuuta 1926 Dublin – 2. huhtikuuta 2013 New York) oli irlantilainen näyttelijä. Hän aloitti uransa teatterissa, mutta siirtyi sittemmin elokuviin ja tuli tunnetuksi varsinkin televisiosarjasta "Me Mammy" (1968–1971).

title: Jääkäriprikaati

text: Jääkäriprikaati (JPR) on Sodankylässä ja Rovaniemellä sijaitseva joukko-osasto, joka kouluttaa jääkärijoukkoja arktisiin olosuhteisiin. Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo yhdistettiin Jääkäriprikaatiin vuoden 2015 alussa organisaatiomuutosten yhteydessä. Sodankylän yksikkö on varustettu Bandvagn 206 -telakuorma-autoin ja edustaa valmiusprikaatien ohella operatiivisten joukkojen iskukykyä. Asevelvollisuuden suorittaa vuosittain noin 2200 varusmiestä Sodankylän ja Rovaniemen varuskunnissa, suurin osa heistä Sodankylässä Lapin Jääkäripataljoonassa.Lisäksi Jääkäriprikaatiin kuuluu esikunta (E/JPR), Lapin aluetoimisto ja huoltokeskukset Sodankylässä (HKESK1) ja Someronharjulla (HKESK2).

title: Lapin jääkäripataljoona

text: Tällä hetkellä kunniakonepistooleita on tallella 8 kappaletta. Joten sodan loppuvaiheitten aikana niitä vielä 2 kappaletta menetettiin. Se tiedetään, että kantajansa alikersantti Martti Heponiemen mukana Muurilan taistelun tykistötulessa 17.6.1944 tuhoutui konepistooli 16771. Miten, missä ja milloin on kadonnut tämä syyskesällä 1943 uudelleen stansattu konepistooli 16775. Siitä ei tänä päivänä tunnu kenelläkään olevan tietoa. Tosiasia kuitenkin on, että näin on tapahtunut, sillä nyt vielä tallessa olevien kunniakonepistoolien joukossa tätä numeroa ei ole. Yksi näistä sotamarsalkka Mannerheimin lahjoittamista hopealaatoin varustetuista kunniakonepistooleista on Sotamuseossa Helsingissä, toinen on Jalkaväkimuseossa Mikkelissä ja kolmas Jääkäriprikaatin perinnehuoneessa Sodankylässä. Lapin Jääkäripataljoona luovutti perinnepäivänään 11.3.1996 ensimmäisen kerran yhden näistä kunniakonepistooleista jatkuvasti kiertäväksi kiertopalkinnoksi edellisen vuoden parhaalle perusyksikölle.

title: Johannes Kronlöf

text: Kronlöf palasi sisällissodan jälkeen 18. kesäkuuta 1918 alkaen 2. Jääkärirykmentin VI pataljoonan 2. komppaniaan, missä hän palveli edelleen vaikka rykmentti nimettiin uudelleen Porin jalkaväkirykmentti 2:ksi. Hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, mikä tunnettiin myöhemmin nimellä Porin rykmentti. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana ensin 2. ja myöhemmin 5. komppaniassa. Hänet siirrettiin 5. toukokuuta 1920 armeijan oppipajalle ja kengitysvarikolle. Seuraavaksi hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi 15. kesäkuuta 1921 alkaen Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja edelleen 2. marraskuuta 1925 alkaen konekiväärikomppaniaan. Hän oli komennettuna Jääkäritykistörykmenttiin tutustumaan tykistöön vuosina 1923-24. Pataljoonan aliupseerikoulun johtajaksi hänet siirrettiin 10. joulukuuta 1926. Pataljoonan aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1928 Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi ja kaasusuojelu-upseeriksi, mistä hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 27. helmikuuta 1929 Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 1. toukokuuta 1934 alkaen Uudenmaan rykmentin 2. komppaniaan. Hän hoiti eri aikoina opettajan ja johtajan tehtäviä Jääkäriprikaatin aliupseerikoulussa sekä Kaartin Jääkäripataljoonan talouspäällikön tehtäviä vuosina 1933-34. Hän osallistui Jääkärialiupseereille järjestettyyn alktiiviupseerikurssiin kadettikoulussa vuonna 1921. Hän suoritti pioneerikurssin 1921 Haminassa, kranaatinheitinkurssin 1926, kaasusuojelukurssi 1928 sekä TK:n komppanianpäällikkökurssin 1930.

title: Jääkäripataljoona 7

text: Jääkäripataljoona 7 (JP 7) on jatkosotaan kesäkuussa 1941 perustettu pataljoona. Pataljoona oli osa Ryhmä Oinoseen kuulunutta 2. Jääkäriprikaatia (2.JPr).

title: Taavetti Laatikainen

text: Laatikainen palveli sisällissodan jälkeen Kaartin jääkäripataljoonan adjutanttina, mutta oli komennettuna 22. kesäkuuta – 28. heinäkuuta 1918 väliseksi ajaksi adjutantiksi Vuoristoprikaatiin. Komppanianpäälliköksi hän sai nimityksen 23. lokakuuta 1918 Kaartinjääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Komppanianpäällikön tehtävistä hän oli komennettuna Jääkäriprikaatin aliupseerikoulun johtajaksi 1. kesäkuuta – 10. lokakuuta 1919 väliseksi ajaksi. Seuraavaksi hänet komennettiin Jääkäriprikaatin esikuntaan sotatoimien upseeriksi 10. toukokuuta – 14. heinäkuuta 1920 väliseksi ajaksi. Omien töidensä ohella hän hoiti vuosina 1919–1920 Kaartin Jääkäripataljoonan komentajan viransijaisuuksia.[1][2]


query: Miten algebrallinen struktuuri määritellään?

title: Algebrallinen rakenne

text: Algebrassa algebrallisella rakenteella tarkoitetaan joukkoa tai joukkoja, jossa on määritelty yksi tai useampi "laskutoimitus"; tässä laskutoimitus on mikä tahansa sääntö, joka tuottaa annetuista joukon alkioista tuloksen. Joukko voi olla esimerkiksi merkkijonot ja laskutoimitus niiden yhdistäminen.

title: Predikaattilogiikka

text:
Tarskin totuusmääritelmä. Olkoon formula_18 aakkosto ja formula_19-kaava. Olkoon formula_20-struktuuri ja formula_21 sen tulkintajono, ts. formula_22. Tällöin kaavan formula_23 totuus mallissa formula_24 tulkintajonolla formula_21, merk. formula_26, määritellään seuraavasti:Jos
formula_33
on joukko formula_18-kaavoja ja formula_35 kaikilla formula_36, niin merkitään formula_37.

title: Joukko-oppi

text: Monet matemaattiset käsitteet voidaan määritellä täsmällisesti vain joukko-opin käsitteiden avulla. Esimerkiksi niinkin erilaiset matemaattiset struktuurit kuin graafit, monistot, renkaat ja vektoriavaruudet voidaan kaikki määritellä joukoiksi, jotka toteuttavat tietyt (aksiomaattiset) ehdot. ekvivalenssi- ja järjestysrelaatiot ovat yleisiä kaikilla matematiikan aloilla, ja matemaattisten relaatioiden teoria voidaan esittää joukko-opin avulla.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Rengas (matematiikka)

text: Kuten muillekin algebrallisille struktuureille, renkaiden välille voidaan määritellä rakenteen säilyttävä kuvaus eli homomorfismi.

title: Reaalinen projektiivinen taso

text: Reaalinen konstruktiivinen taso voidaan määritellä tai konstruoida useilla eri tavoilla, mutta kaikissa tapauksissa sille voidaan määritellä yhtäläinen geometrinen tai topologinen struktuuri.

title: Vektorianalyysi

text: Vektorianalyysi määriteltiin alun perin kolmiulotteisessa euklidisessa avaruudessaformula_17, joka ei ole ainoastaan kolmiulotteinen vektoriavaruus vaan samalla myös normiavaruus. normi merkitsee geometrisesti janan pituutta, ja se määritellään sisätulon, tarkemmin sanottuna pistetulon avulla, joka samalla määrittelee myös kulman. Lisäksi siinä on määritelty orientaation käsite, jolla oikea- ja vasenkätisyys erotetaan toisistaan. Näiden struktuurien avulla voidaan johtaa tilavuusmuoto ja samalla määritellä vektorien ristitulo, jota vektorianalyysissä runsaasti käytetään.

title: Algebrallinen geometria

text: Käyttämällä säännöllisiä funktioita affiinilta varistolta formula_25:lle, voidaan määritellä säännöllisiä funktiota affiinilta varistolta toiselle. Määritellään ensiksi säännöllinen funkti varistolta affiiniin avaruuteen: Olkoon V varisto formula_4:ssa. Valitaan "m" säännöllistä funktiota V:stä ja nimetään ne f...,f. Määritellään säännöllinen funktio f V:ltä formula_27:ään asettamalla f(t...,t)=(f...,f). Toisin sanoen, jokainen f määrää yhden koordinaatin f:n maalissa.

title: Reaaliluku

text: Tarkastellaan abstraktia joukkoa formula_7, jossa on määritelty abstrakti yhteenlasku formula_8, abstrakti kertolasku formula_9 (missä piste jätetään usein kirjoittamatta) ja abstrakti järjestysrelaatio formula_10. Algebrallinen struktuuri formula_11 on "täydellinen järjestetty kunta" eli "reaalilukujen kunta", jos sillä on seuraavassa mainitut "algebralliset ominaisuudet", "järjestysominaisuudet" ja "täydellisyysominaisuus".

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Algebrallinen geometria

text: Osajoukko formula_4 joka on "V"("S") jollakin "S", on nimeltään algebrallinen joukko. "V" tulee nimestä "varisto" (tietyn tyyppinen algebrallinen joukko).

title: Ekvivalenssiluokka

text: Kun joukolla "A" on jokin struktuuri ja ekvivalenssirelaatio liittyy jollakin tavalla tähän struktuuriin, tekijäjoukkoon periytyy usein samankaltainen struktuuri. Esimerkkejä tästä ovat tekijäryhmät ja tekijärenkaat abstraktissa algebrassa sekä tekijäavaruudet topologiassa.

title: Dedekindin zeetafunktio

text: Olkoon "K" algebrallinen lukukunta. Tällöin sen Dedekindin zeetafunktio kompleksiluvuille "s" niin että Re("s") > 1 määritellään Dirichlet'n sarjana

title: Algebrallinen rakenne

text: Tutkimme vielä malliksi miten aidosti kasvavat, kaikilla reaaliluvuilla määritellyt ja kaikki reaaliarvot saavat funktiot ovat ryhmä, kun laskutoimitukseksi otetaan funktioiden yhdistäminen.

title: Boolen algebra

text: Boolen algebra on George Boolen mukaan nimensä saanut algebrallinen struktuuri, joka toimii loogisen lausekalkyylin ja joukko-opin mallina.

title: Elliptinen käyrä

text: Elliptiset käyrät voidaan määritellä missä tahansa kunnassa "K". Elliptisen käyrän formaali määritelmä on, että elliptinen käyrä on epäsingulaarinen projektiivinen algebrallinen käyrä "K":ssa, jonka genus on 1.

title: Algebrallinen rakenne

text: Osa rakenteista voidaan nähdä luokkien hierarkiana, jossa jokainen lisäehto laskutoimituksille määrittää aliluokan. Näin saadaan esimerkiksi hierarkia magma ⊃ kvasiryhmä ⊃ luuppi ⊃ ryhmä.

title: Algebrallinen lukuteoria

text: Algebrallinen lukuteoria on lukuteorian osa-alue, joka tutkii algebrallisia lukuja. Nämä luvut ovat rationaalikertoimisen polynomiyhtälön juurten muodostama joukko. Algebrallinen lukukunta on rationaalilukujen äärellinen (ja siten algebrallinen) kuntalaajennus. Näissä kunnissa alkioita kutsutaan algebrallisiksi luvuiksi. Algebralliset kokonaisluvut käyttäytyvät jossain määrin kokonaislukujen tapaan, mutta esimerkiksi tekijöihinjako ei ole algebrallisten lukujen kohdalla yksikäsitteistä. Algebrallinen lukuteoria jakaantuu esimerkiksi Galois'n teorian, ryhmien kohomologiaan, luokkakuntateoriaan, ryhmien esitysteoriaan ja L-funktioihin.

title: Ekvivalenssiluokka

text: Abstraktissa albebrassa algebrallisen struktuurin kongruenssirelaatiot tekevät mahdolliseksi määritellä vastaavat laskutoimitukset myös ekvivalenssiluokille, jolloin saadaan tekijäalgebra. Lineaarialgebrassa tekijäavaruus on tekijäjoukosta muodostettu vektoriavaruus, jossa tekijähomomorfismi on lineaarikuvaus. Abstraktissa algebrassa termiä tekijäavaruus käytetäänkin laajentuneessa merkitykessä myös tekijäryhmästä, tekijärenkaasta tai muusta tekijäalgebrasta.

title: Vektoriavaruus

text: Vektoriavaruuksiin voidaan liittää lisärakenteena esimerkiksi normi tai sisätulo. Näiden avulla voimme määritellä mm. topologisen struktuurin vektoriavaruuksiin. Topologisista vektoriavaruuksista enemmän artikkeleissa normiavaruus ja sisätuloavaruus.

title: Funktio

text:
Matematiikassa ja sen sovelluksissa tavallisimpia reaalimuuttujan formula_93 funktioita kutsutaan alkeisfunktioiksi. Alkeisfunktioita ovat ensinnäkin polynomit eli funktiot, jotka määritellään muuttujasta ja vakioista yhteen- ja kestolaskun avulla muodostetuilla laskulausekkeilla. Polynomifunktion formula_96 yleinen muoto on
formula_142
Polynomifunktioiden erikoistapauksia ovat vakiofunktiot formula_143, missä formula_144 on jokin vakio, ja identtinen (reaalimuuttujan) funktio formula_145. Rationaalifunktiot formula_146 määritellään lausekkein, joissa voi esiintyä yhteen- ja kertolaskun lisäksi myös jakolaskuja. Rationaalifunktion laskulauseke voidaan aina saattaa muotoon
formula_147
eli kahden polynomifunktion osamaaräksi. Koska nimittäjä voi olla nolla, rationaalifunktion määrittelyjoukko ei yleensä voi olla koko reaalilukujen joukko. Kun funktion lausekkeen muodostamisessa saa käyttää myös juurenottoja, funktio on algebrallinen funktio.

title: Kohomologia

text: Matematiikassa, erityisesti algebrallisessa topologiassa, kohomologia on nimitys Abelin ryhmien jonoille, joilla on ketjukompleksi. Siten kohomologia on näiden ketjujen abstraktia tutkimista. Kohomologia voidaan nähdä menetelmänä määrittää topologisten avaruuksien algebrallisia invariantteja, joilla on hienompi algebrallinen struktuuri kuin mitä homologia antaa. Kohomologia esiintyy homologian konstruoinnin algebrallisena duaalina.

title: Algebrallinen geometria

text: Jos on annettu joukon formula_4 osajoukko "V" siten että "V" on varisto, voidaan aina määrittää polynomijoukko joka virittää "V":n. Jos "V" on mikä tahansa formula_4:n osajoukko, määritellään "I"("V") olemaan se joukko jossa häviävien polynomien joukko sisältää V:n. "I" tulee sanasta ideaali: Jos polynomit "f" ja "g" molemmat häviävät "V":ssä, tällöin myös "f"+"g" häviää "V":ssä ja jos "h" on mikä tahansa polynomi, tällöin myös "hf" häviää "V":ssä, joten "I"("V") on aina formula_8:n ideaali.

title: Hila (matematiikka)

text: Algebrallinen struktuuri ("L", formula_12), jossa L on joukko ja formula_13, sekä formula_14 ovat laskutoimituksia joukossa "L", on hila, jos se toteuttaa seuraavat ehdot kaikilla alkioilla formula_15.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Varisto (matematiikka)

text: Klassisessa algebrallisessa geometriassa (ja myös jossain määrin modernissa algebrallisessa geometriassa), tutkimuksen pääkohteena ovat algebralliset varistot. Affiini algebrallinen varisto määritellään jaottomaksi algebralliseksi joukoksi kunnassa formula_1. Algebrallinen joukko formula_2:ssä määritellään polynomien kokoelman nollakohtien joukoksi, missä polynomin kertoimet ovat algebrallisesti suljetussa kunnassa formula_1. Sitä kutsutaan jaottomaksi, jos häviävien polynomien ideaali on pääideaali. Polynomirenkaan tekijärengas on affiinin algebrallisen variston koordinaatistorengas. Se on kokonaisalue koska se on alkuideaalin tekijärengas. Projektiivinen algebrallinen varisto on affiinin variston sulkeuma projektiivisessa avaruudessa. Näillä määritelmillä pääsee jo hyvään alkuun algebrallisen geometrian opettelussa.

title: Organisaatio

text: Organisaatio, struktuuri, on yleisesti systeemin (yritys, hallinto, järjestö, valtio, yhteiskunta) rakenne: miten systeemin osat liittyvät toisiinsa ja vaikuttavat toisiinsa. Systeemin rakenne vaikuttaa keskeisesti systeemin toimintaan: muuttamalla systeemin rakennetta muutetaan myös systeemin toimintaa. Organisaatio koostuu ihmisistä, usein työntekijöistä, mutta myös vapaaehtoisista. Organisaatioon liittyvät organisoiminen ja organisoituminen.

title: Algebrallinen laajennus

text: on äärellinen. Osoittautuu, että soveltamalla kyseistä määritelmää kuntateoriaan nähdään, että algebrallisen laajennuksen kuntateoreettinen ja malliteoreettinen määritelmä yhtyvät. "N":n Galois'n ryhmä "M":n suhteen voidaan määritellä automorfismien ryhmänä ja osoittautuu, että suuri osa Galois'n ryhmien teoriasta voidaan ylestää malliteoreettisiksi tuloksiksi.

title: Isomorfismi

text: Matemaatikot käyttävät isomorfismia usein säästääkseen työtä. Jos kahden ennestään tuntemattoman matemaattisten struktuurien välille löydetään sopiva isomorfismi, voidaan monet lauseet siirtää toista struktuuria koskevaksi. Samoin uudessa ympäristössä ongelmaan voidaan löytää uusia ratkaisukeinoja ja käyttää hyväksi alkuperäisen struktuurissa hyväksi havaittuja ratkaisukeinoja.

title: Algebra

text: Algebra nykyaikaisen matematiikan haarana on paljon laajempi kuin alkeisalgebra. Se tutkii paitsi tavallisia lukuja, myös mitä tahansa joukkoa, jossa alkioiden välille voidaan määritellä laskutoimituksia. Sen mukaan, mitkä laskutoimitukset joukossa on määritelty ja mitä ominaisuuksia niillä on, puhutaan erilaisista algebrallisista struktuureista, joista tärkeimpiä ovat:

title: Monisto

text: Toinen ekvivalentti tapa määritellä topologinen monisto juontaa Whiteheadilta ja Vebleniltä . Oletetaan että formula_10 on joukko. Määritellään joukon formula_10 topologisen moniston struktuuriksi laskennallinen joukko formula_12:n alijoukkoja formula_13, missä formula_14, ja bijektiivisiä kuvauksia formula_15, jotka toteuttavat seuraavat kolme aksioomaa. Sanomme, että funktiot formula_23 ovat koordinaattifunktioita, ja että joukot formula_13 muodostavat kartaston. Kuvauksia formula_25 sanomme koordinaattimuunnoksiksi. Kuvaukset formula_23 indusoivat formula_10:lle topologian, joka on numeroituva Hausdorffin avaruus . Kokonaislukua formula_28 edellisessä määritelmässä kutsutaan moniston ulottuvuudeksi, ja se on yksinkertaisin topologinen invariantti monistolle.


query: Minä vuonna Beloit perustettiin?

title: Valmetin historia

text: Useat yrityksistä, jotka ovat osa uutta Valmetia, on perustettu 1800-luvulla. Karlstads Mekaniska Werkstad (KMW) aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1865. Beloit Corporation aloitti 1858 valimotoiminnan Beloitin kaupungissa Wisconsinin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sunds Bruk, Sunds Defibrator Industries Ab:n edeltäjä, perustettiin Ruotsissa vuonna 1868.

title: Valmet

title: Beloit

text: Aldrich-Neesen perheen pitkäaikainen tavoite toteutui, kun siitä tuli Beloitin ainoa omistaja vuonna 1930. Elbert H. Neese vanhempi nousi yhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1931 Aldrichin kuoleman jälkeen. Hän toimi tehtävässään vuoteen 1952 asti, ja sen jälkeen johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa asti, vuoteen 1961.

title: Beloit

text: E. H. Neese nuoremman jälkeen vuonna 1984 Beloitin johtoon tuli Tom McKie. E. H. Neese ilmoitti vuonna 1985, että Beloit on myytävänä. Harnischfeger osti Beloitin paperi- ja sellukonetoiminnot seuraavana vuonna ja liitti sen portfolioonsa. John McKaysta tuli samalla Beloitin vetäjä seuraaviksi kuudeksi vuodeksi. Harnischfeger myi 20 prosentin osuuden Beloitista japanilaiselle Mitsubishille 1986.

title: Beloit

text: Se panosti uudestaan voimakkaasti tuotekehitykseen, ja 1980-luvun loppuvuodet olivatkin Beloitin historian kannattavinta kasvua.

title: Beloit

text: Beloit oli vienyt paperikoneita ulkomaille jo vuosisadan alussa, mutta ulkomaan myynti ei ollut merkittävää ennen kuin toisen maailmansodan jälkeen. Harry Moore suuntasi Beloitia ulkomaanmyyntiin, jonka osuus olikin jo 20 prosenttia 1950-luvun puolivälissä.

title: Beloit

text: Eurooppaan alettiin perustaa myyntikonttoreita. Beloit myös hankki osaomistukseensa italialaisen paperikonerakentaja Pinerolon vuonna 1957 ja solmi samana vuonna lisäksi lisenssisopimuksen japanilaisen Mitsubishin kanssa. Kun englantilainen, lähes satavuotias paperikonevalmistaja Walmsley tarvitsi lisää pääomaa, Beloitista tuli sen vähemmistöomistaja ja lisenssinantaja vuonna 1960.

title: Valmetin historia

text: Vuonna 2000 Metso osti Beloit Corporationin pehmopaperin- ja paperinvalmistusteknologian sekä sen Yhdysvaltojen ja Ranskan palvelutoiminnot.

title: Beloit

text: Elbert H. Neesen johdolla Beloit selvisi 1930-luvun lamasta tekemällä paperikoneisiin parannuksia, jotka edistivät teknistä osaamista. Sodan aikana Beloit siirtyi lähes kokonaan valmistamaan tuotteita Yhdysvaltojen armeijalle, mutta paperikoneiden valmistaja siitä tuli sotavuosien päätyttyä. Paperikonemarkkinat lähtivät voimakkaaseen kasvuun, ja Beloit kasvoi niiden mukana. Paperikoneiden monimutkaistuessa ja nopeutuessa erityisesti toisen maailmansodan jälkeen firma erikoistui niin, että se pyrki vastaamaan asiakkaiden tarpeisiin, mikä lisäsi asiakkaan ja toimittajan välistä yhteistyötä. (Hodge & Ely 1983.)

title: Beloit

text: Metso on vuonna 2008 hankkinut Mitsubishin paperikoneliiketoiminnot sekä Mitsubishin osuuden Beloitin paperikonetekniikasta, jonka yhtiöt hankkivat yhdessä amerikkalaisyhtiön konkurssipesältä vuonna 2000.

title: Füllner

text: Tehdas nimettiin uudelleen Fampa-nimiseksi ja ensimmäinen uusi paperikone valmistui vuonna 1950. Fampasta muodostui tärkeä paperikonevalmistaja Puolassa ja Varsovan liiton maissa. Vuonna 1964 Fampa osti lisenssin Amerikkalais-Brittiläisiin Beloit-Walmsley-paperikoneisiin, jotka edustivat alansa ehdotonta huipputeknologiaa. Lisenssillä valmistettuja koneita asennettiin muun muassa seuraaville puolalaisille paperitehtaille: Kostrzyn, Swiecie, Myszków ja Kwidzyn. Myös useat muut kommunistisen itäblokin maiden paperitehtaat hankkivat Fampan länsiteknologiaa edustavia koneita.

title: Beloit

text: Beloitin myynti kohosi 86 miljoonaan dollariin vuonna 1963, ja vuosikymmenen lopulla myynti oli 180 miljoonaa dollaria ja lopulta 1970-luvun alussa 200 miljoonaa. Firman kannattavuus oli kuitenkin alle keskiarvon näinä vuosina huolimatta sen vahvasta asemasta toimialalla, ja ensimmäisen kerran sitten perustamisen Beloit teki tappiota vuonna 1974. Kannattavuuttaan se pystyi parantamaan kuitenkin jo seuraavana vuonna ja teki ennätystuloksia 1970-luvun lopulla. (Hodge & Ely 1983.)

title: Beloit

text: E. H. Neese nuorempi astui Beloitin johtoon vuonna 1974, ja hänestä tuli myös hallituksen puheenjohtaja vuonna 1978. Edellä mainittujen vuosien välissä Beloit osti englantilaisen Walmsleyn, espanjalaisen Seguran ja kanadalaisen Sorelin loputkin osakkeet ja tuli näiden yhtiöiden ainoaksi omistajaksi. Alkuperäinen ajatus oli ollut yhdistää Walmsley tiukasti Beloitin tuotekehitykseen, mutta se pysyi itsenäisenä aina 1990-luvulle asti. Etelä-Amerikan markkinoille meneminen osoittautui pitkälliseksi prosessiksi, sillä useista yrityksistä huolimatta 1960-luvun alusta lähtien Beloit ei saanut vakituista kumppania eikä jalansijaa markkinoilta. Lopulta vuonna 1977 Beloit muodosti suomalaisen Rauman ja brasilialaisen partnerinsa kanssa yhteisyrityksen Beloit Rauma Industrial Ltd.

title: Beloit

text: Muutos Harnischfegerissä tapahtui vuonna 1992, kun William Goessel jäi eläkkeelle ja Jeffery Gradesta tuli vetäjä. Beloit hankki omistukseensa puolalaisen paperikonevalmistajan Fampan vuonna 1991 ja investoi siihen merkittävästi. Weldon J. Colesta tuli Beloitin vetäjä vuonna 1992. Jagenberg ja Beloit muodostivat yhteisyrityksen paperikoneteknologian myymiseksi vuonna 1994, mutta yritys kaatui vuotta myöhemmin. Ranskalainen telahuoltoyritys Rollin S.A. ostettiin vuonna 1995.

title: Beloit

text: Beloit hankki rullaimiin, paperirullien käsittelyyn ja eksruudereiden päällystyskoneita tekevän Lenoxin kahdessa erässä – ensin vähemmistöosuuden 1975 ja myöhemmin loput osakkeista vuonna 1978. Johtuen loistavista tuloksista 1970-luvun lopulla Beloit joutui tilanteeseen, jossa sen piti miettiä yrityksen kassan käyttämistä diversifiointiin. Se päätti investoida vuonna 1977 telateknologiaan erikoistuneeseen Raybestos-Manhattaniin, josta tulikin erittäin kannattava ja kasvava osa firmaa.

title: Beloit

text: Beloit Iron Works syntyi Yhdysvaltojen kasvaville paperikonemarkkinoille, Merrill & Houston Iron Worksin jäänteille, vuonna 1885. Se sai ensimmäiset paperikonetilaukset samalla vuosikymmenellä ja toimitti 98 tuumaa eli noin 1,5 metriä leveän aikansa ”mammuttikoneen” jo vuonna 1889.

title: Beloit

text: Beloit hankki osaomistukseensa lisäksi Sorelin-telakan Kanadasta ja muutti sen paperikonetehtaaksi 1960-luvulla. Yrityshankintoja täydennettiin vielä espanjalaisen Valladolidin puolikasomistuksella 1960-luvulla. Markkinat oli jaettu siten, että Beloitin päätehdas hoiti USA:n markkinat, Walmsley Englannista käsin Euroopan vapaakauppa-alueen ja kansainyhteisön, Pinorolo Italiasta Euroopan yhteisön. Valladol puolestaan tarjosi kapeat koneet espanjan- ja portugalinkielisille markkinoille.

title: Füllner

text: Vuonna 1991 Itä-Euroopan kommunistisen järjestelmän romahtamisen jälkeen amerikkalainen Beloit osti enemmistön yrityksestä. Beloitin mentyä konkurssiin vuonna 2000 yritys on kuulunut puolalais-amerikkalaiseen PMPoland-konserniin. Yrityksellä on toimintoja Puolan lisäksi myös Yhdysvalloissa, Kiinassa, Saksassa ja Tšekissä. PMPoland on keskittynyt paperikoneiden ja muiden paperiteollisuuden laitteiden valmistukseen ja uusintaan. Yritys on kuitenkin pieni valmistaja alalla, jonka markkinajohtajia ovat suomalainen Valmet ja saksalainen Voith Paper.

title: Beloit

text: Mitsubishi kattoi Aasian, Kanadan-tehdas maansa laajat markkinat. Näin Beloit saavutti tulliedun ja kansallisen hyväksynnän tuotteilleen. Tämän verkoston avulla Beloit pystyi myös palvelemaan vanhoja ja kansainvälistyviä paperinvalmistaja-asiakkaitaan, kuten Scott Paperia, Kimberly Clarkia ja Internationalia. (Hodge & Ely 1983.)

title: Beloit

text: Beloitin tietokone- ja automaatiotoiminnalla oli samanlainen elinkaari. Beloit Iron Worksin uudeksi nimeksi muutettiin vuonna 1962 Beloit Corporation. Tätä aikaisemmin Beloit hankki omistukseensa massanvalmistuslaitteita valmistavan massachusettslaisen Jones & Sonsin Pittsfieldistä USAsta vuonna 1958. Kaupan edellytyksenä oli uusi tehdas, jonka Beloit rakensi Daltoniin, ja tämän takia massankäsittelystä tuli hyvin kannattava osa Beloitia. Beloit osti myös Budowin ja Bob Larsonin yritykset vuonna 1963 ja sai tuotevalikoimiinsa puunkäsittelyn. Vuosikymmenen lopulla se osti lisäksi kalanterin teloja valmistavan Wheeler Rollin. Beloit kokeili diversifiointia paperikoneteknologian ulkopuolelle useaan eri otteeseen, mutta yritykset päättyivät enemmän tai vähemmän katastrofeihin. (Hodge & Ely 1983.)

title: Beloit

text: Beloit oli yhdysvaltalainen paperikoneenvalmistaja, joka ajautui vararikkoon vuonna 2000 lähinnä 1990-luvun lopun Aasian talouskriisin vuoksi, koska sen ottamat riskit paperikonetoimituksissa toteutuivat. Beloitin huoltopalvelut menivät Metso Paperille (nykyään Valmet) ja jäljellä oleva valmistus pääosin Mitsubishi Heavy Industriesille, joka päätyi myös Metsolle vuonna 2008. Myös pienemmät paperikonevalmistajat hankkivat Beloitin tuotantolaitoksia. Beloit omisti myös puolalaisen Fampa-yhtiön (entinen Füllner) vuodesta 1991 alkaen.

title: Beloit

text: Beloitin seuraavaksi toimitusjohtajaksi nousi Elbert H. Neese vanhempi vuonna 1916. Hän tuli Beloitin sen aikaiselta kilpailijalta Pusey & Jonesilta mentyään naimisiin Aldrichin tyttären kanssa. Neese vanhemman aikana Beloit nousi johtavaksi paperikonevalmistajaksi, ja yrityksen kannattavuus sekä myynti paranivat lähes joka vuosi.

title: Beloit

text: Konkurssipesästä paperikoneteknologian oikeudet osti Metso (Valmet) ja Mitsubishi. Metso (Valmet) osti lisäksi Beloit-Manhattanin toiminnot. Sellutoimintoja hankki itselleen GL&V. Ulkomaan toiminnot, kuten Walmsley, Pinerolo ja Fampa, ajautuivat paikallisille omistajille. (Bagnato 2005; Goessel 19.7.2005; Cole 13.6.2005.)

title: Beloit

text: Tom Englesman astui Beloitin johtoon samana vuonna, ja Beloit hankki sellunvalmistuslaitteisiin keskittyneen Impcon ja muodosti yhteisyrityksen kalanteriteloja valmistavan Küstersin kanssa. Beloit sopi indonesialaisen APP:n kanssa kahden paperikoneen toimittamisesta rahoituksineen vuonna 1997. Kauppa kaatui Aasian-laman seurauksena, muuta myyntiä ei saatu aikaiseksi ja rakennejärjestelyistä koituivat suuret kertaluonteiset kustannukset. Näin Beloit ajautui konkurssiin vuonna 1999.

title: Beloit

text: Vuotta myöhemmin Beloit teki historiansa suurimman yritysoston ja hankki omistukseensa sellunvalmistus- ja puunkäsittelylaitteita sekä hiilen jalostukseen erikoistuneen Raderin. Beloit oli vakuuttunut erityisesti Raderin hiilenjalostusteknologiasta. Se jatkoi diversifioitumista ostamalla ison maatilan Georgiasta vuonna 1978 ja seuraavana vuonna rautatieyhtiön. Beloit hankki Beloit Foundry Company -valimon 1979, koska peräti 50 % sen valuista tuli yhtiön ulkopuolelta ja toimitusajoissa oli ongelmia. Beloit aloitti kierrätyskuidun ja mekaanisen massan valmistuslaitteiden tutkimuksen ja valmistuksen Jones-divisioonan alla. 1970-lopulla Beloit kehitti pitkänipin, jolla oli merkittävä vaikutus paperikoneiden puristinosalle, mutta se ei antanut ylivoimaista kilpailuetua. (Hodge & Ely 1983.)

title: Leisha Hailey

text: Hailey tuli tunnetuksi televisiosarjasta "L-koodi", jossa hän näytteli biseksuaalia toimittaja Alice Pieszeckiä vuosina 2004–2009. Vuonna 2007 hänellä oli rooli romanttisessa draamaelokuvassa "La Cucina". Elokuva voitti parhaan pitkän elokuvan palkinnon Beloit International Film Festival -festivaaleilla.

title: James F. Clements

text: Sodan jälkeen Clements opiskeli Beloit Collegessa Wisconsinissa, avioitui Mary Nortonin kanssa ja valmistui kandidaatiksi Minnesotan yliopistosta. Korean sodassa Clements palveli Yhdysvaltain ilmavoimissa. Vuonna 1952 Clementsit – perheeseen oli syntynyt kaksi poikaa – muuttivat Kaliforniaan, missä Clementsistä tuli osakas menestyvässä George Rice & Sons -nimisessä painotalossa.

title: Beloit

text: Beloit hoiti ensimmäisen avaimet käteen -toimituksen jo 1960-luvun alussa ja perusti oman yrityksen tätä toimintaa varten. Vaikka avaimet käteen -toiminta helpotti uusien koneiden myyntiä, siitä ei tullut kannattavaa yksikköä Beloitille ja se lopetettiinkin 1970-luvun alussa.

title: Beloit

text: Beloitin ensimmäinen toimitusjohtaja Fred Messer menehtyi jo vuonna 1889, mutta hän ehti saada Beloitin toiminnan hyvin käyntiin. Tämän jälkeen siirryttiin toimitusjohtajien pitkiin kausiin, joista alettiin poiketa vasta 1990-luvulla. Seuraavana toimitusjohtajana vuosina 1889–1931 toimi Alonzo Aldrich, ja hän nosti Beloitin Yhdysvaltojen johtavaksi paperikonevalmistajaksi. Aldrich omisti merkittävän osan Beloitista, jossa oli kaikkiaan kuusi osakkeenomistajaa. Beloit panosti tuotekehitykseen, ja jo 1890-luvulla se toimitti maailman siihen asti leveimmän paperikoneen seuraten toimialan kehitystrendiä kohti yhä leveämpiä koneita. Tällöin tapahtui myös ensimmäinen vientitoimitus Japaniin. (Hodge & Ely 1983.)

title: Beloit

text: Harry Moore nousi Beloitin toimitusjohtajaksi vuonna 1952. Taustalla oli avioliitto Elbert H. Neese vanhemman tyttären kanssa. Moore toimi Beloitin johdossa aina vuoteen 1974 ja sen jälkeen vielä hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1978. Beloitin liikevaihto oli 0,5 miljoonaa dollaria vuonna 1916, ja työtekijöitä oli 200. Vuonna 1952 Beloitin liikevaihto oli 25,5 miljoonaa dollaria, ja työtekijöitä oli 1700. Paperikoneiden hintakin oli noussut kymmenistä tuhansista dollareista useisiin miljooniin.


query: Milloin Viipurin Reipas muutti nimensä?

title: Viipurin Reipas

text: Palloilulajeissa Reipas pelasi aluksi alkuperäisellä nimellään Viipurin Reipas, mutta jatkoi vuodesta 1962 Reippaan nimellä.[14] Näkyvin sodanjälkeisen lahtelaistuneen Viipurin Reippaan palloilumuoto oli jääpallo. Siinä lajissa seura pelasi SM-sarjassa kaikkiaan seitsemän kautta. Sodan jälkeen ensimmäinen jääpallon SM-sarjakausi oli 1949–50, jonka jälkeen seura pelasi yhtäjaksoisesti kaudelle 1954–55 asti jääpallon SM-sarjassa. Paras saavutus tuli kaudella 1952–53 sijoittumallan neljänneksi samalla pistemäärällä WP-35:n kanssa. Parhaita Reippaan maalintekijöitä tänä aikana olivat Pentti Snellman, Kalevi Lamppu ja Lappeenrannasta siirtynyt Pentti Vartiainen. Näkyvänä hahmona Reippaan 1950-luvun jääpallossa oli myös Aki Lievonen - ensin pelaajana ja sitten valmentajana. Kaudella 1959-60 Viipurin Reipas kävi vielä jääpallon SM-sarjassa, mutta tulos oli välitön putoaminen häviämällä kaikki yhdeksän ottelua 10 joukkueen sarjassa. [15] Jääpallossa Viipurin Reipas on saanut viimeisen olympiaedustajansa, sillä jääpallo oli Oslon talviolympialaisissa 1952 kisojen näytöslaji ja Reippaan puolustaja Jussi Halme edusti Suomen jääpallomaajoukkuetta.

title: Viipurin Reipas

text: Varsinainen jalkapallomenestys alkoi nimen vaihduttua Lahden Reippaaksi vuonna 1962. Lahden Reipas-nimi oli näkyvä aina vuoteen 1995, jolloin edustusjoukkue lopetettiin sen fuusioituessa kilpailevan paikallisseuran FC Kuusysin kanssa FC Lahdeksi. Junioritoimintaa jatkettiin FC Pallo-Reippaan nimissä. Vuodesta 2012 Lahden Reippaan edustusjoukkue aloitti uudelleen jalkapallon edustusjoukkuetoiminnan, kun se sai Salpausselän Reippaan paikan Kolmosesta. Perinteiset lahtelaisen Reippaan pelipaitojen "musta-oranssi" -pystyraidat muistuttavat seuran taustasta.

title: Viipurin Reipas

text: Jalkapallossa Viipurin Reipas pelasi enimmäkseen Suomisarjaa 1950-luvulla. Seura saavutti lahtelaisen jalkapalloilun ykkösaseman heti siirryttyään Lahteen, vaikka valtakunnallisesti oltiin vielä alemmissa sarjoissa. Paikkakunnalle oli muuttanut myös toinen viipurilaisseura, TUL:n Sorvalin Veikot. Kun TUL:n jalkapalloseurat liittyivät Palloliiton alaisiin sarjoihin, käytiin kesällä 1954 todellinen "evakkoderby" Viipurin Reippaan ja Sorvalin Veikkojen välillä Reippaan ollessa vahvempi. [16]

title: Viipurin Reipas

text: Viipurin Reipas jatkaa edelleen voimistelun parissa toimintaa alkuperäisellä nimellään eli on palattu seuran 1800-luvun pääurheilulajiin.[17]

title: Viipurin Reipas

text: Viipurin Reipas ja sen edustajat ovat olleet heti alusta lähtien mukana Suomen osallistuessa olympialaisiin. Viipurin Reippaan yleisurheilijat Heikki Åhlman (myöhemmin Pennola) ja Uno Häggman (myöhemmin Uuno Tuomela) olivat Ateenan vuoden 1906 välikisojen suomalaisedustajina eli puolet joukkueesta oli reipaslaisia. [6]

title: Viipurin Reipas (jääpallo)

text: 1960-luvun kausina Reipas pelasi vielä muutamia kausia korkeimmalla sarjatasolla Lahden Reippaan nimellä, mutta se ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan sarjapaikkaansa. Vuoden 1953 SM-sarjan neljäs sija on lahtelaisen jääpallon paras saavutus.

title: Viipurin Reipas (jääpallo)

text: Jatkosodan seurauksena Viipurin Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen vuonna 1944 ja seura jatkoi siellä toimintaansa. Seura jatkoi Viipurin Reippaan nimellä aina 1960-luvulle asti, jonka jälkeen toiminta jatkui Lahden Reippaan nimellä.

title: Viipurin Reipas

text: Viipurin Reipas voitti voimistelun Suomen-mestaruuskilpailuissa seuramestaruuden vuosina 1903, 1906 ja 1912.[8]

title: Viipurin Reipas (jääkiekko)

text: Ensimmäisessä ottelussaan Reipas voitti Helsingin Jalkapalloklubin maalein 4-3. Toisessa ottelussa Reipas voitti Tampereen Palloilijat maalein 2-1, ja voitollaan Reipas eteni loppuotteluun Kronohagens IF:ää vastaan. Loppuottelussa Reipas oli parempi maalein 5-1, ja viipurilaiset voittivat näin ensimmäisen jääkiekon SM-kilpailun. Reippaan mestarijoukkue koostui jääpalloilijoista, joista monet edustivat Viipurin Palloseuran jääpallomiehistöä.

title: Viipurin Reipas (jääkiekko)

text: Viipurin Reipas on vuonna 1891 perustettu viipurilainen urheiluseura. Reippaassa harrastettiin monia urheilulajeja, joista voimistelu oli seuran alkuperäinen laji. 1910-luvulle tultaessa seurassa kasvoi myös palloilulajien harrastus. Kesäisin Reippaassa pelattiin jalkapalloa ja talvisin jääpalloa. Kummassakaan lajissa Reipas ei yltänyt Suomen terävimpään kärkeen ja vuonna 1928 Reippaassa kokeiltiin myös Suomeen rantautunutta uutta lajia, jääkiekkoa.

title: Viipurin Reipas (jääpallo)

text: Voimistelu- ja urheiluseura Viipurin Reipas perustettiin vuonna 1891 ja jääpallo tuli Reippaan ohjelmaan vuonna 1907. Reipas oli yksi niistä seuroista, jotka pelasivat maan ensimmäisestä jääpallomestaruudesta vuonna 1908. Reipas hävisi oman ottelunsa Helsingin IFK:lle. Myös seuraavina kausina Reipas karsiutui jatkosta ensimmäisen ja toisen kierroksen otteluissa. Vuonna 1912 Reipas sai lisää paikallisvastustajia, kun sen ja Viipurin IFK:n lisäksi Suomen Lyseoiden Urheilijat muodosti oman jääpallojoukkueen ja samaan aikaan perustettiin Viipurin Bandy ja Jalkapalloseura, myöhempi Sudet.

title: Lahden Reipas

text: Lahden Reipas on lahtelainen palloilun yleisseura. Se syntyi viime sotien jälkeen 1940-luvulla, kun Viipurin Reipas siirtyi evakkoon Lahteen. Seura pelasi virallisesti Viipurin Reippaan nimellä aina vuoteen 1962 saakka, jolloin seuran palloiluosaston nimeksi vaihtui yksinkertaisesti Reipas. Vuonna 1963 nimi vaihtui jälleen, nyt Lahden Reippaaksi.

title: Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)

text: (synt. 09.12.1910 Viipuri, kuoll. 12.10.1968 Joensuu) Pelipaikka: maalivahti. Pelasi jääpallossa 2 A-maaottelua, toisena lajinaan harrasti nyrkkeilyä sekä toimi 1950-luvulla Joensuun Kiekko-Karhujen puheenjohtajana. Muutti Viipurista pois 1935, asui Vehmersalmella 1935-38, Tervon kirkonkylällä 1938-49 ja vuodesta 1949 eteenpäin Joensuussa työskennellen kansakoulun opettajana kuolemaansa asti.

title: Viipurin Reipas

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Pekka Anttinen| title = Karjalan narukerä kierii - Viipurilaisen jääpallon historia| number = Viipurin Reipas| location = Helsinki| publisher = Botnia-69 ry| year = 2010| isbn = 978-952-92-7927-2| pages = 37-40}}

title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1927–1928

text: Ensimmäiseen SM-kilpailuun osallistui kuusi seuraa, helsinkiläiset Helsingin Jalkapalloklubi, Kronohagens IF, Helsingin IFK ja Helsingin Palloseura, sekä Viipurin Reipas ja Tampereen Palloilijat. Jääkiekko oli vielä melko tuntematon palloilulaji ja osallistuvat seurat olivat jalkapallo- ja jääpalloseuroja. Ensimmäisen jääkiekon Suomen mestaruuden voitti Viipurin Reipas, joka koostui pääasiassa Viipurin Palloseuran jääpalloilijoista. Loppuottelu pelattiin Viipurissa maaliskuun 18. päivänä. Ottelussa Reipas voitti KIF:n 5-1.

title: Viipurin Reipas

text: Vaikka Väinö Pynninen luopui Reippaan ja sen voimistelun johtotehtävistä, johtoon nousi uusi pystyvä henkilö – Yrjö Nykänen. Hän voitti vuonna 1916 ensimmäisen voimistelun mestaruuden. Hän otti oman voimistelun lisäksi valmentajan roolin. Nykänen valmensi Suomen voimistelujoukkuetta kolmissa olympialaisissa eli 1924, 1928 ja 1936. Viipurin Reipas ja Viipuri muutenkin oli johtava voimistelukaupunki. Kilpaileva SVUL:lilainen viipurilaisseura oli Kelkkalan Kisailijat ja TUL:n puolella Talikkalan Toverit. Reippaasta alkoi Nykäsen valmentamana nousta 1920-luvulla uusi voimistelijapolvi: Eetu Kostamo, Evert Karttula, Otto Suhonen.

title: Viipurin Reipas (jääkiekko)

text: Reippaan kultamitali on myös ainoa viipurilaisseurojen voittama jääkiekon SM-mitali. Sodan jälkeen Viipurin Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen, missä se jatkoi toimintaansa Lahden Reippaan nimellä.

title: Viipurin Reipas

text: Jalkapalloon Viipurin Reipas tuli mukaan heti alusta pitäen eli vuodesta 1908, kun jalkapallon Suomen mestaruuksista alettiin kilpailla. Keskeisiä toimijoita jalkapallotoiminnan käynnistämisessä olivat Pekka A. Roiha ja Reino Laaksonen. Vuonna 1910 Reipas pääsi jo loppuotteluun, mutta tappio tuli turkulaiselle ÅIFK:lle lukemin 2–4[10]. Tämän ajan nimekkäin reippaalainen jalkapalloilija oli maalivahti Aku Syrjäläinen, joka edusti Suomea Tukholman olympialaisissa 1912.

title: Viipurin Reipas

text: Viipurin Reipas on vuonna 13. syyskuuta 1891 perustettu viipurilainen urheiluseura. Alun perin seura keskittyi vahvasti voimisteluun. Sitä osoittaa seuran alkuperäinen nimikin: Voimisteluyhdistys Reipas. Myöhemmin 1900-luvun alkupuolella seura oli vahva myös eri palloilulajeissa eli jalkapallossa, jääpallossa ja jääkiekossa.

title: Suomen Palloliiton Saimaan piiri

text: Piirin perustamishetkellä Viipurilla oli jo vahvat palloiluperinteet, ja se oli maan johtava jääpallokaupunki. Vuonna 1912 perustettu jalka- ja jääpallon erikoisseura Sudet oli voittanut seitsemän jääpallon Suomen-mestaruutta ja ollut loppuottelun häviävänä osapuolena kolme kertaa. Myös IFK ja Suomen Lyseoiden Urheilijoiden (SLU) Viipurin osasto olivat yltäneet loppuotteluun. Jalkapallossa Reipas oli yltänyt loppuotteluun neljästi. Tuolloin mestaruudet ratkaistiin vielä cup-kilpailussa; sarjamuotoinen kilpailu alkoi jalkapallossa 1930 ja jääpallossa 1931. Neljä vuotta piirin jälkeen perustettiin Viipurin Palloseura (ViPS), johon liittyi Susien nuorempia pelaajia sekä pelaajia yleisseuroista Reipas ja IFK. Uusi seura haastoi Sudet erityisesti jääpallossa ja voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1931 ja 1936. Sudet pysyi silti johtavana seurana ja voitti toiset seitsemän mestaruutta, joista viimeisen vuonna 1933. Myös piirin muut alueet osoittivat kehittymisen merkkejä, kun Ylä-Vuoksen Palloseura (YVPS) Ensosta sijoittui toiseksi vuonna 1939. Jalkapallossa Reipas ylsi loppuotteluun jälleen vuonna 1927 ja Sudet sijoittui kolmanneksi vuosina 1933 ja 1937. Susien lisäksi vuonna 1930 perustetussa jalkapallon mestaruussarjassa ehtivät vierailla Reipas ja ViPS. Kaupungin nuoremmista seuroista Viipurin Pallokerho (ViPK) ja Viipurin Ilves pelasivat parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla suomensarjassa.

title: Viipurin Reipas

text: Vuonna 1891 perustetun Viipurin Reippaan ja sen voimistelu-urheilun perustamisvaiheen kantava voima oli Väinö Pynninen, joka valittiin 19-vuotiaana seuran puheenjohtajaksi. Tässä tehtävässä Pynninen oli vuoteen 1909.[1] Reipas oli 1900-luvun alussa Helsingin Ponnistuksen kanssa keskeisimpiä suomalaisseuroja, jotka ajoivat valtakunnallisen suomenkielisen urheiluliiton perustamista. Liitto, Suomalainen voimistelu- ja urheiluseurain Liitto eli SVUL:n edeltäjä, perustettiinkin kesällä 1900. [2] Vaikka valtakunnan liitto ei saanut perustamislupaa, Viipurin Reipas järjesti kesällä 1903 valtakunnalliset voimistelujuhlat Viipurissa.[3] Viipurilaisseurasta tulikin 1900-luvun alussa Suomen korkeatasoisin voimisteluseura, joka kiinnitti huomiota voimisteluharrastuksen levittämiseen maaseudulle. Voimistelumuodotkin laajenivat. Telinevoimistelusta tuli perinteisen sauva- ja vapaaliikevoimistelun ohella seuran päälaji.[4] Viipurin Reippaan uraauurtavan työn tuloksensa virallaisesti perustetun SVUL:n voimistelujaoston sijoituspaikaksi tuli Viipuri. Suurin ansio tästä oli Reippaan vireällä ja tuloksekkaalla toiminnalla. Tämä viipurilaisjakso kesti vuodet 1910–1914.[5]

title: Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)

text: (ent. Österdahl. synt. 19.01.1905 Viipuri k. 17.02.1982 Helsinki; joissakin lähteissä etunimi muodoissa Walter/Valtteri) pelasi puolustajana. Itäharju pelasi jääpallossa 2 B-maaottelua. Hän on toiminut Palloliiton Viipurin piirin rahastonhoitajana sekä kuulunut Viipurin Palloseuran johtokuntaan. Itäharju kotiutui jatkosodasta Kouvolaan, josta muutti myöhemmin Helsinkiin. Sotien jälkeen Itäharju työskenteli varastopäällikkönä Helsingin sähkölaitoksella.

title: Viipurin Reipas (jääkiekko)

text: Vuoden 1928 SM-kulta jäi Viipurin Reippaan viimeiseksi mitaliksi. Seuraavana kautena vuonna 1929 se putosi ensimmäisellä kierroksella hävittyään paikalliskilpailija ViPS:lle, johon olivat siirtyneet myös monet edellisen kauden mestarijoukkueen pelaajista. Vuoden 1929 jälkeen Reipas ei enää osallistunut jääkiekon SM-kilpailuihin. Vuoden 1932 kilpailuihin se ilmoittautui, mutta luovutti ottelunsa.

title: Viipurin Reipas

text: Viipurin Reippaan jääpallosaavutukset 1920-luvulla olivat kaksi kertaa selviytyminen cup-muotoisen jääpallon SM-sarjan välieriin eli 1920 ja 1925, mutta suurinumeroiset tappiot paikalliskilpailija Susille pudottivat Reippaan silloinkin loppuottelusta. Reipas pelasi vielä 1930-luvulla sarjamuoiseksi muuttuneen jääpallon Suomensarjassa. [13]

title: Lahden Reipas (jalkapallo)

text: Lahden Reipas on lahtelainen palloiluseura, joka on tullut tunnetuksi ennen kaikkea jalkapallomenestyksen kautta. Jalkapallon seuratoiminta on suora jatke sodan jälkeen Lahteen siirtyneelle Viipurin Reippaalle, jonka palloilutoiminta (jalkapallo, jääpallo ja jääkiekko) otti vuonna 1962 Reipas- ja vuotta myöhemmin Lahden Reipas -nimen muuttuneen kotikaupunkinsa mukaan.

title: Suomen Palloliiton Saimaan piiri

text: Useat viipurilaisseurat löysivät sodan jälkeen kodin muualta Suomesta ja jatkavat toimintaansa tänäkin päivänä. Sudet muutti Helsinkiin vuonna 1940 ja edelleen Kouvolaan 1962. Evakkoseura yhdistyi kilpakumppaninsa ViPSin kanssa ja voitti ainoan Suomen-mestaruutensa jalkapallossa sodan aikana vuonna 1940, mutta myöhemmin seura ei ole saavuttanut Viipurin-vuosiensa menestystä. Reipas siirtyi Lahteen ja voitti mestaruuden jalkapallossa vuosina 1963, 1967 ja 1970. Ilves muutti Tampereelle, vaihtoi nimekseen Ilves-Kissat ja voitti mestaruuden jalkapallossa vuonna 1950. ViPK muutti Susien tavoin Helsinkiin, jossa se toimii nimellä Pallokerho-35 (PK-35).

title: Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)

text: (synt. 23.07.1910 Viipuri, k. 22.09.1998) pelasi hyökkääjänä. Lagerströmin edustamat seurat: Viipurin IFK 1925, Viipurin Reipas 1926-28, Viipurin Palloseura 1929-37, Helsingin Jalkapalloklubi 1938-40 ja Viipurin Sudet ja Helsingin Hukat 1940-45. Hän pelasi jääpallossa 11 A-maaottelua ja 2 B-maaottelua, saavutti lisäksi SM-mitaleita jalkapallossa ja uinnissa. Lagerströmin tiedetään asuneen sotien jälkeen Helsingissä.

title: Viipurin Reipas

text: Jääpalloon Viipurin Reipas tuli kaudesta 1909 lähtien. Menestys ei ollut samanlainen kuin jalkapallossa eli seura ei saavuttanut loppuottelupaikkaa. Reipas oli alkuaikoina kaksi kertaa välierissä eli ensimmäisissä SM-kisoissa 1909 ja kaksi vuotta myöhemmin eli 1911. Reippaan "kelta-mustapaitaisen" joukkueen henkilöhahmo alkuaikoina oli Reino Laaksonen, ensin pelaajana ja sitten joukkueen aktiivina puuhamiehenä. Reippaan nimekkäin pelaaja oli Armas Ahnger, josta kehittyi myöhemmin kaupungin johtavan jääpalloseuran Susien ja maajoukkueen monivuotinen mestaripelaaja. Reipas menetti varsin pian johtoaseman viipurilaisessa jääpallossa, sillä kaupungin jääpallon ykkösjoukkueeksi 1910-luvulta lähtien nousi Sudet ja myöhemmin 1920- ja 30-luvuilla myös Viipurin Palloseura. [12]

title: Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)

text: (synt. 1911; joissakin lähteissä etunimi muodoissa Gustaf/Gustav) oli jääkiekkoilijana hyökkääjä, jääpallossa puolustaja. Hän pelasi jääpallossa 3 A-maaottelua ja 2 B-maaottelua edustaen Viipurin Palloseuraa (johon siirtyivät 1928 syksyllä kaikki muut Reippaan tämän joukkueen pelaajat Louhea lukuun ottamatta). Viipurin Palloseurassa jääpallon SM 1931 ja 1934. Siirtyi alkuvuodesta 1939 Ylä-Vuoksen Palloseuraan, joka toimi Jääsken kunnassa Enson taajamassa. Berg tunnettiin urheilupiireissä myös lempinimellä Jökö.

title: Viipurin Reipas (jääpallo)

text: Viipurin Reipas on Viipurissa vuonna 1891 perustettu urheilu- ja voimisteluseura. Jatkosodan jälkeen Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen, missä seura jatkoi toimintaansa. Reippaan paras sijoitus jääpallon SM-sarjassa on vuoden 1953 neljäs sija.


query: Onko Charles Linglet pelannut seitsemän kautta KHL:ssä?

title: Charles Linglet

text: Charles Linglet (s. 22. kesäkuuta 1982 Montréal, Québec, Kanada) on valkovenäläis-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan DEL-liigan Eisbären Berlinissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Linglet on pelannut myös viisi NHL-ottelua Edmonton Oilersissa kaudella 2009–2010. Tämän jälkeen hän on pelannut seitsemänä kautena KHL:ssä sekä yhtenä kautena Sveitsissä ja Suomessa.[1]

title: Geoff Waugh

text: Geoffrey Waugh (s. 25. elokuuta 1983 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kroatialais-kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän aloitti ammattilaisuransa AHL:ssä, jossa Waugh pelasi viisi kautta. Tämän jälkeen Waugh pelasi kolmena kautena Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa, yhtenä kautena KHL:ssä sekä kaksi viimeistä kauttaan Iso-Britannian EIHL:ssä. Dallas Stars varasi hänet kolmannella kierroksella 78. pelaajana vuonna , mutta Waugh ei kuitenkaan koskaan pelannut NHL:ssä. Hän hankki Medveščak Zagrebissa pelatessaan Kroatian kansalaisuuden ja Waugh edusti Kroatian maajoukkuetta kaksissa IB-divisioonan MM-kilpailuissa. Isokokoinen Waugh laukoi oikealta ja hän ajoittain myös tappeli.

title: Charles Linglet

text: Elokuussa 2007 Linglet teki vuoden mittaisen NHL-sopimuksen St. Louis Bluesin kanssa.[5] Hän pelasi kauden 2007–2008 kokonaan farmijoukkue Peoria Rivermenissa, jonka toiseksi paras pistemies Linglet oli Jean-Guy Trudelin jälkeen tehoilla 24+42=66.[2] Elokuussa 2008 hän teki Bluesin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Myös kauden 2008–2009 Linglet pelasi kokonaan AHL:ssä. Helmikuussa 2009 Blues lainasi hänet loppukaudeksi liigassa pelaavaan Springfield Falconsiin.[4]

title: Danny Groulx

text: Danny Groulx (s. 23. kesäkuuta 1981 LaSalle, Québec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi suurimman osan ammattilaisurastaan AHL:ssä, jossa Groulx voitti Calder Cupin Hamilton Bulldogsin riveissä vuonna 2007. Kauden 2009–2010 päätteeksi hänet palkittiin liigan parhaana puolustajana Eddie Shore Awardilla. Groulx'lla oli sopimus kahden NHL-organisaation kanssa, mutta hän ei kuitenkaan koskaan pelannut liigassa. Groulx vietti uransa viimeiset vuodet Euroopassa pelaten KHL:ssä, Suomessa ja Ranskassa. Hän on myös junioriliiga QMJHL:n kaikkien aikojen tehokkain ja eniten syöttöpisteitä tehnyt puolustaja tehtyään yhteensä 341 runkosarjaottelussa tehot 66+266=332.[1] Groulx toimii nykyään Collège Charles-Lemoyne Riverainsin juniorijoukkueen apuvalmentajana.[2]

title: Marko Herajärvi

text: Marko Herajärvi on pelannut urallaan Suomen Bandyliigaa seitsemän kautta Tornion Palloveikoissa, neljä kautta Ruotsin Elitserienissä Bollnäsin, HT Bandyn ja Tillbergan riveissä ja kolme kautta Venäjän Superliigaa Sajany-Hakasijan ja Sibselmašin joukkueissa.

title: Charles Linglet

text: Syksyllä 2009 Linglet osallistui Edmonton Oilersin harjoitusleirille, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2009–2010 vuoden mittaisella AHL-sopimuksella farmijoukkue Falconsiin.[4] Linglet oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 19+55=74, joilla hän sijoittui koko liigan syöttöpörssissä kolmanneksi ja jakoi pistepörssin kahdeksannen sijan Portland Piratesin Mark Mancarin kanssa. Teholukema 0 riitti koko AHL:ssä viimeiseksi jääneen Falconsin yli puolet kaudesta pelanneiden sisäisen tehotilaston voittoon.[2] Linglet pelasi kauden aikana myös AHL:n tähdistöottelussa[1] ja hänet valittiin kauden päätteeksi liigan toiseen tähdistökentälliseen.[3][6]

title: Valko-Venäjän jääkiekkomaajoukkue

text: Dzmitryi Korabau Charles Linglet (s. Kanadassa) Aleh Mikultšyk Geoff Platt (aik. alle 18-v. MM-kilpailut Kanadan paidassa) Ruslan Salei Uladzimir Tsyplakou

title: Artūrs Kulda

text: Kaudeksi 2012–2013 Kulda siirtyi KHL:ssä pelaavaan Sibir Novosibirskiin. Sieltä hän siirtyi maaliskuussa 2013 takaisin Winnipegiin. Hän ei kuitenkaan pelannut keväällä 2013 yhtään NHL-ottelua. Kaudeksi 2013–2014 Kulda siirtyi KHL:ssä pelaavaan Salavat Julajev Ufaan.

title: Linda Lingle

text:
Linda Lingle (s. 4. kesäkuuta 1953 Saint Louis, Missouri) on entinen Havaijin kuvernööri. Hän kuuluu republikaaniseen puolueeseen.
Lingle syntyi Saint Louisissa, mutta muutti 12-vuotiaana perheineen Kaliforniaan. Myöhemmin hän siirtyi Havaijille, jossa hän toimi aluksi sanomalehtitoimittajana. Vuonna 2002 Lingle seurasi Ben Cayetanoa Havaijin kuvernöörinä, mitä ennen hän toimi muun muassa Mauin piirikunnan pormestarina vuosina 1991–1999. Hänet valittiin uudelleen vuonna 2006. Lingle jätti kuvernöörin tehtävän vuonna 2010, kahden täyden kauden jälkeen, jolloin hänen seuraajakseen valittiin demokraatti Neil Abercrombie.

title: Charles Linglet

text: Kaudeksi 2010–2011 Linglet siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodiin.[3] Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 20+25=45.[1] Kaudeksi 2011–2012 Linglet siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella liigan valkovenäläisjoukkue Dinamo Minskin riveihin.[9] Maaliskuussa 2012 hän teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kesken kauden 2012–2013, tammikuussa 2013 Linglet sai kuitenkin lähtöpassit Dinamosta tehtyään 22 ottelussa vain tehot 3+4=7. Hän siirtyi loppukaudeksi Sveitsin National League A:n HC Luganoon.[10]

title: Charles Linglet

text: Linglet siirtyi kaudeksi 2013–2014 vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n kroatialaisen laajennusjoukkue KHL Medveščak Zagrebin paitaan.[11][12] Hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies ja syöttäjä neljällä syöttöpisteellään. Onnistuneen Medveščakissa vietetyn vuoden jälkeen Linglet palasi taas kaksivuotisella sopimuksella Dinamo Minskiin kaudeksi 2014–2015.[13] Tällä kertaa hän pelasi siellä onnistuneen kauden ja teki KHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 22+36=58, joilla Linglet oli Dinamon paras pistemies ja syöttäjä. Hän sijoittui koko liigan pistepörssissä kuudenneksi. Pudotuspeleissä Linglet oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 2+2=4. Hänet palkittiin KHL:n helmikuun 2015 kuukauden hyökkääjänä sekä kerran helmikuun aikana viikon hyökkääjänä.[1]

title: Radoslav Suchý

text: Radoslav Suchý (s. 7. huhtikuuta 1976 Kežmarok, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa kotimaassaan Extraliga-joukkue HK Popradissa. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja, joka saa usein vastuuta alivoimalla. Juniorisarjoissa ja Euroopassa Suchý on pelannut usein myös hyökkäävässä, peliä tekevässä roolissa. Hän on aiemmin pelannut NHL:ssä 451 runkosarjaottelua tehopistein 13+58=71 ja keräten 104 jäähyminuuttia sekä kymmenen playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Suchý on pelannut urallaan myös yhtenä kautena KHL:ssä ja neljä kautta Sveitsissä.

title: Charles Linglet

text: Linglet edusti Valko-Venäjää MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Andrei Stsjapanaun kanssa tehoilla 1+5=6. Linglet pelasi myös Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa, jolloin hän jakoi Valko-Venäjän sisäisen tehotilaston voiton kolmen muun pelaajan kanssa lukemalla +3.[1]

title: Charles Linglet

text: Linglet pelasi kaudella 1998–1999 Québecin paikallisia juniorisarjoja Laval Régentsin joukkueessa, jonka jälkeen QMJHL-joukkue Baie-Comeau Drakkar varasi hänet 69. pelaajana kesällä 1999.[1] Linglet siirtyi joukkueeseen kaudeksi 1999–2000 ja hän teki QMJHL:n runkosarjassa 34 tehopistettä. Pudotuspeleissä Linglet jakoi Drakkarin sisäisen pistepörssin voiton Sylvain Deschâteletsin ja Jevgeni Gusakovin kanssa tehoilla 3+3=6.[2] Kaudella 2000–2001 hän teki runkosarjassa 55 tehopistettä.

title: Cam Barker

text: Cameron Barker (s. 4. huhtikuuta 1986 Winnipeg, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja. Hän on pelannut urallaan aiemmin NHL:ssä yhteensä 310 runkosarjaottelua tehopistein 21+75=96 ja keräten 290 jäähyminuuttia sekä 17 playoff-ottelua tehopistein 3+6=9 ja keräten kaksi jäähyminuuttia. Barker kuului juniorina ikäluokkansa yksiin suurimmista lupauksista, sillä Chicago Blackhawks varasi hänet koko NHL:n varaustilaisuuden kolmantena pelaajana kesällä . Barker on pelannut urallaan myös viisi kautta KHL:ssä sekä yhtenä kautena Sveitsissä ja Suomessa.

title: Charles Linglet

text: Kauden 2003–2004 Linglet pelasi suurimmaksi osaksi ECHL-joukkue Alaska Acesissa, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 20+35=55. Linglet valittiin ECHL:n marraskuun 2003 kuukauden tulokaspelaajaksi. Pudotuspeleissä hän oli joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+5=7. Linglet pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua AHL-joukkue Utah Grizzliesissa. Kauden 2004–2005 hän pelasi kokonaan Acesissa, jonka kolmanneksi paras pistemies Linglet oli tehoilla 28+34=62. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä sekä jakoi sisäisen maalipörssin voiton Mike Scottin kanssa tehoilla 6+10=16.[2] Linglet valittiin neljännesvälierien päätteeksi ECHL:n viikon pelaajaksi. Kaudeksi 2005–2006 hän siirtyi AHL-joukkue Peoria Rivermeniin, mutta kevätkautensa Linglet vietti lähinnä Las Vegas Wranglersin ECHL-joukkueessa.

title: Charles Linglet

text: Linglet sai kahden muun kanadalaispelaajan, Kevin Lalanden ja Geoff Plattin ohella Valko-Venäjän kansalaisuuden alkuvuodesta 2012. Taustalla oli saada kolmikko edustamaan maata vuoden 2014 MM-kotikisoihin. He saivat Valko-Venäjän kansalaisuuden poikkeuksellisen nopeasti, sillä normaalisti prosessi kestää seitsemän vuotta.[20] Linglet ei lopulta pelannut kisoissa, sillä hän ei saanut kotimaassaan kahta täyttä sopimuskautta täyteen saatuaan lähtöpassit Dinamosta kesken kauden 2012–2013.[21]

title: Charles Linglet

text: Kausi 2015–2016 Lingletilla jäi vain 16 ottelun mittaiseksi lokakuussa 2015 tulleen loukkaantumisen vuoksi.[14] Hän palasi kaukaloihin kuitenkin loppukaudella. Toukokuussa 2016 Linglet teki Dinamo Minskin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.[15] Hän kuitenkin sai jälleen lähteä joukkueesta jo marraskuussa 2016, kun Linglet teki 23 otteluun vain kahdeksan syöttöpistettä.[16] Joulukuussa hän siirtyi loppukauden sopimuksella SM-liigajoukkue Tapparan riveihin.[17] Linglet teki 11 pelaamassaan ottelussa vain tehot 2+3=5, kunnes joukkue purki hänen sopimuksensa yhteisymmärryksessä tammikuussa 2017.[18] Seuraavana päivänä Linglet teki loppukauden sopimuksen Saksan DEL-liigan Eisbären Berlinin kanssa.[19]

title: Charles Linglet

text: Maaliskuun 2010 lopulla Linglet teki loppukauden 2009–2010 kattaneen NHL-sopimuksen Edmonton Oilersin kanssa.[7] Hän teki NHL-debyyttinsä 2. huhtikuuta 2010 vieraissa Dallas Starsia vastaan. Linglet sai ottelussa jääaikaa 11.43 minuuttia.[8] Hän pelasi kevään aikana viisi NHL-ottelua ilman tehopisteitä.

title: Martin Thörnberg

text: Martin Thörnberg (s. 6. elokuuta 1983 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa SHL-joukkue HV71:ssä. Hän toimii joukkueen kapteenina. Thörnberg on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän on ennen kautta 2016–2017 HV71:n seurahistorian runkosarjan viidenneksi paras maalintekijä 136 osumallaan. Thörnberg on pelannut urallaan myös neljä kautta KHL:ssä.

title: Patrik Puistola

text: Puistolan puolustajana pelannut isä Pasi on vuoden 2011 maailmanmestari, joka pelasi omalla urallaan pudotuspelit mukaan lukien yli 600 SM-liigaottelua sekä yli 300 ottelua Ruotsin Elitserienissä ja kaksi kautta KHL:ssä. Hän toimii nykyään Tapparan SM-liigajoukkueen videovalmentajana.

title: Sepsi-78

text: Sepsi on kaikkien aikojen menestynein seinäjokelainen jalkapalloseura. Se on pelannut SM-sarjassa yhteensä kolme kautta. Se on Suomen pääsarjan maratontaulukossa sijalla 40. Sepsi on pelannut pääsarjassa yhteensä 73 ottelua. Niistä se on voittanut 23 ja pelannut 14 tasan. Pisteitä seuralle on näistä otteluista kertynyt yhteensä 60. SM-sarjassa Sepsi on tehnyt yhteensä 101 maalia. Pääsarjakausien lisäksi seura on pelannut 18 kautta Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Seura on Suomen toiseksi korkeimman sarjatason maratontaulukossa sijalla 27. Sepsi on pelannut tuolla sarjatasolla 365 ottelua, joista se on voittanut 146 ja napannut yhteensä 365 pistettä. Jääpallossa seura pelasi Suomen pääsarjatasolla yhteensä seitsemän kautta. Tänä aikana SePS pelasi SM-sarjassa 60 ottelua, joista tuli 18 voittoa ja 8 tasapeliä. Pisteitä kertyi yhteensä 44 ja sijoitus maratontaulukossa on 29.

title: Rastislav Pavlikovský

text:
Rastislav Pavlikovský (s. 2. maaliskuuta 1977 Ilava, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa Liiga-joukkue Kalpa:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Ruotsin ja kotimaansa Slovakian lisäksi Pavlikovský on pelannut urallaan myös Pohjois-Amerikassa, Suomessa, Sveitsissä, KHL:ssä ja Tšekissä.
Pavlikovský on HK Dukla Trenčínin kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset Slovakian Extraliigan ottelunsa kaudella 1993–1994, jolloin 16-vuotias Pavlikovský pelasi kolme runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kausi 1994–1995 toi hänelle 14 runkosarjaottelussa seitsemän syöttöpistettä sekä kuudessa playoff-ottelussa tehot 1+1=2.

title: Daniel Fernholm

text: Daniel Fernholm (s. 20. joulukuuta 1983 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka siirtyi syksyllä 2012 Elitserien-joukkue HV71:een. Hän on pelannut Ruotsin Elitserienissä 246 runkosarjaottelua. Lisäksi Fernholm on pelannut kahdella kaudella Pohjois-Amerikan AHL:ssä ja ECHL:ssä. Hän on pelannut myös Venäjän KHL:ssä ja Suomen SM-liigassa. Fernholm pelaa leftin puolelta. Hän on kahden suunnan puolustaja, jonka vahvuudet ovat puolustuspelissä ja maalineduspelaamisessa sekä hyvissä avaussyötöissä.

title: Charles Linglet

text: Syksyllä 2006 NHL-varaamaton Linglet osallistui St. Louis Bluesin harjoitusleirille.[4] Kauden 2006–2007 hän pelasi kokonaan seuran farmijoukkue Rivermenissa, jonka toiseksi paras pistemies Linglet oli Jon DiSalvatoren kanssa tehoilla 31+29=60.[2] Joulukuussa 2006 hänet valittiin AHL:n viikon pelaajaksi.[1]

title: Roman Ljubimov

text: Ljubimov aloitti uransa THK Tverissä. TsSKA Moskovan paidassa KHL:ssä hän debytoi kaudella 2010–2011 pelaten seitsemässä ottelussa. Hän on pelannut TsSKA-aikanaan myös lainalla VHL:ssä pelaavassa Tverissä ja saman sarjan HK Kuban Krasnodarissa. Parhaimmalla KHL-kaudellaan, kaudella 2015–2016, Ljubimov on tehnyt tehot 7+7. Heinäkuussa 2016 Ljubimov teki vapaana pelaajana sopimuksen kaudelle 2016–2017 Philadelphia Flyersin kanssa.

title: Charles Linglet

text: Kaudella 2001–2002 Linglet oli tehoilla 52+71=123 Drakkarin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Yanick Lehoux'n jälkeen. Hän sijoittui koko QMJHL:n pistepörssissä viidenneksi. Linglet valittiin kauden päätteeksi liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.[3] Kaudella 2002–2003 hän oli pudotuspeleissä kahdeksalla syöttöpisteellään Drakkarin paras syöttäjä Patrick Thoresenin ja Louis-Philippe Martinin kanssa.[2]

title: Artjom Krjukov

text: Korkeasta varauksestaan huolimatta Krjukov ei pelannut koko uransa aikana Pohjois-Amerikassa, vaan on pelannut ainoastaan kotimaassaan Venäjällä. Hän on pelannut KHL:ssä Lokomotiv Jaroslavlissa, Sibir Novosibirskissä, Vitjaz Podolskissa ja SKA Pietarissa. Krjukov jätti kauden 2009–2010 kokonaan väliin harjoituskaudella tulleen polvivamman vuoksi.

title: Charles Linglet

text: Luokka:Valkovenäläiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadalaiset jääkiekkoilijat Luokka:Kanadanranskalaiset Luokka:Vuonna 1982 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Zach Hamill

text: Hamill oli juniorina myös erittäin lupaava pelaaja, sillä Boston Bruins varasi hänet koko kahdeksantena pelaajana. Hamillin NHL-ura on jäänyt kuitenkin toistaiseksi vain 20 ottelun mittaiseksi ja hän on pelannut seitsemänä Pohjois-Amerikassa viettämällään ammattilaiskaudellaan lähinnä AHL:ssä. Euroopassa Hamill on pelannut aiemmin myös KHL:ssä, Suomessa, Sveitsissä, Saksassa ja Ruotsissa.