query: Milloin Hugo Österman kuoli?

title: Hugo Österman

text: Hugo Viktor Österman (5. syyskuuta 1892 Helsinki – 17. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraaliluutnantti, joka vuosina 1933–1939 toimi nimellisesti viimeisenä sotaväen päällikkönä (puolustusvoimain komentaja).[1][2]

title: Valkeakosken naiskaarti

text: Toukokuun 1. päivän aamuna naisia alettiin kuljettamaan teloituspaikalle, joka sijaitsee Mustilan kylässä Siikaisten suon reunassa. Valkoiset olivat kaivaneet paikalle joukkohaudan valmiiksi. Teloitus suoritettiin käskemällä haudan poikki asetetulle lankulle seisomaan viisi naista kerrallaan, josta heidät sitten ammuttiin. Teloitusta oli todistamassa myös lähiseutujen asukkaita ja sen suorittivat Pohjanmaalta tulleet miehet ja Tuuloksen suojeluskuntalaiset. Mukana oli tiettävästi myös jääkäriluutnantti Hugo Österman, josta myöhemmin tuli puolustusvoimain komentaja.[8]

title: Hugo Boss

text: Hugo Boss AG on Saksassa kotipaikkaansa pitävä vaatetusalan yritys. Se on nimetty perustajansa Hugo Bossin mukaan, joka perusti yrityksen vuonna 1923 Metzingenissä, Saksassa. Hugo Boss itse kuoli vuonna 1948. Yrityksen pääomistaja on nykyisin italialainen Valentino Fashion Group, mutta sen osakkeet noteerataan myös Frankfurtin pörssissä. Hugo Bossin liikevaihto vuonna 2008 oli 1,7 miljardia euroa ja tulos 112 miljoonaa euroa.

title: Hugo Österman

text: Vuonna 1938 Österman valittiin Helsingin vuoden 1940 olympiakisojen järjestelytoimikunnan jäseneksi.

title: Olofsborg

text: Vuoden 1952 alussa Olofsborgissa asui 95 asukasta. 1950–1960-luvuilla talossa asuivat muun muassa kenraaliluutnantti Hugo Österman, kreivi Björn Armfelt ja akateemikko Martti Haavio sekä hänen vaimonsa Aale Tynni ja heidän lapsensa Matti ja Katarina.

title: Hugo Österman

text: Hugo Östermanin vanhemmat olivat poliisivirkailija Viktor Valfrid Österman ja Elin Heikintytär. Hänet vihittiin avioliittoon 1919 Marga Emilia Mathilda von Troilin kanssa. Pariskunnalle syntyi tytär Margaretha vuonna 1921.[1][2]

title: Hugo Österman

text: Sotien jälkeen Österman toimi jalkaväen tarkastajana vuosina 1944–1946. Hänelle myönnettiin ansioistaan Puolustusvoimain kultainen kunniakilpi. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946 ja työskenteli sen jälkeen Sähkötyönantajain Liiton ja Voimalaitosten Työnantajaliiton toimitusjohtajana aina vuoteen 1960 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.[2]

title: Itä–Länsi-ottelu 1934

text:
Avausheiton suoritti sotaväen päällikkö kenraali Hugo Österman.
Itä vaihtoi 7. vuoroparissa Heikki Loikkasen tilalle Ahti Hakalaisen

title: Hugo Österman

text: Österman, Hugo: Neljännesvuosisata elämästäni. WSOY, 1966.

title: Paavo Talvela

text: Öhquist sai kuitenkin pitää armeijakuntansa. Sen sijaan Kannaksen armeijan komentaja, kenraaliluutnantti Hugo Österman pyysi eroa, joka hänelle myönnettiin.

title: Mäntsälän kapina

text: Tilanne oli todella vakava. Tuhansia aseistettuja joukkoja liikehti maassa Etelä-Pohjanmaan, Mäntsälän ja Etelä-Hämeen lisäksi Satakunnassa, jossa Porin suojeluskuntatalolla oli parhaimmillaan tuhat miestä aseissa. Salossakin joukot olivat liikkeellä johtajanaan kapteeni Eino Laitakari. Svinhufvud perusti kiristyneessä tilanteessa hallituksen kriisiesikunnan, johon kuuluivat Malmberg, Uudenmaan läänin vt. maaherra jääkärikenraalimajuri Hugo Österman, yleisesikunnan päällikkö Lennart Oesch, puolustusministeri Lahdensuo ja sotaväenpäällikkö Sihvo. Voimakkain hahmo eli kenraali Mannerheim puuttui joukosta. Epävirallinen kriisiesikunta oli erittäin eripurainen. Sihvo vaati edelleen kapinan totaalista aseellista murskaamista, mutta sotakorkeakoulun johtaja, jääkärieversti Per Wilhelm Zilliacus ja Österman sanoivat Sihvon suunnitelmaa ""varpusen ampumiseksi tykeillä"". Österman ja Zilliacus olivat saaneet tietoonsa, että jos hallitus käskisi armeijan kapinallisia vastaan, joukko everstiluutnantteja ei tottelisi. Sihvon mukaan 300 majuria odottaa aina everstiluutnanttien tekevän virheitä, ja jos joku everstiluutnantti kieltäytyisi noudattamasta käskyjä, kahden tunnin sisällä ylennettäisiin majuri everstiluutnantiksi. Pelätessään suojeluskuntien ja armeijan välistä sotaa Malmberg ja hänen esikuntapäällikkönsä Väinö Palojärvi esittivät eronpyyntönsä, jota Svinhufvud ei kuitenkaan hyväksynyt.

title: Hugo Österman

text: Talvisodassa Österman toimi Kannaksen armeijan komentajana 2. lokakuuta 1939 alkaen, kunnes päätti erota tehtävästään 19. helmikuuta 1940 edellisenä päivän tapahtuneen rintaman murtumisen ja näkemyserojen takia Paavo Talvelan kanssa. Hänen tilalleen Mannerheim määräsi jääkärikenraalimajuri Erik Heinrichsin.[4] Myöhemmin talvisodan aikana Österman toimi sotakoulutuksen ylitarkastajana ja yleistarkastajana sekä ohjesääntökomitean puheenjohtajana.[2]

title: Hugo Österman

text: Hugo Österman toimi aktiivisti myös suomalaisen urheilutoiminnan, erityisesti ampumaurheilun johtotehtävissä. Upseerien Ampumayhdistyksen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1929–1933 ja Suomen Ampujainliiton liittohallituksen puheenjohtajana vuosina 1932–1959. Hän toimi vuonna 1937 Helsingin Malmilla järjestettyjen ammunnan MM-kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana. Hänet valittiin myös Helsingin vuoden 1940 kesäolympialaisten järjestelytoimikuntaan. Ampumaurheilun hyväksi tehdyn pitkän järjestötyön ansiosta Österman valittiin lopulta Suomen Ampujainliiton kunniapuheenjohtajaksi.

title: Hugo Österman

text: Österman kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Nylands Nationiin, jonka kunniajäseneksi hänet myöhemmin valittiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisessä osastossa vuosina 1911–1915. Hän kävi Ruotsin sotakorkeakoulun vuosina 1927–1928 ja teki opintomatkat Italiaan, Puolaan, Unkariin ja Latviaan vuonna 1933 sekä teki tutustumismatkan Ruotsin puolustuslaitokseen vuonna 1935 sekä Saksan ja Viron puolustuslaitoksiin vuonna 1938.[1][2]

title: Hugo Österman

text: Välirauhan aikana Österman jatkoi edelleen talvisodan ajoilta periytyneitä tehtäviä, joita tehtäviä hän hoiti myös jatkosodan aikana siihen saakka kunnes Mannerheim komensi hänet helmikuussa vuonna 1944 Ylipäällikön edustajaksi Saksan päämajaan (Oberkommando des Wehrmachts ja Oberkommando des Heeres).[2] Österman toivoi Jatkosodan aikana siirtoa rintamakomentajaksi, jota toivetta marsalkka Mannerheim ei toteuttanut. Hänellä oli läheiset suhteet Saksaan ja hänellä oli aktiivinen rooli suomalaisen SS-pataljoonan (SS-vapaaehtoispataljoona Nordost) perustamisessa. Saksasta palattuaan Österman nimitettiin 20. heinäkuuta 1944 alkaen jälleen jalkaväen ylitarkastajaksi.

title: Hugo Österman

text: Österman liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 23. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 alkaen pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Österman suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin.[1][2]

title: 3. jääkäriprikaati

text:
3. jääkäriprikaati oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Prikaatin komentajana oli majuri Rainer Stahel.
Komentaja: jääkärimajuri Hugo Viktor Österman.
Komentaja: jääkärimajuri Maximilian Lars Helge Savonius.

title: Hugo Österman

text: Österman toimi Puolustusneuvoston jäsenenä vuosina 1928–1940 ja toimi jalkaväen harjoitusohjesääntökomitean jäsenenä vuosina 1922–1923 sekä oli Puolustusministeriön asettaman ohjesääntökomitean puheenjohtajana vuosina 1930–1932. Hän toimi myös Upseeriliiton puheenjohtajana 1923–1924 ja johtokunnan jäsenenä vuosina 1924–1925 sekä oli Jääkäriliiton johtokunnan jäsenenä vuonna 1921 ja varapuheenjohtajana vuonna 1923 ja puheenjohtajana vuosina 1924–1925. Sotilaskotiliiton varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 1930–1932 sekä toimi Valtion kivääritehtaan johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1931–1933. Lisäksi hänelle suotiin kunniatehtävä olla Suomen armeijan edustaja Englannin kuninkaan Yrjö VI:n kruunajaisissa vuonna 1937.[1][2]

title: William Lundberg

text:
Sodan loppuvaiheessa Lundberg sai 3. huhtikuuta ilmoituksen saksalaisten Hangossa tekemästä maihinnoususta ja samalla Helsingistä tuli
käsky jättää kaupunki. Vetäytyminen kuitenkin lykkääntyi, kun myös tuhansia punaisia siviilejä alkoi pakenemaan kaupungista. Vetäytymisvaiheessa Lundberg toimi myös Turun punakaartin kaupungissa olleiden yksikköjen päällikkönä. Lundbergin puoliso Anna Josefiina Latvala ja heidän kolme lastaan jättivät Turun 8. huhtikuuta lähteneellä ensimmäisellä pakojunalla. Lundberg poistui itse toiseksi viimeisellä kaupungista lähteneellä junalla aamuyöllä 12. huhtikuuta. Viipuriin matkalla ollut juna ei milloinkaan päässyt perille. Lehtitietojen mukaan Lundberg, toimittaja R. W. Österman sekä Walter Borgin nuorempi poika Erik Borg yrittivät jatkaa matkaa kohti itää jalkaisin, mutta jäivät 7. toukokuuta Myrskylässä suojeluskuntalaisten vangeiksi. Heidät toimitettiin Helsingin vankileirille, jossa Lundberg teloitettiin toukokuun 12. päivän vastaisena yönä. Myös Österman ja Borg ammuttiin toukokuun aikana. Lundbergin perhe sen sijaan onnistui pakenemaan Neuvosto-Venäjälle, josta he pääsivät palaamaan Turkuun vuonna 1920.

title: 5. jääkäripataljoona

text: 5. jääkäripataljoona eli Kuopion jääkärit oli valkoisten itäarmeijan 2. jääkäriprikaatin 3. jääkärirykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pataljoonan komentajina olivat sen perustaja ja kokoaja jääkärimajuri Hugo Österman (siirtyi 11. huhtikuuta 5. jääkärirykmentin komentajaksi), 15. huhtikuuta 1918 alkaen jääkärikapteeni Leonard Grandell (haavoittui 29. huhtikuuta), jääkärikapteeni Hjalmar Strömberg myöh. Siilasvuo (29. huhtikuuta alkaen).

title: Kannaksen armeija

text: Armeijan komentaja Hugo Österman sai eron tehtävästään 19. helmikuuta 1940 ja tilalle määrättiin samalla päivämäärällä kenraaliluunantiksi ylennetty III armeijakunnan komentaja Erik Heinrichs. III AK:n komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Paavo Talvela.

title: Aapeli Saarisalo

text:
Saarisalon serkkuja olivat kouluneuvos Toivo Lehtovaara ja Suomen ensimmäinen psykologian professori Arvo Lehtovaara. Hänen sukunsa on äidin puolelta Haartmanien sukua. Sieltä löytyvät sellaiset nimet kuten Carl Daniel von Haartman, Johan Haartman, joka tunnetaan Suomen lääketieteen isänä ja Hedvig von Haartman, joka toi Pelastusarmeijan Suomeen.
Aapelin isä oli räätäli Kalle Österman Rymättylästä, Varsinais-Suomen saaristossa. Aapeli Österman syntyi kaksoislapsena vuonna 1896. Toinen kaksosista kuoli jo syntyessään ja Aapelikin oli hyvin heikko ja sairaalloinen. Kun hän oli puolitoistavuotias, hänen äitinsä Aleksandra o.s. Lindberg kuoli 1898 Aini-siskon synnytykseen. Ennestään Aapelilla oli kaksi häntä vanhempaa sisarta, Martta ja Rauha. Isä Kalle Akseli Österman, Saarisalo vuodesta 1906, (1864–1932) avioitui uudestaan ja perheeseen syntyi vielä kuusi lasta, Katri, Raakeli, Martti, Esteri, Ruutti, Sylvi ja Toini. Kaikkiaan eloon jääneitä lapsia oli yksitoista. Kuin enteenä Aapelin itään suuntautuvalle kiinnostukselle oli sukunimi Österman. Aapeli joutui fyysisen heikkoutensa ja muun muassa keuhko- ja riisitautinsa takia viettämään varhaislapsuutensa sisätiloissa. Jo pienestä pitäen hän oli kuitenkin hyvin lukuhaluinen. Ensimmäisinä Aapelin lukemina kirjoina olivat kuvaraamattu ja Schellerin "Tunnetko Pyhää maata". Niitä lukiessaan Aapeli alkoi kaivata niille seuduille joista kirjat kertoivat. Aapelin ainoa harrastus olikin lukeminen, kun ulos ei päässyt. Kun hänet yhdeksänvuotiaana päästettiin kansakouluun, oli hän lukenut Uuden testamentin läpi kolme kertaa ja sen jälkeen koko Raamatun viidesti.

title: Hugo Österman

text: Österman astui Suomen Valkoisen Armeijan palvelukseen Saksassa 11. helmikuuta 1918 vannottuaan ensin lippuvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen Suomen valtiolle. Tässä tilaisuudessa hänet ylennettiin majuriksi. Suomeen (Vaasaan) hän palasi jääkäreiden pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Kuopioon, missä hänen tehtävänään oli perustaa ja järjestää 5. jääkäripataljoona ja toimia itse sen komentajana. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin edellä mainitun pataljoonan komentajana Tampereella. Österman määrättiin 11. huhtikuuta 1918 juuri perustetun 5. Jääkärirykmentin komentajaksi. Hän otti osaa taisteluihin eversti Eduard Ausfeldin operaatioryhmässä muodostetun Rainer Stahelin ryhmän jalkaväkikomentajana Karjalankannaksella, johon myös hänen komentamansa 5. jääkärirykmentti kuului.[1][2]

title: 5. jääkärirykmentti

text: 5. jääkärirykmentti oli valkoisten itäarmeijan 3. jääkäriprikaatiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli jääkärimajuri Hugo Viktor Österman (11. huhtikuuta 1918 alkaen).

title: Nalle Österman

text: Syyskuussa 2010 Nalle Österman joutui kirjoituksensa vuoksi pahoinpitelyn uhriksi. Österman oli ollut laivaristeilyllä, jolla oli mukana myös laulaja Ville Tuomi (muun muassa Suburban Tribe). Tuomi oli Östermanin mukaan uhkaillut häntä laivalla. Tuomen ärtymyksen syynä oli Östermanin kirjoittama, Rumbassa julkaistu blogiteksti, jossa Österman kirjoittaa Leningrad Cowboysien keikasta Järvenpäässä. Tällä keikalla Tuomi esiintyi ensimmäistä kertaa Cowboysien laulajana. Risteilyn jälkeen kumpikin vietti iltaa helsinkiläisessä baarissa. Syytteen mukaan, kun Österman lähti baarista kotiin, Tuomi seurasi perässä ja pahoinpiteli Östermanin. Tammikuussa 2011 Tuomelle määrättiin 80 päiväsakkoa rangaistukseksi pahoinpitelystä. Syyttäjä oli vaatinut vankeustuomiota.

title: Hugo Österman

text: Luokka:Puolustusvoimain komentajat Luokka:Jääkärikenraalit Luokka:Suomen ministerit Luokka:Suomalaiset urheiluvaikuttajat Luokka:Vuonna 1892 syntyneet Luokka:Vuonna 1975 kuolleet

title: Rudolf Wilhelm Österman

text: Turun Klassillinen Lyseon käynyt Österman työskenteli Turussa ilmestyneen sosialidemokraattisen "Arbetet"-lehden toimittajana. Sisällissodan alettua Österman nimitettiin 8. helmikuuta 1918 kansanvaltuuskunnan Turun ja Porin läänin lääninvaltuuskunnan komissaariksi, mikä punaisten hallinnossa vastasi maaherran tehtävää. Maaliskuun puolivälissä Österman osallistui Georg Boldtin johdolla Ahvenanmaalla käytyihin neuvotteluihin saaret hieman aikaisemmin miehittäneiden saksalaisten kanssa.

title: Hugo Österman

text: Alapuro, Risto (toim.): Raja railona – Näkökulmia suojeluskuntiin. WSOY, Porvoo 1998, ISBN 951-0-23032-4. Jernström, E.: Jääkärit maailmansodassa. Sotateos oy: Helsinki 1933. Hartikainen, Pertti: Hugo Österman: Sotaväen päällikkö - rakentaja ja puolustaja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2001. ISBN 951-746-336-7. Onttonen, Markku: Jääkärikirja. Ajatus Kirjat: Jyväskylä 2005, ISBN 951-20-6232-1. Suomen jääkärien elämäkerrasto. Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV. WSOY, Porvoo 1938. Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975. Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV. Vaasa 1975. ISBN 951-99046-8-9.

title: Luettelo jääkäreistä Ö

text: Hugo Viktor Österman

title: Hugo Backmansson

text: Backmansson asui Pietarissa lähes 30 vuotta palvellen tsaarin armeijassa milloin taistelumaalarina, milloin upseerina. Hän toimi upseerina myös Moskovassa. Backmansson työskenteli Venäjän–Japanin sodassa 2. mantshurialaisen armeijakunnan taistelumaalarina 1904–1905, ja ensimmäisen maailmansodan aikana Persiassa Urmiassa. Juuri ennen Venäjän vallankumousta vuonna 1917 keisari Nikolai II nimitti hänet Venäjän taistelumaalareiden johtajaksi.


query: Missä Mantšuria sijaitsee?

title: Mantšuria

text: Mantšuria on mantšujen perinteinen kotialue, joka sijaitsee nykyisen Kiinan koillisosassa, osittain Keltaisenmeren rannikolla. Kiinaksi Mantšuria on perinteisin merkein 滿洲, yksinkertaistetuin merkein 满洲, pinyinillä Mǎnzhōu. Kiinalaiset kuitenkin käyttävät alueesta nimeä Koillinen (perint.: 東北, yksink.: 东北, pinyin: dōng běi) koska Mantšuria-nimellä on separatistinen sävy ja koska nimi tuo mieleen japanilaismiehityksen ja Mantšukuon, joka oli Japanin alainen nukkevaltio Mantšurian alueella 1932–1945. Kiinan tasavalta käytti virallisissa asiakirjoissaan alueesta Koillinen-nimeä jo vuonna 1911 tapahtuneesta perustamisestaan alkaen, koska kumottu keisarikunta oli perustunut mantšujen valtaan.

title: Mantšuria

text: Mantšuria käsittää pääasiassa pohjoisen puoliskon suppilon muotoisesta Pohjois-Kiinan kratonista, laajasta alueesta, jonka kallioperä on prekambrisia kivilajeja. Ennen triaskautta Pohjois-Kiinan kratoni oli erillinen manner, ja kivihiilikaudella se oli maailman pohjoisin manneralue. Hingganvuoret alueen länsiosassa ovat jurakautinen [9] vuorijono, joka syntyi Pohjois-Kiinan Kratonin trömätessä Siperian kratoniin, mikä oli viimeinen vaihe supermanner Pangaea muodostumisessa.

title: Mantšuria

text: Kesällä, kun maa lämpenee nopeammin kuin valtameri, Aasiassa muodostuu matalapaine, jolloin lämpimät ja kosteat kaakkoistuulet tuovat rankkasateita ja ukkosia. Vuotuinen sademäärä vaihtelee 400 millimetristä lännessä yli 1150 millimetriin Changbaivuorilla.[11] Kesät ovat hyvin lämpimiä; heinäkuun keskilämpö vaihtelee 31 °C:stä etelässä 24 °C:een alueen pohjoisrajalla.[12] Muualla paitsi alueen pohjoisosissa lähellä Amuria suuri kosteus tekee helteen tukalaksi tähän aikaan vuodesta.

title: Mantšuria

text: * Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Mantšuria

text: Vaikka mikään osa Mantšuriaa ei kvartäärikaudella jäätiköitynyt, seudun alavien ja hedelmällisempien alueiden maaperän muodostavat erittäin paksut lössikerrostumat, jotka koostuvat Himalajan, Kunlunin ja Tienšanin jäätiköityneissä osissa sekä Gobin ja Taklamakanin autiomaissa syntyneestä tomusta.[10]

title: Mantšuria

text: "Koillinen" tai "alue Muurista itään" ovat tärkeitä käsitteitä alueen asukkaille, sillä he määrittelevät olevansa ensisijaisesti kotoisin Koillisesta, ja vasta sen jälkeen he määrittelevät kotimaakuntansa. Syynä on se, että seudun kolmella maakunnalla on yhteinen historia, ja niiden kulttuuri on hyvin yhdenmukainen. Muualla Kiinassa taas henkilökohtaisen kotiseudun määritelmänä käytetään ensisijaisesti maakuntaa. Koillisen asukkaat puhuvat mandariinikiinan koillista murretta. Alkuperäinen mantšun kieli on käytännöllisesti katsoen jo hävinnyt.

title: Yoshiko Ōtaka

text: Yoshiko Ōtaka (; 12. helmikuuta 1920 Fushun, Mantšuria – 7. syyskuuta 2014 Tokio) oli japanilainen laulaja, näyttelijä ja poliitikko. Kiinaksi hänen käyttämänsä nimi oli Li Xianglan (jap. Ri Kōran) ja englanniksi Shirley Yamaguchi.

title: Liaoning

text: Liaoning on Mantšurian (eli Kiinan Koillisen, Mantšuria ei ole ollut suosittu nimitys Qing-dynastian jälkeen) eteläisin osa. Alueen muut maakunnat ovat Heilongjiang ja Jilin. Sen vieressä on Keltaisenmeren Koreanlahti ja etelässä Bohainmeri. Pohjois-Korea on kaakossa, Jilinin maakunta koillisessa, Hebein maakunta lännessä ja Sisä-Mongolia luoteessa.

title: Mantšukuo

text: Lähellä Shenjangia (silloin Mukden) räjähti pommi rautatiellä, mikä tarjosi Kwantungin armeijalle syyn valloittaa hallussaan olevan rautatievyöhykkeen lisäksi Etelä-Mantšuria 18. syyskuuta 1931 alkaen muutamassa päivässä.

title: Mantšuria

text: Länsimaissa nimi Mantšuria tuli tunnetuksi 1700-luvun lopulla tai 1800-luvun alussa. Aikaisemmin aluetta oli nimitetty Kiinan Tartariaksi. Japanilainen tutkija Junko Miyawaki-Okadi on väittänyt, että japanilainen maantieteilijä Takahashi Kageyasu olisi ensimmäisenä käyttänyt termiä 满洲 (Manshū) alueen nimenä vuonna 1809 ilmestyneessä teoksessaan Nippon Henkai Ryakauzu ja että länsimaiset maantieteilijät olisivat omaksuneet nimen siitä.[3][4] Todellisuudessa nimeä oli Mantšuria () oli kuitenkin käytetty jo aikaisemmin: ranskalaiset lähetyssaarnaajat olivat tunteneet alueen tällä nimellä jo vuonna 1800[5] Myös ranskalaissyntyiset maantieteilijät Conrad Malte-Brun ja Edme Mentelle suosittelivat vuonna 1804 julkaisemassaan teoksessa nimien Mantšuria, Mongolia ja Kalmukia käyttämistä täsmällisempinä niminä sen alueen eri osille, joita yleisesti oli nimitetty Tartariaksi.[6]

title: Mantšuria

text: Suppeimmassa mielessä Mantšurialla tarkoitetaan Heilongjiangin, Jilinin ja Liaoningin provinseeja Koillis-Kiinassa (dōng běi). Laajemmassa merkityksessä Kiinan Mantšuriaan luetaan edellisten lisäksi myös nykyisen Sisä-Mongolian itäosa: Hulunbuirin, Hingganin, Tongliaon ja Chifengin alueet. Tämä vastaa suunnilleen aluetta, joka vuosina 1932–1945 kuului Mantšukuon valtioon. Historiallisesti on Mantšuriaan luettu myös osa Venäjän kaukoitää, Venäjän Mantšuria, joka ulottuu Amur- ja Ussuri-joilta Stanovoivuoristoon ja Japaninmereen. Täten siihen kuuluvat Venäjän alueista Primorjen aluepiiri, eteläosa Habarovskin aluepiiriä, Juutalaisten autonominen alue ja Amurin alue. Nämä kuuluivat vuonna 1689 allekirjoitetun Nertšinskin rauhansopimuksen mukaan mantšujen hallitsemaan Kiinaan, mutta Kiina menetti Venäjälle Amurin pohjoispuoliset alueet vuonna 1858 sekä vuonna 1860 vielä Ussurin itäpuolisen alueen.[2] Kaikkein laajimmassa merkityksessä Mantšuriaan on luettu edellisten lisäksi myös Sahalinin saari, joka Qing-dynastian aikaisissa kartoissa, myös venäläisissä ja japanilaisissa kartoissa, usein luettiin siihen kuuluvaksi, vaikkei sitä Nertšinskin rauhansopimuksessa mainittukaan. Saari oli kuitenkin pääasiassa ainujen asuttama. Saari kuuluu nykyään Venäjään, mutta vuosina 1905–1945 sen eteläosa kuului Japaniin.

title: Mantšuria

text: Sen jälkeen kun Hiroshimaan vuonna 1945 oli pudotettu atomipommi, Neuvostoliitto julisti sodan Japanille ja miehitti Mantšukuon, jonka aluetta se piti hallinnassaan vuoteen 1946 saakka, jolloin se palautettiin Kiinalle. Pian tämän jälkeen Kiinan kommunistit ja Kuomintang kävivät taisteluja Mantšurian hallinnasta. Kommunistit voittivat Liaoshenin taistelun ja saivat hallintaansa koko Mantšurian. Neuvostoliiton tukema Kiinan kommunistinen puolue käytti Mantšuriaa tukialueena Kiinan sisällissodassa, jonka se voitti vuonna 1949. Tulkinnanvaraiset kohdat vanhoissa sopimuksissa, joilla Ulompi Mantšuria oli aikoinaan luovutettu Venjälle, johtivat kiistoihin eräiden saarien valtiollisesta asemasta. Vuonna 1969 tämä johti rajakahakkoihin, muun muassa Ussurin rajavälikohtaukseen. Vuonna 2004 Venäjä luovutti Yinlongin saaren ja puolet Heixiazia Kiinan kansantasavallalle, mikä lopetti rajakiistat.

title: Hong Taiji

text: Hong Taijin valtakunta sijaitsi alkujaan alueella, joka tuli myöhemmin tunnetuksi nimellä Mantšuria, mutta hän laajensi sitä Mongoliaan ja hyökkäsi myös Koreaan ja Kiinaan. Hänen henkilökohtaisia sotilaallisia kykyjä arvostettiin suuresti, ja hän kehitti tehokkaasti sotilaallista ja samalla siviilihallinnollista järjestelmäänsä, joka tunnetaan "Kahdeksana lippukuntana". Järjestelmä soveltui hyvin siihen, että valtakunnassa asui muidenkin kansojen jäseniä, lähinnä kiinalaisia ja mongoleja, jotka joutuivat mantšujen alaisuuteen joko neuvoteltujen sopimusten perusteella tai hävittyään taistelun.

title: Pierre Batcheff

text: Pierre Batcheff (alk. "Pjotr Batšev"; 23. kesäkuuta 1901 Harbin, Mantšuria, Kiina – 13. huhtikuuta 1932 Pariisi, Ranska) oli venäläissyntyinen ranskalainen näyttelijä. Hän oli 1920-luvulla ja 1930-luvun alussa menestyvä näyttelijä. Hänen tunnetuimpia elokuviaan on "Andalusialainen koira" (1929), jonka ovat ohjanneet Luis Buñuel ja Salvador Dalí. Elokuvassa "Napoléon" (1927) hänellä oli kenraali Lazare Hochen rooli. Vuodesta 1930 kuolemaansa saakka hän oli naimisissa ranskalaisen elokuvaleikkaajan Denise Batcheffin kanssa.

title: Arboretum

text: Suomessa menestyvät kasvit ovat tyypillisesti bioklimaattisesti Suomea muistuttavien alueiden yleensä luonnonvaraisia lajeja. Suomessa menestyviä puuvartisten kasvien kasvikantoja löytyy pääasiassa boreaaliselta vyöhykkeeltä ja sitä vastaavilta vuoristovyöhykkeiltä. Merkittävä osa lajeista on kotoisin Siperiasta, Pohjois-Amerikasta (esimerkiksi Brittiläinen Kolumbia ja Kalliovuorten alue) ja Itä-Aasiasta (Japanin pohjoisosat, Kiinan koillis- ja luoteisosat, Korea, Kuriilit, Sahalin ja Mantšuria). Toisaalta arboretumeiden paikallinen topografia ja mikroilmasto voivat tarjota edellytyksiä eksoottisempien kasvien menestymiseen esimerkiksi lehtimetsäalueelta. Euroopan eteläisimmistä osista tuodut lajit eivät Suomessa juurikaan menesty harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta.

title: Mantšuria

text: Eri yhteyksissä ja eri aikoina termiä Mantšuria on käytetty laajemmassa tai suppeammassa merkityksessä.

title: Mantšuria

text: Mantšurian pinta-ala on noin 1550000 neliökilometriä. Sen nykyiseen alueeseen kuuluvat Kiinan maakunnista Heilongjiang, Jilin ja Liaoning. Etelässä olevien muiden Kiinan alueiden lisäksi sen naapureita ovat lännessä Mongolia, pohjoisessa Venäjä ja idässä Pohjois-Korea.

title: Kellogg–Briand-sopimus

text:
Sopimuksen vaikutuksia on tutkittu Yalen yliopistossa. Havaintojen mukaan vuosina 1816–1928 käytiin valloitussotia keskimäärin 10 kuukauden välein ja niissä valloitettiin 114 088 neliömailia aluetta. Sopimuksen jälkeen tämä muuttui ja lähes kaikki valloitukset peruttiin ja palautettiin omistajilleen. Näin Mantšuria palasi Kiinalle, Etiopia vapautui Italian vallasta ja Saksan valloitukset mitätöitiin.
Toisen maailmansodan jälkeen valloitukset ovat lähestulkoon loppuneet. Valloitussotia on käyty keskimäärin neljän vuoden välein ja niissä on vaihtanut omistajaa keskimäärin 5 772 neliömailia aluetta vuodessa.

title: Mantšuria

text: Nykyään Kiinassa käytetään Koillis-Kiinan asukkaista tavanomaisesti nimitystä Dōngběi rén ("koillislainen"). Nimitystä "Koillinen" käytetään yhteisnimityksenä koko alueelle puhuttaessa esimerkiksi alueen historiasta, kulttuurista, perinteistä, murteista tai keittiöstä. Nimeä Mantšuria (, Mǎnzhōu) käytetään Kiinassa vain harvoin, ja se tuo herkästi mieleen kielteisiä, japanilaisten perustamaan Mantšukuon () nukkevaltioon liittyviä mielleyhtymiä.[7][8]

title: Mantšuria

text: Mantšuriasta on historiallisesti käytetty myös nimeä Guandong (, Guāndōng), mikä sananmukaisesti merkitsee "solan itäpuolella" ja viittaa Shanhain solaan Qinhuangdaossa, nykyisessä Hebein maakunnassa, missä Kiinan muuri päättyy idässä Keltaiseenmereen. Tämä käytäntö esiintyy nimityksessä Chuǎng Guāndōng (sananmukaisesti "ryntäys Guandongiin", jota käytetään Han-kiinalaisten joukkomuutosta Mantšuriaan 1800- ja 1900-luvuilla. Samaan tapaan on käytetty myös nimeä Guanwai (關外), "solan ulkopuolella". Nimi Guandong tuli myöhemmin käyttöön suppeammassa merkityksessä, jolloin sillä tarkoitetaan Kwantungin vuokra-aluetta Liaodongin niemimaalla.

title: Mantšuria

text: Qing-dynastian loppuaikoina Mantšuria jaettiin kolmeksi Kiinan maakunnaksi. Siitä lähtien alueesta käytettiin virallisesti nimeä "Kolme koillista provinssia" (, Dōngběi Sānshěng). Vuoden 1911 Xinhai-vallankumouksen jälkeen Kiinan tasavallan virallisissa asiakirjoissa mantšujen alkuperäistä kotimaata nimitettiin usein myös lyhemmin "Koilliseksi".

title: Mantšut

text: Mantšut (mantšuksi ᠮᠠᠨᠵᡠ [manju], kiinaksi 滿洲 [mănzhōu]) ovat kansa, jonka perinteinen kotialue on Mantšuria, joka sijaitsee nykyisin Kiinassa. Mantšujen oma kieli, mantšun kieli, on uhanalainen kieli, sillä nykyiset mantšut puhuvat pääosin äidinkielenään kiinaa. Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan heitä asui maassa yhteensä 10 387 958. Mantšut ovat yksi Kiinan kansantasavallan 55 virallisesti rekisteröidystä vähemmistökansallisuudesta, mikä takaa heille tiettyjä etuuksia. Esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei koskenut vähemmistökansallisuuksia.

title: Mantšuria

text: Boksarikapinan jälkeen vuonna 1900 Venäjä miehitti Kiinan-puoleisen Mantšurian.[2] Vuosina 1904–1905 käydyn Japanin ja Venäjän sodan jälkeen Venäjä joutui palauttamaan alueen Kiinalle,[2] mutta Japani sai siellä pian suuren vaikutusvallan. Suuri osa Kiinan itäisen rautatien eteläisestä haarasta siirtyi Venäjältä Japanin haltuun ja sai uuden nimen Etelä-Mantšuriaan rautatie. Venäjän vallankumouksen jälkeen vuodesta 1917 lähtien Japanilla oli huomattava vaikutusvalta Venäjän kaukoidässäkin, mutta vuoteen 1925 mennessä Neuvostoliitto oli saanut sen täysin hallintaansa. Mantšuria oli suurten mineraali- ja kivihiiliesiintymiensä vuoksi taloudellisesti tärkeä alue, ja sen maaperä sopii erinomaisesti soijan ja ohran viljelykseen. Ennen toista maailmansotaa Mantšuria oli Japanille oleellisen tärkeä raaka-aineiden lähde. Elleivät japanilaiset olisi ensin valloittaneet Mantšuriaa, he eivät todennäköisesti olisi yrittäneetkään toteuttaa suunnitelmiaan Kaakkois-Aasian valloittamiseksi tai ottaneet riskiä hyökätessään Pearl Harboriin ja Brittiläisen imperiumin alueille vuonna 1941.[19]

title: 2. Kaukoidän rintama

text: Taistelu ehti kestää vain noin viikon ennen kuin Japanin keisari Hirohito esitti maan antautumisen 15. elokuuta. Puna-armeija oli tuolloin työntynyt jo syvälle Mantšuria ja jatkoi etenemistään ilman vastarintaa miehittäen Shenyangin, Qiqiharin ja Changchunin elokuun 20. mennessä. Puna-armeija pidätti myös Mantšukuon (ja entisen Kiinan) keisarin Pu Yin.

title: 1. Kaukoidän rintama

text: Taistelu ehti kestää vain noin viikon ennen kuin Japanin keisari Hirohito esitti maan antautumisen 15. elokuuta. Puna-armeija oli tuolloin työntynyt jo syvälle Mantšuria ja jatkoi etenemistään ilman vastarintaa miehittäen Shenyangin, Qiqiharin ja Changchunin elokuun 20. mennessä. Puna-armeija pidätti myös Mantšurian (ja entisen Kiinan) keisarin Pu Yin.

title: Mantšuria

text: Vuonna 1644, sen jälkeen kun Ming-dynastian pääkaupunki Peking oli joutunut kapinoivien talonpoikien hallintaan, mantšut liittoutuivat Ming-kenraali Wu Sanguin kanssa ja ottivat hallintaansa Pekingin, kukistivat lyhytikäisen Shun-dynastian ja perustivat Qing-dynastian (1644–1912), joka hallitsi koko Kiinaa. Dynastia rakennutti 1600-luvun lopulla Mantšurian ja varsinaisen Kiinan rajalle varustuksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa han-kiinalaisten muuttoa Mantšuriaan.[16] Mutta vuonna 1858 heikentynyt Qing-valtakunta joutui Aigunin sopimuksella luovuttamaan Venäjälle Amurin pohjoispuolella olevan osan Mantšuriaa. Vuonna 1860 Pekingin rauhansopimuksella Venäjä sai myös Ussurin itäpuoliset alueet, jonne perustettiin Vladivostok. Tästä lähtien Mantšuria on jakautunut venäläiseen osaan, jota toisinaan on nimitetty Ulommaksi Mantšuriaaksi, ja Kiinalle jääneeseen alueeseen, Sisempään Mantšuriaan. Tavallisimmin Mantšurialla on tämän jälkeen tarkoitettu vain Kiinalle jäänyttä "Sisempää Mantšuriaa". Pekingin rauhansopimuksen jälkeen Kiinan alue ei enää ulotu Japaninmereen.

title: Mantšuria

text: Talvella sitä vastoin Siperian korkeapaine saa aikaan hyvin kylmiä pohjois- tai luoteistuulia, jotka saavat ilmanlämpötilan laskemaan alueen eteläisimmissä osissa noin −5 °C:een, pohjoisosissa jopa −30 °C:een. Koska Siperiasta tulevat tuulet kuitenkin ovat hyvin kuivia, lunta sataa talvellakin vain harvoina päivinä ja silloinkin niukasti. Tästä aiheutui sekin, että vaikka samoilla leveysasteilla sijaitsevat alueet Pohjois-Amerikassa peittyivät kvartäärikauden jääkausina kokonaan jäätikköihin ja vaikka Mantšuriassa oli vielä kylmempää, kuivuuden vuoksi sinne ei muodostunut jäätikköä.[13] Asiaan vaikuttivat myös voimakkaat länsituulet, jotka saapuivat Pohjois-Euroopan silloisen mannerjäätikön suunnalta.

title: Mantšuria

text: Mantšu on alun perin Nurhacin 1600-luvun alussa antama nimi hänen yhdistämilleen džurtšenilaisille heimoille. Hänen perustamansa Qing-dynastia, joka myöhemmin valloitti koko Kiinan ja hallitsi sitä vuosina 1644–1912, ei kuitenkaan koskaan käyttänyt alkuperäisestä kotimaastaan nimeä Mantšuria tai muuta mantšuihin viittaavaa nimeä.

title: Mantšuria

text: Mantšurian ilmastoa luonnehtii erittäin suuri ero vuodenaikojen välillä. Kesät ovat runsassateisia ja lähes trooppisen kuumia, kun taas talvet ovat arktisen kylmiä ja kuivia. Tämä johtuu siitä, että Mantšurian sijainti Euraasian suuren mantereisen maa-alueen ja Tyynenmeren raja-alueella saa aikaan eri vuodenaikoina eri suuntiin puhaltavia monsuunituulia.

title: Mantšuria

text: Mantšuria on ollut monien paimentolaisheimojen kuten mantšujen, ultšojen ja nanaiden kotimaa. Monet etniset ryhmät kuten sushenit, donghu-kansat, xianbeit, wuhuanit mohet, khitanit ja džurtšenit ovat eri aikoina perustaneet sinne valtakuntiaan. Kiina hallitsi osaa Mantšuriasta jo Han-dynastian sekä myöhemmin myös Läntisen Jin- ja Tang-dynastian aikana, toisinaan vasallivaltiona.[14] Myös korealaiset Gojoseonin, Buyeon, Goguryeon ja Balhaen valtakunnat ovat hallinneet osia Mantšuriasta. Yhdessä eteläisen Song-dynastian kanssa Länsi-Mantšurian khitanit perustivat alueelle Liao-valtakunnan, joka hallitsi myös sitä lähellä sijaitsevia alueita Pohjois-Kiinassa.


query: Mikä on etäisyys Jämsästä Jyväskylään?

title: Jämsä

text: Helsinki 220 km Hämeenlinna 130 km Jyväskylä 60 km Lahti 115 km Pori 200 km Tampere 90 km Turku 250 km Virrat 120 km

title: Jämsän ryhmä

text: Jämsän ryhmä oli Suomen sisällissodan valkoisen armeijan sotilasryhmittymä, jonka komentajana oli Karl Fredrik Wilkman myöh. Wilkama. Ryhmästä käytettiin myös nimeä Wilkmanin osasto. Jämsän ryhmä perustettiin ylipäällikön käskystä 18. helmikuuta 1918, jossa hän antoi tehtävän Jyväskylän piiripäällikölle, että hänen tuli koota Jämsään suojeluskuntalaisista 1500 miehen ryhmittymä. Käskyn mukaan joukot tuli jakaa pataljooniin, joissa kussakin oli kolme komppaniaa ja lisäksi oli perustettava kolme konekiväärikomppaniaa, joissa kussakin oli kaksi konekivääriä. Eversti Wilkman saapui 2. maaliskuuta 1918 esikuntineen Jämsään ja 4. maaliskuuta ilmoitti päämajoitusmestari eversti Hannes Ignatius päämajasta, että Jämsä ryhmän vahvuus oli määrätty 2300 mieheen ja konekiväärien määräksi 10 ja lisäksi ryhmä saisi 4 tykkiä. Jotta tähän miesmäärään päästäisiin oli Jämsän ryhmään liitettävä jo olemassa olevien joukkojen lisäksi Uudenmaan rakuunat ja pataljoonat Seinäjoelta, Vaasasta ja Perä-Pohjolasta sekä kenttälennätin osasto. Maaliskuun 13. päivänä eversti Wilkman sai tiedon kapteeni Ingelbergiltä, että Pohjois-Hämeen tykmentti oli tullut muodostetuksi Jyväskylän piirin miehistä ja Lapuan komppanioista sekä hämäläisistä pakolaisista. Rykmentti käsitti kolme pataljoonaan, joissa oli kahdeksan komppaniaa. Kyseisen uuden rykmentin komentajaksi Wilkman määräsi väliaikaisesti everstiluutnantti L. Bergströmin.

title: Jämsä

text: Jämsä on maakuntansa ainoa keskiaikainen pitäjä. Jämsän kunta perustettiin vuonna 1866, kauppalanoikeudet se sai vuonna 1969, ja kaupungiksi se muuttui vuonna 1977. Jämsän naapurikuntia ovat Juupajoki, Jyväskylä, Keuruu, Kuhmoinen, Luhanka, Mänttä-Vilppula, Orivesi ja Petäjävesi.

title: Jämsä

text: Jämsässä risteävät Valtatiet 9 ja 24, ja Tampereen ja Jyväskylän välinen rautatieyhteys kulkee Jämsän kautta. Keskustaajama Seppola on Kankarisvedestä Päijänteeseen laskevan Jämsänjoen varrella.

title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text: Pääraide Jyväskylästä Jämsään valmistui loppuvuodesta 1977, jolloin se otettiin tavaraliikennekäyttöön. Matkustajaliikenne alkoi vuonna 1978. Rata lyhensi junamatkaa Jyväskylästä Tampereelle 190 kilometristä 154 kilometriin. Esimerkiksi vuonna 1980 radalla kulki noin 20 junaa päivässä. Vuonna 1984 välillä Jyväskylä–Jämsä kulki 51,8 miljoonaa nettotonnikilometriä tavaraa Jämsän suuntaan ja 31,2 miljoonaa Jyväskylän suuntaan. Orivesi–Jämsä-välillä lukemat olivat 56,5 Orivedelle ja 33,8 Jämsään.

title: Jämsän rautatieasema

text: Jämsän rautatieasema () on rautatieasema Jämsän kaupungissa rataosalla Orivesi-Jyväskylä, 56 kilometrin päässä Orivedeltä. Rakennukset rakennettiin arkkitehti Jarl Ungernin tyyppipiirustuksien mukaan.

title: Mukkula

text: Vääksyntien (Vt 24) pysäkeiltä pääsee lähiliikenteen busseilla Vääksyn suuntaan. Merrasjärven pikavuoropysäkiltä pääsee pikavuoroilla suoraan Helsinkiin, Jämsään, Jyväskylään ja Hartolaan. Merrasjärven pysäkkiä käyttävät myös Helsinki-Jämsä-Jyväskylä -erikoispikavuorot, jotka ohittavat Lahden keskustan. Mukkulan laidalla Holman pikavuoropysäkiltä pääsee linja-autolla Heinolan suuntaan.

title: Korpilahti

text: Korpilahti (epävirallisesti ) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomessa, Muuramen ja Jämsän välissä, Päijänteen molemmin puolin. Kunta liittyi Jyväskylän kaupunkiin vuoden 2009 alussa. Korpilahden naapurikunnat olivat juuri ennen kunnan lakkauttamista Joutsa, Jyväskylän mlk, Jämsä, Jämsänkoski, Luhanka, Muurame, Petäjävesi ja Toivakka.

title: Jämsä

text: Jämsä liitettiin Suomen rautatieverkkoon vuonna 1951, jolloin valmistui rata Orivedeltä Jämsänkoskelle. Rataosuus Jämsänkoskelta Jyväskylään valmistui vuonna 1977. Orivesi–Jyväskylä-rautatieyhteys on yksiratainen. Ennen Orivesi–Jämsänkoski-radan valmistumista lähin rautatieasema sijaitsi Vilppulassa vuonna 1882 avatun Tampere–Haapamäki-radan varrella.

title: Kaipolan rata

text: Kaipolan rata on Suomen rataverkon rata Jämsän kaupungissa. Se erkanee Orivesi-Jyväskylä-radalta Jämsän rautatieasemalta, ja jatkuu siitä Kaipolan kylään. Radalla on ainoastaan tavaraliikennettä.

title: Jyväskylän ammattiopisto

text: Jyväskylän ammattiopisto on osa Jyväskylän koulutuskuntayhtymää, johon kuuluvat myös Jyväskylän oppisopimuskeskus, Jyväskylän aikuisopisto, Jämsän ammattiopisto, Jyväskylän lukiokoulutus ja kiinteistöliikelaitos. Ravintola Priimus on osa Jyväskylän ammattiopistoa.

title: Jyväskylän ammattikorkeakoulu

text: Oppilaitoksen omistaa Jyväskylän Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistajia puolestaan ovat Jyväskylän kaupunki, Äänekosken ammatillisen koulutuksen kuntayhtymä ja Jämsän kaupunki.

title: Koskenpää

text: Koskenpää on Suomen entinen kunta ja nykyinen Jämsän kaupunginosa. Koskenpää sijaitsee Jämsä-Petäjävesi-tien varrella. Matkaa Keuruulle on 33 km, Jyväskylään 56 km, Jämsään 26 km ja Petäjävedelle 20 km. Asukkaita Koskenpäällä on nykyään 700. Palveluita Koskenpäällä on Koskenpään koulu, hirsibaari, huoltoasema, apteekki, vapaapalokunta, terveysasema sekä Koskenpään kirkko. Koskenpään kautta kulkee seututie 604.

title: Jämsä

text: Jämsä sijaitsee Päijänteen länsirannalla Tampereen, Lahden ja Jyväskylän muodostamassa kolmiossa lähempänä eteläisen Suomen rintamaita kuin maakuntansa pohjoisosia. Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsee puolestaan Hauholla noin 80 kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Se liikkuu kilometrin verran vuodessa Jämsästä poispäin kohti etelää.[4] 62. leveyspiiri kulkee Jämsän halki siten että Koskenpää sijaitsee leveyspiirin pohjoispuolella. Jämsän etelä–pohjoissuuntainen pituus on karkeasti 50 kilometriä ja länsi–itäsuuntainen leveys niin ikään noin 50 kilometriä. Väestön painopiste eli Jämsän keskustaajama on kunnan eteläosassa melko lähellä Päijänteen länsirantoja.

title: Jämsä

text: Jämsä–Jyväskylä-maantietä eli vanhaa nelostietä alettiin rakentaa 1861.[33] Valtatie 4 kulki Päijänteen länsipuolta vuoteen 1996, jolloin se siirrettiin järven itäpuolelle. Valtatie Lahdesta Jämsään sai uudeksi numerokseen 24. Valtatie 9 perustettiin vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän myötä. Valtatiet 9 ja 24 risteävät Jämsän keskustan lounaispuolella ja ne ovat Jämsän seudulla yksiajorataisia. Valtateiden reitit linjattiin Jämsän osalta nykyisille reiteilleen pääosin 1950- ja 1960-luvuilla. Merkittäviä peruskorjauksia tehtiin vuosina 1989 ja 2003, jolloin rakennettiin muun muassa ohituskaistoja. Maantie Jämsästä Vilppulaan valmistui 1915.[56] Linja-autoliikenne Jyväskylään ja Vilppulan rautatieasemalle aloitettiin vuonna 1924.[57] Kaukolinjat Tampereelta ja Lahdesta Jämsän kautta Jyväskylään alkoivat 1920- ja 1930-lukujen taitteessa, jolloin Jämsän kirkonkylästä muodostui vilkas linja-autoliikenteen solmukohta.[58]

title: Länkipohja

text: Länkipohja on taajama Jämsässä Längelmäveden vesistön koillispäässä. Vuoden 2007 kuntaliitokseen asti se oli Längelmäen keskustaajama. Länkipohjan pohjoispuolitse kulkee Tampereen ja Jyväskylän välinen valtatie 9. Valtatietä pitkin on matkaa Tampereelle 65 kilometriä, Jyväskylään 85 kilometriä sekä Jämsään ja Orivedelle kumpaankin 25 kilometriä. Länkipohjasta lähtevät lisäksi seututiet Kuhmoisiin (30 km), Eräjärvelle (entinen kunta, nykyisin Orivettä, 30 km) ja Kuhmalahdelle (entinen kunta, nykyisin Kangasalaa, 35 km). Längelmäen kirkonkylään Hakosalmelle on matkaa 10 kilometriä.

title: Ilveslinna

text: Yhdystie 6040 kulkee Ilveslinnan itäpuolitse. Jämsän keskusta sijaitsee kuutisen kilometriä Ilveslinnasta etelään. Etäisyys Ilveslinnasta Himoksen lomakylään on maanteitse noin neljätoista kilometriä. Reitti muodostuu yhdystiestä 6040 ja valtatiestä 9 ja kulkee Jämsän keskustan kautta.

title: Valtatien 4 historia

text: Valtatie 4 kulki pitkään Lahdesta Jyväskylään Padasjoen, Kuhmoisten ja Jämsän kautta nykyisen valtatien 24 reittiä pitkin. Jämsän ja Jyväskylän välillä nelostie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle.

title: Längelmäki

text: Längelmäen halki kulkevat Tampereen ja Jyväskylän välinen rautatie ja valtatie 9. Länkipohja sijaitsee suunnilleen Oriveden ja Jämsän puolivälissä ja sieltä on valtatietä pitkin matkaa Tampereelle 65 kilometriä, Jyväskylään 85 kilometriä sekä Jämsään ja Orivedelle kumpaankin runsaat 25 kilometriä. Rautatiellä ei enää nykyisin ole merkitystä Längelmäen sisäisten liikenneolojen kannalta. Lähimmät rautatien henkilöliikennepaikat sijaitsevat Orivedellä ja Jämsässä. Lähin lentokenttä on Tampere-Pirkkalan lentoasema.

title: Merrasjärvi

text: Merrasjärven liittymässä valtatie 24:llä sijaitsee myös linja-autojen pikavuoropysäkki, jolta pääsee ilman autonvaihtoa pikavuoroilla Helsinkiin, Jämsään, Jyväskylään ja Hartolaan. Vakiovuoroja kulkee Hollolan Paimelaan, Asikkalan Vesivehmaalle ja Vääksyyn sekä Padasjoelle ja Sysmään. Merrasjärven pysäkkiä käyttävät myös Helsinki-Jämsä-Jyväskylä -erikoispikavuorot, jotka kiertävät Lahden keskustan Holman ja Kymijärven ohitustietä.

title: Jyväskylä

text: Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi.

title: Jyväskylän Liikenne

text: Jyväskylän Liikenne liikennöi paikalisliikennettä Jyväskylässä ja Jämsässä. Jyväskylän Liikenne ajaa myös pikavuoromatkoja. Jyväskylän Liikenteellä on noin 160 linja-autoa. Linja-autojen määrä vaihtelee konsernin sisällä. Jos toisella tytäryhtiöllä on pulaa linja-autoista niin toisesta voidaan tarvittaessa lainata.

title: Valtatie 9

text: 1990-luvun puoliväliin saakka Jämsän ja Jyväskylän välinen osuus oli yhteinen nelostien kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa nelostie viitoitettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolelta ja tie Lahdesta Jämsään sai uuden numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän välille 24-tietä ei merkitty, vaan osuus on nykyisin vain 9-tietä.

title: Keski-Suomen käräjäoikeus

text: Keski-Suomen käräjäoikeus on käräjäoikeus, jonka tuomiopiiriin kuuluu 23 Keski-Suomen kuntaa. Käräjäoikeus syntyi vuonna 2010 kun Jyväskylän, Jämsän ja Äänekosken käräjäoikeudet yhdistettiin. Se on Suomen neljänneksi suurin käräjäoikeus. Oikeus jatkaa Jyväskylän käräjäoikeuden tiloissa Oikeustalolla. Mukaan tuli myös Hankasalmi, joka oli aiemmin kuulunut Pieksämäen käräjäoikeuden piiriin. Oikeuden kansliapalveluja saa Jyväskylästä ja Jämsästä, lisäksi istuntoja järjestetään myös Äänekoskella ja Viitasaarella. Käräjäoikeus työllistää 80 henkilöä, josta 20 tuomareita. Oikeuden laamanni on Tapani Koppinen.

title: Jämsän rautatieasema

text: 1930-luvulla Jämsään suunniteltiin rautatieyhteyttä Mäntästä sekä myöhemmin myös Riihimäen ja Hämeenlinnan suunnasta, mutta nämä jäivät toteutumatta. Asema avattiin lopulta vuonna 1950 Orivedeltä rakennetun radan valmistuessa. Seuraavana vuonna rataa jatkettiin Jämsänkoskelle, josta tuli radan pääteasema 1970-luvun lopulle saakka. Radalla oli harvakseltaan lättähattuliikennettä ja alkuvuosina myös makuuvaunuyhteys, mutta henkilöliikenne lopetettiin kokonaan vuonna 1969. Liikenne tosin aloitettiin uudelleen toukokuussa 1978, kun henkilöjunat alkoivat kulkea uutta Jämsänkoski–Jyväskylä-rataa. Jämsästä tuli nyt matkustajajunien ainoa pysähdyspaikka Oriveden ja Jyväskylän välillä.

title: Lasse Jämsen

text: Lasse Jämsen (s. 25. heinäkuuta 1974 Jyväskylän mlk.) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Jämsen pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 516 runkosarjaottelua tehopistein 110+112=222 ja keräsi 381 jäähyminuuttia sekä 26 pudotuspeliottelua tehopistein 3+4=7. Hyvänä maalintekijänä tunnettu Jämsen voitti Tapparassa keväällä 2003 Suomenmestaruuden. Hän pelasi myös yhden kauden Itävallan ja Saksan alemmissa sarjoissa.

title: Orivesi–Jyväskylä-rata

text:
Orivesi–Jyväskylä-rata eli Jämsän rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Orivedeltä Jämsän kautta Jyväskylään. Rataosuus on 112,7 kilometriä pitkä, yksiraiteinen ja koko matkalta sähköistetty. Rata Orivedeltä Jämsänkoskelle valmistui 1951 ja sieltä edelleen Jyväskylään 1977
. Rataosuudella on kahdeksan tunnelia, joista Lahdenvuoren tunneli (4 290 metriä) on Suomen kolmanneksi pisin.

title: Länkipohjan taistelu

text: Nykyisin Jämsän kaupunkiin kuuluva Länkipohja oli strategisesti tärkeä kylä, joka sijaitsi Tampereelta Jyväskylään johtavan maantien varrella. Länkipohja oli erityisesti punaisille merkittävä, sillä sen kautta pääsi valkoisten hallussa olleiden Jyväskylän ja Jämsän suunnasta heidän selustaansa Orivedelle ja Eräjärvelle sekä myös Tampere–Haapamäki-radalle. Tämän vuoksi Länkipohjaa kutsuttiinkin sodan aikana ”Tampereen lukoksi”.[3]

title: Väinö Paunu

text: Vuonna 1901 syntynyt Väinö Paunu aloitti liikennöinnin 13-paikkaisella Chevrolet-linja-autolla vapunpäivänä 1926 Tampere–Epilä-linjalla. Vuonna 1929 alkoi liikenne Tampere–Jyväskylä-linjalla ja 1930-luvulla liikennöitiin jo Mänttään, Kuruun, Lahteen ja Kuhmoisiin. Jyväskylän-linjan käynnistämistä pidettiin tuohon aikaan uhkarohkeana, koska tie oli varsinkin Kangasalan ja Jämsän välillä kapea, mäkinen ja mutkainen. Linjalupaan liittyikin ehto, jonka mukaan liikenteen sai lyhentää välille Jämsä–Jyväskylä, mikäli olosuhteet olisivat lumiesteiden tai kelirikon vuoksi ylivoimaiset. Kuvaavaa oli myös se, että Paunu joutui 1930-luvun puoliväliin saakka huolehtimaan itse tien talviaurauksesta Kangasalan ja Jämsän välisellä lähes 90 kilometrin pituisella osuudella; hän piti tiukasti kiinni periaatteesta, että yksikään vuoro ei saanut jäädä ajamatta. Väinö Paunu kertoi myöhemmin, että hän ei olisi uskaltanut aloittaa Jyväskylän-linjaa, ellei juuri silloin olisi tullut markkinoille Brockway-auto, jossa oli ehkä ensimmäisenä linja-autona Suomessa paripyörät takana. Kelirikko haittasi liikenteen hoitoa vielä vuosikymmeniä myöhemminkin; esimerkiksi keväällä 1955 valtatie 9 oli kuukauden ajan käytännössä poikki Länkipohjan kohdalla.

title: Jämsän ammattiopisto

text: Jämsän ammattiopisto on nuorten ja aikuisten monialainen ammatillinen oppilaitos, joka kehittää seutua tiiviissä yhteistyössä alueen elinkeinoelämän ja oppilaitosten kanssa. Jämsän ammattiopisto on osa Jyväskylän koulutuskuntayhtymää.

title: Radio Jyväskylä

text: Radio Jyväskylä muutti 1989 Vesilinnan kellaritiloista kaupungin keskustaan, Ilmarisenkadulla sijaitseviin uusiin tiloihin. Vesilinnan lähetin siirrettiin korkeammalle Matti Nykäsen hyppyrimäen huipulle. Lisäksi asema hankki alilähettimen Jyväskylän maalaiskunnan puolelle laajentaakseen kuuluvuusaluettaan. Toiminta laajeni myöhemmin Jämsän seudulle Radio Jyväskylän ostettua heikosti menestyneen Radio Jämsän. Äänekoskella toimineen Radio Nelostien lopetettua Radio Jyväskylä laajensi kuuluvuusaluettaan pohjoiseen.


query: Mitä klaffi tarkoittaa?

title: Klaffi

text: Klaffi (myös klaffitaulu, synkroni tai tahdistuslauta) on elokuvien filmituotannossa käytettävä liitutaululla tai tussitaululla sekä saranalla varustettu väline. Klaffitauluista on olemassa myös elektronisia malleja, joissa kalautuksen sijaan taulussa on välähtävä merkkivalo, voimakas terävä merkkiääni sekä digitaalinen aikakoodinäyttö joko ilman tai perinteisellä saranoidulla palkilla.

title: Mezuza

text: Mezuzan teksti koostuu kahdesta Tooran kappaleesta: 5. Moos. kirja 6:4-9 ja 11:13-21. Teksti kirjoitetaan käsin pergamentille samojen sääntöjen mukaan, joita noudatetaan sefer Toran ja tefillinien kirjoittamisessa. Sen jälkeen pergamentti eli "klaf" kääritään rullalle ja sijoitetaan suojakoteloon. Koska mezuzan tärkeä osa on "klaf" ja kotelon tarkoitus on vain suojata sitä, kotelo voi olla valmistettu mistä materiaalista tahansa. Ennen mezuzan asettamista ovenpieleen lausutaan rukous.

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Wanda Klaff

text: Wanda Klaff (6. maaliskuuta 1922 – 4. heinäkuuta 1946) oli SS-nainen ja keskitysleirivartija toisen maailmansodan aikana.

title: Aapo Heikkilä

text: Huhtikuussa 2018 Klaffi Tuotannot ilmoitti suunnittelevansa elokuvaa Heikkilästä.

title: Klaffi

text: Videokuvaustuotannossa klaffitaulua käytetään samasta syystä kuin filmikuvauksissakin, jos kuvaustilanteen ääni tallennetaan erillisellä äänentallennuslaitteella tai otos kuvataan usealla videokameralla samanaikaisesti. Editoija tahdistaa erillisen videokuvan ja ääniraidan tai useamman kameran kuvan ja äänimateriaalin keskenään samalla tavalla kuin filmileikkauksessa.

title: Mika Ronkainen

text: Lokakuussa 2014 Ronkainen ilmoitti lopettavansa yhteistyönsä oululaisen tuotantoyhtiön Klaffi Tuotantojen kanssa 16 vuoden jälkeen.

title: Klaffi

text: Elokuvan nimi Kohtauksen numero Oton tai kuvan numero Monesko filmi/nauha kamerassa on Ohjaajan nimi Kuvaajan nimi Kuvauspäivämäärä INT/EXT DAY/NIGHT Tuotantonumeroita ja koodeja

title: Pentti Saares

text: Pentti Saares (4. helmikuuta 1911 Suonenjoki – 26. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, klaffi ja SF:n järjestäjä.

title: Klaffi

text: Klaffi lyödään yleensä otoksen alussa, mutta myös jälkiklaffi otoksen jälkeen on mahdollinen. Silloin klaffia pidetään lyödessä ylösalaisin. Tätä voidaan käyttää erityisen pitkissä yhtenäisissä otoksissa varmistukseksi leikkaajalle, että ääni ja kuva ovat pysyneet otoksen alusta loppuun saakka samassa tahdissa.

title: Myrna Loy

text: Hän aloitti tanssijana ja klaffina, myöhemmin hänet tunnettiin eksoottisten vamppien esittäjänä ja hänen tunnetuimmaksi roolikseen nousi Nora Charles "Pettävä varjo" -elokuvissa. Näitä komediallisia salapoliisielokuvia valmistui kuusi kappaletta ja ne olivat merkittävä käännekohta Loyn uralla, sillä niissä hän sai todistaa komediennen kykynsä ja se avasi hänelle myös ovet suurempiin tuotantoihin.

title: Buried Alive (Sentencedin albumi)

text: Konsertin erikoispitkä kappalelista sisältää kappaleita yhtyeen jokaiselta albumilta debyyttialbumi "Shadows of the Pastia" lukuun ottamatta, ja viiden kappaleen aikana lavalla vierailee yhtyeen aikaisempi laulaja Taneli Jarva. Konserttielokuvan ohjauksesta vastasi elokuvaohjaaja Mika Ronkainen ja kuvauksesta oululainen Klaffi Tuotannot 17 kameralla. Sen ensi-ilta järjestettiin Oulun musiikkivideofestivaaleilla 9. syyskuuta 2006. __notoc__

title: Pentti Saares

text: Saares teki pitkän uran SF-elokuvassa: hän teki pitkän uran myös teatterissa. Klaffi- ja järjestystehtävien ohella Saares oli myös sivuosien erikoismies, hän teki yhteensä 40 pientä elokuvaroolia, tunnetuimmat niistä ovat muun muassa elokuvissa Kersantilleko Emma nauroi?, Ryhmy ja Romppainen, Kuollut mies rakastuu, Kohtalo johtaa meitä, Haaviston Leeni, Pojat, Sissit, Täällä Pohjantähden alla, Leikkikalugangsteri, Pohjantähti, Viimeinen savotta ja Runoilija ja muusa.

title: Wanda Klaff

text: Klaff syntyi Danzigissa saksalaisille vanhemmille Wanda Kalacinskina. Hän päätti koulunsa 1938 ja meni töihin tehtaaseen. Tätä kesti vuoteen 1942, jolloin hän nai Willy Gapesin ja ryhtyi kotiäidiksi. 1944 Wanda liittyi keskitysleirihenkilökuntaan Stuthofin Praustin alaleirillä (Pruszcz). Siellä Wanda syyllistyi monien vankien hyväksikäyttöön. 5. lokakuuta 1944 hän saapui Russoschinin alaleirille Stutthofiin (nykyään Pohjois-Puolaa). Siellä hän jatkoi vankien sadistista kohtelua. Hän pakeni leiristä alkuvuodesta 1945. 11. kesäkuuta 1945 Puolan viranomaiset pidättivät hänet, ja laittoivat vankilaan, jossa hän sairastui keuhkokuumeeseen. Hän joutui oikeuteen muiden SS-naisten kanssa. Väitetään että hän sanoi oikeudenkäynnissä:

title: Klaffi

text: Klaffitaulun käyttö on alkujaan syntynyt äänielokuvien filmikuvauksessa tarpeesta, jossa filmikameran lisäksi kuvaustilanteessa tallennettu ääni erillisellä ääninauhurilla on pitänyt saada tahdistettua keskenään kuvan kanssa elokuvaa leikattaessa. Klaffitaulun avulla elokuvan leikkaaja voi hyvin tarkasti ajoittaa filmikuvan ja ääninauhan keskenään samaan tahtiin. Lisäksi klaffitaulun filmikuvassa näkyvien tietojen perusteella leikkaaja voi varmistua ääninauhalta kuullen, että leikkauspöydällä ovat saman otoksen kuvafilmi ja ääninauha.

title: Joan Crawford

text: Joan Crawford aloitti uransa tanssijana ja showtyttönä New Yorkissa ja siirtyi mykkäelokuviin vuonna 1925, jolloin hän allekirjoitti sopimuksen elokuvajätti MGM:n kanssa. Alkujaan hän esiintyi klaffina, myöhemmin hän kohosi nopeasti 1930-luvun suosittujen "flapper"-elokuvien kautta yhdeksi Hollywoodin kirkkaimmista tähdistä. Erityisen tunnetuksi Crawford tuli niin kutsutuista tuhkimotarinaelokuvistaan, joissa hän esitti köyhiä ja ahkeria tyttöjä, jotka löysivät romanssin ja lopulta menestyivät kovan työnsä seurauksena. Myöhemmin hänen rooleikseen vakiintuivat vahvat, määrätietoiset ja menestyneet naiset. Parhaan naispääosan Oscarilla Crawford palkittiin vuonna 1945 elokuvasta Mildred Pierce – amerikkalainen nainen.

title: Jälkiäänitys

text: Elokuvat nauhoitetaan yksittäisissä pätkissä, joita kutsutaan otoiksi. Ottojen alku ja loppu ilmoitetaan aina klaffin merkkiäänellä. Myöhemmässä jälkiäänityksessä tämä ääni auttaa pitämään kohtausten kuva- ja ääniraidat samanaikaisina. Äänitysstudiossa elokuva jaetaan näihin kyseisiin osiin ja dialogi nauhoitetaan otto otolta uudestaan.

title: Ingrid Bergman

text: Ingrid Bergman menetti molemmat vanhempansa nuorena ja kasvoi sukulaistensa huostassa. Saatuaan stipendin teatterikouluun hän aloitti opinnot Dramatenissa. Ensimmäisen kesälomansa aikana myös ruotsalainen elokuvastudio palkkasi hänet. Ingrid teki ensimmäiset roolinsa kotimaisissa elokuvissa "Munkbrogreven" ja "Myrskyluodon pappi". Hänen ensimmäinen elokuvaesiintymisensä oli klaffina elokuvassa "Rakkautta ja alkoholia" (1932).

title: Heinoslaisuus

text: Annika Nykänen ohjasi heinoslaisuudesta dokumenttielokuvan Maailmanloppu alkaa Oulusta. Elokuvan tuotti oululainen tuotantoyhtiö Klaffi Tuotannot, ja se sai ensi-iltansa Oulussa 7. joulukuuta 2007.

title: Klaffi

text: Tauluun merkitään muun muassa seuraavat tärkeät asiat:

title: Wanda Klaff

text: Hän sai kuolemantuomion vankien hyväksikäytöstä. Hänet hirtettiin 4. heinäkuuta 1946 Biskupia Gorka-kukkulalla lähellä Gdańskia.

title: Harry Finér

text: Finér työskenteli pitkään muun muassa art director Herbie Kastemaan kanssa. Finér on palkittu kolmasti Vuoden parhaat kampanjat -kilpailussa ja Kultahuipulla Grafian Vuoden huiput -kilpailussa. Cannesin mainosfestivaaleilta hänellä on kaksi kunniakirjaa ja Klaffi-mainoselokuvakilpailusta useita Kultaisia klaffeja.

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Alex Barros

text: Kaudeksi 2006 Barros meni Superbike-sarjaan Klaffi Honda-talliin. Hän nappasi Phillip Islandin lähdöistä kaksi palkintopallipaikkaa, sekä toisen ja neljännen sijan Monzasta. Hän sijoittui sarjassa kuudennelle tilalle.

title: Klaffi

text: Klaffitaulun yläosaan saranoitu palkki, joka usein on kuvioltaan viistoraitainen, lyödään nopeasti kiinni taulun yläosan kiinteätä, vastaavasti käänteisraidoitettua palkkia vasten, jolloin kuuluu voimakas terävä-ääninen kalahdus. Kohtauksen yksittäisen otoksen kuvaustilanteen alkaessa, kun kamera ja äänitys ovat käynnistyneet, klaffitaulua näytetään kameran suuntaan, josta näkyvät otoksen tiedot ja jotka tallentuvat kuvaan. Klaffia käyttävä henkilö, useimmiten 2. kamera-assistentti, ilmoittaa ensin selkeästi kuuluvalla äänellä vähintään kohtauksen, kuvan ja otoksen numerot, jotka tallentuvat äänitykseen. Sen jälkeen klaffia kalautetaan, jonka ääni ja liike tallentuvat, ja klaffi viedään kameran edestä pois, jonka jälkeen otoksen näytelty toiminta alkaa ohjaajan antaessa siihen käskyn.

title: Klaffi Tuotannot

text: Klaffi Tuotannot Oy on vuonna 1996 perustettu oululainen tuotantoyhtiö. Klaffi tuottaa mainoselokuvia ja yritysvideoita. Yhtiö on aiemmin tuottanut myös dokumenttielokuvia.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Klaffi Tuotannot

text: Lähde

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Milloin Tappara voitti ensimmäisen SM-liigamestaruutensa?

title: Tappara

text: Tappara on voittanut Suomen mestaruuden 17 kertaa, kun mukaan lasketaan sen edeltäjän TBK:n saavuttamat kolme mestaruutta:[lower-alpha 1] neljästi 1950-luvulla (1953–55 TBK:na) (1953, 1954, 1955, 1959), kahdesti 1960-luvulla (1961, 1964), kolmesti 1970-luvulla (1975, 1977, 1979), viidesti 1980-luvulla (1982, 1984, 1986, 1987, 1988), kerran 2000-luvulla (2003)[4] ja kaksi kertaa 2010-luvulla (2016, 2017). Tappara on eniten jääkiekon pääsarjatason mestaruuksia saavuttanut joukkue. SM-liigan mestaruustilastossa Tappara on Turun Palloseuran kanssa jaetulla ensimmäisellä sijalla, mutta kaksi hopeaa enemmän voittaneena ykköstila on Tapparan hallussa. Pääsarjatason maratontaulukossa Tappara on ensimmäisenä (2014).[5] Lisäksi sillä oli vuonna 1970 sarjassa mukana kaksi joukkuetta, kun myös Tapparan kakkosjoukkue Hilpara pelasi SM-sarjassa. Tapparalla on ollut myös jalkapallotoimintaa, mutta tällä nimellä joukkue pelasi ainoastaan yhden kauden.

title: Hugo Haš

text: Toukokuussa 2017 Haš teki juniorisopimuksen Tapparan kanssa, kun seuran edustajat olivat tarkkailleet häntä alle 16-vuotiaiden maajoukkueturnauksessa. Suomeen vain 16-vuotiaana muuttanut Haš pelasi kauden 2017–2018 lähes kokonaan seuran A-nuorissa, joiden eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli seitsemällä osumallaan. Haš teki runkosarjassa kaikkiaan 16 tehopistettä. Hän vahvisti myös kahden playoff-ottelun verran Tapparan B-nuoria, jossa Haš voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Myös Tapparan SM-liigajoukkue oli nimennyt hänet joukkueeseensa Mestarien liigan otteluihin. Haš sai siellä tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen miesten pelinsä 4. lokakuuta 2017 slovakialaista HC Banská Bystricaa vastaan. Tappara merkitsi hänet seitsemänneksi puolustajaksi, mutta Haš jäi ottelussa lopulta kuitenkin ilman peliaikaa.

title: Jyrki Välivaara

text: Neljän JYPissä vietetyn SM-liigakauden jälkeen Välivaara siirtyi kaudeksi 2001–2002 2+1-vuotisella sopimuksella Tapparaan. Hän teki SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä kymmenellä osumallaan. Välivaara voitti Tapparan sisäisen tehotilaston lukemalla +20. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2002–2003 Välivaara teki puolustajalle varsin kummalliset tehot 7+0=7. Hän oli Tapparan eniten maaleja tehnyt puolustaja, mutta Välivaaran kausi päättyi kuitenkin 40 ottelun jälkeen rannevammaan tammikuussa 2003. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.

title: Henrik Haapala

text: Haapala esitti suhteellisen hyviä otteluita jo European Trophy -harjoitusotteluissa ja murtautui Tapparan SM-liigajoukkueeseen alkukaudella 2012–2013. Hän teki kauden avausottelussa ja uransa toisessa SM-liigaottelussa 14. syyskuuta 2012 paikallisvastustaja Tampereen Ilvestä vastaan kolme syöttöpistettä. Uransa viidennessä SM-liigaottelussa 22. syyskuuta 2012 Haapala teki liigauransa avausmaalin vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänen osumansa syntyi ylivoimalla ja jäi Tapparan 1–3-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Haapala muodosti alkukaudella tehokkaan kaksikon toisen Tappara-lupauksen, Aleksander Barkovin kanssa. Hän teki kauden 12 ensimmäisessä ottelussaan 13 tehopistettä, mutta Haapala ei tehnyt sen jälkeen loppukauden 20 ottelussa ainuttakaan tehopistettä. Hän kärsi loukkaantumisesta ja hän putosi kauden puolivälin paikkeilla Tapparan kokoonpanosta, pelaten kevätkaudella vain yhden ottelun. Haapala voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Hän pelasi loppukevään lähinnä joukkueen A-nuorissa, joiden paras pistemies Haapala oli pudotuspeleissä tehoilla 3+4=7. Hän pelasi kauden aikana myös neljä Mestis-ottelua lainalla kasvattajaseurassaan LeKissä. Huhtikuussa 2013 Haapala teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.

title: Aaro Peltonen

text: Huhtikuussa 2014 Peltonen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Kiekko-Vantaan kanssa ja se sisälsi option SM-liigaan siirtymisestä. Jo toukokuussa hän siirtyikin try-outille Tapparaan. Elokuussa 2014 Peltonen sai joukkueeseen kauden 2014–2015 kattavan jatkosopimuksen. Hän lähti kauteen niin ikään kakkosmaalivahtina Juha Metsolalle, mutta lähinnä taisteli tontista Dominik Hrachovinan kanssa ja pelasi pääasiassa Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Peltonen teki SM-liigadebyyttinsä 25-vuotiaana 31. tammikuuta 2015 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan, kun hänet vaihdettiin Metsolan tilalle Tapparan maaliin ajassa 42.34. Peltonen torjui ottelussa kuusi kertaa ja ei päästänyt yhtään maalia. Tappara hävisi ottelun lopulta 5-0. Ensimmäisen liigaottelunsa aloittavana maalivahtina hän pelasi 26. helmikuuta 2015 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Peltonen torjui Tapparan 2-4-voittoon päättyneessä ottelussa 30 kertaa. Taas seuraavassa ja kauden viimeiseksi jääneessä SM-liigaottelussaan 7. maaliskuuta 2015 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan hän torjui liigauransa ensimmäisen nollapelin. Peltonen torjui Tapparan 0-2-voittoon päättyneessä ottelussa 25 kertaa. Peltonen jatkoi kauden mittaan Tapparan kakkosmaalivahtina, kunnes Tapparan maalivahtiosasto täydentyi LeKin Mestis-kauden päättyttyä Mika Norosella. Peltonen ehti toimia pudotuspeleissä kahdessa ottelussa joukkueen luukkuvahtina. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.

title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1963–1964

text: Jääkiekon SM-sarjakausi 1963–1964 oli jääkiekon SM-sarjan 34. kausi. Kaikki mitalisijat menivät tamperelaisseuroille. Kolme ensimmäistä Tappara, TK-V ja Ilves saavuttivat kaikki 28 pistettä. Maalieron perusteella kaksi parasta, Tappara ja KooVee pelasivat uusintaottelun mestaruudesta. Tappara voitti uusinnan 5–3 ja voitti mestaruuden, TK-V sijoittui hopealle ja Ilves pronssille. Töölön Vesa ja WU putosivat Suomen sarjaan, josta kaudeksi 1964–1965 SM-sarjaan nousivat HIFK ja RU-38.

title: Tapparan SM-sarjakausi 1958–1959

text:
Tappara osallistui Hämeen alueen muiden SM-sarjaseurojen tavoin ykkösjoukkueellaan myös SVUL:n Hämeen piirin 1.lk:n piirisarjaan. Tätä sarjaa luonnehdittiinkin 1950-luvulla Suomen kovimmaksi jääkiekkosarjaksi. Tappara voitti sarjan häviämättä peliäkään.
Sarjataulukko:
Tapparan ottelut piirisarjassa:

title: Jonatan Tanus

text: Tanus on Tapparan kasvatti. Hän toimi kaudella 2009–2010 vuoden alaikäisenä seuran C-nuorten kapteenina ja oli Tapparan paras pistemies ja maalintekijä C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 10+7=17 ja kevään 2015 pudotuspeleissä tehoilla 11+4=15. Tanus ylsi myös runkosarjassa joukkueen sisäisen maalipörssin kärkeen ja hänen edellään C-nuorten SM-sarjan maalipörssissä oli vain HIFK:n Ville Koskela. Tanus voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2010–2011 hän ylsi Tapparan B-nuorten sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin voittoon SM-karsinnoissa tehoilla 6+8=14. Barkov pelasi suurimman osan runkosarjastaan vain 15-vuotiaana seuran A-nuorissa tehden 19 ottelussa 13 tehopistettä. Hän vahvisti myös Tapparan C-nuoria ja voitti koko C-nuorten SM-sarjan pudotuspelien pistepörssin tehoilla 11+15=26. Tanus voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Hänen jokaisessa edustamassaan joukkueessa pelasi ketjukaverina Tanuksen ikätoveri Aleksander Barkov.

title: Jääkiekon SM-liigakausi 1986–1987

text: Jääkiekon SM-liigan kausi 1986-1987 oli järjestykseltään kahdestoista Jääkiekon SM-liigan kausi. Mestaruuden voitti Tappara, Hopeaa sai Kärpät ja pronssia HIFK. Runkosarjan voitti Kärpät. Mestaruus oli Tapparalle kuudes SM-liigan historiassa ja kaikkiaan kolmastoista.

title: Jääkiekon SM-liigakausi 1985–1986

text: Jääkiekon SM-liigan kausi 1985-1986 oli jäjestykseltään SM-liigan 11. kausi. Mestaruuden voitti Tappara, hopeaa sai HIFK ja pronssia Kärpät. Tappara voitti myös runkosarjan.

title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen voitti kauden 2016–2017 päätteeksi toisen peräkkäisen Suomenmestaruutensa. Kaudella 2017–2018 hän oli Tapparan paras maalintekijä 18 osumallaan. 1. joulukuuta 2017 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan Karjalainen onnistui tekemään SM-liigauransa ensimmäisen kypärätempun. Hänen toinen osumansa jäi Tapparan 2–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Juhani Salo valitsi Karjalaisen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Joulukuussa 2017 Karjalainen teki Tapparan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.

title: Tapparan SM-sarjakausi 1955–1956

text: Tappara osallistui Hämeen alueen muiden SM-sarjaseurojen tavoin ykkösjoukkueellaan myös SVUL:n Hämeen piirin 1.lk:n piirisarjaan. Tätä sarjaa luonnehdittiinkin 1950-luvulla Suomen kovimmaksi jääkiekkosarjaksi. Piirin mestaruuden voitti TK-V kaatamalla uusintaottelussa Koulukadulla Tapparan juuri ennen SM-sarjan alkua.

title: Kristian Kuusela

text: Kuusela nimettiin kaudeksi 2015–2016 Tapparan varakapteeniksi. Hän voitti koko SM-liigan pistepörssin tehoilla 20+39=59 ja palkittiin Veli-Pekka Ketola -palkinnolla. Kuusela oli myös Tapparan paras maalintekijä ja syöttäjä ja hän jakoi liigan maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Kuusela palkittiin SM-liigan runkosarjan parhaana pelaajana Lasse Oksanen -palkinnolla ja liigan pelaajien valitsemana kauden parhaana pelaajana Kultaisella kypärällä. Kevään 2016 pudotuspeleissä hän oli Tapparan paras syöttäjä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Patrik Laineen kanssa tehoilla 5+10=15. Kuusela voitti myös Tapparan sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kuusela valittiin SM-liigan tähdistökentälliseen.

title: Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2016–2017

text: Puolivälierissä Ilves kohtasi paikallisvastustaja Tapparan. Tamperelaisseurat kohtasivat ensimmäisen kerran pudotuspeleissä 16 vuoteen. Runkosarjan kuudesta kohtaamisesta Tappara voitti viisi ja Ilves yhden.

title: Jukka Rautakorpi

text: Kaudesta 1995–1996 lähtien Rautakorpi on toiminut päävalmentajana eri joukkueissa. Hän aloitti uransa päävalmentajana Tapparassa, jossa hän on toiminut urallaan neljään otteeseen: 1995–1997, 1999–2003, 2005–2006 sekä 2012–2014. Rautakorven tullessa toisen kerran urallaan Tapparan peräsimeen hän valmensi joukkueensa kolmena keväänä peräkkäin SM-liigan finaaleihin. Kahdella ensimmäisellä kerralla (2000–2001 ja 2001–2002) Tapparan oli tyytyminen SM-hopeaan, mutta Rautakorven viimeisellä kaudella (2002–2003) keväällä 2003 Tappara voitti Suomen mestaruuden.

title: Tappara

text: Kaudella 2012–2013 Tapparan edellisen kauden huonot menestykset muuttuivat selvästi positiivisempaan suuntaan. Tappara oli runkosarjassa toinen ja keräsi 108 pistettä ja jäi runkosarjan voittaja Jokereille ainostaan kolme pistettä. Tappara kohtasi villi kortti -kierroksella SaiPan pudottaneen Helsingin IFK:n. Tuon sarjan Tappara voitti otteluvoitoin 4–1. Semifinaaleissa vastaan asettui runkosarjavoittajan ja suuren mestarisuosikin Jokerit pudottanut Rauman Lukko. Tappara vei sarjan puhtaasti 4–0 ja eteni ensimmäistä kertaa SM-liigan finaaleihin sitten kevään 2003. Vastaan asettui Porin Ässät. Ensimmäinen ottelu Hakametsässä sai erikoisen ratkaisun, kun Tapparan Jukka Peltola iski voittomaalin 5 sekuntia ennen varsinaisen peliajan päättymistä. Porissa Ässät tasoitti finaalisarjan 1–1:een voittamalla Tapparan 5–1. Kolmas peli Hakametsässä toi saman ratkaisun. Tällä kertaa Tapparan Niclas Lucenius iski voittomaalin ajassa 59:59 ja Tappara voitti ottelun 3–2. Porissa Ässät oli kuitenkin jälleen ylivoimainen ja tasoitti 4–0 -voitolla sarjan 2–2:een. Hakametsässä Ässät voitti Tapparan jatkoajalla 1–2 ja lopulta porilaiset juhlivat SM-kultaa voitettuaan kuudennen pelin 3–2 ja finaalisarjan 4–2. Tapparalle hopea oli seurahistorian kymmenes. Edellinen mitali oli vuoden 2008 pronssi.

title: Aleksi Salonen

text: Salonen otti kaudella 2016–2017 vakituisen roolin Tapparasta ja teki läpimurtonsa SM-liigassa. Hän teki 53 runkosarjaottelussa tehot 5+13=18 ja 18 playoff-ottelussa viisi syöttöpistettä. Salonen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2017–2018 Salonen jakoi Mestarien liigassa Tapparan sisäisen tehotilaston voiton Tomáš Záborskýn kanssa lukemalla +9. Hän teki SM-liigassa ensimmäisen playoff-maalinsa ensimmäisessä puolivälieräottelussa 21. maaliskuuta 2018 Kalevan Palloa vastaan. Salosen osuma jäi Tapparan 3–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hannu Oksanen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Salonen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.

title: Porin Ässien SM-liigakausi 2012–2013

text: Finaaleissa Ässät sai vastaansa Jukka Rautakorven valmentaman Tapparan. Ensimmäiset neljä ottelua päättyivät kotivoittoon. Avausottelun Tampereella voitti Tappara niukasti 2–1 voittomaalin tultua vain viisi sekuntia ennen kolmannen erän loppua. Toisessa ottelussa Ässät kaatoi Tapparan Porissa selvin numeroin 5–1. Kolmas ottelu Tampereella oli jälleen tiukka Tapparan tasoitettua ottelun ylivoimalla 53. minuutilla ja iskemällä voittomaalin niin ikään ylivoimalla vain sekunti ennen ottelun päättymistä. Tappara voitti ottelun maalein 3–2. Neljännessä ottelussa Ässät kaatoi Tapparan jälleen neljällä maalilla voittaen kotonaan lukemin 4–0. Sarjan kulminaatiopisteeksi muodostui viides ottelu Tampereella. Tapparan Jarno Koskirannan tehtyä avausmaalin toisen erän alussa, Ässien Eero Elo tasoitti ottelun vielä saman erän aikana. Tasatilanteessa 1–1 lähdettiin jatkoajalle eikä ratkaisua saatu ensimmäisessä eikä vielä toisessakaan jatkoerässä. Vasta kolmannessa jatkoerässä, ajassa 108:59 Ässien Veli-Matti Savinainen teki ottelun voittomaalin ja näin Ässät otti ensimmäisen ottelupallon itselleen. Tapparalla oli vielä mahdollisuus viedä ratkaisu seitsemänteen otteluun voittamalla kuudes ottelu Porissa. Ässät ei kuitenkaan antanut tämän tapahtua, vaan se voitti ottelun maalein 3–2 ja täten saavutti Suomen mestaruuden voitoin 2–4.

title: Oulun Kärppien historia

text: Kärpät oli runkosarjan kolmas kaudella , ja tehokkain pelaaja Kärpistä oli Mikko Leinonen tehoin 16 + 36 = 52. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi Tampereen Ilveksen, jonka Kärpät voitti otteluin 2–0 (5–1 ja 2–5). Seuraavaksi Kärpät pelasi TPS:aa vastaan. Ottelusarja ratkesi Kärppien voittoon vasta viidennen ottelun jatkoajalla, kun Juha Tuohimaa teki voittomaalin. Loppuottelussa vastassa oli Tappara. Tapparalla oli loppuottelusarjassa kotietu, ja Tappara voittikin ensimmäisen ottelun maalein 5–2. Toinen ottelu, joka pelattiin Oulussa, oli Kärppien maalein 6–1. Tappara voitti toistamiseen kotiottelunsa, nyt maalein 13–2. SM-liigan mestaruus olisi saattanut ratketa neljännessä ottelussa, joka pelattiin Oulussa. Muun muassa sanomalehti Helsingin Sanomat kirjoitti, ettei Kärpillä ole mahdollisuutta ja Tapparan mestaruus olisi selvä. Kärppien päävalmentaja Kari Mäkinen vei lehtijutun pukuhuoneeseen ja laittoi sen seinälle. Kärpät voitti ottelun 6–1, ja ratkaisu siirtyi viidenteen otteluun Tampereelle. Kärpät voitti viimeisen ottelun maalein 2–5 ja samalla historiansa ensimmäisen SM-liigan mestaruuden. Ottelun voittomaalin teki Kari Suoraniemi. Pudotuspelien pistepörssin voitti Kari Jalonen 21:llä tehopisteellään. Kauden päätteeksi Kärpistä lähtivät muun muassa Reijo Ruotsalainen, Mikko Leinonen, Kai Suikkanen ja Jalonen sekä Suoraniemi. Tapparan päävalmentaja Rauno Korpi syytti vuonna 2004 julkaistussa kirjassaan ”Yhteispeli työelämässä” omia peluutusvirheitään siitä, että Kärpät voitti mestaruuden.

title: Oulun Kärpät

text: Kärpät oli runkosarjan kolmas kaudella , ja tehokkain pelaaja Kärpistä oli Mikko Leinonen tehoin 16+36=52. Pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Kärpät kohtasi Tampereen Ilveksen, jonka Kärpät voitti otteluin 2–0 (5–1 ja 2–5). Seuraavaksi Kärpät pelasi TPS:aa vastaan. Ottelusarja ratkesi Kärppien voittoon vasta viidennen ottelun jatkoajalla, kun Juha Tuohimaa teki voittomaalin. Loppuottelussa vastassa oli Tappara. Tapparalla oli loppuottelusarjassa kotietu, ja Tappara voittikin ensimmäisen ottelun maalein 5–2. Toinen ottelu, joka pelattiin Oulussa, oli Kärppien maalein 6–1. Tappara voitti toistamiseen kotiottelunsa, nyt maalein 13–2. SM-liigan mestaruus olisi saattanut ratketa neljännessä ottelussa, joka pelattiin Oulussa. Muun muassa sanomalehti Helsingin Sanomat kirjoitti, ettei Kärpillä ole mahdollisuutta ja Tapparan mestaruus olisi selvä. Kärppien päävalmentaja Kari Mäkinen vei lehtijutun pukuhuoneeseen ja laittoi sen seinälle. Kärpät voitti ottelun 6–1, ja ratkaisu siirtyi viidenteen otteluun Tampereelle. Kärpät voitti viimeisen ottelun maalein 2–5 ja samalla historiansa ensimmäisen SM-liigan mestaruuden. Ottelun voittomaalin teki Kari Suoraniemi. Pudotuspelien pistepörssin voitti Kari Jalonen 21:llä tehopisteellään. Kauden päätteeksi Kärpistä lähtivät muun muassa Reijo Ruotsalainen, Mikko Leinonen, Kai Suikkanen ja Jalonen sekä Suoraniemi. Tapparan päävalmentaja Rauno Korpi syytti vuonna 2004 julkaistussa kirjassaan ”Yhteispeli työelämässä” omia peluutusvirheitään siitä, että Kärpät voitti mestaruuden.[34][36]

title: Chris Connolly

text: Toukokuussa 2012 Connolly teki 1+1-vuotisen sopimuksen SM-liigajoukkue Tapparan kanssa. Hän oli kaudella 2012–2013 tehoilla 19+22=41 joukkueen kolmanneksi paras pistemies. Connolly onnistui tekemään ammattilaisuransa ensimmäisen kypärätempun 30. lokakuuta 2012 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Hänen ensimmäinen maalinsa oli Tapparan 0–5-voittoon päättyneen ottelun avaus- ja voittomaali. Connolly palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Hänen kautensa päättyi kuitenkin viidennessä puolivälieräottelussa Helsingin IFK:ta vastaan jalkavamman takia. Connolly voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Huhtikuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.

title: Tapparan SM-sarjakausi 1958–1959

text:
Tappara pelasi kaudella 1958-1959 jääkiekon SM-sarjassa eli Mestaruussarjassa. Lisäksi Tappara osallistui myös kovatasoiseen Hämeen piirisarjaan. Seura voitti vuonna 1955 tapahtuneen nimenvaihdoksen jälkeen ensimmäisen Suomen mestaruuden.
Heikki Pussinen, H, A-jun.

title: Johannes Alanen

text: Alanen aloitti jääkiekkoilun Pietarsaaressa Centersissä ja Jeppiksessä. Tapparaan hän siirtyi vuonna 1994. Tapparan liigajoukkueessa Alanen pelasi ensimmäiset ottelunsa kaudella 1996–1997. Tapparassa Alanen pelasi lopulta yhdeksän kautta. SM-liigahopeaa hän sai kausina 2000–2001 ja 2001–2002. Kaudella 2002–2003 Tappara voittikin kahden hopean jatkoksi SM-kultaa. Parhaan Tappara-kautensa Alanen pelasi mestaruuden jälkeen 2003–2004, kun hän teki 23 pistettä.

title: Anton Levtchi

text: Levtchi on Tapparan oma kasvatti. Hän voitti seurassa sekä kauden 2010–2011 että kauden 2011–2012 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2011–2012 Levtchi jakoi tehoilla 15+12=27 koko C-nuorten SM-karsintojen maalipörssin voiton KooKoon Eetu Elon kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Lukon Aleksi Saarela. Hän voitti myös C-nuorten SM-sarjan runkosarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi Lukon Aleksi Saarelan jälkeen tehoilla 22+47=69. Levtchin syöttömäärä oli Tapparan C-nuorten kaikkien aikojen runkosarjan yhden kauden ennätys. Kaudella 2012–2013 hän voitti tehoilla 30+42=72 B-nuorten SM-sarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Bluesin Teemu Pulkkinen. Levtchi oli myös Tapparan paras maalintekijä. Hän teki seuran B-nuorten runkosarjan yhden kauden ennätyksen sekä tehopisteissä, maaleissa että syötöissä. Levtchi oli Tapparan paras pistemies myös pudotuspeleissä Niko Ahoniemen kanssa tehoilla 2+2=4.

title: Tapparan SM-sarjakausi 1955–1956

text: Tappara kohtasi pronssiotteluissa paikallisvastustaja Ilveksen. Tapparan voitti ensimmäisen pelin ja toisen pelin päättyessä tasan, Tappara voitti pronssimitalit maalein 7-4.

title: Jan-Mikael Järvinen

text: Järvinen jakoi kaudella 2016–2017 Tapparan sisäisen tehotilaston voiton Alexander Bonsaksenin kanssa lukemalla +23. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2017–2018, 20. lokakuuta 2017 Järvinen teki liigauransa ensimmäisen kypärätempun paikallisottelussa kasvattajaseuraansa Tampereen Ilvestä vastaan. Tappara voitti ottelun murskalukemin 8–1. Hänen ensimmäinen maalinsa syntyi ylivoimalla. Jari Grönstrand valitsi Järvisen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän oli pudotuspeleissä seitsemällä syöttöpisteellään Tapparan paras syöttäjä Kristian Kuuselan ja Jukka Peltolan kanssa. Järvinen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.

title: Markus Kankaanperä

text: Kaudeksi 2012–2013 Kankaanperä siirtyi Tapparaan. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja voitti Tapparan sisäisen tehotilaston lukemalla +21. Kankaanperä voitti myös SM-liigan jäähypörssin 166 minuutillaan. Hän myös nousi 19. lokakuuta 2012 SM-liigan kaikkien aikojen jäähypörssin kärkeen Pasi Peltosen ohi. Kankaanperä voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa, kuten myös seuraavan kauden 2013–2014 päätteeksi. Toukokuussa 2014 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Kaudella 2014–2015 Kankaanperä jakoi 97 minuutillaan SM-liigan jäähypörssin kuudennen sijan joukkuetoverinsa Josh Greenin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi jo kolmannen kerran peräkkäin SM-hopeaa. Toukokuussa 2015 Kankaanperä teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti Suomenmestaruuden.

title: Joona Luoto

text: Kaudeksi 2016–2017 Luoto teki Tapparan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi harjoituskaudella myös Mestis-joukkue Lempäälän Kisan vahvuudessa ja aloitti kautensa joukkueessa lainalla. Luoto pelasi Tapparassa ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa 11. lokakuuta 2016 Mestarien liigan ensimmäisen playoff-kierroksen toisessa ottelussa vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Hänet merkittiin Tapparan 13. hyökkääjäksi. Ensimmäisen SM-liigaottelunsa Luoto sai tililleen 20. lokakuuta 2016 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin Tapparan 13. hyökkääjäksi, mutta Luoto jäi kuitenkin ilman peliaikaa. Hän sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa toisessa ottelussaan 17. marraskuuta 2016 JYPiä vastaan. Luoto sai ottelussa jääaikaa 8.46 minuuttia. Luoto teki liigauransa avausmaalin neljännessä ottelussaan 25. marraskuuta 2016 Saimaan Palloa vastaan. Seppo Ahokainen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Joulukuussa 2016 Luoto teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 24 runkosarjaottelua tehopistein 5+1=6 ja kymmenen playoff-ottelua tehden yhden maalin. Luoto voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. LeKin Mestis-joukkueessa hän pelasi 24 runkosarjaottelua.

title: Jan-Mikael Järvinen

text: Kaudella 2013–2014 Järvinen nosti pelaajaprofiiliaan ja teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+30=38. Hän johti ns. "Särkänniemi-ketjua", jossa Järvisen laidoilla pelasi SM-liigan maalipörssinkin voittanut Olli Palola sekä Pekka Jormakka. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2014–2015 Järvinen nousi Tapparan varakapteeniksi. Hän oli Mestarien liigassa joukkueen paras syöttäjä kuudella syöttöpisteellään. Järvinen voitti kauden päätteeksi jo kolmannen peräkkäisen SM-hopeansa. Kaudella 2015–2016 hän oli Tapparan kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+25=36. Mestarien liigassa Järvinen oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+5=7. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Joulukuussa 2016 Järvinen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.

title: Jääkiekon SM-liigakausi 1980–1981

text: Jääkiekon SM-liigan kausi 1980-1981 oli järjestyksessä SM-liigan kuudes kausi. Mestaruuden voitti Kärpät, jolle se oli historiansa ensimmäinen. Mestaruuden ratkaisi Kai Suikkanen. Hopeaa sai Tappara ja pronssia TPS. Runkosarjan voitti Tappara.

title: Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2006–2007

text: A-nuorten SM-liigassa Ilves sijoittui runkosarjassa toiseksi ja sai puolivälierissä vastaansa Tapparan. Sarjasijoituksensa perusteella Ilves oli ennakkosuosikki ja voittikin ensimmäisen ottelun selvästi 4–1, mutta Tappara vei kuitenkin lopulta sarjan otteluvoitoin 2–3.