query: Miten plasma määritellään?

title: Olomuoto

text: Plasma on aineen olomuoto, jossa atomit ovat menettäneet elektroneja eli ionisoituneet. Plasmaa syntyy korkean lämpötilan (vähintään 2000-8000 K) vaikutuksesta ja sähkökentässä kiihdytettyjen hiukkasten törmäillessä atomeihin irrottaen niistä elektroneja. Plasma koostuu positiivisista ioneista ja vapaista elektroneista.

title: Fuusioreaktori

text: Tokamakissa fuusioituva deuterium kuumennetaan vaihtuvalla magneettikentällä kuumaksi plasmaksi, joka pidetään renkaanmuotoisen kammion keskellä. Aluksi plasma kuumennetaan muuttuvien magneettikenttien aiheuttamalla virralla noin 30 miljoonaan asteeseen asti. Tämän jälkeen kuumennusta jatketaan muilla tavoilla, esimerkiksi hiukkassuihkuilla tai radiotaajuisella sähkökentällä. Plasman keskellä lämpötila on 100 miljoonaa astetta, reunalla 2000 astetta. Plasma pysyy koossa ulkoisten magneettikenttien ja plasmassa esiintyvien virtojen aiheuttamien kenttien avulla. Nimi tokamak tulee venäjän sanoista toroidinen kammio magneettikäämeillä (). Tokamakin idean esittelivät venäläiset fyysikot Igor Tamm ja Andrei Saharov 1951.

title: Trombiini

text: Trombiini () on veren hyytymisen kemiallisiin reaktioihin yhtenä osana kuuluva aine. Haavassa verisuonen rikkoutuessa ilma pääsee veren kanssa kosketuksiin, jolloin tromboplastiini-niminen entsyymi stimuloi trombiinin tuotantoa maksassa valmistetusta plasman protrombiinista yhdessä plasman entsyymien ja ionimuodossa olevan kalsiumin kanssa. Trombiini alkaa pilkkoa maksassa valmistettua plasman fibrinogeeniä fibriiniksi, jonka myötä haavakohtaan muodostuu verihyytymä ja rupi.

title: Fuusioreaktori

text: Fuusioitava vety on kuumennettava korkealämpöiseksi plasmaksi, jota voidaan pitää koossa magneettikentillä "magneettisessa pullossa". Plasmassa ovat positiivisesti varautuneet atomin ytimet ja elektronit irti toisistaan. Vety on plasmaa yli 100000 kelvinin lämpötilassa. Pullon vaatimat voimakkaat magneettikentät on saatu aikaan suurilla suprajohtavilla käämeillä, joissa kulkee valtava virta. Plasman pidempiaikainen koossa pitäminen on osoittautunut ongelmalliseksi, sillä kuumassa, magneettisessa plasmassa on monia epävakaisuusilmiöitä. Magneettifuusiolaitteissa kuumennettu vety on pidettävä irti reaktorin seinämistä, koska mikään seinämä ei kestä plasman 100 miljoonan asteen lämpötilaa. Plasma värähtelee ja on epävakaata. Usein yritykset vakauttaa plasmaa ovat tuottaneet uusia epävakaisuuksia. Eri fuusiolaitteissa on erilaisia puutteita, mutta eräs kaikille laitteille tyypillinen ongelma on uurre-eli vaihtoepävakaisuus. Yleensä epävakaisuudet johtuvat magneettikentän voimaviivojen kaartumisesta.

title: Plasma

text: Plasmaa syntyy korkean lämpötilan (vähintään 2 000–8 000 K) vaikutuksesta ja sähkökentässä kiihdytettyjen hiukkasten törmäillessä atomeihin irrottaen niistä elektroneja. Plasma koostuu elektroneista ja positiivisista ioneista. On myös esitetty, että jopa 99 % tai ylikin maailmankaikkeuden tunnetusta aineesta (vrt. pimeä aine) olisi plasmaa.

title: Plasma

text: Plasmaa kutsutaan toisinaan aineen neljänneksi olomuodoksi. Plasman määritteleminen aineen olomuodoksi on kuitenkin kiistanalaista. Se ei nimittäin täytä yhtä olomuodoille asetettua ehtoa: "aineen pitää muuttua sulavasti olomuodosta toiseen tietyssä lämpötilassa". Plasma ei tätä tee, sillä ionisoituneet hiukkaset eivät välttämättä muutu takaisin neutraaliksi kaasuksi, kun lämpötilaa lasketaan plasmautumis- tai ionisoitumislämpötilan alapuolelle. Tämä johtuu siitä, että ionisoituminen ei ole niin selvästi lämpötilasta riippuvainen prosessi kuin esimerkiksi sulaminen tai höyrystyminen, vaan on itse asiassa aineen rakenteenkin eikä vain olomuodon muuttamista.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Olomuoto

text: Arvioidaan, että maailmankaikkeuden yleisin olomuoto on plasma, jota esiintyy tähdissä ja tähtisumuissa niin runsaasti, että sitä saattaa olla jopa yli 99 prosenttia kaikesta aineesta. Maapallolla plasmaa esiintyy jonkin verran mm. salamoinnin yhteydessä. Plasman ominaisuudet eivät kuitenkaan täysin sovi perinteiseen olomuodon määritelmään.

title: Joheksolikoe

text: Joheksoli on jodia sisältävä matalan osmolaliteetin varjoaine, jota pidetään yleisesti haitattomana. Se erittyy elimistöstä virtsan mukana. Joheksolin pitoisuus voidaan määrittää näytteestä HPLC-tekniikan, kemiallisin jodinmääritysten tai röntgenabsorption avulla. Kliinisessä käytössä HPLC on vakiintunut käyttöön tarkkuutensa ja käytännöllisyytensä vuoksi. Plasmassa joheksoli esiintyy kahtena isomeerinä, joita kumpaakin voidaan käyttää pitoisuusmäärityksessä. Joheksolimääritystä saattaa häiritä esim. parasetamolista elimistössä syntyvä parasetamoliglukuronidi, mutta yleisesti ottaen joheksolikoetta pidetään hyvin luotettavana.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Hematokriitti

text: Hematokriittiarvon ja plasman tilavuuden avulla voidaan määrittää koko elimistön veritilavuus:

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: Plasma

text: Auringosta sinkoutuu jatkuvasti plasmaa avaruuteen aurinkotuulena, ja sen törmätessä maan ilmakehän ulompiin osiin syntyy revontulia. Vihertävän keltainen väri syntyy suurella nopeudella liikkuvien elektronien törmätessä happiatomeihin. Elektroni menettää osan liike-energiastaan, jonka happiatomi muuttaa näkyväksi valoksi. Plasman tutkiminen on luonut oman tieteenalan, (avaruus)plasmafysiikan.

title: Fuusioreaktori

text: Tokamakin vakava kehittely alkoi Neuvostoliitossa 1960-luvulla. Tuleva koefuusioreaktori ITER on rakenteeltaan Tokamak. Koska plasmassa oleva magneettikenttä on rinkelimäinen, vakauttaa se sitä luonnostaan. Plasma pyrkii kuitenkin vaeltamaan pitkin magneettikenttää, ja suorassa päistään puristetussa "tukitussa" magneettikentässä plasma karkaa helposti.[6]

title: Plasma

text: Plasmaa käytetään muun muassa loisteputkissa ja hitsauksessa. Fuusioreaktoreiden kammioiden plasman tutkimuksessa hyödynnetään magnetohydrodynamiikkaa. Rakettitekniikassa niitä moottoreita, joita nykyisin kutsutaan ionimoottoreiksi, kutsuttiin ennen plasmamoottoreiksi.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: D-dimeeri

text: Kun verestä määritellään D-dimeerin arvo (P-FIDD-arvo), se kertoo veren hyytymisen ja liukenemisen tasapainosta elimistössä. Hyytymisjärjestelmän toiminnan lopputuloksena syntyy paikallisen suonivaurion alueella trombiinientsyymiä, joka pilkkoo fibriiniä fibrinogeenista. Muodostuneen fibriinin pintaan tarttuu heti plasmasta "plasminogeenia", joka kudoksen plasminogeenin aktivaattorin "tPA:n" avulla muuttuu plasmiiniksi. Plasmiini pilkkoo ristisidoksien vahvistamaa fibriiniä D-dimeeriksi.

title: Plasma

text: Plasma on aineen olomuoto, jossa atomit ovat menettäneet elektroneja eli ionisoituneet. Plasma koostuu siis sähköisesti varatuista hiukkasista: elektroneista ja positiivisista ioneista. Plasma reagoi herkästi sähkö- ja magneettikenttiin ja plasman oma liike myös luo sähkömagneettisia kenttiä (ks. sähkömagnetismi).

title: Virtsa

text: Virtsa muodostuu hiussuonikeräsissä, jotka ovat kahden valtimon välissä ja joissa on lähes sama paine kuin suurissa valtimoissa. Paine puristaa ja suodattaa kapillaarien seinämien läpi keräsen koteloon plasmasuodosta eli primaarivirtsaa. Aineosien suhde on siinä plasman suurimolekyylisiä valkuaisaineita lukuun ottamatta suunnilleen sama kuin plasmassa. Verisolut ja suurin osa plasman proteiineista jäävät verisuoniin. Vuorokauden aikana proteiiniakin silti siirtyy suodokseen yhteensä kolmisenkymmentä grammaa.

title: Etsaus (valmistustekniikka)

text:
Nykyaikaisessa mikroprosessorien valmistusprosessissa (VLSI, ) vältetään märkäetsausta ja sen sijasta käytetään plasmaetsausta. Plasman ominaisuuksien säädöllä voidaan vaikuttaa syövytysnopeuteen. Tavallisessa plasmaetsauksessa toimitaan 10-700 Pa paineessa. Plasma tuottaa korkeaenergiaisia vapaita sähkövaraukseltaan neutraaleja radikaaleja, jotka reagoivat kiekon pinnassa. Koska neutraalit partikkelit pommittavat pintaa joka suunnasta, tuloksena on isotrooppinen etsautuminen.
Plasmassa käytettävä kaasuseos sisältää pieniä, paljon klooria tai fluoria sisältäviä yhdisteitä. Esimerkiksi hiilitetrakloridi (CCl) syövyttää piitä ja alumiinia ja trifluorimetaani syövyttää piidioksidia ja piinitridiä. Happipitoista plasmaa käytetään fotoresistimaskin "tuhkaukseen" ja auttamaan sen poistamisessa.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Kemiallinen kaasufaasipinnoitus

text: Plasmapohjaisessa kemiallisessa kaasufaasipinnoituksessa CVD-reaktio aktivoidaan plasman avulla. Menetelmä tunnetaan myös nimillä plasmatehostettu kemiallinen kaasufaasipinnoitus (plasma-enhanced CVD, PECVD) ja plasma-avustettu kemiallinen kaasufaasipinnoitus (plasma-assisted CVD, PACVD). Kerrostusnopeus on tällä menetelmällä pienempi kuin perinteisen termisen kemiallisen kaasufaasipinnoituksen tapauksessa. Menetelmän voidaan sanoa olevan jossain fysikaalisen ja kemiallisen kaasufaasipinnoituksen välimaastossa, sillä se muistuttaa fysikaalista kaasufaasipinnoitusta kemiallisessa ympäristössä.

title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen teoriaan verrattavalla mekanismilla on suuri merkitys myös plasman käyttäytymisessä. A.M. Ignatov on osoittanut, että kahden pölyhiukkasen välille muodostuu vetävä voima, jos ne on upotettu isotrooppiseen plasmaan, mikä johtuu kimmottomista törmäyksistä plasman ionien ja pölyhiukkasten välillä. Tämä vetovoima on kääntäen verrannollinen pölyhiukkasten välisen etäisyyden neliöön ja se voi kumota niiden välisen Coulombin lain mukaisen poistovoiman.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.


query: Onko posliini keramiikkaa?

title: Posliini

text: Posliini eli porsliini on kaoliinista, maasälvästä ja kvartsista polttamalla valmistettu, murtopinnaltaan valkoinen, kova ja läpikuultava keraaminen tuote, joka syntyy siten, että maasälpä ja kvartsi sulavat ja näin syntyneet silikaatit muodostavat sulamattomien kaoliinihiukkasten kanssa tiiviin seoksen. Raaka-aineiden suhteita vaihtelemalla saadaan koostumukseltaan ja ominaisuuksiltaan erilaisia posliinilaatuja. Jos edellä mainittuun seokseen sekoitetaan luutuhkaa, se sulaa helpommin.

title: Ylä-Volgan keramiikka

text: Loppuvaiheeksi on määritelty noin 5300−5000/4500 eaa.. Tänä aikana Ljalovon keramiikka saa muotonsa ja se leviää itään korvaten siellä Ylä-Volgan keramiikan 4500 eaa. mennessä. Suhonan levinneisyysalueella keramiikka on kehittymässä "pohjoiseksi tyypiksi". "Pohjoinen tyyppi" leviää voimakkaasti pohjoiseen lähes Vienanjoelle ja idässä Äänisen eteläpuolelle. Levitessään se saa samalla Ylä-Volgan keramiikasta poikkeavan tyylinsä. Fennoskandian ryhmät omaksuvat ilmeisesti "pohjoisen tyypin" ryhmiltä keraamisen tradition, sillä ainakin Säräisniemen keramiikassa on sen kanssa paljon samaa. Lopulta "pohjoista tyyppiä" aletaan kutsua Kargopolin keramiikaksi noin 4500 eaa. mennessä eikä Ylä-Volgan keramiikkaa valmisteta enää missään.

title: Ljalovon keramiikka

text: Ljalovon keramiikka (, , ) on Keski-Venäjällä Volgan ja Okan jokien välisellä alueella ollut kivikautisen keramiikan traditio. Sen käyttäjiä olivat subneoliittisia metsästäjä-keräilijöitä, jotka jatkoivat seudulla keraamisten astioiden valmistuksen aloittaneen Ylä-Volgan kulttuurin perinnettä. Nämä ryhmät muodostivat Ljalovon kulttuurin. Myös Ljalovon keramiikka kuuluu kampakeramiikan keskiseen ryhmään ja alkoi noin 5000−4700 eaa., kun Ylä-Volgan keramiikkaa valmistaneet ryhmät muuttivat tyylinsä niin sanotuksi arkaaiseksi Ljalovon keramiikaksi. Ljanovon keramiikkaa pidetään Ylä-Volgan keramiikan seuraajana, sillä se levisi nopeasti samalle ydinalueelle. Kun Ljalovon keramiikan valmistus loppui noin 3600 eaa. mennessä, alkoi Volosovon keraaminen perinne.

title: Narvan keramiikka

text: Väinäjoen ja Lovatjoen latvavesien välistä löydettyä varhaista keramiikkaa, jota voidaan kutsua Sertejan keramiikaksi. Se levisi ilmeisesti pohjoiseen Valdain ylängölle, jossa sitä kutsutaan Valdain keramiikaksi. Samanaikainen tapahtuma on myös Viron "Kääpassa" ja Latvian "Osassa" ja "Zvidzessä" ensimmäisten astioiden valmistaminen noin 5500 eaa.. Kaikki nämä löydöt kertovat Itämeren itärannoille leviävän Narvan keramiikan ensimmäisistä kehitysvaiheista. Alueen keramiikan valmistaminen, rakenne ja ulkoasun kehittyi yhdessä Serteijan keramiikan vuorovaikutuksessa niin, että tyylit eriytyivät ja että jälkimmäistä tyyliä kutsutaan noin 5000 eaa. jälkeen Rudnjan keraamiseksi tyyliksi ja ensimmäistä Narvan keramiikaksi. Narvan keramiikan painopiste on aluksi Itä-Latviassa, mutta sitten se alkaa leviämään etelään Itä-Liettuaan.

title: William Duesbury

text: Toisin kuin muut tuon seudun posliinitehtaat, Derbyn tehdas keskittyi koriste-esineiden valmistukseen ja käyttöastioita tuotettiin vain vähän. Maljakoiden ja pienoispatsaiden malleissa on voimakkaita vaikutteita Manner-Euroopasta, etenkin Sèvresistä ja Meissenistä. Tyypillisiä piirteitä ovat koristeelliset muodot, runsas värien käyttö ja myöhemmin kultaus. Derbyn posliinin tyyppi tunnetaan nimellä ”soft paste”: itse massa on rakeista, lasitus on paksu ja emalityyppiset väriaineet on sekoitettu lasitusmassaan. Rakenne johtuu posliinimassaan käytetyistä raaka-aineista. Tämän tyyppinen keramiikka voidaan polttaa alhaisemmissa lämpötiloissa kuin kova, mutta harmahtava ”hard paste” -posliini.

title: Pécs

text:
Pécsin tunnetuin tuote on Zsolnayn posliini, jonka erikoinen vihreä väri on peräisin sen sisältämästä eosiinista. Vuosisadan vaihteessa oli keramiikka-astioiden ohella kuuluisinta rakennuskeramiikka, jota suosittiin erityisesti Budapestin ja Wienin jugendrakentamisessa.
Pécsin olutpanimo, joka kuuluu Unkarin neljään kuuluisimpaan, perustettiin vuonna 1848 Pannonian oluttehdas –nimellä. Viime aikoihin saakka kaupungin lähistöllä toimivat nyttemmin jo suljetut hiili- ja uraanikaivokset.

title: Riihimäen taidemuseo

text: Riihimäen taidemuseon Antiikkiesineistön pääosan muodostavat posliini- ja keramiikkaesineet. Kiinalaista keramiikka- ja pronssiesineistöä on Han-, Tang- ja Ming-dynastioiden ajalta. Kokoelmiin kuuluu myös venäläistä ja eurooppalaista posliinia. Eurooppalaisten posliinitehtaiden tuotantoa on useilta valmistajilta, muun muassa Rörstrandilta, Meisseniltä ja Sèvres'ltä. Pentti Wähäjärven lahjoitukseen kuuluu lisäksi muun muassa tina- ja kupariesineitä, Arabian taiteilijoiden uniikkitöitä, ikoneja ja huonekaluja.

title: Pöljän keramiikka

text: Pöljän keramiikka oli asbestin ja muun seosaineen sekaista keramiikkaa, jossa oli harvakseltaan kampakoristelua. Astioiden reunat oli taitettu sisään laskokseksi. Koska Pöljän keramiikassa käytettiin asbestia, saatiin tehtyä suuria ohutseinäisiä astioita. Näin ollen Pöljän keramiikka oli teknisesti korkeatasoista. Pöljän keramiikka oli runsasta Suomen itäisellä järvialueella Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa, Kainuussa ja myös Perämeren rannikolla Pohjanmaalla. Pöljän keramiikan levinneisyys ulottui myös Etelä-Savoon, Kymenlaaksoon, Keski-Suomeen ja Etelä-Lappiin. Pöljän keramiikka oli pääosin itä- ja pohjoissuomalainen, ja sitä esiintyi joskus rannikollakin.

title: Säräisniemen keramiikka 2

text: Säräisniemen keramiikka 2 on tutkimustekninen nimitys Säräisniemen Nimisjärven löytöpaikan mukaan nimitettystä varhaismetallikauden ja rautakauden aikaisesta asbestikeramiikan tyylisuunnasta, joka on nykyisessä suomalaisessa tutkimuksessa korvattu Christian Carpelanin ehdottamilla neljällä alaryhmällä. Nämä alaryhmät ovat Luukonsaaren keramiikka, Sirnihtan keramiikka, Anttilan keramiikka ja Kjelmøyn keramiikka.

title: Posliini

text: Posliini keksittiin Kiinassa 600-luvulla. Sitä tuotiin 1300-luvulta alkaen Eurooppaan Silkkitietä pitkin. Eurooppaan ei tullut tietoa posliinin valmistusmenetelmästä, joten eurooppalaiset kehittivät omat valmistustapansa. Vuonna 1707 saksalainen alkemisti Johann Böttger kehitti toimivan posliinireseptin. Hän perusti Meißenin posliinitehtaat. Ranskassa ja Britanniassa tehtiin omia kokeiluja, joiden seurauksena kehitettiin Sèvres-, Wedgwood- ja Spode-posliinit.[1]

title: Valdivian kulttuuri

text: Aluksi Valdivian saviastiat oli karkeita käyttöesineitä, mutta kehittyivät myöhemmin hienoksi. Keramiikka oli punaista tai harmaata, nimenomaan killotettua tummanpunaista. Valdivian keramiikan sanotaan muistuttavan Tyynenmeren toisella puolella Japanissa Kyushun saarella vallinnutta ikivanhaa Jomon-keramiikkaa. Niin jotkut tutkijat ajattelevat keramiikan saapuneen Japanista Equadoriin. Mutta todennäköisempää on, että keramiika on tullut tänne jostain Amazonin alueelta, jossa oli varhaista keramiikkaa jo noin 4500 eaa. taperinhassa ja joissain peikoissa luultavasti aiemminkin. Keramiikka olisi siten levinnyt Ecuadoriin ehkä Kolumbian kautta.

title: Tekstiilikeramiikka

text: Suomessa on löydetty jo ennen varsinaisen tekstiilikeramiikan aikaa harvinaisina esiintyminä nuorakeramiikan ja Kiukais-keramiikan tekstiilipainanteisia astioita. Tekstiilipainanne onkin melko yleinen juuri Kiukaisten keramiikassa.

title: Kiillotettu punainen keramiikka

text:
Killotettua punaista keramiikkaa löytyy sekä harappalaisen keramiikan että myöhemmän punamustan keramiikan kanssa.
Kiillotettu punaine keramiikka ulottui Gujaratista itään mm Navtadoliin, Prakashiin ja Bahaliin. Myöhemmin keramiikak levisi Deccaniin. Keramiikkaa oli mm. Etelä-Intiassa.
Kulttuuri nousi mm. Rangpurissa tulvan jälkeen noin 1500 eaa. jälkeen.

title: Valdain keramiikka

text: Vaikka keramiikan levittäjiksi Valdaille onkin kaksi ehdokasryhmää, josta toiset ovat Serteja-Rudnjan keramiikkaa valmistaneet ryhmät, niin Valdain keramiikka muistuttaa monessa suhteessa eniten Ylä-Volgan keramiikkaa, jota valmistettiin Volgan ja Okan jokilaakson asuinpaikoilla 6200−5000 eaa.. Kummatkin ryhmät olivat toistensa kanssa aina tekemisissä ja juuri Valdain puoleisessa osassa Ylä-Volgan kulttuuria alkoi kehittyä Ljalovon keramiikka, joka sittemmin korvasi sen noin 5000 eaa.. Valdain ja Ylä-Volgan keramiikka muistuttavat toisiaan valmistusmenetelmän, muotoilun ja koristelunsa puolesta. Valdain keramiikan varhaisvaihetta kutsutaan toisinaan "kotšisenski"-tyypin keramiikaksi.

title: Aira Suomela

text: Suomela toimii vuonna 1968 perustetun Suomen posliininmaalaajat ry:n puheenjohtajana ja usealla kielellä julkaistavan, maailman toiseksi suurimman alan harrastajien julkaisun, Posliini Plus -lehden (ilmestyi aiemmin nimillä Posliininmaalaus ja keramiikka sekä Skandinavian Posliininmaalaus), päätoimittajana vuodesta 1985. Hän on ollut myös kehittämässä alan opetusta jo 1970-luvulta saakka, tuolloin pääkaupunkiseudulla vaikuttaessaan, kohti virallista 4-vuotista ammattitutkintoa.

title: Pronssikausi

text: Tekstiilikeramiikka (Sarsa-Tomitsa) 1900 – 500 eaa. Lovozeron keramiikka 1900 – 1000 eaa. Paimion keramiikka 1500 – 800 eaa. Morby-keramiikka 800 eaa. – 300 jaa. Anttilan keramiikka (Säräisniemi Sär 2) 1100 – 500 eaa. Luukonsaaren keramiikka (Sär 2) 900 eaa. – 300 jaa. Sirnihtan keramiikka (Sär 2) 600 eaa. – 300 jaa. Kjelmöyn keramiikka (Sär 2) 600 eaa. – 300 jaa.

title: Ylä-Volgan kulttuuri

text: Keraamiset astiat olivat kivikauden keramiikkaa ja ne olivat joko tasa-, pyöreä- tai suippopohjaisia. Suuaukko saattoi aueta suureksi kuin malja, supistua kuin katkaistu kaksoiskartio tai seinät saattoivat nousta suoraan ylöspäin. Ne valmistettiin kiinnittämällä savinauhoja edellisten jatkeeksi, kunnes astia muotoutui halutunlaiseksi. Suuaukon halkaisija saattoi olla jopa 20−30 cm ja seinämän paksuus vaihteli 0,5−0,9 cm:n välillä. Niiden savimassaan oli sekoitettu keramiikan murusia, kotilon kuoria, orgaanista ainetta ja karkeaa hiekkaa. Keramiikan levinnäisyysalueen ydinalueilla voidaan koristelussa erottaa kaksi päävaihetta, joita erottaa lyhyempi siirtymävaihe noin 5600−5400 eaa.. Aluksi keramiikka oli koristelematonta tai vain vähän koristeltua. Siirtymävaiheessa ilmaantuivat mukaan erilaiset kuoppamaiset jäljet ja "hampaanjälki"-leimat. Myös astioiden pohjat olivat koristeltuja. Loppuvaiheessa vallitseviksi kuvioiksi tulivat pitkät ja ohuet kampaleimat ja tätä vaihetta kutsutaan kampakeramiseksi vaiheeksi. Ylä-Volgan keraamista traditiota kuvaa koristelun moni-ilmeisyys ja varioiden suuri määrä valmistuksessa, muotoilussa ja koristelussa. Onkin ehdotettu, että alkuvaiheen aikana alueelle ilmaantui useita keraamisia traditioita, joiden sulautumisen jälkeen syntyi oma paikallinen traditio, joka kehittyi täällä eteenpäin.

title: Posliini

text: Posliinia käytetään koriste-esineissä, sähköteollisuudessa sen hyvän sähköeristyksen vuoksi sekä kemianteollisuudessa, koska se kestää liuosten syövyttävää vaikutusta paremmin kuin lasi. Posliini on myös mekaanisesti lasia vahvempi ja sen lämpölaajenemiskerroin on alhainen. Poltettu posliini on lujaa ja kestävää.

title: Kiinan taide

text: Kiinalainen käsityö ja taideteollisuus ovat aina olleet arvostettuja, ja maan käsityöperinne elää yhä voimakkaana. Kiinassa on keksitty ja otettu ensimmäisenä käyttöön uusia materiaaleja ja työtapoja. Kiinalaisista taideteollisuuden keksinnöistä tunnetuin on posliini. Ensimmäiset lasitetut keramiikkaesineet valmistettiin Kiinassa noin 1700 eaa. Varhaisimmat posliinilöydöt ovat 600-luvun haudoista. Ming-ajalle tyypillistä oli sinivalkoinen posliini, jota pidetään yhtenä kiinalaisen keramiikan huippusaavutuksena. Ming-aikana Kiinaan perustettiin keisarilliset posliinitehtaat Jingdezheniin, joka on edelleenkin tärkeä posliinikeskus. Posliinin vienti ulkomaille tuli tärkeäksi etenkin 1700-luvun kuluessa.

title: Säräisniemen keramiikka 1

text: Vastauksen kysymykseen, onko keramiikka tuonut näkyviin ryhmien välisiä etnisisiä tai kielellisiä rajoja, ei voi saada pelkästään arkeologisilla menetelmillä. Ennen keramiikan saapumista eri alueiden ryhmien käyttämissä esineissä ei ole havaittu mainittavia erilaisuuksia, joista olisi voitu erotella etniset ryhmät toisistaan. Kun keramiikan koristelun piirteet asetettiin kartalle, syntyi kartalle "uusia" rajoja. Niiden syntymiseen ei olla keksitty mitään erityisiä syitä, joten etnoksen ottaminen keskusteluun ilman lisäperusteluita on arvailua. Kun tämän lisäksi Säräisniemen keramiikka myöhemmin katosi, muodostui taas uudelleen ei-keraaminen alue, joka alkoi Etelä-Norjasta, jatui yli Pohjois-Ruotsin, yli Pohjois-Suomen Kuolan reunalle. On siis liioittelua sanoa, että on ollut olemassa Säräisniemen kampakeraaminen kulttuuri.[5][13]

title: Kivikauden keramiikka

text: Syy uuden tekniikan syntymiseen saattaa olla jääkauden päättymiseen liittyvä Dryaskauden kylmyysjakso. Silloin kuoli esimerkiksi Kiinassa sukupuuttoon monia eläinlajeja ja heikentynyt elinkeinotilanne pakotti ihmisten miettimään uusia selviytymisstrategioita. Onkin otaksuttu, että saviastiat liittyvät tähän kehityskulkuun. Dryaksen jälkeinen äkillinen ilmaston lämpeneminen kuitenkin helpotti tilannetta, kun metsiin ilmaantui enemmän lehtipuita sekametsässä viihtyvä fauna. Floran muutokset mahdollistivat uusien kasvien hyödyntämisen ruoka-aineena. Monilta asuinpaikoilta onkin tavattu riisinjyviä, joita epäillään kerätyksi tai viljellyksi ruokatarpeeseen. Riisin käsittelyssä astiat olivat käteviä apuvälineitä.[1]

title: Serteja-Rudnjan keramiikka

text: Keramiikan valmistamisen omaksuivat Venäjän metsävyöhykkeellä 6300 eaa. vain jotkin ryhmät, joiden välimatkat olivat usein satoja kilometrejä. Vaikka keramiikan valmistustekniikka ja muotoilu opittiin muilta, ei keramiikan leviämismekanismejä tunneta. Varhaisten astioiden rakenne, valmistustapa ja ulkomuoto viittaavat Sertejan-, Valdain- ja Ylä-Volgan keramiikan osalta mahdollisesti yhteiseen alkukotiin. Juri B. Tšetlin onkin ehdottanut tälle pioneerivaiheelle nimeä "Volga-Okan keramiikka", vaikka ehdotus ei ole vielä saanut laajempaa kannatusta.[2]

title: Narvan keramiikka

text: Narvan keramiikka on ensimmäisiä Itä-Baltian maissa käyttöön otettuja kivikauden keramiikkaan kuuluvia tyylisuuntia. Sen pioneerikäyttäjät, mesoliittiset metsästäjä-keräilijät Kundan kulttuurista, aloittivat pitkän keraamisten astioiden valmistusperinteen, joka kesti tuhansia vuosia. Narvan keramiikkaa on löydetty Venäjältä, Virosta, Latviasta ja Liettuasta samalta alueelta, mistä tunnetaan myös Kundan kulttuurin asuinpaikkoja. Keramiikan ilmestyminen ei viittaa viljelyyn tai karvanpitoon ja tutkijoiden yleinen mielipide onkin, että Narvan kulttuuri on Kundan kulttuurin subneoliittinen vaihe.

title: Tekstiilikeramiikka

text: Suomessa tekstiilipainanteita on todettu jjonkin verran myös nuorakeramiikan löydöissä ja Kiukaisten kulttuurin keramiikassa, jotka eivät kuulu varsinaisen tekstiilikeramiikan piiriin ja ovat varhaisemmalta kaudelta. Suomessa tekstiilikeramiikkaan sekoitettiin monia aineita, mutta Ruotsin Norrlannissa ainoastaan asbestia. Ruotsissa, Norrlannissa tekstiilipainentein koristeltu keramiikka onkin useimmiten asbestisekoitteista.

title: Kjelmøyn keramiikka

text: Kjelmøyn keramiikka (myös "Kjelmöy", , ) on Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän valtioiden alueilta löydetty varhaismetallikauteen ja rautakauteen liittyvä lähinnä pohjoisskandinavinen keramiikanvalmistuksen tyylisuunta, joka luetaan kuuluvaksi asbestikeramiikkaan. Varhaismetallikauden keramiikkaa kutsuttiin Suomessa aluksi Säräisniemen keramiikaksi 2 (Sär-2-keramiikka), mutta nykyään tämä traditio jaetaan vielä neljään alaryhmään: Luukonsaaren, Sirnihtan, Anttilan ja Kjelmøyn keramiikkaan. Kjelmøyn keramiikkaa valmistettiin noin 900 eaa. – 300 jaa. Siihen liitetään nykyään saamelainen etnos, mutta toiset tutkijat pitävät sitä siihen liian vanhana.

title: Ertebøllen kulttuuri

text: Tutkijat eivät vielä tiedä, onko Ertebøllen väestö saanut vaikutteensa keramiikan valmistukseen etelässä eläviltä nauhakeraamisilta maanviljelijöiltä vai ovatko vaikutteet tulleet idästä metsästäjä-kalastajilta Itämeren eteläosista. Jo 5300−4900 eaa. on Ertebøllen alueella asustanut pieniä nauhakeraamisia viljely-yhteisöjä, noin 4 900−4 700 eaa. tämän vaiheen seuraajia () ja noin 4 800−4 500 eaa. Rössenin kulttuurin viljelijöitä. Keramiikan valmistus ja käyttö on voitu oppia myös Itämeren etelärannikolta, jonne on Venäjän kautta levinnyt metsästäjien käyttämä keraaminen traditio. Eräät astioiden ulkonäköön ja koristeluun liittyvät seikat puoltavat jälkimmäistä ajatusta.

title: Kivikauden keramiikka

text: Eräät tutkijat ovat etsineet Keski-Siperiasta keramiikkaa, joilla voisi todistaa sen levinneen idästä länteen Eurooppaan. Eräs tällainen ehdokas, Sumpanja-tyyli, onkin löytynyt Sumpanja joen valuma-alueelta. Valitettavasti sen ajoittaminen on toistaiseksi tuottanut ristiriitaisia ajoituksia 9100−6100 BP eikä sitä voi vielä pitää esimerkkinä itäisestä keramiikan leviämisestä länteen. Kuitenkin lisäehdokkaita leviämisteorian tueksi ei tunneta. Itse asiassa varhainen kermamiikan käytön alue näyttää päättyvän Bakalin itäpuolelle, sillä Baikalista länteen olevat keraamiset löydöt ajoitetaan noin 6200−5900 eaa. Varhaisten ja myöhäisten ajoitusten väliin jää 6000 vuoden aukko.[16][14]

title: Pöljän keramiikka

text: Pöljän keramiikka on lähinnä Itä-Suomessa ja eteläisessä Pohjois-Suomessa myöhäisellä kivikaudella esiintynyttä ohutseinäistä, taitavasti tehtyä asbestisekoitteista kivikauden keramiikkaa. Pöljän keramiikka pohjautunee alun perin kampakeramiikkaan ja Kierikin keramiikkaan. Pöljän keramiikka on saanut nimensä Siilinjärven Pöljän kylässä vuonna 1927 tehdyn löydön mukaan.

title: Hebei

text: Hebeissä on myös merkittäviä määriä hiiltä ja rautaa. Niinpä siellä onkin hiili-, teräs- ja rautateollisuutta. Muita teollisuudenaloja Hebeissä ovat kehruu, koneteollisuus, kemianteollisuus, öljyteollisuus, sähköteollisuus, keramiikka ja elintarviketeollisuus.

title: Posliini

text: Kiinalainen ja japanilainen posliini on poltettu luonnosta saaduista, helposti sulavista saviseoksista. Posliini poltetaan jopa kolmeen kertaan. Ensimmäisessä poltossa (raakapoltto) 950–1000 °C:ssa esineestä tulee luja mutta huokoinen. Toisessa poltossa (lasituspoltto) lämpötila on 1280–1300 °C. Koristekuviointien värit poltetaan kolmannessa poltossa 700–800 °C:ssa.


query: Missä sulkapallo kehitettiin?

title: Sulkapallo

text: Mailalla ja sulista tehdyllä pallolla pelattiin pelejä jo antiikin Kreikassa. Sulkapallo kehittyi nykyaikaiseksi kilpapeliksi Englannissa 1800-luvun jälkipuoliskolla. Sen edeltäjä oli battledore and shuttlecock -niminen ajanvietepeli, jota harrastettiin Britteinsaarilla ja Intiassa, jonne britit olivat sen vieneet.[5]

title: Sulkapallo Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 sulkapallo järjestettiin Siri Fort Sports Complexissa 4.–14. lokakuuta 2010. Kilpailujen ohjelmassa olivat miesten ja naisten kaksin- ja nelinpeli, sekanelinpeli sekä yhteinen joukkuekilpailu.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2016

text: Sulkapallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa yhdeksättä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–14. elokuuta Riocentro Pavilhão 4:ssä, jonne mahtuu yleisöön 6 500 henkilöä.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2000

text: Vuoden 2000 kesäolympialaisisten sulkapallo järjestettiin 17. syyskuuta – 23. syyskuuta 2000 Sydneyssä. Tapahtumia oli viisi: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapalloon osallitui 171 urheilijaa (86 miestä ja 85 naista) 28 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Boonsak Ponsana (18 vuotta ja 208 päivää) Thaimaasta ja vanhin oli Diana Koleva-Tsvetanova (40 vuotta ja 331 päivää) Bulgariasta.

title: Sulkapallo

text: Sulkapallo painaa 4,74–5,50 grammaa. Sen nuppi on halkaisijaltaan 25–28 millimetriä. Nuppiin on kiinnitetty 16 samanpituista sulkaa, jotka ovat pituudeltaan 64–70 millimetriä, ja joiden kärjet muodostavat halkaisijaltaan 58–68 millimetrin kehän.[1]

title: Sulkapallo

text: Sulkapallon ja muiden liikuntalajien yhdistelminä kehitelty uudempia lajeja kuten Tai Chi Soft Ball[12] sekä pickleball.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012

text: Sulkapallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta. Tapahtumia oli viisi, jotka olivat miesten sekä naisten kaksin- ja nelinpeli sekä lisäksi sekanelinpeli. Kilpailijoita oli yhteensä 172. Tapahtumat käytiin Wembley Arenalla. Paikalle yleisöön mahtui 12 500 henkilöä. Sulkapallo on painoltaan 4,74–5,50 grammaa, ja sisältää 16 höyhentä.

title: Sulkapallo

text: Lajin suosio on lisännyt siihen kohdistuvaa liikuntalääketieteellistä tutkimusta. Lajitaitoja, harrastuspohjaa ja valmennusta kehittää lisääntyvä tieto sulkapallon erityispiirteistä, fysiologiasta ja biomekaniikasta.[8]

title: Sulkapallo

text: Sulkapallon lentorata vaikuttaa hyvin voimakkaasti pelin luonteeseen. Sulkapallo lähtee liikkeelle hyvinkin kovalla vauhdilla (suurin mitattu nopeus 493 km/h)[4]. Toisaalta sulkapallolla on hyvin suuri ilmanvastus, joten se on suhteellisen helppoa lyödä vastustajan takarajalle niin, että se on lyötävissä vasta aivan kentän takaosassa.

title: Sulkapallo

text: Vuonna 2006 sulkapallon pistelaskua muutettiin, jotta ottelujen kesto olisi paremmin ennustettavissa.[5]

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2008

text: 2008 kesäolympialaisten sulkapalloturnaus käytiin 9.–17. elokuuta. Sulkapallossa järjestetiin viisi kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapallo-ottelujen pelipaikkana toimi Pekingin teknillisen yliopiston liikuntasali.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 1972

text: Sulkapallo järjestettiin vuoden 1972 olympialaisissa ensimmäistä kertaa näytöslajina. Sulkapalloon osallitui 25 urheilijaa 11 eri maasta. Kaikki pelit pelattiin 4. syyskuuta.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2004

text: Vuoden 2004 olympialaisten sulkapallo järjestettiin Goudi Olympic Complexissa, Ateenassa, 14.-21. elokuuta. Miehissä ja naisissa kilpailtiin kaksin- ja nelinpelissä, ja lisäksi ohjelmassa oli sekanelinpeli.

title: Sulkapallo

text: Jo 1908–1909 Viipurissa ilmestynyt Wiborgs Nyheter esitteli sulkapalloa lajina ja uutisoi kisojen tuloksista.[7] Lajia alettiin harrastaa laajemmin 1940-luvulla. Suomen Sulkapalloliitto perustettiin 1954. Laji pysyi aluksi Suomessa varsin pienenä, mutta 1980-luvun lopulla alkanut harrastajamäärien jyrkkä nousu vei sulkapallon jopa tenniksen ja squashin ohi. Tähän nousuun lienee melkoisesti vaikuttanut Pontus Jäntin kansainvälinen menestys ja panos Suomen sulkapalloilun kehittämiseen. Hän on voittanut muun muassa nuorten EM-kisoissa kultaa Helsingissä vuonna 1987.

title: Sulkapallo olympialaisissa

text: Sulkapallo on ollut virallisena olympialajina vuodesta 1992. Näytöslajina sulkapallo oli vuosien 1972 kesäolympialaisissa ja 1988 kesäolympialaisissa. Parhaiten menestynyt maa on Kiina.[1][2][3]

title: Sulkapallo (peliväline)

text: Sulkapallo on sulkapallossa käytettävä pallo, jossa on kiinni rengasmaisesti sulat tai vastaava muovirakenne ja jota lyödään sulkapallomailalla sulkapalloverkon yli tavoitteena se, että vastustaja ei ehdi lyödä sulkapalloa takaisin ennen kuin sulkapallo putoaa hänen puolellaan kentälle (tällöin toinen pelaaja saa yhden pisteen). Sulkapalloja valmistetaan erikseen eri nopeuksilla kulkeviksi.

title: Sulkapallo

text: Sulkapallo levisi Britanniasta Euroopan pohjoisosiin ja Pohjois-Amerikkaan sekä Intiasta muualle Aasiaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kansainvälinen sulkapalloliitto IBF (vuodesta 2006 alkaen BWF) perustettiin 1934. Maiden välinen joukkuekilpailu Thomas Cup aloitettiin 1948–1949 ja naisten vastaava kilpailu Uber Cup alkoi 1956–1957. Vuonna 1989 niiden lisäksi aloitettiin Sudirman Cup, jossa on viisi pelimuotoa. Henkilökohtaisista maailmanmestaruuksista alettiin pelata 1977.[5] Sulkapallo oli olympialaisissa näytöslajina Münchenin kesäolympialaisissa 1972 ja Soulissa 1988, ja se on kuulunut olympialaisiin virallisena lajina Barcelonan 1992 kisoista lähtien. Lajin mahtimaita ovat Kiina, Indonesia, Etelä-Korea, Japani ja Malesia sekä Aasian ulkopuolelta Tanska.[5]

title: Sulkapallo

text: Lintulaakso Tuomo: Sulkapallo, säännöt, välineet, tekniikka, taktiikka. Tammi 2002 ISBN 9513123448 Tennilä Tuomo: Puoli vuosisataa sulkapalloa Suomessa. Helsinki: Suomen sulkapalloliitto 2005.

title: Ville Lång

text: Lång aloitti sulkapallon noin 10-vuotiaana. Hänen ensimmäinen seuransa oli Lahti-Sulkkis. Lång pelasi myös jalkapalloa, mutta alkoi 14-vuotiaana keskittyä pelkästään sulkapalloon.

title: Sulkapallo

text: Sulkapallo on uutena lajina mukana vuoden 2020 Tokion paralympialaisissa.[6]

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 1996

text: Vuoden 1996 kesäolympialaisisten sulkapallo järjestettiin 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 1996 Atlantassa. Tapahtumia oli viisi: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapalloon osallitui 192 urheilijaa (96 miestä ja naista) 37 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Mia Audina (16 vuotta ja 338 päivää) Puolasta ja vanhin Diana Koleva-Tsvetanova (36 vuotta ja 276 päivää) Bulgariasta.

title: Sulkapallo

text: Sulkapallon pelaajan liikkeelle on ominaista vaihtelu vauhdikkaista pyrähdyksistä ja suunnanvaihdoksista tasaisempiin jaksoihin. Pistepelinä pelattuna yksi peli on 20–60 minuutin rupeama. Fyysinen rasitus kohdistuu sekä kehon aerobiseen että anaerobiseen energiantuotantoon. Kilpatasolla noin 30% peliajasta on anaerobista rasitusta.[9] Tämä vaihtelu eli intervallimaisuus tekee sulkapallosta myös tehokasta kestävyyttä, tasapainoa ja tila-aika-hahmotusta kehittävää terveysliikuntaa ja kuntoilua. Aloituskynnys harrastamiseen on matala, kokemuksesta ja iästä riippumatta. Kilpatasolla sulkapallo on fyysisesti erittäin vaativa ja nopea laji. Harrastuspohjaa ja ikähaitaria on pitänyt laajana se, että Euroopassa ja Yhdysvalloissa sulkapallossa on perinteisesti kilpailtu myös kaikissa aikuisikäluokissa.

title: Lars Palmén

text: Palmén toi sulkapallon Suomeen ja oli mukana perustamassa lajiliittoa. hän voitti kolme ensimmäistä sulkapallon Suomen-mestaruutta. Lisäksi hän saavutti seitsemän mestaruutta nelin- ja sekanelinpelissä.

title: Sulkapallo

text: Sulkapallossa on syötön lisäksi kolme yläkautta tehtävää peruslyöntiä, joiden oppiminen auttaa pelissä pitkälle. Yläkautta lyötävät lyönnit on aina lyötävä mahdollisimman korkealta. Aloittelijoiden yleisin virhe on päästää pallo alas, mikä varmasti alussa tuntuu varmemmalta palloon osumisen kannalta, mutta mitä ei kannata opetella. Sulkapallon lyönnit muistuttavat enemmän kiven heittoa kuin dartsia.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 1992

text: Vuoden 1992 kesäolympialaisisten sulkapallo järjestettiin 28. heinäkuuta – 1. elokuuta 1992 Barcelonassa. Tapahtumia oli neljä: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit. Sulkapalloon osallitui 177 urheilijaa (93 miestä ja 84 naista) 36 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Esther Sanz (17 vuotta ja 235 päivää) Espanjasta ja vanhin Stefan Frey (33 vuotta ja 74 päivää) Saksasta.

title: Sulkapallo

text: Kansallisen liikuntatutkimuksen 2009–2010 mukaan sulkapallon harrastajia kaudella 2009–2010 Suomessa oli 173000, joka on selvästi enemmän kuin Suomessa esim. tenniksen, pöytätenniksen ja squashin harrastajamäärät yhteen laskettuna.

title: Luettelo sulkapallon olympiamitalisteista

text: Sulkapallo on ollut olympialaisten lajivalikoimassa virallisena lajina vuodesta 1992. Menestyneimmät maat olympialaisten sulkapallossa ovat Kiina, Etelä-Korea ja Indonesia.

title: Speed badminton

text: Speed badminton ("Speedminton®") on Bill Brandesin kehittämä sulkapallon ulkopeliversio. Perinteisen sulkapallon sulka oli kuitenkin liian kevyt tuulisiin olosuhteisiin, ja näin Bill Brandes kehitti Speed Badmintonin. Speedminton on hyvin samankaltainen kuin perinteinen sulkapallokin, mutta itse "sulka" on painavampi.

title: Sulkapallo

text: Monen muun pallopelin tapaan sulkapallo ei ole kontaktilaji. Liikuntatapaturmien riski on sulkapallossa verrattain pieni. Lajityypillisiä ovat alaraajojen vammat (lihasrevähdykset, akillesjänne, nivelsiteet). Lihasvammoista osa olisi tutkimusten mukaan ennalta ehkäistävissä kunnollisella alkuverryttelyllä ja muulla fyysisellä valmentautumisella.[10] Silmävammojen todennäköisyys on sulkapallossa merkittävästi pienempi kuin salibandyssa, jalkapallossa, tenniksessä ja jääkiekossa.[11]

title: Sulkapallo

text: Sulkapallo on mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa (kaksinpeli) tai kaksi paria (nelinpeli). Nelinpeliä, jossa parin muodostaa mies ja nainen, kutsutaan sekanelinpeliksi. Sulkapallossa tarkoitus on pelata palloa verkon yli vastapuolen rajojen sisälle, siten että vastustaja ei saa palautetuksi palloa takaisin.

title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 1988

text: Sulkapallo oli ystävyysotteluna vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa. Tapahtumia oli viisi. Ottelut pelattiin Seoul National University Gymnasiumissa, Soulissa, Etelä-Koreassa 19. syyskuuta 1988. Pelaajat valittiin vuoden 1987 sulkapallon maailmanmestaruuskilpailuiden perusteella.


query: Kuka kirjoitti sadun lumikista ja seitsemästä kääpiöstä?

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä () on Disneyn ensimmäinen pitkä värillinen animaatioelokuva, joka valmistui 1937. Suomessa se sai ensi-iltansa 16. lokakuuta 1938. Elokuva pohjautuu löyhästi Grimmin satuun Lumikki. Esimerkiksi kääpiöiden nimet ovat kuitenkin Disneyn studioiden keksintöä. Suomenkielisessä versiossa kääpiöiden nimet ovat Viisas, Jörö, Lystikäs, Unelias, Ujo, Nuhanenä ja Vilkas.

title: Lumikki

text:
Kaivoksissa työskentelevät kääpiöt esiintyvät useissa muissakin kansansaduissa. Aiheena on epäilemättä ollut se, että entisaikaan kaivoksissa usein käytettiin lapsityövoimaa, koska lapset mahtuivat aikuisia helpommin ryömimään ahtaissa kaivoskäytävissä. Lisäksi kaivostyö ja huono ruokavalio usein johtivat siihen, että lapsuudesta saakka kaivoksissa työskennelleet jäivätkin pienikasvuisiksi.
Bartelsin teorian mukaan Lumikki-sadun kääpiöt työskentelivät Bieberin kaivoksissa noin 35 kilometrin päässä Lohrista. Nykyisin Lumikin oletettu, Lohrista Bieberiin johtanut pakotie on erityisesti viitoitettu.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Sillä välin kuningatar saa tietää, että Lumikki on yhä elossa, kun taikapeili vastaa jälleen Lumikin olevan maan kaunein neito. Kuningatar muuttaa itsensä taikajuoman avulla vanhaksi eukoksi ja valmistaa liemen nimeltä ”Uinuva kuolema”. Hän upottaa liemeen tavallisen punaisen omenan. Paha kuningatar selittää yleisölle, että omenaa maistettuaan Lumikki vaipuu maagiseen uneen ja herää unestaan vain, jos hänelle annetaan ”rakkauden ensisuudelma”. Kuningatar päättelee, ettei hänen ole syytä olla suudelmasta huolissaan, sillä kääpiöt tulevat varmasti luulemaan nukkuvaa Lumikkia kuolleeksi ja hautaamaan tämän elävältä. Kuningatar saapuu kääpiöiden mökille Lumikin ollessa yksin ja huiputtaa tämän puraisemaan myrkytettyä omenaa. Sen seurauksena Lumikki vaipuu uneen ja kuningatar huudahtaa: ”Olen maassa kaunehin!” Metsän asukkaat hakevat kääpiöt apuun tunnistettuaan noidan kuningattareksi. Peuroilla ratsastavat, kostonhimoiset kääpiöt ajavat noidan ansaan eräälle jyrkänteelle. Noita yrittää vierittää kääpiöiden niskaan suuren kivenjärkäleen, mutta jyrkänteelle iskee salama, jolloin jyrkänne romahtaa noidan jalkojen alta. Kuningatar putoaa kuolemaansa ja saa kivenjärkäleen päälleen.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuva päättyy alussa nähdyn satukirjan viimeiseen sivuun, jossa lukee ”… ja he elivät onnellisina elämänsä loppuun asti”. Kirja sulkeutuu, ja elokuvan lopputekstit alkavat.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä tuotti 175,3 miljoonaa dollaria ja olisi todennäköisesti tuottoisin animaatioelokuva, mikäli inflaatio otettaisiin huomioon.[3] Inflaatio huomioituna tuotot ovat 184,9 miljoonaa dollaria ja elokuva on siten suurituottoisin animaatioelokuva ainakin niistä, joiden tuotot on inflaatiokorjattu.[4] Koska elokuva oli myös Disneyn ensimmäinen pitkä värillinen piirroselokuva, elokuva herätti mielenkiintoa jo tuotantovaiheessa.

title: Kääpiö (Arda)

text: Kääpiöt () ovat kansa J. R. R. Tolkienin Ardaan sijoittuvissa kirjoissa, kuten "Hobitti", "Taru sormusten herrasta" ja "Silmarillion". Tolkienin kääpiöt ovat jokseenkin suoraa lainaa kansanperinteen kääpiöistä, jotka esiintyvät muun muassa "Lumikki"-sadussa. Tolkienin kääpiöt käyttävät nimiä, jotka on lainattu skandinaavisessa mytologiassa mainituista kääpiöiden eli "dvergien" nimistä.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Eksynyt ja pelokas prinsessa ystävystyy metsän asukkaiden kanssa, jotka vievät hänet syvällä metsässä sijaitsevan mökin luokse. Lumikki löytää mökin sisältä seitsemän pientä tuolia ja luulee, että mökki kuuluu seitsemälle epäsiistille ja orvolle lapselle. Pian käy ilmi, että mökki kuuluu sen sijaan seitsemälle täysikasvuiselle kääpiölle, jotka ovat palaamassa kotiin läheisestä kaivoksesta. Kääpiöt ovat nimeltään Viisas, Jörö, Lystikäs, Unelias, Ujo, Nuhanenä ja Vilkas. Kotiin päästyään kääpiöt saavat kauhukseen nähdä, että heidän mökkinsä on nyt putipuhdas, mistä he päättelevät, että mökkiin on saapunut tunkeilija. Mökin yläkerrasta kääpiöt löytävät Lumikin, joka on vaipunut uneen kääpiöiden sängyille poikittain. Lumikki herää ja näkee kääpiöt ympärillään. Lumikki esittelee itsensä, ja lopulta kaikki kääpiöt toivottavat hänet tervetulleeksi kotiinsa, varsinkin, kun saavat tietää tämän olevan hyvä kokki ja siivooja. Lumikki aloittaa uuden elämän kokaten, siivoten ja pitäen huolta kääpiöiden mökistä sillä välin, kun kääpiöt ovat työskentelemässä kaivoksessaan. Illan tullen he ryhtyvät yhdessä soittamaan, laulamaan ja tanssimaan.

title: Luettelo Disneyn konnista

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

title: Disney-prinsessa

text: Disney-prinsessa on The Walt Disney Companyn franchise-konsepti, joka perustuu fiktiivisiin Disneyn hahmoihin. Konseptin prinsessoja ovat Lumikki ("Lumikki ja seitsemän kääpiötä"), Tuhkimo ("Tuhkimo"), Aurora ("Prinsessa Ruusunen"), Ariel ("Pieni merenneito"), Belle ("Kaunotar ja hirviö"), Jasmine ("Aladdin"), Pocahontas ("Pocahontas"), Mulan ("Mulan"), Tiana "(Prinsessa ja sammakko"), Tähkäpää ("Kaksin karkuteillä"), Merida (Urhea) sekä Moana (Vaiana). Konsepti on julkaissut nukkeja, "sing-along" -videoita ja useita muita nuorten tyttöjen tuotteita, asusteita sekä sisustusesineitä. Prinsessat esiintyvät kirjoissa ja elokuvissa.

title: Mario

text: Mariosta tehtiin kolme 15-minuuttista OVA-animaatiota, jotka julkaistiin vain Japanissa. Niiden teemoina olivat klassiset sadut, jotka on muutettu Mario-pelien hahmoilla, esimerkiksi Lumikki ja seitsemän kääpiötä. Huomattavaa on, että OVA-jaksoissa on paljon erilaisia vihollisia Super Mario Bros. 3:sta. OVA-pätkät julkaistiin 3. elokuuta vuonna 1989, ennen Super Mario Bros. Super Show'n pyörimistä Amerikassa.

title: Do You Want to Know a Secret

text: Vaikka kappale merkittiin tavanmukaisesti John Lennonin ja Paul McCartneyn yhdessä tekemäksi, kirjoitti sen todellisuudessa yksin Lennon. Se perustui kappaleeseen, jota hänen äitinsä lauloi tälle lapsena. Kyseessä oli ”I’m Wishing” -niminen laulu Disneyn elokuvasta "Lumikki ja seitsemän kääpiötä", jonka sanoitukseen sisältyivät rivit "Want to know a secret? Promise not to tell? We are standing by a wishing well". John päätti kirjoittaa näihin sanoihin perustuvan rakkauslaulun.

title: Grimmin sadut

text: Psykologista näkökulmaa edustavat tulkinnat (mm. Sheldon Cashdan) korostavat satujen merkitystä lapsen itsetunnon kehittymiselle. Saduissa käydään läpi erilaisia heikkouksia ja sitä, kuinka näiden heikkouksien valtaan joutuneiden käy. Esimerkiksi "Lumikissa" sekä Lumikin että pahan äitipuolen heikkoutena on turhamaisuus, ja Tuhkimon sisarpuolten heikkous taas on pahansuopuus ja kateus. Sadut ovat varoittavia tarinoita, mutta ne auttavat myös käymään läpi pelkoja, kuten hylkäämisen pelkoa. Lasten hylkääminen esiintyy eri muodoissa useissa Grimmin saduissa, kuten "Hannussa ja Kertussa" ja "Lumikissa".

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuvan alussa prologi kertoo yleisölle satukirjan kautta, että Lumikki on prinsessa, joka asuu yhdessä turhamaisen äitipuolensa kanssa. ”Kuningattarena” tunnettu äitipuoli on ilkeä noita, joka on ottanut valtakunnan haltuunsa Lumikin isän kuoltua. Kuningatar pelkää, että Lumikista kasvaa kauniimpi kuin hänestä, joten hän pakottaa tämän työskentelemään kyökkipiikana. Kuningatar kysyy taikapeililtään päivittäin ”ken on maassa kaunehin”. Jo monta vuotta peili on antanut vastaukseksi kuningattaren nimen tehden kuningattaren näin tyytyväiseksi.

title: Walt Disney

text: Vuonna 1934 Disney vakuuttui siitä, että hänen olisi tuotettava pitkä piirroselokuva. Hän valitsi elokuvansa aiheeksi Lumikin, jonka mykkäelokuvaversion hän oli nähnyt nuorena poikana. Disney kokosi suuren tekijäjoukon piirtämään Lumikkia lyhytelokuviensa rinnalla ja otti sitä varten käyttöön uusia tuotantotekniikoita, kuten monitasokameran. Vihdoin joulukuussa 1937 tuli ensi-iltaan ”Waltin hulluna unelmana” pidetty Lumikki ja seitsemän kääpiötä, joka oli ensimmäinen yhdysvaltalainen täyspitkä piirroselokuva. Vaikka elokuvan teko oli vähällä keskeytyä budjetin ylityttyä, Lumikista tuli suurmenestys ja tuotti siihen sijoitetut rahat moninkertaisesti takaisin.[28]

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Lumikki ja seitsemän kääpiötä valittiin vuonna 1989 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.[5] American Film Institute listasi vuoden 1937 Lumikin sijalle 49 sadan parhaan amerikkalaiselokuvan luettelossaan vuonna 1998.[6]

title: 7 (luku)

text: Typen järjestysluku alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä on 7. Happamuusarvo (pH-luku) 7 on neutraali. Luku 7 on ollut ja on kutsumerkkien numerotunnus Kuopion läänissä Viikossa on seitsemän päivää. Tavallisessa kuusitahkoisessa arpakuutiossa vastakkaisten tahkojen summa on 7. Suomessa lapsi aloittaa useimmiten koulunkäyntinsä sinä vuonna, kun hän täyttää 7 vuotta. Suomalaisessa kouluarvostelussa 7 on tyydyttävä arvosana. Lumikki-satuun kuuluvat erottamattomasti seitsemän kääpiötä. Antiikin Kreikassa nimettiin maailman seitsemän ihmettä. Kuolemansyntejä on seitsemän. Suomalais-ugrilaisilla kansoilla seitsemällä oli pyhä merkitys. Seitsemän on iankaikkisen täydellisyyden symboli, jota käytetään mystisenä taikalukuna. Raamatun Ilmestyskirjassa kerrotaan seitsemästä karitsasta, seitsemästä pasuunasta ja seitsemästä enkelistä, jotka tuovat kärsimystä maan päälle. Aleksis Kivi kirjoitti romaanin Seitsemän veljestä.

title: Lumikki

text: Lumikki viedään metsään, jossa hänen saattajansa on määrä tappaa hänet. Metsämies kuitenkin heltyy ja päästää tytön pakenemaan. Lumikki osuu metsässä seitsemän kääpiön luokse ja jää hoitamaan heidän talouttaan. Kuningatar saa kuitenkin selville, että Lumikki on vielä hengissä ja päättää tappaa Lumikin itse. Hän myrkyttää Lumikin omenan avulla. Kääpiöt eivät henno haudata kaunista Lumikkia maahan, vaan laskevat tämän lasiseen arkkuun keskelle metsää.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Elokuvan alkaessa taikapeili ilmoittaa kuningattarelle, että Lumikista on nyt tullut maan kaunein neito. Kateellinen kuningatar määrää vastahakoisen metsästäjän viemään Lumikin metsään ja tappamaan tämän. Hän myös vaatii metsästäjää asettamaan Lumikin sydämen jalokivin koristeltuun lippaaseen ja tuomaan sen hänelle todisteena siitä, että hänen käskyjään on noudatettu. Metsästäjä kohtaa Lumikin, mutta tajuaa, ettei voi tappaa tätä. Metsästäjä anoo Lumikilta kyynelehtien anteeksiantoa ja usuttaa tämän sitten pakenemaan metsään ikuisiksi ajoiksi. Lumikin paettua metsästäjä asettaa lippaaseen sian sydämen ja vie sen kuningattarelle.

title: Saratoga (elokuva)

text: "Saratoga" oli MGM:n suurin kassamagneetti ilmestymisvuonnaan ja toinen koko vuonna (vuoden suurin kassamagneetti oli Disneyn animaatio "Lumikki ja seitsemän kääpiötä"), sekä kuudes ja viimeinen Harlowin ja Gablen yhteistyöstä.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Ohjaus: Ritva Laatto Suomennos: Lea Joutseno Laulut: kuultiin ruotsinkielisinä Tuotanto: Suomi-Filmi

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Estääkseen kilpailevien studioiden vievän animaattoreita kesken tuotannon Disney kehitti bonusjärjestelmän, joka varmisti, että pisimpään palvelleet saisivat yhtä paljon palkkaa kuin hän ja Roy Disney. Ensimmäisenä vuotena Lumikki ja seitsemän kääpiötä -elokuvan budjetti oli 250 000 dollaria, mutta se kaksinkertaistui seuraavana vuonna. Disney ei antanut rahan olla este; jos hän ei ollut tyytyväinen johonkin jaksoon, se tehtiin uudestaan. Studion lainat uhattiin sanoa irti, ja Disney oli velkaa miljoonan palkkarästejä jo ennestään. Bank of American Joseph Rosenberg jäädytti Disneyn lainat ja vaati nähdä mitä studio oli saanut aikaan annetulla lainalla. Disney näytti hänelle kelan verran valmista elokuvaa, jonka jälkeen Rosenberg lupasi niin paljon luottoa kuin tarvittiin. [1]

title: Jaana Oravisto

text: Oravisto ääninäytteli Lumikki ja seitsemän kääpiötä -elokuvan alkuperäisessä dubbauksessa (1982) Lumikin puhekohtaukset, lauluosuudet hoiti Johanna Nurmimaa.

title: Lumikki

text: Walt Disney teki satuun pohjautuvan animaation "Lumikki ja seitsemän kääpiötä". Elokuva oli Disneyn ensimmäinen pitkä värillinen piirroselokuva, ja se keräsi heti suuren suosion elokuvateattereissa. Tarina poikkeaa alkuperäisestä esimerkiksi niin, että Lumikin maatessa lasikuvussa prinssi suutelee häntä herättäen tytön henkiin. Disney-elokuva ei myöskään sisällä kuningattaren rangaistusta, vaan kuningatar putoaa jyrkänteeltä alas. Elokuvaa pidettiin alkuaikoina hyvin pelottavana, vaikka siitä olikin karsittu paljon Grimmin veljesten version väkivaltaisuutta. Disneyn elokuvassa kääpiöiden nimet ovat Viisas, Jörö, Unelias, Lystikäs, Nuhanenä, Ujo ja Vilkas.

title: Naantalin teatteri

text: 49. 2002  Lumikki ja Seitsemän kääpiötä, Kerttu Hämeranta, Mikko Kuitunen

title: Eeva-Kaarina Volanen

text: Volanen lainasi äänensä Lumikille satuanimaation "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" vuoden 1962 dubbauksessa.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Luokka:Disneyn animaatioelokuvat Luokka:Vuoden 1937 elokuvat Luokka:Fantasiaelokuvat Luokka:Ben Sharpsteenin ohjaamat elokuvat Luokka:Wilfred Jacksonin ohjaamat elokuvat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kukka-Maaria Ahonen

text: Ahonen on esiintynyt myös ulkomailla, mm. Ruotsissa, Norjassa, Belgiassa, Ranskassa, Yhdysvalloissa, Chilessä ja Argentiinassa. Hän on esittänyt Lumikin lauluosuudet Walt Disneyn piirroselokuvan Lumikki ja seitsemän kääpiötä suomenkielisessä vuoden 1993 dubbauksessa.

title: Lumikki ja seitsemän kääpiötä

text: Kääpiöt palaavat mökkiinsä ja löytävät sieltä kuolleelta näyttävän Lumikin. He järjestävät Lumikille valvojaiset. Kääpiöt eivät kuitenkaan henno haudata Lumikkia, vaan valmistavat tälle lasista ja kullasta arkun ja vievät sen ja siinä lepäävän Lumikin eräälle metsäaukealle. Yhdessä metsän asukkien kanssa kääpiöt ryhtyvät valvomaan Lumikkia alituisesti. Hieman myöhemmin paikalle saapuu prinssi, joka tapasi Lumikin elokuvan alussa ja rakastui tähän. Prinssi on kuullut lasiarkussa makaavasta Lumikista ja päättänyt tulla katsomaan rakastettuaan. Lumikin kauneuden lumoamana prinssi suutelee Lumikkia särkien lumouksen ja herättäen Lumikin unestaan. Kääpiöt ja eläimet ryhtyvät ilakoimaan prinssin viedessä Lumikin linnaansa, joka alkaa Lumikin läsnäolosta loistaa kultaisena.

title: Terhi Panula

text: Terhi Panula on naimisissa valokuvaaja Erik Uddströmin kanssa. Hänen äitinsä oli näyttelijä Helena Haavisto ja hänen isänsä on kapellimestari Jorma Panula.Lisäksi Panula on dubannut suomeksi kahdessa Disney-animaatioelokuvassa: "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" (vuonna 1993) ja "Dumbo".

title: Please Please Me

text: B-puolen aloittaa tekstiltään pintapuolinen ja sävellykseltään yksinkertainen ”Love Me Do”, joka kulkee enimmäkseen kahden soinnun varassa. Sitä seuraa ”P.S. I Love You”, jonka McCartney kirjoitti Hampurissa vuonna 1961. Sanoitukseltaan se on hänelle tyypillinen: sentimentaalinen ja optimistinen. Se on rakkauslaulu, joka McCartneyn mukaan ei kerro kenestäkään tietystä henkilöstä, vaikka hänen onkin väitetty kirjoittaneen sen silloiselle tyttöystävälleen. Albumin toinen The Shireless -cover on ”Baby It’s You”, joka oli ollut top 10 -hitti alkuvuodesta 1962. John Lennonin kirjoittamassa ja George Harrisonin laulamassa kappaleessa ”Do Yo Want to Know a Secret” kertoja huomaa rakastuneensa. Hän haluaa kuiskata tämän salaisuuden rakkaalleen ja pyytää, ettei tämä kerro asiasta kenellekään. Aihe oli peräisin elokuvan "Lumikki ja seitsemän kääpiötä" laulusta ”I’m Wishing”, jossa Lumikki laulaa kaivon ääressä kyyhkysille: ”Wanna know a secret? Promise not to tell?” () Kappaleesta tuli Billy J. Kramerin esittämänä suuri hitti, kun se kesäkuussa 1963 nousi Britannian listaykköseksi.


query: Milloin viimeinen kuolemanrangaistus pantiin täytäntöön Suomessa?

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Kuolemanrangaistus Suomessa oli voimassa varsin kauan, joskaan sitä ei pantu vuoden 1825 jälkeen toimeen muulloin kuin sodan tai poikkeustilan aikana, viimeksi jatkosodan aikana vuonna 1944. Rauhanaikainen kuolemanrangaistus poistui lopullisesti Suomen laista vuonna 1949 ja sodanaikainen vuonna 1972.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeisenä naisena Suomessa teloitettiin Martta Koskinen maanpetoksesta tuomittuna syyskuussa1943. Viimeinen siviilirikoksesta Suomessa teloitettu oli kuudesta murhasta tuomittu Toivo Koljonen, joka ammuttiin lokakuussa1943. Viimeinen sotilasrikoksesta teloitettu oli sotamies Olavi Laiho, joka ammuttiin 2. syyskuuta 1944 yksin teoin tehdystä maanpetoksesta ja valtiopetoksesta.[28][29] Kommunistitaustainen Laiho oli karkaamisensa jälkeen vakoillut Neuvostoliiton hyväksi ja toiminut aktiivisesti Turun metsäkaartissa.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Jatkosodan aikana tiedustelu-upseerina toiminut majuri Max von Hellens tuomittiin kuolemaan sotapetoksesta maaliskuussa 1943. Tuomion perusteena oli salaisten tietojen toimittaminen Yhdysvaltain sotilasasiamiehelle. von Hellensin armonanomus hylättiin, mutta tuomiota ei pantu täytäntöön Yhdysvaltain painostuksen vuoksi. Hänen vaimonsa tekemän armonanomuksen kohtalo jäi ratkaisematta yli puoleksitoista vuodeksi sodan loppuun saakka. von Hellens vapautettiin Moskovan välirauhansopimuksen 20. artiklan nojalla syyskuussa 1944 liittoutuneiden hyväksi toimineena henkilönä. [27]

title: Suomen maaherrat

text: Muuten maaherra valvoi, että rikosjutuissa annetut päätökset pantiin täytäntöön ja että alemmat ulosottomiehet täyttivät tehtävänsä riitajutuissa annettujen tuomioiden ja päätösten toimeenpanemisessa.

title: Kuolemanrangaistus Uudessa-Seelannissa

text: Ensimmäinen kuolemanrangaistuksen johdosta teloitettu oli maori nimeltä Maketu Wharetotara 7. maaliskuuta 1842. Hänet oli tuomittu Thomas Bullin, tämän vaimon Elizabeth Robertonin ja heidän kahden lapsensa murhasta. Lisäksi Maketu oli tappanut Nga Puhi -heimon päällikön tyttären, mutta tätä ei huomioitu rangaistusta annettaessa. Toinen tunnettu maoreihin liittynyt kuolemanrangaistus pantiin toimeen 17. toukokuuta 1866, kun maoripäällikkö Mokomoko ja neljä muuta maoria teloitettiin lähetyssaarnaaja Carl Völknerin murhasta. Mokomokon syyllisyydestä ei kuitenkaan ollut pitäviä todisteita, ja oikeusministeri Doug Graham pyysi hänen jälkeläisiltään anteeksi vuonna 1993.

title: Kuolemanrangaistus Uudessa-Seelannissa

text: Kuolemanrangaistukset pantiin toimeen vuoteen 1862 asti julkisesti, ja viimeinen julkisesti teloitettu oli lippujunkkari James Collins tammikuussa 1862. Hirttäminen vahvistettiin viralliseksi teloitusmuodoksi vasta vuonna 1880, vaikka kaikki aiemmatkin teloitukset olivat tapahtuneet hirttämällä.

title: Kuolemanrangaistus

text: Viimeisin kuolemantuomioita täytäntöön pannut Euroopan neuvoston maa on Ukraina. Ukrainassa teloitukset olivat valtionsalaisuuksia, joista ei tiedotettu edes omaisille eikä niistä annettu lukuja julkisuuteen. Vuonna1996 Ukrainassa teloitettiin Amnestyn mukaan 176ihmistä. Tuona vuonna enemmän ihmisiä teloitettiin vain Kiinassa. Teloitukset suoritettiin pistoolinlaukauksella päähän.

title: Kuolemanrangaistus Uudessa-Seelannissa

text: Uudessa-Seelannissa kuolemanrangaistus oli käytössä vuoteen 1989. Ensimmäinen kuolemanrangaistus pantiin toimeen vuonna 1842 ja viimeinen vuonna 1957. Yhteensä Uudessa-Seelannissa teloitettiin 84 henkilöä, joista 83 sai rangaistuksensa murhasta ja yksi maanpetoksesta. Lain mukaan kuolemanrangaistuksia oli mahdollista antaa murhasta, maanpetoksesta ja merirosvouksesta. Kaikki teloitukset tapahtuivat hirttämällä.

title: Itsemurha

text: Polttoitsemurha tehdään monesti poliittiseksi protestiksi. Tunnettuja tapauksia ovat muun muassaMuun muassa Yhdysvalloissa on uutisoitu lukuisista tapauksista, joissa itsemurhaa yrittävä on tarkoituksellisesti aiheuttanut yleistä vaaraa tai hämännyt poliisia niin, että häntä on jouduttu esimerkiksi ampumaan. Tämä tunnetaan nimellä "suicide by cop". Harvinaisempi "suicide by state" tarkoittaa sellaisen rikoksen tekemistä, josta rangaistuksena on kuolemanrangaistus. Tämä oli aikoinaan yleinen tapa 1700-luvulla tehdä Ruotsissa itsemurha, koska kirkko tuomitsi itsemurhan mutta ei kuolemanrangaistusta. Usein rikos oli lapsenmurha, koska siitä kuolemantuomio pantiin täytäntöön suhteellisen tuskattomasti mestaamalla, ja lasten katsottiin olevan synnittömässä tilassa ja pelastuvan automaattisesti.

title: Ampuminen

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa kuolemanrangaistus käytännössä lakkautettiin vuonna 1826, kun keisari Nikolai I päätti armahdusvaltansa nojalla, että kuolemantuomiot oli muutettava karkotuksiksi. Vuoden 1889 rikoslain mukaan kuolemanrangaistus oli muutamista rikoksista mahdollinen ja oli täytäntöönpantava mestaamalla. Kuolemanrangaistus voitiin tuomita muun muassa murhasta, maanpetoksesta, vakoilusta sekä eräistä sotilasrikoksista. Ennen Suomen itsenäistymistä vuonna 1917 ei kuitenkaan ketään tuomittu kuolemaan, ja sen jälkeenkin niin on tehty vain sota-aikoina, jolloin se on väliaikaisten lakien nojalla pantu täytäntöön ampumalla.

title: Kuolemanrangaistus

text: Kuolemanrangaistus Kiinassa Kuolemanrangaistus Suomessa Kuolemanrangaistus Uudessa-Seelannissa Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa Kuolemantuomio Raamatussa

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeinen kuolemanrangaistus Suomessa langetettiin ja toteutettiin 3. syyskuuta 1944, jolloin teloitettiin kolme venäläistä desanttia.

title: Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa

text: Yhdysvaltain asevoimat ei ole teloittanut yhtään ihmistä vuoden 1961 jälkeen. Sitä ennen teloituksia oli tehty yli 1200, joista yli 100 vuoden 1916 jälkeen. Jos teloituksia tulevaisuudessa tapahtuu, ne pannaan täytäntöön tappavalla ruiskeella.[27][28]

title: Luntan Kaapo

text: Loimaan pitäjästä kotoisin ollut Luntta kuului sotilasperheeseen, hänen isänsä sekä molemmat isoisänsä olivat myös olleet sotamiehiä. Luntta tuomittiin murhasta kuolemanrangaistukseen vuonna 1824. Hänet teloitettiin 24-vuotiaana nykyisen Oripään kunnan keskustaajaman tuntumassa sijainneella mestauspaikalla. Kaksi vuotta Luntan teloituksen jälkeen keisari Nikolai I lopetti kuolemantuomioiden täytäntöönpanon ja muutti ne karkoituksiksi Siperiaan. Viimeinen rauhanajan kuolemantuomio Suomessa pantiin täytäntöön vuonna 1825.

title: Carl Seber

text: Seber jäi eläkkeelle tammikuussa 1945. Sodan päätyttyä Neuvostoliiton sotilastiedustelu SMERŠ pidätti hänet Berliinissä saman vuoden heinäkuussa ja häntä syytettiin vakoilusta ja vehkeilystä Neuvostoliittoa vastaan, sillä hän oli työskennellyt Abwehrin Suomen osastossa. Hänet todettiin syylliseksi ja tuomittiin 11. lokakuuta Berliinin varuskunnan sotaoikeudessa Neuvostoliiton rikoslain 58 pykälän perusteella kuolemaan ampumalla. Tuomio pantiin täytäntöön 12. marraskuuta. Venäjä julisti Seberin rehabilitoiduksi huhtikuussa 1999.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Talvi- ja jatkosodan aikana pantiin täytäntöön noin 550kuolemanrangaistusta, joista ehkä 90prosenttia annettiin vakoilijoille ja tuhotöiden tekijöille. Sota-aikana langetettiin kaikkiaan 681 kuolemantuomiota; tuomituista ylivoimaisesti suurin osa oli Neuvostoliiton kansalaisia.[18] Väliaikaisen lain nojalla rangaistukset pantiin täytäntöön ampumalla. Taistelutilanteissa ja niiden yhteydessä esimiehen ampumisoikeutta sotapelkuruudesta käytettiin joitakin kertoja. Tunnettu tapaus on aseistakieltäytyjä Arndt Pekurisen teloitus Uhtualla syksyllä1941.[19] Suuren kohun miehistön keskuudessa aiheutti 7. divisioonassa Syvärillä joulukuussa1941 suoritettu kahden karkuruudesta tuomitun sotilaan teloitus heidän kieltäydyttyään jatkamasta taistelua väsymyksen ja jopa –40 asteeseen kiristyneen pakkasen vuoksi. Tapaus oli Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan 9. luvun teloituskohtauksen esikuva.[20][21] Sotien päätyttyä puitiin julkisuudessa ahkerasti niin ikään karkuruudesta tuomitun ja teloitetun, jatkosodan kaoottisessa perääntymisvaiheessa hermoromahduksen kokeneen lääketieteen kandidaatti Urpo Viinikan tapausta.[22]

title: Kuolemanrangaistus

text: Historian kuluessa kuolemanrangaistus on ollut käytössä myös Suomessa useiden rikosten osalta. Rauhan aikana kuolemanrangaistus on pantu Suomessa viimeksi täytäntöön 1820-luvulla, myöhemmin sitä on käytetty vain sotien aikana. Vuoden 1889/1894 rikoslaissa oli säädetty kuolemanrangaistus valtio- ja maanpetoksesta sekä murhasta, erityisessä sotaväen rikoslaissa vuodelta 1919 lisäksi törkeimmistä sotilasrikoksista. Vuonna 1949 tehdyn lainmuutoksen nojalla kuolemanrangaistusta ei saanut langettaa eikä panna täytäntöön muulloin kuin sotatilan ollessa voimassa eikä muualla kuin siinä valtakunnan osassa, joka oli julistettu sotatilaan. Kuolemanrangaistus poistettiin laista lopullisesti vuonna 1972, ja nykyisin se on kielletty perustuslaissakin.

title: Mestaus

text: Suomen viimeinen mestaustuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825 Pieksämäellä. Tahvo Putkonen tuomittiin torppari Lasse Hirvosen taposta kuolemaan mestaamalla ja haudattavaksi kirkkomaan ulkopuolelle. Kuuluisin mestattu suomalainen lienee Jaakko Ilkka. Kuopion läänissä käytetty virallinen mestauskirves on museoitu Rikosmuseoon. Koska tsaari Nikolai I muutti vuoden 1828 jälkeen armahdusoikeutensa nojalla kaikki kuolemantuomiot automaattisesti karkotuksiksi Siperiaan, mestaukset loppuivat Putkoseen. Vuonna 1889 säädetyn uuden rikoslain mukaan kuolemanrangaistus olisi vielä tuomita rikoksista kuten murhasta ja valtiopetoksesta, vaihtoehtoisena elinkautisen kuritushuonerangaistuksen kanssa, ja se olisi pantu täytäntöön mestaamalla. Oulussa teloitettiin Taavetti Lukkarinen hirttämällä vuonna 1916. Yhtään mestausta ei Suomessa kuitenkaan tämän jälkeen ole toteutettu, sillä kuolemanrangaistuksia on pantu täytäntöön vain sota-aikoina ja silloinkin väliaikaisten lakien mukaisesti ampumalla. Viimeinen siviilirikoksista tuomittu teloitettu oli maalari Toivo Koljonen eli Kirves-Koljonen. Lopullisesti kuolemanrangaistus poistettiin laista vuonna 1972.

title: Hirttäminen

text: Yhdysvalloissa hirttäminen on käytössä teloituskeinona vain Washingtonin ja New Hampshiren osavaltioissa ja niissäkin vain toissijaisena keinona. Toistaiseksi viimeinen hirttotuomio pantiin Yhdysvalloissa täytäntöön vuonna 1996 (Billy Bailey). Menetelmä on Japanissa ainoa kuolemantuomion täyttöönpanotapa, joskin kuolemaan tuomitaan maassa vain harvoin. Intiassa hirtettiin viimeksi 2004. Islamilaisessa maailmassa hirttäminen on yleinen teloituskeino, ja sitä käytetään Malesiassa, Singaporessa ja Iranissa. Hirttäminen on ampumalla teloittamisen ohella yleisin teloitustapa. Islamilaisessa maailmassa hirttäminen tehdään yleensä lyhyellä pudotuksella; Iranissa tuomitut hirtetään pudottamisen asemesta kiskomalla heidät nosturilla ylös.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Tunnetuin Neuvostoliiton Suomeen desanttina lähettämä henkilö oli Kerttu Nuorteva, joka pidätettiin Helsingissä syyskuussa1942.[25] Helsingin suojeluskuntapiirin kenttäoikeus tuomitsi Nuortevan vakoilusta kuolemaan marraskuussa1943 ja sotaylioikeus vahvisti tuomion toukokuussa1944. Nuortevalle langetettua kuolemantuomiota ei kuitenkaan koskaan pantu täytäntöön, vaan hänet vapautettiin vankilasta Moskovan välirauhansopimuksen 20. artiklan nojalla ja luovutettiin Neuvostoliiton kansalaisena Neuvostoliittoon.[26]

title: Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa

text: Liittovaltio on teloituttanut kolme ihmistä (kaikki miehiä) vuoden 1976 jälkeen. Rikoksesta riippuen tuomiot pannaan täytäntöön joko tappavalla ruiskeella tai noudatetaan sen osavaltion käytäntöä, jossa tuomio on määrätty. Jos osavaltiossa ei ole kuolemanrangaistusta, käytetään jonkin muun osavaltion menetelmää.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Sotien aikana langetettuja kuolemantuomioita tutkineen oikeustieteen tohtori Jukka Lindstedtin mukaan kuolemanrangaistukset tuomittiin riippumattomissa oikeusistuimissa, joten syytettyjen oikeusturva oli lähtökohtaisesti hyvä, toisin kuin monen muun maan järjestelmässä. Oikeusturvaa heikensivät kuitenkin sotilasesimiesten ja Valtiollisen poliisin tuomioistuimia kohtaan harjoittama painostus, syytetyn muutoksenhakumahdollisuuden rajoittaminen sekä avustajan käytön rajoittaminen ja vaikeuttaminen, mitä sota-aikana pidettiin ilmeisesti normaaleina toimenpiteinä. Lisäksi keskustelu kuolemanrangaistuksista tiedotusvälineissä oli sodan aikana kielletty. Varsinkin valitusmahdollisuuden puuttuminen vaikutti käytännössä; lähes kaksi kolmasosaa kuolemantuomioista pantiin täytäntöön vain alioikeustasoisen tuomioistuimen (kenttä- tai pikaoikeuden) päätöksellä. Tuomioistuimet eivät sen sijaan yleisesti ottaen näytä joutuneen taipumaan sotilasesimiesten tai Valpon painostuksen edessä. Kaksi teloitusta suoritettiin selkeästi lain vastaisesti: toisessa tapauksessa tuomittu oli alle 18-vuotias, ja toisessa tuomio pantiin täytäntöön tuomitun tekemän armonanomuksen käsittelyn ollessa vielä kesken.[23]

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Tiettävästi viimeinen rauhan aikana teloitettu henkilö oli Tahvo Putkonen, jonka tuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825. Pieksämäkeläinen renki Tahvo Putkonen tuomittiin miestaposta. Tuomioksi tuli kuolemantuomio kaula katkaisemalla ja hautaaminen kirkkomaan ulkopuolelle sekä 24hopeatalarin sakot oikeuden halventamisesta, juopottelusta ja pyhärauhan rikkomisesta. Tämän jälkeen langetetut kuolemanrangaistukset muunnettiin karkotukseksi Siperiaan.

title: Martha Place

text: Martha Place (k. 8. huhtikuuta 1899) oli ensimmäinen sähkötuolissa teloitettu nainen. Tuomio pantiin täytäntöön Sing Singin vankilassa Yhdysvalloissa.

title: Japani

text: Yhdistyneiden kansakuntien komitea on arvostellut Japania oikeuslaitoksen vähäisestä itsenäisyydestä, vapauttavien tuomioiden harvinaisuudesta ja pidätettyjen ihmisoikeusloukkauksista.[17] Esimerkiksi daiyō kangoku -järjestelmää, jossa epäiltyä voidaan pitää poliisiasemalla ilman syytteitä yli 20 päivän ajan, on kritisoitu.[18] Sovittelu on Japanissa huomattavasti käräjöintiä suositumpaa, mikä johtunee paitsi käytännön ongelmista oikeusjärjestelmän toiminnassa myös kulttuurisista rakenteista ja käytännöistä, kuten giri.[19] Japanissa on yhtenä harvoista teollisuusmaista käytössä kuolemanrangaistus, joka annetaan käytännössä vain murhasta. Japanissa on teloitettu viime vuosina muutamia ihmisiä vuodessa. Kuolemaan tuomittujen kohteluun liittyy useita ihmisoikeusongelmia. Teloitusta voi joutua odottamaan vuosia, eikä odotusselleissä saa liikkua vessakäyntejä lukuun ottamatta vapaasti, vaan vangit joutuvat viettämään suurimman osan ajastaan istuma-asennossa. Tapaamisaikojen pituus sukulaisten ja lakimiesten kanssa on rajoitettu viiteen minuuttiin. Tuomio saatetaan panna täytäntöön milloin tahansa muutaman tunnin varoitusajalla.[20][21]

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeinen rauhan aikana teloitettu ja viimeinen mestattu: Tahvo Putkonen 1825, mestattu murhasta Viimeinen hirtetty: Taavetti Lukkarinen 1916, Venäjän sotalain nojalla maanpetoksesta Viimeinen siviilirikoksesta teloitettu: Toivo Koljonen 1943, ammuttu kuudesta murhasta Viimeinen Suomessa teloitettu nainen: Martta Koskinen 1943, ammuttu vakoilusta ja maanpetoksesta Viimeinen teloitettu suomalainen: sotamies Olavi Laiho 1944, ammuttu karkuruudesta, vakoilusta ja maanpetoksesta Viimeinen Suomessa teloitettu ja viimeinen ammuttu: kolme venäläistä desanttia 1944, ammuttu vakoilusta

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna1889 säädettiin kokonaan uusi rikoslaki. Sen mukaan kuolemanrangaistus voitiin vielä tuomita kuudesta rikoksista. Valtiopetoksesta, keisarinnan, perintöruhtinaan, leskikeisarinnan tai muun keisarillisen perheen jäsenen sekä ystävyydessä olevan valtion päämiehen murhasta se oli ainoa mahdollinen rangaistus. Vaihtoehtoisesti muun rangaistuksen kanssa se olisi voitu tuomita muustakin murhasta sekä majesteettirikoksesta ja maanpetoksesta.[14] Lain mukaan teloitukset oli suoritettava mestaamalla vankilan pihalla. Rangaistusta ei siis enää pantu täytäntöön julkisesti, vaan laissa määrättiin, keiden virkamiesten tuli olla mestauksen tapahtuessa paikalla; muita ei saanut olla läsnä.[15] Käytännössä kuolemanrangaistusta ei kuitenkaan enää lainkaan sovellettu sota-aikoja lukuun ottamatta.

title: Ampuminen

text: Talvi- ja jatkosodan aikana ampumalla teloitettiin sotilaskarkureita eli ”käpykaartilaisia”, kommunisteja ja muutoin isänmaanpettureiksi katsottuja tahoja. Viimeinen tällainen teloitus Suomessa pantiin täytäntöön vuonna 1944. On arvioitu sotien aikana teloitetun yhteensä viitisensataa ihmistä, joista noin puolet vakoilusta tuomittuja. Kurinpitosyistä armeija teloitti noin 70 sotilasta. Tähän lukuun sisältyvät myös ne kerrat, kun joku upseeri käytti henkilökohtaista asettaan karkurina pitämäänsä sotilaaseen.

title: Kaasukammio

text: Yhdysvaltain toistaiseksi viimeinen kaasukammioteloitus pantiin täytäntöön Arizonassa vuonna 1999, jolloin Saksan kansalainen Walter LaGrand teloitettiin. Kaasukammiosta onkin luovuttu liki kaikissa osavaltioissa.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuoden 1734 laki pysyi Suomen suuriruhtinaskunnassa voimassa Venäjän vallan aikanakin. Vuonna 1825, pian valtaantulonsa jälkeen, keisari Nikolai I kuitenkin määräsi armahdusoikeutensa nojalla, että siitä lähtien kuolemantuomiot oli pantava täytäntöön ainoastaan, jos tuomittu oli syyllistynyt valtiorikokseen taikka keisarin tai keisariperheen jäsenen murhaan. Muussa tapauksessa tuomitut oli sen sijaan karkotettava Siperiaan.[13] Tätä määräystä noudatettiin hänen seuraajiensakin aikana vuoden 1889 rikoslain voimaantuloon saakka, minkä vuoksi Suomessa ei suoritettu yhtään teloitusta.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Itsenäisessä Suomessa kuolemanrangaistuksen toimeenpanomenetelmäksi vakiintui teloitusryhmän suorittama ampuminen. Vuoden1918 sotatapahtumien yhteydessä kuolemanrangaistuksia (teloituksia) pantiin täytäntöön molemmilla puolilla yhteensä lähemmäs 10000. Kuolemantuomioiden laillisuus oli usein kyseenalainen. Valkoisella puolella suurin osa tuomioista annettiin pika- tai kenttäoikeuksissa, joiden toimivaltaa ei ollut perustettu lailla vaan paikallisen suojeluskunnan tai sotilasjohdon valtuutuksella. Vastaavasti punaisella puolella kuolemantuomioita antoivat kansan- ja vallankumoustuomioistuimet, joiden toimivalta ei perustunut lakiin. Ylimääräiset valtiorikostuomioistuimet asetettiin sodan päätyttyä keväällä1918 säädetyn lain nojalla tutkimaan punavankien rikoksia, mutta niidenkin antamien kuolemantuomioiden laillisuus oli kyseenalaista. Suurin osa annetuista 555kuolemantuomiosta annettiin osallisuudesta murhiin. Valtiopetoksesta, jonka tunnusmerkistön punaisten yrittämä vallankumous täytti, ei ollut säädetty rangaistukseksi kuolemantuomiota. Maanpetoksen tunnusmerkistö olisi edellyttänyt, että Suomi olisi ollut sodassa, mutta Suomi ei ollut laillisessa järjestyksessä julistanut sotaa Venäjää vastaan. Toisaalta, jos Suomi olisi ollut sodassa, vangiksi saatuja venäläisiä olisi tullut kohdella sotavankeina ampumisen sijasta.


query: Milloin U2 ensimmäinen levy on julkaistu?

title: U2

text: U2 perustettiin, kun sen jäsenet olivat vielä teini-iässä.[3] Yhtye solmi levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa ja julkaisi esikoisalbuminsa Boy vuonna 1980.[2] 1980-luvulla se sai maineensa poliittisesti kantaa ottavana kokoonpanona muun muassa kappaleiden ”Sunday Bloody Sunday” ja ”Pride (In the Name of Love)” ansiosta.[4] Yhtye nousi kansainvälisesti tunnetuksi live-esiintyjäksi vuoden 1985 Live Aid -konsertin myötä, ja lopullisen läpimurtonsa se teki vuonna 1987 viidennellä albumillaan The Joshua Tree.[3]

title: U2

text: Neljäkymmentävuotisen uransa aikana U2 on julkaissut 14 studioalbumia, joista viimeisin on vuoden vuoden 2017 joulukuussa julkaistu Songs of Experience,[9] joka on noussut listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa.[10] Yhtye on myynyt maailmanlaajuisesti yli 175 miljoonaa albumia[11] ja voittanut 22 Grammy-palkintoa. Rolling Stone on sijoittanut U2:n sijalle 22 listallaan 100 Greatest Artists of All Time.[12] Yhtye aateloitiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 2005.[13]

title: U2

text: Achtung Babyn myötä U2 sai paljon uutta yleisöä, myös niiden joukosta jotka eivät olleet innostuneet U2:n 1980-lvun tuotannosta. Onesta muodostui U2:n suosituin kappale. Levyn kappaleista myös Mysterious Ways toi yhtyeelle uusia ihailijoita. Toisaalta Achtung Babyn kokeellisuus myös karkotti vanhoja faneja.

title: Ultraviolence (yhtye)

text: Ultraviolence kiinnostui elektronisen musiikin tekemisestä 1980-luvulla ja vuonna 1988 hän osti Atari ST:n musiikin tekoon. Ensimmäinen omakustannejulkaisu oli vuoden 1991 single ”Shout”. Ultraviolencen ensimmäinen levy oli vuonna 1994 julkaistu ”Life of Destructor” jonka suuri hitti oli ”Hardcore Motherfucker”. Läpimurtolevy teknopiireissä tapahtui viimeistään vuonna 1996 julkaistulla levyllä ”Psycho Drama”, jonka nimibiisi koskettelee perheväkivaltaa.

title: Who’s Next

text: Ensimmäinen levy sisältää alkuperäisen levyn yhdeksän raitaa sekä kuusi New Yorkissa 1971 levytettyä bonuskappaletta, joista kappaleita ”Gettin' in Tune” ja ”Won’t Get Fooled Again” ei ole julkaistu aiemmin.Toinen levy sisältää live-konsertin Young Vic -teatterissa Lontoossa 26. huhtikuuta 1971. Kappaleista vain ”Water” ja ”Naked Eye” on julkaistu aiemmin.

title: U2

text: Vuoden 2003 marraskuussa lyhyen tauon jälkeen U2 aloitti Ranskassa studiotyöskentelyn ja seuraavan albuminsa How to Dismantle an Atomic Bomb levyttämisen. Albumilla yhtye pyrki suoraviivaisempaan rock-soundiin kuin All That You Can’t Leave Behindilla, ja tavoite ilmeni jo albumin ensimmäisenä singlenä julkaistusta kappaleesta ”Vertigo”. Kappaletta soitettiin Apple -yhtiön iPod -musiikkisoittimen televisiomainoksissa, ja marraskuussa 2004 Applen iTunes -musiikkipalvelussa julkaistiin digitaalisesti yhtyeen mittavan uran tuotannon yhdeksi kokonaisuudeksi niputtanut The Complete U2. Joidenkin fanien silmissä U2:n ja Applen välistä yhteistyötä halveksuttiin, ja monien fanien sekä kriitikoiden mielestä U2:sta oli tullut nyt kaupallinen yhtye, josta yhtye oli tehnyt 1990-luvulla ahkerasti pilkkaa.

title: No Line on the Horizon

text: Ennen levyn julkaisua U2 on kertonut levyyn vaikuttaneen oleskelu Fezissa, Marokossa sekä yhteistyö Enon ja Lanoisin kanssa. Nämä asiat ovat johtaneet siihen, että levy on kokeellisempi kuin kaksi aikaisempaa. Julkaisun jälkeen No line on the Horizon keräsi positiivisia arvioita kriitikoilta, vaikka osa olikin pettynyt siihen, ettei levy ollutkaan niin kokeellinen kuin oli odotettu. Levyn myötä yhtye teki vuonna 2009 stadionkiertueen nimeltä U2 360° Tour, mikä jatkuu myös vuonna 2010.

title: U2

text: Vuonna 1983 U2 julkaisi kolmannen studioalbuminsa, War. Levyn musiikki on aikaisempaa vihaisempaa, ja esimerkiksi Larry Mullenin rummutusta voi luonnehtia sotilashenkiseksi. Levyn ensimmäinen kappale Sunday Bloody Sunday on väkivaltaa vastustava, Pohjois-Irlannissa vuonna 1972 tapahtuneen, Bloody Sundayna eli verisenä sunnuntaina tunnetun murhenäytelmän muistoksi tehty kappale. Kappaleen lopussa on viittaus Jeesukseen. Voimakas, tunteellinen kappale herätti huomiota ja on myöhemmin esimerkiksi valittu The Rock and Roll Hall of Fame -museon 500 Songs that Shaped Rock and Roll -listalle. Toisella kuuluisalla kappaleella New Year's Day tulevat esiin Adam Claytonin basistin taidot. Kappaleen 40 nimi ja sanat on otettu Raamatun psalmista 40.

title: U2

text: Vuoden 1977 keväällä Feedback soitti ensimmäisen kerran maksaneelle yleisölle St. Fintan’s High Schoolin salissa. Pian tämän jälkeen yhtye vaihtoi nimekseen The Hype.[3] Kitaristi Dik Evans, joka oli yhtyeen jäsenistä vanhin ja opiskeli jo collegessa, oli hiljalleen jäämässä yhtyeen ulkopuolelle. Evansille koulutus oli musiikkia tärkeämpi asia, ja hänestä päätettiin luopua. Vuoden 1978 maaliskuussa yhtye vaihtoi nimekseen U2.[3] Yhtye valitsi nimen kuuden saamansa ehdotuksen joukosta, koska se oli ehdotetuista nimistä ”vähiten kamala.” Maaliskuussa U2 osallistui Limerickissä järjestettyyn kykykilpailuun, jonka se myös voitti. Kilpailun palkintona oli 500 punnan palkkio sekä mahdollisuus levyttää studiossa demo, joka lähetettäisiin levy-yhtiö CBS:n kuultavaksi. U2 levytti demon vuoden 1978 huhtikuussa, mutta tuotos oli heikko yhtyeen hermostuneisuuden vuoksi.

title: No Line on the Horizon

text: No Line on the Horizon on irlantilaisen rock-yhtyeen U2:n kahdestoista studioalbumi. Albumi julkaistiin 27. helmikuuta 2009. Albumi on ensimmäinen täyspitkä vuoden 2004 How to Dismantle an Atomic Bomb:in jälkeen. Tämä on myös pisin aika kahden U2:n levyn välillä. Albumi ylsi useassa maassa listaykköseksi, mm. Suomessa ja Yhdysvalloissa.

title: Mikä ihmeen Apulanta?

text: Mikä ihmeen Apulanta? on vuonna 1993 ilmestynyt Apulannan ensimmäinen EP-levy ja ensimmäinen kokonaan yhtyeen nimissä julkaistu levy – ensimmäinen äänitetty kappale "Miks' ei uni tuu?" oli julkaistu jo aiemmin "Levy-yhtiö 1993" -kokoelmalevyllä. "Mikä ihmeen Apulanta?" äänitettiin kuudessa tunnissa Lahden Kasistudiolla. Levy jäi basisti Amanda "Mandy" Gaynorin ainoaksi Apulanta-levyksi: hän lähti suoraan studiolta Amerikkaan.

title: Mitä missä milloin

text: Mitä missä milloin – kansalaisen vuosikirja (myös MMM) on Otavan vuosittain julkaisema tietokirja, jossa käsitellään kuluneen vuoden tapahtumia ja puheenaiheita. Ensimmäinen vuosikirja julkaistiin 1950, ja uusi on julkaistu sen jälkeen joka vuosi välivuositta.

title: PopMart

text: Kiertue ja levy saivat aluksi huonot arvostelut kriitikoilta, koska "Pop" oli lanseerattu liian aikaisin, eikä U2 saanut harjoitella kappaleita tarpeeksi, ne eivät toimineet kiertueella niin hyvin, kuten aikaisempien kiertueiden kappaleet. mm. Las Vegasissa U2 joutui keskeyttämään ja aloittamaan "Staring at the Sunin" alusta lukuisten virheiden takia. Eurooppaan saavuttua kappaleet toimivat paremmin ja eurooppalaiset lehdet arvostelivat kiertueen mainioksi. Toisaalta yhtyeen fanit eivät sisäistäneet kiertueen "vitsiä" ja tunsivat että U2 oli pettänyt heidät pukeutumalla oudosti, esittämällä kappaleita huonosti ja laulamalla karaokea.

title: Zooropa

text: "Zooropa" täytti U2:n ja levy-yhtiö Island Recordsin välisen levytyssopimuksen sisältämät velvoitteet, ja yhtye oli albumin julkaisemisen myötä vapaa tekemään levytyssopimuksen minkä tahansa yhtiön kanssa. Heidän vahva suhteensa Island Recordsiin ja sen perustaja Chris Blackwelliin johti kuitenkin uuteen, kuuden albumin mittaiseen levytyssopimukseen U2:n ja Island Recordsin välillä. "Los Angeles Timesin" mukaan uusi levytyssopimus oli yhtyeelle 60 miljoonan dollarin arvoinen, minkä johdosta U2:sta tuli kaikkien aikojen suurinta tienestiä levy-yhtiöltään nostanut rock-yhtye.

title: U2

text: Rattle and Hum -albumi ja -elokuva otettiin kriitikoiden keskuudessa vastaan kaksijakoisissa tunnelmissa, mutta niiden kaupallinen menestys oli silti vahvaa: albumi myi kansainvälisesti yli 14 miljoonaa kappaletta ja nousi listojen ykköseksi, ja sen ensimmäinen single ”Desire” oli U2:n ensimmäinen brittilistan kärkipaikalle yltänyt kappale. Rattle and Humin Yhdysvalloissa osakseen saama kritiikki johti kuitenkin siihen, että U2 ei konsertoinut vuosien 1989-1990 Lovetown Tour -kiertueellaan maassa lainkaan. Sen sijaan yhtye matkusti kiertueella Euroopassa, Aasiassa ja Australiassa. Kiertueen edetessä yhtye alkoi kuitenkin hiljalleen kyllästyä kiertue-elämään.[19] Lovetown Tourin lopussa Bono ilmoitti ”yhtyeen vetäytyvän pois ja miettivän asioita uudelleen.” Kiertueen päätyttyä U2 vietti tauon julkisuudessa esiintymisestä ja uuden musiikin julkaisemisesta.[20]

title: SKE48

text: 5. elokuuta 2008 julkaistu "Tsuyoki mono yo" oli yhtyeen ensimmäinen suuren levy-yhtiön julkaisema single. Singlen julkaisun jälkeen yhtye siirtyi Nippon Crown -levy-yhtiön listoille, ja vuoden 2011 maaliskuussa julkaistu viides single "Banzai Venus" oli ensimmäinen, joka saavutti Oriconin viikoittaisen levymyyntilistan ykkössijan. Singlen jälkeen SKE48 vaihtoi levy-yhtiötä Avex Traxiin, mutta on onnistunut saavuttamaan Oriconin listan ensimmäisen sijan jokaisella singlellään uusimpaan, 12. singleensä "Utsukushii inazuma" asti.

title: U2

text: Bonon sanoitukset levyllä ovat monimutkaisempia ja kokeellisempia kuin edellisillä. Kappale MLK on kunnianosoitus Martin Luther Kingille. Kappale Bad kertoo heroiiniriippuvuudesta, joka oli yleistä Dublinissa 1980-luvulla. The Unforgettable Fire -kiertueen aikana Bono "piikitti" itseään mikrofonilla kappaleen aikana. Kiertue oli ensimmäinen U2:n kiertue, jolla he soittivat ulkoareenoilla.

title: With or Without You

text: ”With or Without You” on irlantilaisen rock-yhtye U2:n kappale. Se on kolmas raita yhtyeen vuonna 1987 julkaistulla viidennellä studioalbumilla "The Joshua Tree", ja se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 21. maaliskuuta 1987. Kappaleesta tuli yhtyeen uran siihen asti suurin singlemenestys ja ensimmäinen listaykköseksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa noussut kappale. Suomessa single nousi virallisen listan sijalle 5. ”With or Without Youn” on säveltänyt ja sanoittanut U2:n laulaja Bono.

title: Self Destruction Blues

text: Self Destruction Blues oli Hanoi Rocksin kolmas studioalbumi sekä ensimmäinen kokoelma-albumi. Se julkaistiin Englannissa elokuussa 1982 ja kaksi kuukautta myöhemmin Suomessa. Levy on koottu julkaistujen singlejen LP:llä ennen julkaisemattomista raidoista. Suurimman osan kappaleista kirjoitti Andy McCoy. Levyn kannessa poseeraa jo uusi rumpali Razzle, mutta itse levyllä soittaa vanha rumpali Gyp Casino. Kaikki kappaleet on julkaistu singleinä jo vuonna 1981, paitsi ensimmäinen kappale "Love's an Injection" on nauhoitettu toukokuussa 1982. Albumilla julkaistu Café Avenue on erilainen versio kuin vuonna 1981 julkaistu alkuperäiskappale.

title: U2

text: Vuonna 1983 yhtye julkaisi ensimmäisen livealbuminsa Under a Blood Red Sky, joka on nauhoitettu ja kuvattu Coloradon Red Rockin pyöröteatterissa. Levyn ja videoidun konsertin myötä U2:n suosio ja tunnettuus liveyhtyeenä kasvoi edelleen niin Yhdysvalloissa kuin Euroopassa.

title: Ultraviolet (Light My Way)

text: Kappaletta ei julkaistu singlenä, mutta se on silti saavuttanut suosion yhtyeen fanien keskuudessa. Se on myös esiintynyt elokuvissa "Klik!" ja "Perhonen lasikuvussa", ja 1990-luvulla se lainasi nimensä eräälle U2:n liikeyrityksistä. U2 on esittänyt ”Ultraviolet (Light My Way):n” konserteissaan harvakseltaan, aina encore-kappaleena. Yhtye on soittanut kappaletta Zoo TV Tour-, U2 360° Tour- ja The Joshua Tree Tour 2017 -kiertueillaan.

title: U2

text: Stay (faraway so close!) (1993) Hold me, thrill me, kiss me, kill me (alkuperäistä musiikkia elokuvasta Batman Forever) (1995) Miss Sarajevo (julkaistu The Passengers nimellä = U2 ja Brian Eno) (1995) Discothèque (1997) Staring at the sun (1997) Last night on earth (1997) Please (1997) If God will send his angels (1997) Mofo (1997) Sweetest thing (1998) Beautiful day (2000) Stuck in a moment you can't get out of (2001) Walk on (2001) Elevation (2001) Electrical storm (2002) Vertigo (2004) Sometimes you can't make it on your own (2005) All because of you (2005) City of blinding lights (2005) Original of the species (julkaistu ainoastaan sähköisesti ladattavana versiona) (2005) One (U2 ja Mary J. Blige) (2006) The saints are coming (U2 ja Green Day) (2006) Window in the skies (2007) Get on Your Boots (2009) Magnificent (2009) I'll go crazy if I don't go crazy tonight (2009) I Will Follow (livenä Glastonburyssa) (2011) Blow Your House Down (2011) Ordinary Love (2013) Invisible ((RED) edit) (2014)

title: Under a Blood Red Sky

text: Under A Blood Red Sky on irlantilaisen rockyhtyeen U2:n ensimmäinen live-levy (mini-LP) vuodelta 1983. Levyn on julkaissut Island Records (sarjanumero IMA 3), tuottanut Jimmy Iovine ja miksannut Shelly Yakus New Yorkin Hit Factoryssa. Äänityksessä on avustanut Bobby Cohen. Masteroinnin on tehnyt Stephen Marcussen Los Angelesissa Precision Lacquerissa. Kannen on suunnitellut RX dublinilaiselle yhtiölle nimeltä The Creative Department Ltd. Valokuvat on tehnyt Jacobus Van Hespen videotaltioinnista "Under A Blood Red Sky", jonka on tuottanut "U2 At Red Rocks Associates".

title: Touché (albumi)

text: Touché on rap-artisti Huge L:n 16. huhtikuuta 2008 julkaisu studioalbumi. Albumi on Hugen kahdeskymmenes, sekä ensimmäinen levy-yhtiön kautta julkaistu albumi. Levyn julkaisi Monsp Records ja sen painos on loppuunmyyty. Levyltä on myös julkaistu musiikkivideo kappaleesta "Ränsistynyt talo". Albumista julkaistiin vinyyliversio 23. toukokuuta 2008.

title: PopMart

text: Konsertit alkoivat yleensä näin: U2 turvamiesten ympäröimänä marssi yleisön halki, lavalle päästyään The Edge, Adam Clayton ja Larry Mullen jr. alkoivat valmistautua soittamaan samalla kun Bono lämmitteli yleisöä sparraten kuin nyrkkeilijä. Lämmittelijää yhtyeellä ei ollut, ainoa musiikki mitä yleisö kuuli ennen U2:sta, oli M-yhtyeen "PopMuzik", jota U2 oli miksannut. U2:n ensimmäinen kappale oli poikkeuksetta "MOFO". Lavashow'n täydensi lavasteiden valoshow, mutta myös televisio, joka näytti populaarikulttuurin kuvia, kuten Andy Warholin maalauksia, pätkiä piirretyistä ja animoituja värikkäitä kuvia, jotka liikkuivat musiikin tahtiin.

title: U2

text: Työskentelyn neljännen studioalbuminsa parissa U2 aloitti tuottajien Brian Eno ja Daniel Lanois kanssa. Vuonna 1984 ilmestynyt The Unforgettable Fire on yksi kokeellisimmista U2:n levyistä. Verrattuna kolmeen edellisempään levyyn musiikki ei ole enää kiihkeän vihaista. Levyn ensimmäinen single Pride (In the Name of Love) on taas kannanotto ihmisoikeuksien puolesta. Siitä tuli ensimmäinen U2:n kappale, joka ylsi Ison-Britannian Top 5 -listalle.

title: Rattle and Hum

text: Albumin tarkoituksena oli esittää U2 osoittamassa kunnioitustaan rockin legendoille, minkä vuoksi se sai osakseen myös kritiikkiä. Huolimatta albumin ja elokuvan ristiriitaisesta vastaanotosta "Rattle and Hum" myi kansainvälisesti yli 14 miljoonaa kappaletta ja nousi listaykköseksi monissa maissa. Albumin ensimmäinen single ”” oli U2:n ensimmäinen listaykkönen Britannian singlelistalla, ja Yhdysvalloissa se oli Billboard Hot 100 -listan kolmas. "Rattle and Humin" osakseen saama arvostelu kuitenkin vaikutti yhtyeen uraan siinä määrin, että seuraava albumi "Achtung Baby" oli musiikillisesti täysin uudenlainen U2-albumi.

title: Original Me

text: Albumi on julkaistu kahden levyn pakkauksena. Ensimmäinen levy sisältää albumin yksitoista alkuperäistä kappaletta. Toinen on puolestaan kokoelmalevy, jolla on kaikki Cascadan kansainvälisesti julkaistut singlet.

title: Sinä päivänä kun synnyimme

text: Sinä päivänä kun synnyimme on Ultra Bran vuonna 2017 julkaistu toinen kokoelma-albumi. Albumi koostuu kolmesta mustasta tai keltaisesta LP-levystä, joita julkaistiin rajoitetut 300 ja 200 kappaleen erät. Ensimmäinen levy ja toisen levyn A-puoli sisältävät aikaisemmilla singleillä, "Houkutusten kiihottava maku" -EP-levyllä ja "Sinä päivänä kun synnyin" -kokoelma-albumilla julkaistuja kappaleita. Näistä kaikki muut paitsi ”Sokeana hetkenä II” julkaistiin "Sinä päivänä kun synnyin" -kokoelmalla. Toisen levyn B-puoli sisältää aiemmin "Kahdeksanvuotiaana"-singlellä julkaistuja remix-versiointeja, joista ainoastaan ”Nainen, joka elää vapaaherran elämää [heavy metal mix]” julkaistiin "Sinä päivänä kun synnyin" -kokoelmalla. Kolmannella levyllä taas on kolme aiemmin täysin julkaisematonta kappaletta ja versiointia.

title: Mother’s Milk

text: Levyltä julkaistu ensimmäinen single ”Knock Me Down” pääsi radiosoittoon. Kappale oli uuden kitaristin ja vokalistin yhteistyön ensimmäinen hedelmä. Kappale oli myös kunnianosoitus Slovakille. Albumilta singlenä julkaistusta cover-versiosta Stevie Wonderin kappaleesta ”Higher Ground” tuli levyn suurin hitti. Albumin kolmas single oli ”Taste the Pain”. Joka singlestä tehtiin musiikkivideot.

title: Minutes to Midnight

text: Albumi julkaistiin Suomessa 16. toukokuuta ja se myi kultaa 11. joulukuuta. Suomen virallisella albumilistalla "Minutes to Midnight" debytoi julkaisuviikollaan ensimmäisellä sijalla. Ensimmäisen sijan se saavutti noin kolmessakymmenessä maassa, mukaan lukien Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa. Albumin ensimmäinen single oli "What I've Done", joka julkaistiin Yhdysvalloissa 2. huhtikuuta. Se debytoi Billboardin "Modern Rock" -listan ensimmäisellä sijalla pysyen kärkipaikalla 15 viikkoa. "What I've Donea" seurasi "Bleed It Out", josta julkaistiin musiikkivideo 6. elokuuta ja single 20. elokuuta. Myös U2-vaikutteinen "Shadow of the Day" on julkaistu singlenä. Levyä on myyty maailmanlaajuisesti yli 8 miljoonaa kappaletta, joista Yhdysvalloissa yli kolme miljoonaa.