query: Milloin Sir William Bragg syntyi?

title: William Bragg

text: Sir William Henry Bragg (2. heinäkuuta 1862 – 10. maaliskuuta 1942 Lontoo) oli brittiläinen fyysikko. Hän tutki yhdessä poikansa Sir William Lawrence Braggin (1890–1971) kanssa kiteiden atomirakenteita käyttämällä röntgensäteilyä. Heidän työnsä loi röntgenkristallografian perusteet ja toi heille Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1915.[1]

title: Kokeellinen fysiikka

text: Kokeellisia fyysikoita ovat olleet muiden muassa Galileo Galilei, Michael Faraday, Ernst Mach, Ernest Rutherford, Wilhelm Conrad Röntgen, Antoine Henri Becquerel, Marie Curie, John William Strutt, Sir Joseph John Thomson, Max von Laue, William Lawrence Bragg, Albert Abraham Michelson, Robert Andrews Millikan, Sir Chandrasekhara Venkata Raman, Enrico Fermi, Ernest Orlando Lawrence, William Bradford Shockley ja John Bardeen.

title: William Lawrence Bragg

text: Vuodesta 1938 vuoteen 1953 Bragg toimi Cavendish-laboratorion kokeellisen fysiikan professorina Cambridgen yliopistossa. Tuona aikana laboratoriossa aloitettiin biologisten materiaalien, muun muassa proteiinien ja DNAn, tutkiminen röntgenkristallografialla. Sittemmin Nobel-palkitut Francis Crick ja James D. Watson (DNA) sekä Max Perutz (hemoglobiini) tekivät uraauurtavat löytönsä Braggin toimiessa laboratorion johtajana.

title: William Bragg

text: Tämä kolmen vuoden intensiivinen tutkimus toi Braggille mainetta tieteellisessä yhteisössä. Hän julkaisi tuona aikana 18 artikkelia aina muutaman kuukauden välein.[4] Bragg teki sekä teoreettisia että kokeellisiakin tutkimusta..[8] Hän lähetti tuloksensa Rutherfordille, joka kannusti häntä jatkamaan työtään. Bragg valittiin Royal Societyn jäseneksi 1909 tieteellisten saavutuksiensa ansiosta.[6]

title: William Bragg

text: Vuonna 1930 Bragg sai Copley-mitalin. Hänestä oli tullut tieteen merkkihenkilö ja kansallinen suuruus. Hän oli kunniatohtori kuudessatoista yliopistossa ja jäsen useassa tieteellisessä seurassa. Vuonna 1931 Bragg valittiin ansioritarikunnan jäseneksi (Order of Merit). Vuonna 1935 hänet valittiin Royal Societyn puheenjohtajaksi, vaikka Bragg piti itseään liian vanhana tehtävään. Bragg oli aina ollut kiinnostunut tieteen tuomisesta kansalle. Hän osallistui radion puheohjelmiin, jotka jäivät myös hänen viimeiseksi julkiseksi esiintymisekseen. Braggin sydän oli alkanut heiketä ja torstaina 10. maaliskuuta 1942 hän kuoli kotonaan. Hänen muistotilaisuutensa pidettiin Westminster Abbeyssä.

title: Röntgendiffraktio

text: Wilhelm Röntgenin löydettyä röntgensäteilyn 1895 ei kestänyt kauan, että se jo löysi sovellutuksia, jotka perustuivat röntgensäteilyn absorptioon. Vuonna 1912 keksittiin uusi tapa käyttää röntgensäteilyä, kun Max von Lauen idean perusteella röntgensäteiden diffraktio kiteestä todennettiin kokeellisesti. Pian löydön jälkeen vuosina 1913 ja 1914 William Henry Bragg ja William Lawrence Bragg omalta osaltaan edistivät havainnon kehittämistä menetelmäksi. Laue sai löydöstä Nobelin fysiikanpalkinnon 1914 ja Braggit 1915. Laue-kuva tarkoittaa nykyään polykromaattisella röntgensäteilyllä otettua diffraktiokuviota yksittäiskiteestä. Braggien nimi taas jäi elämään Braggin laissa, johon röntgendiffraktion käyttö menetelmänä tänäkin päivänä suurelta osin perustuu.

title: William Lawrence Bragg

text: Bragg meni naimisiin 1921 Alice Grace Jenny Hopkinsonin kanssa ja he saivat kaksi poikaa ja kaksi tytärtä.

title: William Bragg

text: Braggin hallinnon aikana Royal Institutionin talo remontoitiin ja luentosali muutettiin nykyaikaisten vaatimusten mukaiseksi. Davy-Faraday laboratorioon rakennettiin röntgengeneraattoreita, jotka nopeuttivat tutkimusta ja tekivät lyhytaikaisen altistamisen mahdolliseksi. Bragg seurasi tieteen uusia kehityksiä aktiivisesti. Eräässä vaiheessa Bragg päätti, että käytännön tutkimuksen ohella olisi hyvä olla myös perusteellista teoreettista tutkimusta. Hän tuki aktiivisesti H. A. Jahnin ja W. H. J. Childsin matemaattista tutkimusta metaanin spektristä. Hän oli myös kiinnostunut K. Lonsdalen ja H. Smithin tutkimuksesta diffuusiopisteistä, joita voitiin havaita orgaanisissa ja epäorgaanisissa yksittäisissä kiteissä. Tästä aiheesta Bragg kirjoitti myös omia artikkeleja ja muistioita, viimeisen juuri ennen kuolemaansa.

title: William Bragg

text: Vuonna 1875 Bragg aloitti opiskelun King William's Collegessa Mansaarella. William-setä olisi halunnut hänen menevän Shrewsburyyn, mutta Robert-isä päätti toisin. King William's Collegen kuri oli tiukka ja sosiaalinen sekä psykologinen painostus kova. Oppilaiden välinen kiusaaminen oli myös yleistä. Raamatun opit ja helvettiin joutuminen olivat yleisen pelon kohteina King William's Collegessa. Bragg selviytyi kouluajasta seuraamalla tarkasti koulun sääntöjä ja keskittyen opiskeluunsa. Raamattua kohtaan hänelle kehittyi elinikäinen pelko, vaikka hän puhui uskonnon ja tieteen yhteydestä myöhemmin. Vapaa-aikana Bragg urheili aktiivisesta ja osallistui koulun tarjoamiin sosiaalisiin ja opetuksellisiin aktiviteetteihin. Julkaisemattomassa omaelämäkerrassaan hän kuvailee itseään hiljaiseksi ja ujoksi koulupojaksi. Hän kertoo pitäneensä jo silloin matematiikan opiskelusta. Vuonna 1880 Bragg palkittiin stipendillä Cambridgen yliopiston Trinity Collegeen. Hänen katsottiin kuitenkin olevan 17-vuotiaana liian nuori aloittamaan opiskelun. Seuraavana vuonna Bragg yritti korottaa stipendiä, mutta epäonnistui. Hänelle myönnettiin pienempi stipendi Trinity Collegeen aiemman menestyksen ansiosta.

title: William Bragg

text: Max von Lauen vuonna 1912 tekemä havainto röntgensäteen diffraktoitumisesta yksittäisessä NaCl-kiteessä sai Braggin ja hänen poikansa William Lawrencen kiinnostuksen. Bragg havaitsi, että jos Lauen diffraktiokuvien kide on kuutio, jonka jokaisessa kulmassa on atomi, silloin koordinaatiston origon ja jokaisen Lauen pisteen välille voidaan piirtää suora viiva, joka kulkee atomin läpi.[7] William Lawrence Bragg selitti tämän yksinkertaisemmin Braggin lain avulla, joka selittää Lauen pisteiden olevan eri tasoissa olevien atomien taittamia säteitä. Bragg käytti poikansa kaavaa laskeakseen atomitasojen välisen etäisyyden, kun röntgensäteen aallonpituus tiedetään.[4] He julkaisivat ensimmäisen yhteisen artikkelin vuonna 1913. Bragg rakensi varhaisen röntgenspektrometrin tutkimusta varten.[4] Spektrometri toimi ionisoivana kammiona, joka havaitsi ja mittasi säteet. Braggien tutkimukset osoittivat, että heijastuneiden säteiden määrää ei voinut selittää vain yhdellä tasolla. Se, vaikuttaako taso vahvistavasti vai heikentävästi heijastuneisiin säteisiin, on riippuvainen tasojen etäisyydestä toisistaan.[4]

title: William Bragg

text: Bragg aloitti työskentelyn Adelaiden yliopistossa vuonna 1886. Hänen työnsä oli raskasta, sillä kykenevistä opiskelijoista oli pulaa. Tästä syystä hän keskittyi opettamiseen eikä tehnyt omaa tutkimusta, vaikka seurasikin tieteen tapahtumia. Hän ystävystyi paikallisen mahtimiehen, postimestarikenraali sir Charles Toddin kanssa ja vuonna 1889 nai tämän tyttären Gwendolinen. Avioliitosta tuli kolme lasta, William Lawrence, Robert ja Gwendolen. Braggin itsevarmuus ja persoona kasvoivat Adelaidessa ja hänestä tuli nopeasti suosittu. Hän pelasi golfia ja tennistä, maalasi vesiväreillä ja pyöräili ahkerasti. Hän toimi myös paikallisen kirjaston, museon ja taidegallerian kuvernöörinä.

title: Billy Bragg

text: Stephen William ”Billy” Bragg (s. 20. joulukuuta 1957) on englantilainen muusikko. Hänen laulujensa tyyli on sekoitus folkia, punkkia ja protestimusiikkia. Bragg tunnetaan erityisesti poliittisesti kantaa ottavista sanoituksistaan. Yli 30 vuoden uransa aikana hän on työskennellyt useiden tunnettujen muusikoiden kuten Johnny Marrin, Kirsty MacCollin, R.E.M:n ja Wilcon kanssa.

title: William Lawrence Bragg

text: Sir William Lawrence Bragg (31. maaliskuuta 1890 – 1. heinäkuuta 1971) oli australialais-brittiläinen fyysikko, joka palkittiin isänsä William Braggin kanssa Nobelin fysiikanpalkinnolla 1915 kiderakenteiden analysoimisesta röntgensäteilyllä.

title: William Bragg

text: Bragg tutki myös, miten beeta- ja gammasäteet erottivat toissijaisia elektroneja materiasta. Hän käytti niistä nimitystä beetasäteet. Tämä tutkimus yhdessä Sir John Madsenin kanssa loi pohjan Braggin käsitykselle röntgensäteilyn hiukkasluonteesta. He osoittivat, että beetasäteiden synty oli riippuvainen gammasäteilyn laadusta, ei sen intensiteetistä. Bragg kehitteli näkemystään röntgen- ja gammasäteilyn hiukkasluonteesta. Hän päätteli säteiden olevan neutraaleja, massiivisia partikkeleja, koska sähkö- ja magneettikentät eivät vaikuttaneet niihin. Säteiden ajatteleminen neutraaleina pareina tuki Braggin tuloksia. [7] Hiukkasteoria selitti monia röntgen- ja gammasäteiden ominaisuuksia. Tutkimuksiensa yhteydessä Bragg havaitsi, että röntgensäteiden ionisaatio on epäsuora, koska säteily vapauttaa toissijaisia elektroneja. Hän oli ensimmäinen, joka ehdotti tätä ja tuki teoriaa kokeilla.

title: William Bragg

text: Braggit rakensivat yhdessä varhaisen röntgenspektrografin, jossa platina antikatodin röntgensäteily kulkee tutkittavan kiteen läpi ja taittuu ionisaatiokammioon. Jos taittunut säde ei kohtaa Braggin lain vaatimuksia, kidettä voidaan pyörittää kunnes laki toteutuu. Tällä laitteella Braggit havaitsivat, että heijastunut säteily saa kolme maksimia, kun kidettä pyöritetään. Näin he pystyivät selvittämään, että Lauen tutkima NaCl-kide on täydellinen kuutio. Braggit havaitsivat myös, että muutkin kiteet tuottivat kolme maksimia.[7] Tämä varhainen ionisaatiospektrometri on pohjana nykyaikaisille röntgendiffraktiometreille, joita käytetään kristallografiseen tutkimukseen.[8]

title: Katariina Parr

text: Katariina syntyi noin vuonna 1512 joko Parrissa, St Helensissä, Kendalin linnassa tai Blackfriarsissa Lontoossa. Hänen isänsä oli sir Thomas Parr Kendalin Westmorlandista ja hänen äitinsä Maud Green. Kendalissa uskotaan, että Katariina syntyi itse Kendalin linnassa. Katariinalla oli kaksi sisarusta, veli William Parr, Northamptonin 1. markiisi, ja sisar Anne Parr, joka meni myöhemmin naimisiin Pembroken 1. jaarlin William Herbertin kanssa.

title: William Bragg

text: Vuoden 1885 lopulla Thomson kysyi Braggilta, oliko tämän opiskelutoveri hakemassa juuri vapautunutta professuuria Adelaiden yliopistossa, Australiassa. Tämä oli epäsuora kehotus Thomsonilta ja osoitti hänen uskonsa Braggin kykyihin. Se oli myös kannustus nuorelle matemaatikolle, että jo hänen ikäisellään olisi mahdollisuudet tulla valituksi. Valinnan virkaan tekivät J. J. Thomson ja viran entinen haltija Horace Lamb. Bragg valittiin 23 ehdokkaan joukosta erityisesti hänen matemaattisten taitojensa takia. Adelaiden yliopiston professuurin (Elder Professor of Mathematics and Physics) vaativuus tarkoitti, että Braggin oli tutustuttava fysiikkaan.[2] Kymmenen kuukautta kestänyt merimatkan tarjosi siihen hyvän mahdollisuuden.

title: Don Carlos Buell

text: Syksyllä 1862 konfederaation kenraali Braxton Bragg valtasi Kentuckyn ja Buell joutui vetäytymään pohjoiseen Ohio-joelle saakka. Buell taisteli Braggia vastaan ratkaisemattomassa Perryvillen taistelussa 8. lokakuuta 1862, mikä pysäytti konfederaation invaasion ja pakotti heidät palaamaan Tennesseehen, mutta hän estänyt Braggin vetäytymistä. Tämän päätöksen vuoksi hänet vapautettiin komennosta 24. lokakuuta ja korvattiin William S. Rosecransilla. Buell vietti seuraavan puolitoista vuotta Indianapolisissa toivoen saavansa sotilastehtäviä, jotka parantaisivat hänen maineensa, hän väitti ettei ollut seurannut Braggia tarvikkeiden puutteesta. Uutta nimitystä ei tullut ja hän lähti sotilastehtävistä 23. toukokuuta 1864. Grant kuitenkin tarjosi hänelle komennusta, mutta Buell kieltäytyi pitäen sitä rappion merkkinä.

title: William Bragg

text: Sodan jälkeen Bragg aloitti työskentelyn University Collegessa, jonne hän perusti tutkijaryhmän kiteiden rakenteiden tutkimusta varten. University Collegen tutkimusvälineistö ei ollut parhaassa kunnossa, joten Bragg oppilaineen aloitti sen parantelun. Hän jatkoi aktiivisesti tutkimuksiaan kiderakenteiden parissa. Braggit olivat jakaneet tutkimuskentän orgaanisiin ja epäorgaanisiin kiteisiin. Bragg otti orgaaniset kiteet ja aloitti tutkimalla naftaleenin ketjurakennetta jauhemenetelmällä. Tutkimukseen hän käytti Leedsissä kehittelemäänsä röntgenspektrografia. Braggin oletus oli, että bentseenirengas on oikea, muotonsa säilyttävä rakenne. Hänen tuloksensa vahvistivat tämän oletuksen. Bragg tutki myös jään mahdollista rakennetta.

title: Vuorisuola

text: Vuorisuolalla on mineralogian historian kannalta huomattava merkitys, sillä se oli ensimmäinen mineraali, jonka atomitason kiderakenne saatiin selville. Englantilaiset fyysikot Sir William Henry Bragg ja Sir William Lawrence Bragg selvittivät sen röntgendiffraktiolla vuonna 1913 aloittaen siten röntgenkristallografian aikakauden.

title: William Bragg

text: Vuonna 1915 Bragg nimitettiin fysiikan professorin virkaan Lontoon University Collegeen (Quain Professor of Physics), mutta ensimmäisen maailmansodan takia hän toimi laivaston palveluksessa ensimmäiset vuodet. Bragg oli heinäkuussa 1915 perustetun keksintö- ja tutkimushallinnon (The Board of Inventions and Research) alkuperäinen jäsen. Hallinnon tehtävä oli auttaa laivastoa sotaponnisteluissa. Bragg asetettiin sukellusveneiden vastaisten keinojen kehittelyosaston johtoon. Heidän onnistui rakentaa vedenalaisten äänien havainnointiin käytettävä hydrofoni, josta oli suurta hyötyä taistelussa sukellusveneitä vastaan. Bragg sai komentajan arvon (CBE) vuonna 1917 ja hänet lyötiin ritariksi vuonna 1920. Samana vuonna hänestä tuli Trinity Collegen kunniajäsen.

title: William Bragg

text: Bragg oli vaimoineen asunut maalaisasunnossa Wharfedalessa, mutta pitkän välimatkan takia he muuttivat Watlandsiin, Surreyyn. Perheen toinen poika Robert oli saanut surmansa ensimmäisen maailmansodan taisteluissa Ranskassa. Gwendolen-tytär oli arvostettu taiteilija, ja William Lawrence Bragg professori Cambridgen yliopistossa. Braggin Gwendoline-vaimon kuolema 1929 oli suuri menetys perheelle ja heidän ystävilleen. Hänen kuolemansa jälkeen Gwendolen-tyttärestä tuli isänsä lähimmäinen aina tämän kuolemaan saakka.

title: William Bragg

text: Vuonna 1908 Bragg valittiin fysiikan professoriksi Leedsin yliopistoon (Cavendish Professor). Se oli kunnianosoitus alfahiukkastutkimuksen tuomasta menestyksestä. Hän palasi perheineen Englantiin seuraavana vuonna. Alku Leedsissä oli raskas Braggille. Hän oli ylityöllistetty saadakseen opetuksen laboratoriossa järjestykseen. Opiskelijat eivät arvostaneet hänen luentojaan ja näkemys valon luonteesta aiheutti riitoja kollegojen kanssa. Braggin Gwendoline-vaimolle muutto Englantiin oli vielä raskaampi. Kaunis ja rauhallinen Adelaide muuttui likaiseksi, teollistuneeksi Leedsiksi. Pohjoisen maaseutu ja oman talon puutarha samoin kuin aktiivinen sosiaalinen elämä auttoivat sopeutumisessa. Braggin omia vastoinkäymisiä lievensi tieto hänen poikansa William Lawrence Braggin menestyksestä Trinity Collegessa Cambridgen yliopistossa.

title: William Bragg

text: Löydökset herättivät kysymyksiä, olivatko heijastuneet säteet syntyneet, kun röntgensäde osuu kiteeseen. Bragg tarttui tähän aiheeseen, sillä se tarjosi mahdollisuuden puolustaa hänen hiukkasteoriaansa. Hän tutki heijastunutta säteilyä ionisaatiokammiossa ja havaitsi, että se ionisoi kaasua aivan samalla tavalla kuin tavalliset röntgensäteetkin. Tulokset pystyi selittämään vain, jos röntgensäteily oli aaltomaista. Bragg kuitenkin totesi, että ionisaatioprosessin aikana säteet käyttäytyvät kuin hyvin organisoituneet hiukkaset.[7]

title: William Bragg

text: Tieteellisen tutkimuksen Bragg aloitti 1890-luvulla myöhäisellä iällä. Hän tapasi Ernest Rutherfordin ensimmäisen kerran vuonna 1895 tehdessään kokeita Hertzin oskillaattorilla. Rutherfordista tuli hänelle tärkeä ystävä ja tukija. Kuultuaan Wilhelm Röntgenin tekemästä löydöstä Bragg rakensi assistenttinsa kanssa oman röntgenputken. Sillä kuvattiin William Lawrencen murtunut kyynärpää, mikä oli ensimmäinen muistiinmerkitty röntgensäteilyn lääketieteellinen käyttötapaus Australiassa.[6] Bragg oli myös kiinnostunut Marie Curien tutkimuksesta radonilla ja hankki sitä omia kokeitaan varten. Nämä varhaiset kokeet olivat kuitenkin muiden tuloksien toistamista.

title: William Bragg

text: Vuonna 1881 Bragg aloitti opintonsa Trinity Collegessa. Hän oli aluksi ujo ja yksinäinen ja koki ettei voinut liittyä opiskelijoiden klubeihin. Sen sijaan hän keskittyi opiskeluun ja tenniksen pelaamiseen. Braggin valmentaja Tripos-koetta varten oli J. J. Thomsoniakin valmentanut Edward Routh, joka uskoi hänen kykyihinsä. Bragg menestyikin hyvin vuoden 1882 kokeissa. Kolmen seuraavan vuoden ajan Bragg opiskeli matematiikkaa päivittäin. Hän kulutti tiiviiseen opiskeluun koko aamupäivän, pari tuntia iltapäivällä ja vielä tunnin illalla.[4] Intensiivisen opiskelun ansiosta Bragg sai Tripos-kokeiden ensimmäisestä osasta kolmanneksi parhaan arvosanan (Third Wrangler) vuonna 1884. Seuraavaa osaa varten Bragg erikoistui fysiikkaan ja hankki käytännön kokemusta. Vuoden 1885 kokeissa hän saavutti parhaan arvosanan. Hänen olisi ollut mahdollista hakea apurahaa, mutta kovan kilpailun takia Bragg päätti aloittaa käytännön fysiikan tutkimuksen Cavendish laboratoriossa.[5] Vuoden loppuun mennessä hän tunsi J. J. Thomsonin erittäin hyvin.

title: William Bragg

text: Bragg syntyi 2. heinäkuuta 1862 Stoneraise Placessa, Wigtonin kylässä Cumberlandissa. Hänen isänsä Robert John Bragg oli entinen merikauppias, joka oli ryhtynyt maanviljelijäksi. Äiti Mary Wood kuoli Braggin ollessa seitsemänvuotias. Äitinsä kuoleman jälkeen hän muutti setänsä apteekkari William Braggin luokse Market Harboroughiin Leicestershireen. Siellä Bragg kävi kansakoulun. Vuonna 1873 11-vuotias Bragg osallistui Oxfordin Junior Local -kokeisiin, jotka hän läpäisi koko maan nuorimpana sinä vuonna. Hänen vahvimmat aineensa olivat matematiikka ja nykyaikaiset kielet.

title: William Bragg

text: Vuonna 1919 Bragg piti joululuennon (Christmas Lecture) Royal Institutionissa. Nuorille kuuntelijoille suunnattu luento oli aiheesta "Äänien maailma". Se vahvisti Braggin mainetta erinomaisena ja innostavana luennoitsijana, joka kykeni selittämään vaikeiksi koettuja tieteellisiä asioita tavallisille kuulijoille. Vuonna 1923 Royal Institutionin silloinen johtaja Sir James Dewar kuoli, ja hänen paikkansa vapautui. Virkaan toivottiin Rutherfordia, joka kuitenkin kieltäytyi ja suositteli Braggia tilalleen. Royal Institution tarjosi Braggille ne resurssit, joita hän tarvitsi oman tutkimuksen tekemiseen. Braggistä tuli Royal Institutionin johtaja (Fullerian Professor of Chemistry, Director of Laboratory, Superintendent of the House, Director of the Davy-Faraday Research Laboratory), jonka alaisuuteen kuului muun muassa Davy-Faraday laboratorio. Royal Institution ei ollut parhaassa kunnossa, kun hän aloitti työnsä. Tutkijat olivat ikääntyneitä ja tutkimusvälineistö vanhentunutta. Braggin onnistui palauttaa Royal Institution vanhaan kunniaansa vuoden aikana. Hän sai apua Rutherfordilta, joka vieraili usein laboratoriossa. Bragg toi sinne oman tutkimusryhmänsä University Collegesta. Heidän ensisijainen tehtävänsä oli rakentaa uusia laitteita röntgentutkimusta varten ja jatkaa orgaanisten kiteiden ketjurakenteiden parissa. Bragg ei kyennyt osallistumaan tutkimukseen niin tiiviisti kuin aiemmin, mutta valvoi sitä tarkasti. Hänen tärkeimpiin tehtäviinsä kuului kansantajuisten luentojen antaminen (Christmas Lectures), joiden aiheita hän käytti myös tieteellisissä esitelmissään.

title: William Lawrence Bragg

text: Lawrence Braggin isä William Bragg oli Lawrencen syntymäkaupungin Adelaiden yliopistossa matematiikan ja fysiikan professorina. Lawrence aloitti matematiikan opinnot samaisessa yliopistossa 14-vuotiaana 1904 ja valmistui 1908. Vuotta myöhemmin he muuttivat Englantiin Bragg vanhemman saatua viran Leedsin yliopistosta. Lawrence Bragg jatkoi opintoja Cambridgen Trinity Collegessa valmistuen 1912 pääaineenaan fysiikka. Saman vuoden syksyllä hän jo julkaisi tutkielman Max von Lauen havaitsemasta röntgendiffraktiosta lehdessä "Proceedings of the Cambridge Philosophical Society". Lawrence Braggin 1912 löytämä röntgendiffraktion tulkintaan olennaisesti liittyvä linkki kiteen atomien välimatkan ja röntgensäteilyn sirontakulman välillä tunnetaan nykyään Braggin lakina.

title: William Bragg

text: Braggin varsinainen kiinnostus tutkimusta kohtaan heräsi vasta vuonna 1904, jolloin hän piti esitelmän Australian Association of the Advancement of Sciencelle Dunedinissa, Uudessa-Seelannissa. Esitelmäänsä varten Bragg luki Philipp Lenardin tutkimuksen katodisäteiden absorptoitumisesta materiaan ja kiinnostui siitä, miten alkeishiukkaset läpäisevät materiaa. Lenardin kokeessa elektronisäteen hajoamisen syyksi oli esitetty sen kulkeminen läheltä voimakeskusta. Bragg kuitenkin päätteli, että Lenardin johtopäätöksen perusteella alfahiukkasten pitäisi läpäistä ohut tinapaperi helposti ottaen huomioon niiden massan. Hän totesi esitelmässään, että alfahiukkasten läpäisyvoima on riippuvainen niiden kulkemasta etäisyydestä silloin, kun kriittinen etäisyys on ylitetty. Muutoin etäisyydellä ei ole merkitystä. Bragg rakensi yksinkertaisen laitteen, jolla hän alkoi mitata alfahiukkasten kantamaa.[7] Tämä elektrometri mittasi alfahiukkasen ionisaation, kun se kulki ohuen ilmakerroksen läpi. Menetelmällä hän sai tarkan kantaman alfahiukkaselle ja mittasi lisäksi sen ionisaation vaihtelun. Yhdessä Richard Kleemanin kanssa hän havaitsi, että materian pysäytysvoima on verrannollinen sen atomimassan neliöjuureen.


query: Kuka johti Sionismi-liikettä 1800-luvulla?

title: Israelin historia

text: Juutalaisten keskuudessa alkoi 1800-luvun lopulla esiintyä sekulaarisia ajatuksia itsenäisestä juutalaisesta kansallisvaltiosta. Nathan Birnbaum otti vuonna 1891 käyttöön termin sionismi kuvaamaan tätä liikettä. Keskeisessä osassa liikkeessä oli itävaltalaisen juutalaisen sanomalehtimiehen, Theodor Herzlin vuonna 1896 julkaisema kirja Der Judenstaat, jossa hän visioi juutalaisen valtion perustamisesta 1900-luvun aikana. Herzlin vaikutuksesta sionistit järjestäytyivät poliittiseksi liikkeeksi.[13]

title: Kristillinen sionismi

text: Kristillinen sionismi on eräiden kristittyjen uskomus ja oppirakennelma, jonka mukaan juutalaisten paluu Pyhään maahan ja nykyisen Israelin valtion syntyminen vuonna 1948 ovat merkkejä Raamatun profetioiden täyttymisestä. Kristillisellä sionismilla on yhteyksiä sitä edeltäneeseen 1800-luvun länsimaiseen kristilliseen ja yhteiskunnalliseen liikkeeseen, joka edisti juutalaisten asuttamista Pyhään Maahan (restoraatio). Poliittisesta näkökulmasta kristillinen sionismi on aate, joka perustelee Israelin ja Yhdysvaltojen valta-aseman Lähi-idässä.

title: Sionismi

text: Revisionistit olivat Ze’ev Jabotinskyn johtama ryhmä, joka vaati juutalaisen armeijan luomista Palestiinaan, jotta britit voitaisiin pakottaa hyväksymään sionistien tavoitteet. Työväensionistit pitivät liikettä fasistisena.

title: Sionismi

text: Sionismi on 1800-luvulla syntynyt juutalaisten kansallinen liike, jonka tärkeimpänä tavoitteena oli luoda juutalaisille oma valtio.[1] Israelin valtio perustettiin vuonna 1948, ja nykyisin sionismi tarkoittaa käytännössä Israelin taloudellista ja poliittista tukemista.[2]

title: Siion

text: Siionin mukaan on saanut nimensä myös sionismi, alun perin maalliseksi tarkoitettu poliittinen liike, jossa juutalaiset pyrkivät saamaan itselleen oman valtion.

title: Fysiikan historia

text: Myös termodynamiikka kehittyi voimakkaasti 1800-luvulla. Vielä vuosisadan alussa oletettiin yleensä, että lämpö olisi erityinen aine, kalorikki, joka voisi siirtyä kappaleesta toiseen. Tutkimus johti kuitenkin pian päätelmään, että lämpö onkin aineen pienimpien osasten, atomien ja molekyylien liikettä. James Joule osoitti, että tiettyä määrää mekaanista energiaa vastaa aina tietty määrä lämpöä. Tämän perusteella Hermann von Helmholtz esitti 1840-luvulla yleisen energian säilymislain, jolla on keskeinen merkitys fysiikan kaikilla aloilla. Termodynamiikassa se tunnetaan myös "ensimmäisenä pääsääntönä".

title: Rothschild

text: Rothschildit eivät suostuneet koskaan lainaamaan rahaa Venäjän hallitukselle sen juutalaisvastaisen politiikan johdosta. Vaikka aluksi uskonnollisten Rothschildien uskonnollisuus vähenikin 1800-luvun myötä, he säilyivät lojaaleina juutalaisina ja tukivat huomattavasti juutalaista hyväntekeväisyyttä sekä juutalaisten vapautumista 1800-luvun Euroopassa. Pariisilainen paroni Edmond de Rothschild tuki rahallisesti 1800-luvun lopulla Palestiinan juutalaisasutusta, ja englantilainen Walter Rothschild johti myöhemmin Britannian sionistista liikettä. Israelin perustamisen kannalta keskeinen Balfourin julistus oli osoitettu Walter Rotschildille. Toisaalta suvun Englannin-haaran päämies Anthony de Rothschild vastusti 1930-luvulla sionistien pyrkimystä sijoittaa juutalaiset juuri Palestiinaan.

title: Sionismi

text: Sionismi on osa Euroopassa 1700-luvun lopulta alkaen kehittynyttä nationalismia eli kansallisuusaatetta, jonka mukaan poliittinen itsemääräämisoikeus kuuluu kansakunnalle. Juutalaiset olivat emansipoituneet 1800-luvun aikana saaden useissa Länsi-Euroopan maissa kansalaisoikeudet ja uskonnonvapauden. Vapautumisen johdosta he joutuivat kuitenkin luomaan juutalaisen identiteettinsä uudelleen, sillä he eivät enää eläneet erillään. Kolmas tärkeä tekijä sionismin synnyssä oli antisemitismi eli juutalaisvastaisuus, joka oli voimakasta edelleen etenkin Itä-Euroopassa mutta jota esiintyi yhä myös Länsi-Euroopassa uudessa etnisessä muodossaan.[6]

title: Antisemitismi

text: 1800-luvulla alkaneet vainot johtivat laajaan juutalaiseen pakolaisuuteen, etenkin natsien noustua valtaan Saksassa 1930-luvulla, Yhdysvaltoihin ja esimerkiksi Etelä-Amerikkaan ja Israeliin. Israelin itsenäistyttyä 1948 muuttoliike ja sionismi voimistuivat entisestään. Juutalainen kansa oli viimein saanut oman valtion.

title: Juutalainen pakolaisuus arabimaista

text: Juutalaisia asui nykyisissä arabimaissa Lähi-Idässä ja Pohjois-Afrikassa 1900-luvun alussa yli 800 000, joista suurin osa Euroopan maiden, Ranskan, Britannian ja Italian, hallitsemissa siirtomaissa, eniten Marokossa, Irakissa ja Algeriassa. 1800-luvun sionismi, YK:n 1947 käynnistämä Israelin itsenäisyysprosessi ja maan lopullinen itsenäistyminen 1948, sekä sitä seurannut Israelin ja ympäröivin arabimaiden välinen konflikti johti lähes koko tämän muslimimaissa eläneen juutalaisväestön karkottamisiin ja pakenemiseen Israeliin, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin.

title: Sionismi

text: Sionismi itsessään on jakautunut useampiin suuntauksiin. 1930-luvulla sionistiliikkeen vasemmisto hylkäsi Herzlin perustaman ja Chaim Weizmannin ajaman ”poliittisen sionismin”, joka perustui siihen, että juutalaisvaltio piti perustaa vetoamalla kansainväliseen yhteisöön tai suurvaltoihin.

title: Tony Judt

text: Tony Robert Judt (2. tammikuuta 1948 – 6. elokuuta 2010) oli brittiläinen historioitsija, esseisti ja yliopiston professori. Hänen erityisalaansa oli Euroopan historia ja hän hoiti Erich Maria Remarque -professuuria New York Universityssä. Judt myös johti saman yliopiston Erich Maria Remarque -instituuttia. Vuonna 1996 Judt valittiin American Academy of Arts and Sciences -akatemiaan ja vuonna 2007 British Academyn kirjeenvaihtajajäseneksi. Nuoruuden marxilaisen sionismin vaiheen jälkeen hän menetti uskonsa sionismiin oleskeltuaan Israelissa 1960-luvulla ja alkoi kutsua juutalaisvaltiota anakronismiksi. Marxilaisuudesta hän erkani 1970- ja 1980-lukujen mittaan. Elämänsä lopulla hän kuvaili maailmankatsomustaan ”universaaliksi sosiaalidemokratiaksi”.

title: Neturei Karta International

text: Neturei Karta International on palestiinalaisen rabbi Amram Blaun 1938 perustama ortodoksijuutalainen liike, joka vastustaa sionismia ja Israelin valtiota pitäen niitä Tooran ja Talmudin vastaisina.

title: Itävallan historia 1815–1918

text: Poliittisen puolueetkaan eivät voineet olla huomioimatta kasvava kansallismielinen suuntausta 1800-luvun loppuvaiheilla. Liberaali liike hiljeni, koska se ei halunnut muuttaa itseään ainoastaan saksankieliseksi. Tyytymättömät liberaalit olivat avainhahmoja uusissa kansallisissa liikkeissä ja puolueissa. Vaikka CSP ja SDAP perustuivat ylikansalliselle ideologialle, nekin joutuivat hyväksymään ohjelmaansa saksalaista nationalismia. 1890-luvun lopulla saksanmieliset liikkeet yhdistyivät Saksalaiseksi rintamaksi. Sen vaatimukset olivat maltilliset, mutta vaatimus saksalaisten historiallisesti erityisen aseman aseman tunnustamisesta imperiumissa johti sen törmäyskurssiin muiden kansanryhmien kanssa.

title: Sionismi

text: Juutalaiset eivät kuitenkaan koskaan unohtaneet elävänsä diasporassa, vaan ajatus Israelista kotimaana säilyi oleellisena osana juutalaisten kansallista identiteettiä. Juutalaisten tärkein rituaali Seder päättyy sanoihin ”Ensi vuonna Jerusalemissa”. Tämän yhteyden vahvuus ja pysyvyys selittää sionismin nopean kasvun 1800-luvun pienestä poliittisesta liikkeestä useimpia juutalaisia yhdistäväksi voimaksi, joka synnytti Israelin valtion vuonna 1948.[5]

title: SC Hakoah Wien

text: Britit toivat jalkapallon Wieniin 1800-luvun lopulla. Juutalaisia Wieniin oli tullut koko 1800-luvun ajan ja 1900-luvulla heitä oli noin 146 000. Vuonna 1897 Karl Lueger nousi Wienin pormestariksi, mikä johti juutalaisvastaisuuteen Wienissä. Tämä nosti juutalaisessa väestössä sionismin ajatusta. Hakoahin perustaja Fritz (Beda) Löhner (nimi vaihdettu Löwystä) oli Böömistä paennut juutalainen. Hän pelasi nuorena jalkapalloa ja nousi Wienin sionistien johtohahmoksi. Vuonna 1887 juutalaisia kiellettiin liittymästä urheiluseuroihin. Toukokuussa 1909 Wieniniin tuli pelaamaan unkarinjuutalainen VAC. Kyseinen seura innoitti perustamaan Wieniin seuran, johon kuuluisi vain juutalaisia. Kesäkuussa 1909 julkistettiin vetoomus juutalaisen urheiluseuran perustamisesta ja seuran perustamiskokous pidettiin 26. syyskuuta 1909. Seuran nimeksi tuli Hakoah, joka tarkoittaa hepreaksi voimaa. Puheenjohtajaksi valittiin Löhner ja sihteeriksi Salomon Weinberger.

title: Juutalaisten historia

text: Sionistinen liike, jonka mukaan juutalaisilla on oltava oma kansallisvaltio, sai alkunsa 1890-luvulla. Liikkeen alullepanija oli Theodor Herzl, joka esitti sionismin perusperiaatteet vuonna 1896 kirjassaan "Juutalaisvaltio" ja järjesti maailman ensimmäinen sionistisen kongressin Baselissa Sveitsissä vuonna 1897. Sionismin syntyyn vaikutti Venäjällä 1800-luvulla voimistunut antisemitismi, minkä seurauksena Venäjältä muutti kolme miljoonaa juutalaista Yhdysvaltoihin ja joitain myös Palestiinaan.

title: Jumalatar-liike

text: Nykyaikainen Jumalatar-liike muotoutui 1970-luvulla Yhdysvalloissa feministien piireissä. Innoitusta se sai 1800-luvun ja 1900-luvun alun kansanperinteen tutkijoiden ja kirjailijoiden teorioista muinaisista jumalattaren kulteista ja keskiajalta säilyneestä noituudesta.

title: Sionismi

text: Sionismi pyrki tarjoamaan vastauksen sekä juutalaisten identiteettiongelmaan että antisemitismin aiheuttamaan uhkaan. Useista kilpailevista ideologioista poiketen sionismi halusi korostaa juutalaisten omaa erityislaatua ja perustaa oman valtion. Sen sijaan reformijuutalaiset kehottivat juutalaisia sulautumaan valtaväestöön ja ortodoksijuutalaiset halusivat jatkaa eristäytynyttä ja perinteisiin tukeutuvaa elämää eurooppalaisten valtioiden sisällä. Myös ei-sionistinen juutalainen sosialismi houkutteli monia juutalaisia 1800-luvun lopulla, eikä siihen kuulunut käsitystä yhdestä yhtenäisestä juutalaisesta kansasta.[7]

title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israelin–Palestiinan -konfliktin juuret juontavat 1800-luvun loppuun ja sionismin sekä arabinationalismin syntyyn. Sionistit pyrkivät perustamaan juutalaisvaltion Raamatussa mainittuun Kanaaninmaahan, joka kuului 1800-luvun lopulla Ottomaanien imperiumiin. Tälle Palestiinan nimellä tunnetulle alueelle alkoi vuosisadan taitteessa muuttaa juutalaisia siirtolaisia. Juutalaisten muuttoa alueelle lisäsi myös Itä-Euroopan pogromit eli juutalaisvainot. Alueelle oli muuttanut sionisteja Theodor Herzlin kehotuksesta jo 1800-luvulta lähtien.

title: Mažeikiain rautatieasema

text: Koilliseen mentäessä rautatie jatkuu nykyisen Latvian Liepājaan. Mažeikiaista rakennettiin jo 1800-luvun lopussa ratayhteys myös Latvian Jelgavaan (96 km koilliseen), josta rata johtaa edelleen Riikaan. Ratayhteydet Latviaan palvelevat rahtiliikennettä. Liikenne Liepajaan Mažeikiain kautta on kuitenkin hiljentynyt aiempiin vuosikymmeniin nähden.

title: Kristillinen sionismi

text: Monet kristityt sionistit uskovat, että juutalaisten kääntyminen kristityiksi on Jeesuksen toisen tulemisen edellytys. Kaikki eivät kuitenkaan jaa tätä näkemystä. Poikkeavalla kannalla on esimerkiksi amerikkalainen John Hagee. Juutalaisten kääntymys eskatologisena tapahtumana ei myöskään kuulunut 1800-luvun restoraatioliikkeen perustajan William Eugene Blackstonen näkemyksiin.

title: Nationalismi

text: Juutalainen kansallisuusaate eli sionismi syntyi 1800-luvulla reaktiona yleiseen kansalliseen heräämiseen ja juutalaisten vainoihin. Juutalaisten emansipaatiosta huolimatta assimiloituminen Euroopan uusien kansakuntien jäseneksi etenkin Itä-Euroopassa osoittautui ongelmalliseksi, sillä juutalaiset eivät jakaneet asuinmaidensa historiaa, kieltä, kulttuuria ja verenperintöä. Massaliike sionismista tuli 1900-luvulla antisemitismin vahvistuessa myös Länsi-Euroopassa. Palestiinaan alkoi jo 1800-luvulla muuttaa juutalaissiirtolaisia, ja sionismin pohjalte sinne perustettiin vuonna 1948 Israelin valtio.

title: Kristillinen sionismi

text:
Kristilliselle sionismille tyypillinen uskomus on, että juutalaisten kokoaminen Israeliin on edellytyksenä Jeesuksen toiselle tulemiselle. Tämä käsityskanta liittyy läheisesti teologiseen dispensationalismiin. Monien Protestanttisten kirkkojen piirissä on uskonpuhdistuksesta asti ollut yleinen käsitys, että kristittyjen tulee aktiivisesti tukea juutalaisten paluuta Israeliin ja heidän kääntymistään kristityiksi. Käsite "kristillinen sionismi" itsessään syntyi 1900-luvun puolivälissä.
Kristityt sionistit uskovat, että juutalaiset ovat edelleen Jumalan valittu kansa yhdessä kristittyjen kanssa (). Tämän vuoksi kristityt sionistit ovat sionismin kannattajia ja tukijoita. Toisin kuin sionismi (joka on juutalaisten poliittinen kansallisuusliike) kristillinen sionismi on uskonnolliselta pohjalta rakentuva ideologia.

title: Kymmenvuotinen sota

text: Kuuban itsenäisyysliike syntyi verrattain myöhään. Monissa muissa Espanjan siirtokunnissa syntyi itsenäisyysliikkeitä 1810- ja 1820-luvuilla, mutta Kuubassa vastaavaa suurta liikettä ei ollut. Kun muut siirtomaat oli paljolti menetetty, Kuuba saikin mainesanan "siempre leal" eli "aina uskollinen". Mainesanojen ohella Espanja myös varmisti asemiaan esimerkiksi lähettämällä Kuubaan lisäjoukkoja. Espanjan ja kuubalaisten välejä huononsivat ajan myötä esimerkiksi espanjalaisten kuvernöörien toiminta. Kuvernööreillä oli käytännössä diktaattorin oikeudet. Paikalliseen kuubalaiseen kreoliyläluokkaan suhtauduttiin ylemmyydentuntoisesti. Paikallista kreoliyläluokkaa jakoi puolestaan kysymys orjuudesta. Orjuus oli alkanut väistyä 1800-luvulla, mutta Kuubassa sitä harjoitettiin muuta Karibiaa pidempään. Kuubassa orjuudella oli omat kannattajansa ja vastustajansa. Kreolieliitin piirissä alkoi muodostua itsenäisyysliike 1800-luvun puolivälissä ja sen esitaistelijana pidetään usein Narciso Lópezia, joka johti epäonnistunutta kapinaa Espanjaa vastaan vuonna 1848.

title: Kasaarit

text: Euroopassa on 1800-luvun lopulta lähtien esitetty teorioita, että Itä-Euroopasta peräisin olevista aškenasijuutalaisista merkittävä osa olisi kasaarien jälkeläisiä. Teoria on perustunut kasaarien juutalaisuuteen ja sen äkilliseen katoamiseen, aškenasijuutalaisten suhteelliseen vaaleuteen ja jiddišin moniin slaavilaisiin elementteihin. Teoriaa käytetään usein sionismin oikeutuksen vastaisena argumenttina. Kasaariteoriaa teki 1970-luvulla tunnetuksi brittiläis-unkarilainen juutalaissyntyinen Arthur Koestler vuoden 1976 kirjassaan "The Thirteenth Tribe" (""Kolmastoista heimo""). Koestler halusi kirjallaan viedä antisemitismiltä sen rasistisen pohjan ja tehdä antisemitismistä käsitteenä merkityksettömän.

title: Haskala

text: Haskala (, "valistus") oli valistuksen aatteita juutalaisuuteen soveltava rationalistinen liike, joka syntyi Saksassa 1770-luvulla ja levisi Itä-Eurooppaan seuraavan vuosisadan aikana. Liikkeen kannattajat pyrkivät juutalaisten tasavertaisuuteen integraation kautta. Liike korosti myös juutalaisen historian opiskelun ja heprean kielen käytön tärkeyttä. Haskala johti juutalaisen porvariston ja älymystön syntyyn, juutalaisten lehtien perustamiseen, juutalaisen muuttoliikkeen voimistumiseen ja juutalaisten poliittisten liikkeiden kuten sionismin syntymiseen.

title: Neturei Karta International

text: Liike kannattaa Israelin valtion rauhanomaista lakkauttamista ja maan luovuttamista palestiinalaisille itsenäisen Palestiinan valtion luomiseksi. Järjestön mukaan sionismi on militaristinen ja rasistinen ideologia, joka on juutalaisen lain vastainen.

title: Sionismi

text: Syntyessään sionismi oli ensisijaisesti sekulaarinen liike, jonka kannattajat olivat etupäässä maallistuneita juutalaisia. Uskonnollisten juutalaisten enemmistö torjui sionismin harhaoppina, sillä se torjui Messiaan odotuksen. Sionistit loivat uuden, kansallisen juutalaisen identiteetin uskonnollisen ja kulttuurisen identiteetin rinnalle. He ankkuroivat sionismin johdonmukaiseksi jatkeeksi juutalaisten historialle, joka oli ollut jatkuvaa taistelua antisemitismiä vastaan ja pyrkimystä palata Israelin maahan, Pyhälle maalle. Muista kansallisista liikkeistä poiketen juutalaisilta puuttui kuitenkin valmis maa-alue ja kaikille yhteinen kieli, jolle kansallinen identiteetti ensisijaisesti rakentui. Sen johdosta sionismista kehittyi siirtolaisliike.[8]

title: Antisemitismi

text: Ranskan valloitettua Pohjois-Afrikan 1800-luvulla juutalaiset saivat näissä maissa yhteiskunnallisen tasa-arvon ja Algeriassa Ranskan kansalaisuuden. Tämä kuitenkin vieraannutti heidät arabiväestöstä ja vaikutti 1900-luvun loppupuolella antisemitismin nousuun. Juutalaisten muutto Palestiinaan nostatti arabien keskuudessa vastarintaa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja sionismin vastustus laajeni yleiseksi juutalaisvastaisuudeksi.


query: Milloin elektroni putki on keksitty?

title: Elektroniputki

text: Elektroniputki keksittiin ennen ensimmäistä maailmansotaa. Vuonna 1883 havaitun Edison-efektin perusteella Sir John Ambrose Fleming kehitti vuonna 1904[1] tyhjiöputkeen perustuvan diodin. Lee de Forest kehitteli edelleen Flemingin keksintöä lisäämällä putkeen hilan, jonka jännitteen määrää säätelemällä voitiin ohjata elektronivirran suuruutta. Suomalainen Eric Tigerstedt keksi muovailla hilasta sylinterin, joka ympäröi katodia. Tämä paransi putken suoritusarvoja ratkaisevasti. Keksintö sai nimekseen triodi, ja se merkitsi mullistusta radiotekniikalle ja elektroniikalle.

title: Masuuni

text: Putlaamalla saatava keittoteräs oli laadultaan tasaista ja parempaa kuin vanha takoteräs. Seuraava edistysaskel oli 1828 keksitty puhallusilman esilämmitys, jossa puhallettava ilma kulki kuumennetun putken läpi parantaen masuunin energiataloutta, ja Edward Cowperin kehitettyä 1860 masuunikaasun rekuperaattorin (Cowper-uunin), masuuni saavutti sen nykyisen muotonsa.

title: Geigermittari

text: Geiger-mittarin toiminta perustuu siihen, että säteily tönii putken sisällä olevia kaasumolekyylejä ionisoiden näitä eli hajottaen molekyylin elektroniksi ja ioniksi, jotka sähkökentän pakottamana liikkuvat kohti elektrodeja. Elektroni tönii matkallaan lisää kaasumolekyylejä ionisoiden näitä, jolloin syntyy anodia kohti kulkeva elektronivyöry eli kaasumonistus. Elektronivyöryn elektronit virittävät kaasun molekyylejä siten, että viritystilan purkautuessa emittoituu fotoneita, jotka tuottavat uusia elektronivyöryjä. Ne aiheuttavat laitteeseen havaittavan signaalivirran.[1]

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektro esiintyy vuoden 2014 elokuvassa "The Amazing Spider-Man 2". Siinä Hämähäkkimies pelastaa Max Dillonin taksilta, joka oli lentämässä Maxin päälle. Myöhemmin OsCorpissa Max huomaa sähköankeriastankin olevan rikki, joten hän menee korjaamaan sen. Virrankatkaisun epäonnistuttua Max laittaa kaapelin paikalleen. Lopulta Max saa sähköiskun ja putoaa sähköankeriastankkiin. Hän alkaa kutsua itseään "Elektroksi". Lopulta hän alkaa vihata Hämähäkkimiestä. Hän liittoutui Harry Osbornin kanssa. Hän saa surmansa Gwen Stacyn laitettua sähköt Elektroon.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektro tekee toisen esiintymisensä jaksossa "Group Therapy" (suom. Ryhmäterapiaa), kun hänet vapautetaan Ravencroftin sairashuoneelta. Tuona aikana Elektro oli pitkään kirjeenvaihtajana vankilassa olleen Tohtori Mustekalan kanssa, joka lupasi parantaa hänet tilastaan mikäli tämä tekisi yhteistyötä Tri. Mustekalan kanssa. Elektro oli mukana vapauttamassa Mustekalaa ja hänen värväämiään rikollisia vankilasta, jotta he saisivat kostonsa Hämähäkkimiehelle. Kaikki kuusi superrikollista kuitenkin pitkän taistelun päätteeksi hävisivät symbiootin hallitsemalle Hämähäkkimiehelle.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektron ihon sähkövirta on niin suuri, että kun hän on äärimmilleen ladattu, häntä koskettava ihminen on vaarassa kuolla sähköiskuun. Elektron keho on immuuni sähkön vaikutuksille siitä ja muista lähteistä. Täten Elektroa ei voida tappaa sähköllä, vaikka jännite olisi kuinka suuri. Käyttämällä ulkoista sähkönlähdettä ladatakseen kehonsa varastot, hän voisi käyttää energiaa määräämättömän ajan ilman, että varastot ehtyisivät. Hänen kehossaan kulkeva sähkö parantaa hänen vahvuuttaan, nopeuttaan ja toipumiskykyään.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektrolla on kyky varastoida, haalia ja manipuloida sähköstaattista energiaa kehollaan, ja voi vapauttaa tai valjastaa sen erilaisiin tarkoituksiin. Tyypillisesti Elektro omaksuu tämän energia ulkoisesta lähteestä, mutta jos sitä ei ole saatavilla, hän voi luoda rajoitetun määrän latausta muuttamalla kemiallista energiaa omasta kehostaan, mutta tämä heikentää häntä fyysisesti. Elektro voi toimia myös muuntajana, koskettaen ulkoista voimanlähdettä (kuten generaattoria) ja kanavoiden sen kehonsa lävitse käyttöön ilman muita varastorakennelmia.

title: Elektro

text: Elektrolle tyypillisiä muista genreistä erottuvia piirteitä ovat muun muassa epätasaisempi ”breakbeat”-rytmi useammin kuin suora 4/4-biitti sekä hyvin konemaiset ja luonnottoman kuuloiset äänet. Usein elektrossa käytetään vokooderia tai TR-808-rumpukonetta tai sen sampleja.

title: Röntgenputki

text: Tyhjiöputkessa olevasta hehkulangasta irtoaa elektroneja, jotka kiihdytetään putkessa olevassa sähkökentässä. Suurinopeuksiset elektronit iskeytyvät putken keskellä olevaan metallilevystä tehtyyn anodiin ja jarruuntuvat voimakkaasti. Sähködynamiikan yhtälöiden mukaan kiihtyvässä liikkeessä oleva sähköisesti varattu hiukkanen lähettää sähkömagneettista säteilyä. Elektronin liike-energiasta osa muuttuu säteilyenergiaksi, niin sanotuksi jarrutussäteilyksi ("bremsstrahlung"). Jarrutussäteilyn spektri on jatkuva. Törmäyslevyn materiaalista ja elektronien kiihdytysjännitteestä riippuen voi syntyä myös niin sanottua karakteristista säteilyä, joka on spektrityypiltään viivaspektri. Toisin kuin jarrutussäteilyn tapauksessa, jossa jarruuntuva elektroni lähettää säteilyä, karakteristisen säteilyn lähteenä toimivat anodimateriaalin atomit. Kun suureen nopeuteen kiihdytetyt elektronit iskeytyvät anodimateriaalin atomeihin, osa atomeista siirtyy elektroniseen viritystilaan. Viritystilan purkautuessa atomi tyypillisesti säteilee alkuaineelle ominaista sähkömagneettista säteilyä. Röntgenalueella olevaa karakteristista säteilyä käytetään hyväksi muun muassa röntgenkristallografiassa.

title: Putkikirves

text: Putkikirveen alkuhistoria on enimmäkseen hämärän peitossa. Osa tutkijoista esittävät, että putkikirves keksittiin Lähi-Idässä ja toiset ehdottavat Mustameren rannikkoa. Ensimmäiset putkikirveet valmistettiin todennäköisesti Lähi-Idässä Persian alueella 3000 eaa. jälkeen. Koska esineellä ei ole ollut vastineita kivikirveiden joukossa, voidaan helposti uskoa, että putkikirves on keksitty ainostaan kerran ja että se olisi sitten levinnyt muualle. Toisaalta, myös keihäät vartettiin putkeen, joten periaatteelinen idea oli jo olemassa. Putkikirves valmistettiin aluksi kuparisesta laakakirveestä taivuttamalla sen sivut putkeksi ja varttamalla se sitten syntyneeseen putkeen. Pronssikirveissä tuo putki saatiin aikaan valamalla. Sumerit kehittivät putkikirveen valamalla se pronssiin. Siitä on kuva Vulturesin steelassa (ajoitetaan 2600–2350 eaa.) ja egypiläisille se esiteltiin taisteluissa Hyksoja vastaan 1700 eaa. Pohjoisessa Siperian taigan alueille pronssinkäsittelytaito levisi varhain ja siellä se levisi Jeniseiltä Skandinaviaan ulottuvan kauppaverkoston välityksellä. Kauppaverkosto tunnetaan Seima-Turbino -ilmiönä, mikä ajoitetaan 2200–1600 eaa. Alueella sijaitsivat muun muassa Abashevon-, Andronovon-, Srubnajan- ja Sintashtan kulttuurit. Seima-Turbinon alueelta tunnetaan ensimmäinen putkikirves Seiman kirveen nimellä ja sellaisenaan se levisi idästä Itämeren itärannoille ja Suomeen. Eurooppaan putkikirves löytyy valmiina ideana Karpaattien itäalueella nykyisessä Romaniassa noin 1400 eaa. ja Karpaattien länsipuolelle noin 1300 eaa. ja se näyttäisi levinneen sieltä joka puolelle Eurooppaan lyhyessä aikaa. Viime aikoina on esitetty löytöjä, jotka todistavat sen olleen käytössä jo 1600 eaa. tai varhaisemmin. Suomeen tuli putkikirveitä myös lännestä Skandinavian pronssikauden kulttuurista. Suomalaisia putkikirveitä on löydetty nelisenkymmentä, joista 25 on läntisiä malleja ja loput itäisiä. Vanhimmat Suomesta löydetyt putkikirveet ovat Monteliuksen periodilta II ja olkakirveet poistuivat putkikirveiden yleistyttyä periodilla III. Virossa kirveet on ajoitettu pronssikauden periodeille III–VI. Pitkävartiset ovat ajalta III–IV (1100–900 eaa.) ja lyhyemmät V–VI (noin 600 eaa.) .

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Peläten murhanhimoisen Kainen tulevan peräänsä Elektro karkasi ja liittyi itsepuolustuksena Seitsemän Koplaan. Myöhemmin Elektro taisteli omanarvontuntonsa kanssa – joka oli jälkiä lapsuudesta, kun väkivaltainen isä oli hylännyt hänet ja ylisuojeleva äiti tukahduttanut. Tajuten tulleensa tienristeykseen, ja muistaen äärimmäisen voiman hetken hotellin huipulla, Elektro valmistautui pelaamaan vielä kerran itsetunnostaan. Hän salli Ruusun (Jacob Conover) ja Delilan köyttää itsensä viritettyyn sähkötuoliin. Uhkapeli tuotti tulosta; Elektron voimat kymmenkertaistuivat väliaikaisesti. Vaihdossa Dillon oli luvannut auttaa Ruusua ja Delilaa heidän jengisodassaan. Mutta hänen halunsa kostaa Hämähäkkimiehelle – ja koko Manhattanille – meni sen edelle. Hän loi suunnitelman aiheuttaa ketjureaktio New Yorkin sähköasemilla, joka tuhoaisi suurimman osan kaupunkia. Edes eristetyllä asulla varustettuna Hämähäkkimiehellä oli vaikeuksia päihittää hänet.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektro esiintyi Hämähäkkimies-animaatiosarjan viidennen kauden viisiosaisessa "Kuusi unohdettu soturia" -tarinassa. Siinä hänen nimensä olikin Rheinholt Kragov, eikä Maxwell Dillon. Itse Elektrona hän on sarjan ainoa vastustaja joka ei esiintynyt kuin kerran (ilman takaumia).

title: Sytytyslanka

text: Palava sytytyslanka on keksitty Kiinassa 1000-luvulla. Tällainen varhainen tulilanka käsitti kevyestä paperista kierretyn putken, joka oli täytetty ruudilla. Tulilankoja käytettiin tuolloin viivyttämään ilotulitteen syttymistä.

title: Radiohattu

text: Paristokäyttöisiä kannettavia radioita oli ollut markkinoilla jo usean vuoden ajan, mutta Hoeflich toivoi pystyvänsä lyömään läpi markkinoilla yhdistämällä radion innovatiiviseen pakkaukseen ja onnistuneeseen mainoskampanjaan. Transistori oli keksitty, mutta se oli vielä kallis lähinnä laboratorioissa käytetty komponentti. Ensimmäinen taskukokoinen transistoriradio oli vielä viiden vuoden päässä tulevaisuudessa, joten radiohattu hyödynsi jo käytössä ollutta tyhjiöputkitekniikkaa. Putket olivatkin merkittävä osa laitteen muotoilua. Myös antenni ja viritysnuppi olivat näkyvillä.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektron on nähty luovan salamoita ilmassa jopa 300 metrin päähän. Tämä vaatii ainakin 30 miljoonan voltin sähköisen potentiaalieron verrattuna kohteeseen. Aiheutuneen vahingon analysointi on osoittanut, että salamoiden virta voi nousta hetkellisesti jopa 200 ampeeriin. Taistelussa Elektro pystyy (ilman latautumista) luomaan noin 100 sekunnin edestä virtaa (noin tuhat salamaa, jotka kestävät keskimäärin sekunnin tuhannesosan). Täten voidaan päätellä, että Elektro pystyy säilömään ainakin 20 000 coulombia (ampeerisekuntia) varausta.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Raivostunut Jameson väitti rohkeasti, että Elektro olikin yksinkertaisesti Hämähäkkimies valeasussa. Hämähäkkimies ei voinut vastustaa haastetta, ja hän lähti kohtaamaan Elektron todistaakseen, että he olivat eri henkilö. Täysin valmistautumattomana Elektron hyökkäykseen Hämähäkkimies sai miltei surmansa kun hän sai sähköiskun vain koskettamalla roistoa. Hän tajusi, että voisi voittaa Elektron vain älyllään; huomaten läheisen paloletkun Hämähäkkimies oikosulki vihollisensa. Haluten kostoa Elektro liittyi alkuperäiseen Kuuden Koplaan, mutta seittisinko voitti roiston sammuttamalla hänen voimanlähteensä. Maadoittaen itsensä teräskaapelilla Hämähäkkimies pystyi iskemään hänet tainnoksiin.

title: Keksityt perinteet

text: Keksityillä perinteillä perustellaan erilaisia poliittisia päämääriä. Israelissa Tooran kertomuksia käytetään keksittyjen perinteiden pohjana, kun perustellaan maanomistussuhteita; Japanissa perinteisillä taistelulajeilla ja zen-buddhalaisuudella perustellaan nykyaikaisia liiketoimintaperiaatteita ; Skotlannissa käytetyt kiltit vaikuttavat vanhoilta, mutta kyseessä on keksitty perinne, joka yhdistää skotteja. Uudet uskonnotkin perustuvat keksittyihin perinteisiin; vain muutama esimerkki mainittuna. Käsitettä on käytetty myös Benedict Andersonin kuvitteellisissa yhteisöissä.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Jaksojen edetessä käy ilmi, että tämä versio Elektrosta onkin Kameleontin veli ja Punakallon poika. Elektro on myös vahvempi kuin sarjakuvissa (tai sitten hän käyttää tässä voimiaan paremmin), sillä Elektroa pidetään koko sarjan voimakkaimpana vihollisena Dr. Doomia lukuun ottamatta. Hänen äänenään toimi Phil Proctor.

title: Elektro

text: Nykyään elektron käsite saatetaan alkuperäisen merkityksensä lisäksi yhdistää myös muun muassa 1980-luvun retrodiskoon sekä monentyyppiseen rock- ja popmusiikin kanssa flirttailevaan elektroniseen musiikkiin. Elektron sekoittaa hyvin helposti electro houseen.

title: Preoni

text:
Standardimallilla on myös ongelmia, mitä ei ole täysin ratkaistu. Esimerkiksi gravitaatiolle ei ole keksitty toimivaa kvanttitason kuvaavaa teoriaa (katso Kvanttigravitaatio). Vaikka jotkut mallit olettavat gravitonin olemassaoloa niin kaikki yritykset tuottaa sisäisesti ristiriidaton teoria malleihin perustuen ovat epäonnistuneet. Lisäksi massa on edelleen mysteeri standardimallissa. Kalman huomauttaa, että atomismin opin mukaan perusluonteisten alkeishiukkasten pitää koostua jakamattomista ja muuttumattomista perusosasista. Kvarkit, elektronit ja välittäjähiukkaset eivät ole tuhoutumattomia vaan ne muuttavat muotoaan. Esimerkiksi protoni ja elektroni voi muuttua elektronisieppauksen takia neutroniksi ja elektronin neutriinoksi. Mikäli alkeishiukkaset ovat jakamattomia niiden pitäisi koostua jostain perustavanlaatuisemmista osasista.
Vaikka massa kaikissa havaituissa hiukkasissa seuraavat tietynlaista säännönmukaisuutta, ennusteet niiden lepomassasta eivät ole täsmällisiä paitsi miltei kaikkien baryonien kohdalla, joita kuvaa de Souzan kehittämä malli. Higginsin bosoni selittää miksi hiukkasilla on liikemassa, mutta se ei selitä lepomassaa.

title: Elektro (GOMS)

text: 20. tammikuuta 2011 laukaistiin Elektro-perheen satelliittiversio Elektro-L1. Satelliitti painaa 1700 kg. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika on kymmenen vuotta. Sen valmisti Lavotškin ja se perustuu Navigator-satelliittirunkoon.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektron sähkövoimat antavat hänelle myös tiettyjä aisti- ja manipulointivoimia. ”Tunnustelemalla” sähkön kulkua virtapiireissä Elektro pystyy ohittamaan järjestelmän ja saamaan laitteen tottelemaan ajatuksiaan. Elektro pystyy purkamaan hälytyslaitteita, hallitsemaan tietokoneita rajoitetulla tasolla tai ylikuormittamaan minkä tahansa sähköisesti hallitun järjestelmän, jota ei ole suojattu riittävän hyvin.

title: Tiheysfunktionaaliteoria

text: Yllä formula_26 on elektronien kineettinen energia, formula_27 on elektronien välisen vuorovaikutuksen potentiaalienergia ja formula_28 ulkoiseen potentiaaliin liittyvä energia, formula_29. Kineettisen energian ja elektroni–elektroni-termin energia on sama kuin kineettisen ja elektroni–elektroni-operaattorin odotusarvo:

title: Elektro (GOMS)

text: Elektro-satelliitin kehitys vuosina 1983-1987 oli hidasta, ohjelmistokehitys oli hidasta ja henkilöstömenetykset suuria. Elektro 1 laukaistiin 31. lokakuuta 1994 Baikonurista Proton-kantoraketilla. Radallaan satelliitti tai sen mittalaitteet eivät toimineet. Ohjelma keskeytettiin ja syyn sai VNIIEMin johto.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektro kohtasi myös Daredevilin uransa aikaisessa vaiheessa. Myöhemmin hän liittoutui Lumimyrskyn kanssa taistellakseen Daredeviliä ja Hämähäkkimiestä vastaan yhdessä. Ainainen tiimipeluri Elektro liittyi Kauhunelosiin voittaakseen Ihmeneloset. Kuuden Koplan kokoonnuttua useasti vain hävitäkseen sitten, Elektron itseluottamus romahti. Yrittäen kaitaa polkua hän päätyi Coney Islandin tivolin kummajaisshow'hun. Kestämättä yleisön naurua Elektro romahti. Yrittäessään voittaa itse-epäilyksensä hän seisoi Top of New York -hotellin katolla ja hiljalleen omaksui itseensä koko Manhattanin sähköt. Hämähäkkimies saapui, mutta Elektro ampui hänet helposti alas rakennuksesta. Mutta jopa Elektrolla on rajoituksensa: pää jyskyttäen lähellä repeämispistettä hän yritti purkaa latauksensa, mutta huomasi ylikuormittaneensa kykynsä. Sillä hetkellä hänen epäilyksensä tulivat tulvana takaisin. Palattuaan paikalle Hämähäkkimies rohkaisi sekavaa Dillonia. Kohdellen Elektroa vertaisenaan Hämähäkkimies vakuutti, että hänen ongelmansa olivat psykologisia. Sankarin piristyspuhe toimi, ja Elektro palautti latauksen pimeään kaupunkiin. Odottamatta Elektro kiitti Hämähäkkimiestä ja lähti vapaaehtoisesti vankilaan.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Elektro on uhka vielä nykyäänkin – mutta normaalisti kohtaa tappion huolimatta kyvyistään, jotka tekevät hänestä luonnonvoiman. Vain Elektron arvostelukyvyn puute sallii hänen tulla päihitetyksi heikompien mutta hyväntahtoisempien sankareiden käsissä.

title: Elektro (sarjakuvahahmo)

text: Ilman voimanlähdettä vahvistamassa itseään, Elektrolla on kokoisensa ja ikäisensä urheilua harrastavan miehen voimat. Sähköisesti ladattuna Elektron fyysiset voimat lisääntyvät ja hän pystyy nostamaan enintään noin 225 kg.

title: Elektroni

text: Atomin elektronikuorien rakenne on keskeistä alkuaineen kemiallisten ominaisuuksien kannalta. Atomeja kuvataan kuorimallin avulla. Jos uloimmalla elektronikuorella on vain muutama elektroni, ne on helppo ottaa pois ja aine on metalli. Jos taas täydestä elektronikuoresta puuttuu vain muutama elektroni, on aine epämetalli.

title: Shlomo Sand

text: Teoksessaan "Matai ve’ech humtza ha’am hayehudi?" ('Milloin ja missä juutalainen kansa on keksitty?') "[Sand] pyrkii osoittamaan, että juutalaisia ei koskaan ole ollut olemassa "kansa-rotuna" jolla olisi yhteinen alkuperä, vaan se on lähinnä värikäs sekoitus ryhmiä, jotka ovat historian eri vaiheissa omaksuneet juutalaisuuden uskontona. Hän väittää, että monien sionististen aatteiden piirissä myyttinen käsitys juutalaisista muinaisena kansana synnytti rasistista ajattelua".

title: Elektro-okulografia

text: Elektro-okulografia (EOG) on tekniikka, jolla mitataan silmän verkkokalvon lepopotentiaalia. Potentiaalista muodostuvaa käyrää kutsutaan elektro-okulogrammiksi. Tekniikalla tutkitaan silmän sairauksia ja mitataan silmän liikettä. Toisin kuin elektroretinografiassa, EOG:ssa ei testata reaktioita visuaaliseen ärsytykseen.

title: Heisenbergin epätarkkuusperiaate

text: Toinen koe perustuu siihen, että myös aine on aalto. Kun elektroni ammutaan hyvin kapeasta aukosta, saadaan tietoa sen paikasta. Mitä kapeampi aukko, sitä kapeampi se alue, josta elektroni on voinut kulkea. Ongelma tarkkuuden lisäämiseen tulee siitä, että elektroni alkaa käyttäytyä aaltomaisesti ja diffraktoituu kapeassa aukossa. Sen liikkeelle ja siten liikemäärälle tulee siis myös komponentti aukon tasoon. Tuloksena on siis, että mitä tarkemmin tiedetään se paikka, josta elektroni meni aukon läpi, sitä enemmän liikemäärä hajoaa aukon tasossa. Jos aukkoa suurennetaan, eli paikkatiedon tarkkuus vähenee, liikemäärän tarkkuus suurenee.


query: Oliko Saksan Itämeren-divisioonassa pelkästään saksalaisia sotilaita?

title: Saksan interventio Suomen sisällissodassa

text: Saksalaiset tarvitsivat kipeästi miehiä länsirintamalla, minkä vuoksi Suomeen pystyttiin lähettämään vain rajallisesti joukkoja. Maaliskuun aikana Danzigissa koottiin 9445 miehen vahvuinen Ostsee-Division eli Saksan Itämeren-divisioona, jonka komentajaksi määrättiin kenraalimajuri Rüdiger von der Goltz.[2] Lähes 10000 miehen lisäksi Suomeen laivattiin yli 3000 hevosta sekä valtava määrä aseita, ammuksia, elintarvikkeita ja muita varusteita. Taistelu- ja huoltojoukkojen ohella saapui myös muun muassa filmiryhmä, joka saksalaisten etenemisen aikana tallensi paljon ainutlaatuista kuvamateriaalia sisällissodasta.[15] Kontra-amiraali Hugo Meurerin komentama laivasto-osasto koostui kaikkiaan noin sadasta erikokoisesta keisarillisen laivaston aluksesta.[16] Sen mukana palasi myös 380 Pellingin taistelun jälkeen Suomenlahden ylitse paennutta Itä-Uudenmaan suojeluskuntalaista.[2] Valkoisen armeijan edustajaksi divisioonan esikuntaan nimitettiin eversti Wilhelm Thesleff.[17]

text: Saksalaiset täydensivät maihinnoususuunnitelmaansa vielä aivan maaliskuun lopussa. Saksasta saapuvan osaston lisäksi päätettiin Tallinnasta lähettää vajaan 3000 miehen vahvuinen prikaati, jonka komentajaksi tuli eversti Otto von Brandenstein. Sen tarkoitus oli nousta maihin Kotkassa ja edetä tämän jälkeen Kouvolaan, jossa katkaistaisiin punaisten rautatieyhteys Viipurin ja Pietarin suuntaan. Lopulta maihinnousupaikaksi kuitenkin tuli Loviisa.[12] Ahvenanmaalle oli jo maaliskuun puolivälissä saapunut amiraali Meurerin johdolla majuri August Schenck zu Schweinsbergin komentama tuhannen miehen vahvuinen jääkäripataljoona, joka 5. huhtikuuta laivattiin Tammisaareen osaksi Itämeren-divisioonaa. Myös 7. huhtikuuta Loviisassa maihinnoussut Osasto Brandenstein alistettiin 16. huhtikuuta lähtien Itämeren-divisioonalle, jolloin sen kokonaisvahvuudeksi tuli noin 14000 miestä.[18]

title: Tikkurilan taistelu

text: Tikkurilan taistelu oli Suomen sisällissodan taistelu, joka käytiin Saksan Itämeren-divisioonan ja Helsingin pitäjän punakaartin välillä Helsingin pitäjän alueella 12.–13. huhtikuuta 1918. Kiivaimmat taistelut keskittyivät Tikkurilan ja Malmin välille, kun saksalaiset valtasivat strategisesti tärkeät pääradan varrella sijaitsevat kylät rautatieasemineen ja estivät näin punaisten junaliikenteen Helsinkiin. Operaatio oli osa 10.–14. huhtikuuta tapahtunutta Helsingin valtausta.

title: Hyvinkään taistelu

text: Saksan Itämeren-divisioonan noustua maihin Hangossa 3. huhtikuuta, se eteni rantarataa pitkin Helsinkiin, joka vallattiin 13. huhtikuuta. Samassa yhteydessä saksalaiset ottivat haltuunsa myös Helsingin pitäjän sekä pääradan varrella sijaitsevat Tikkurilan ja Malmin kylät. Helsingin taistelun jälkeen saksalaiset jatkoivat 19. huhtikuuta pohjoiseen kohti Tuusulaa, Keravaa ja Hyvinkäätä.

text: Syrjäntaan taistelussa kaatuneet saksalaiset haudattiin aluksi Hämeenlinnan Tähtipuistoon, jonka keskelle pystytettiin myös hautamuistomerkki. 1960-luvulla vainajat ja muistomerkki siirrettiin vanhalle hautausmaalle, kun Sibeliuksenpuistoksi nimettyyn puistoon alettiin suunnitella Sibeliuksen patsasta. Samassa yhteydessä Pannujärvellä käydyssä yhteenotossa kaatuneet yksitoista saksalaista on haudattu Hämeenlinnaan johtavan tien varrelle,[64] ja Lammin taistelussa kaatuneet Lammin kirkkomaalle, jonne pystytettiin muistomerkki vuonna 1920.[49] Itämeren-divisioonan sotilaiden hautoja on myös ainakin Hangossa, Tammisaaressa, Karjaalla, Kirkkonummella, Tuuloksessa, Nurmijärvellä[65] ja Riihimäellä.[66]

title: Armeijaryhmä Kuurinmaa

text: Puna-armeijan edettyä Itämeren rannalle lähellä Niemenjokea 10. lokakuuta 1944 Saksan pohjoinen armeijaryhmä joutui eristyksiin muista itärintaman joukoista. Mottiin jäi noin 200 000 sotilasta 26:ssa divisioonassa.

title: Saksa

text: Suomen kielen sana Saksa on peräisin pohjoissaksalaisesta saksien heimosta, joka keskiajalla tunnettiin Itämeren alueella paremmin kuin muut saksalaiset ryhmät. Saksit ja suomalaiset kävivät 1200-luvulta lähtien kauppaa Itämeren alueen ja Pohjois-Saksan hansaliiton piirissä. Saksalaiset hansaliiton kauppiaat esittäytyivät suomalaisille nimellä Sachsen – tämän vuoksi sanaa saksa käytettiin ennen suomen kielessä myös merkityksessä kauppamies.[111]

text: Itämeren-divisioonan joukot olivat aikaisemmin taistelleet itärintamalla, josta ne Saksan ja Neuvosto-Venäjän välisen rauhansopimuksen myötä vapautuivat.[19] Upseeristo koostui pääosin aatelistosta,[15] mutta rivisotilaat olivat tavallisia asevelvollisia työmiehiä, jotka eivät tienneet joutuvansa taisteluun toisia työläisiä vastaan.[20] Suurin osa oli jopa hämmästynyt kohdatessaan suomalaisia punakaartilaisia. Von der Goltzin ja Mannerheimin toiveesta luotu propaganda oli synnyttänyt kuvan ryöstelevistä ja murhaavista ”bolševikkibandiiteista”, joista saksalaiset olivat tulleet Suomen vapauttamaan. Useat kuuluivat myös työväenliikkeeseen ja olivat sosialidemokraattien kannattajia. He eivät kuitenkaan olleet erityisen vallankumouksellisia, vaan myöhemmin syksyllä Saksan sosiaalidemokraattinen puolue oli jopa hallituksessa. Sotilaiden kerrotaankin ihmetelleen, miksi suomalaiset sosialidemokraatit tekivät vallankumousta. Heidän kotimaassaan vallankumouksellisia olivat äärivasemmistolaiset spartakistit. Saksalaiset olivat myös hämmästyneitä valkoisten kannattajilta saamastaan haltioituneesta vastaanotosta. Vaikka Suomi kärsi elintarvikepulasta, he saivat erityisesti maaseudulla aina runsaan tarjoilun. Se oli jopa niin ylenpalttista, että joukkoja seuranneet saksalaiset toimittajat raportoivat, kuinka maassa ei ollutkaan väitettyä nälänhätää.[4]

title: Pellingin retki

text: Saaristoon piileskelemään jääneistä suojeluskuntalaisista noin 320 onnistui lopulta meren jäädyttyä pakenemaan Viroon, josta he siirtyivät myöhemmin Danzigiin. Huhtikuun alussa Pellingekåren laivattiin saksalaisella höyrylaivalla "S/S Equityllä" yhdessä Saksan Itämeren-divisioonan kanssa Hankoon ja liitettiin kenraali Wilhelm Thesleffin komentamaan jääkäripataljoonaan.

text: Saksan Itämeren-divisioonan arkistoa säilytettiin Potsdamin sota-arkistossa, joka tuhoutui liittoutuneiden pommituksessa huhtikuussa 1945. Suuri osa Itämeren-divisioonan arkistosta on kuitenkin tutkijoiden käytettävissä, kun Vapaussodan rintamamiesten liiton edustaja oli kolme vuotta aikaisemmin käynyt kopioimassa tärkeimmät asiakirjat Valtionarkistoon. Samassa yhteydessä tehdyt Suomessa palvelleiden saksalaissotilaiden haastattelut ovat myös tutkijoiden käytössä.[9]

title: Suursaari

text: Suomen ja Neuvostoliiton solmiessa aselevon syyskuun alussa 1944 Saksan joukot olivat vetäytyneet Virossa Narvan tasalle. Suomen vetäytyminen sodasta avasi Neuvostoliiton laivastolle vapaan kulkutien Itämerelle. Jotta neuvostolaivaston liikkeitä voitaisiin rajoittaa, saksalaiset päättivät miehittää Suursaaren. Tätä varten oli jo aiemmin laadittu suunnitelma, koodinimeltään oli Tanne Ost. Aamuyöllä 15. syyskuuta 1944 Suurkylän lähelle ilmestyi kymmenkunta saksalaisalusta. Suomalais- ja saksalaiskomentajien välillä lienee käyty keskustelu, jossa Saksa ilmoitti halunsa ottaa saaren haltuun rauhallisin keinoin. Kun suomalaiset eivät suostuneet, syttyi taistelu, joka loppui myöhään samana iltana saksalaisten menetettyä kymmenkunta alusta ja noin 1400 sotilasta kaatuneina, haavoittuneina ja vankeina. Suomalaisten tappiot olivat noin sata sotilasta. Taistelun aikana suomalaiset saivat voimakasta ilmatukea Neuvostoliiton ilmavoimilta.[21] Taistelussa saadut saksalaiset sotavangit jätettiin rauhansopimuksen mukaisesti Neuvostoliitolle. Moskovan välirauhassa Suomi joutui luovuttamaan Suursaaren, mikä vahvistettiin lopullisesti Pariisin rauhassa vuonna 1947.

title: Itämeren taistelut

text: Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon vuonna 1941 suomalaiset ajoivat puna-armeijan pois Hangosta ja saksalaiset Baltian maista. Hangosta evakuoitiin 23 000 neuvostosotilasta Leningradiin Suomen 17. divisioonan vallatessa kaupungin. Evakuoinnin aikana Suomen rannikkotykistö ja miinakentät upottivat kolme hävittäjää ja suuret joukkojenkuljetusalukset "Andrei Zhdanovin" ja "Iosif Stalinin". Riian ja Liepājan menetysten jälkeen Neuvostoliiton laivasto vetäytyi Tallinnaan. Elokuun loppuun mennessä saksalaiset olivat piirittäneet kaupungin pakottaen Neuvostoliiton evakuoimaan joukot meritse, missä Neuvostoliiton Itämeren laivasto menetti lukuisia aluksiaan torpedoveneiden hyökkäyksissä ja Jumindan niemimaan edustan miinakentissä. Neuvostoliiton 160 aluksesta 65 tuhoutui ja useat muut alukset vaurioituivat. 28 000 evakuoidusta sai surmansa 16 000. Laivasto evakuoitiin myöhemmin Leningradiin, joka piiritettiin sekä maalta että mereltä. Saksalaiset syöksypommittajat upottivat taistelulaiva "Maratin" Kronstadtissa 23. syyskuuta. Operaatio Nordwindin aikana Suomen laivaston panssarilaiva "Ilmarinen" upposi osuttuaan merimiinaan. Suomalaissukellusveneet hyökkäsivät Neuvostoliiton saattueita vastaan laihoin tuloksin kovan vastarinnan ja epäluotettavien torpedoiden takia.

title: Nauvon taistelu

text: Saksalaisten miehitettyä Ahvenanmaan maaliskuun alussa, päättivät he yrittää punaisten hallussa olleen Turun valtaamista etenemällä mantereelle Houtskarin, Korppoon, Nauvon ja Paraisten kautta. Tarkoituksena oli varmistaa Hankoon tehtävän Itämeren-divisioonan maihinnousun oikea sivusta. Varsinais-Suomen suojeluskuntalaista koottu Saariston vapaajoukko otti Houtskarin haltuunsa 25. maaliskuuta ja valtasi Korppoon kolme vuorokautta myöhemmin käydyssä taistelussa. Itämeren-divisioonan noustua maihin Hangossa 3. huhtikuuta, hyökkäsivät saksalaiset valkoisten tukemana Nauvoon seuraavana päivänä. Samassa yhteydessä yritettiin vallata myös Korppoon eteläpuolella sijaitseva Lomin saari, jossa oli noin 300 venäläisen sotilaan varuskunta.

text: Osasto Brandenstein alistettiin Itämeren-divisioonalle 16. huhtikuuta. Sen pääjoukon hyökkäyssuunnaksi oli Helsingin valtauksen jälkeen tullut niin ikään Lahti, jonne oli tarkoitus edetä Hämeenlinnan kautta. Koska saksalaiset luulivat, että punaisilla oli Loviisan ja Kouvolan välillä jopa yli 6000 miestä, päätettiin saarrostuksen pelossa irrottaa kaksi Brandensteinin komppaniaa ja lähettää ne suojaamaan selustaa Porvoon seudulle. Todellisuudessa punaiset olivat jo evakuoineet alueen. Siirtojen vuoksi kenraali von der Goltz lähetti 18. huhtikuuta Helsingistä Brandensteinin avuksi kapteeni Roederin johtaman komppanian sekä siihen liittyneen suomalaisen jääkäripataljoona Thesleffin. Seuraavana päivänä saapui vielä majuri Adolf Halmiltonin komentama kahden komppanian vahvuinen osasto, joka aikaisemmin oli suojannut Itämeren-divisioonan sivustaa Lohjan ja Nummelan suunnalla.[51]

title: Hangon vapaudenpatsas

text: Hangon vapaudenpatsas on Hangossa Bulevardin eteläpäässä sijaitseva muistomerkki, joka on omistettu Saksan Itämeren divisioonan maihinnousulle Suomen sisällissodan yhteydessä 3. huhtikuuta 1918. Graniittinen obeliski pystytettiin vuonna 1921 ja sen suunnitteli kuvanveistäjä Bertel Nilsson. Muistomerkki on poliittisista syistä purettu kahdesti, mutta se on kummallakin kerralla pystytetty uudelleen, viimeksi vuonna 1960. Alkuperäinen teksti ja saksalaista sotilasta esittänyt korkokuva on kuitenkin poistettu.

title: Länsi-Venäjän vapaaehtoinen armeija

text: Länsi-Venäjän vapaaehtoisen armeijan sotilaat koostuivat saksalaisista ja venäläisistä sotilaista. Armeijan venäläiset sotilaat olivat entisiä sotavankeja, jotka Saksan keisarikunta oli vapauttanut sillä ehdolla, että nämä taistelisivat bolševikkeja vastaan sisällissodassa. Armeijan saksalaiset sotilaat koostuivat Freikorpsin sotilaista, jotka olivat jääneet Liettuaan ja Latviaan Saksan hävittyä sodan. Länsi-Venäjän vapaaehtoisen armeijan päällimmäinen päämäärä oli taistella kommunistisia joukkoja vastaan Aleksandr Koltšakin joukkojen tuella, mutta sen todellinen tarkoitus oli Saksan vaikutusvallan säilyttäminen Saksan ensimmäisessä maailmansodassa valtaamilla alueilla. Aluksi bermondtilaiset toimivat enimmäkseen Latviassa, mutta kesäkuussa 1919 he ylittivät Liettuan rajan joutuen taisteluihin Liettuan armeijan kanssa. Bermondtilaiset vetäytyivät Liettuasta joulukuussa 1919.

title: Saksan Itämeren-divisioona

text: Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan marraskuussa 1918 siirtyi osa Saksan Itämeren-divisioonasta Freikorpsiksi (VI reservijoukko) Baltiaan taistelemaan Viroon ja Latviaan turvaamaan baltiansaksalaisten vähemmistön etua sekä neuvostovenäläisiä että kansallisia latvialaisia ja virolaisia vastaan 1919.

text: Itämeren-divisioonaan liitetty Osasto Brandenstein siirrettiin heti toukokuussa takaisin Viroon, mutta Otto von Brandenstein esikuntineen jäi Suomeen erikoistehtäviin. Itämeren-divisioonan joukot puolestaan hajautettiin eri puolille Kaakkois-Suomea niin, että Helsinkiin jäi ainoastaan pääesikunta sekä pieni sotilasosasto. Joukkojen kokonaisvahvuus kesäkuun alussa oli noin 11 000 miestä.[19] Vaikka maassa vallitsi elintarvikepula ja paikoitellen jopa suoranainen nälänhätä, oli tilanne kuitenkin saksalaisten kannalta parempi kuin heidän sodan näännyttämässä kotimaassaan, ja tämän vuoksi moni halusikin jäädä Suomeen.[14] Saksalaisten läsnäololla oli suuri vaikutus erityisesti Helsingin sodanjälkeisten kuukausien elämään. Esimerkiksi kaupat alkoivat ilmoitella saksaksi ja kaupungissa ilmestyi myös sotilaille tarkoitettu saksankielinen lehti Suomi–Finnland. Eri puolilla Helsinkiä esitettiin saksalaisia elokuvia ja näytelmiä, jotka olivat saksalaissotilaille ilmaisia, kuten myös taidenäyttelyt ja raitiovaunut. Lisäksi kaupungissa esiintyi säännöllisesti kaksi saksalaista orkesteria, joista toinen oli Itämeren-divisioonan oma sotilassoittokunta. Myös Helsingin saksalainen seurakunta toimi entistä aktiivisemmin. Saksalaiset syyllistyivät myös väärinkäytöksiin, kun elintarvikepulasta kärsineessä Helsingissä ilmeni mustan pörssin kauppaa. Lisäksi sotilaat ottivat luvatta käyttöönsä omia tarvikkeitaan sekä varastivat suomalaisten siviilien ja punavankien omaisuutta, minkä vuoksi von der Goltz joutui kutsumaan Saksasta sotilaspoliiseja. Väärinkäytösten ehkäisemiseksi joukoille järjestettiin sulkeisia ja muuta sotilaskoulutusta, joukot myös vaihtoivat paikkakuntaa säännöllisin väliajoin.[4]

title: Aksel Falkenberg

text: Falkenberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Karjalan ratsujääkärirykmenttiin, mutta komennettiin jo Seinäjoella ollessaan Saksaan Saksan Itämeren divisioonan esikuntaan adjutantiksi toimien yhdysupseerina ylipäällikön ja eversti Vilhelm Aleksander Thesleff välillä. Hän saapui takaisin Suomeen Danzigista Saksan Itämeren divisioonan mukana. Hän osallistui sotatoimiin saksalaisten mukana matkalla Hangosta Helsinkiin.

title: Suomen kuningaskuntahanke

text: Sisällissodan aikana Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren divisioona oli noussut maihin eteläisessä Suomessa ja tullut valkoisten avuksi. Sodan päättyessä Suomi oli vahvasti Saksan liittolainen ja maan talous oli jo kevään 1918 kauppasopimuksella sidottu Saksan sotatalouteen. Vaasan senaatin ja Saksan välillä allekirjoitettiin 7. maaliskuuta sopimus, jonka mukaan Suomi ei saisi järjestää suhteitaan muihin valtioihin ilman Saksan suostumusta, mikä yhdessä kauppasopimuksen kanssa teki Suomesta Saksan protektoraatin. Suomen kannalta epäedullista kauppasopimusta täydennettiin myöhemmin niin ikään Suomelle epäedullisella tavaranvaihtosopimuksella. Suomen senaatin pyynnöstä Itämeren divisioonan joukot jäivät toistaiseksi Suomeen ja von der Goltz sai toukokuussa virkanimikkeen "saksalainen kenraali Suomessa". Saksalaiset olivat mukana myös Suomen sotalaitoksen perustamisessa ja elokuusta joulukuuhun tähän tehtävään oli kiinnitetty lähes sata saksalaista upseeria. Saksalaissuuntaus nautti sodan jälkeen porvarillisten ryhmien keskuudessa laajaa kannatusta, ja saksalaisia ihailtiin valkoisen Suomen vapauttajina.

title: Saksan Itämeren-divisioona

text:
Näiden lisäksi operaatiossa avusti panssarilaiva Beowulf, torpedoalus T 141 ja poijunlaskija Kiel sekä 2. miinanraivausdivisioona, joka sisälsi moottoriveneitä ja etuvartiopuolijoukkueen joiden kaikkien tuli toimia Erikoisryhmän etsintäosastona.
Saksalainen Itämeren-divisioona oli saatu lastattua edellä selostettuun laivastoon Danzigissa 30. maaliskuuta mennessä, ja se lähti matkaan 1. huhtikuuta 1918 Neufahrwasserin rediltä, kun etujoukolta oli saatu tieto miinakenttään avatusta kahden meripeninkulman levyisestä väylästä. Matkalla Hankoon saattueen tuli saada Saksan ilmavoimilta tulitukea, joka suoritettaisiin Russarön linnoitussaarta vastaan. Tätä vaihtoehtoa ei kuitenkaan jouduttu käyttämään vaan linnakkeen venäläiset sotilaat antautuivat ehdoitta ilman laukaustenvaihtoa (jostain syystä linnakkeen tykeistä puuttuivat lukot). Saattue saapui Hangon redille 3. huhtikuuta, ja sen maihinnousu saatiin suoritettua divisioonan siinä määrin, että se oli marssivalmiina 4. huhtikuuta kello 17:00 ja kokonaisuudessaan kuormasto oli purettu seuraava päivänä.

title: Hämeenlinnan valtaus

text: Hämeenlinnan valtaus oli 26. huhtikuuta 1918 tapahtunut Suomen sisällissodan sotilasoperaatio, jolloin Saksan Itämeren-divisioonan joukot valtasivat Hämeenlinnan sitä kolmen kuukauden ajan hallinneilta punaisilta. Saksalaiset saivat kaupungin haltuunsa ilman suuria taisteluja, kun kaupungissa olleet tuhannet punaiset pakenivat heidän edeltään kohti pohjoista. Kiivaimmat taistelut käytiin keskustan itäpuolella, kun punakaartilaiset yrittivät suojata Hämeenlinnasta poistuvia pakolaisia.

title: Itärintama (toinen maailmansota)

text: Stalinin vainojen seurauksena puna-armeijan korkeat upseerit olivat sodan alkaessa saksalaisia huomattavasti kokemattomampia ja taitamattomia. Vainojen aikana kolme viidestä marsalkasta ja kaksi kolmasosaa armeijakunnan ja divisioonien komentajista oli teloitettu ja korvattu nuorilla poliittisesti sopivammilla upseereilla.[37] Vuonna 1941 divisioonan komentajien keski-ikä olikin 12 vuotta nuorempi kuin Saksan armeijassa. Upseerien kokemattomuus ja poliittisten upseerien liian suuri valta olikin yksi keskeinen tekijä sodan alkuvaiheen tappioissa. Stalinin toistuvat vastahyökkäyskäskyt ja perääntymisen ehdoton kieltäminen motitusuhan allakin vuonna 1941 aiheuttivat myös suuria tappioita ja arvokkaan sotakaluston menetyksiä. Pian kuitenkin STAVKAn ympärille onnistuttiin muodostamaan pätevä komentorakenne ja huonoimmat armeijan komentajat siirrettiin syrjään. Pahimman kriisin aikana vuonna 1941–1942 Stalin joutui myös tekemään armeijalle useita myönnytyksiä. Kenraalien päätöksiä ei tarvinnut enää hyväksyttää poliittisilla komissaareilla kuten aikaisemmin ja eliittijoukoille annettiin perinteinen kaartin-etuliite, sotilasarvot otettiin taas käyttöön. Toisaalta kuria kuitenkin ylläpidettiin kovin ottein: päiväkäsky nro. 227 määräsi ilman lupaa perääntymiskäskyn antaneet upseerit sotaoikeuteen, ja linjojen taakse asetettiin usein NKVD:n erityisosastoja, jotka määrättiin ampumaan kaikki perääntyvät sotilaat.

title: Henrik (Preussin prinssi, 1862–1929)

text: Saksan Itämeren laivaston komentajana ja sitä kautta Suomeen suuntautuneiden merisotatoimien ja Saksan Itämeren-divisioonan kuljetuksen johtajana hänelle myönnettiin Suomen vapaudenristin suurristi heinäkuussa 1918.

text: Saksan interventio alkoi maaliskuun alussa tehdyllä Ahvenanmaan miehityksellä ja jatkui huhtikuussa Itämeren-divisioonan ja Osasto Brandensteinin maihinnousuilla sekä niitä seuranneilla sotatoimilla Uudellamaalla, Kanta- ja Päijät-Hämeessä ja Kymenlaaksossa. Saksalaiset etenivät Hangosta Helsingin kautta Hämeenlinnaan sekä Loviisasta Lahteen ja pakottivat viimeiset punakaartilaiset antautumaan Kymenlaaksossa toukokuun alussa, jonka jälkeen sisällissodan sotatoimet olivat ohitse. Suurin yksittäinen operaatio oli Helsingin valtaus, lisäksi saksalaiset ottivat haltuunsa muun muassa Hyvinkään, Riihimäen, Hämeenlinnan ja Lahden. Saksalaisten tappiot olivat yhteensä 360 kaatunutta.[1]

text: Suomessa majailevista saksalaisjoukoista tuli maailmansodan voittajavaltioiden mielissä rasite, josta Suomen oli päästävä eroon välittömästi.[9] Ongelma ratkesi nopeasti, kun kenraali von der Goltz ilmoitti joukkojen poistumisesta senaatille heti aselevon jälkeen 13. marraskuuta. Samalla hän totesi Mannerheimin olevan ainoa, joka kykenisi johtamaan Suomea.[82] Saksasta kantautuneiden tietojen johdosta Itämeren-divisioonan esikunnassa oli jo herännyt huoli sotilaskurin höltymisestä, mutta uutiset saapuivat Suomeen hitaasti, ja esimerkiksi Vilhelm II:n syrjäyttämisen jälkeen Viipurissa järjestetyssä paraatissa saksalaiset vielä hurrasivat keisarilleen.[9]

title: Valkoisten päämaja

text: Yhteysupseerit olivat päämajan yhteys Saksan Itämeren-divisioonan ja päämajan välillä. Valkoisen armeijan päämajassa yhteysupseerina toimi yleisesikuntamajuri Werner Grantz. Saksassa Danzigissa toimi yhteysupseerina everstiluutnantti Vilhelm Aleksander Thesleff, johon ylipäällikkö oli pettynyt, koska tällä komennuksellaan hän ei saanut toimitettua yhtään tilannetiedotusta päämajaan ennen kuin saksalaiset olivat vallanneet Helsingin. Thesleff oli kumminkin informoinut saksalaisia m.m. Suomen poliittisista oloista. Ylipäällikkö katsoikin Thesleffin toimineen päämajan etujen vastaisesti. Thesleffin adjutanttina toimi jääkäriyliluutnantti Aksel Woldemar Falkenberg, hänen sijoituspaikkansa oli Itämeren Divisioonan esikunnassa.

title: Hangon sopimus

text: Hangon sopimus oli Suomen sisällissodan aikana 5. huhtikuuta 1918 Suomeen sijoitettujen Venäjän Itämeren-laivaston joukkojen ja Hangossa maihinnousseen Saksan Itämeren-divisioonan välillä solmittu sopimus, jonka mukaan pääosin Helsinkiin sijoitettu Venäjän laivasto jäisi puolueettomaksi ja saksalaiset takaisivat sille ja sen aluksille turvallisen poistumisen. Hangon sopimuksen ansiosta venäläisten ja saksalaisten ei tarvinnut rikkoa Suomessa Brest-Litovskin rauhaa, joka oli solmittu kuukautta aiemmin Saksan keisarikunnan ja Neuvosto-Venäjän välillä.

title: Slovenian historia

text: Pääesikunta lähetti tammikuussa 1944 14. divisioonan kohti Štajerskaa. Divisioonan koko oli 1 112 sotilasta, mutta Kozjanskossa divisioona ajautui taisteluihin saksalaisia vastaan. Päästyään Mozirjeen divisioonan kooksi oli supistunut 440 sotilasta. 14. divisioona saapui Štajerskaan keväällä ja lukuisat lähialueiden ihmiset liittyivät partisaaneihin. Kesällä partisaanit valloittivat vahvat Lučen ja Gornji Gradin saksalaisasemat ja vapauttivat Ylä-Savinjan laakson.

title: Leppävaaran taistelu

text:
Leppävaaran taistelu oli Espoon Leppävaarassa 11. huhtikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu. Vastakkain olivat Helsinkiä kohti edennyt Saksan Itämeren-divisioona ja pääkaupunkiseudun punakaarteja, jotka olivat linnoittautuneet Helsingin suojaksi rakennetun Krepost Sveaborgin eli Helsingin maa- ja merilinnoituksen puolustusasemiin. Lukumäärältään ylivoimaiset saksalaiset pakottivat punaiset lyhyen taistelun jälkeen vetäytymään asemistaan ja pääsivät näin jatkamaan etenemistään. Leppävaaran taistelu oli osa 10.–14. huhtikuuta tapahtunutta Helsingin valtausta.
Hangossa 3. huhtikuuta tapahtuneen Saksan Itämeren-divisioonan maihinnousun jälkeen punaiset vetäytyivät alueelta Karjaalle, jossa 6. huhtikuuta käytiin ensimmäinen saksalaisten ja punakaartien välinen taistelu. Punaiset jatkoivat perääntymistään edelleen Helsingin ympäristöön ja 10. huhtikuuta Helsingin punakaartin esikunta antoi käskyn liikekannallepanosta kaupungin puolustamiseksi. Samaan aikaan saksalaiset lähestyivät kaupunkia Kirkkonummen suunnasta rantarataa ja Turun maantietä pitkin.

title: Liettuan itsenäisyyssodat

text: Bermontialaisiksi kutsuttiin Pavel Bermondt-Avalovin johtamaa Länsi-Venäjän vapaaehtoista armeijaa, joka koostui saksalaisista ja venäläisistä sotilaista. Armeijan venäläiset sotilaat olivat sotavankeja, jotka Saksa oli vapauttanut sillä ehdolla että nämä taistelisivat bolševikkeja vastaan Venäjän sisällissodassa. Armeijan saksalaiset sotilaat koostuivat Freikorpsin sotilaista, jotka olivat jääneet Liettuaan ja Latviaan Saksan hävittyä sodan. Länsi-Venäjän vapaaehtoisen armeijan päällimmäinen päämäärä oli taistella kommunistisia joukkoja vastaan Aleksandr Koltšakin joukkojen tuella, mutta sen todellinen tarkoitus oli Saksan vaikutusvallan säilyttäminen Saksan ensimmäisessä maailmansodassa valtaamilla alueilla.


query: Milloin Suomen perustuslaki tuli voimaan?

title: Suomen perustuslaki

text: Suomen perustuslaki (, ) on yhtenäinen, 1. maaliskuuta 2000 lähtien Suomessa voimassa ollut perustuslaki, joka korvasi aikaisemmin voimassa olleet neljä erillistä perustuslain tasoista lakia. Uuteen perustuslakiin on koottu aikaisempien perustuslakien, vuoden 1919 hallitusmuodon,[1] vuoden 1928 valtiopäiväjärjestyksen[2] sekä vuoden 1922 ns. ministerivastuulain[3] ja valtakunnanoikeudesta[4] annetun lain, samoin kuin niihin myöhemmin tehtyjen muutosten pohjalta kansalaisten oikeuksia ja velvollisuuksia sekä keskeisiä valtioelimiä ja niiden keskinäisiä suhteita – Suomen kansanvallan perusteita – koskevat säännökset keskitetyssä ja nykyaikaisessa muodossa.

title: Kosovon perustuslaki

text: Kosovon perustuslaki ratifioitiin 9. huhtikuuta 2008 ja se tuli voimaan kesäkuussa 2008. Kosovossa on kuitenkin edelleen toiminnassa YK:n UNMIK-operaatio. Uutta perustuslakia ei sovelleta Kosovon sisällä olevilla serbien asuttamilla alueilla.

title: Hallitusmuoto

text: Hallitusmuoto on itsenäisen valtion yleensä perustuslain säätämisjärjestyksessä annettu laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot. Suomessa tämä nimi on ollut vuonna 1919 säädetyllä perustuslailla. Se samoin kuin kolme muutakin perustuslakia kumottiin vuonna 2000, kun voimaan tuli Suomen nykyinen perustuslaki.

title: Perustuslaki

text: Nykyinen Suomen perustuslaki säädettiin vuonna 1999 ja tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000. Sitä ennen Suomessa oli monista muista maista poiketen neljä lakia, jotka olivat voimassa perustuslain veroisina, nimittäin vuoden 1919 hallitusmuoto, vuoden 1928 valtiopäiväjärjestys sekä vuonna 1922 annetut lait valtakunnanoikeudesta sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta. Myös Ahvenanmaan itsehallintolaki on edelleen perustuslain luontoinen, ja sen muuttaminen edellyttää sekä eduskunnan että Ahvenanmaan maakuntapäivien yhtäpitävää päätöstä, joista eduskunnan päätös on tehtävä perustuslain säätämisjärjestyksessä.

title: Vuoden 1919 hallitusmuoto

text: Vuoden 1919 hallitusmuodoksi kutsutaan vuosina 1919–2000 voimassaollutta Suomen Hallitusmuotoa (AsK 94/1919). Hallitusmuoto astui voimaan 17. heinäkuuta 1919, ja se oli itsenäisen Suomen ensimmäinen perustuslaki. Monet sen perusteista sisältyvät myös nykyiseen Suomen perustuslakiin.

title: Ranskan senaatti

text: Vuoden 1958 viidennen tasavallan perustuslaki antaa senaatin puhemiehelle oikeuden ja velvollisuuden hoitaa Ranskan tasavallan presidentin tehtävää, milloin hän itse ei sitä perustuslakineuvoston mukaan pysty tilapäisesti tai lopullisesti hoitamaan. Tällaisina tapauksina perustuslaki näkee kuoleman, sairauden, tehtävästä luopumisen ja muut syyt.

title: Monacon politiikka

text: Monacossa käynnistyi keväällä 1910 vallankumous, jossa vaadittiin perustuslakia ja parlamenttia sekä valtion ja ruhtinas Albert I:n varojen erottamista toisistaan. Ruhtinas suostui kansanjoukkojen vaatimuksiin ja 5. tammikuuta 1911 voimaan tuli perustuslaki, joka muutti absoluuttisen monarkian perustuslailliseksi. Perustuslaki jäädytettiin ensimmäisen maailmansodan ajaksi, jonka jälkeen se oli voimassa aina vuoteen 1962 asti, jolloin Rainier III teki laajoja perustuslaillisia uudistuksia. Uusi perustuslaki astui voimaan 17. joulukuuta 1962. Se antoi naisille äänioikeuden, lakkautti kuolemantuomion, takasi perusoikeudet, rajoitti ranskalaisten mahdollisuuksia muuttaa ruhtinaskunnan alueelle ja perusti korkeimman oikeuden. Perustuslaki erottelee vallan kolmijako-opin mukaisesti toimeenpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovallan.

title: Otto (Kreikka)

text: Vuoteen 1843 mennessä tyytymättömyys oli noussut niihin mittoihin että maahan vaadittiin perustuslakia ja maata hallitsevien baijerilaisten virkamiesten lähtöä. Kun Baijerin joukot poistuivat maasta, syttyi syyskuussa armeijan ja ateenalaisten yhteinen kapina ja maaliskuussa 1844 tuli voimaan kuninkaan valtaa rajoittava perustuslaki.

title: Perustuslaillinen konventti (Yhdysvallat)

text: Konventin työ päättyi 17. syyskuuta. Kiista perustuslain hyväksymisestä loi Yhdysvaltoihin sen ensimmäisen varsinaisen puoluejaon, jaon liittovaltiota puolustaneisiin federalisteihin ja sitä vastustaneisiin antifederalisteihin, joiden mielestä perustuslaki olisi lopettanut vuoden 1776 vapauden ja demokratian hengen. Koska osavaltioiden edustajakokousten tiedettiin vastustavan uutta perustuslakia, konventti ei antanut sitä niiden ratifioitavaksi. Sen sijaan konventti määräsi – konfederaatioartiklojen vastaisesti – että osavaltioihin tulisi perustaa erityiset perustuslakikonventit, ja että perustuslaki tulisi voimaan kun se olisi ratifioitu yhdeksässä osavaltiossa. Raja saavutettiin kevään 1788 aikana, mutta perustuslailta puuttui vielä poliittisesti ja taloudellisesti merkittävien Virginian ja New Yorkin hyväksyntä. Virginia antoi hyväksyntänsä sillä ehdolla, että perustuslakiin lisättiin vielä Bill of Rights eli luettelo kansalaisvapauksista. Saatuaan siitä takeet Virginia ja New York ratifioivat perustuslain, minkä jälkeen sen katsottiin astuneen voimaan. Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Washington vuonna 1789. Virginialaisten vaatima kymmenkohtainen Bill of Rights liitettiin perustuslakiin vuonna 1791.

title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna1995 kuolemanrangaistuksen kielto kirjattiin perustuslakiin osana perusoikeusuudistusta[36]. Sama kielto otettiin myös vuonna2000 voimaan tulleeseen uuteen perustuslakiin.[37]

title: Hampuri

text: Hampurin ensimmäinen perustuslaki tuli voimaan 1410. Viimeisen Schauenburg-suvun edustajan kuoltua 1459 kaupunki joutui tanskalaishallintaan.

title: Suomi 2000-luvulla

text: Suomi siirtyi kolmannelle vuosituhannelle presidenttinään Martti Ahtisaari. Talvella 2000 tasavallan presidentiksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen, sosiaalidemokraattien Tarja Halonen, joka istui kaksi kautta. Suomen uusi perustuslaki tuli voimaan maaliskuussa 2000: uudistus vahvisti parlamentaarista demokratiaa ja korosti pääministerin asemaa. Presidentin valta supistui.

title: Keski-Amerikan liittotasavalta

text: Keski-Amerikan liittotasavalta julistettiin itsenäiseksi 1. kesäkuuta 1823 järjestetyssä keskiamerikkalaisessa kansalliskokouksessa. Kokouksessa laadittiin myös uuden maan perustuslaki, joka hyväksyttiin marraskuussa 1824 ja tuli voimaan 1825. Perustuslaki oli muodoltaan vapaamielinen ja se oli saanut vaikutteita esimerkiksi Espanjan vuoden 1812 perustuslaista ja Yhdysvaltain perustuslaista. Perustuslain mukaan valittiin kongressi, joka kokoontui ensimmäistä kertaa vuonna 1825. Kongressi valitsi liittotasavallan presidentiksi salvadorilaisen Manuel José Arcen.

title: Itškerian tšetšeenitasavalta

text: Tasavallalle säädettiin uusi perustuslaki, joka tuli voimaan 12. maaliskuuta 1992 korvaten vuoden 1978 neuvostoaikaisen. Perustuslakiin tehtiin marraskuussa 1996 lisäys ensimmäisen Tšetšenian sodan jälkeen ja toinen helmikuussa 1997 Aslan Mashadovin valinnan jälkeen.

title: Portugalin perustuslaki

text: Portugalin perustuslaki laadittiin ensimmäisen kerran vuonna 1822. Sitä on uudistettu monesti ja nykyinen versio tuli voimaan Kolmannen Tasavallan aikana 1976. Tähänkin versioon on tehty muutoksia, viimeisin niistä 2004.

title: Statuto Albertino

text: Statuto Albertino oli alkujaan Sardinian kuningaskunnan perustuslaki, jonka kuningas Kaarle Albert antoi vuonna 1848. Siitä tuli sittemmin Italian kuningaskunnan perustuslaki, ja se oli muuteltuna voimassa vuoteen 1948.

title: Itävallan historia 1918–1945

text: Tilaisuus panna perustuslaki voimaan tuli helmikuussa 1934 poliisin suorittaman Schutzbundin aseiden etsinnän johdettua sosialistien kansannousuun Linzissä. Sitä seurasi epäonnistunut yleislakko ja armeijan hyökkäys tykistöllä Wienin asuntoalueelle. Neljässä päivässä kapina murskattiin. SDAP ja siihen liittyvät ammattiyhdistykset kiellettiin ja avainjohtajat pidätettiin tai pakenivat maasta. Dollfussin perustuslaki julistettiin voimaan toukokuussa 1934 ja Isänmaan rintamasta tuli ainoa sallittu puolue. Yhteiskunta oli kuitenkin edelleen jakaantunut kolmeen leiriin: kansallismielinen rintama, joka yhdistettiin Heimwehriin ja CSP:n edustama ryhmä kamppailivat isänmaan rintaman johdosta. Sosialistit vajosivat passiiviseen vastarintaan. Natsien hallitsema kansallismielinen ryhmittymä juoni valtiota vastaan Saksan tuella.

title: Monarkia Suomessa

text: Sen jälkeen kun Ruotsi hävisi Suomen sodan vuonna 1809, Suomesta tuli osa Venäjää. Suomi sai pitää Ruotsin aikaisen perustuslain ja sai autonomisen aseman Venäjän yhteydessä. Venäjän keisari sai valtuudet, jotka aiemmin kuuluivat Ruotsin kuninkaalle, kuten Suomen suuriruhtinaan arvonimen, soveltamalla luovasti voimaan jäänyttä itsevaltaista Ruotsin perustuslakia vuosilta 1772 ja 1789. Ensimmäinen suuriruhtinas, Aleksanteri I, oli herttua Peter Holstein-Gottorpin lapsenlapsi.

title: Suomen säädöskokoelma

text: Suomen säädöskokoelmassa on julkaistava:Perustuslaissa säädetään että valtioneuvoston on presidentin allekirjoitettua lain viipymättä julkaistava laki Suomen säädöskokoelmassa. Laista tulee käydä ilmi, milloin se tulee voimaan, ellei siitä ilmene, että voimaantulon ajankohdasta säädetään asetuksella. Jos lakia ei ole julkaistu voimaantulopäivänä, se tulee voimaan vasta julkaisemispäivänä. Muutoinkin julkaiseminen on säädösten ja viranomaisten antamien oikeussääntöjen voimaantulon ehdoton edellytys.

title: Kosovon perustuslaki

text: Kosovon perustuslaki tuli voimaan 15. kesäkuuta 2008. Tätä ennen Kosovossa oli voimassa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan numero 1244 perustuva väliaikainen perustuslaki, joka voimaansaatettiin vuonna 2001. Serbian hallitus ei tunnusta perustuslakia, vaan katsoo Kosovon olevan osa Serbiaa.

title: Suomen perustuslaki

text: Keisari Aleksanteri II aloitti vuonna 1863 valtiopäivien säännöllisen koollekutsumisen, ja vuonna 1869 säädettiin uusi valtiopäiväjärjestys. Suomen perustuslakien kodifikaatiota eli järjestelmällistämistä yritettiin saada aikaiseksi koko vuosisadan loppupuolen ajan, mutta venäläis-suomalaiset erimielisyydet estivät tämän. Uutena perustuslakina voimaan tuli kuitenkin vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys, jonka vuoden 1905 säätyvaltiopäivät hyväksyivät. Tämän lain järjestyksessä säädettiin lopulta vuonna 1919 Suomen hallitusmuoto sekä sitä täydentäneet laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä eduskunnan oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta eli ns. ministerivastuulaki (274/1922) ja laki valtakunnanoikeudesta (273/1922). Lopulta Valtiopäiväjärjestys sai uuden, ajanmukaisen muodon vuonna 1928.

title: Vuoden I perustuslaki

text: Sodan jatkumisen vuoksi vuoden I perustuslaki ei koskaan tullut voimaan. Kansalliskonventti päätti 10. lokakuuta 1793, että rauhan saavuttamiseen asti olisi voimassa poikkeuksellinen vallankumoushallinto. Terrorin ajan jälkeen vuonna 1795 säädettiin lopulta niin sanottu vuoden III perustuslaki.

title: Hondurasin perustuslaki

text: Ramón Villeda Moralesin presidenttikaudella 1957 luotu perustuslaki muodosti vaaleja valvovan viranomaisen. Sotilasjuntan aikakaudella 1965 kirjoitettu perustuslaki oli lähes identtinen edelliseen verrattuna. Perustuslaki oli voimassa vuoteen 1982, jolloin nykyinen laki astui voimaan. Se on jo nyt Hondurasin pisimpään voimassa ollut perustuslaki. Siinä on seitsemän kappaletta ja 379 artiklaa.

title: Kanadan perustuslaki

text: Kanadan perustuslaki on Kanadan vuodesta 1982 voimassa ollut perustuslaki. Se on muodostunut kirjoitetuista ja kirjoittamattomista säädöksistä.

title: Ranskan vuoden 1791 perustuslaki

text: Vuoden 1791 perustuslaki oli Ranskan ensimmäinen perustuslaki. Se säädettiin Ranskan suuren vallankumouksen aikana ja teki Ranskasta perustuslaillisen monarkian. Syyskuussa 1791 voimaan astunut perustuslaki ehti olla varsinaisesti voimassa vain vajaan vuoden.

title: Charles de Gaulle

text: Vallan saatuaan de Gaulle alkoi laatia maalle uutta perustuslakia ja siten toteuttaa 1946 pitämänsä Bayeux’n puheen yhteiskunnallisia muutoksia. Uuden perustuslain, johon otettiin mallia muun muassa Suomessa tuolloin voimassa olleen perustuslain vallanjaosta presidentin, hallituksen ja eduskunnan kesken, tuli saada loppumaan parlamentaarinen diktatuuri, joka oli syynä hallitusten epävakauteen ja maan kaoottiseen politiikkaan.

title: Abdulsalami Abubakar

text: Kenraalimajuri Abdulsalami Alhaji Abubakar (s. 13. kesäkuuta 1942, Minna) on nigerialainen sotilas, joka nimitettiin maan presidentiksi kesäkuussa 1998 kenraali Sani Abachan kuoleman jälkeen. Abdulsalami Abubakar ei ollut ikinä ollut julkisessa virassa ja ilmoitti maan palauttamisesta siviilivaltaan. Nigeriassa hyväksyttiin uusi perustuslaki ja järjestettiin monipuoluevaalit, joissa voittanut Olusegun Obasanjo astui virkaansa 29. toukokuuta 1999, samana päivänä kuin uusi perustuslaki tuli voimaan.

title: Viron historia

text: Vapsien aloitteesta perustuslakia muutettiin siten, että presidentin valtaa lisättiin huomattavasti. Uusi perustuslaki astui voimaan 1934. Siirtymäajan hallituksen pääministeri, oikeiston talonpoikaispuoluetta edustava Konstantin Päts, huolestui kuitenkin vapsien yhä kasvavasta voimasta ja uusia valtionpäämiehen valtaoikeuksiaan hyväksikäyttäen julisti kenraali Johan Laidonerin kanssa ja armeijan tuella maan 23. maaliskuuta 1934 poikkeustilaan. Hän lakkautti koko vapsien järjestön ja vangitutti liikkeen johdon. Puolustusvoimien rinnalle luotiin Laidonerin johdolla Suomen suojeluskuntajärjestön kaltainen Kaitseliit-järjestö.[41]

title: Viron perustuslaki

text: Viron perustuslaki (viroksi "Eesti Vabariigi põhiseadus") on yhtenäinen, 28. kesäkuuta 1992 lähtien Virossa voimassa ollut perustuslaki, joka määrittelee Viron oikeus- ja yhteiskuntajärjestelmän perusteet. Viron perustava kokous (viroksi "Asutav kogu)" hyväksyi ensimmäisen perustuslain 15. kesäkuuta 1920 ja se saatettiin voimaan 21. joulukuuta 1920. Toinen perustuslaki hyväksyttiin 24. tammikuuta 1934 vuonna 1933 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen. Toinen perustuslaki oli voimassa 1. tammikuuta 1938 asti, jolloin kolmas perustuslaki tuli voimaan. Kolmas perustuslaki pysyi voimassa, "de facto", 16. kesäkuuta 1940 asti, jolloin Neuvostoliitto miehitti Viron ja, "de jure", 28. kesäkuuta 1992 asti, jolloin neljäs ja nykyinen perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksessä.

title: Sotarikos

text:
Suomen rikoslaki, 11. luku määrittelee sotarikoksiksi ja rikoksiksi ihmisyyttä vastaan seuraavat rikostyypit:
Ns. Rooman perussääntö määrittelee, milloin sotarikos siirtyy Kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaan kansallisilta tuomioistuimilta. Kansainvälisen rikostuomioistuimen perussääntö tuli voimaan 1. heinäkuuta 2002. 16. heinäkuuta 2003 sopimuksen oli allekirjoittanut 139 ja ratifioinut 91 maata. On huomattava, että esimerkiksi Yhdysvallat, Venäjä ja Kiina eivät ole ratifioineet ko. sopimusta.