query: Mitä Röytän maihinnoususta seurasi?

title: Röytän maihinnousu

text: Röytän maihinnousu (myös Tornion maihinnousu) oli suomalaisten Lapin sodan alkuvaiheessa lokakuun alussa 1944 saksalaisjoukkojen selustaan, Röytän saaressa olevaan Tornion satamaan tekemä maihinnousu. Maihinnousu onnistui, ja sitä seurasivat Tornionlaakson taistelut suomalaisten alkaessa laajentaa syntynyttä sillanpääasemaa.

title: Yhdysvaltain laivaston historia

text: Filippiinien takaisinvaltaus alkoi maihinnousulla Leyten saarelle lokakuussa 1944. Japanin laivasto yritti torjua maihinnousua, mistä seurasi nelipäiväinen Leytenlahden taistelu, joka oli historian suurin meritaistelu.

title: Röytän maihinnousu

text: Joukot oli koottu Oulun seudulle, jonne 25.–29. syyskuuta 3. divisioonan joukkoja majoittui Haukiputaan ja Koskelankylän alueelle. Ensimmäisenä hyökkäyskärkenä toiminut jalkaväkirykmentti Jalkaväkirykmentti 11 sijoitettiin Oulun kansakouluihin ja Hinttaan telttamajoitukseen. Rykmenttiä johti 3. divisioonan esikuntapäällikkö everstiluutnantti Wolf H. Halsti. Maihinnousualuksiksi valitut kolme aseistamatonta kauppalaivaa – höyrylaivat Norma, Hesperus ja Fritz – odottivat Toppilan satamassa.[4]

title: Röytän ratapiha

text: Röytän ratapiha on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla ja se on samalla rataosan eteläinen pääteliikennepaikka. Liikennepaikka on otettu käyttöön vuonna 1928 rataosan valmistuessa.

title: Robert Capa

text: Sisiliassa Capa oli paikalla, kun Palermo antautui 22. heinäkuuta, ja seurasi 16:nnen jalkaväkirykmentin etenemistä Sperlingaan ja kohti Nicosiaa. Capa raportoi myös muun muassa viikon kestäneestä Troinan taistelusta. Troinassa hän sai myös kuulla olevansa virallisesti Lifen palveluksessa. Capa seurasi rintamaa 1. lokakuuta vallattuun Napoliin saakka, ja 22. tammikuuta 1944 hän oli mukana Anzion maihinnousussa. Maihinnoususta oli vain vähän kerrottavaa, mutta pian saksalaiset pommikoneet alkoivat pommittaa Anziota. Capa oli muiden toimittajien kanssa pommitusten ajan suojassa merenrantahuvilan kellarissa. Hän sai helmikuun lopulla käskyn palata Lontooseen, minne hän saapui huhtikuun alussa.

title: Röytän satamarata

text: Röytän satamaradalla oli merkittävä osuus Lapin sodan alkamisen aikoihin, jolloin suoritettiin Röytän maihinnousu.

title: Röytän maihinnousu

text: Seuraavana päivänä höyrylaiva Canopus toi Oulusta lisäjoukkoja, ja Fritz ja Norma kipeästi tarvittavaa tykistöä.[5] Vaalasta lensi viisi Brewsteriä suojaamaan saattuetta.[8] Sataman vaurioitumisen ja uponneiden laivojen takia lastin purku oli hyvin hankalaa, ja tykistön myöhästyminen vaaransi koko operaation onnistumisen.[7] Röytän kautta saatiin Tornion taisteluihin kuljetettua vahvistuksia perjantaihin 6. marraskuuta saakka.[10] Vasta viimeisenä päivänä paikalle saatiin myös laivastotukea kun torstaina Ouluun saapunut laivasto-osasto purjehti Tornioon kahden kuljetuslaivan saattueena. Osasto käsitti komentajakapteeni H.J. Jääsalon johtamana tykkiveneet Uusimaa ja Hämeenmaa, sekä kaksi vartiomoottorivenettä. Osasto hoiti sataman ilmatorjuntaa, ja kävi useita tulitaisteluita myös Laivaniemen saksalaisen tykkipatterin kanssa.[11]

title: Röytän maihinnousu

text: Tiistaina 3. lokakuuta Tornion taisteluiden ollessa jo käynnissä saksalaiset iskivät Röytän satamaan Stuka-syöksypommittajilla, surmaten kolme ja haavoittaen 20 ihmistä. Päivällä paikalla olleet suomalaiset saattohävittäjät olivat jo paluumatkalla Vaalaan, ne olivat kuitenkin saattuetta suojatessaan merellä karkottaneet sen kimpusta ainakin yhden Junkers Ju 88 -pommittajan.

title: Röytän satamarata

text: Röytän satamarata (paikallinen muoto: Röyttän satamarata) on rakennettu Tornion rautatieaseman ratapihan ja Röyttän sataman välistä liikennettä varten. Rata kulkee Tornion rautatieasemalta lastausalueen kautta Kallioputaan ylittäen Alatornion ja Pirkkiön kaupunginosien läpi Röytän satamaan. Alatornion kirkon kohdalla rautatie haarautuu myös Tornionjoen yli Haaparantaan menevälle sillalle. Röytän satamarata valmistui 1928. Rataosuudella kulkee lähes yksinomaan Outokummun terästehtaan kuljetuksia.

title: Aleuttien saarten sotaretki

text: Eteläinen maihinnousuosasto, johon kuului kolme kuljetusalusta, yhdeksän hävittäjää ja taistelulaiva "USS Nevada", saapui Massacrenlahden suulle varhain 11. kesäkuuta laskien maihinnousualukset veteen. Sumun noustua maihinnousu keskeytettiin ja odotettiin näkyvyyden paranemista. Puolilta päivin ilmoitettiin maihinnousun tapahtuvan kello 15.30 näkyvyydestä huolimatta. Ensimmäinen maihinnousuaalto lähti maihin miinalaiva "USS Pruitin" pillinsoittoa seuraten. Kaksi muuta aaltoa seurasi pienin väliajoin. Sumu hälveni hieman helpottaen viimeisten joukkojen maihinnousua. Kello 20.00 mennessä noin 2 000 sotilasta oli maissa ja komento- ja viestiyhteydet luotu. Joukot olivat saaneet myös kosketuksen Massacren laaksossa oleviin japanilaisjoukkoihin.

title: Röytän maihinnousu

text: Joukot etenivät helposti Tornion rautatieaseman alueelle saakka, missä kiivaiden taistelujen jälkeen vallattiin asema ja saksalaisten varastot, niin sanottu Pikku-Berliini.[10] Sieltä joukot jatkoivat kohti keskustaa, jossa käytiin jo taisteluja saksalaisten ja kaupungissa olleiden suomalaisten kotirintamajoukkojen välillä.

title: Röyttä

text: Uusi käänne Röytän historiassa oli tapahtunut jo 1960-luvun puolivälissä, kun Outokumpu oli päättänyt aloittaa Keminmaan kromimalminsa jalostamisen ferrokromiksi Junkkalanniemen 130 hehtaarin maa-alueellaan. Sitten seurasi II terässota (I oli Rautaruukin sijoittaminen) ruostumattoman teräksen tehtaan sijoittamisesta ja Tornio voitti sen. Terästehdas aloitti vuonna 1976 ferrokromitehtaan vieressä Röytässä. Tehdas on kolmenkymmenen toimintavuotensa aikana kehittynyt maailman mittakaavan tehtaaksi. Viimeisinä vuosikymmeninä asutus on vähitellen poistunut kokonaan Röytän alueelta ja koulukin lopetettiin vuonna 1993. Alueesta on syntynyt täysin Outokummun teollisuusalue. Satama muodostaa yhden kokonaisuuden tuotantolaitosten kanssa. Lähin asutus sijaitsee Puuluodossa noin kolme kilometriä tehtaista.

title: Röytän maihinnousu

text: Tornion kaappaus Tornion valtauksen panttivangit

title: Tornion valtauksen panttivangit

text: Tornion valtauksen panttivangit olivat Lapin sodassa suomalaisten suorittaman Tornion maihinnousun yhteydessä saksalaisjoukkojen vangitsemia suomalaissiviilejä. Yhteensä 232 vangittua uhattiin ampua, elleivät suomalaiset olisi vapauttaneet saamiaan saksalaisia sotavankeja, ja perääntyneet takaisin Tornion Röytän satamaan. Suomalaisten taipumattoman kannan vuoksi 1. lokakuuta 1944 vangitut siviilit vapautettiin ilman verenvuodatusta 12. lokakuuta Jaatilan kylässä saksalaisten vetäytyessä pohjoista kohti.

title: Röytän maihinnousu

text: Jatkosodan 4. syyskuuta 1944 sovittuihin aselepoehtoihin kuului saksalaisten joukkojen karkottaminen Suomesta 15. syyskuuta 1944 mennessä. Saksan ja Suomen välillä käynnistyi Lapin sota. Alkuvaiheessa saksalaisten vetäytyminen sujui rauhallisesti ja yhteistyössä suomalaisten kanssa salaisen vetäytymissopimuksen mukaisesti, mutta Neuvostoliitto painosti Suomea jyrkempiin toimiin saksalaisia vastaan. Neuvostoliiton tahtoa noudattaen suomalaiset ryhtyivät aktiiviseen sodankäyntiin. Kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon suunnittelemana toteutettiin Oulusta käsin 1. lokakuuta 1944 maihinnousu saksalaisten selustaan.[1] Onnistuessaan maihinnousulla olisi mahdollista katkaista yksi saksalaisten pääreiteistä pohjoiseen, parhaassa tapauksessa olisi voitu motittaa kymmeniä tuhansia saksalaissotilaita.[2]

title: Hjalmar Siilasvuo

text: 1. lokakuuta 1944 toteutettu Röytän maihinnousu oli hyvin uhkarohkea, sillä joukkoja kuljettaneilla aseistautumattomilla kauppalaivoilla ei ollut suojaavia aluksia tai ilmatukea. Kaikesta huolimatta maihinnousu onnistui, joskin osa taktisista tavoitteista jäi saavuttamatta. Neuvostoliitto oli näkyvään toimintaan kuitenkin tyytyväinen ja uhka sen mukaantulosta väistyi kauemmaksi.

title: Röytän ratapiha

text: Röytän asemarakennus on rakennettu vuonna 1928 rautatiehallituksen arkkitehti Thure Hellströmin laatimien laituri-tyyppisten liikennepaikkojen asemarakennuspiirustusten mukaan, kuitenkin peilikuvana.

title: Röytän maihinnousu

text: Laivat palasivat Ouluun Toppilan satamaan hakemaan lisää joukkoja, joita ne rahtasivat seuraavat päivät Röytään. Joukkoja tuotiin Röyttään yhteensä 12500 miestä viidessä vaiheessa. Ensimmäisessä aallossa 1. lokakuuta tuli Jalkaväkirykmentti 11, 2900 miestä. Seuraavana aamupäivänä maihin nousi Ryhmä Pajari: 3. divisioonan komentoporras, Jalkaväkirykmentti 53:n III pataljoona, kranaatinheitinkomppania ja JR 11:n kuljetuskolonna, yhteensä 2500 miestä. Tiistaina 3. lokakuuta aamupäivällä saapuivat JR 53:n esikunta ja I sekä II pataljoona, tykkikomppania, komppania Pioneeripataljoona 24:stä, panssarivaunukomppania ja JR 11:n huoltoyksiköitä, yhteensä 2600 miestä. Seuraavana neljännessä aallossa tulivat Erillinen Pataljoona 13, Jalkaväkirykmentti 50:n III pataljoona ja JR 8:n jääkärijoukkue, Kevyt ilmatorjuntajaos ja JR 53:n kuljetuskolonna, yhteensä 2500 miestä. Viidennessä ja viimeisessä aallossa tulivat 11. divisioonan komentoporras, JR 50:n I ja II pataljoona, yhteensä 2000 miestä.[7]

title: Röytän maihinnousu

text: Kemistä saatiin myös tiedustelutietoja saksalaisten rintamaosalta Kemin teollisuussaarille komennetulta Osasto Pennaselta. Tiedot olivat hälyttäviä: niiden mukaan saksalaisilla oli Kemissä normaalijoukkojen lisäksi ohikulkumarssilla par'aikaa jalkaväkirykmentti ja 60 panssarivaunua.[3] Ajoksen ulkosatama oli tehty käyttökelvottomaksi upottamalla laiturin viereen rautatievaunuja, proomuja ja sekalaista kalustoa. Sisäsatamassa oli panssareita ja panssarintorjuntatykkejä. Tilanne tuntui jo varsin toiselta kuin aloitettaessa, ja Siilasvuo päätti vaihtaa kohteeksi Tornion ulkosataman Röytän.[3]

title: Röytän maihinnousu

text: Mannerheim soitti illalla 30. syyskuuta ja kertoi Liittoutuneiden valvontakomission kirjelmästä, jossa esitettiin tiukkoja vaatimuksia taistelutoimiin. Mannerheim kysyi jotain näkyvää tekoa aikaiseksi vakuuttamaan venäläiset. Siilasvuo vastasi seuraavana päivänä saatavan hyviä uutisia.[3]

title: Iin Röyttä

text: Röytässä on ollut satamatoimintaa vuosina 1882–1891, kun Siuruan Höyrysaha Osakeyhtiö alkoi uittaa vientisahatavaraa saarelle. Sahatavara puhdistettiin, loppukäsiteltiin, lajiteltiin ja varastoitiin saarelle odottamaan laivausta. Laivaliikenne oli aluksi hiljaista: vain viidestä kymmeneen alusta purjehduskautta kohti. Laivojen määränpäänä oli joko Saksa tai Englanti. Laivaustoiminnan laajuudesta ei ole säilynyt tarkkoja lukuja, mutta vuonna 1890 laivattiin 147 000 kappaletta erikokoisia lautoja ja lankkuja sekä kuutisensataa kuutiometriä polttopuuta. Vuonna 1924 Röytässä lastattiin 41 alusta, joista kukin lastasi keskimäärin tuhat kuutiometriä sahatavaraa.

title: Iin Röyttä

text: Vuonna 2009 Iin Röytässä toimivat veneilyseurat perustivat yhdistyksen, Iin Röytän toimijat ry, yhteseksi edunvalvojaksi saaren omistavaan Metsähallitukseen päin.

title: Röytän maihinnousu

text: Luokka:Lapin sodan taistelut Luokka:Toisen maailmansodan sotilasoperaatiot Luokka:Maihinnousut Luokka:Tornion historia Luokka:1944

title: Oulun Työväen Pursiseura

text: Oulun Työväen Pursiseura ry on vuonna 1912 perustettu oululainen pursiseura, jonka tarkoitus on kehittää harrastusta järjestämällä alan harrastajille suunnattuja yhteisiä tapahtumia merellisten perinteiden puitteissa. Yhdistyksen jäsenmäärä on noin 400, ja seuran venerekisterissä on noin 65 moottorivenettä, 60 purjevenettä sekä 30 kevytvenettä. Seura omistaa kevytveneistä 23, ja ne on varattu aloittelevien alan harrastajien käyttöön. Seuran kotisatama on Seelari Oulun Hietasaaressa, ja seuralla on saaristomajat Saapaskarin ja Iin Röytän saarissa.

title: Röytän maihinnousu

text: Maihinnousu oli saksalaisille täysi yllätys. Satama ei ollut miehitetty. Satamassa maihinnousujoukkojen purku rahtilaivojen ruumasta tapahtui kapeilla kulkusilloilla sekä nostureilla ja kesti tuntikausia. JR 11:n jääkärikomppania lähti heti järjestäydyttyään Röytän satamasta kello kahdeksan polkupyörillä kohti Kirkkoputaan rautatiesiltaa. Rykmentin II pataljoona nousi junaan, jonka suomalaiset rautatieläiset olivat saksalaisilta salaa ajaneet satamaan maihinnousujoukkojen avuksi.[6]

title: Röytän maihinnousu

text: Keskiviikkona 4. lokakuuta saksalaiset pommittivat satamaa juuri kun neljättä maihinnousuaaltoa oltiin purkamassa maihin. Vaalassa olleen huonon sään vuoksi Brewsterit eivät olleet päässeet lainkaan ilmaan. 9 Stuka-syöksypommittajan laivue hyökkäsi satamaan[8], tuloksena 60 kaatunutta ja 400 haavoittunutta. Maihinnousualuksista upposi kaksi, höyrylaiva Bore IX ja moottorilaiva Maininki, joiden mukana vajosi meren pohjaan 196 hevosta ja 120 tonnia ampuma- ja elintarvikkeita, sekä ilmatorjuntakalustoa ajoneuvoineen. Saksalaisten kymmenen kilometrin päässä Laivaniemessä ollut raskas ilmatorjuntapatteristo oli edellisen päivän kylvänyt palokranaatteja ampumalinjalla olleeseen Kuusiluodon saareen tuhotakseen tähtäystä häiritsevän sahan ja asuinrakennukset. Kun rakennukset olivat seuraavana aamuna palaneet pääsi patteristo ampumaan Röytän satamaa saaren yli, ja onnistui tarkalla tulituksellaan pahasti vaurioittamaan satamalaitureita.[9] Boren oli pitänyt tuoda Tornioon tykistöä, mutta lastauksen myöhästymisen vuoksi laiva toi muuta rahtia, mikä oli onni onnettomuudessa suomalaisille joukoille.[7] Haavoittuneet kerättiin kenttäsairaalaan Röytän koululle.[10][5]

title: Röyttä

text: Torniolaiset P. Govenius ja C. W. Berg sekä oululaiset ja F. Granberg perustivat 1862 Tornion Höyrysaha Oy:n Röytään. Enimmillään sahalla oli töissä 500 henkeä vuonna 1905. Tältä Röytän asutuksen "kulta-ajalta" on peräisin Röytän Jymyä ja Suomea edustaneen Ville Pörhölän olympiakultamitali kuulantyönnössä Antwerpenistä vuodelta 1920. Sahan toiminta loppui ankaraan tulipaloon vuonna 1928, jolloin saha ja asunnot tuhoutuivat. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa 1944 sota pyyhkäisi Röytän yli Röytän maihinnousun muodossa.

title: Wilhelm Laqua

text: Taistelujen puhjettua Laqua osallistui saksalaismielisen vastarintaliikkeen järjestämiseen Suomessa. Röytän maihinnousun aikaan Laqua vangitutti Rovaniemen Valpon virkailijat panttivangeiksi. Vangitut vapautettiin myöhemmin.

title: Röytän maihinnousu

text: Laivat lähtivät Oulun Toppilan satamasta illalla 30. syyskuuta mukanaan 2900 miestä. Röytässä paikallinen väestö evakuoitiin, ja vain tullivartija Granströmin perhe jäi paikalle. Yö oli sateinen ja tuulinen, eivätkä uhkana olleet Kemin lentokentän saksalaiskoneet päässeet ilmaan. Sotilaallisesti hyökkäys oli uhkapeliä, sillä laivat olivat avomerellä täysin suojattomia, eikä maihinnousulla ollut lainkaan ilma- tai muuta tulitukea, ainoastaan tilapäisesti kannelle asennetut kevyet ilmatorjuntatykit. Röytän sataman edustalle laivat saapuivat varhain sunnuntaiaamuna 1. lokakuuta.[5] Satamaan tullessaan laivojen oli kuljettava Laivaniemeen sijoitetun saksalaisen raskaan 88-millisen ilmatorjuntapatterin editse. Patteristo ei kuitenkaan havainnut aluksia.

title: Röytän maihinnousu

text: Alun perin Siilasvuon tarkoituksena oli hyökätä yhdellä rykmentillä Kemiin. Maihinnousu oli valmisteltu ja laivat varattu. Oulussa kaupungin läpi Toppilan satamaan 29. syyskuuta marssiva Jalkaväkirykmentti 11 oli jotenkin saanut määränpäästä tiedon ja miehet huutelivat avoimesti kadulla menevänsä vapauttamaan Kemiä: asia kiirisi varmasti nopeasti saksalaistenkin tietoon. Kemissä oli suhteellisen vahva ryhmitys saksalaisjoukkoja, muun muassa Stuka-taistelulentolaivue. Kun vielä sää kääntyi huonoksi, oli maihinnousu peruutettava.[3]


query: Milloin Jean Sibelius syntyi?

title: Jean Sibelius

text: Johan Julius Christian ”Jean” Sibelius[1] (8. joulukuuta 1865 Hämeenlinna – 20. syyskuuta 1957 Ainola, Järvenpää) oli suomalainen myöhäisromantiikan taidemusiikin säveltäjä.[2] Hänen kansallisromanttinen musiikkinsa oli tärkeässä osassa Suomen kansallisen identiteetin muodostumisessa. Sibelius on kansainvälisesti tunnetuin ja esitetyin suomalainen säveltäjä. Sinfonioiden ja sinfonisten runojen luojana Sibelius oli 1900-luvun merkittävimpiä.[2]

title: Aino Sibelius

text: Ainon vanhemmat olivat kenraali, maaherra Alexander Järnefelt ja vapaaherratar Elisabeth Järnefelt (o.s. Clodt von Jürgensburg). Aino oli perheen seitsemäs lapsi. Sisaruksista kuuluisia kulttuurihenkilöitä ovat kirjailija Arvid, kuvataiteilija Erik (Eero) ja säveltäjä Armas Järnefelt. Jean Sibelius ja Armas Järnefelt olivat opiskelijatovereita ja Armas esitteli Ainon ja Sibeliuksen toisilleen vuonna 1889. Samaan aikaan Juhani Aho oli hyvin ihastunut Ainoon ja kirjoitti tunteisiinsa pohjautuvan kirjan "Yksin". Aino ei kuitenkaan vastannut Ahon tunteisiin ja hänet ja Jean Sibelius vihittiin Maksamaalla 10. kesäkuuta 1892.

title: Jaakko Ilves

text: Jaakko Ilves (s. 9. heinäkuuta 1953) on suomalainen viulisti ja Sibelius-Akatemian viulumusiikin lehtori. Ilves on säveltäjä Jean Sibeliuksen tyttärenpojanpoika ja toimii Sibeliuksen perikunnan asioidenhoitajana. Julkisesti hän on viime vuosina konsertoinut Ainolan Sibelius-museossa. Jaakko Ilves on esitelmöinyt Järvenpäässä pidettävillä Jean Sibelius -festivaaleilla ja toiminut Jyväskylän ja Kuopion viulukilpailujen tuomaristossa sekä Sibelius-Seuran luottamustehtävissä, kuten Jean Sibelius -viulukilpailujen tuomaristossa ja järjestelytoimikunnassa.

title: Sibelius-Seura

text: Sibelius-Seura ry () on vuonna 1957 perustettu aatteellinen yhdistys, joka pyrkii kokoamaan Jean Sibeliukseen liittyvää aineistoa sekä levittämään tietoa säveltäjästä ja hänen musiikistaan. Sibelius-Seura tekee yhteistyötä muun muassa Åbo Akademin Sibelius-museon, valtionarkiston, Ainola-Säätiön ja Hämeenlinnan Sibelius-kodin kanssa. Vuodesta 1965 alkaen seura on järjestänyt Jean Sibelius -viulukilpailun yhdessä Sibelius-Akatemian kanssa ja vuodesta 1996 alkaen valmistellut Sibeliuksen sävellystuotannon kriittistä kokonaisjulkaisua yhdessä Kansalliskirjaston ja kustannusliike Breitkopf & Härtelin kanssa. Seura jakaa vuosittain Sibelius-mitalin.

title: Jean Sibelius

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Brofeldt, Jussi (toim.)| title = Jean Sibelius kodissaan| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2010| version = Kuvat Björn Soldanin ja Heikki Ahon elokuvasta Sibelius kodissaan| id = ISBN 978-951-851-364-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Carpelan, Axel – Sibelius, Jean| title = Högtärade maestro! Högtärade herr baron! Korrespondensen mellan Axel Carpelan och Jean Sibelius 1900–1919| location = Helsingfors| publisher = Svenska litteratursällskapet i Finland| year = 2010| version = Utgivare Fabian Dahlström. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland, 737| isbn = 978-91-7353-372-0| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Dahlström, Fabian| title = The Works of Jean Sibelius| location = Helsinki| publisher = Sibelius-Seura| year = 1987| id = ISBN 951-99833-3-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Dahlström, Fabian| title = Jean Sibelius: Thematisch-bibliographisches Verzeichnis seiner Werke| location = Wiesbaden| publisher = Breitkopf & Härtel| year = 2003| id = ISBN 3-7651-0333-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Goss, Glenda Dawn| title = Sibelius, Amerikka ja amerikkalaiset| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 2009| id = ISBN 978-951-0-35517-6}} Citation error, replace with{{cite book| author = Huttunen, Matti| title = Jean Sibelius: Pienoiselämäkerta| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1999| id = ISBN 951-0-22595-9}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kilpeläinen, Kari| title = Tutkielmia Jean Sibeliuksen käsikirjoituksista| location = Helsinki| publisher = Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitos| year = 1991| version = Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Studia musicologica Universitatis Helsingiensis, 3| isbn = 951-45-6138-4| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Levas, Santeri| title = Jean Sibelius. Muistelma suuresta ihmisestä| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1986 (2. painos 1992)| version = Ilmestynyt aiemmin kaksiosaisena: Nuori Sibelius, 1957 ja Järvenpään mestari, 1960| id = ISBN 951-0-13306-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Murtomäki, Veijo| title = Sinfoninen ykseys: Muotoajattelun kehitys Sibeliuksen sinfonioissa| location = Helsinki| publisher = Sibelius-akatemia| year = 1990| version = Väitöskirja: Helsingin yliopisto| id = ISBN 951-95540-6-8}} Murtomäki, Veijo: Sibelius. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Sävelten maailma 3| location = Helsinki| publisher = WSOY| year = 1992| id = ISBN 951-0-15763-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Murtomäki, Veijo| title = Sibelius ja isänmaa| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 2007| id = ISBN 978-951-31-4060-1}} Murtomäki, Veijo: Jean Sibeliuksen suhteet natsi-Saksaan eurooppalaisessa kontekstissa. Musiikki 3–4/2011, s. 5–68. Citation error, replace with{{cite book| author = Mäkelä, Tomi| title = Sibelius, me ja muut| location = Helsinki| publisher = Teos| year = 2007| id = ISBN 978-951-851-097-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Salmenhaara, Erkki| title = Jean Sibelius| location = Helsinki| publisher = Tammi| year = 1984| id = ISBN 951-30-5490-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sibelius, Jean| title = Päiväkirja 1909–1944| location = Helsinki| publisher = Svenska litteratursällskapet i Finland| year = 2015| version = Toimittanut Fabian Dahlström. Suomentaneet Juha Saikkonen ja Arja Gothoni. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland| isbn = 978-951-583-288-7| id = ISSN}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sirén, Vesa| title = Aina poltti sikaria: Jean Sibelius aikalaisten silmin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2000 (2. tarkistettu painos 2000)| id = ISBN 951-1-14494-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Sirén, Vesa| title = Suomalaiset kapellimestarit: Sibeliuksesta Saloseen, Kajanuksesta Franckiin| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 2010| id = ISBN 978-951-1-21303-1}} Tawaststjerna, Erik: Jean Sibelius 1–5. Suomentaneet Tuomas Anhava, Seppo Heikinheimo, Erkki Salmenhaara. Helsinki: Otava, 1965–1988. Citation error, replace with{{cite book| author = Tawaststjerna, Erik| title = Sibelius| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1997| version = Lyhennetty ja uudistettu yksiosainen laitos. Toimittanut Erik T. Tawaststjerna| id = ISBN 951-1-14231-3}}

title: Taideyliopisto

text: Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Yksi oppilaista oli Jean Sibelius, jonka mukaan oppilaitos myöhemmin nimettiin. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 toiminnan laajennuttua. Vuonna 1939 otettiin käyttöön nimi Sibelius-Akatemia. Valtion laitos Sibelius-Akatemiasta tuli vuonna 1980 ja yliopisto vuonna 1998.

title: Jean Sibelius

text: asteroidi 1405 Sibelius, löytäjä Yrjö Väisälä 1936 Sibelius-akatemia 1939[2] Sibelius-museo 1949[2] Sibelius-viikko 1951–1965 (vuodesta 1968 Helsingin juhlaviikot) Jean Sibelius -viulukilpailu 1965–[2] Sibelius-lukio 1982[2] Sibelius-sali, konserttisali Järvenpäässä 1987[2] Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu 1995–[2] Sibeliustalo, konsertti- ja kongressikeskus Lahdessa 2000 Sibelius-laulukilpailu 2007– Jean Sibelius -kvartetti (jousikvartetti) Sibelius-opisto, musiikkiopisto Hämeenlinnassa Wihurin Sibelius-palkinto 1953 Sibeliuksen syntymäkoti 1965, kotimuseo Hämeenlinnassa puistoja, muun muassa Sibeliuksen puisto Helsingissä, Sibeliuksenpuisto Kotkassa, Sibeliuspuisto Porissa ja Sibeliuksenpuisto Hämeenlinnassa. Sibeliuksenkatu muun muassa Helsingissä, Hämeenlinnassa, Järvenpäässä, Keravalla, Lahdessa, Loviisassa ja Turussa sekä Porvoossa Sibeliuksenbulevardi.[2]

title: Aino Sibelius

text: Ainon ja Jean Sibeliuksen pitkän avioliiton aikana heille syntyi kuusi tytärtä: Eva (1893–1978), Ruth (1894–1976), Kirsti (1898–1900), Katarina (1903–1984), Margareta (1908–1988) ja Heidi (1911–1982). Kirstin kuolema 2-vuotiaana lavantautiin masensi Aino Sibeliuksen syvästi, ja hänen miehensä alkoholinkäyttö muuttui tällöin yhä rajummaksi. Vuonna 1908 Jean Sibelius luopui alkoholin käytöstä kokonaan seitsemäksi vuodeksi kurkkuleikkauksen jälkeen. Aino on myöhemmin sanonut näiden vuosien olleen hänen elämänsä onnellisimmat. Jean kuoli 20. syyskuuta 1957, 91-vuotiaana, jolloin Aino jäi leskeksi 86-vuotiaana.

title: Christian Sibelius

text: Christian Sibelius oli, kuten veljensä Jean Sibelius, lahjakas kamarimuusikko ja esiintyikin nuorena veljensä kanssa.

title: Jean Sibelius

text: 8.12.1945: Jean Sibelius 80 vuotta (5 mk) 8.12.1957: Jean Sibeliuksen surumerkki (30 mk) 15.5.1965: Jean Sibeliuksen 100-vuotissyntymäpäivä (0,25 mk, 0,35 mk) 14.1.2004: kuusi Sibelius-aihetta (3 × 1 lk., 3 × 2 lk.) 11.9.2015: Jean Sibelius 150 vuotta (3 × 1 lk.)

title: Breitkopf & Härtel

text: Breitkopf & Härtel tuki kansainvälistä uraansa aloittelevaa Jean Sibeliusta vuodesta 1883 alkaen ja kustansi monien Sibeliuksen teosten julkaisun. Vuonna 1998 kustantamo alkoi julkaista Sibeliuksen teosten kriittistä kokonaislaitosta nimellä Jean Sibelius Works yhteistyössä Kansalliskirjaston ja Sibelius-Seuran kanssa.

title: Jean Sibelius

text: Jean ja Aino Sibeliuksen koti Ainola valmistui Tuusulanjärven rantatielle 1904. Elämä Helsingissä oli käynyt sävellystyön ja perhe-elämän kannalta liian rasittavaksi vilkkaan ravintolaelämän takia. ”Helsingissä kaikki laulu kuoli minussa”, totesi Sibelius myöhemmin. Muutto Ainolaan takasi Sibeliukselle ihanteellisen työskentely-ympäristön koko loppuelämäksi. Sibeliuksen elämä oli näinä aikoina muutenkin nousuvoittoista: esimerkiksi hänen musiikkinsa alkoi löytää pysyvän jalansijansa Englannissa. Sibelius sai lukuisia vaikutusvaltaisia ulkomaisia tukijoita. Ainolan valmistumisen aikoihin sävelletyistä teoksista huomattavimpia ovat kolmas sinfonia ja Pohjolan tytär. Sibelius johti Pohjolan tyttären menestyksekkään kantaesityksen Pietarissa vuonna 1906.[2]

title: Jean Sibelius

text: Sibelius äänestettiin Suuret suomalaiset -kilpailussa vuonna 2004 sijalle 8. Hänelle myönnettiin ensimmäinen Wihurin Sibelius-palkinto (7,5 miljoonaa markkaa) 9. lokakuuta 1953[22].

title: Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu

text: Kansainvälinen Jean Sibelius -kapellimestarikilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1995 Sibeliuksen satakolmekymmentävuotisjuhlavuoden kunniaksi ja Sibelius-Seura järjestää sen viiden vuoden välein Helsingissä. Kilpailu on avoin kaikkien kansallisuuksien kapellimestareille, jotka kilpailuvuonna täyttävät korkeintaan 35 vuotta. Vuodeksi 2010 suunniteltua kilpailua ei pidetty. Kilpailu tuo voittajille maineen ja rahapalkinnon lisäksi konsertointimahdollisuuksia.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius-Seura ry järjestää kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun Helsingissä viiden vuoden välein. Sibelius-kilpailu on yksi maailman arvostetuimmista viulukilpailuista. Sibelius-Seura on järjestänyt Helsingissä myös Jean Sibelius -kapellimestarikilpailuja. Sibelius-laulukilpailut järjestetään Järvenpäässä.

title: Sibelius-kvartetti

text: Vuodesta 1980 on toiminut Jean Sibelius -kvartetti.

title: Jean Sibelius

text: Johan Julius Christian "Janne" Sibelius syntyi 8. joulukuuta 1865 Hämeenlinnassa.[2] Isä, Hämeenlinnan kaupunginlääkäri Christian Gustaf Sibelius, kuoli lavantautiin heinäkuussa 1868 Sibeliuksen ollessa kaksivuotias.[3]Hänen äitinsä oli Pyhäjoen rovastin tytär Maria Charlotta (o.s. Borg). Sibeliuksella oli vanhempi sisar Linda Maria (1863–1932) ja nuorempi veli Christian Sibelius (1869–1922). Sibeliuksen koti oli ruotsinkielinen.[4]

title: Sinfonia nro 8 (Sibelius)

text: Todennäköisesti Downesin kehotuksesta Sibelius oli luvannut maailman ensi-illan Serge Koussevitzkylle ja Bostonin sinfoniaorkesterille. Vuosien ajan säveltäjän ja Downesin välisessä pitkittyneessä kirjeenvaihdossa Sibelius epäröi ja ilmaisi asioita välttelevästi. Tammikuussa 1930 hän sanoi, että sinfonia ”ei ollut läheskään valmis ja en osaa sanoa milloin siitä tulee valmis”, mutta elokuussa sinä vuonna hän kertoi Koussevitzkylle, että esitys vuoden 1931 kevääksi oli mahdollinen. Mitään ei seurannut tästä. Vuoden 1931 kesällä Sibelius kertoi Downesille, ettei vain kahdeksas sinfonia ollut miltei valmis nuottien painajille, vaan että hänellä myös oli useita muita uusia keskeneräisiä teoksia. Siitä rohkaistuneena Koussevitzky joulukuussa 1931 ilmoitti "Boston Evening Transcript" -lehden avulla teoksen kuuluvan orkesterin esityskauteen 1931–32. Tämän johdosta Sibelius lähetti pikaisen sähkeen, jonka yleisenä viestinä oli, ettei sinfonia olisi kuitenkaan valmis tuohon esityskauteen mennessä.

title: Juhana Blomstedt

text: Juhana Blomstedt syntyi tunnettuun taiteilijasukuun, sillä hänen isänsä oli arkkitehti ja professori Aulis Blomstedt ja äitinsä keramiikkataiteilija Heidi Blomstedt (o.s. Sibelius), säveltäjä Jean Sibeliuksen tytär. Juhana Blomstedtin ensimmäinen puoliso on taiteilija Anja Blomstedt (o.s. Erkko) ja toinen puoliso Jertta Blomstedt (o.s. Roos).

title: Jean Sibelius: Orchestral Songs

text: Jean Sibelius: Orchestral Songs on kansainväisesti tunnetun suomalaisen baritonin Jorma Hynnisen albumi, jolla hän esittää Jean Sibeliuksen orkesterille säveltämiä lauluteoksia. Säestyksestä ja musiikista vastaa levyllä Tampereen filharmoninen orkesteri, jonka johtajana toimii Leif Segerstam.

title: Hotelli Kämp

text: Vuosisadan alussa Kämpissä viihtyivät muun muassa Akseli Gallen-Kallela, Robert Kajanus, Eino Leino, Juhani Aho, Armas Järnefelt ja Jean Sibelius. Kulttuuriväen tapaamisten kerrotaan venyneen vuorokausien pituisiksi: esimerkiksi Järnefeltin sanotaan lähteneen Kämpistä johtamaan konserttia Viipuriin ja palanneen muutaman päivän kuluttua jatkamaan samaa istuntoa. Kajanuksen väitetään kysyneen Järnefeltiltä "Puhelimessako kävit?", kun tämä astui huoneeseen. Taiteilijat ovat antaneet aiheen myös lukuisille muillekin anekdooteille. Jean Sibeliuksen säveltämä Musette-teema näytelmästä "Kuningas Kristian II" tunnetaan myös nimellä "Minä menen Kämpiin takaisin". Kerrotaan, että se syntyi aamuyöstä, kun Sibeliuksen vaimo Aino Sibelius esti miehensä pääsyn kotiinsa Kämpissä vietetyn illan jälkeen, eikä Sibeliukselle jäänyt muuta vaihtoehtoa kuin lähteä takaisin hotellille. Myös Akseli Gallen-Kallelan maalaus "Symposion" on saanut inspiraationsa Kämpin illanvietoista.

title: Jean Sibelius

text: Sibelius opiskeli Helsingissä musiikkia vuosina 1885–89 muun muassa musiikkiopistossa eli nykyisessä Sibelius-Akatemiassa Martin Wegeliuksen johdolla. Aluksi tärkeimmällä sijalla oli viulunsoitto, mutta Sibeliuksen huomattua etteivät hänen taitonsa riittäneet virtuoosiksi, nousi säveltäminen etusijalle. Helsingin-kaudellaan Sibelius teki lähes sata sävellystä, ja häntä alettiin jo luonnehtia musiikkineroksi.[2]

title: Heinz Drewes

text: Drewes arvosti Jean Sibeliusta ja oli Saksan Sibelius-seuran (Deutsche Sibelius Gesellschaft) puheenjohtaja. Hän kirjoitti saatesanat Ernst Tanzbergerin väitökirjaan "Die symphonischen Dichtungen, von Jean Sibelius, eine inhalts- und formanalytische Studie" (K. Triltsch, 1943). Tommi Mäkelä kirjoittaa Sibelius-elämäkerrassaan, että teos oli ilmiselvästi tarkoitettu tervehdykseksi suomalaisille ystäville ja asetovereille. Eräässä yhteydessä Drewes kirjoitti, että Sibeliuksen sinfoniset sadut todistavat, että ”vaikka Suomen kansa kuuluu rodullisesti suomalais-ugrilaisiin,” se on vuosisatojen kuluessa ”kääntynyt saksalaisen maailman suuntaan”.

title: Jean Sibelius -viulukilpailu

text: Kansainvälinen Jean Sibelius -viulukilpailu on yksi maailman arvostetuimmista viulukilpailuista. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 säveltäjä Jean Sibeliuksen satavuotisjuhlavuoden kunniaksi. Kilpailun järjestävät Sibelius-Seura ja Sibelius-Akatemia viiden vuoden välein Helsingissä. Kilpailu on avoin kaikkien kansallisuuksien viulisteille, jotka kilpailuvuonna täyttävät korkeintaan 30 vuotta. Kilpailu tuo voittajille maineen ja rahapalkinnon lisäksi konsertointimahdollisuuksia.

title: Jean Sibelius

text: Ateenalaisten laulu (Atenarnes sång), op. 31 no. 3 (1899), poika- ja miesäänille (unisono), torviseptetille ja lyömäsoittimille Maan virsi, op. 95, sekakuorolle ja orkesterille Jääkärimarssi (Jääkärien marssi), op. 91 (1917), mieskuorolle ja pianolle Kunniamarssi 1929 on Viipurin Lauluveikot -mieskuorolle omistettu kunniamarssi. Jean Sibelius sävelsi kappaleen 1897 Viipurissa perustetulle ja sittemmin Helsinkiin siirtyneelle kuorolle, jonka kunniajäsen hän on. Samoihin Eero Eerolan sanoihin oli Sibelius tehnyt VLV:lle kunniamarssin myös vuonna 1920 (Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssi 1921). Viisi joululaulua, op. 1 (1897–13)

title: Walter Parviainen

text: Jean Sibeliuksen orkesteriteos Andante festivo syntyi vuonna 1922, kun Sibelius lupasi Walter Parviaiselle juhlamusiikkia Säynätsalon tehtaiden 25-vuotisjuhlallisuuksiin.

title: Jean Sibelius

text: Alakoulusta Sibelius jatkoi suomenkieliseen Hämeenlinnan normaalilyseoon, joka oli perustettu vähän aiemmin suomalaisuusliikkeen ansiosta. Sibeliuksesta tuli kaksikielinen, ja hän luki Elias Lönnrotin Kalevalaa sekä J. L. Runebergin, Zachris Topeliuksen ja Aleksis Kiven teoksia. Hän kirjoitti 1880–1885 viitisentoista sävellystä, joihin kuului pianomusiikkia ja kamarimusiikkiteoksia. Hänen esikuviaan olivat wieniläisklassikoiden lisäksi muun muassa Felix Mendelssohn, Edvard Grieg ja Pjotr Tšaikovski. Säveltämistä hän opiskeli Johann Christian Loben Lehrbuch der musikalischen Komposition -oppikirjasta.[6] Vapaa-aikaansa ja kesiä Sibelius vietti Loviisassa ja von Konowien sukutilalla Sääksmäellä, missä hän oppi arvostamaan luontoa runollisesti mystisenä voimana.[2] Jean-taiteilijanimensä Sibelius otti käyttöön 1886.[2]

title: Viipurin Lauluveikot

text: Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssin "Kunniamarssi 1929" on säveltänyt kuoron kunniajäsen Jean Sibelius. Sibelius on säveltänyt kuorolle samoihin Eero Eerolan sanoihin kunniamarssit vuonna 1920 ("Kunniamarssi 1921") ja 1929. Viipurin Lauluveikot on Jean Sibelius -tietokannasta ilmenevän tiedon sekä Viipurin Lauluveikkojen tietojen mukaan ainoa kuoro, jolle Jean Sibelius on säveltänyt kunniamarssin.

title: Jean Sibelius

text: Suomen kulttuurimatkailulle säveltäjällä on suuri merkityksensä. Musiikkituristien matka suuntautuu esimerkiksi Sibelius-monumentille, Ainolaan tai Sibelius-museoon.

title: Liana Isakadze

text: Isakadzen kansainvälinen ora alkoi varsinaisesti, kun hän vuonna 1965 voitti Pariisissa pidetyn Jacques Thibaud -kilpailun. Vuonna 1970 hän jakoi ensimmäisen palkinnon maanmiehensä Pavel Koganin kanssa Jean Sibelius -viulukilpailussa, joka pidettiin Helsingissä. Samana vuonna hän saavutti kolmannen sijan Moskovassa järjestetyssä Tšaikovski-viulukilpailussa. Liana Isakadze on sittemmin kuulunut Jean Sibelius -viulukilpailun tuomaristoon.


query: Milloin Kansallinen Edistyspuolue oli toiminnassa?

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Kansallinen Edistyspuolue oli suomalainen liberaalinen puolue, joka toimi vuosina 1918–1951. Eduskuntapuolueena se oli 1919–1927 keskisuuri (10–26) ja 1927–1951 pieni puolue (5–11 paikkaa). Edistyspuolue syntyi 8. joulukuuta 1918 fuusiossa, jossa yhtyivät tasavaltaa kannattaneet Nuorsuomalaisen Puolueen ja Kansanpuolueen enemmistö sekä Suomalaisen puolueen vähemmistö.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolueesta valittiin uusi presidentti Suomelle kaksi kertaa: K. J. Ståhlberg kaudeksi 1919–1925, ja Risto Ryti 1940, uudestaan 1943 (virassa 1940–1944). Vuoden 1925 vaaleissa ehdokkaana oli Ryti, 1931 ja 1937 Ståhlberg.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolue oli 1930-luvulla mukana Lapuan liikkeen vaikutuksesta alkaneessa Kokoomuksen ja Maalaisliiton yleisporvarillisessa suuntauksessa, koska se katsoi vakaan ja vankan porvarillisen laillisuussuuntauksen olevan parempi vaihtoehto kuin radikaalin oikeiston aiheuttama painostus ja epävakaus, kuten Lapuan kesänä 1930, jolloin Lapuan liike käytti ulkoparlamentaarisia painostuskeinoja kommunismin tukahduttamiseksi ja yleisporvarillisen hallituksen luomiseksi. Ulkopolitiikassa Edistyspuolue nojasi länteen ja erityisesti Rudolf Holstin kautta Britanniaan.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Vuoteen 1928 saakka puolue oli rekisteröimätön organisaatio, jolla oli eduskuntaryhmä. Paikallisyhdistykset olivat kuitenkin rekisteröityjä yhdistyksiä. Puoluekokouksia pidettiin joka vuosi. Vuonna 1927 itse puolue päätettiin rekisteröidä yhdistykseksi, jonka jälkeen perustetut paikallisyhdistykset jätettiin pääsääntöisesti rekisteröimättä.[6]

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolueen paikallisyhdistyksiä oli kaikissa kaupungeissa sekä suuremmissa maalaiskunnassa. Edistyspuolueen paikallisyhdistyksiä kutsuttiin yleensä edistysseuroiksi, joskin niiden virallisissa nimissä oli vaihteluja. Edistyspuolueeseen kuului vuosina 1919–1923 noin 150 perusjärjestöä. 1930-luvulla osastojen määrä vaihteli välillä 90–138. Puolueella oli 24 piirijärjestöä vuosina 1919–1926 ja 19–22 piiriä vuosina 1927–1939.[5]

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Lähes koko olemassaolonsa ajan Edistyspuolue oli hallitusvastuussa, ja lukuisia kertoja pääministeripuolue. Puolueen sijainti poliittisella kartalla piti sen huomattavasti vaikutusvaltaisempana kuin mihin koko olisi yksin oikeuttanut. Edistyspuolue sai monesti pääministeripaikan toimien johtimena ja kompromissiratkaisuna suurten puolueiden välillä. 1920-luvulla puolue muodosti Maalaisliiton ja RKP:n kanssa keskustahallituksia, jotka toteuttivat SDP:n tukemaa niin sanottua kansallisen eheyttämisen politiikkaa, jonka tarkoituksena oli parantaa sosiaalisia oloja ja armahtaa vuoden 1918 sisällissotaan osallistujia kansallisen yhtenäisyyden takaamiseksi.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Luokka:Suomen liberaalit puolueet Luokka:Entiset suomalaiset puolueet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Poliittinen keskusta

text: Kansallinen Edistyspuolue (1918–1951) lukeutui poliittiseen keskustaan. Puolueen lopetettua toimintansa, sen kannattajat siirtyivät Suomen Kansanpuolueeseen ja Vapaamielisten Liittoon. Suomen Kansanpuolue (1951–1965) ja Vapaamielisten Liitto (1951–1965) yhdistyivät jälleen vuonna 1965 Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi, (LKP). Kannatuksen hiipuessa LKP liittyi 1982 Keskustapuolueen jäsenjärjestöksi, mutta erosi siitä 1986. Puolueliitokseen pettyneitä kannattajia oli jo siirtynyt muihin puolueisiin, kuten Vihreisiin. Liberaalit palasi Eduskuntaan 1991 yhdellä kansanedustajalla, jonka kuitenkin menetti 1995. Liberaalit yhdistyi kahden edustajan voimin Eduskuntaan päässeen NSP:n kanssa 1999, mutta ei menestynyt eduskuntavaaleissa, jolloin putosi puoluerekisteristä.

title: Filippiinien–Yhdysvaltain sota

text: Yhdysvallat alkoi vuodesta 1901 amerikkalaistaa Filippiinejä. Englannista tehtiin virallinen kieli ja maan koulujärjestelmä rakennettiin amerikkalaisen mallin mukaan. Amerikkalaiset olivat myös perustaneet Filippiinien liittämistä Yhdysvaltoihin kannattaneen Liittopuolueen ("Partido Federal", myöhemmin Kansallinen edistyspuolue) ja Kansallispuolue ("Partido Nacionalista") kiellettiin. Sen toiminta sallittiin jälleen vuonna 1907, jolloin se voitti vaalit ja hallitsi maan politiikkaa vuoteen 1946 saakka.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolue osallistui hallituksiin Ingman I, K. Castrén, Vennola I, Erich, Vennola II, Kallio I, Ingman II, Mantere, Svinhufvud II, Sunila II, Kivimäki, Kallio IV, Cajander III, Ryti I, Ryti II, Rangell, Linkomies, Hackzell, U. Castrén, Paasikivi II, Paasikivi III, Kekkonen I ja Kekkonen II.

title: Liberaalinen Kansanpuolue

text: Syksyllä 2011 Liberaalien puheenjohtaja Jouni Flemming oli perustamassa uutta Kansallinen Edistyspuolue -puoluetta.[21]

title: Kansallinen Edistyspuolue (täsmennyssivu)

text: Kansallinen Edistyspuolue voi tarkoittaa:

title: Porvarihallitus

text: Suomen tähänastistista hallituksista seuraavissa on ollut mukana sekä Kokoomus että Maalaisliitto tai Keskusta, usein myös RKP, Edistyspuolue ja eräitä muitakin puolueita, mutta ei vasemmistoa:1920-luvulla Suomen hallitukset olivat periaatteessa porvarihallituksia, koska ne koostuivat pääasiassa Maalaisliiton ja Kansallisen Edistyspuolueen yhdessä tai yksin muodostamista vähemmistöhallituksista, joihin mukaan otettiin joskus myös Ruotsalainen Kansanpuolue. Näitä hallituksia kuitenkin kutsuttiin porvarihallitusten sijaan "keskustahallituksiksi", koska oikeistoa edustanut Kansallinen Kokoomuspuolue puuttui niistä. Näiden keskustahallitusten politiikan tukena eduskunnassa oli koko ajan oppositiossa yhtä hallitusta lukuun ottamatta oleva SDP, mikä sai Kokoomuksen käytännössä aina vastustamaan näitä hallituksia. Näin ollen 1920-luvun ainoiksi porvarihallituksiksi jäivät Rafael Erichin (15.3 1920 – 9.4 1921), Ingmanin toinen sekä Tulenheimon hallitus (31.5 1924 – 31.12 1925), joita voidaan myös nimittää kokoomushallituksiksi.

title: Bharrat Jagdeo

text: Valmistuttuaan Moskovassa kauppatieteiden maisteriksi 1990, Jagdeo palasi Guyanaan ja toimi valtionhallinnon virkamiehenä, kunnes Kansallinen edistyspuolue voitti vaalit 1992. Silloin hänestä tuli talousministerin neuvonantaja.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Vuonna 1950 Itsenäisen Keskiluokan edustajat Esa Kaitilan johdolla sopivat Edistyspuolueen puoluejohdon ja palkatun puoluetoimistohenkilöstön kanssa Edistyspuolueen resurssien ja verkoston kaappaamisesta. Puolueen puheenjohtaja Kannisto halvautti Edistyspuolueen oman päätöksenteon olemalla kutsumatta puoluehallintoa kertaakaan koolle.

title: Suomen itsenäistyminen

text:
Suomessa valtionpäämiehelle kuuluneita tehtäviä hoiti syksyllä 1917 ensin eduskunta ja sitten senaatin puheenjohtaja (pääministeri), toukokuusta 1918 lähtien uusi toimija valtionhoitaja ja lopulta kesästä 1919 lähtien Suomen presidentti.
Itsenäisyyden ajan ensimmäiset eduskuntavaalit järjestettiin 1. ja 3. maaliskuuta 1919. Valittu eduskunta oli porvarienemmistöinen, mutta sosiaalidemokraateista tuli suurin yksittäinen puolue. Sosiaalidemokraatit saivat 80 ja Kristillinen työväenliitto 2 paikkaa. Porvarilliset puolueet asivat yhteensä 118 paikkaa, joista Maalaisliitto 42, Kansallinen Kokoomus 28, Kansallinen Edistyspuolue 26 ja Ruotsalainen Kansanpuolue 22 paikkaa. Pian tämän jälkeen Suomen ensimmäiseksi presidentiksi valittiin edistyspuolueen K. J. Ståhlberg.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolueen lopettaessa toimintansa vuonna 1951 sitä ei muodollisesti poistettu yhdistysrekisteristä. Liberaalien päätettyä lopettaa puoluetoimintansa vuonna 2011 käynnistettiin hanke uuden Kansallinen Edistyspuolue -nimisen puolueen perustamiseksi. Kyseessä on nimellisesti sama yhdistys.[1][2] Tämä ryhmä ei ole onnistunut keräämään puoluerekisteriin pääsemiseksi vaadittavaa kannattajakortti-määrää ja sen jäsenistö koostuu lähinnä nuorehkoista opiskelija-liberaaleista. Vanhan edistyspuolueen sosiaaliliberalismin sijasta uuden "edistyspuolueen" puoluejohto kannattaa kirjoituksissaan klassisempaa liberalismia.

title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Suomen kuningaskuntahankkeen kaaduttua syksyllä 1918 oli valtionhoitaja Mannerheim hajottanut eduskunnan ja määrännyt uudet vaalit. Maaliskuun 1919 eduskuntavaaleissa porvarilliset puolueet saivat yhteensä 118 kansanedustajaa ja sosiaalidemokraatit 80 sekä Kristillinen työväenliitto 2. Tasavaltaa kannattaneet SDP, Maalaisliitto ja Kansallinen Edistyspuolue saivat vaalivoiton ja ylivoimaisen enemmistön; monarkiaa kannattaneet RKP ja Kansallinen Kokoomus saivat yhteensä vain 50 kansanedustajaa, ja lisäksi kolme RKP:n edustajista oli tasavaltalaisia.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolue lopetti toimintansa keväällä 1951, kun suurin osa sen aktiiveista jäsenistä (etenkin lähes kaikki pääkaupunkiseudun ulkopuoliset) olivat liittyneet helmikuun alussa perustettuun Suomen Kansanpuolueeseen. Uuteen puolueeseen siirtyivät muun muassa puheenjohtaja Heikki Kannisto ja puoluesihteeri, sekä kansanedustajista kolme: Irma Karvikko (Turun vp), Lassi Hiekkala (Uudenmaan-Hgin vp) ja Kannisto (Oulun vp).

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Pääministereistä Edistyspuolueeseen kuuluivat Kaarlo Castrén, Juho Vennola, Oskari Mantere, Toivo Kivimäki, A. K. Cajander, Risto Ryti ja Jukka Rangell. Edistyspuoluetta edustaneita ministereitä olivat muiden muassa Mikael Soininen, Eero Erkko, Rudolf Holsti, Heikki Ritavuori, Albert von Hellens, Heimo Helminen, Kalle Kauppi, Eljas Erkko, Heikki Kannisto ja Sakari Tuomioja.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Joulukuussa 1965 Kansanpuolue ja Vapaamielisten liitto jälleen yhdistyivät Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi.

title: Kansallinen Edistyspuolue

text: Edistyspuolueen vähemmistö perusti toukokuussa 1951 Helsingin Edistysseuran aktiivien johdolla Vapaamielisten Liiton, johon ryhmittyivät muun muassa kansanedustaja Rolf B. Berner, ministeri Teuvo Aura ja Suomen Pankin pääjohtaja Sakari Tuomioja. Sen ainoa kansanedustaja oli toimittaja E. J. Paavola, joka oli eduskunnan jäsen vaalikauden 1962−1966. Vapaamielisten Liitto peri Edistyspuolueen paikan Liberal International -järjestön jäsenenä.

title: Mäntsälän kapina

text: Mäntsälän kapinan taustalla oli Lapuan Liike ry:n piirissä toimineiden aktivistien toiminta, joka oli vuodesta 1929 alkaen ylittänyt laillisuuden rajat perustellen asiaa isänmaallisuudella. Lapuan liikkeen ja sitä kannattaneiden poliittisten piirien mielestä oli ""parempi kulkea laittomuuksien kautta laillisuuteen kuin laillisuuksien kautta laittomuuteen"". Kommunisminvastainen kansanliike eli lapuanliike oli ajanut 11. marraskuuta 1930 läpi "tasavallan suojelulain" eli niin sanotut kommunistilait, jotka kielsivät kommunistisen järjestötyön. Sosiaalidemokraatit vastustivat tätä lakia, ja monet kommunisteista siirtyivät SDP:n riveihin. Lapuanliike järjestäytyi 22.–23. marraskuuta 1930 Lapuan Liike ry:ksi, joka otti tavoitteekseen myös sosiaalidemokratian kitkemisen, koska kommunistinen toiminta oli liikkeen mukaan siirtynyt tähän ainoaan jäljelle jääneeseen vasemmistopuolueeseen. Sosiaalidemokraattien näkökulman mukaan tarkoituksena oli vähitellen kieltää maltilliset vasemmistolaiset ja liberaaliset porvarilliset puolueet. Lapuan liike onnistui vaikuttamaan vielä vuoden 1931 presidentinvaaleihin saamalla kannattamansa Kansallisen Kokoomuksen Pehr Evind Svinhufvudin presidentiksi. Presidentinvaalien jälkeen järjestö alkoi viettää hiljaiseloa, mutta sen jäljelle jäänyt kannattajakunta alkoi samalla radikalisoitua. Poliittinen keskusta (Kansallinen Edistyspuolue ja Maalaisliitto) olivat kannattaneet kansanliikettä aluksi, kunnes se sai kommunistilait läpi, mutta näkivät järjestöksi muuttuneen kansanliikkeen turhaksi tämän saatua julkilausutut tavoitteensa toteutetuksi.

title: Suojeluskunta

text: Tilanne kuitenkin muuttui koko ajan vaikeammaksi aktivisteille ja jyrkän valkoisen aatteen kannattajille. Heinäkuun 1919 presidentinvaalissa K. J. Ståhlberg voitti valtionhoitaja Gustaf Mannerheimin selvästi äänimäärin 143–50. Ståhlbergiä tukivat Maalaisliitto, Kansallinen Edistyspuolue ja Suomen Sosiaalidemokraattinen Puolue, kun taas Mannerheimin takana olivat Kansallinen Kokoomuspuolue ja Ruotsalainen Kansanpuolue.

title: Suomalainen puolue

text: Suomi itsenäistyi vuonna 1917 nuorsuomalaisen P. E. Svinhufvudin johdolla, mitä seuranneen sisällissodan jälkeen Suomalainen ja Nuorsuomalainen puolue lakkautettiin ja tilalle perustettiin Kansallinen Kokoomuspuolue ja Kansallinen Edistyspuolue (1918), jotka eivät täysin noudattaneet puoluerajoja, vaan mm. nuorsuomalaisten "pääskyset" ja monarkistit liittyivät pääosin Kokoomukseen ja jotkut vanhasuomalaiset Edistyspuolueeseen.

title: Vapaamielisten Liitto

text: Vapaamielisten Liitto perustettiin toukokuussa 1951, kun Kansallisen Edistyspuolueen vähemmistö järjestäytyi Helsingin Edistysseuran aktiivien johdolla. Edistyspuolue oli lopettanut toimintansa 17. maaliskuuta 1951 pidetyn puoluekokouksen päätöksellä. Suurin osa Edistyspuolueen aktiiveista, etenkin lähes kaikki pääkaupunkiseudun ulkopuoliset, liittyi helmikuussa 1951 perustettuun kilpailevaan Suomen Kansanpuolueeseen. Vapaamielisten Liittoon ryhmittyivät muun muassa kansanedustaja Rolf B. Berner, ministeri Teuvo Aura ja Suomen Pankin pääjohtaja Sakari Tuomioja.

title: Kansallinen edistyspuolue (Liettua)

text: Kansallinen edistyspuolue () on liettualainen puolue. Puolueen nimesi kirjailija Juozas Tumas-Vaižgantas, joka piti edistystä tärkeimpänä osana tulevaisuuden politiikkaa. Puolue julkaisi puolueohjelmansa vuonna 1917 Liettuan ollessa vielä osa Venäjän keisarikuntaa. Puolueohjelmassa puolue ilmoitti tärkeimmiksi tavoitteikseen demokraattisen tasavallan ja itsemääräämisoikeuden. Myöhemmin samana vuonna puolueen jäsen Alfonsas Petrulis äänestettiin Liettuan neuvostoon. Puolue ei kuitenkaan saanut paikkoja perustuslakia säätävään kokoukseen vuonna 1920. Tämän jälkeen puolue liitettiin osaksi Liettuan nationalistista liittoa. Vuonna 1994 puolue perustettiin uudelleen.

title: Eduskuntavaalit 1919

text: Eduskunnan suurimpana puolueena pysyi Suomen sosialidemokraattinen puolue, joka tosin menetti 12 kansanedustajaa, muun muassa sisällissotaa seuranneesta työväenliikkeen hajaannuksesta johtuen. Eduskuntaan nousi kaksi uutta puoluetta: Kansallinen Edistyspuolue ja Kansallinen Kokoomuspuolue, jotka syntyivät molempien suomalaisten puolueiden hajotessa vuoden 1918 aikana valtiomuotokiistan seurauksena.

title: Osmo Kupiainen

text: Kupiainen osallistui politiikkaan Kansallisen Edistyspuolueen viimeisenä puoluesihteerinä vuosina 1950–1951. Edistyspuolueen lopetettua toimintansa hän toimi Suomen Kansanpuolueen ensimmäisenä puoluesihteerinä. Vuosina 1952–1974 Kupiainen oli oikeistolaisen Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki -säätiön toiminnanjohtajana.


query: Missä Sayid Jarrah on syntynyt?

title: Sayid Jarrah

text: Sayid on syntynyt Tikritissä ja on viestintäupseeri Irakin tasavaltalaiskaartissa. Hänellä on erittäin ikäviä muistoja Irakin puolustusvoimista, sillä hän on toiminut kuulustelijiana ja kiduttanut ihmisiä saadakseen tietoja. Toisin kuin Sayidia, hänen isäänsä Hassania pidetään sankarina. Sayidin oli tarkoitus saada tietoja kuulustelemalla hänen lapsuudenystäväänsä sekä rakastettuaan Nadiaa. Sayid ei pystynyt mitenkään vahingoittaa häntä, jonka takia hän lavasti Nadian paon ampumalla esimiestänsä sekä itseään jalkaan.

title: Sayid Jarrah

text: Sayidin siirryttyä vuoteen 1977 Jin löytää Sayidin viidakosta. Sayid viedään parakeille, jossa häntä epäillään ”vihamieliseksi”. Sawyer pyytää Sayidia valehtelemaan, mutta Sayid kieltäytyy sanoen tietävänsä syyn saarelle paluuseensa. Sayidille annetaan totuusseerumia. Sayid kertoo olevansa tulevaisuudesta, mitä kukaan ei usko. Sayid päätetään teloittaa Sawyerin estelystä huolimatta. Sayid kohtaa nuoren Benin, joka vapauttaa Sayidin. Tainnutettuaan Jinin Sayid ampuu Beniä rintaan ja jättää hänet kuolemaan.

title: Peili (Lost)

text: Toiset suunnittelevat hyökkäystä selviytyjien leiriin siepatakseen raskaana olevia naisia tieteellisiin tutkimuksiin. Toisiin kuuluva Karl (Blake Bashoff) ilmoittaa tästä selviytyjille, jotka aikovat torjua hyökkääjät dynamiitilla. Sayid Jarrah (Naveen Andrews), Jin Kwon (Daniel Dae Kim) ja Bernard Nadler (Sam Anderson) jäävät rannalle aikomuksenaan räjäyttää dynamiitilla varustetut teltat Toisten saapuessa. Loput selviytyjistä lähtevät Danielle Rousseaun (Mira Furlan) johdolla radiotornia kohti, jotta he saisivat yhteyden Naomi Dorritin (Marsha Thomason) lähellä sijaitsevaan laivaan. Toisten saapuessa Sayid ja Bernard saavat räjäytettyä omat dynamiittinsa, mutta Jin epäonnistuu, mikä johtaa heidän kiinnijäämiseensä. Toisten joukosta Tom (M. C. Gainey), Ryan Pryce (Brian Goodman) ja Jason (Ariston Green) selviytyvät muiden seitsemän kuollessa. Kun James ”Sawyer” Ford (Josh Holloway) ja Juliet Burke (Elizabeth Mitchell) kuulevat vain kaksi räjähdystä, he kääntyvät takaisin rantaa kohti. Hugo ”Hurley” Reyes (Jorge Garcia), jota ei huolittu Julietin ja Sawyerin mukaan painonsa takia, ajaa löytämänsä pakettiauton rannalle, mikä antaa vangituille etulyöntiaseman. He tappavat loput Toiset Julietin ja Sawyerin avulla. Tom antautuu, mutta Sawyer ampuu hänet siitä huolimatta.

title: Sayid Jarrah

text: Sayid lähtee hakemaan Hurleyta mielisairaalasta ja ampuu miehen joka odotti autossa sairaalan edessä. Motellissa Sayidin kimppuun hyökkää miehiä. Sayid tappaa heidät, mutta haavoittuu vakavasti. Hurley vie hänet isänsä luo, joka myöhemmin vie Sayidin Jackin hoidettavaksi. Sayid kieltäytyy edelleen palaamasta saarelle Jackin ja Benin pyynnöstä huolimatta. Sayid varoittaa Jackiä ja Beniä kohtaamasta häntä enää. Sayid menee baariin, jossa hän kohtaa Ilanan. Ilana paljastaa olevansa palkkionmetsästäjä, joka etsi Sayidia viedäkseen hänet Guamille tapaamaan Sayidin murhaaman miehen vanhempia. Seuraavana päivänä Sayid on mukana lennolla, joka on menossa saarelle. Sayid kysyy Ilanalta, onko tämä Benin hommissa ja kertoo Benin olevan vastuussa joukkomurhasta. Sayid on käsiraudoissa lennon aikana kun aikahyppy tapahtuu.

title: Martin Keamy

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa Martin Keamy työskentelee koronkiskurina. Hän lainaa rahaa Sayidin veljelle Omerille, jotta tämä voisi avata toisenkin kuivapesulan. Omer maksaa velkansa, mutta Martin kiristää Omeria, jolloin Omer pyytää Sayidia puuttumaan asiaan. Sayidin kieltäydyttyä Omer pahoinpidellään liikkeensä edessä, minkä vuoksi tämä joutuu sairaalaan leikattavaksi. Omerin toipuessa Martin lähettää kaksi miestään tuomaan Sayidin luokseen. Keamy selittää haluavansa Sayidin maksavan velat Omerin puolesta ja sanoo uhkaavansa Omerin perhettä jollei tämä tee niin. Yllättäen Sayid tappaa Keamyn kätyrit. Keamy sanoo Sayidille unohtavansa saamisensa, mutta Sayid ampuu häntä rintaan. Myöhemmin paljastuu, että Sunin isä oli maksanut Keamylle, jotta tämä tappaisi Jinin. Keamy yrittää viimeisillä voimillaan varoittaa Mikhailia, mutta Jin ampuu tämän.

title: Sayid Jarrah

text: Sayid nähdään seuraavan kerran Jackin ja Katen yrittäessä tuhota Joutsen-asema pommilla. Sayid ampuu miehen, joka uhkaa ampua Katen. Sayid päättää auttaa Jackiä toteuttamaan suunnitelmansa. Parakeilla Sayidia ammutaan, mutta hän selviää. Sayidin, Sawyerin, Katen ja Julietin avulla Jack onnistuu pudottamaan pommin kuoppaan Joutsen-aseman alla.

title: Sayid Jarrah

text: Sayid saa myöhemmin kuulla Desmondilta Charlien kuolemasta ja hänen varoituksestaan. Sayid kohtaa Locken viidakossa ja kysyy tältä, miksi hän räjäytti sukellusveneen. Myöhemmin Locke kertoo Jackin ryhmälle aikovansa mennä parakeille, mutta Sayid päättää jäädä Jackin ryhmään. Myöhemmin Sayid lähtee hakemaan Charlottea Katen ja Milesin kanssa. Locke ottaa heidät panttivangeiksi, mutta suostuu vaihtamaan Charlotten Milesiin ja päästää Sayidin lähtemään.

title: Sayid Jarrah

text: Sayidin palattua Omerin talolle hän jäi Sawyerin haaviin yrittäessään paeta. Desmond onnistui vapauttamaan Sayidin vankilasta Ana Lucian avulla ja pyysi Sayidia menemään Hurleyn mukaan. Hurley vei Sayidin baarin eteen, jossa tuntematon mies pieksi Boonea. Sayid meni väliin ja kohtasi Shannonin. Käteltyään Shannonia Sayid sai välähdyksiä elämästään saarella ja suuteli Shannonia. Sayid ja Shannon olivat kirkossa muiden selviytyneiden kanssa kun Christian avasi ovet, jolloin kirkas valkoinen valo ympäröi selviytyneet ”siirtäen heidät eteenpäin”.

title: Sayid Jarrah

text: style="background:#F99; color: black; vertical-align: middle; text-align: center; " class="table-no" | Lost

title: Sayid Jarrah

text: Sayid auttaa Jackiä vapauttamaan ystävänsä sammuttamalla ääniaidat, jotta hirviö voisi hyökätä Widmoren ryhmän kimppuun. Sayid matkaa selviytyneiden kanssa koneelle ja myöhemmin sukellusveneelle. Selviytyneiden yrittäessä paeta sukellusveneellä Jack huomaa laukussaan pommin, jota Sayid analysoi ja yrittää purkaa. Sawyerin vahingossa aktivoitua pommin Sayid käskee Jackiä etsimään Desmondin ja pelastamaan hänet. Sayid nappaa pommin ja juoksee se kädessään sukellusveneen takaosaan. Pommi räjähtää surmaten Sayidin ja upottaen sukellusveneen.

title: Sayid Jarrah

text: Palattuaan leiriin Sayid kertoo Shannonille rakastavansa tätä. Sayid rakentaa Shannonille yllätyksenä teltan, jossa he rakastelevat. Sayid lähtee hakemaan vettä, jolloin Walt ilmestyy telttaan. Shannon pelästyy ja lähtee viidakkoon etsimään Waltia. Etsinnän päätteeksi Ana Lucia ampuu vahingossa Shannonin, joka kuolee Sayidin käsivarsille. Saarelle kuumailmapallolla tippunut mies nimeltä Henry Gale joutuu Sayidin runtelemaksi. Sayid yrittää kertoa muille että Gale on yksi Toisista, mutta häntä ei uskota. Lopulta Henry paljastuu Toisten johtajaksi, Beniksi, joka pääsee karkaamaan Michaelin avulla.

title: Sayid Jarrah

text: Räjähdyksen jälkeen Sayid ja selviytyneet siirtyvät takaisin vuoteen 2007. Sayid on kuolemaisillaan ja sanoo Hurleylle olevansa pahoillaan kaikkien surmaamiensa ihmisten puolesta. Jacob neuvoo Hurleyta viemään Sayidin Temppelille parannettavaksi. Dogenin luettua Jacobin ohjeet hän käskee hukuttaa Sayidin. Kaikkien yllätykseksi Sayid kuitenkin herää henkiin. Dogen kiduttaa Sayidia saadakseen selville, onko Sayid ”sairastunut”. Dogen kertoo Jackille pimeyden tihkuvan Sayidista, ja että tästä tulee pian pysyvästi samanlainen kuin Clairestakin. Sayidin hyökättyä Dogenin kimppuun hänet karkotetaan Temppelistä, mutta Clairen varoitettua Toisia Dogen käskee Sayidin tappamaan Musta-asuisen miehen. Sayid palaa myöhemmin takaisin Temppelille ja tappaa Dogenin sekä Lennonin. Savuhirviö hyökkää Temppelille surmaten kaikki Toiset, jotka eivät lähteneet Temppeliltä. Sayid liittyy Musta-asuisen miehen ryhmään Katen ja Temppeliltä poistuneiden Toisten kanssa.

title: Sayid Jarrah

text: Myöhemmin Sayid lähtee helikopterilla Desmondin kanssa Kahana-laivalle. Matkan aikana Desmond kokee aikamatkailua ja Sayidin avulla soittaa lopulta Pennylle ja selviää. Sayid ja Desmond tapaavat laivan kapteenin, joka kertoo laivan kuuluvan Widmorelle. He kohtaavat Michaelin laivalla ja kavaltavat hänet kapteenille. Sayid palaa rannalle kumiveneellä. Sun, Jin, Faraday ja Aaron matkaavat laivalle. Sayid lähtee pelastamaan Jackiä Katen kanssa, mutta he joutuvat Toisten vangiksi. Heidät kuitenkin päästetään menemään heidän autettua väijytyksessä Keamyn ryhmää vastaan. Jack, Kate, Sayid, Hurley, Sawyer ja Frank lentävät kopterilla laivalle, mutta Sawyer hyppää pois polttoaineen säästämiseksi. He onnistuvat pääsemään laivalle, mutta joutuvat lähtemään heti tankkaamisen jälkeen laivalla olevan pommin vuoksi. Sun, Desmond ja Aaron ehtivät kopteriin ennen räjähdystä, joka pudottaa kopterin mereen. Oceanicin kuutoset ajelehtivat meressä, kunnes Pennyn etsintäalus löytää heidät. Selviytyneet jatkavat Membata-saarelle, kun Desmond ja Frank jäävät laivalle. Saarelle päästyään he pelastuvat.

title: Sayid Jarrah

text: Luokka:Lostin hahmot Luokka:Kuvitteelliset asevoimien edustajat Luokka:Kuvitteelliset salamurhaajat

title: Sayid Jarrah

text: Sayid matkaa Musta-asuisen miehen ryhmän kanssa Clairen majalle. Clairen yritettyä tappaa Katen Sayid ei tehnyt elettäkään estääkseen sitä. Sayid sanoi Musta-asuiselle miehelle, ettei hän tunne empatiaa tai surua. Musta-asuinen mies lähettää Sayidin vakoilemaan Hydra-saarelle. Sayid huomaa Desmondin ja hakee hänet Musta-asuisen miehen luo. Mies käskee Sayidin tappamaan Desmondin, joka kuitenkin saa puheellaan Sayidin säästämään hänen henkensä.

title: Vaellus (Lost)

text: Lentoturmasta on kulunut neljä päivää ja eletään päivää 25. syyskuuta 2004. Kun villisiat tonkivat ruumiita täynnä olevaa lentokoneen runkoa, Jack päättää, että se tulisi polttaa. Seuraavana päivänä selviytyjät huomaavat ruoan olevan lopussa ja miettivät mitä pitäisi tehdä. Locke paljastaa omistavansa paljon metsästysveitsiä ja ehdottaa metsästysretkeä viidakkoon. Locke lähtee metsästämään mukanaan Kate Austen (Evangeline Lilly) ja Michael Dawson (Harold Perrineau). Kate on saanut Sayid Jarrahilta (Naveen Andrews) antennin, joka auttaa paikantamaan ranskankielisen lähetyksen sijainnin, jonka he kuulivat kaksi päivää aikaisemmin. Retkellä yksi villisioista haavoittaa Michaelia. Kate lähtee saattamaan tätä takaisin rannalle, kun taas Locke jatkaa yksin viidakkoon. Kun Kate ja Michael ovat palaamassa rannalle, Kate kiipeää puuhun kiinnittämään antennia. Kuitenkin ennen kuin hän ehtii kiinnittää sitä, hän kuulee hirviön ääniä, mikä saa hänet tiputtamaan ja rikkomaan antennin. Hirviö suuntaa suoraan kohti Lockea, joka katsoo suoraan sitä päin.

title: Sayid Jarrah

text: Selviytyneiden lähdettyä radiomastolle Sayid, Jin ja Bernard jäävät leiriin valmistautumaan Toisten kukistamiseen dynamiitilla. Operaatio onnistuu melkein täydellisesti, mutta Jin epäonnistuu viimeisen dynamiittipötkön räjäyttämisessä. Toiset ottavat heidät panttivangeiksi, mutta lopulta Hurley pelastaa heidät.

title: Suurimmat hitit (Lost)

text: Toisten johtaja Ben Linus (Michael Emerson) käskee kymmenen miehen ryhmän menemään selviytyjien leiriin ja sieppaamaan kaikki raskaana olevat naiset tutkimuksia varten. Benin adoptoitu tytär Alex (Tania Raymonde) pyytää hänen poikaystäväänsä Karlia varoittamaan selviytyjiä tästä. Selviytyjien johtaja Jack Shephard (Matthew Fox) aikoo tappaa hyökkääjät Danielle Rousseaun (Mira Furlan) löytämällä dynamiitilla. Sayid Jarrah (Naveen Andrews), Jin Kwon (Daniel Dae Kim) ja Bernard Nadler (Sam Anderson) jäävät rannalle räjäyttämään dynamiitit Toisten saapuessa.

title: Sayid Jarrah

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa Sayid työskenteli öljy-yrityksessä lopetettuaan työnsä kiduttajana. Sayidin rakastettu Nadia oli naimisissa Sayidin veljen Omerin kanssa ja heillä oli kaksi lasta. Ollessaan mukana lennolla Sayid potkaisi vessan oven auki, jotta Jack voisi pelastaa Charlien. Sayid meni veljensä kotiin kertomaan lapsille matkastaan. Omerin pyydettyä Sayidia auttamaan häntä koronkiskurin hoitelemisessa Sayid kieltäytyi. Nadian yrittäessä lähestyä Sayidia, Sayid sanoi hänelle ettei halua enää Nadian kärsivän hänen entisen elämänsä takia ja että tämän pitää olla Omerin kanssa. Omerin jouduttua sairaalaan Nadia pyysi ettei Sayid lähde kostamaan. Sayid tapasi Keamyn ravintolassaan ja ehdotti Sayidin hoitavansa veljensä lainat. Sayid kuitenkin ampui hänet ja hänen miehensä jotta he eivät enää uhkaisi Omeria. Sayid pelasti kylmävarastoon vangitun Jinin.

title: Dogen (Lost)

text: Sayid kohtaa Dogenin ja kysyy miksi tämä kidutti häntä, mihin Dogen toteaa Sayidin olevan paha mies. Sayid hyökkää Dogenin kimppuun, mutta tämä pääsee voitolle ja yrittää tappaa Sayidin, kunnes hän muistaa miksi Jacob oli hänet sinne halunnut. Dogen päästää Sayidin menemään ja karkottaa tämän Temppeliltä. Clairen saavuttua Temppeliin mukanaan vaatimus Musta-asuiselta mieheltä, Dogen määrää Sayidin tappamaan tämän. Myöhemmin Sayid palaa mukanaan uhkavaatimus, jonka mukaan kaikkien on poistuttava Temppelistä auringonlaskuun mennessä tai muuten he kuolevat. Sayid kohtaa Dogenin altaalla ja kysyy tältä, miksei tämä tappanut häntä aiemmin. Dogen kertoo Sayidille tarinansa ja kysyy tältä, aikooko tämä lähteä vai jäädä. Sayid päättää jäädä, mutta yllättäen hän hyökkää Dogenin kimppuun ja hukuttaa tämän altaaseen. Lennon kertoo Sayidille Dogenin olleen ainoa, joka piti savuhirviön pois Temppeliltä. Tämän jälkeen Sayid tappaa myös Lennonin. Dogenin kuoleman seurauksena savuhirviö hyökkää Temppeliin ja tappaa kaikki ne Toiset, jotka olivat jääneet Temppeliin.

title: Lost

text: Naveen Andrews esittää irakilaista Sayid Jarrahia. Emilie de Ravin näyttelee raskaana olevaa australialaista Claire Littletonia. Matthew Fox näyttelee levotonta kirurgia ja sankaria Jack Shephardia. Jorge Garcia Hugo ”Hurley” Reyesiä, epäonnekasta lottovoittajaa. Maggie Grace näyttelee Shannon Rutherfordia, entistä tanssin opettajaa. Ian Somerhalder näyttelee Boone Carlyleä, äitinsä hääliikkeen tytäryhtiön johtajaa ja Shannonin velipuolta. Josh Holloway näyttelee huijaria nimeltä James ”Sawyer” Ford. Yunjin Kim esittää Sun-Hwa Kwonia, vaikutusvaltaisen korealaisen bisnesmiehen ja gangsterin tytärtä, ja Daniel Dae Kim hänen miestään Jin-Soo Kwonia. Evangeline Lilly esittää liittovaltain sheriffiä pakenevaa Kate Austenia. Dominic Monaghan näyttelee ex-rocktähteä ja huumeaddiktia Charlie Pacea. Terry O’Quinn näyttelee mysteeristä John Lockea. Harold Perrineau Jr. esittää rakennustyöntekijä Michael Dawsonia, ja lapsinäyttelijä Malcolm David Kelley hänen poikaansa Walt Lloydia.

title: Ilana Verdansky

text: Myöhemmin Sayid kohtasi Ilanan baarissa. He keskustelivat työstään ja Sayid luuli Ilanan olevan prostituoitu. Sayidin hotellihuoneessa Ilana tainnutti Sayidin sekä kertoi olevansa palkkionmetsästäjä ja työskentelevänsä Peter Aviljonin perheelle. Ilana sanoi vievänsä Sayidin Guamiin vastaamaan teoistaan. Lentokentällä Sayid huomasi Jackin ja tajusi minne hän joutumassa. Sayid kysyi Ilanalta eivätkö he voi mennä toisella lennolla, mutta Ilana painotti että hänen on oltava juuri tällä lennolla. Ilana vitsaili lupaavansa ostaa jäniksenkäpälän Sayidille. Sayid huomasi Benin matkustajana lennolla ja kysyi Ilanalta, työskenteleekö tämä Benille, mihin Ilana vastasi kieltävästi. Sayid kertoi Ilanalle Benin olevan huijari ja syyllinen kansanmurhaan. Ilanan kysyttyä miksi hän työskentelisi sellaiselle henkilölle, Sayid vastasi hänelle: ”Minä työskentelin.” Lennon aikana kone joutui outoon valovälähdykseen ja putosi -saarelle.

title: Vakio (Lost)

text: Desmond, Sayid Jarrah (Naveen Andrews) ja Frank Lapidus (Jeff Fahey) lentävät helikopterilla saarelta "Kahana"-nimiselle rahtialukselle, jossa osa Frankin ryhmästä on. Salama iskee ja helikopteri joutuu turbulenssiin. Desmondin tietoisuus hyppää ajassa taaksepäin vuoteen 1996, jolloin hän suoritti asepalvelustaan Britannian armeijan skottilaisrykmentissä. Hetkeä myöhemmin hänen tietoisuutensa palaa takaisin vuoteen 2004, mutta hän ei näytä tuntevan Sayidia tai Frankia. Kun helikopteri laskeutuu rahtialukselle, Desmondin tietoisuus jatkaa aikamatkustamista. Hänet viedään sairastupaan, jossa hän tapaa sänkyyn sidotun George Minkowskin (Fisher Stevens), joka kärsii samasta ongelmasta. Minkowski selittää, että joku sabotoi radiohuoneen kaksi päivää aiemmin ja että Desmondin entinen tyttöystävä Penelope Widmore (Sonya Walger) on yrittänyt soittaa rahtialukselle. Sayid soittaa satelliittipuhelimella saarella olevalle Jack Shephardille (Matthew Fox), ja kertoo Desmondin kärsivän muistinmenetyksestä. Rahtialuksella saarelle saapunut fyysikko Daniel Faraday (Jeremy Davies) kysyy Jackilta, että onko Desmond altistunut viime aikoina suurelle määrälle elektromagnetismia. Jack ei tiedä, joten Faraday puhuu Desmondille ja kysyy tältä tilanteestaan. Desmond kertoo elävänsä vuotta 1996 ja suorittavansa asepalvelusta. Faraday ymmärtää ja kertoo Desmondille, että tämän tulee matkustaa Oxfordin yliopistolle vuodessa 1996 ja mennä tapaamaan häntä.

title: Sayid Jarrah

text: Pian lentokoneonnettomuuden jälkeen Sayid yrittää saada radioyhteyeden ulkomaailmaan, mutta epäonnistuu häiriötä aiheuttavan Rousseaun hätäviestin takia. Hän yrittää saada uudestaan yhteyttä ulkopuolisiin kolmiomittauksen avulla, mutta saareen kiintynyt Locke lyö hänet tajuttomaksi ja rikkoo laitteen. Jo lentokentällä Shannonin tavannut Sayid, tunsi alusta asti kiintymystä häneen ja siksi auttaa Jackia hankkimaan lääkkeet Sawyerilta Shannonin pahenevaa astmaa varten. Sawyer ei luovuta astmalääkkeitä suosiolla, minkä vuoksi Sayid ryhtyy kiduttamaan häntä. Lopulta paljastuu, ettei Sawyerilla edes ole lääkkeitä. Sayid alkaa tuntea kidutuksen takia katumusta, jonka seurauksena menneisyyden haamut alkoivat jälleen vaivata häntä. Syyllisyyden painamana Sayid lähtee yksin tutkimaan saarta, jolloin hän astuu Rousseaun virittämään ansaan. Varastettuaan Rousseaun muistiinpanot ja kartat Sayid pakenee.

title: Hugo ”Hurley” Reyes

text: Kun Sayid tulee hakemaan Hurleyta mielisairaalasta, Hurley kysyy häneltä Jeremy Benthamin (Locke) kuolemasta. Sayid sanoo sen olleen itsemurha, mutta Hurley ei usko siihen. Sayid vie Hurleyn turvataloon, mutta heidän kimppuun hyökätään. Sayid tappaa hyökkääjät, mutta Hurley poimii aseen maasta ja häntä luullaan syylliseksi. Hurley vie Sayidin vanhempiensa luo. Hurley kertoo totuuden kaikesta saarella tapahtuneesta äidilleen, joka uskoo Hurleyta. Myöhemmin Ben ilmestyy Hurleyn luo ja kehottaa tätä palaamaan saarelle, mutta Hurley kieltäytyy ja juoksee poliisien luokse. Ben lakimiehineen järjestää Hurleyn vapaaksi.

title: Sayid Jarrah

text: Sayid suostutteli entisen huonetoverinsa, Essamin, Kairon yliopistosta, ryhtymään itsemurhapommittajaksi, jotta Essam ja Sayid saisivat paljastettua kadonneiden räjähteiden olinpaikan. Vakuuttaakseen Essamin Sayid sanoi ryhtyvänsä Essamin pariksi. Tiukalla hetkellä Sayid tarjoutui antamaan Essamille kymmenen minuuttia pakoaikaa. Essam hermostui tajutessaan, että Sayid petti hänet naisen takia ja ampui itsensä. Sayid vietti Sydneyssä ylimääräisen päivän, jotta pystyi järjestämään Essamille asianmukaisen muslimihautauksen. Ylimääräinen päivä koitui kohtalokkaaksi, sillä Sayid lähti Oceanic Airlinesin lennolle 815 Sydneystä Los Angelesiin.

title: Lost (2. tuotantokausi)

text: Rousseau johdattaa Sayidin miehen luo, jonka hän uskoo olevan yksi Toisista. Sayid palaa kiduttaa tietoa Henry Gale -nimiseltä vangilta, jonka myös Sayid uskoo olevan yksi Toisista. Takaumassa Sayid kiduttaa vankia ensimmäistä kertaa.

title: Sayid Jarrah

text: Sayid Hassan Jarrah on Naveen Andrewsin esittämä fiktiivinen hahmo yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Lost. ”Sayid” on arabiaa ja tarkoittaa mestaria tai herraa ja ”Jarrah” erityisesti hunajalle tarkoitettua astiaa.[1]

title: Sayid Jarrah

text: Lehdistötilaisuuden jälkeen Sayid palaa rakastettunsa Nadian luo ja he menevät naimisiin. Nadia kuitenkin murhataan ja Sayid järjestää hänelle hautajaiset. Sayid kohtaa Benin, joka kertoo hänelle kuka murhasi Nadian. Sayid ampuu murhaajan ja hän siirtyy toimimaan Benin salamurhaajana. Sayid tappaa muun muassa Widmorelle työskennelleen naisen Saksassa sekä miehen Moskovassa. Ben vapauttaa Sayidin työstään. Dominikaanisessa tasavallassa Sayid toimii hyväntekeväisyysjärjestössä lakattuaan työskentelemästä Benille. Locke pyytää Sayidia palaamaan saarelle, mutta tämä kieltäytyy. Ben vierailee Sayidin luona, kertoen Locken kuolleen ja kehottaen tätä auttamaan Hurleyta.

title: Dogen (Lost)

text: Lennonin kertoessa Dogenille Sayidin heräämisestä, tämä määrää Sayidin kidutustestiin. Sayidin palatessa ystäviensä luo hän kertoo tästä Jackille, joka vihaisena vaatii selitystä Dogenilta. Dogen kieltää asian ja käskee Jackiä antamaan Sayidille pillerin, joka ”parantaisi” Sayidin ”infektion”. Jack kieltäytyy yrittäen niellä pillerin itse, jolloin Dogen ottaa pillerin pois Jackin kurkusta. Dogen paljastaa pillerin olevan myrkkyä. Hän sanoo Jackille Sayidista tihkuvan pahuutta, joka päästyään sydämeen muuttaisi Sayidin pysyvästi. Dogen kertoo saman tapahtuneen myös Clairelle.


query: Missä sijaitsee Selkämeri?

title: Selkämeri

text: Selkämeri (), aikaisemmin Raumanmeri, on Pohjanlahden eteläosan nimitys. Etelässä se rajoittuu Ahvenanmaahan ja Ahvenanmereen ja pohjoisessa Merenkurkkuun. Selkämeri jakaantuu Suomen ja Ruotsin kesken, mutta keskellä Selkämerta on myös huomattavan suuri kansainvälinen vesialue. Saaria on vain rannikkoalueilla, kauempana rannikosta niitä ei ole. Selkämeren suolapitoisuus on noin 0,5%.

title: Tuntematon Selkämeri

text: Dokumentti "Tuntematon Selkämeri" vie katsojan tutkimusmatkalle Selkämeren karuun ja osin luoksepääsemättömään luontoon ja maisemaan vuoden kierrossa.

title: Saaristomeri

text: Saaristomeri () on saarten rikkoma merialue Itämerellä, Suomessa. Alue rajoittuu idässä Suomen lounaisrannikkoon ja lännessä Ahvenanmantereeseen. Etelärajan muodostaa Pohjois-Itämeri ja pohjoisrajan Selkämeri. Saaristomeren maisema-alue on kansallismaisema ja alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto.

title: Hudiksvall

text: Hudiksvall on Ruotsin entinen kaupunki ja nykyinen Hudiksvallin kunnan keskustaajama. Hudiksvall sijaitsee Ruotsin Norlannissa, jossa se kuuluu Gävleborgin lääniin ja historialliseen Hälsinglandin maakuntaan. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna kaupunki sijaitsee Selkämeren länsirannalla. Hudiksvallin taajamassa oli 15 015 asukasta vuoden 2010 lopussa.

title: Västernorrlandin lääni

text: Västernorrlandin lääni (joskus myös "Länsi-Norlannin lääni", ) on lääni Selkämeren länsirannalla Norlannissa. Läänin pääkaupunki Härnösand sijaitsee rannikolla suunnilleen läänin maantieteellisessä puolivälissä. Härnösandia suurempia kaupunkitaajamia ovat etelässä Sundsvall ja pohjoisessa Örnsköldsvik. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västernorrlandin läänin vaalipiirin.

title: Lanskata

text: Lanskata tai Landskata on Selkämereen työntyvä niemi Porin Ahlaisissa lähellä Merikarvian kunnan rajaa. Osa siitä kuuluu vuonna 2011 perustettuun Selkämeren kansallispuistoon.

title: Hinjärvi

text: Järvi sijaitsee Selkämeren rannikkoaluessä (vesistöaluetunnus 83) Harrströmmin valuma-alueella (83.102). Järven vedenpinnan korkeus on 17,3 metriä mpy (myös 17,2 metriä ).

title: Selkämeri

text: Merisääennustuksissa käytetään Selkämeren rajoille seuraavaa määritelmää: meren eteläraja kulkee leveyspiiriä 60°30’ N seuraten. Selkämeren eteläosan pohjoisrajana on leveyspiiri 62° N, joka on samalla Selkämeren pohjoisosan eteläraja. Selkämeren pohjoisraja seuraa linjaa Ruotsin Järnas uddesta Suomen rannikon Halsögrundiin. Selkämeren kansainvälinen lyhennekoodi on B3, missä B on lyhennys Itämeren englanninkielisestä nimestä (the Baltic Sea). Selkämeren eteläosan lyhenne on B3S ja pohjoisosan B3N, missä S ja N viittaavat englanninkieleen (S= south ’etelä’; N= north ’pohjoinen’)[1]

title: Säppi (saari)

text: Säppi () on saari Selkämerellä. Se sijaitsee Luvian ulkosaaristossa Lankoorin edustalla, noin 5,5 kilometrin päässä mantereesta, ja on kuulunut vuoden 2017 alusta Eurajoen kuntaan. Metsäpeitteinen saari on pinta-alaltaan 150 hehtaaria. Sen korkein kohta, Kirkkoharju, kohoaa noin kahdeksan metrin korkeuteen merenpinnasta. Saarella sijaitsee vuonna 1873 rakennettu Säpin majakka.

title: Medelpad

text: Medelpad sijaitsee luonnonmaantieteellisesti Selkämeren länsirannalla, rajaten Hälsinglandin, Härjedalenin, Jämtlandin ja Ångermanlandin maakuntia.

title: Kauvatsanjoen valuma-alue

text: Kauvatsanjoen valuma-alue sijaitsee Satakunnassa. Sen laskujoki Kauvatsanjoki laskee Kokemäenjokeen, joka on Kokemäenjoen vesistön laskujoki. Se purkaa vetensä Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdessa. Valuma-alueen pinta-ala on 813 km². Siihen kuuluu suurimpina järvinä Puurijärvi, Sääksjärvi.

title: Outoori

text: Outoori () on saari Porin kaupungin alueella Porin–Mäntyluodon edustalla Selkämerellä. Saari on uloin saari kolmen saaren muodostamassa saariryhmässä, joka sijaitsee Preiviikinlahden edustalla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Mäntyluodon satamasta. Saariryhmän muut saaret ovat Kallioluoto ja Santakari.

title: Rauma

text: Rauma sijaitsee Selkämeren itärannalla, Euran, Eurajoen, Laitilan ja Pyhärannan ympäröimänä. Kaupunki sijaitsee 49[3] kilometriä Porista etelään ja 94[3] kilometriä Turusta pohjoiseen.

title: Gävle

text: Gävle (aiemmin "Gefle") on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta.

title: Ouran saaristo

text: Ouran saaristo eli Karvianourat on saaristo Selkämerellä Merikarvian kunnassa. Se sijaitsee avomeren äärellä. Mantereelta on ensimmäisiin saariin matkaa noin 4-6 kilometriä.

title: Pohjanmaan maakunta

text: Pohjanmaa () on nykymaakunta Länsi-Suomessa. Se sijaitsee Selkämeren ja Merenkurkun rannikolla Pohjanmaan historiallisen maakunnan lounaisosassa. Naapurimaakuntia ovat Keski-Pohjanmaa pohjoisessa, Etelä-Pohjanmaa idässä ja Satakunta etelässä. Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä Pohjalaismaakunnat.

title: Tuntematon Selkämeri

text: Tuntematon Selkämeri on luontoelokuva Selkämeren vuoden kierrosta. Elokuva valmistui vuonna 2011. Sen on ohjannut ja kuvannut Jouni Hiltunen sekä tuottanut Katharsis Films Oy.

title: Porin majakka

text: Porin majakka sijaitsee Selkämerellä Tahkoluodon satamaan johtavan väylän suulla. Vuonna 1985 valmistunut majakka on matalikolle teräspaalun varaan perustettu pohjamajakka. Majakan rungossa on joustonivel, joka vaimentaa sen yläosaan kohdistuvaa ahtojäiden aiheuttamaa värähtelyä. Majakan valon korkeus on 18,4 metriä.

title: Iso-Enskeri

text: Iso-Enskeri () on Porin kaupunkiin kuuluva saari Selkämerellä. Se sijaitsee Tahkoluodosta pohjoiseen, Anttooran edustalla entisen Ahlaisten kunnan merialueella. Metsäinen saari on täysin asumaton. Kesäisin saarelle järjestetään risteilymatkoja. Osa saaresta kuuluu Selkämeren kansallispuistoon.

title: Kristiinankaupungin keskustaajama

text: Kristiinankaupungin keskustaajama sijaitsee Selkämeren itärannalla Kristiinankaupungin pohjoisosassa melko lähellä Närpiön rajaa. Tiukanjoki laskee hiukan ennen kaupunkia Pohjoislahteen, joka muuttuu etelämpänä leveämmäksi Kaupunginlahdeksi. Pohjoislahti ja Kaupunginlahti jakavat keskustaajaman kahteen osaan, jotka on yhdistetty sillalla. Kristiinankaupungin keskustaajaman asuinalueita tai kaupunginosia ovat idässä Itäpuoli ja Högåsen, lännessä puolestaan Leppäsalmi ja Karhusalmi. Taajaman eteläpuolella sijaitsee Korkeasaari. Yksi kaupungin kaduista on nimeltään Kissanpiiskaajankuja, joka on Suomen kolmanneksi kapein katu Rauman Kitukrännin ja Naantalin Kristiinankadun jälkeen.

title: Harjunpäänjoen valuma-alue

text: Harjunpäänjoen valuma-alue sijaitsee Porissa ja Ulvilassa Satakunnassa. Sen laskujoki Harjunpäänjoki laskee Kokemäenjokeen, joka on Kokemäenjoen vesistön laskujoki. Se purkaa vetensä Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdessa. Valuma-alueen pinta-ala on 512 km². Siihen kuuluu suurimpina järvinä Joutsijärvi, Palusjärvi ja Pyhäjärvi.

title: Selkämeri

text: Aiemmin Rauman edustalla ollut Pohjanlahden eteläinen osa tunnettiin Raumanmerenä. Vielä 1800-luvulle saakka nimi Raumanmeri säilyi, mutta 1900-luvun alussa sen rinnalle alkoi nousta nykyinen Selkämeri-nimitys. Aluksi nimi Selkämeri mainittiin kartoissa ja kirjoissa vain suluissa, mutta pian Selkämeri vakiintui viralliseksi nimeksi.

title: Kaijakarin majakka

text: Kaijakarin majakka sijaitsee Kaijakarin pienellä kallioluodolla Selkämerellä Porin edustalla. Rautaristikkorakenteinen majakka valmistui 1933. Majakan valon korkeus on 20,2 metriä.

title: Tuntematon Selkämeri

text: Selkämeri kätkee suojiinsa rikkaan ja luonnontilaisena pysyneen merellisen elinympäristön. Se antaa elämän tuhansille pesimälinnuille, mutta samalla harvenevalle joukolle kalastajia. Selkämeren vuodenkierto on kiihkeä: se on täynnä elämää mutta myös kuolemaa.

title: Selkämeren kansallispuisto

text: Selkämeren kansallispuisto on Varsinais-Suomen ja Satakunnan välisellä Selkämeren merialueella sijaitseva kansallispuisto. Puisto perustettiin vuonna 2011. Selkämeren kansallispuisto on merkittävän kokoinen Itämeren suojelualue, joka ulottuu Kustavista Merikarvialle 160 kilometrin pituiselle merialueelle. Pinta-alaltaan puisto on noin 90 000 hehtaaria.

title: Pohjanlahti

text: Pohjanlahden suurin leveys on 350 km Selkämerellä ja kapein kohta Merenkurkussa noin 70 km. Syvin kohta sijaitsee lähellä Ångermanlandin rannikkoa ja on 294 metriä syvä. Pohjanlahti madaltuu koko ajan, sillä maa nousee jääkauden jäljiltä edelleen noin 80 cm sadassa vuodessa.

title: Tuntematon Selkämeri

text: Selkämeren rannikolta avautuva avoin merimaisema on ikkuna menneisyyteen, kuvajainen merestä ja maailmasta, joka oli joskus tuhansia vuosia ennen meitä. Tuntematon Selkämeri on puheenvuoro tuon maiseman ja alkukantaisen meriluonnon säilyttämisen puolesta.

title: Selkämeri

text: Selkämeren suurin syvyys on noin 300 metriä. Tämä syvin kohta sijaitsee Ruotsin aluevesillä.

title: Lemlahti

text: Lemlahti () on kylä Eurajoen kunnan Luvialla, Satakunnassa. Kylä sijaitsee Selkämeren rannalla.

title: Lyökki

text: Lyökki () eli Pookinmaa on kallioinen saari Uudenkaupungin Pyhämaan lounaispuolella Selkämerellä. Lyökki on yksi Uudenkaupungin edustan uloimmista saarista: se sijaitsee noin viiden kilometrin päässä rannikolta. Saarella on vuonna 1757 valmistunut Suomen vanhin tunnusmajakka, Lyökin pooki.