query: Missä Wilhelm Röntgen kuoli?

title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Conrad Röntgen (27. maaliskuuta 1845 Lennep, Preussi (nykyinen Saksa) – 10. helmikuuta 1923 München, Saksa) oli saksalainen fyysikko, joka tunnetaan erityisesti röntgensäteiden kokeellisesta löytämisestä. Hänen kehittämäänsä konetta, joka lähettää röntgensäteitä, kutsutaan röntgenlaitteeksi. Wilhelm Röntgen sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta itse suhtautui löytämäänsä säteilyyn hyvin vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Se sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa.[1] Alkuaine numero 111 nimettiin Röntgenin mukaan marraskuussa 2004 röntgeniumiksi, jonka lyhenne on Rg (aiemmin Unununium).

title: Julius Röntgen

text: Röntgen säesti muiden muassa Joseph Joachimin, Johannes Messchaertin, Carl Fleschin ja Pablo Casalsin esiintymisiä. Hänen ystäviinsä lukeutui Brahmsin lisäksi myös Edvard Grieg, jonka kanssa hän oli kirjeenvaihdossa. Röntgen kirjoitti Griegistä kirjankin kesällä 1930. Samana vuonna hän sai kunniatohtorin arvon Edinburghin yliopistosta. Viimeiset vuotensa Röntgen vietti Gaudeamus-villalla Bilthovenissa, jossa hän saattoi keskittyä sävellystyöhönsä entistä enemmän; hän sävelsi yli sata teosta vuosien 1925–1932 aikana. Hän kuoli Utrechtissa 77 vuoden iässä. Gaudeamus-villalla oli merkittävä rooli Hollannin musiikkielämässä toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina.

title: Wilhelm Röntgen

text: Vuonna 1862 Röntgen siirtyi opiskelemaan Utrechtin tekniseen kouluun, jossa koulutettiin 14–18-vuotiaita poikia teollisuustöihin. Röntgen kuitenkin erotettiin hänen koulutoverinsa tehtyä pilapiirroksen eräästä opettajasta. Opettaja kysyi Röntgeniltä, kuka pilapiirroksen oli tehnyt, mutta Röntgen kieltäytyi vastaamasta ja erotettiin.[3]

title: Fysiikan historia

text: Saksalainen Wilhelm Conrad Röntgen tuli tunnetuksi työstään sähkömagnetismin parissa. Hänen mukaansa nimetyt röntgensäteet oli kuitenkin onnistuttu tuottamaan jo ennen häntä. Röntgen teki vuonna 1895 kokeita tyhjiöputkella tutkiessaan niin sanottuja katodisäteitä, joita tutkittiin tuolloin lähes joka puolella maailmaa erittäin paljon. Eräänä iltana pimeän tultua Röntgen peitti putken mustalla pahvilla, jotta voisi havaita paremmin putken tuottaman fluoresenssin. Yllätyksekseen hän huomasi jonkin matkan päässä putkesta pöydällä olleen bariumplatinosyanidilla päällystetyn fluoresoivan levyn hehkuvan heikosti. Hehku voimistui, kun levy vietiin lähemmäs putkea ja heikkeni levyä loitonnettaessa. Röntgen oli varma, että hän oli kohdannut uuden säteilymuodon, joka kykeni läpäisemään kiinteitä kohteita. Röntgen sai löydöstään ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901.

title: Wilhelm Röntgen

text: Lenardin tutkimusten innoittamana Röntgen kiinnostui aiheesta ja alkoi tutkia säteiden läpäisykykyä syksyllä 1895. Kuten muut fyysikot, Röntgen käytti varjostimena bariumplatinasyanidia. Varjostimella ei itsessään pitänyt olla vaikutusta itse kokeeseen, sillä se oli pienen matkan päässä putkesta, joka oli pimeässä huoneessa, ja se peitettiin mustalla pahvilla. Röntgen huomasi 8. marraskuuta 1895 tekemissään kokeissa, että varjostinaine fluoresoi. Röntgen ymmärsi, ettei ilmiöllä voinut olla tekemistä katodisäteiden kanssa ja varmistuttuaan siitä, että ilmiö on todellinen, hän aloitti systemaattisen tutkimuksen. Tutkimusten edetessä hän alkoi vähitellen uskoa, että kyseessä on valosta ja katodisäteistä poikkeava säteilyn laji.[10] Lisäkokeet paljastivat, että Röntgenin löytämä X-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.[11] Lääketieteilijät ymmärsivät heti Röntgenin keksinnön lääketieteellisen merkityksen, ja tie tutkimuksesta käytännön sovellutuksiin oli nopea.[12]

title: Fysiikka

text: Skotlantilainen James Clerk Maxwell esitteli 1800-luvulla yhtälönsä, joissa hän kuvaa sähkö- ja magneettikenttiä sekä niiden vuorovaikutusta. Ne johtivat myös päätelmään, että valokin on sähkömagneettista aaltoliikettä. 1800-luvun lopulla saksalainen Wilhelm Röntgen löysi röntgensäteilyn ja sai havainnostaan ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon.

title: Serendipisyys

text: Vuonna 1895 saksalainen fyysikko Wilhelm Conrad Röntgen löysi sattumalta röntgensäteet. Röntgen oli toistanut muiden fyysikoiden kokeita, joissa korkeajännitteisten sähköpurkausten annetaan purkautua lasiputkessa. Silloin jo oli havaittu, että lasin seinämistä tulee fosforoivia sähköpurkauksen aikana ja ilmiötä nimettiin "katodisäteiksi". Vuonna 1892 Heinrich Hertz osoitti säteiden pystyvän läpäisemään ohuita metalleja. Röntgen halusi havaita katodisäteitä, jotka virtaisivat täysin ulos lasisesta tyhjiöputkesta. Koska ilmiötä ei ollut aiemmin havaittu lasista putkea käyttäen, Röntgen päätti peittää lasisen katodiputken mustalla pahvilla. Hän suoritti onnistuneesti kokeen pimennetyssä huoneessa. Hän aikoi sytyttää valot, mutta havaitsi heikkoa valoa yli metrin päästä tyhjiöputkesta. Yllätyksekseen hän huomasi, että kummallisen valon lähde oli pieni fluoresoiva varjostin, jota hän oli aikonut käyttää pahvilla peitetyn katodiputken ilmaisimena. Se kuitenkin lojui yli metrin päästä lasiputkesta. Kun katodisäteet etenivät vain noin viisi senttiä, uudet säteet tunkeutuivat ilman läpi yli metrin päähän. Röntgen tiesi havainneensa aivan uudenlaiset säteet. Hän kirjoitti säteistä artikkeleita tunnustaen, ettei täysin ymmärtänyt niitä, ja siten nimesi ne "X-säteiksi". Kaikista kappaleista tulee säteen ansiosta läpinäkyviä, kuitenkin hyvin eriasteisesti. Röntgen havaitsi, että pystyi jopa tallentamaan luuston kuvan valokuvausfilmille. Lääketieteelliset piirit kiinnostuivat ilmiöstä ja Röntgen tuli kuuluisaksi serendipisestä keksinnöstään.

title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen vuonna 1895. Hän tajusi, että löytämillään säteillä pystyi valottamaan filmin. Hän sai löydöstään vuonna 1901 jaetun ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta suhtautui löytämäänsä säteilyyn vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla, ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Löytö sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa.[5]

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen asui lähellä yliopistoa. Hänen asuntonsa alakerrassa oli krouvi, Zum grünen Glas, jossa kävi pääosin professoreja ja opiskelijoita viettämässä iltaa. Krouvin omisti Johann Gottfried Ludwig, joka oli muuttanut Sveitsiin vuoden 1830 vallankumouksen alta. Hän tarjoili krouvissa ruokaa, mutta pystyi kielitaitonsa ansiosta kääntämään asiakkaidensa kirjoituksia latinaksi. Krouvi oli Röntgenin elämän kannalta olennainen, koska hän tapasi siellä ensimmäistä kertaa Anna Bertha Ludwigin, jonka kanssa hän meni naimisiin Apeldoornissa 19. tammikuuta 1872. Naimisiin menon jälkeen Röntgen matkusti vaimonsa kanssa Strasbourgiin. Anna Ludwig oli sukua runoilija Otto Ludwigin kanssa.[2] Avioliittoon ei syntynyt lapsia, mutta he adoptoivat 1887 kuusivuotiaan Josephine Bertha Ludwigin, joka oli rouva Röntgenin ainoan veljen tytär.[3]

title: Marie Curie

text: Joulukuussa Marie aloitti oman väitöstyönsä kirjoittamisen. Hänen tutkimuskohteenaan olivat Henri Becquerelin vasta löytämät ”uraanisäteet” (radioaktiivisuus). Muu fyysikkoyhteisö sivuutti Becquerelin löydön, koska sitä kiinnostavampana pidettiin röntgensäteilyä, jonka saksalainen Wilhelm Röntgen oli havainnut muutama kuukausi ennen Becquerelia.[17]

title: Würzburg

text: Kaupungissa on menestyvä yliopisto, jossa 400 professoria opettaa noin 20 000 opiskelijaa kymmenessä tiedekunnassa. Yliopisto perustettiin vuonna 1582, ja aluksi tiedekuntia oli neljä (teologia, oikeustiede, lääketiede ja filosofia). Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta lisättiin vasta 1937. Yliopiston tunnetuimpiin opiskelijoihin ja opettajiin ovat kuuluneet Wilhelm Röntgen, Rudolf Virchow ja Albert von Kölliker.

title: Röntgensäteily

text: Saksalainen Wilhelm Röntgen teki vuonna 1895 tutkimuksia katodisädeputkella selvittääkseen, mitä katodista lähtevä putken läpi virtaava säteily oikein on. Yhtäkkiä hän huomasi, että jotkut koelaitteiston läheisyydessä olevat mineraalinäytteet alkoivat hohtaa aavemaista valoa. Röntgen luuli ”paholaisen päässeen irti”, mutta pian kuitenkin huomasi valon syntyvän vain koelaitteiston ollessa päällä. Siitä hän päätteli, että koelaitteisto tuotti entuudestaan tuntematonta säteilylajia. Röntgen antoi tälle uudelle säteilylajille nimen X-säteily, jota yhä käytetään joissain kielissä. Suomessa ja monissa muissa kielissä siitä käytetään tavallisimmin keksijänsä mukaan nimitystä röntgensäteily. Lisäkokeet paljastivat, että tämä X-säteily tunkeutui paperin, puun, käden ja ohuen metallikalvon läpi. Säteily myös jätti jälkiä valokuvausfilmiin.

title: Wilhelm Röntgen

text: Wilhelm Röntgen syntyi saksalaisessa Lennepin (nykyinen Remscheid-Lennep) kaupungissa. Röntgenin isä oli Dahbringhausenissa vuonna 1801 syntynyt räätäli Friedrich Conrad Röntgen. Äiti Charlotte Constanze Frowein oli erään alun perin Lennepistä lähtöisin olevan ja myöhemmin Amsterdamiin siirtyneen suvun jäsen. Frowein ja Röntgen menivät naimisiin 1. toukokuuta 1842. Kolme vuotta myöhemmin he saivat ainoaksi lapsekseen jääneen Wilhelm Röntgenin. Friedrich Röntgenin ammatti ei tuottanut rahaa kovinkaan hyvin, joten Wilhelmin ollessa kolmevuotias perhe muutti Alankomaihin paremman myynnin toivossa. He asettuivat Apeldoorniin, jonne oli myös Röntgenin äidin perhe asettunut asumaan.[2] Röntgen kävi peruskoulua Apeldoornissa Martinus Herman van Doornin instituutissa 16-vuotiaaksi asti. Röntgen osasi saksan lisäksi puhua hollantia, joten kieli ei ollut opiskelun este. Röntgen ei osoittanut erityisiä taipumuksia missään kouluaineessa, mutta hän oli varsin lahjakas mekaanisten laitteiden rakentamisessa. Tämä piirre säilyi aikuisikään asti. Röntgen oli hyvin luonnonläheinen ja rakasti metsissä kävelemistä.[3]

title: Gießen

text: Gießenin yliopistolla on pitkät perinteet. Viralliselta nimeltään se on Justus-Liebig-Universität Gießen. Se on saanut nimensä Justus von Liebigin mukaan, joka tuli tunnetuksi maatalouskemian uranuurtajana. Myös radiologian kehittäjä Wilhelm Röntgen toimi yliopistossa jonkin aikaa. Hänen hautansa on Gießenin vanhalla hautausmaalla. Suomalaisittain yliopisto on tunnettu siitä, että Arvo Ylppö on yliopiston kunniatohtori. Monet suomalaiset ovat opiskelleet ja opiskelevat Gießenin yliopistossa. Suosituimpia opiskelijavaihdon aineita ovat eläinlääketiede ja hammaslääketiede.

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgenille tarjottiin 1880-luvulla professuureja Jenan (1886) ja Utrechtin yliopistoista (1888), mutta kieltäytyi näistä. Vuonna 1888 hän kuitenkin suostui vastaanottamaan fysiikan professorin viran Würzburgin yliopistosta, josta hän sai yliopiston merkittävimmän fysiikan professuurin. Hänet valittiin yliopiston rehtoriksi 2. tammikuuta 1894. Samana vuonna hän aloitti tutkimuksensa katodisäteiden parissa. Katodisäteet olivat niiden löytämisen jälkeen yksi sen ajan fysiikan tutkituimmista kohteista. Vuoden 1895 lopulla hän löysi röntgensäteet, mistä hän tuli kuuluisaksi. Röntgensäteiden löytämisen jälkeen ne olivat yksi mielenkiintoisimpia tutkimuskohteita. Lopulta vuonna 1900 Röntgen vastaanotti viran Münchenin yliopistosta Baijerin hallituksen erityisestä pyynnöstä. Siellä hän myös päätti akateemisen uransa.[3] Röntgenille annettiin vuonna 1901 kaikkien aikojen ensimmäinen Nobelin fysiikanpalkinto löytämänsä röntgensäteilyn ansiosta.[4]

title: Escheden junaturma

text: InterCityExpress (ICE) -suurnopeusjuna "Wilhelm Conrad Röntgen" oli matkalla Münchenistä Hampuriin. Juna pysähtyi ennen onnettomuutta Hannoverin asemalla ja jatkoi matkaansa pohjoiseen kello 10.30 paikallista aikaa (08.30 UTC).

title: Wilhelm Röntgen

text: , an Article on and Interview with Röntgen, in McClure’s magazine, Vol. 6, No. 5, April, 1896, from Project Gutenberg

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen kuoli suolistosyöpään 77-vuotiaana, neljä vuotta vaimonsa kuoleman jälkeen, vuonna 1923.[3] Syövän ei uskota välttämättä aiheutuneen hänen työnsä parissa saamastaan ionisoivasta säteilystä. Hän altistui säteilylle uransa aikana varsin lyhyen ajan, ja lisäksi Röntgen oli aikanaan yksi harvoista tiedemiehistä, jotka käyttivät tutkimustensa aikana lyijysuojusta.[5] [6] Kuollessaan Röntgen oli lähes vararikossa, sillä hän oli lahjoittanut Nobelin palkintorahat yliopistolle ja ensimmäistä maailmansotaa seurannut inflaatio oli syönyt hänen omaisuutensa.[7] Röntgen toivoi testamentissaan, että kaikki hänen yksityinen ja tieteellinen kirjeenvaihtonsa tuhotaan, ja niin hänen omat arkistonsa tuhottiin. Deutsches Röntgen-Museumiin on koottu hänen kirjoittamiaan kirjeitä niiden vastaanottajilta.[8]

title: Röntgen (yksikkö)

text: Yksikkö on nimetty Wilhelm Röntgenin mukaan.

title: N-säteet

text: Lyhyessä ajassa 1800-luvun lopulla oli löydetty monia ennen tuntemattomia säteilyn lajeja kuten katodisäteet, kanavasäteet, radioaktiiviset säteet ja röntgensäteet. Sen jälkeen kun Wilhelm Röntgen vuonna 1895 oli löytänyt röntgensäteet ja Henri Becquerel seuraavana vuonna uraanin lähettämät säteet, René Blondlot (1849–1930) ryhtyi vuonna 1901 tutkimaan röntgensäteitä tarkemmin.

title: Röntgentutkimus

text: Röntgentutkimuksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen vuonna 1895. Hän tajusi, että löytämillään säteillä pystyi valottamaan filmin. Hän sai löydöstään maailman ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1901, mutta suhtautui löytämäänsä säteilyyn vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla, ja useat tieteilijät aloittivat sen tutkimisen. Löytö sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tieteilijöiden kuin maallikoiden keskuudessa.[7]

title: Julius Röntgen

text: Julius Röntgen (9. toukokuuta 1855 Leipzig – 13. syyskuuta 1932 Utrecht) oli saksalais-alankomaalainen säveltäjä. Hänen vanhempansa olivat alankomaalainen viulisti Engelbert Röntgen ja saksalainen pianisti Pauline Klengel.

title: Röntgentutkimus

text: Röntgentutkimuksen aloitti saksalainen Wilhelm Röntgen keksiessään röntgensäteilyn. Röntgensäteet saivat poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tieteilijöiden kuin maallikoiden keskuudessa. Uudesta säteilystä kehitettiin nopeasti lääketieteellisiä sovelluksia.[3] Myös röntgendiffraktio keksittiin pian röntgensäteiden löytymisen jälkeen.

title: Wilhelm Röntgen

text: Luokka:Saksalaiset fyysikot Luokka:Saksalaiset keksijät Luokka:Nobelin fysiikanpalkinnon saajat Luokka:Vuonna 1845 syntyneet Luokka:Vuonna 1923 kuolleet Luokka:99.5 Luonnontieteilijät, matemaatikot Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Wilhelm Röntgen

text: Tohtoriksi väiteltyään Röntgen pääsi Kundtin assistentiksi ja aloitti samana vuonna työt Würzburgin yliopistossa. Kolme vuotta myöhemmin Röntgen aloitti luennoitsijana Strasbourgin yliopistossa. Vuosi tämän jälkeen hänet nimitettiin professoriksi Hohenheimin maatalousakatemiaan Württembergissä. Vuonna 1876 hän palasi Strasbourgiin fysiikan professoriksi ja vuonna 1879 hän sai Gießenin yliopiston fysiikan osaston professorin viran. Röntgenin vanhemmat kuolivat, kun hän työskenteli Gießenissä, jonka hautausmaalle heidät haudattiin.[3]

title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen. Röntgensäteet saivat poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa. Uudesta säteilystä kehitettiin nopeasti lääketieteellisiä sovelluksia, esimerkiksi röntgenkuvaus filmeille ja läpivalaisu.[5] Röntgenkuvauksia voidaan nykyisin tehdä täysin digitaalisesti eikä niissä tarvitse käyttää paperista lähetettä tai filmiä; koko tekninen osuus kuvantamisprosessista aina kuvien arkistointiin tapahtuu tietokoneella.

title: Wilhelm Röntgen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Kragh, Helge| title = Kvanttisukupolvet| publisher = Terra Cognita| year = 2002| isbn = 952-5202-53-4}} Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link) Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Wilhelm Röntgen

text: Kaksi kuukautta myöhemmin, 5. tammikuuta 1896, itävaltalainen sanomalehti kertoi Röntgenin löytämästä uudenlaisesta säteilystä. Röntgenille myönnettiin lääketieteen kunniatohtorin arvo Würzburgin yliopistosta röntgensäteilyn löytämisen johdosta. Myöhemmin hän sai lukemattomia kunniatohtoriuksia ja palkintoja. Jo vuonna 1896 kirjoitettiin yli tuhat röntgensäteitä käsittelevää julkaisua, mutta Röntgen itse kirjoitti aiheesta vain kaksi artikkelia. Hän piti yhden luennon Würzburgissa ja kieltäytyi muita esitelmäpyynnöistä, eikä pitänyt esitelmää edes Nobel-palkinnon myöntämistilaisuudessa.[11]

title: Wilhelm Röntgen

text: Röntgen pääsi seuraamaan tammikuussa 1865 epävirallisena oppilaana opetusta Utrechtin yliopistossa. Hän kuuli, että kykenisi opiskelemaan Zürichissä, jos läpäisisi pääsykokeen. Saman vuoden marraskuussa hän aloitti Zürichin polyteknisessä opistossa insinööriopinnot, mille päättötodistuksen puuttuminen ei ollut este. Röntgen kävi muun muassa Rudolf Clausiuksen luennoilla ja työskenteli August Kundtin laboratoriossa. Clausius ja Kundt vaikuttivat huomattavasti Röntgenin kehittymiseen. Röntgen osoitti lahjakkuutensa Zürichin teknillisessä korkeakoulussa. Hän sai kaikista kahdeksasta opintoaineestaan parhaimman arvosanan, kahdesta lähes parhaan ja yhdestä hyvän arvosanan. Röntgen valmistui insinööriksi vuonna 1868. Valmistumisen jälkeen hän päätti jäädä vielä vuodeksi viimeistelemään tutkielmaansa, Studien Ober Gase, joka käsittelee kaasujen ominaisuuksia. Lopulta tutkielma oikeutti tohtorin tutkinnon suorittamiseen, minkä hän teki Zürichin yliopistossa.[2][3]

title: Wilhelm Röntgen

text: Pierre Curien tavoin Röntgen kieltäytyi hakemasta keksinnölleen patenttia eettisiin syihin vedoten. Röntgen ei edes halunnut säteitä nimettävän hänen mukaansa; anglosaksisissa maissa säteitä kutsutaankin yhä nykyäänkin X-säteiksi (X-ray).[11]


query: Mikä on Kiinan BKT?

title: Kiinan talous

text: Kiinan talous on bruttokansantuotteella mitattuna maailman toiseksi suurin talous.[1] Sen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2014 oli 18,1 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Kiina on ostovoimakorjatulla BKT:lla mitattuna maailman suurin talous. Kuitenkin Kiinan ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2014 asukasta kohden oli alhainen 13 224 Yhdysvaltain dollaria.[2]

title: Kiina

text: Ostovoimakorjattu BKT oli vuonna 2015 yhteensä 19,7 biljoonaa USA:n dollaria.[91] Suuren väestömääränsä vuoksi Kiina on maailman toiseksi suurin talous Yhdysvaltojen jälkeen (mikäli Euroopan unionia ei lasketa yksittäiseksi alueeksi), ohittaen Japanin talouden koon vuoden 2011 alussa.[48][121], toisaalta koko ulkomaan kaupassa suurin (2013 yli 3 000 miljardia euroa)[122]. Kiinan kokonaistuotanto on kasvanut keskimäärin noin kymmenen prosentin vuosivauhtia. Vaikka puolet kiinalaisista elää edelleen alle 2 dollarilla päivässä, Kiinassa on kasvava ja kansainvälisesti merkittävä keskiluokka. Palkat kasvavat kaupungeissa 13%–19% vuodessa.[123]

title: Yhdysvallat

text: Yhdysvaltojen markkinahintainen bruttokansantuote, noin 20 biljoonaa dollaria, on maailman suurin. Ostovoimakorjattuna sen bkt on Kiinan jälkeen toiseksi suurin.

title: Tiibetin autonominen alue

text: Väestöltään Kiinan pienimpiin kuuluva Tiibet tuotti vuonna 2013 vain 0,1 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 80,8 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 9,7 mrd euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi maan neljänneksi vähiten eli 26 068 CNY tai noin 3 123 EUR, 62 % maan keskiarvotasosta. Alempi per capita BKT-kertymä oli vain Guizhoussa, Gansussa ja Yunnanissa.

title: Sichuan

text: Sichuan, joka on väestöltään Kiinan 4. suurin maakunta, tuotti vuonna 2013 maan bruttokansantuotteesta (BKT) 4,2 prosenttia (2 626,1 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 314,6 mrd euroa). Maakunta jäi BKT-osuudessa Kiinan kahdeksanneksi suurimmaksi maakunnaksi. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 32 454 CNY eli 3 888 EUR. Tämä oli 77 %:ia Kiinan keskiarvosta.

title: Suomi 2010-luvulla

text: Vuonna 2015 BKT oli ennakkotietojen mukaan 207 miljardia euroa. Käytännössä BKT on suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2006.

title: Energia Kiinassa

text: Helsingin Sanomien entisen Kiinan toimittajan Pekka Mykkäsen mukaan Kiinan tilastojen luotettavuutta on kyseenalaistettu. Melkein kaikkiin Kiinan antamiin tietoihin liittyy kysymyksiä. Pittsburghin yliopiston taloustieteilijä Thomas Rawskin mukaan virallisten tietojen mukaan Kiinan BKT kasvoi 24,7 % ja energiankulutus laski 12,8 % vuosina 1997-2000. Kiina selitti eron energiankäytön tehokkuuden tehostumisella, mitä Rawski ei uskonut. Rawskin mukaan Kiinan talous laski 2 % 1998-1999, kun virallisesti se kasvoi 7 %.

title: Shandong

text:
Vuonna 2019 Shandong jakautuu 14 prefektuuritason kaupunkiin, joiden lisäksi Jinan ja Qingdao ovat suoraan maakunnan hallinnon alaisia kaupunkeja.
Shandong oli 97,3 miljoonalla asukkaallaan väestöltään Kiinan 2. suurin maakunta. Se tuotti vuonna 2013 maan bruttokansantuotteesta (BKT) 8,7 prosenttin osuuden. Rahassa mitattuna tämä oli 5 468,4 mrd. Kiinan yuania CNY tai noin 655,1 mrd euroa.Shandong oli kansantuotteen muodostajana Kiinan kolmanneksi merkittävin maakunta. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi 56 323 CNY eli 6 748 EUR. Tämä oli 134 % Kiinan keskiarvosta.

title: Eteläinen federaatiopiiri

text: Federaatiopiirin alueella muodostui 6,13 prosenttia (eli 2 293 686,1 miljoonaa ruplaa vuonna 2010) koko Venäjän BKT:stä. Bruttokansantuotteen kannalta Eteläinen federaatiopiiri oli matalan BKT-kertymän seutua. Henkeä kohti laskettu BKT-osuus oli 165 557 ruplaa eli 4 056 euroa vuonna 2010. Tämä oli 63 prosenttia Venäjän keskimääräisestä tasosta. Erityisen matala BKT-taso henkeä kohden oli Kalmykiassa, jossa se jäi vain 32 prosenttiin Venäjän keskiarvosta (2 060 EUR/asukas/vuosi). Kalmykian BKT-kertymä henkeä kohti oli kolmanneksi alhaisin Venäjän kaikista federaatiosubjekteista.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle.

title: Kiina

text: Kiinan bruttokansantuote henkeä kohti oli tuhannen vuoden ajan Länsi-Eurooppaa korkeampi. Ming-dynastian aikana kehitys pysähtyi ja BKT henkeä kohti ei noussut käytännössä lainkaan 300 vuoteen.[8] 1800–1900 Kiina eristäytyi kunnes länsimaat pakottivat sen avautumaan kansainväliselle kanssakäymiselle Hongkongissa ja muissa satamissa.

title: Vietnam

text: Vietnam on yksi Aasian avoimimmista maista vapaakaupalle. Vuonna 2009 vienti (CIA:n arvion mukaan 56 miljardia dollaria) ja tuonti (67 miljardia dollaria) ovat yhteensä 133 prosenttia kansantuotteesta virallisen valuuttakurssin mukaan (92 miljardia)[1], mikä on kolme kertaa Kiinan vastaava prosenttiosuus 44% (Kiinan vienti 1194, tuonti 921 ja BKT 4758 miljardia)[46] ja yli neljä kertaa Intian osuus 31% (Intian vienti 155, tuonti 232 ja BKT 1243 miljardia)[47].

title: IQ and the Wealth of Nations

text: Aineistonsa poikkeuksia Lynn ja Vanhanen perustelevat maiden luonnonvaroilla ja poliittisten järjestelmien eroilla. Esimerkiksi Kiinan, jossa keskimääräinen älykkyysosamäärä on 100, matala bruttokansantuote (4500 Yhdysvaltain dollaria) johtuu maassa pitkään vallinneesta tehottomasta talousjärjestelmästä. Sen sijaan verrattaen matalan ÄO:n (78) Qatarin korkea BKT (17000 USD) on seurausta maan runsaista öljyvaroista.

title: Henan

text: Noin 94,1 miljoonan asukkaan (2013 loppu) Henan on Kiinan kolmanneksi väkirikkain maakunta. Se tuotti vuonna 2013 5,1 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna tämä oli 3 215,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli 385,2 mrd euroa. Tämä tarkoittaa, että Henan oli kansantuotteen muodostajana vasta Kiinan viidenneksi merkittävin maakunta. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi 34 174 CNY eli 4 084 EUR. Tämä oli 82 %:ia Kiinan keskiarvosta ja henkeä kohden vain alle kaksi kolmasosaa naapurimaakunta Shandongin kansantuotteeseen verrattuna.

title: Zhejiang

text: Zhejiangin alueellinen bruttokansantuote oli maan neljänneksi suurin: 3 756,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 450,1 miljoonaa euroa. Tämä oli 6,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 68 462 CNY, eli 8 202 EUR. Tämä oli 163 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan viidenneksi korkein henkeä kohti laskettu alueellinen BKT-arvo.

title: Uusiutuva energia Kiinassa

text: Kiinan sähkönkulutukseksi on arvioitu 1000 GW (2020). Kiinan energiankulutus kasvoi 50 % 2000–2004, mikä teki Kiinasta maailman toiseksi suurimman energiankäyttäjän ja kolmanneksi suurimman öljyntuojan. BKT nousee 8,5 % vuosittain. Kiinalla on kolme kriittistä haastetta: hiiliriippuvuus, öljyvarojen puute ja vakavat ympäristöongelmat. Kiinassa on myös geotermisen energian ja merivoimapotentiaalia (marine power).

title: Siperian federaatiopiiri

text: Siperian federaatiopiirin osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli vuonna 2010 yhteensä 4 093 589,0 miljoonaa ruplaa eli 10,95 % koko Venäjän BKT:stä. Federaatiosubjekteista maan keskiarvoa (261,8 tuhatta ruplaa/ vuosi eli noin 6 413 EUR) korkeampi BKT-osuus oli ainoastaan Krasnojarskin aluepiirissä (131 % keskiarvosta) ja Tomskin alueella (104 %); kaikissa muissa federaatiosubjekteissa henkeä kohden laskettu BKT-osuus oli Venäjän keskiarvon alapuolella. Valtakunnan tasoon verrattuna Siperian federaatiopiirin laskennallinen BKT henkeä kohden olikin keskimäärin vain 81 prosenttia maan keskiarvosta.

title: Bruttokansantuote

text: Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama.

title: Ukraina

text: Vuonna 2011 Ukrainan bruttokansantuote (BKT) oli 1302 miljardia hryvniaa (UAH) eli vuoden 2011 lopun vaihtokurssein noin 126,4 miljardia euroa. Jokaista ukranialaista kohden tämä oli keskimäärin 28488 hryvnaa eli 2766 euroa tuona vuonna. Korkein alueellinen BKT-osuus, noin 7742 euroa vuodessa henkeä kohden, tehtiin Kiovassa. Kiovan osuus koko maan BKT-kertymästä oli 17,2 prosenttia. Määrällisesti merkittäviin lukeutuivat myös Donetskin (12,4%), Dnipropetrovskin alue et (10,8%) ja Harkovan alueet (5,9% osuus maan BKT-kertymästä). Alhaisinta alueellisen bruttokansantuotteen kertyminen (noin 1285 euroa henkeä kohden vuonna 2011) oli Tšernivtsin alueella.[58][59] Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö IMF:n tilastojen ja ennusteiden Ukrainan bruttokansantuoteen arvioitiin vuosina 2012–2013 saavuttaneen vuosen 2009 lamaa edeltävän tason. IMF:n tilastoissa henkeä kohti laskettu BKT oli 28555 hryvnaa (eli lähellä kansallisesti ilmoitettua arvoa) eli 3584 Yhdysvaltain dollaria (USD) ja ostovoimakorjattu BKT-arvo likipitäen kaksinkertainen eli 7210 dollaria. Keskimääräinen henkeä kohti laskettu BKT-osuus on Ukrainassa maantieteellisen Euroopan matalimpia, joskin ainakin naapurimaa Moldovassa (3382 USD/ henki) ostovoimakorjattu BKT-taso asukasta kohden jäi alle puoleen Ukrainan arvosta. Ostovoimakorjattu bruttokansantuote asukasta kohden oli selvästi korkeampi esimerkiksi Valko-Venäjällä (15056 USD/henki) ja Venäjällä (16768 USD/henki).[60]

title: Inflaatio

text: Kuluttajahintaindeksi: Inflaatiota mitataan yleisimmin kuluttajahintaindeksin vuosimuutoksella. Kuluttajahintaindeksi mittaa yleisesti kulutetuista tavaroista ja palveluista koostuvan hyödykekorin hintaa. Eri hyödykkeiden painoarvo kuluttajahintaindeksissä määräytyy niiden osuudesta kotitalouksien kokonaiskulutuksessa. Osuuksia muutetaan Suomessa viiden vuoden välein kulutuksessa tapahtuneiden muutosten mukaan. Kuluttajahintaindeksin ongelmana on, että yhden hyödykkeen kallistuminen korissa nostaa hintaindeksiä, vaikka yhden hyödykkeen hinnan nousu (muiden tuotteiden hintojen pysyessä ennallaan) ei ole merkki inflaatiosta. Tuottajahintaindeksi BKT-deflaattori: inflaatio lasketaan BKT-deflaattorin muutosprosenttina. BKT-deflaattori on nimellinen BKT/Reaalinen BKT. Sen arvo mittaa bruttokansantuotteen arvon toisen vuoden euroina. Minkä vuoden euroina reaalinen BKT on laskettu, on ilmoitettava reaalisen bruttokansantuotteen kanssa. Elinkustannusindeksi, joka on pitkä aikasarja eri vuosien kuluttajahintaindekseistä. Sen avulla tarkasetellaan pitkiä aikavälejä. Inflaation mittarina käytetään myös rahanarvonkerrointa, joka lasketaan hintaindeksien avulla. Se osoittaa, kuinka suuri oli tietyn rahamäärän ostovoima jonakin aikaisempana vuotena jonkin myöhemmän vuoden rahaksi arvioituna.

title: Guangxi

text: Vuonna 2013 Guangxin autonomisen alueen osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 2,3 prosenttia (1 437,8 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 172,1 mrd euroa). Kutakin autonomisen alueen asukasta kohden kansantuotetta kertyi 30 588 CNY eli 3 664 EUR. Taso on 73 % Kiinan keskiarvosta.

title: Guangdong

text: Vuonna 2013 Guangdongin maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 9,9 prosenttia (6 216,4 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 744,7 mrd euroa). Suuri BKT-osuus tarkoittaa, että taloudellisesti Guangdong on Kiinan merkittävin maakuntatason alueyksikkö. Kutakin maakunnan asukasta kohden kansantuotetta kertyi 58 540 CNY eli 7 013 EUR. Taso on 140 % Kiinan keskiarvosta.

title: Baltian maat

text: Baltian maiden bruttokansantuote (bkt) on samaa luokkaa asukasta kohti laskettuna. Vuonna 2014 Latvian ostovoimakorjattu bkt oli 34 mrd. €, Liettuan 59 mrd. € ja Viron 27 mrd €. Asukasta kohden korkein kansantuote oli Virossa (noin 20 500 €/hlö) ja alhaisin Latviassa (noin 15 000 €/hlö). Liettuassa ostovoimakorjattu bkt oli vuonna 2014 noin 16 500 € asukasta kohti.

title: Guizhou

text: Guizhou jakautuu kuuteen prefektuuritason kaupunkiin ja kolmeen autonomiseen prefektuuriin, jotka jakautuvat edelleen piirikuntatasolla 88 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin, tai piirikuntaan. Nämä jakautuvat yhteensä 1 543 kunnallistason yksikköön. Prefektuuritason kaupungit ja autonomiset prefektuurit ovat:Vuonna 2013 Guizhoun maakunnan osuus Kiinan bruttokansantuotteesta (BKT) oli 1,3 prosenttia (800,7 mrd. Kiinan yuania (CNY) eli noin 95,9 mrd euroa). Henkeä kohti kansantuotetta kertyi 22 922 CNY eli 2 746 EUR. Taso on 55% Kiinan keskiarvosta, koko Kiinan alin maakunnallinen arvo. Tällä kansantaloudellisella mittarilla vertailleen Guizhou on Kiinan köyhin maakunta.

title: Bruttokansantuote

text:
BKT on oleellinen osa kansantalouden tilinpitoa ja se määritellään muutamien talousteorian peruslausekkeiden avulla. Kansantalouden tilinpito perustuu kansantalouden kokonaiskysynnän ja kokonaistarjonnan yhtäsuuruuteen, joka ilmaistaan seuraavasti:Kokonaistarjonnan erät ovat kotimainen tuotanto (BKT) ja tuonti eli kaavanaKokonaistarjonta tarkoittaa hyödykemäärää (tavarat ja palvelut), joka tarjotaan ostettavaksi tiettynä ajankohtana ja tiettyyn hintaan. Kansantalouden tilinpidossa tätä määrää mitataan tarjonnan arvolla. BKT on tästä kokonaistarjonnasta se osa, joka on tuotettu kotimaisin tuotantopanoksin (engl. gross domestic product). Maahan tuodut ja tuotannossa käytetyt materiaalit, raaka-aineet, energia (esim. raakaöljy) jne. eivät sisälly bruttokansantuotteeseen, mutta niiden jalostamiseen tarvittavat tuotantopanokset siihen sisältyvät.
Kokonaiskysynnän erät ovat yksityinen kulutus, julkinen kulutus, investoinnit ja vienti eli ilmaistaan kaavana seuraavasti:Kun kokonaistarjonnan ja kokonaiskysynnän lausekkeet merkitään yhtä suuriksi saadaan BKT:n määrittelyksi seuraava lauseke:Tämä määrittely on yksi kolmesta tavasta määritellä BKT ja sitä kutsutaan BKT-määrittelyn lopputuotemenetelmäksi. Se kertoo miten BKT käytetään erilaisina lopputuotteina.

title: Talouskasvu

text: BKT per capita (asukasta kohti) ei ota huomioon valtion tulonjakoa eli tulojen jakautumista ihmisten kesken maan tai valtion sisällä. Periaatteessa on siis mahdollista, että yksi henkilö, muutama henkilö tai tietty ryhmä saa käyttöönsä kaikki BKT:n muodostumisessa syntyvät tuotannontekijätulot. BKT per capita ei sisällä talouskasvusta seuraavia negatiivisia ulkoisvaikutuksia kuten päästöjä ja saasteita, joista käytetään nimitystä haitakkeet (vrt. hyödykkeet). Näin ollen BKT liioittelee talouskasvua. BKT per capita ei ota huomioon toisaalta positiivisia ulkoisvaikutuksia kuten koulutuksen tai terveyden lisääntymisestä. Nämä tosin korreloivat voimakkaasti BKT:n kanssa (katso edellinen kappale). BKT per capita ei kata markkinoiden ulkopuolista toimintaa lainkaan. Esimerkiksi kotona itse tehtävä kotityö tai kunnon kohottaminen lenkkeilemällä ei näy BKT:ssa.

title: Bruttokansantuote

text: Nimellisarvoinen BKT syntyy tuotantoyksiköiden ilmoitusten perusteella bruttoarvonlisäysten summana. Nimellisarvoinen suure syntyy, kun BKT:n erät arvotetaan käypiin hintoihin eli niihin hintoihin, jotka käytännössä on maksettu. Nimellisarvoisesta bruttokansantuotteesta laatii tilastonpitäjä aina myös reaaliarvoisen aikasarjan. Reaaliarvoinen BKT kuvaa kokonaistuotannon määräkehitystä. Se saadaan nimellishintaisesta BKT:sta eliminoimalla siitä hintojen muutosten vaikutus. Reaaliarvoinen BKT on siis määräsuure ja sellaisena vertailukelpoinen ajan suhteen, mistä syystä se on tärkeä suure tuotannon määrällisen kehityksen ymmärtämisessä. Taloudellinen kasvu ilmaistaan usein reaaliarvoisen BKT:n kasvuprosenttina.

title: Gansu

text:
Suoraan Gansun hallinnon alaisuudessa on 14 hallintoaluetta: 12 prefektuuritason kaupunkia ja kaksi autonomista prefektuuria:Matkailun kannalta merkittäviä paikkoja ovat muun muassa:
Gansun maakunnan bruttokansantuote oli yksi maan pienimmistä: 626,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 75,1 miljardia euroa. Tämä oli 1,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 24 296 CNY, eli 2 911 EUR. Tämä oli 58 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan toiseksi alhaisin henkeä kohti laskettu BKT-arvo.

title: Keskitulotason maat

text: Keskitulotason maissa asuu ihmiskunnan enemmistö - vuonna 2014 yhteensä 5,1 miljardia ihmistä. Yhteenlaskettu bruttokansantuote (BKT, vallitsevin hinnoin) oli 2014 kaikkiaan 24 600 miljardia USD ja keskimääräinen bruttokansantuotteen kasvuvauhti oli 4,8 prosenttia (2014). Valtaosa maailman äärimmäisessä köyhyydessä, eli alle 1,25 dollarilla päivässä elävistä ihmisistä asuu keskitulotason maissa, ja yli puolet maailman ääriköyhistä asuu yksistään Intiassa, Kiinassa, Bangladeshissä tai Nigeriassa.

title: Bruttokansantuote

text: Esimerkkilaskelmassa huomataan, että aikaansaatu BKT käytetään kansantaloudessa erilaisina tuloina ja veroina. Tämä tapa määritellä BKT on kolmas tapa ja sitä kutsutaan BKT:n määrittelyn tulomenetelmäksi. BKT:n ymmärtäminen tulomenetelmän avulla on paras tapa, kun haluaa ymmärtää BKT:n hyvinvointivaikutuksia. BKT on kotimaisen tuotannon mitta ja samalla se on kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. BKT:n hyvinvointivaikutukset ovat kansantaloudessa maksettuja tuloja ja veroja. Tuloilla kansantaloudet saavat ostovoimaa ja vapaa-aikaa. Veroilla rahoitetaan julkinen tuotanto.

title: Hainan

text: Väestöltään ja maapinta-alaltaan Kiinan pienimpiin kuuluva Hainanin maakunta tuotti vuonna 2013 yhteensä 0,5 prosentin osuuden maan bruttokansantuotteesta (BKT). Rahassa mitattuna osuus oli 314,6 mrd. Kiinan yuania CNY eli vuoden 2013 viimeisen päivän vaihtokurssein 37,7 mrd euroa. Kutakin asukasta kohden kansantuotetta kertyi Kiinan keskiarvoa vähemmän eli 35 317 CNY tai noin 4 231 EUR, 84% maan keskiarvotasosta.


query: Mink maalainen oli Immanuel Kant?

title: Immanuel Kant

text: Immanuel Kant (22. huhtikuuta 1724 Königsberg – 12. helmikuuta 1804 Königsberg), oli vaikutusvaltainen preussilainen filosofi. Kantin työt rakensivat siltaa aikakauden rationalististen ja empirististen koulukuntien välille. Hänellä oli suuri vaikutus niin valistusta seuranneeseen romantiikkaan ja 1800-luvun saksalaisiin idealisteihin kuin nykyfilosofian kysymyksenasetteluihin.

title: Immanuel Kant: Elämä ja filosofia

text: Immanuel Kant: elämä ja filosofia on J. E. Salomaan teos, jonka WSOY on julkaissut vuonna 1960. Teksti on ilmestynyt uudestaan 1999 Salomaan teoksessa "Immanuel Kant" Kampus Kustannuksen julkaisusarjassa Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisuja 49.

title: Kant-Studien

text: Kant-Studien on saksalainen filosofinen tiedejulkaisu, joka ilmestyy neljästi vuodessa. Se keskittyy pääasiassa Immanuel Kantin filosofiaan: sen historiaan ja tulkintaan liittyviin kysymyksiin, sekä transsendentaaliseen filosofiaan yleisemminkin.

title: Puhtaan järjen kritiikki

text: Immanuel Kant: , käännös Norman Kemp Smith Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Immanuel Kant: , käännös J. M. D. Meiklejohn Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Immanuel Kant: , Meiklejohn Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Immanuel Kant: , Meiklejohn Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Immanuel Kant: (Wikisource) Immanuel Kant:

title: Immanuel Kant

text: Ensimmäinen muotoilu voidaan tulkita ”yleispätevyyskokeena”. Kantin mukaan moraalisen toimijan maksiimi on hänelle ”subjektiivinen tahdon periaate” eli se, mitä agentti uskoo tai tahtoo, on hänen syynsä toimia. Yleispätevyyskokeessa on viisi askelta:

title: Otto Liebmann

text: Liebmann tunnetaan parhaiten teoksestaan "Kant und die Epigonen", jossa hän käsittelee Immanuel Kantin jälkeistä filosofiaa: Fichteä, Schellingiä, Hegeliä, Friesiä, Herbartia ja Schopenhaueria. Hän antaa kaiken kunnian Kantin filosofialle — vaikka kritisoikin sitä joiltakin keskeisiltä osin, muun muassa koska se hyväksyy "olevan sellaisenaan" — ja keskittyy häntä seuranneiden filosofien lähestymistapojen puutteisiin. Hän toistaa usein, että filosofiassa olisi palattava takaisin Kantiin.

title: Objektiivinen idealismi

text: Objektiivinen idealismi erotetaan sekä George Berkeleyn subjektiivisesta idealismista että Immanuel Kantin transsendentaalisesta idealismista. Kantia edeltäneen uuden ajan filosofiassa Spinozaa ja Leibnizia voidaan pitää objektiivisen idealismin edustajina. Välittömästi Kantia seuranneena ajanjaksona objektiivista idealismia kehittivät erityisesti kolme Kantin seuraajaa, F. W. J. Schelling, J. G. Fichte ja G. W. F. Hegel.

title: Immanuel Kant: Elämä ja filosofia

text: Salomaan Kant-kirja on edelleenkin laajin suomenkielinen kommentaari Kantista.

title: Immanuel Kant

text: Kant muutti länsimaisen filosofian ajattelutapoja ja kieltä. Hänen tavoitteenaan oli rajata se alue, jota filosofit käsittelivät. Tämän ajatuksen mukaan Kant siis teki filosofiasta ”kriittistä”. Kantin ajatus ”kritiikistä” oli tutkia mielen ja tiedon oikeutettua aluetta. Tässä mielessä ”puhtaan järjen kritiikki”, mikä oli myös hänen tunnetuimman teoksensa nimi, tarkoitti sen tutkimista, mitä varmaa ja oikeutettua tietoa ihmiset voivat saavuttaa pelkästään ajattelemalla asioita itsenäisesti, riippumatta kokemuksesta ja aistihavainnoista. Hänen johtopäätöksensä oli: ei paljoakaan.

title: Immanuel Kant

text: Immanuel Kant – joka kastettiin nimelle ”Emanuel” mutta vaihtoi nimensä myöhemmin muotoon ”Immanuel” – syntyi vuonna 1724 Saksan Königsbergissä, nykyisessä Venäjän Kaliningradissa, joka oli tuohon aikaan Itä-Preussin pääkaupunki. Hän vietti koko elämänsä kotikaupungissaan tai sen liepeillä. Hänen isänsä oli Johann Georg Kant, memeliläinen satulaseppä, nykyisen Liettuan Klaipėdasta, ja hänen äitinsä Anna Regina Reuter. Hänellä oli useita sisaruksia. Kant opiskeli muun muassa kaupungin Collegium Fridericianumissa. Nuoruudessaan Kant oli tasainen mutta ei huomiota herättävä oppilas. Hänen kasvatettiin pietistisessä kodissa painottaen hartautta, nöyryyttä ja Raamatun kirjaimellisuutta. Näin Kant sai ankaran ja kurinalaisen kasvatuksen, joka suosi latinaa ja uskonnollisia aiheita matematiikan ja luonnontieteen sijasta. Myöhemmin Kant kuvasi tuota aikaa onnettomaksi. Kantin äiti kuoli vuonna 1737.

title: Jumalan olemassaolo

text: Moraalisen jumalatodistuksen esitti muun muassa Immanuel Kant. Todistuksen mukaan eri kansojen ja uskontojen yhtenevät moraalikäsitykset todistavat jumalallisen lainsäätäjän olemassaolon puolesta. Immanuel Kant ajatteli, että Jumalan täytyy olla olemassa, jotta kuoleman jälkeinen palkkio tai rangaistus toisi maailmaan oikeudenmukaisuutta.

title: Tieteen ja uskonnon välinen suhde

text: Immanuel Kant halusi muodostaa todellisuuskäsityksen paljolti ilman nojautumista jumalalliseen tekijään. Tosin jumalakäsite jäi yhä hänen etiikkansa perusteeksi. Näiden aiheiden lisäksi Kant kirjoitti vuonna 1781 myös uskonnosta, ja tällöin hän esitti näkemyksen historiallisten uskontojen vähittäisestä katoamisesta. Historian alkukantaiseen vaiheeseen kuuluvan Kantin mukaan historialliset uskonnot. Juutalaisuus, kristinusko ja islam esittivät Kantin mukaan virheellisiä käsityksiä todellisuudesta ja niiden oli aika väistyä. Niiden tilalle Kant halusi yleispätevän uskonnon, jossa jumala on moraalin takeena.

title: Immanuel Kant

text: Estetiikassa Kant kannatti näkemystä, jonka mukaan esteettinen arvostelma tehdään tunteella, mutta tunne voi olla objektiivisessa mielessä joko oikeassa tai väärässä. Kantin panos estetiikan alueella on nähtävissä jo Puhtaan järjen kritiikissä. Kant oli ensimmäisiä, jotka ottivat estetiikan osaksi filosofista järjestelmäänsä, ja sen ajatukset olivat merkittävässä osaa hänen filosofiassaan.

title: Immanuel Kant

text: Vuosina 1873–1881 kerättiin rahaa Kantin hautamuistomerkin rakentamiseksi. Hänen hautansa pilareineen lähellä Königsbergin katedraalia Pregolja-joen varrella on yksi harvoja saksalaisajan muistoja, jotka neuvostoliittolaiset säästivät vallattuaan kaupungin vuonna 1945. Kantin alkuperäinen hauta tuhoutui pommituksessa aiemmin samana vuonna. Kaupungin yliopiston edessä seisova uusi Kantin patsas on saksalaisten vuonna 1991 lahjoittama.

title: Immanuel Kant

text: Kant muotoili kategorisen imperatiivin kolmella tavalla, jotka hän itse katsoi kuitenkin suunnilleen yhtäläisiksi:

title: Mannermainen filosofia

text: Jaottelu mannermaiseen ja analyyttiseen filosofiaan syntyi 1900-luvun alkupuolella. Kahden perinteen erkaantumisen voidaan nähdä alkaneen Immanuel Kantin seuraajista — Kant voidaan nähdä viimeisenä suurena filosofina, jota kummankin suuntauksen edustajat ovat lukeneet laajalti. Kantin seuraajista etenkin Hegel, Schopenhauer ja Nietzsche kehittivät filosofiaansa positivismista ja sen seuraajista paljolti eroavaan suuntaan. Analyyttinen filosofia on ollut vähemmän kiinnostunut Kantia seuranneista 1800-luvun saksalaista filosofeista.

title: Immanuel Kant

text: Kant oli aikanaan pidetty seuramies. Hän piti myös suosittuja maantiedon luentoja, vaikkei koskaan itse poistunut Königsbergistä. Kant sanoi, että olisi halunnut nuorena naimisiin, mutta hänellä ei ollut rahaa siihen. Vanhempana hänellä taas olisi ollut rahaa, mutta hän ei ollut enää kiinnostunut ajatuksesta.

title: Kategorinen imperatiivi

text: Kategorinen imperatiivi eli ehdoton käskylause on Immanuel Kantin kuuluisa velvollisuuseettinen moraalikäsitys. Kantin ajattelussa kategorinen imperatiivi on normi, joka pätee olosuhteista riippumatta. Kategorinen imperatiivi on Kantin mukaan ehdoton normi, joka sitoo kaikkia järkeviä olentoja.

title: Normatiivinen etiikka

text: Kategorinen imperatiivi eli ehdoton käsky on Immanuel Kantin kuuluisa velvollisuuseettinen moraalikäsitys. Kantin ajattelussa kategorinen imperatiivi on normi, joka pätee olosuhteista riippumatta. Kategorinen imperatiivi on Kantin mukaan ehdoton normi, joka sitoo kaikkia järkeviä olentoja.

title: Immanuel Kant

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Koistinen, Olli| title = Kant ja Puhtaan järjen kritiikki| location = Turku| publisher = Areopagus| year = 2008| isbn = 978-952-99791-2-7}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mehtonen, Lauri| title = Moderniteetin jäljillä: Tekstejä aistisuudesta, tiedosta ja sivistyksestä| location = Tampere| publisher = Eurooppalaisen filosofian seura| year = 2005| isbn = 952-5503-15-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Oittinen, Vesa (toim.)| title = Immanuel Kantin filosofia| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 2013| isbn = 978-952-495-195-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Pihlström, Sami| title = Kokemuksen käytännölliset ehdot: Kantilaisen filosofian uudelleenarviointia| location = Helsinki| publisher = Yliopistopaino| year = 2002| isbn = 951-570-532-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Want, Christopher & Klimovski, Andrzej| title = Kant vasta-alkaville ja edistyville| location = Helsinki| publisher = Jalava| year = 1998| version = (Kant for beginners, 1996.) Suomentanut Jarno Mällinen| isbn = 951-887-141-8}}

title: Subliimi

text: Immanuel Kant kehitti Burken esittämää subliimin teoriaa. Kantin mukaan ylevä on kohottava tunne, kun pystymme järkemme avulla pääsemään eroon valtavuuden ahdistavuudesta. Tuolloin olemme yhteydessä järkemme kautta tuonpuoleiseen todellisuuteen, ja pystymme muodostamaan mielikuvia yhä mahtavammammista ilmiöistä. Sen takia suurin ja vahvinkin subliimin syy on mitätön, eikä se voi lannistaa ihmistä. Kantin teoria vaatii uskoa yliluonnolliseen todellisuuteen. Se poikkeaa myös Kantin yleisesteettisestä teoriasta. Kauniin kohdalla Kant nojautuu makuun ja tunteeseen, mutta ylevän kohdalla järkeen.

title: Immanuel Kant

text: Vanhemmalla iällä Kant oli hyvin säntillinen ja noudatti joka päivä tarkkaa aikataulua. Hän esimerkiksi kävi päivittäin aina samaan aikaan kävelyllä; kerrotaan, että hänen kävelyreittinsä varrella asuneet ihmiset tarkistivat hänen ohikulkunsa mukaan kellojensa ajan. Vuonna 1778 Kantille tarjottiin professuuria ja hovineuvoksen arvonimeä Hallessa, mutta Kant kieltäytyi, koska se olisi häirinnyt liikaa hänen tottumuksiaan.

title: Immanuel Kant

text: Kaitaro, Timo: Ranskalainen valistus ja järjen kritiikki. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Korkman, Petter & Yrjönsuuri, Mikko (toim.)| title = Filosofian historian kehityslinjoja| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1999| isbn = 951-662-708-0}} Kannisto, Heikki: Kant ja järjen itsekritiikki. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Korkman, Petter & Yrjönsuuri, Mikko (toim.)| title = Filosofian historian kehityslinjoja| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1999| isbn = 951-662-708-0}} Oittinen, Vesa: Kant ja filosofian ”kopernikaaninen käänne”. Johdanto teokseen Citation error, replace with{{cite book| author = Kant, Immanuel| title = Prolegomena, eli, Johdatus mihin tahansa metafysiikkaan, joka vastaisuudessa voi käydä tieteestä| location = Helsinki| publisher = Gaudeamus| year = 1997| version = (Prolegomena zu einer jeden künftigen Metaphysik, 1783.) Suomentanut ja selitykset laatinut Vesa Oittinen| isbn = 951-662-659-9}} Salomaa, J. E.: Johdanto teokseen Citation error, replace with{{cite book| author = Kant, Immanuel| title = Siveysopilliset pääteokset| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1990| version = 2. painos (1. painos 1931)| isbn = 951-0-16889-0}}

title: Immanuel Kant

text: Kantin mukaan vapaus on vapautta pakottamisesta ja valtiolla ei ole oikeutta rajoittaa kenenkään vapautta muuten kuin estääkseen tätä loukkaamasta toisten vapautta.[3]

title: Tieteenfilosofian historia

text: Immanuel Kant otti kantaa empirismiin ja rationalismiin teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki" (1781), pyrkien sovittelemaan niiden välistä vastakkaisuutta. Kantin mukaan emme voi tietää, millaisia ovat ”oliot sinänsä”. Tietomme rajoittuu ”ilmiöihin”, joita havaitsemme aisteillamme. Kantin ajattelu vaikutti saksalaiseen idealismiin sekä saksalaisen romantiikan luonnonfilosofiaan.

title: Immanuel Kant

text: Huhtanen, Jouni: Kirja-arvostelu teoksesta: Oittinen, Vesa (toim.): Immanuel Kantin filosofia. Gaudeamus, 2013. (Agricolan kirja-arvostelut, 11.7.2013) Korhonen, Anssi & Vilkko, Risto: . Niin & näin 1/1998. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Tieteenfilosofia

text: Immanuel Kant otti kantaa empirismiin ja rationalismiin teoksessaan "Puhtaan järjen kritiikki" (1781). Kantin mukaan ihminen ei voi tietää, millaisia ovat ”oliot sinänsä”. Tieto rajoittuu ”ilmiöihin”, joita ihmiset havaitsevat.

title: Konseptualismi

text: Joskus termiä sovelletaan myös Immanuel Kantin hyvin erilaiseen ajatteluun. Kant katsoi, ettei universaaleilla ole yhteyttä ulkoisiin asioihin, koska ne ovat mielemme aprioristen rakenteiden ja toimintojen tuottamia.

title: Hans Vaihinger

text: Vaihinger ansioitui myös Immanuel Kantin filosofian tutkijana. Hänen kestävin saavutuksensa on "Kant-Studien"-lehden perustaminen, joka on yhä merkittävimpiä Kant-tutkimuksen foorumeita. Lisäksi Vaihinger tulkitsi teoksessaan "Kant — ein Metaphysiker?" Kantin "Puhtaan järjen kritiikkiä" omintakeisesti.

title: Maalainen

text: Maalainen oli Helsingissä vuosina 1907–1908 ilmestynyt sanomalehti.


query: Missä kaupungissa Lokakuun vallankumous käytiin?

title: Lokakuun vallankumous

text: Lokakuun vallankumous (myös lokakuun suuri sosialistinen vallankumous) oli Venäjällä marraskuussa 1917 tapahtunut vallankumous, jossa sosialistinen bolševikkipuolue syrjäytti Venäjän väliaikaisen hallituksen ja otti vallan työläisneuvostojen nimissä. Tämä johti Neuvosto-Venäjän perustamiseen. Lokakuun vallankumous oli jatkumoa aiemmin samana vuonna tapahtuneelle helmikuun vallankumoukselle, jonka yhteydessä keisarinvalta oli kukistunut, ja ne muodostavat yhdessä Venäjän vallankumouksena tunnetun kokonaisuuden. Lokakuun vallankumouksella tarkoitetaan erityisesti maan pääkaupungissa Pietarissa 6.–8. marraskuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 24.–26. lokakuuta) 1917 suoritettua vallankaappausta, mutta vallankumous jatkui sen jälkeen valtataisteluna ja vuosina 1918–1922 käytynä Venäjän sisällissotana, jonka päätteeksi bolševikit saivat vakiinnutettua yksinvaltansa.

title: Libyan sisällissota

text: Gaddafia vastustava puoli käytti aluksi nimeä "17. helmikuuta -vallankumous". Maaliskuun alussa 2011 kapinalliset ja hallitusta tukevat erilaiset asejoukot taistelivat ankarasti monien kaupunkien hallinnasta. Hallitus näytti olevan voitolla hetken aikaa. Maaliskuun puolivälin jälkeen YK:n turvallisuusneuvosto asetti lentokiellon Libyan ilmatilaan ja salli myös ilmaiskut, mikä sinetöi Gaddafin tuhon. Länsimaiden liittouma teki ilmaiskuja ja asetti lentokiellon voimaan. Kapinalliset mursivat Misratan saarron huhtikuussa 2011. Rintamat säilyivät kuukausia miltei paikoillaan. Kapinalliset alkoivat uudestaan edetä elokuussa 2011 lähinnä läntisellä alueellaan edeten 21. elokuuta 2011 Tripoliin, missä he valtasivat suurimman osan kaupungista ja saivat Gaddafin tukikohdan Bab al-Azizyan haltuunsa kovan taistelun päätteeksi. Gaddafi oli paennut tukikohdasta, ja vielä 10. lokakuuta ei tiedetty missä hän oli.

title: Lokakuun vallankumous

text: Luokka:Venäjän vallankumous Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Mainio vallankumous

text: Mainioksi vallankumoukseksi (, suom. myös "loistava vallankumous") kutsutaan vuosien 1688–1689 tapahtumia, joiden seurauksena Englannin kuningas Jaakko II syrjäytettiin ja valtaistuimelle astuivat Vilhelm III Oranialainen ja hänen puolisonsa Maria II, Jaakko II:n tytär. Nykyisin englanninkielisessä historiankirjoituksessa käytetään joskus neutraalia nimitystä ”vuoden 1688 vallankumous”. Nimitystä ”Glorious Revolution” käytti ensimmäisenä John Hampden loppuvuodesta 1689 ja Britannian parlamentti käyttää sitä yhä nykyäänkin. Vallankumousta nimitetään toisinaan myös verettömäksi vallankumoukseksi. Se ei kuitenkaan vastaa todellisuutta, sillä Englannissa oli kaksi merkittävää yhteenottoa kahden armeijan välillä ja katolilaisvastaisia mellakoita useissa kaupungeissa.

title: Lokakuun vallankumous

text: Moskovassa bolševikkien hallitsema neuvosto asetti 7. marraskuuta Pietarin mallin mukaisen sotilaallisen vallankumouskomitean, joka seuraavana aamuna yritti ryhtyä aseistamaan punakaarteja. Paikalliset sotilaat luovuttivat Kremlin bolševikeille ilman vastarintaa, mutta hallitukselle uskolliset junkkarit valtasivat sen 10. marraskuuta (28. lokakuuta) ennen kuin punakaartit ehtivät päästä käsiksi suuriin asevarastoihin. Bolševikkien koottua lisäjoukkoja kaupungissa käytiin ankaria katutaisteluja, kunnes hallituksen joukot antautuivat 15. (2.) marraskuuta. Useimmissa muissa Venäjän kaupungeissa bolševikit saivat vallan kohtaamatta aseellista vastarintaa, mutta maaseutu pysyi toistaiseksi heille vihamielisten voimien hallussa.[69] Lyhyitä taisteluita käytiin muun muassa Ivanovossa ja Saratovissa.[70]

title: Lokakuun vallankumous

text: Nimi lokakuun vallankumous viittaa juliaanisen kalenterin mukaiseen ajankohtaan, vaikka gregoriaanisen kalenterin mukaan se tapahtui marraskuussa. Vastustajien propagandassa ja 1920-luvun alkuun saakka bolševikkien omassakin kirjallisuudessa käytettiin myös nimitystä ”lokakuun vallankaappaus”.[1]

title: Lokakuun vallankumous

text: Neuvostoliittolaisessa historiankirjoituksessa lokakuun vallankumous esitettiin historian lakien ja luokkataistelun väistämättömänä seurauksena, joka oli ollut mahdollinen vuoden 1917 Venäjällä bolševikkien puhdasoppisen etujoukkopuolueen ja Leninin henkilökohtaisen kyvykkyyden ansiosta.[105] Toisaalta Pietarin marraskuun 1917 tapahtumat esitettiin neuvostopropagandassa myös liioitellun dramaattisena kansannousuna.[106] Varsinkin Stalinin valtakauden historiankirjoitus oli hyvin propagandistista. 1950-luvulta alkaen Neuvostoliitossa tehtiin myös hieman kriittisempää historiantutkimusta, joka ei kuitenkaan kumonnut peruskäsityksiä aiheesta.[105]

title: Anastasia (vuoden 1997 elokuva)

text: "Anastasia" perustuu aitoihin hahmoihin ja tositapahtumiin, mutta varsin löyhästi. Elokuvassa kommunistien vallankumous ja tsaariperheen syrjäyttäminen tapahtuvat nopeasti ja väkivaltaisesti yhden illan aikana, vaikka todellisuudessa Nikolai II:n vallasta luopumisen (ks. Helmikuun vallankumous) ja kommunistien valtaannousun (ks. Lokakuun vallankumous) välillä oli aikaa yli puoli vuotta. Elokuvassa tsaarin perhe murhataan lokakuun vallankumouksen yhteydessä, mikä ei myöskään perustu todellisuuteen, sillä heidät murhattiin myöhemmin Jekaterinburgissa. Venäjän aatelisto oli puolestaan jo vuonna 1916 surmannut munkki Grigori Rasputinin, eikä hän siis ollut enää elossa vallankumouksien aikana 1917.

title: Lokakuun vallankumous

text: Vallanvaihto Pietarissa tapahtui niin huomaamattomasti, että normaali elämä kaupungissa ei juuri häiriintynyt ja suurin osa asukkaista ei huomannut mitään tavallisesta poikkeavaa tapahtuneen: kaupat olivat auki, sanomalehdet ilmestyivät, raitiovaunut kulkivat ja teatterit järjestivät näytöksiä.[60][1]

title: Lokakuun vallankumous

text: Bolševikit pitivät lupauksensa rauhan solmimisesta Keskusvaltojen kanssa. Venäjän armeijan romahtamisen vuoksi sotaa oli mahdotonta enää voittaa ja Leninin mielestä vallankumous Venäjällä tarvitsi välttämättä rauhan tarjoaman hengähdystauon; jos tappiollinen sota jatkuisi, joko pettyneet venäläiset tai etenevät saksalaiset syöksisivät bolševikit vallasta. Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa käytiin aselepo- ja rauhanneuvotteluja Brest-Litovskissa 1. joulukuuta (18. marraskuuta) alkaen, ensin Adolf Joffen ja sitten Trotskin johdolla. Neuvotteluissa Trotski yritti pelata aikaa siinä toivossa, että vallankumous puhkeaisi myös Saksassa, sillä bolševikkien vasemmistosiipi eli Nikolai Buharinin johtamat vasemmistokommunistit vastustivat jyrkästi ajatusta erillisrauhasta imperialistisen Saksan kanssa, mitä he pitivät maailmanvallankumouksen pettämisenä. Trotski ilmoitti 10. helmikuuta Venäjän lopettavan sodan yksipuolisesti ilman rauhansopimusta (”ei sotaa eikä rauhaa”), mutta Saksa vastasi aloittamalla sotatoimet uudelleen 17. helmikuuta ja eteni valtavaa vauhtia. Leninin vaatimuksesta saksalaisten entistä kovemmat rauhanehdot hyväksyttiin lopulta sellaisinaan ja rauhansopimus allekirjoitettiin 3. maaliskuuta. Siinä Venäjä joutui luopumaan koko valtakunnan länsiosasta (Puola, Baltia, Ukraina, Valko-Venäjä, Suomi) ja tekemään taloudellisia myönnytyksiä Saksalle. Vasemmistokommunistit ja vasemmistoeserrät vastustivat rauhansopimusta ja erosivat protestina kansankomissaarien neuvostosta.[93][94]

title: Lokakuun vallankumous

text: Jotkut historioitsijat ovat spekuloineet, että Kerenskin hallitus ei yrittänyt torjua bolševikkien kaappaushanketta ennalta, koska Kerenski uskoi hallituksen kykenevän kukistamaan kapinan ja voivansa käyttää sitä perusteena bolševikkien toiminnan lopulliseen tukahduttamiseen.[57]

title: Venäjän vuoden 1905 vallankumous

text: Tilanteen rauhoittamiseksi keisarin oli pyydettävä syrjäyttämänsä kreivi Sergei Witte ensin rauhanneuvottelijaksi ja sitten pääministeriksi. Witten johdolla laaditussa lokakuun manifestissa keisari myöntyi kansalaisoikeuksien tunnustamiseen, poliittisten puolueiden toimintavapauteen ja äänioikeuteen. Lakot päättyivät pian manifestin jälkeen. Viimeiset taistelut käytiin kuitenkin vielä joulukuussa bolševikkien ja hallituksen välillä Moskovassa, ja hallitus kukisti ne kovin ottein.

title: Saksan vallankumous (1918)

text: Kapina levisi nopealla vauhdilla Pohjois- ja Länsi-Saksan kaupungeissa. Laivastosatamista lähtivät aseistetut matruusit kuorma-autoilla kaupungista toiseen, miehittäen poliisiasemat, lennätinkonttorit, armeijan rakennukset. Matruusit perustivat työläis- ja sotilasneuvostoja hallitsemaan valtaamiansa alueita. Kahdessa vuorokaudessa vallankumous on edennyt Kölniin.

title: Yleisurheilu Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 yleisurheilukilpailut käytiin 6.–12. lokakuuta 2010 sekä maratonjuoksut 14. lokakuuta. Yleisurheilukilpailut käytiin Jawaharlal Nehru Stadiumilla, paitsi kävely- ja maratonkilpailut kaupungin kaduilla. Kilpailujen ohjelmassa oli 23 lajia sekä miehille että naisille. Lisäksi vammaisurheilijoille oli kolme lajia miehille ja naisille.

title: Texasin vallankumous

text: Texasin vallankumous oli Meksikon hallinnoimassa Texasissa lokakuussa 1835 käynnistynyt vallankumous. Vallankumouksen aloittivat Yhdysvalloista muuttaaneet siirtolaiset sekä Texasin meksikolaiset (tejanot), jotka halusivat itsenäistyä Meksikosta. Yhdysvallat tuki vallankumousta presidentti Andrew Jacksonin suostumuksella ja huolehti kapinallisten aseistuksesta. Vallankumouksen tunnetuin taistelu käytiin Alamossa maaliskuussa 1836. Saman kevään aikana Texasin vallankumous päättyi kapinallisten voittoon ja Texasin tasavallan perustamiseen. Tasavalta liittyi Yhdysvaltoihin 1845.

title: Lokakuun vallankumous

text: Lokakuun vallankumouksesta tuli kommunististen liikkeiden esikuva kaikkialla maailmassa.

title: Pietari (kaupunki)

text: Kaupunki oli jälleen vuonna 1917 vallankumouksen näyttämönä. Työläisten mielenosoitukset kääntyivät kaupungissa yleislakoksi, ja sotilaat ryhtyivät maaliskuussa kapinaan. Petrogradin neuvosto toimi rinnakkain väliaikaishallituksen kanssa. Huhtikuussa Lenin palasi kaupunkiin ja otti bolševikkipuolueen ohjat käsiinsä. Lokakuun vallankumous syttyi 24. lokakuuta, kun bolševikit miehittivät keskeiset asemat kaupungista. Panssarikansiristeilijä "Aurora", josta ammuttiin vallankumouksen lähtölaukaus, on nykyisin museona Nevan rannalla. Maaliskuussa 1918 hallitus siirtyi Moskovaan, josta näin tuli jälleen Venäjän jakamaton pääkaupunki.

title: Venäjän vallankumous

text: Venäjän vallankumous () on yhteisnimitys kahdelle Venäjällä vuonna 1917 tapahtuneelle vallankumoukselle, helmikuun vallankumoukselle ja lokakuun vallankumoukselle, joissa Venäjän keisarikunta kaatui. Helmikuun vallankumouksessa valta siirtyi väliaikaiselle hallitukselle ja lokakuun vallankumouksessa lopulta bolševikeille, jotka perustivat Venäjän neuvostotasavallan.

title: Rome: Total War

text: "Barbarian Invasionissa" on myös kansoja, jotka eivät ilmesty heti pelin alussa tai ne eivät ilmesty välttämättä ollenkaan. Nämä kansat ovat Länsi-Rooman kapinalliset (ilmestyvät kun jossain Länsi-Rooman kaupungeista tapahtuu vallankumous), Itä-Rooman kapinalliset (ilmestyvät kun jossain Itä-Rooman kaupungeista tapahtuu vallankumous), slaavit (ilmestyvät peliin noin vuonna 410), ostrogootit (ilmestyvät kun goottien kaupungissa tapahtuu vallankumous) ja roomalais-brittiläiset (ilmestyvät, kun Länsi-Rooma on menettänyt sen kaikki Britannian provinssit).

title: Lokakuun vallankumous

text: Menševikkien ja eserrien aloitteesta Pietarin neuvoston alaisuuteen perustettiin 29. (16.) lokakuuta Pietarin sotilaallinen vallankumouskomitea, joka aloitti toimintansa 2. marraskuuta (20. lokakuuta) ja jonka nimelliseksi johtajaksi valittiin vasemmistoeserrä Pavel Lazimir. Sotilaallisen vallankumouskomitean alkuperäinen tarkoitus oli luoda koordinoitu johto, jonka avulla sotilaita ja työläisiä voitaisiin yhdessä käyttää pääkaupungin puolustamiseen saksalaisilta tai Kornilovin kapinan kaltaisilta hankkeilta. Komitea oli kuitenkin Trotskin alainen ja bolševikit saivat siihen enemmistön, joten siitä tuli heille täydellinen työkalu omiin tarkoituksiinsa. Komitea lähetti 3.–4. marraskuuta (21.–22. lokakuuta) omat edustajansa Pietarin jokaiseen kasarmiin ja sotilasneuvostot kaikissa paitsi kolmessa kasarmissa vannoivat sille uskollisuutta.[23][36]

title: Kiinan tasavallan historia

text: Kun tasavaltalainen vallankumous lopulta alkoi, Sun oli varainkeruumatkalla Yhdysvalloissa, eikä Tongmenghui -järjestöllä ollut aluksi osaa vallankumouksessa. Tasavaltalainen vallankumous alkoi sattumalta Wuhanin kaupungissa, 9. lokakuuta vuonna 1911. Tapahtumaketju alkoi kun Qing-armeijan joukkoja siirrettiin Wuhanista Sichuaniin hillitsemään rautateiden kansallistamisesta puhjenneita levottomuuksia. Paikallinen tasavaltalainen solu aikoi käyttää tilaisuuden hyväkseen ja alkoi suunnitella kapinaa, mutta aikeet paljastuivat kun heidän ruutivarastonsa räjähti. Paikalliset viranomaiset alkoivat tutkia tapausta ja he saivat käsiinsä kapinallisjärjestön jäsenluettelot. Kapinallisista moni oli paikallisen varuskunnan sotilaita. Paljastuneita kapinallisia uhkasi kuolemantuomio ja he yrittivät ryhtyä kapinaan jo saman päivän iltana, mutta yritykset epäonnistuivat ja sotapoliisi pidätti useita kapinajohtajia. Seuraavana päivänä tasavaltalaiset kapinalliset onnistuivat armeijan kapinallisten tuella saamaan haltuunsa Wuhanin keskusvarikon, minkä jälkeen Qing-valtaa palvelleet Wuhanin kenraalikuvernööri ja sotavoimien komentaja pakenivat Wuhanista. Kapinaa nousi johtamaan kenraali Li Yuanhong.

title: Lokakuun vallankumous

text: Venäjä kävi vuodesta 1914 ensimmäistä maailmansotaa, mutta maan sotamenestys oli huono ja tappiot valtavia. Tämä lisäsi epäluottamusta tsaari Nikolai II:n hallintoa kohtaan ja oppositio duumassa vahvistui. Sota aiheutti myös inflaation ja tarvikepulan suurissa kaupungissa.

title: Vere Gordon Childe

text: Childen uran tärkeimpiä teoksia oli vuonna 1936 ilmestynyt Man Makes Himself. Marxilaisen historianäkemyksen mukaisesti Childe esitti kirjassaan, että perinteinen jako esihistoriaan (kirjoittamattomaan historiaan) ja historiaan (kirjoitettuun historiaan) oli väärä ja että yhteiskunta oli kehittynyt useiden teknologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vallankumousten kautta. Näihin kuuluivat neoliittinen vallankumous, jossa metsästäjä-keräilijät alkoivat asettua pysyviin, maata viljeleviin yhteisöihin; urbaani vallankumous, jossa kylistä muodostuivat ensimmäiset kaupungit; ja teollinen vallankumous, joka muutti tuotannon luonnetta ratkaisevasti.

title: Xinhai-vallankumous

text: Vallankumous käsitti monia kapinoita ja kansannousuja. Kääntymäpiste oli Wuchangin kansannousu 10. lokakuuta 1911, joka oli seurausta Rautateiden suojaliikkeen huonosta käsittelystä. Vallankumous päättyi viimeisen keisarin Pu Yin vallastaluopumiseen 12. helmikuuta 1912.[1] Se merkitsi yli 2000-vuotisen keisarillisen vallan päättymistä ja Kiinan tasavallan ajan alkua.

title: Lokakuun vallankumous

text: Venäjällä vallitsi helmikuun vallankumouksen jälkeen niin sanottu kaksoisvalta (dvojevlastije) väliaikainen hallituksen ja Pietarin neuvoston tehdessä päätöksiä rinnakkain ilman selvästi määriteltyjä valtaoikeuksia. Koska tsaarin vallankumouksen yhteydessä hajottamaa duumaa ei enää kutsuttu uudelleen koolle, väliaikaisen hallituksen oli tarkoitus käyttää sekä hallitsijan että parlamentin valtaoikeuksia siihen saakka kunnes Venäjän perustuslakia säätävä kansalliskokous kokoontuisi. Lähimpänä minkäänlaista kansanedustuslaitosta ollut Pietarin neuvosto – ja viime kädessä sen toimeenpaneva komitea – sai eräänlaisen veto-oikeuden väliaikaisen hallituksen päätöksiin, mutta käytti tosiasiassa myös itse lainsäädäntövaltaa. Se esimerkiksi antoi 14. (1.) maaliskuuta niin sanotun määräyksen nro 1, joka osittain siirsi armeijan sisäisen päätösvallan upseereilta sotilaiden neuvostoille ja antoi Pietarin neuvostolle oikeuden kumota hallituksen sotilaallisia käskyjä. Työläisten ja sotilaiden neuvostoja perustettiin pian kaikkialle, ja ne käyttivät paikallista valtaa työpaikoilla ja armeijan yksiköissä, mutta valtakunnalliselle tasolla Pietarin neuvosto säilytti erityisasemansa ja siihen lisättiin edustajia myös muista kaupungeista.[5][6]

title: Vihreä vallankumous

text: Muun muassa Rockefeller-säätiö ja Fordin säätiö ovat tukeneet maatalouden kehitystä kehitysmaissa. Ensimmäisen kerran termiä vihreä vallankumous käytti puheessaan USAID:n johtaja William Gaud vuonna 1968. Yhdysvaltalaista tutkijaa Norman Borlaugia on kutsuttu vihreän vallankumouksen käynnistäjäksi.

title: Ihmiskilpi

text: Laulava vallankumous Virossa käytti ihmiskilpiä mm. suojatakseen radio- ja tv-asemia, kun Neuvostoliiton panssarivaunut vyöryivät maaseudulle vuonna 1991 tavoitteenaan kukistaa vallankumous. Laulava vallankumous, jonka aikana tapahtui useita protesteja ja kansalaistottelemattomuutta, kesti yli neljä vuotta ja johti siihen, että Viro sai itsenäisyytensä ilman verilöylyä. Viron korkein neuvosto ja Riigikogu julistivat Viron taas itsenäiseksi.

title: Helmikuun vallankumous

text: Helmikuun vallankumous oli maaliskuussa 1917 Venäjällä tapahtunut vallankumous, jonka seurauksena keisarinvalta kukistui. Nikolai II luopui kruunusta veljensä Mikael Aleksandrovitš Romanovin hyväksi, joka luovutti vallan edelleen väliaikaiselle hallitukselle. Vallankumouksen tärkeimmät syyt olivat Venäjän huono menestys ensimmäisessä maailmansodassa sekä Nikolai II:n henkilökohtainen epäsuosio hallitsijana. Vallankumouksen tapahtumat sijoittuivat lähinnä valtakunnan pääkaupunkiin Pietariin, pääasiassa ajalle 8.–16. maaliskuuta (juliaanisen kalenterin mukaan 23. helmikuuta – 3. maaliskuuta) 1917. Helmikuun vallankumous nähdään osana laajempaa Venäjän vallankumousta, joka jatkui myöhemmin samana vuonna lokakuun vallankumouksessa.

title: Indonesian vallankumous

text: Indonesialaiset nahistelivat keskenään, etniset, uskonnolliset ja yhteiskuntaluokkien väliset erot kärjistyivät. Vallankumouksen verisin yhteenotto käytiin Surabayassa 28. lokakuuta brittijoukkojen ja indonesialaisten aseistettujen ryhmien välillä.

title: Lokakuun vallankumous

text: Bolševikkien suosio oli kasvanut nopeasti vuoden 1917 aikana, sillä he lupasivat kansalle ”rauhaa, maata ja leipää” ja kaiken vallan siirtämistä neuvostoille, kun taas väliaikainen hallitus menetti suosionsa jatkettuaan tappiollista ensimmäistä maailmansotaa ja viivyteltyään lupaamiaan uudistuksia. Toisin kuin jokseenkin spontaanisti puhjennut helmikuun vallankumous, lokakuun vallankumous oli bolševikkien johdon huolella suunnittelema ja keskitetysti johdettu. Avainhenkilöt olivat bolševikkien johtaja Vladimir Lenin ja Pietarin neuvoston johtaja Lev Trotski, jonka aloitteesta vallankumous suoritettiin samaan aikaan toisen yleisvenäläisen neuvostokongressin kanssa. Vallanvaihdos Pietarissa oli lähes veretön, mutta väliaikaisen hallituksen istuntopaikkana toimineen Talvipalatsin hallinnasta käytiin pienimuotoinen taistelu.


query: Kuinka pitkä Mississippi on?

title: Mississippi (joki)

text: Mississippi on Pohjois-Amerikan toiseksi pisin joki. Mississippi on noin 3750 kilometriä pitkä. Yksinään se on maailman 20. pisin joki ja yhdessä itseään pitemmän sivujokensa Missourin kanssa Pohjois-Amerikan pisin ja maailman neljänneksi pisin joki.

title: Wisconsinjoki

text: Wisconsinjoki () on Wisconsinissa virtaava Mississippin sivujoki. Se on 692 kilometriä pitkä.

title: Mississippi

text:
Mississipin korkein kohta on Woodall Mountain, joka on 246 metriä merenpinnasta. Matalin kohta on Meksikonlahden rannikko.
Mississippin ilmasto on suotuisa maanviljelykselle. Kasvukausi on pitkä, rannikolla se jatkuu käytännössä ympäri vuoden. sadetta saadaan runsaasti ja äärilämpötilat ovat harvinaisia. Lumisateet ovat harvinaisia, mutta niitä esiintyy silloin tällöin.

title: Mississippi (joki)

text: Mississippi voidaan jakaa fyysisten piirteiden mukaan neljään osaan. Minnesotassa Itascajärveltä Saint Pauliin asti joki on kirkas ja virtaa alavan maaseudun, järvien ja marskimaan läpi. Saint Paulista alkaen joki soveltuu laivaliikenteelle. Toinen osa ulottuu Saint Paulista Missourijoen haaraan lähelle St. Louisia. Tällä osuudella joki virtaa kalkkikivijyrkänteiden välissä ja saa lisää vettä Minnesotan, Wisconsinin, Illinoisin ja Iowan lukuisista sivujoista. Joen kolmas osa on 320 kilometriä pitkä ja päättyy Ohiojoen haaraan. Tällä osuudella Missourin mutainen vesi värjää joen tummaksi. Koska Ohiojoessa virtaa enemmän vettä kuin Mississippissä, Mississippi kasvaa Ohiojoen haaran kohdalla yli kaksinkertaiseksi. Loppumatkalla Mississippi virtaa hitaasti, usein 2,4 kilometriä leveänä ruskeana jokena Meksikonlahteen laajan suiston kautta New Orleansin kaakkoispuolella. Se on alajuoksullaan mutkitteleva lietejoki, joka jättää jälkeensä tyypillisiä vesimuodostelmia kuten juoluoita, järviä ja soita.[2]

title: Mississippi (joki)

text: Mississippin pituudeksi on arvioitu Yhdysvalloissa lähteestä riippuen 3700–4100 kilometriä. Yleisimmät arviot ovat 3700 ja 3780 kilometrin välillä. Joen pituus vaihtelee ajan myötä, kun eroosio kuluttaa sen suistoa tai kun sen kulku muuttuu ylempänä.[1] Mississippi on yksinään maailman 20. pisin joki, ja Mississippi-Missouri neljänneksi pisin.[2] Varsinainen Mississippi on hiukan lyhyempi kuin sivujokensa Missouri.[3] Missourin lähteiltä Jeffersonjoesta mitattuna Mississippi-Missouri on 5970 kilometriä pitkä.[2]

title: Mississippi (joki)

text: Mississippi virtaa kymmenen Yhdysvaltain osavaltion läpi tai rajaa myöten: Minnesota, Wisconsin, Iowa, Illinois, Missouri, Kentucky, Arkansas, Tennessee, Mississippi ja Louisiana.[6]

title: Mississippin kulttuuri

text: Mississippin kulttuuri jakautui alueellisiin kulttuureihin. Mississippin kulttuuri romahti jostain syystä 1400-luvulla, jonka seurauksena monet keskukset autioituivat. Cahokia hajaantui 1350–1400, ja useimmat keskukset noin 1500. Kulttuurista säilyi eurooppalaisaikaan vain natchez-heimo. Myös caddojen heimoa pidetään Mississippin kulttuurin jälkeläisinä.

title: Valerie Brisco-Hooks

text: Valerie Brisco-Hooks (s. 6. heinäkuuta 1960 Greenwood, Mississippi) on yhdysvaltalainen entinen pikajuoksija ja olympiavoittaja. Hän voitti kolme olympiakultaa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa 200 metrillä, 400 metrillä ja pitkässä viestissä. Brisco-Hooks oli myös mukana Rooman yleisurheilun MM-kisoissa pronssia voittaneessa ja vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa hopealle sijoittuneessa pitkän viestin joukkueessa. Hän sijoittui lisäksi Soulissa neljänneksi 400 metrillä. Brisco-Hooks oli ensimmäinen samoissa olympiakisoissa sekä 200 metrin että 400 metrin voittanut juoksija.

title: Mississipin velho

text: Mississipin velho ("La Sirène du Mississipi") on François Truffaut’n käsikirjoittama ja ohjaama jännityselokuva vuodelta 1969. Sen pääosia esittävät Jean-Paul Belmondo ja Catherine Deneuve. Elokuva perustuu Cornell Woolrichin romaaniin, kuten perustuivat myös Truffaut’n vuoden 1968 elokuva "Morsian pukeutui mustaan" ja Truffaut’n suuresti ihaileman Hitchcockin "Takaikkuna" (1954). "Mississipin velhossa" Truffaut pyrkiikin hyvin hitchcockmaiseen ilmaisuun ja ottaa vaikutteita etenkin "Vertigosta". Hän kuitenkin omisti elokuvan toiselle esikuvalleen, Jean Renoirile.

title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.

title: Mississippi John Hurt

text: John Smith Hurt (3. heinäkuuta tai 8. maaliskuuta 1892 Teoc, Mississippi – 2. marraskuuta 1966 Grenada, Mississippi), oli yhdysvaltalainen blues-laulaja ja -kitaristi.

title: Mississippi (joki)

text: Mississippin ensimmäinen höyrylaiva New Orleans teki neitsytmatkansa 1811. Seuraavien vuosikymmenten aikana joelle tuli tuhansia rahtilaivoja. Rahdin kuljettaminen Cincinnatista itärannikolle oli Mississippin ja meren kautta halvempaa kuin rahdata se Appalakkien yli. Jokilaivaliikenteen myötä joen varrelle kasvoi monia vauraita kaupunkeja. Yhdysvaltain sisällissodassa Mississippillä oli tärkeä taloudellinen ja strateginen merkitys. Rautateiden tulon myötä jokiliikenteen merkitys väheni 1800-luvun lopulla. Joen rahtiliikenne alkoi jälleen kasvaa ensimmäisen maailmansodan aikana.[9]

title: Illinois (joki)

text: Illinois on Mississippin sivujoki, joka virtaa Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on noin 440 km pitkä, ja sillä on 75 000 km² valuma-alue. Joki oli intiaanien ja ranskalaisten uudisasukkaiden tärkeä vesireitti, sillä sitä pitkin pääsee Suurilta järviltä Mississippille.

title: Mississippi

text: Mississippi Surge ja Mississippi RiverKings pelaavat jääkiekkoa SPHL-liigassa. Mississippi Brilla on jalkapallojoukkue, Mississippi Braves baseballjoukkue.

title: Mississippin kulttuuri

text: Vaikka Mississippin kulttuuri on hajonnut, tunnetaan monia Mississippin päällikkökuntia.On melko varmaa, että Mississippin kulttuurin loivat ainakin jotkut alueen nykyisten heimojen edeltäjistä. Nykypäivän heimoja, jotka liittyvät Mississippiin:

title: Mississippin armeija

text: Toinen Mississippin armeija perustettiin 7. joulukuuta 1862 Etelä-Louisianan ja Mississippin osastoista sekä Länsi-Tennesseen armeijan joukoista. Armeijan tärkein tehtävä oli suojella Vicksburgin kaupunkia Mississippissä. Armeijan toiminta loppui, kun se antautui kenraali Ulysses S. Grantin joukoille 4. heinäkuuta 1863.

title: Mississippi

text: Mississippi on Yhdysvaltain eteläosissa sijaitseva osavaltio, joka on saanut nimensä Mississippijoen mukaan. Mississippi liitettiin Yhdysvaltoihin 20. osavaltiona 1817, mutta se erosi vuonna 1861 Yhdysvaltain sisällissodan aikaan. Osavaltio liitettiin uudelleen Yhdysvaltoihin 1870.

title: Mississippi RiverKings

text: Mississippi RiverKings on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Southavenista Mississippista. Se pelaa SPHL-liigaa.

title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja [3].[4].

title: Mississippi Joe Callicott

text: "Mississippi" Joe Callicott (s. 11. lokakuuta 1900, lähellä Nesbitiä, Mississippi – k. 1969, Nesbit) oli yhdysvaltalainen blueslaulaja ja kitaristi. Hänen ensimmäiset äänitteensä olivat vuosina 1929 ja 1930 levytetyt "Cottonfield Blues" (osana Garfield Akersin yhtyettä), "Mississippi Boll Weevil Blues", "Fare Thee Well Blues" ja "Traveling Mama".

title: M. C. Gainey

text: Michael Connor ”Mike” Gainey (s. 15. kesäkuuta 1948 Jackson, Mississippi) on yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä, jonka muhkeat viikset, pitkä ulkomuoto ja uhkaavan ja karskin näköinen ulkonäkö ovat antaneet hänelle useita sivuhenkilöiden rooleja rosvoina ja kriminaaleina.

title: Työntöalus

text: Proomun ja työntöaluksen välisiä kytkentärakenteita on lukuisia erilaisia, mutta ne voidaan jakaa kahteen ryhmään:Työntökytkye voi koostua lukuisista proomuista. Yhdysvaltain Mississippijoella ei ole Saint Louisiin alapuolella sulkuja, joten siellä saattaa yhdessä työntökytkyeessä olla 40–50 proomua. Proomut ovat yleensä 59,4 metriä pitkiä (195 jalkaa) ja 10,7 metriä leveitä (35 jalkaa). Saint Louisin yläpuolella on sulkuja ja siellä voi yhdessä kytkyeessä olla korkeintaan 17 proomua. Suurimmat Mississippillä käytettävät työntöalukset ovat 36–61 metriä pitkiä ja niiden kokonaisteho on suurimmillaan 7 700 kilowattia.

title: Oak Alley Plantation

text: Oak Alley Plantation on historiallinen plantaasi Vacherien kaupungissa Louisianassa, Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Mississippi-joen varrella, ja se on suojeltu kansallishistoriallisena kohteena. Plantaasi on nimetty sen päärakennukselta Mississippi-joelle johtavan karaktäärisen, 240-metriä pitkän tammikujan mukaan, jossa on 28 tasaisin välimatkoin sijoitettua puuta joiden uskotaan olevan ainakin 100 vuotta vanhempia kuin päärakennus.

title: Mississippi (joki)

text: Mississippin suu on aikojen kuluessa liikkunut noin 300 kilometrin alueella ja sitä kautta synnyttänyt Louisianan alueen. Suun sijainti vaihtuu noin tuhannen vuoden välein. Nykyisin joen vierellä virtaa Atchafalayajoki, jonka kautta osa Mississippin vedestä virtaa mereen lännempänä lyhyempää reittiä. Jos virtausta ei säännösteltäisi, kaikki Mississippin vesi siirtyisi pian virtaamaan Atchafalayan kautta mereen.[8]

title: Mississippin armeija

text: Mississippin armeija () oli kolmen Konfederaation eri armeijan nimi Yhdysvaltain sisällissodassa. Lisäksi Unionilla oli oma Mississippin armeijansa ("Army of the Mississippi").

title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan merkittävimmät joet ovat 4 088 kilometriä pitkä Missouri ja 3 766 kilometriä pitkä Mississippi. Saint Lawrence -joki yhdistää Kanadan ja Yhdysvaltojen Suuret järvet Atlanttiin. Järvistä suurin on Yläjärvi 82 100 neliökilometrin pinta-alallaan. Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla virtaa noin 3 000 kilometriä pitkä Rio Grande.

title: Aavelaiva (Clive Cusslerin romaani)

text: Pitt hermostuu tästä ja aloittaa ajojahdin; siitä tuleekin pitkä jos verinen ja se huipentuu kaksintaisteluun kuivalastiproomun ruumassa Mississippin suistossa.

title: Cindy Hyde-Smith

text: Cindy Hyde-Smith (s. 10. toukokuuta 1959 Brookhaven, Mississippi, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka on toiminut Yhdysvaltain senaattorina Mississippista huhtikuusta 2018 lähtien. Hän on republikaanisen puolueen jäsen. Ennen valintaa senaattoriksi Hyde-Smith oli Mississippin maatalous- ja kauppakomissaari ja Mississippin osavaltionsenaatin jäsen.

title: Daltonin kulttuuri

text: Daltonin kulttuuri oli kivikautinen paleointiaanien Clovisin kulttuurista tai jostain sen lähikulttuurista kehittynyt metsästyskulttuuri eteläisessä Keskilännessä Yhdysvalloissa. Kulttuuri vallitsi Mississippin ja Missourin alueella. Se tunnetaan erityisestä lehtimäisestä, pitkästä keihäänkärjestä, joka saattoi olla uudelleen teroitettuna kolmiomainen muistuttaen nykyajan leipäveistä. Kun veistä tai keihäänkärkeä ei voitu enää teroittaa, siitä saatettiin tehdä pienempi työkalu, kuten kaiverrin.. Jotkut Mississippin laaksosta löydetyt Daltonin keihäänkärjet ovat hyvin suuria, jopa 38 cm pitkiä. Näitä on löydetty Arkansasin Sloanista, ja niiden materiaali on saatu luultavasti itä-keskisestä Missourista. Osa materiaalista on saatu 300 km:n päästä Burlintonita missä on serttiä.

title: Ystävyydestä

text: Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.