query: Kuinka pitkä USA-Kanada raja on?

title: Kanadan maantiede

text: Kanadan ja Yhdysvaltain välinen 8893 kilometrin pituinen maaraja on maailman pisin puolustamaton raja. Lisäksi Kanadalla ja Yhdysvalloille kuuluvan Alaskan välinen raja on 2477 kilometriä pitkä. Tanskalle kuuluva autonominen Grönlanti sijaitsee Kanadan koillispuolella, ja sen erottavat Kanadan arktisista saarista Baffininlahti ja Davisinsalmi. Ranskalle kuuluva Saint-Pierre ja Miquelonin saariryhmä sijaitsee aivan Newfoundlandin etelärannikon läheisyydessä St. Lawrencen lahdella, ja sille kuuluu Kanadan talousvyöhykkeessä oma merellinen erillisalueensa.

title: Rainy River (Minnesota-Ontario)

text: Rainy River () on noin 140 kilometriä pitkä joki Kanadan ja Yhdysvaltojen rajalla. Joki erottaa Ontarion provinssin Minnesotan osavaltiosta.

title: Järvihirviö

text: Läntisessä Kanadassa, Brittiläisen Kolumbian King Islandilla elävästä "Yukista" on kerrottu nähdyn sen vedenpinnan yläpuolelle kohonneet pyrstöevä ja käärmemäinen pää. Hieman enemmän väitettyjä havaintoja on tehty Okanaganjärven "Ogopogosta". Huhujen mukaan Manitobajärvessä piileskelee "Manipogo". Kanadan ja Yhdysvaltojen rajalla sijaitsevassa Eriejärvessä väitetään elävän "Bessieksi" kutsuttu käärmeen näköinen, 9-12 metriä pitkä järvihirviö. Se havaittiin ensimmäisen kerran 1817, ja sen pyydystäjälle on luvattu 100 000 dollarin palkkio. Kanadan viides järvihirviö on Champlainjärven hevosenpäinen "Champ".

title: Bobby Sherman

text: Vuonna 1969 Shermanin ensimmäisestä kultasinglestä, "Little Womanista", tuli suosittu ja se pääsi Billboard Hot 100 -listan kolmanneksi. Se myös oli yhdeksän viikkoa Top 20:n joukossa. Se myi yli miljoona kopiota, ja se palkittiin lokakuussa 1969 kultalevyllä. Shermanin muita hittejä olivat "Julie (Do Ya Love Me)" (USA #5, Kanada #3, Australia #3), "Easy Come, Easy Go" (USA #9, Kanada #6), "Jennifer" (USA #60, Kanada #32), "La, La, La" (USA #9, Kanada #7) ja "The Drum" (USA #29, Kanada #32).

title: Pacific Crest Trail

text: Pacific Crest Trail eli PCT on 4 265 kilometriä pitkä yhdysvaltalainen vaellusreitti, joka kulkee Meksikon rajalta Kanadan rajalle Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin osavaltioiden läpi. Clinton Churchill Clarke esitti ajatuksen Yhdysvaltain läpi kulkevasta vaellusreitistä jo vuonna 1932, mutta virallisen statuksen Pacific Crest Trail sai vuonna 1968 ja se valmistui lopullisesti vasta 1990-luvun alkupuolella. Arviolta 180–300 vaeltajaa kulkee PCT:n läpi vuosittain.

title: St. Clair (joki)

text: St. Clair on 64 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Kanadan Ontarion provinssin ja Yhdysvaltojen Michiganin osavaltion rajalla. Joki saa alkunsa Huronjärvestä. Se laskee St. Clair -järveen ja on tärkeä osa vesitietä, joka mahdollistaa laivaliikenteen Suurilla järvillä.

title: Itäkanadansusi

text: Itäkanadansusia on pääasiassa vain Algonquinin puistossa Kanadan ja USAn rajalla.

title: Red River (Yhdysvallat ja Kanada)

text: Red River (Punainen joki) on 885 km pitkä joki Pohjois-Amerikassa. Se virtaa Yhdysvalloista lähes suoraan pohjoiseen Kanadan puolelle, missä se laskee Winnipegjärveen. Yhdysvaltojen puolella se muodostaa osan Minnesotan ja Pohjois-Dakotan osavaltioiden välisestä rajasta; Kanadassa se kulkee Manitoban provinssissa.

title: Kanada

text: Suurin osa Kanadan väestöstä asuu maan eteläosassa lähellä Yhdysvaltain rajaa.[72] Kanadalaisista kaksi kolmasosaa asuu 100 kilometrin säteellä Yhdysvaltojen rajasta. Alue käsittää vain 4% koko pinta-alasta. Väestö on siirtynyt Kanadan historian aikana kohti länttä ja vuonna 2016 Manitoban, Saskatchewanin, Albertan ja Brittiläisen Kolumbian alueella asui noin kolmasosa maan väestöstä.[71] Suurimmat väestökeskittymät ovat Quebecin ja Windsorin välinen noin 1150 kilometriä pitkä käytävä, jossa asuu noin 60 prosenttia Kanadan väestöstä, Vancouverin metropolialue Brittiläisessä Kolumbiassa, sekä Calgaryn ja Edmontonin välinen käytävä Albertassa.[73] Kaupungeissa asuu noin 80 prosenttia väestöstä.[74]

title: Energia Italiassa

text: IEA:n mukaan ekoajaminen antaa 10 % polttoainesäästön. Italialla on ekoajo-ohjelma, kuten Euroopan komissio, Kanada, Saksa, UK ja USA. Italia on hyväksynyt EU asetuksen uusien autojen CO-päästörajasta: 130 g/km vuodesta 2015, siten että vuonna 2012 uusista autoista 65 % alittaa rajan. Italiassa on biopolttoaineille E1 ja D1 velvoite v. 2008.

title: Rannikkovuoret

text: Rannikkovuoret () on Pohjois-Amerikan läntisellä rannikolla sijaitseva vuorijono, joka peittää suurimman osan Kanadassa sijaitsevan Brittiläisen Kolumbian provinssin rannikkoa. Etelässä sitä rajaa Fraser-joki, ja pohjoisessa Yhdysvaltojen osavaltio Alaska sekä Kanadan Yukonin territorio. Vuoristo on noin 1600 kilometriä pitkä sekä keskimäärin 300 kilometriä leveä. Vuorijono luokitellaan osaksi Tyynenmeren rannikon vuoristoja (Pacific Mountain System).

title: Consolidated PBY Catalina

text:
Konetta valmistettiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa sekä lisenssillä Neuvostoliitossa nimellä GST, MP-7 tai KM-2 (riippuen moottoreista.
Kone oli toisen maailmansodan eniten valmistettu lentovene: 3281 kpl valmistettiin USAssa ja Kanadassa sekä useita satoja Neuvostoliitossa.

title: Jussi Halla-aho

text: Valtionsyyttäjä Mika Illman totesi Hufvudstadsbladetin haastattelussa 8. kesäkuuta 2012 ”olevan hyvä, että lain tulkitsijat nyt ovat saaneet ennakkotapauksen. Korkein oikeus on vetänyt rajan sille, kuinka pitkälle se, joka arvostelee valtaapitäviä, saa provosoida ja liioitella”.[101] Tapaus johti Halla-ahon eroamiseen eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajan paikalta.[33]

text: CCM/USA Hockey All-American Prospects Game on vuosittain USA Hockeyn järjestämä tähdistöottelu, johon osallistuu potentiaaliset mahdollisimman pienellä numerolla seuraavana kesänä yhdysvaltalaispelaajat. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2012 ja siihen osallistuvat pelaajat pelaavat useimmiten USHL-junioriliigassa, NCAA:n yliopistosarjoissa tai Kanadan junioriliigoissa CHL:ssä, joka järjestää myös oman tähdistöottelunsa varausikäisille pelaajille.

title: Harlan County, USA

text: Harlan County, USA on Barbara Kopplen tuottama ja ohjaama yhdysvaltalainen pitkä dokumenttielokuva vuodelta 1976. Se seuraa Yhdysvaltojen Kentuckyn osavaltiossa vuonna 1973 käytyä Brooksiden kaivoslakkoa, joka kesti 13 kuukautta koska työnantajapuoli ei hyväksynyt kaivosalan ammattiliittoa neuvotteluosapuoleksi.

title: St. Mary (joki)

text: St. Mary on Kanadan ja Yhdysvaltojen rajalla sijaitseva 125 kilometriä pitkä joki, joka yhdistää Yläjärven ja Huronjärven toisiinsa. Joen keskivaiheilla on yli 6 metriä korkea koski sekä kaksi Sault Ste. Marie -nimistä kaupunkia, joista pohjoisempi sijaitsee Kanadan puolella ja eteläisempi Yhdysvaltojen puolella. Kaupunkien nimeen sisältyvä "sault" on vanha ranskan kielen sana, joka tarkoittaa koskea tai putousta.

title: Minnesotan historia

text: Kaikki maa-alueet Mississippi-joen itäpuolella myönnettiin Pariisin sopimuksella Yhdysvalloille Amerikan vallankumouksen päättyessä vuonna 1783. Alueeseen kuului nykyinen Saint Paul, mutta vain osa Minneapolisista, sekä osavaltion koillisosa, keskinen pohjoisosa ja keskinen itäosa. Sopimuksen Minnesotan aluetta koskeva sanamuoto perustui turkiskauppiaiden ilmoittamiin maamerkkeihin, joista osa oli virheellisiä, kuten ”Isle Phelipeaux” -niminen saari Yläjärvellä ja ”Long Lake” -järvi saaren länsipuolella, sekä käsitykseen, että Mississippi-joki jatkuisi pitkälle nykyisen Kanadan puolelle. Suurin osa osavaltiosta ostettiin Ranskalta vuonna 1803 Louisianan oston yhteydessä. Osa Minnesotan pohjoisosan alueista katsottiin kuuluvan Rupertinmaahan. Minnesotan ja brittiläisen Pohjois-Amerikan tarkka raja määriteltiin vasta vuonna 1818 Britannian ja Yhdysvaltojen välisessä sopimuksessa, jossa määriteltiin Yhdysvaltojen ja Kanadan väliseksi rajaksi Lake of the Woods -järvestä länteen 49. leveyspiiri (lukuun ottamatta rajan Tyynenmeren päässä olevaa pientä maa-aluetta, jota nykyään kutsutaan nimellä Northwest Angle, luoteiskulma). Rajakiistat Lake of the Woods -järvestä itään jatkuivat vuonna 1842 solmittuun Webster-Ashburtonin sopimukseen asti.

title: Kiitotie

text: Kiitotien pituus ja leveys vaihtelevat pienimpien kenttien 240 metriä pitkistä ja 8 metriä leveistä aina kansainvälisten kenttien 4 800 metriä pitkiin ja 80 metriä leveisiin. Yhdysvalloissa ja Kanadassa mitat ilmoitetaan jalkoina. Kiitotien pituuteen vaikuttavat liikennöivien koneiden tarpeiden lisäksi merkittävästi paikalliset olosuhteet, sillä lentokoneen ilmassa pysymiseen tarvitsemaan nosteeseen vaikuttaa nopeuden lisäksi myös muun muassa ilmanpaine. Siksi vuoriston ohuessa ilmassa koneet tarvitsevat pidempiä kiitoteitä kuin merenpinnan tasolla. Pisin siviililentokentän kiitotie (5 500 m) on Bamdan kentällä Tiibetissä. USA lentotukikohdassa, Area 51:llä on käytöstä poistettu kuuden mailin (9 656 m) kiitotie, jota tosin ei ole ilmeisesti milloinkaan käytetty kokonaisuudessaan.

title: SCRAMJET

text: Scramjet on vielä hyvin pitkälle kehitteillä oleva moottorityyppi. Sitä ei ole käytetty kaupallisiin tarkoituksiin mutta ohjusten moottorina kyllä. Scramjetin käyttöä moottorina hankaloittaa se, että se toimii ainoastaan yliäänennopeuksilla. Tätä rajoitetta voidaan kuitenkin kiertää käyttämällä tavallista patoputkimoottoria, joka on suunniteltu niin, että se muuttuu scramjetiksi kun äänennopeus ylitetään. Ei tiedetä, kuinka suuriin nopeuksiin scramjetillä on mahdollista päästä, mutta rajan arvellaan olevan lähellä 15 Machin nopeutta.

title: Detroitjoki

text: Detroitjoki on 51 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Kanadan Ontarion provinssin ja Yhdysvaltojen Michiganin osavaltion rajalla. Joki saa alkunsa Lake St. Clair -järvestä, kulkee noin 51 kilometriä etelään ja laskee lopulta Eriejärveen. Se on tärkeä osa vesitietä, joka mahdollistaa laivaliikenteen Suurilla järvillä.

title: Kanadan rajalla

text: Kanadan rajalla ("Border Security: Canada’s Front Line") on dokumentaarinen televisiosarja, jossa seurataan Kanadan rajaviranomaisten työtä. Joka päivä yli 20 000 ihmistä pyrkii maahan, ja Kanadan rajavartiolaitoksen (CBSA) toimenkuvaan kuuluu muun muassa rajanylittäjien tarkastukset sekä huumeiden ja muiden laittomien aineiden salakuljetuksen ja maahantuonnin ehkäiseminen.

title: 10 sekunnin raja

text: Useat juoksijat alittivat rajan 1980-luvulla, mutta vuoden 1991 maailmanmestaruuskilpailujen 100 metrin loppukilpailussa kuusi juoksijaa alitti 10 sekunnin rajan. Kilpailun voitti Carl Lewis uudella maailmanennätysajalla 9,86 s. Maurice Greene oli ensimmäinen joka alitti 9,80 s vuonna 1999 ja Usain Bolt alitti ensimmäisenä 9,70 s vuonna 2008 ja 9,60  vuonna 2009. 10 sekunnin rajan alittaneita urheilijoita löytyy kaikilta mantereilta lukuun ottamatta Etelä-Amerikkaa, jossa Robson da Silva pitää maanosan ennätystä ajalla 10,00 s.

title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2004

text: MM-kilpailujen B-sarja pelattiin ensimmäistä kertaa eri maassa kuin A-sarjan MM-kilpailut. Isäntämaana toimi Unkari, ja kaikki ottelut pelattiin Budapestissa. Mukana oli kuusi maata, isäntämaa Unkarin lisäksi Valko-Venäjä, USA, Kanada, Alankomaat ja Viro. Sarjassa pelattiin yksinkertainen sarja, jonka jälkeen kaksi parasta pelasivat loppuottelun noususta A-ryhmän MM-kilpailuihin seuraavaksi kaudeksi. A-ryhmään nousi USA, joka voitti loppuottelussa Valko-Venäjän.

title: Loppu (Frendit)

text:
Arvostelut sarjan päätösjaksosta olivat pääosin myönteisiä. "USA Today" -lehden Robert Bianco kuvaili päätösjaksoa viihdyttäväksi ja tyydyttäväksi, ja ylisti sitä tunteiden ja huumorin sekoittamisesta. "Boston Heraldin" Sarah Rodman ylisti Anistonia ja Schwimmeria näyttelijäntyöstään, mutta piti hahmojen yhteenpaluuta liian puhtaana, vaikka lopputulos olikin se, mitä fanit toivoivat. "Newsdayn" Noel Holston kutsui jaksoa suloiseksi ja tyydyttäväksi.
"USA Today" kiinnitti huomiota asiaan, jota monet kriitikot pitivät ongelmallisena, eli sarjan ikääntymiseen. Vaikka sarja pysyi suosittuna, oli siitä katoamassa into. Salon.com -sivuston Heather Havrilesky kirjoitti, että huolimatta jakson ympärillä pyörineestä kuvottavasta hypestä, pettymyksen täyteisestä tuotantokaudesta ja latteasta päätösjaksosta, on tärkeää muistaa, kuinka mahtava sarja oli pitkän aikaan. "Fort Worth Star-Telegramin" Ken Parish Perkins antoi päätösjaksolle hyvän arvosanan ja luonnehti sitä enemmän koskettavaksi kuin koomiseksi.

title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan merkittävimmät joet ovat 4 088 kilometriä pitkä Missouri ja 3 766 kilometriä pitkä Mississippi. Saint Lawrence -joki yhdistää Kanadan ja Yhdysvaltojen Suuret järvet Atlanttiin. Järvistä suurin on Yläjärvi 82 100 neliökilometrin pinta-alallaan. Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla virtaa noin 3 000 kilometriä pitkä Rio Grande.

title: Amtrak

text:
Yhdysvaltain pitkän matkan raideliikenne on keskittynyt enimmäkseen rahtiliikenteeseen ja Amtrak omistaa vain vähäisen määrän raiteita, muualla Amtrak vuokraa käyttöoikeuksia rahtiliikenteeltä. Lailla on määrätty henkilöjunien etuajo-oikeus sopimuksien mukaisina aikoina.
Pitkät matkat eri Yhdysvaltain osien välillä ovat osasyynä henkilöliikenteen vähäiseen määrään Yhdysvalloissa. Amtrak ylläpitää joitakin hyvin pitkän matkan reittejä eri osavaltioiden halki. Näistä reiteistä pisin on California Zephyr Chicagosta San Franciscoon, kaksi päivää ja yli 3 900 kilometriä. Suosituin näistä on Kalliovuoret ylittävä Empire Builder Chicagosta Portlandiin ja Seattleen. Lyhyemmillä, alle päivän matka-ajan kestävillä rataosuuksilla runsaampaa henkilöliikennettä Amtrak hoitaa muun muassa Chicagon ympäristössä, Seattlen alueella, Koillisrannikolla ja Kaliforniassa. Muutama Amtrakin liikennöimä reitti ulottuu Kanadaan, tullimuodollisuuksien ajaksi junat pysähtyvät rajalla. Meksikoon ei Yhdysvalloista ole säännöllistä henkilöliikennettä, mutta muutamat rahtiliikenneyhtiöt toimivat tämän rajan yli.

title: Kanadan historia

text: Vuoden 1812 sodassa Yhdysvaltain ja Britannian välillä Kanada oli merkittävä taistelukenttä. Yhdysvallat saavutti joitain voittoja Ylä-Kanadan länsiosissa, mutta britit tasoittivat tilannetta muualla. Britanniassa oltiin väsyneitä siirtomaiden sotiin, sillä Euroopassa käytiin heille tärkeämpiä Napoleonin sotia.[14] Sodan aikana Yhdysvallat oli yrittänyt Kanadan liittämistä itseensä, mutta kanadalaiset olivat onnistuneet pysäyttämään pääosan hyökkäyksistä.[15] Sodan päättänyt vuoden 1814 Gentin rauha palautti tilanteen sotaa edeltävään aikaan. Siinä kuitenkin käytännössä määriteltiin Kanadan ja Yhdysvaltain välinen raja Lake of the Woodsilta Atlantille, vaikkakin New Brunswickin ja Mainen raja varmistettiin vasta 1842. Lake of the Woodsista Kalliovuorille raja sovittiin 1842 kulkemaan pitkin 49. leveyspiiriä ja Kalliovuorilta Tyynelelmerelle 1846.[4] Napoleonin sotien päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan.

title: Abitibi

text: Abitibi () on Koillis-Ontariossa, Kanadassa sijaitseva joki, joka alkaa Lake Abitibiltä Ontarion ja Québecin rajalta ja laskee luoteeseen Hudsoninlahteen kuuluvaan Jamesinlahteen. Joki on 547 kilometriä pitkä.

title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Samaan aikaan T’Challa sai tietää Valkoisen Suden ottaneen Xconin hallinnan ja tappaneen useimmat sen johtajista, jotka olivat käyttäneet Kuningas Salomon Sammakoita korvatakseen Yhdysvaltain presidentin ja Kanadan pääministerin aivopestyillä versioilla tulevaisuudesta, sallien Xconin vallata salaa molemmat valtiot. Hunter jatkoi heidän suunnitelmaansa ja pyrki kostamaan Tony Starkille hänen ostettuaan Wakanda Design Groupin osake-enemmistön. Tietämättä kuinka pitkällä Hunterin suunnitelma oli, T’Challa veti Starkin esiin erikoisella viestillä, käyttäen taloudellista keinottelua vallatakseen Stark Enterprisesin ja pienen kanadalaisen saaren Lake Superiorilta, kehottaen Yhdysvaltain ja Kanadan johtajat keskustelemaan kriisistä. Pantteri ja hänen liittolaisensa, mukanaan tulevaisuuden Pantteri, valtasivat seuraavaksi Valkoisen talon ja tuhosivat Xconin suunnitelman, peruen johtajien aivopesun ja palauttaen heidät omaan aikaansa.

title: The Memory Remains

text: CD Single (USA & Kanada)


query: Mistä sana tsaari juontuu?

title: Venäjän hallitsijat

text: Keskiajalla venäläisten hallitsijoita kutsuttiin ruhtinaiksi ja suuriruhtinaiksi. 1400-luvulla tuli käyttöön tsaarin arvonimi. Tsaari johtuu sanana latinan termistä caesar. Venäjän hallitsijalle arvonimi otettiin Bysantista sen jälkeen kun Venäjä julistautui "kolmanneksi Roomaksi" ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi. Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun taas saksalainen kielialue käytti suomen kielen "keisari"-termiin johtanutta "Kaiser"-muunnosta, ja muissa Euroopan kielissä latinan kantasanasta "imperator" johdettua sanaa.

title: Englanninvinttikoira

text: Englanninvinttikoiran englanninkielinen nimi 'greyhound' tarkoittaa suoraan suomeksi käännettynä "harmaata ajokoiraa". Yleisesti katsotaan, että nimi juontuu vanhaenglannin sanasta "grighund'," jossa "hund" vastaa nykymuotoista sanaa "hound" eli ajokoira, mutta sanan "grig" merkitys on tuntematon.

title: Ironia

text: Ironia eli epäsuora iva on huumorin laji. Sana juontuu kreikan sanasta "εἰρωνεία", "teeskentely". Ironia voi olla sanallista tai tilanteeseen liittyvää.

title: Moskovan Venäjä

text: Jo Iivana IV:n itselleen ottama arvonimi "tsaari" juontuu Caesarista. Ensimmäiseksi Venäjän keisariksi kruunattiin 1721 Pietari Suuri, josta oli tullut yksinvaltias 1696.

title: Riimukivi U 582

text: Riimukivi U 582 on aiemmin Söderby-Karlin kirkossa, Norrtäljen kunnassa Roslagenin alueella sijainnut, mutta myöhemmin kadonnut riimukivi. Riimukiven kirjoitus on ajoitettu 1030-luvulle, ja se sisältää mahdollisesti vanhimman maininnan Suomesta. Monet viikinkien idänretket lähtivät Roslagenin alueelta. Roslagen juontuu mahdollisesti suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista tai vastavuoroisesti suomen ja viron ruotsia tarkoittavat sanat voivat juontua roslagen-sanasta.

title: Hylkyleikko

text: Arkikielessä tyvileikkoa nimitetään myös "lumpiksi" ruotsin tyveystä tarkoittavan lump-sanaan perustuen. Verbi "lumpata" juontuu ruotsin sanasta lumpa, tyvetä.

title: Kirkko (rakennus)

text: Suomen sana "kirkko" on lainattu muinaisruotsin sanasta "kirkia". Pohjimmiltaan se juontuu kreikan adjektiivista "kȳriakón", joka tarkoittaa ”Herralle kuuluvaa”, ”Herran omaa”.

title: Ulaidit

text: Ulaidit tai ulaidhit olivat varhaisessa Irlannissa asuva kansa, joka antoi nimensä myöhemmälle Ulsterille (). Sana Ulster juontuu iirin sanasta "Ulaidh" ja muinaisnorjan sanasta "staðr" ().

title: Kitara

text: Nykykitaraa muistuttavat soittimet ovat olleet suosittuja jo 5 000 vuoden ajan, ehkä kauemminkin. Kitara polveutunee muinaisessa Keski-Aasiassa käytetyistä soittimista, joista käytettiin nimeä cithara. Susan kaupungista Iranista on löydetty patsaita ja veistoksia, joissa esiintyy kitaran kaltaisia soittimia. Sana kitara juontuu espanjan kielen sanasta guitarra, tämä puolestaan arabian sanasta qīṯārah, tämä aramean sanasta qipārā, joka tulee kreikan kielen sanasta kithara (κιθάρα).[1] Sana on todennäköisesti yhdistynyt sanskritin sanasta sangeet, joka tarkoittaa musiikkia, sekä persian kielen sanasta tar, joka tarkoittaa kieltä.

title: Tsasouna

text: Tsasouna tai tšasouna eli säässynä on ortodoksisesta rukoushuoneesta Karjalassa käytetty termi. Tsasouna-sana tulee venäjän sanasta "tšasovnja" () ’kappeli’, joka edelleen juontuu sanasta "tšas" () ’tunti, hetki’, joka viittaa tsasounissa toimitettuihin noin tunnin pituisiin hetkipalveluksiin.

title: Lavaste

text: Sana "kulissi" on laina ruotsin sanasta "kuliss" ja edelleen ranskan "coulissesta", joka juontuu verbistä "couler" ’juosta’. Alun perin se on tarkoittanut uraa, jota pitkin näyttämön kulisseja on voitu liikutella, kunnes se on siirtynyt tarkoittamaan itse kulisseja. Suomessa sana on vakiintunut käyttöön 1800-luvun loppupuolella.

title: Tsaari

text: Tsaari on muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi. Nimi johtuu latinan sanasta "caesar".

title: Eteisvahtimestari

text: Sana "portieeri" juontuu ranskan sanasta "portier" ’eteisvahtimestari’. Tästä on tullut suomen puhekieleen ja pitkälti myös yleiskieleen sana "portsari" ja siitä lyhennetty slangimuoto "poke".

title: Viskositeetti

text: Sana viskositeetti juontuu latinankielisestä sanasta "viscum" (misteli), koska mistelipuun marjojen viskoosia (paksua) liimaa on käytetty nappaamaan sitruunapuiden oksilla olevia lintuja.

title: Museo

text: Sana "museo" on kreikkalaista alkuperää; sen merkitys on kuitenkin muuttunut. Sana juontuu kreikkalaisesta sanasta "museion", joka tarkoitti yhdeksälle muusalle omistettua paikkaa. Museion oli ensisijaisesti koulu tai tutkimuslaitos, ja tällaisia ”tieteellisiä keskuksia” perustettiin erityisesti helleenisellä ja hellenistisellä kaudella.

title: Kamisoli

text: Kamisolin etymologiaksi on useita vaihtoehtoja. Ranskan "camisole" voi juontua provensaalin tai espanjan sanasta "camisola," joka on myöhäislatinan paitaa merkitsevän "camisa"-sanan johdannainen. Toinen mahdollisuus on se, että kamisoli olisi johdettu italian sanasta "camiciola," joka on paitaa merkitsevän "camicia"-sanan deminutiivimuoto.

title: Alburquerque (Espanja)

text: Alburquerque on kunta Extremaduran itsehallintoalueella Espanjassa lähellä Portugalin rajaa. Kunnan väkiluku on noin 5400 (2016). Nimi Alburquerque juontuu todennäköisesti arabian kielen sanasta Abu al-Qurq ("korkkitammen maa"; ), joka puolestaan saattaa juontua sanoista albus quercus ().

title: Kristus (arvonimi)

text: Käsite Kristuksesta Logoksena juontuu Johanneksen evankeliumin luvusta 1:1: "Alussa oli Sana, ja Sana oli Jumalan luona, ja Sana oli Jumala." Alkuperäisessä kreikankielisessä tekstissä, "Logosta" (λόγος) käytetään "Sanan" sijasta, ja se jätetään usein kääntämättä. Logoksen kristologiassa, Kristus nähdään "Jumalallisen Logoksen" inkarnaationa, eli Sanana.

title: Golfin historia

text: Golf mainittiin ensimmäisen kerran kirjoituksessa vuonna 1457 eräässä skotlantilaisessa kiellettyjä pelejä listaavassa lakisäädöksessä nimellä gouf, joka mahdollisesti juontuu skotin kielen sanasta goulf (sanalla on erilaisia kirjoitusasuja) merkiten lyömistä tai iskemistä. Tämä sana puolestaan voi juontua hollannin kielen sanasta "kolf", joka tarkoittaa keppiä tai mailaa. Tästä juontaa juurensa myös erään toisen, Alankomaissa kehitetyn pelin nimi Kolven, jonka yksikkömuoto on kolf.

title: Apassit

text: Apache-nimi juontuu todennäköisesti yavapaiden sanasta "epache", joka tarkoittaa "ihmistä". Toisen teorian mukaan sana tulee zuni-intiaanien kielen sanasta "apachu", joka tarkoittaa "vihollista".. Zunit käyttivät sitä heimoista, jotka kutsuivat itseään nimellä "diné".

title: ’Ndrangheta

text: Calabrianin murteessa sana 'Ndrangheta juontuu joko muinaiskreikan sanasta ἀνδραγαθία "andragathía" "sankaruus" ja "hyve" tai sanasta ἀνδράγαϑος "andragathos", jossa yhdistyy "andròs" "mies" ja "agathòs" "hyvä", tarkoittaen "miehuullinen mies". Monilla Calabrian alueilla verbi "'ndranghitiari", kreikan sanasta "andragatizomai", tarkoittaa "osoittaa uhmakasta ja rohkeaa asennetta".

title: Venäjän keisari

text: Sanat keisari ja tsaari ovat samaa alkuperää: molemmat johtuvat roomalaisesta Caesar-nimestä, jota alkujaan Rooman hallitsijat käyttivät arvonimenään "imperator"-termin ohella. Suomeen keisari-sana on tullut saksan kautta ("Kaiser"), mutta monissa muissa kielissä, myös venäjässä, sitä vastaa sana imperator tai jokin siitä kehittynyt muunnos.

title: Tsaari

text: Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun saksalainen kielialue käytti muotoa "Kaiser" ja muissa Euroopan kielissä käytettiin eri kantasanasta "imperator" johdettuja sanamuotoja.

title: Rohan

text: Ainoastaan harvat sanat "rohirrim"in kielen varsinaisesta muodosta on tiedossa, kuten "kûd-dûkan", mikä tarkoittaa "kolonkaivajaa". Sana juontuu westroninkielisestä sanasta "kuduk", jolla hobitteja kutsutaan. Muinaisenglanniksi "hobitti" on "holbytla". Sana "éo", joka tarkoittaa "hevosta" on oikeasti "lô" tai "loh" ja siitä juontuvat nimet "Riddenmark" ja "Éothéod" ovat oikeasti rohirrimiksi "Lôgrad" ja "Lôthur".

title: Roslagen

text: Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta.

title: Kaarroke

text: Sana koketti, joka tarkoittaa myös keimailevaa naista, on peräisin ranskan kielen sanasta "coquet" ja se puolestaan juontuu ranskan sanasta "coq", ’kukko’.

title: Piirustus

text: Suomen kielen piirustus-sana juontuu sanasta "piiru", joka tarkoittaa piirtoa, viivaa, naarmua, uurrosta, uraa, raitaa, juovaa, jakausta tai rakoa. Hollannin kielen sana "tekening" tulee kreikan sanasta "tekhne", joka viittaa harjoittelemalla, tekemällä saavutettuun tietoon. "Disegno"-sana ja sen johdannaiset latinalaisissa kielissä (, , ) viittaavat suunnittelun tai muotoilun konstruktioon, optimointiin tai muokkaamiseen. Englannin "draw" viittaa vanhan englannin sanoihin vetää, laatia tai pitkittää. Germaanisten kielten sana "zeichnen" johdetaan sanasta veto.

title: Tori

text: Suomen kielen sana "tori" juontuu ruotsin sanasta "torg", joka on puolestaan lainattu muinaisvenäjän sanasta "tŭrgŭ". Samaan muinaisvenäjän sanaan pohjautuu myös paikannimi Turku ja esimerkiksi viron toria tarkoittava sana turg. Alkujaan kauppapaikkaa tarkoittanut sana on suomen kielessä sittemmin yleistynyt tarkoittamaan kaikkia aukioita.

title: Kartano

text: Etymologisesti nimitys juontuu ruotsin sanasta "herrgård" ’herraskartano’, tarkemmin sanasta "gård" ’piha, aitaus, linnoitus’.

title: Pittoreski

text: Sana juontuu italiankielisestä sanasta "pittoresco", joka tarkoittaa 'taidemaalauksen tapaan' ja perustuu sanaan "pittura", 'maalaus'. William Gilpin määrittelee taoksessaan "Essay on Prints" (1768) pittoreskin ”…termiksi, joka ilmaisee sitä erityistä kauneuden lajia, joka on suostuvainen kuvaan”.


query: Onko Joutselässä nykyisin asutusta?

title: Joutselkä

text: Nykyisin Joutselän tie kulkee edelleen vanhalla paikallaan, muuta muistoa ei suomalaisajasta maisemasta löydä. Paikka on erilaisia datsoja, kesämökkejä, mutta alueella ei ole palveluita. Kylän pohjoispuolitse on öljyputkilinjaus Koiviston satamaan.[2] Nykyisin Joutselässä on yhdentoista hengen venäläinen Simaginon kylä.

title: Heinävaara (Joensuu)

text:
Heinävaara on ollut asuttuna 1600-luvulta lähtien. Vaarakylän talot ja asutus sijaitsevat nauhamaisesti
vanhan Tohmajärven maantien eli nykyisen Heinävaarantien varressa. Perinteistä rakennuskantaa on säilynyt Koljolan ja Piippolan pihapiireissä. Kylän vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. Museovirasto onkin määritellyt suomalaista vaarakylää erinomaisesti edustavan Heinävaaran vaara-asutuksen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Pohjois-Karjalan vaarakylät, joihin Heinävaara kuuluu, ovat lisäksi myös yksi Ympäristöministeriön määrittelemistä Suomen kansallismaisemista.

title: Joutselkä

text: Helsingin Santahaminassa on vuonna 1981 pystytetty Joutselän taistelun näköismuistomerkki ja Uudenmaan jääkäripataljoona on vuodesta 1928 lähtien viettänyt perinnepäiväänsä 11.3. Joutselän taistelun kunniaksi. Polkupyöräpataljoona 1 on pystyttänyt Sodankylään toisen näköismuistomerkin.

title: Joutselän taistelu

text: Joutselän aukealla syvä lumi rajoitti ratsuväen käyttöä. Sen takia ratsuväki ja suksettomat jalkamiehet sijoitettiin ryhmityksen keskustaan, tarkoituksena sitoa etenevä vihollinen hyökkäämällä tien suunnassa. Suksilla liikkuvat eli suurin osa jalkaväestä sijoitettiin sivustoille. Näiden osastojen tavoitteena oli saarrostaa tietä pitkin etenevä vihollinen. Suksimiesten hyökkäysnopeutta edisti se, että aukea maasto Joutselästä rajaa kohti on loivasti laskevaa. Sivustoille sijoitettu pääosa suksimiehistä oli viholliselta näkymättömissä, todennäköisesti leveässä rintamassa.

title: Jooniansaaret

text:
Jooniansaaret ovat olleet asuttuja viimeistään paleoliittisella kaudella. Tuolta ajalta on tehty löytöjä muun muassa Kefaloniássa ja Korfulla. Pronssikaudella saarilla ovat vaikuttaneet muun muassa minolainen ja mykeneläinen kulttuuri.
Varhaisimmat kirjalliset viittaukset Jooniansaariin ovat peräisin Homeroksen eepoksista ja erityisesti "Odysseiasta", jossa Ithaka on keskeisessä roolissa Odysseuksen kotipaikkana. Tutkijat ovat kuitenkin olleet erimielisiä siitä, onko kyseessä nykyisin Ithakana tunnettu saari. Jooniansaarten nimi liittyy Joonianmereen, joka puolestaan on saanut nimensä kreikkalaisen mytologian hahmosta Iosta.

title: Teijo Joutsela

text: 1960-luvulla, Kipparikvartetin toiminnan vähentyessä, Joutsela loi soolouran Humppa-Veikkojen laulajana ja viulistina. Kankkulan kaivolla -radiohupailun studio-orkesterina aloittaneet vanhoja 1920- ja 1930-lukujen iskelmiä soittaneet Humppa-Veikot tekivät ensimmäiset levytyksensä 1958 ja aloittivat Suomen kevyessä musiikissa vuosikymmeniä kestäneen humppavillityksen. Joutselan totinen ja miehekäs, hieman oopperalaulajamainen laulutyyli toimi kontrastina Humppa-Veikkojen hilpeälle soitolle. Yksi Humppa-Veikkojen ja Joutselan "unohtumattomampia" levytyksiä oli Beatlesin "She Loves You"n suomenkielinen versio "Hän sinun on" vuodelta 1965. Laulussa oli tahatonta huvittavuutta sen vuoksi, että "jee jee"n laulaminen ei tuntunut luonnistuvan Joutselalta lainkaan.

title: Joutselkä

text: Joutselässä oli sekä alakansakoulu että Yläkoulu omissa rakennuksissaan. Oppilaita riitti, koska lähikylien lapset kävivät Joutselässä koulua. Tannerin opettajapariskunta vaikutti Joutselän kulttuurielämässä. Seurojentaloja Joutselässä oli kolme ja 19-luvulla valmistui iso kaksikerroksinen Suojeluskuntatalo. Suojeluskunta- ja Lottatoimintaan osallistuttiin kylällä aktiivisesti. Historioitsija Tegelin tulkinta Joutselän taistelusta nousi arvoonsa. 1930-luvulla kirjoitettiin historiaa, jossa Suomen identiteettiä itsenäisenä kansakuntana vahvistettiin. Vihollinen oli aina tullut idästä.

title: Teijo Joutsela

text: Joutsela aloitti viulistina 1920-luvun lopulla helsinkiläisravintoloissa ja soitti 1930-luvun alkupuoliskon Amarillo-orkesterissa, jonka kanssa hän myös teki ensimmäisen laululevytyksensä, Helena-valssin vuonna 1932. Levytyksissä seurasi kymmenen vuoden tauko ja nämäkin levyt jäivät jostain syystä julkaisematta. Samalla vuosikymmenellä Joutsela oli käytetty viulisti mm. elokuvateattereissa mykkäelokuva-aikaan. Muusikontyönsä ohessa hän opiskeli Helsingin konservatoriossa viulunsoittoa, laulua ja musiikin teoriaa. Suunnitelmat klassisen viulistin urasta kuitenkin kariutuivat, kun Joutsela mursi vasemman käden etusormensa laivaston kertausharjoituksissa 1938.

title: Joutselän taistelu

text: Joutselän taistelu käytiin Karjalankannaksella Ruotsin ja Venäjän välisen sodan (1555–1557) alkuvaiheissa vuonna 1555 alueella, joka myöhemmin kuului Kivennavan kuntaan. Taistelussa Juho Maununpojan johtama 500 miehen suomalaisjoukko voitti huomattavasti suuremman venäläisjoukon. Taistelu on jäänyt sotahistoriaan, koska Juho Maununpoika ajan sodankäyntitavasta poiketen hyödynsi taitavasti maastoa, suksimiesten liikkuvuutta sekä yllätystä ja korvasi siten suuren miesalivoiman. Sotataidollisesti Joutselän taistelua voidaan verrata talvisodan mottitaktiikkaan. Taistelun kunniaksi pystytettiin Joutselkään muistomerkki vuonna 1931.Väänänen 1939: 11.

title: Liikola

text: Nykyisin näistä kolmesta kylästä asutusta on vain Kaukolempiälässä. Liikolan kohdalla on peltoaukea ja tienristeys. Risteyksestä lähtevä pitkähkö hiekkatie johtaa pellon halki ja metsän läpi yksittäiselle maatilalle, mutta Liikolan kylän kohdalla asutusta ei ole.

title: Teijo Joutsela

text: Teijo Joutsela levytti viimeisen soololevynsä 1979 ja lopetti esiintymisen 1970- ja 1980-lukujen taitteessa, omien sanojensa mukaan siksi, ettei kukaan pääsisi sanomaan "eikö tuokaan osaa lopettaa ajoissa". Laulu-uransa tuotoilla hän oli jo 1950-luvulla ostanut Helsingistä pienen vaatevalmistamon, joka kasvoi hänen poikansa Tauno Joutselan johdolla huomattavaksi yritykseksi, ensin nimellä Joutsela & Kumpp. ja sitten Joutsela-Muoti Oy.

title: Teijo Joutsela

text: Vuonna 1950 Joutsela, Kauko Käyhkö ja Auvo Nuotio palkattiin päähenkilöiden lauluääniksi SF:n musikaalielokuvaan "Kaunis Veera". Nämä kolme "haamulaulajaa" ja elokuvassa omalla äänellään näytellyt ja laulanut Olavi Virta perustivat samana vuonna Kipparikvartetin. Kvartetti oli Suomen suosituin lauluyhtye koko 1950-luvun, ja se esiintyi muutamin henkilövaihdoksin 1970-luvun lopulle saakka. Kvartetin ensimmäisenä bassona laulanut Teijo Joutsela oli mukana sen jokaisessa esiintymisessä ja levytyksessä. Yksi Kipparikvartetin tunnusmerkeistä oli humoristisena efektinä käytetty matala ja möreä "Kippari-Kallen" ääni ("skimbadabadajumbabbaa"), jonka takana oli Joutsela.

title: Raanujärvi

text: Raanujärvellä on ollut asutusta jo kivikauden ajoilta asti, monet kivikautiset esineet ovat osuneet kuokan tai lapion pistossa kaivajan eteen. Näistä on runsas esineistö Raanujärven koululla. Varhaisin asutus on ollut nykyisen Joonanrannan alueella ja sieltä onkin löytynyt suurin osa kivikautisesta esineistöstä.

title: Juustila

text: Nykyisin osittain Suomelle vuokratulla alueella sijaitsevan Juustilan taajaman alueella ei ole juurikaan asutusta. Nykyinen Juustila () sijaitsee vanhan taajaman länsipuolella. Lisäksi Juustilan kylän alueella on asutusta Korven (v:sta 1948 ) alueella. Sen sijaan muu osa kylästä ja naapurikylät Jyrkilä ja Leppälä ovat autioita. Ventelän ja Tikkalan alueilla on vähäistä asutusta.

title: Joutselän taistelu

text: Taistelua koskeva esitys noudattaa J. O. Hannulan esitystä teoksessa Sotataidon historia II. Hannula oli Sotakorkeakoulun sotahistorian ja strategian opettaja. Hänen esityksensä Joutselän taistelusta perustuu taistelumaastossa suoritettuun rekonstruointiin.

title: Oni (Georgia)

text: Nykyisen Onin alueella on ollut asutusta jo pronssikaudelta saakka. Arkeologia on paljastanut esineistöä Kolkhiin kulttuurin ajalta, erityisesti kokoelman kolkhislaisia kolikoita 500–200-luvuilta ennen ajanlaskun alkua. Oni esiintyy kirjoituksissa ensimmäisen kerran 1400-luvulla, vaikka legendan mukaan kaupungin perusti myyttinen 100-luvulla eaa. hallinnut kuningas Parnadžom. Oni sijaitsee Pohjois-Kaukasukselta, Kartlista ja Imeretistä sekä eteläisestä Ratšasta tulevien kulkureittien risteyskohdassa, ja se kehittyi tyypilliseksi myöhäiskeskiaikaiseksi kauppakaupungiksi, josta Imeretin kuninkaat ja Ratšan prinssit kiistelivät. Kaupunki liitettiin Venäjän keisarikuntaan vuonna 1801, ja vuonna 1846 siitä tehtiin Ratšan piirikunnan keskus. Neuvostoliiton aikana kaupunki liitettiin ympäröivien kylien kanssa Onin piirikunnaksi, jota hallitaan nykyisin osana Ratša-Letškhumi ja Kvemo Svanetin aluetta.

title: Koskue

text: Koskuella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja kylästä onkin löytynyt sen aikaisia esineitä. Pitkään Koskue oli asumatonta erämaata, jossa käytiin metsästämässä. Pysyvää asutusta alueella on ollut vasta 1500-luvun puolivälistä lähtien.

title: Lapin jääkäripataljoona

text: Rajakaste sai alkunsa vuonna 1926 upseerikokelas Antero Rautavaaran esittäessä ideansa AUK:n johtajalle, tulisieluiselle polkupyörämiehelle, ”Poika Reitolana” tunnetulle kapteeni K. Breitholzille. ”Poika” innostui ajatuksesta ja myi sen pataljoonan tuolloiselle komentajalle. Jokainen halukas vietiin Joutselkään, Jäppisen sillan luo, jossa hänet Veriojan suussa kastettiin arvokkain menoin täysiveriseksi rajasissiksi. Veriojan nimen taustalla oli legenda Joutselän taistelun 11.3.1555 ajalta, jolloin veri kuulemma virtasi tätä ojaa pitkin Rajajokeen. Rajakaste päättyi pyhään valaan ja kukin valanvannoja sai rajakastetodistuksen. Todistuksen teksti kuului mm. seuraavasti: "”Edessä idän orjuus tai kuolo, takana koti ja synnyinmaa. Jääkäri, paikallas seiso! Sinuun luottavi kansa ja maa.”" ja edelleen ” "…on ottanut vastaan rajakasteen Kivennavan Joutselässä, Rajajoen rannalla. Täten hänet on vihitty täysiveriseksi rajasissiksi, joka ymmärtää esi-isien sankarimaineen velvoituksen siten, että vainolainen pääsee Suomeen vasta jääkärin haudan yli. Valtakunnan rajalla, päiväys…”". Rajakastetodistuksen numero 1 sai itse oikeutetusti kokelasvääpeli (nykyisin upseerikokelas) Antero Rautavaara. Pataljoonan komentajan vaihtuessa vanha komentaja kävi kastamassa seuraajansa: "”…rajasissinä kastan Sinut rajasissien komentajaksi…"”

title: Joutselkä

text: Ruotsin vallan aika oli Joutselässä enemmän sodan kuin rauhan aikaa. Erityinen maine Joutselälle on jäänyt vuonna 1555 käydystä taistelusta, jossa ruotsalaiset joukot paikallisten talonpoikien tukemana pysäyttivät suuren venäläisjoukon. 150 sotilaan osasto tukenaan 400 Äyräpään alueelta rekrytoitua hiihtämällä liikkunutta talonpoikaa voittivat Kivennavan linnakkeen voudin Jöns Månssonin johdolla lukumääräisesti kymmenkertaisen vihollisen.

title: Teijo Joutsela

text: Sota-aikana Joutsela oli mukana viihdytyskiertueilla ja alkoi 1940-luvun puolella keskittyä enemmän laulamiseen ja näyttelemiseen. Vuosikymmenen alkupuolella hän kävi SF:n filmikoulun luokkatovereinaan mm. Kyllikki Forssell ja Esko Vettenranta. Joutsela esiintyi useissa elokuvissa ja Punaisen myllyn revyissä. Elokuvarooleja Joutselalle kertyi mainos- ja dokumenttielokuvat mukaan lukien kaikkiaan parisenkymmentä, joista valtaosassa hän oli yhtenä Kipparikvartetin tai Humppaveikkojen jäsenenä. Varsinaisia näyttelijärooleja oli vain muutama, mm. elokuvien Kipparikvartetti Teukka Ankkanen, Nuoria ihmisiä Böna ja Einari Ketolan tähdittämän korpraali Möttönen -hupailun Niin se on poijjaat laulava sotamies. Vuosina 1950–51 Joutsela oli kiinnitettynä Radioteatteriin, ja lisäksi hän esiintyi Reino Helismaan radiohupailuissa 1960-luvun alkuun saakka. Hän myös piti kohtalaisesti menestyneen klassisen laulun konsertin 1947.

title: Joutselkä

text: Kuuluisan Joutselän taistelun sisältänyt Suuri Venäjän sota päättyi Moskovan rauhaan 1557, mutta Pitkäviha alkoi jo 1570 kestäen melkein vuosisadan vaihteeseen. Vielä 1600-luvun alkupuolellakin Joutselän kylän väestö vaihtui tiheästi. Vuoden 1633 maakirjaan kirjattiin Joutselässä kahdeksan tilaa. Paavo Suutari oli muuttanut pois, Matti Pessa karannut Novgorodin lääniin, Antti Niilonpoika karannut Venäjälle, Olli Pellinen karannut Hiitolaan, Lauri Kotselkä karannut jonnekin, Lauri Laurinpoika karannut Inkeriin, Lauri Hänninen karannut ja kuollut Inkerissä ja Lauri Hamunen karannut Venäjälle. Kaikki kylän tilat siis autioina.

title: Joutselän taistelu

text: Pajari Ivan Grigorjevits Bibikovin johtama pääjoukko ylitti rajan 10. maaliskuuta 1555 ja alkoi marssia neljään osaan jakautuneena kohti Kivennapaa. Venäläisten sotajoukon miesluvuksi mainitsee Tegelin kronikka kaikkiaan 30 000 miestä, joista 13 000 miehinen pääjoukko aloitti hyökkäyksen Joutselän kylän kohdalta 11. maaliskuuta 1555 kohti Kivennapaa. Tämän artikkelin lähteet pitävät tätä lukumäärää liioiteltuna, mutta arvioivat Joutselän tietä edenneitä venäläisiä olleen taistelussa useita tuhansia.

title: She Loves You

text: Saukki käänsi kappaleen suomeksi nimellä ”Hän sinun on”. Ensimmäisen suomenkielisen levytetyn version lauloi Hounds-yhtye. Seuraavaksi sen levytti Teijo Joutsela. Joutselan versio on erikoinen, sillä kappale on sovitettu parodiamielessä humpaksi. 1990-luvulla levylle lauloi oman versionsa Nylon Beat.

title: Tiurinlinna

text: Alueella oli asutusta aiemminkin – keramiikkalöydöt viittaavat varhaismetallikauteen ajanlaskun alun tienoille. Vakiintunutta asutusta paikalla oli viimeistään ristiretkiajalla, vaikka aikaa leimasivat myös hämäläisten ja karjalaisten kahakat sekä ruotsalaisten voimakas muutto Karjalankannakselle, mikä ärsytti Novgorodia. Alueella tehty hopea-aarrelöytö ajoittuu juuri tähän aikaan, vaikka osa aarteen rahoista onkin jo viikinkiajalta 900-luvulta.

title: Joutselkä

text: Joutselkä oli laaja kylä Kivennavan pitäjässä. Vuonna 1939 asuttuja taloja Joutselässä oli nelisenkymmentä. Kylä oli levittäytynyt Viipurista Pietariin johtavan tien varteen. Suomen itsenäistyttyä raja Pietariin sulkeutui, mutta Joutselän kautta kuljettiin Terijoelle ja Kuokkalaan. Kylän korkeimmalta kohdalta Sauhtananmäeltä oli näköala useisiin lähikyliin ja Rajajoelle.[1]

title: Joutselän taistelu

text: Joutselän taistelu sai Kustaa Vaasan muuttamaan Suomea koskevia taktisia ohjeita. Uudet ohjeet perustuivat Juho Maununpojan taktiikkaan. Ohjeissa korostetaan tiedustelua, vihollisen taistelutavan tuntemista, hyökkäävää puolustusta, vihollisen uupumusta ja yllätystä.

title: Teijo Joutsela ja Humppa-Veikot

text: Teijo Joutsela ja Humppa-Veikot on Scandia-levy-yhtiön vuonna 1969 julkaisema Humppa-Veikot -yhtyeen singlekokoelma. Levy sisältää yhtyeen levytyksiä vuosilta 1959−1964. Kaikissa kappaleissa on laulusolistina Teijo Joutsela.

title: Teijo Joutsela

text: Teijo Joutsela vietti viimeiset vuotensa Kannelkodissa Helsingin Kannelmäessä, jossa hän humoristina ja vilkkaana seurustelijana viihdytti monia kanssaveljiään ja -sisariaan.Tony Latva ja Petri Tuunainen: "Iskelmän tähtitaivas: 500 suomalaista viihdetaiteilijaa", s. 145–146. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-27817-3.

title: Teijo Joutsela

text: Teijo Reino Joutsela (29. elokuuta 1912 Helsinki – 15. syyskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen laulaja, viulisti ja näyttelijä, joka muistetaan Kipparikvartetin jäsenenä ja Humppa-Veikkojen laulusolistina.

title: Espoonlahden paloasema

text: Espoonlahden paloaseman osoite on Rehtorintie 2. Samassa kiinteistössä sijaitsevat myös Espoon katuylläpidon toimitilat. Rakennus on valmistunut vuonna 1978, eikä siihen ole rakentamisen jälkeen tehty kuin pieniä parannuksia. Espoonlahden paloasema on alueellisesti tärkeä myös Kirkkonummen kunnan ja Länsimetron kannalta. Pelastuslaitoksen johtokunta onkin ehdottanut vuonna 2007 uuden paloaseman rakentamista. Nykyisen aseman on huonokuntoisuutensa lisäksi katsottu haittaavan lähellä sijaitsevaa asutusta ja se on liikenteellisesti hankalassa paikassa asuntokadun varrella, josta ei ole aina turvallista lähteä hälytykseen.


query: Mikä on tukholman väkiluku?

title: Tukholma

text: Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta,[4] joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044.[5] Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti.[6] Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59km², josta maata on 187,16km² ja vesialueita 27,44km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71km², muita sisävesialueita on 4,46km² ja merialueita 7,27km².[7] Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58km² peltoa,[8] ja ajankohdan maapinta-ala oli 188km².[9]

title: Tukholman historia

text: Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin. Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75000.

title: Luettelo Arizonan kaupungeista

text: Väkiluku 25 000–99 999:Väkiluku 10 000–24 999:Väkiluku 5 000–9 999:Väkiluku 2 500–4 999:

title: Falun

text: Falun on noin 37 000 asukkaan kaupunki Ruotsissa, Bergslagenin metsäisellä vaara-alueella Tukholman luoteispuolella Falunin kunnassa, jonka koko väkiluku vuonna 2010 oli noin 56 000.. Falun on perustettu kuparikaivoksen luo jo 1200-luvun puolivälissä. Varsinaiset kaupunkioikeudet Falun sai 1641. Nykyään se on Taalainmaan läänin pääkaupunki. Falunissa sijaitsee toinen Taalainmaan korkeakoulun kampuksista, joista toinen on Borlängessä.

title: Tukholma

text: Ruotsin suurvalta-ajan lopulla kaupungin väkiluvun kasvu pysähtyi. 1600-luvun lopun huonot sadot ja 1710 kaupunkiin iskenyt rutto rasittivat kaupungissa asuvia entisestään. Vasta 1720-luvulla kaupungin taloudellinen kasvu lähti taas vauhtiin.[26] Väkiluku oli vielä vuonna 1800 vain noin 75000.[27]

title: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö

text: Tukholman opiskelija-asuntosäätiö (SSSB, ) on Ruotsin suurin opiskelija-asuntoja tarjoava yritys, joka hallinnoi yli 8 000 huonetta ja asuntoa Tukholmassa. Yhtiö sekä omistaa, hallinnoi, välittää että rakentaa opiskelija-asuntoja. Yhtiön taustalla on säätiö, jonka hallituksen nimittää Tukholman ylioppilaskuntien keskusliitto. Toinen merkittävä opiskelija-asuntojen tarjoaja Tukholmassa on Tukholman asunnonvälitys.

title: Uusikaupunki

text: Uudellekaupungille myönnettiin tapuli-oikeudet 1830-luvulla, jolloin kaupungin kaupankäynti vapautui. Oikeuksien myötä Uudenkaupungin väkiluku nousi kasvuun, ja 1850-luvulla asukasluku oli noin 3 000. Samalla alueen merenkulku nousi merkittäväksi elinkeinoksi, ja kaupungissa rakennettiin laivoja, joiden merkittävimmät kohdesatamat olivat Tukholma sekä Kööpenhamina. Suuren laivanrakennuskauden aikana vuosina 1857–1876 kaupungissa toimi jopa viisi laivanveistämöä. Laivanrakennuskauden lopussa Uudenkaupungin kauppalaivasto oli Suomen kolmanneksi suurin Viipurin ja Raahen jälkeen. Teollistumisen myötä kaupungin kulta-aika purjelaivoissa päättyi 1800-luvun lopulla.

title: Augsburg

text: Teollisen vallankumouksen myötä Augsburgin väkiluku kasvoi huomattavasti. Kun vuonna 1806 kaupungissa asui noin 26 000 ihmistä, vuoteen 1895 mennessä väkiluku oli kolminkertaistunut yli 80 000:een. Vuoteen 1939 mennessä väkiluku oli yli kaksinkertaistunut 185 000:een. Toisessa maailmansodassa Augsburg menetti noin viidenneksen väestöstään (38 958 henkilöä), niin että vuonna 1945 väkiluku oli noin 146 000. Sodan jälkeen väkilukua kasvattivat entisen Saksan valtakunnan alueelta paenneet ihmiset. Augsburgin väestömäärä saavutti sotaa edeltäneen tason viidessä vuodessa. Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen kaupungin väkiluku on ollut runsas neljännesmiljoona. Ennusteen mukaan vuonna 2020 väkiluku on 274 235. Vuonna 2007 Augsburgin syntyvyysaste oli 9,3 promillea ja kuolleisuusaste puolestaan 11,1 promillea.

title: Tukholma

text: Bromman piiri (Uplanti) Brännkyrkan piiri Enskeden piiri Essingen piiri Farstan piiri Hägerstenin piiri Hässelbyn piiri Högalidin piiri Kistan piiri Kungsholmenin piiri Skarpnäckin piiri Skärholmenin piiri Spångan piiri Tukholman Adolf Fredrikin piiri (Stockholms Adolf Fredriks distrikt) Tukholman Engelbrektin piiri (Stockholms Engelbrekts distrikt) Tukholman Gustav Vasan piiri (Stockholms Gustav Vasa distrikt) Tukholman Hedvig Eleonoran piiri (Stockholms Hedvig Eleonora distrikt) Tukholman Katarinan piiri (Stockholms Katarina distrikt) Tukholman Maria Magdalenan piiri (Stockholms Maria Magdalena distrikt) Tukholman Oscarin piiri (Stockholms Oscars distrikt) Tukholman Sankt Göranin piiri (Stockholms Sankt Görans distrikt) Tukholman Sankt Johanneksen piiri (Stockholms Sankt Johannes distrikt) Tukholman Sankt Matteuksen piiri (Stockholms Sankt Matteus distrikt) Tukholman Sofian piiri (Stockholms Sofia distrikt) Tukholman tuomiokirkkopiiri (Stockholms domkyrkodistrikt) Vantörin piiri Vällingbyn piiri Västerledin piiri

title: Tukholman lääni

text: Tukholman kunnan vaalipiiriin kuuluu vain Tukholman kunta. Tukholman läänin vaalipiiriin puolestaan kuuluvat kaikki muut Tukholman läänin kunnat.

title: Enskeden piiri

text: Enskeden piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Vantörin piiri

text: Vantörin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Skärholmenin piiri

text: Skärholmenin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman väkiluku nousi ensimmäisen neljännesvuosisadan aikana vain 80 000 hengellä 300 000:sta 380 000:een. Jos mukaan lasketaan 60 000 henkeä, jotka asuivat Söderortin ja Västerortin alueilla, vuonna 1925 oli noin 440 000 tukholmalaista.

title: Högalidin piiri

text: Högalidin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Se käsittää Södermalmin läntisimmän osan. Sen väkiluku on .

title: Tukholman Sofian piiri

text: Tukholman Sofian piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Se käsittää Tukholman Södermalmin itäisimmän osan, ja sen väkiluku on .

title: Eslöv

text: Ensimmäinen maininta Eslövistä on vuodelta 1145. Vuonna 1858 avattiin Eslövin rautatieasema Malmön ja Tukholman väliselle pääradalle. 1860-luvulla rautateitä alettiin rakentaa enemmän ja Eslövistä tuli risteysasema kuudelle eri rautatielinjalle. Väkiluku alkoi kasvaa ja vuonna 1875 kunnassa oli 1 240 asukasta. Vuonna 1911 kunnassa oli jo 5 400 asukasta, ja se sai kaupunkioikeudet. Väkiluku jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1951 asukkaita oli 7 000, 1964 11 000 ja 1995 15 000. Vuonna 1971 kuntauudistuksessa Eslövistä tuli osa laajempaa kokonaisuutta, Eslövin kuntaa, jossa on nykyisin yhteensä yli 30 000 asukasta.

title: Mihin menet Suomen kansa?

text: Pamfletin arvomaailma oli populistinen ja perinteisen agraaris-konservatiivinen. Siinä vaadittiin kasvattamaan Suomen väkilukua maan uhanalaisen aseman takia ja suhtauduttiin kielteisesti kaupungistumiseen ja muihin yhteiskunnan modernisaation mukanaan tuomiin ilmiöihin. Lausan mukaan "kääpiöperhe", jossa oli vain 1–3 lasta, perustui itsekkyyteen ja ennusti kansallisen olemassaolon tuhoa. Lausa arvosteli sitä että Suomessa pidettiin kaikissa asioissa esikuvamaana Ruotsia. Hänen mielestään liian korkea elintaso oli rappeuttanut Ruotsin, josta oli tullut löyhätapaisuuden ja sukupuolisiveettömyyden edelläkävijämaa. Lausan mukaan Ruotsin syntyvyys oli painunut alas kaksilapsijärjestelmän takia ja Ruotsin maaseudulla jäi maatyömiehiä naimattomiksi, kun nuoret naiset muuttivat maalta Tukholmaan hankkimaan elantonsa ns. yleisinä naisina. Lausa halusi että Ruotsin sijasta esikuvia haettaisiin Saksasta.

title: Tukholma

text: 1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300000 henkilöön.[28] Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.[29]

title: Hägerstenin piiri

text: Hägerstenin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Tukholman historia

text: 1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300000 henkilöön. [4] Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava.

title: Tukholman Maria Magdalenan piiri

text: Tukholman Maria Magdalenan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa ja käsittää osan Tukholman Södermalmia. Sen väkiluku on .

title: Skarpnäckin piiri

text: Skarpnäckin piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Farstan piiri

text: Farstan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1800-luvun jälkipuoliskoa leimasi intensiivinen rakennustoiminta. Kaupungin väkiluku kolminkertaistui sadasta tuhannesta kolmeensataan tuhanteen, mistä seurasi asuntopula. Aatteet kivikaupungin suunnittelua varten haettiin pääosin Manner-Euroopan keisarikuntien suurista kaupungeista: Pietarista, Wienistä, Pariisista ja Berliinistä. Näiden kaupunkien asemakaavat pohjautuivat klassistiseen perinteeseen suorakulmaisine kortteleineen, jotka oli järjestetty suurimittakaavaisiin katuakselien ja aukioiden sommitelmiin. Asuintalot, joita kutsuttiin joskus pilkallisesti “vuokrakasarmeiksi”, täyttivät tiiviisti kokonaisia kortteleita, joiden pienillä sisäpihoilla aurinko loisti poissaolollaan.

title: Tukholman lääni

text: Tukholman kaupunki ei alun perin kuulunut Tukholman lääniin, vaan muodosti oman hallintoalueensa, jonka nimitys oli "överståthållarämbetet". Vaikka Tukholma ei ollutkaan osa Tukholman lääniä, niin se oli silti sen pääkaupunki. Kaikkien muiden läänien pääkaupungit ovat kuuluneet lääniin. Vuoden 1968 alussa Tukholma yhdistettiin muun läänin kanssa. Ennen hallintoalueiden yhdistämistä Tukholman kaupungin läänikoodi oli 01 ja läänikirjain A. Tukholman läänin läänikoodi puolestaan oli 02 ja läänikirjain B. Liitoksen jälkeen läänikoodiksi otettiin Tukholman kaupungin läänikoodi 01 ja läänikirjaimeksi AB.

title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholmaan suuntautui 1950- ja 1960-luvuilla jälleen suuri muuttoliike, ja kaupungin väkiluku kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1960 Tukholman kunnassa asui jo 800 000 asukasta ja asuntopula vaivasi taas kaupunkia. Ruotsin valtiopäivät teki vuonna 1965 päätöksen niin kutsutusta miljoonaohjelmasta, johon kuului miljoonan asunnon rakentaminen valtakuntaan kymmenen vuoden kuluessa – suurin osa niistä Tukholmaan. Tuloksena oli yksitoikkoisia kerrostaloja yksitoikkoisilla asuinalueilla, jotka useimmiten rakennettiin betonielementeistä. Uusiin alueisiin kuuluivat Tensta (1967), Rinkeby (1968) ja Skärholmen (1968). Kaupunkiin nousi kuitenkin myös pienimuotoisempaa asuinrakentamista, kuten Riksrådsvägenin rivitaloalue (1956) Bagarmossenissa. Sinne rakennettiin vuokrataloja monilapsisille perheille.

title: Vallentunan kunta

text: Taajamien ulkopuolella maisemaa hallitsevat maanviljelysseudut järvineen ja jokineen. Omakotiasuminen on hyvin yleistä Vallentunassa. Vuoden 1970 jälkeen kunnan väkiluku on yli kaksinkertaistunut. Kasvun taustalla vaikuttavat kunnan luonnonläheisyys ja sijainti vain 30 minuutin etäisyydellä Tukholmasta.

title: Tukholman Katarinan piiri

text: Tukholman Katarinan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa ja käsittää osan Tukholman Södermalmia välittömästi Slussenin eteläpuolella. Sen väkiluku on .

title: Brännkyrkan piiri

text: Brännkyrkan piiri () sijaitsee Tukholman kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on .

title: Västberga

text: Västberga on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa rajoittuu Hägerstensåseniin, Midsommarkranseniin, Liljeholmeniin, Östbergaan ja Solbergaan. Vuonna 2004 Västbergan väkiluku oli 3 611. Kaupunginosan pinta-ala on 2,03 km². Västbergan alueella sijaitsee paljon teollisuutta, jota alettiin harjoittaa alueella 1920-luvulla. Ensimmäisenä alueelle asettui ASEA.


query: Onko Vegan saari asutettu?

title: Vega (saaristo)

text: Vegan saari asutettiin 10000–11000 ja pienemmät saaret 1500 vuotta sitten. Saaristoon kehittyi vuosisatojen aikana omaperäinen kulttuuri, jossa haahkojen kasvatus on ollut tärkeänä osana toimeentuloa. Vegalaiset ovat keränneet haahkoilta sekä niiden untuvaa että munia. Haahkojen kasvatus ja kalastus ovat muodastaneen saaristoon kulttuurimaiseman, joka on valittu myös Unescon maailmanperintöluetteloon. Perinteinen kulttuuri oli vaikeuksissa erityisesti 1950-luvulla, jolloin Norjassa kannustettiin asutuksen keskittymiseen isoimpiin kaupunkeihin. Vegassakin monia saaria hylättiin, ja nykyään saariston 1300 asuvat enää muutamalla saarella. Saarista kaikkiaan 56 on ollut asuttuna jossain historian vaiheessa.

title: Ereikoússa

text: Ereikoússan on sanottu autioituneen aikoinaan, mutta Paxóksen saarelta saapuneiden perheiden on kerrottu asuttaneen saaren uudelleen. Keskiaikaisten merikarttojen mukaan saari oli asutettu 1400-luvun loppuun tai 1500-luvun alkuun mennessä, sillä kartat mainitsivat esimerkiksi laivojen ankkurointipaikan ja kirkon.

title: Stenskär

text: Stenskär on asutettu viimeistään 1600-luvulla. Saarella on vierailijoita varten luontopolku, sauna, yleinen wc ja suihku. Stenskärin asutus ja satama sijoitsevat sen pohjoisrannalla. Saari on kasvanut yhteen eteläpuolella sijaitevan Högskärin kanssa, jonka korkein kohta on 28,5 metriä merenpinnasta.

title: Lipari

text: Liparin saari on asutettu jo esihistoriallisella kaudella viimeistään noin 5000 eaa. Antiikin aikana saari tunnettiin alun perin nimellä "Meligunis" (), mikä oli todennäköisesti peräisin kreikkalaista siirtokuntaa edeltäneeltä ajalta. Myöhemmin saari sai nimen "Lipara". Kreikkalaiset asuttivat saaren noin vuonna 580–577 eaa. Saaren polis eli kaupunkivaltio Lipara oli Knidoksesta ja Rhodokselta tulleiden doorilaisten perustama. Siirtokunta kukoisti merenkulun kannalta edullisen sijaintinsa sekä tuliperäisyyden vuoksi hedelmällisen maaperänsä ansiosta. Saarelta kaivettiin myös alunaa, mikä oli myös tuliperäisyyden ansiota. Lipara oli välillä Karthagon vallassa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 252/251 eaa.

title: Paros (kaupunki)

text: Paroksen saari on asutettu viimeistään noin 3200 eaa. Se oli 2000- ja 1000-luvuilla eaa. merkittävä kykladisen kulttuurin keskus. Saari kukoisti edelleen minolaisella ja mykeneläisellä kaudella, jolta ajalta tunnetaan akropolis Koukounariésissa sekä asutus Náousassa. Paroksen kaupungin eli nykyisen Paroikián paikka on ollut asuttu viimeistään 1000-luvun eaa. alkupuolelta.

title: Efate

text: Efate eli Éfaté on Tyynellä valtamerellä sijaitsevan Vanuatun saarivaltion asutetuin saari. Siellä on vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 65 829 asukasta. Pinta-alaltaan Efate on Vanuatun saarista kolmanneksi suurin, 894 neliökilometriä.

title: Día

text: Tutkijoiden mukaan vielä 5000 vuotta sitten saarta peitti metsä, mutta se hakattiin laivanrakennuksen materiaaliksi. Lisäksi saarella oli useita lähteitä, mutta ne ehtyivät noin tuhat vuotta sitten.[6] Día oli neoliittisella[8] ja minolaisella kaudella asutettu. Etenkin minolaiskaudella ja keskiajalla Díalla oli tärkeä merkitys merenkulussa, sillä merimiehille saari toimi hyvänä merkkinä siitä, että he olivat lähestymässä Kreetan rannikkoa. Dían vesille ankkuroiduttiin ja saari tarjosi myös suojaa voimakkaalta pohjoistuulelta.[13]

title: Brighton/Worthing/Littlehampton

text: Brighton/Worthing/Littlehampton-alue sijaitsee Englannissa ja sen asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 461 181. Sussexin asukkaista noin kolmasosa asuu Brighton/Worthing/Littlehampton -alueella ja asukasluvultaan se onkin Ison-Britannian 12. suurin ja Englannin 10. suurin konurbaatio. Alue on tiheään asutettua (4901.5 as/km²) ja se onkin tiheimmin asutettu alue Isossa-Britanniassa Lontoon konurbaatioita lukuun ottamatta. Tämä johtuu pääasiassa Brighton/Worthing/Littlehampton-alueen pinta-alaa rajoittavista South Downsista ja Englannin kanaalista.* Osa Brighton & Hoven -kaupunkia

title: Malé

text: Malén saari on rakennettu lähes täyteen. Se on maailman viidenneksi tiheimmin asutettu saari ja melkein kolmasosa kaikista Malediivien asukkaista asuu siellä. Jotta kaupungin kasvu olisi mahdollista, on aloitettu maan valtaaminen mereltä. Jo Hulhulen lentokenttä rakennettiin täyttömaalle 1960- luvulla. Parhaillaan täytetään Thilatushin laguunia.

title: Islannin saari

text: Islanti sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä ns. "Jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista.

title: Islannin maantiede

text: Islanti on Euroopan toiseksi suurin saari, joka sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä niin sanotut "jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista. Islannin luonnonvaroja ovat kala, vesivoima, geoterminen energia ja piimaa.

title: Vatulele

text: Vatulele on tuliperäinen saari Fidžillä. Se sijaitsee 30 kilometriä Viti Levusta etelään. Saaren pinta-ala on 31,6 neliökilometriä. Saari on asutettu ja siellä on neljä kylää, joista suurimmat ovat Taunovo ja Bouwaqa.

title: Gavdopoúla

text: Gavdopoúlan eteläosan Kéramoksesta on löydetty merkkejä minolaisen kulttuurin aikaisesta asutuksesta. Saari on saattanut olla asutettuna satunnaisesti minolaiselta kaudelta aina 1800-luvun lopulle saakka. Historian aikana saari on tunnettu nimillä "Gozzopoulo" (tai" Gkotzòpoulo") ja "Antigotzo" (tai "Antigkòtzo"). Saaresta tuli Lontoon sopimuksella vuonna 1913 osa Kreikkaa.

title: Grímsey

text: Saarta lähin maa-alue on Flateyn saari, joka sijaitsee Grímseystä 39,4 kilometriä etelään. Grímseyn pinta-ala on 5,3 neliökilometriä ja saari on Islannin pohjoisin asutettu alue. Saarella on 92 asukasta (2004). Heidän pääasiallinen elinkeinonsa on kalastus. Dalvíkin kylän ja Grímseyn välillä kulkee lautta. Saarella on myös lentokenttä.

title: Hailuoto

text: Hailuoto on paitsi kunnan (hallinnollinen alue), myös saaren (maantieteellinen alue) nimi. Hailuodon saari sijaitsee Perämerellä Oulun edustalla. Se on Perämeren ainoa pysyvästi asutettu saari, jonne ei ole kiinteää tieyhteyttä.

title: Pensar

text: Pensar on saari ja kylä Paraisten kunnan Nauvossa. 312 hehtaarin kokoisella saarella asuu ympärivuotisesti 24 ihmistä. Lisäksi Pensarilla on noin 160 kesäasukasta. Asutetut lähisaaret Peno ja Aspholm kuuluvat Pensarin maarekisterikylään.

title: Onni Saari

text: Vuosina 1923–1924 Saari oli kanadansuomalaisen kommunistilehden "Vapauden" päätoimittaja. Hänet erotettiin tehtävästä opportunistina ja sosiaalidemokraattina. Vuonna 1925 Saari erotettiin myös Yhdysvaltain kommunistisesta puolueesta, jonka ”bolševisointia” hän oli vastustanut.

title: Onnen saari

text: Onnen saari on Maunu Kurkvaaran ohjaama elokuva vuodelta 1955. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat jatkosodan aikaan ja elokuvan ulkokuvauksia tehtiin Bornholmin saarella. Vuonna 1956 Kurkvaara teki elokuvasta uuden, täydennetyn version, jota esitettiin nimellä "Ei enää eilispäivää".

title: Langkawi

text: Langkawi on 104 saaresta koostuva saariryhmä Malesiassa Kedahin osavaltiossa. Saari sijaitsee Malesian luoteisosassa Andamaanienmerellä, 30 kilometrin päässä Malesian rannikosta. Myös saariryhmän suurin saari tunnetaan nimellä Langkawi. Saaren asukasluku oli vuonna 2010 noin 94 800. Langkawi ja Tuba ovat saariryhmän ainoat asutetut saaret. Langkawin suurin kaupunki on Kuah.

title: Prangli

text: Prangli () on saari Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella Viimsin kunnassa. Kokoa saarella on 6,44 km² ja asukkaita noin 100. Prangli on Viimsin kunnan ainoa pysyvästi asutettu saari. Se on yksi kahdeksasta asutetusta Viron pienestä saaresta. Vaikka saari kuuluu Viimsin kuntaan, sillä on jonkinasteinen itsehallinto.

title: Lyyra (tähdistö)

text: "α Lyrae" eli Vega on Lyyran tähdistön kirkkain ja pohjoisen tähtitaivaan toiseksi kirkkain tähti. Se loistaa taivaalla 0,03 magnitudin kirkkaudella ja on 25,3 valovuoden päässä Maasta. Noin vuonna 14 000 Vega ottaa Pohjantähden paikan taivaan napana, kun prekessio siirtää Maan pyörimisakselin projisoinnin taivaalla Vegan kohdalle. Vega pyörii itsensä ympäri nopeasti (pyörimisaika noin 12 tuntia) ja sen läpimitta ekvaattorilla onkin 20 prosenttia suurempi kuin navoilla. Vegan ympärillä havaittiin 1980-luvulla IRAS-satelliitin avulla ainekiekko.

title: Vega (saaristo)

text: Vegan saaristo sijaitsee Norjan länsirannikolla hieman pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Saaristo on muodostunut tuhansista saarista, jotka kohoavat matalasta merestä.[1] Saaristoon kuuluu noin 6500 saarta, luotoa ja karia. Niistä selvästi suurin on Vegan saari, joka sijaitsee 10 kilometrin päässä mantereelta.[2]

title: Carrus Vega

text: Carrus Vega on Carruksen vuosina 1996–2001 valmistama yleislinja-automalli. Mallista on saatavilla sekä kaupunkiliikenne- että puolituristiversio. Matalalattiaversion nimi on Vega L, ja siitä on myös teliversio. Carrus Vega muistuttaa paljon Volvo 8700:aa ja onkin kyseisen mallin edeltäjä. Carrus Vegaa valmistettiin Carruksen tehtaalla Tampereella ja Wiiman tehtaalla Vantaalla. Mallia on valmistettu Volvon ja Scanian alustoille sekä keski- että takamoottorisena.

title: Vega

text: Vega ("Wega", α Lyr, Alfa Lyrae) on Lyyran tähdistön päätähti. Tämä kirkas sinertävänvalkea tähti on melko lähellä meitä, 25,3 valovuoden päässä. Vega on 3. kirkkain meille Suomeen näkyvä tähti, vain Arcturus ja Sirius ovat kirkkaampia. Vega on niin sanotun Kesäkolmion kärkitähti. Kesäkolmioon kuuluvat myös Joutsenen Deneb ja Kotkan Altair. Vega on myös viidenneksi kirkkain tähti. Suomessa Vega on sirkumpolaarinen, eli se on aina horisontin yläpuolella. Vegaan on viitattu mm. elokuvassa "Ensimmäinen yhteys".

title: Iso-Britannia (saari)

text: Vuosiin 1200–800 eaa. mennessä saaren suurimmat jokilaaksot oli asutettu. Roundhouse-tyylistä tuli vallitseva rakennustyyli. Kelttien kulttuuri levisi Britanniaan.[3]

title: Onni Saari

text: Onni Saari (31. tammikuuta 1887 Kauhava – 25. toukokuuta 1974 Fitchburg) oli amerikansuomalainen toimittaja.

title: Tahuata

text: Tahuata on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Marquesas-saarten saariryhmään. Tahuata on kooltaan pienin asutetuista Marquesassaarista. Saari sijaitsee Hiva Oasta 4 kilometriä etelään. Tahuatan asukasluku oli 671 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Suurin kylä on Vaitahu, joka sijaitsee saaren länsirannikolla. Vahuatun pohjoispuolella on suojaisa lahti, joka on hyvä ankkuripaikka ja kaunis valkea uimaranta.

title: Kímolos

text: Arkeologisten löydösten perusteella Kímolos oli asutettu mykeneläisellä ajalla. Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Ekhinousa" ja se kuului suuremman Meloksen eli nykyisen Míloksen valtaan. Saarelta kaivettiin muun muassa hopeaa, ja kaivostoiminta oli sen tärkein elinkeino bysanttilaiselle ajalle saakka.

title: Sapwuahfik

text: Sapwuahfik (myös Ngatik tai Raven Islands) on Mikronesian liittovaltioon kuuluva atolli. Atolli koostuu kymmenestä erillisestä pienestä saaresta ja keskellä sijaisevasta laguunista. Todellinen maapinta-ala on yhteensä noin 1,75 km², ja ainoastaan yksi saari, Ngatik, on asutettu. Saarella on asukkaita 456 (vuonna 2010).

title: Vega (kunta)

text: Vega on Nordlandin läänissä, Norjassa, sijaitseva hieman yli tuhannen asukkaan kunta, joka koostuu noin 6 500 pienestä saaresta. Vegan saariston pääsaari on Vega, jonka mukaan myös kunta on nimetty. Saaristossa on ollut asutusta jo kivikaudelta asti, mikä tekee siitä yhden Pohjois-Norjan vanhimmista asutuksista. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Vegan kunnassa oli 1 238 asukasta. Vuodesta 2004 Vegan saaristo on kuulunut UNESCOn maailmanperintökohteisiin.


query: Missä Tellervo Koivisto on syntynyt?

title: Tellervo Koivisto

text: Taimi Tellervo Koivisto (o.s. Kankaanranta; s. 2. tammikuuta 1929 Punkalaidun) on suomalainen ekonomi, entinen kansanedustaja ja tasavallan presidentti Mauno Koiviston leski.

title: Tellervo Koivisto

text: Mauno Koiviston osallistuessa presidentinvaaleihin 1982 Tellervo Koivisto oli valitsijamiehenä. Koska useat äänestäjät halusivat varmistaa äänten menevän Mauno Koivistolle, Tellervo oli vaalien ylivoimainen ääniharava.[8] Miehensä noustua tasavallan presidentiksi hän kuitenkin jätti kaikki poliittiset luottamustehtävänsä.[9]

title: Tellervo Koivisto

text: Tasavallan presidentin puolisona Tellervo Koivisto esiintyi julkisuudessa vain harvakseltaan eikä omaksunut samanlaista seremoniallista ”maan äidin” roolia kuin edeltäjänsä Alli Paasikivi ja Sylvi Kekkonen. Suurimman tarmonsa hän kohdisti sosiaalialan työhön ja hyväntekeväisyyteen.

title: Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta

text: Presidentti Mauno Koiviston aikana alkoi käytäntö, jonka mukaan tasavallan presidentin puolisolle myönnetään Suomen Valkoisen Ruusun suurristi. Tellervo Koivisto oli ensimmäinen suomalainen nainen, joka sai suurristin.

title: Tellervo Koivisto

text: Koiviston nuoruusvuosiin keskittyvä Anne Mattsonin kirjoittama ja Siltala-kustantamon julkaisema elämäkerta Tellervo Koivisto – elämäkerta ilmestyi tammikuussa 2017.[12] Mauno Koivisto kuoli 12. toukokuuta samana vuonna. Heinäkuussa 2017 Koivisto ilmoitti vetäytyvänsä julkisuudesta.[13] Hän kuitenkin osallistui Suomen 100-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi itsenäisyyspäivän vastaanottoon 6. joulukuuta 2017.[14]

title: Tellervo Koivisto

text: Tellervo Kankaanranta syntyi Punkalaitumen kunnassa Satakunnassa maanviljelijä Johannes Einari Kankaanrannan (1895–1988) ja emäntä Olga Maria Kallentytär Kankaanrannan (o.s. Saarinen) (1895–1951) tyttärenä.[1]

title: Tellervo Koivisto

text: Vuonna 1957 syntyi Koivistojen ainoa lapsi, tytär Assi.[6] Samana vuonna perhe muutti Helsinkiin, mistä sosiologian tohtoriksi väitellyt Mauno Koivisto päätyi Helsingin Työväen Säästöpankin toiseksi johtajaksi, ja pari vuotta myöhemmin toimitusjohtajaksi.[7]

title: Suomen presidentinvaali 1982

text: Valitsijamiehistä saavutti kaikkien aikojen ääniennätyksen Mauno Koiviston valitsijamieheksi valittu rouva Tellervo Koivisto, joka keräsi Helsingin kaupungin vaalipiiristä 50 649 ääntä. Yksi ääniharavista oli myös Tellervo ja Mauno Koiviston tytär Assi Koivisto, joka sai Uudenmaan läänin vaalipiiristä 22 585 ääntä. Mikkelin läänin vaalipiiristä valittu Erkki Liikanen sai 24 532 ääntä ja 17,9 prosenttia kaikista omassa vaalipiirissään annetuista äänistä, mikä lienee ollut alallaan kaikkien aikojen ennätys. Kaikkiaan 38 valitsijamiestä sai yli 10 000 ääntä, näistä 33 oli Mauno Koiviston vaaliliitosta. Koiviston vaaliliitossa oli mukana useita tunnettuja puolueisiin sitoutumattomia valitsijamiehiä, mm. professori Matti Klinge, professori Kirsti Lagerspetz, rouva Pirkko Liinamaa, toimittaja Mirja Pyykkö, näyttelijä Sylvi Salonen, kenraali Ensio Siilasvuo ja kirkkoherra Voitto Viro. Muista kuin Koiviston vaaliliiton valitsijamiehistä eniten ääniä saivat kokoomuslaiset kansanedustaja Pertti Salolainen ja ylipormestari Raimo Ilaskivi, molemmat Helsingin vaalipiiristä. Ainoa liberaalien valitsijamies Terhi Nieminen-Mäkynen valittiin Uudenmaan ja ainoa SMP:n valitsijamies Pekka Vennamo Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä.

title: Tellervo Koivisto

text: Vuonna 1972 Tellervo Koivisto valittiin kansanedustajaksi SDP:n listalta.[6]

title: Tellervo Koivisto

text: 1960–1970-luvun taitteessa hän osallistui sukupuolten tasa-arvoa ajaneen Yhdistys 9:n toimintaan. Vuosina 1968–1972 hänellä oli Suomen Kuvalehdessä oma pakinapalsta ”Rouva Koiviston päiväkirja”. Pakinoissaan Koivisto käsitteli humoristisesti elämäänsä pääministerin puolisona sekä esitteli ajatuksiaan naisen asemasta.

title: Tellervo Maria Koivisto

text: Tellervo Maria Koivisto (o.s. "Heino", 29. elokuuta 1927 Messukylä – 6. maaliskuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattikoulunopettaja. Koivisto oli SDP:n kansanedustaja vaaleista 1970 alkaen kuolemaansa asti.

title: Tellervo Koivisto

text: Vuonna 2007 Koivistoista tuli pisimpään naimisissa ollut Suomen presidenttipari heidän ohitettuaan P. E. ja Ellen Svinhufvudin avioajan 1889–1944.

title: Pansion työväentalo

text: Rakennuksen pinta-ala oli 2 000 neliömetriä. Presidentti Mauno Koivisto ja Tellervo Koivisto tutustuivat työväentalon tansseissa.

title: Mauno Koivisto

text: Tellervo Koivisto kertoi tammikuun 2017 Eeva-lehdessä Mauno Koiviston sairastavan Alzheimerin tautia, ja että hänen lähimuistinsa ei enää toimi kunnolla.[37] Assi Koiviston mukaan hän oli saanut diagnoosin jo vuosia aiemmin.[38] Maaliskuussa ilmoitettiin Koiviston muuttaneen hoitokotiin.[39]

title: Mauno Koivisto

text: Koivisto oli 93-vuotiaana vanhimmaksi elänyt Suomen presidentti.[6] Mauno Koivisto oli naimisissa Tellervo Koiviston kanssa vuodesta 1952 lähtien. Koivistoilla on yksi lapsi, tytär Assi Koivisto-Allonen.[1]

title: Tellervo Koivisto

text: 1990-luvun lopulla Koivisto oli ensimmäisiä julkisuuden henkilöitä, joka puhui avoimesti masennuksesta ja myöhemmin koulukiusaamisesta.[10][11]

title: Tellervo Koivisto

text: Mauno Koiviston luodessa uraa ensin pankkimaailmassa ja sitten valtakunnanpolitiikassa Tellervo Koivisto ei tyytynyt edustuspuolison rooliin vaan oli itsekin yhteiskunnallisesti aktiivinen.

title: Tellervo Maria Koivisto

text: Koiviston vanhemmat olivat yrittäjä Eino Aleksanteri Heino ja Lyydia Maria (o.s. Ylinen). Vuosina 1949–1970 hän oli naimisissa Reino Nestori Koiviston kanssa. Koivisto oli valtiotieteiden kandidaatti (1962).

title: Erkki Koivisto (kansanedustaja)

text: Koivisto oli naimisissa vuodesta 1931 Hilkka Tellervo Lamminahon kanssa. Säveltäjä ja opettaja Jukka Karppinen on Erkki Koiviston tyttärenpoika.

title: Matti Tuominen (ylipuutarhuri)

text: Tuominen valittiin Kultarantaan ylipuutarhurin tehtävään eläkkeelle siirtyneen Paavo Korventaustan tilalle maaliskuussa 1991. Linnanvouti Erkki Ahokas esitteli kolme ylipuutarhuriehdokasta presidentti Mauno Koivistolle. Koivisto antoi päätösvallan vaimolleen Tellervolle, joka piti Tuomisen valintaa oikeana. Tellervo kommentoi Tuomisen valintaa ”tosin Tuomisen lentopalloharrastus hiukan epäilyttää”. Tuominen oli entinen alemman sarjatason aktiivipelaaja. Hän pelasikin usein lentopalloa Kultarannassa Koiviston kanssa.

title: Tellervo Maria Koivisto

text: Koivisto valittiin eduskuntaan suurilla äänimäärillä Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Vaaleissa 1972 hän sai 11 003 ääntä. Hänet luettiin puolueensa vasemmistosiipeen eli niin sanottuun ”punaiseen tusinaan”. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1978 ja 1982. Koivisto oli myös Suomen Kirjastoseuran, Arabikansojen ystävyysseuran ja Pohjois-Hämeen rauhantyön keskuksen puheenjohtaja sekä Suomen rauhanpuolustajien varapuheenjohtaja.

title: Eduskuntavaalit 1972

text: Näissä vaaleissa valittuja uusia kansanedustajia olivat mm. Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto (täyskaima, myös SDP:n kansanedustaja Tellervo Maria Koivisto säilytti paikkansa), Lasse Lehtinen, Erkki Liikanen, Antti Pohjonen, Seppo Tikka ja Pirkko Työläjärvi (SDP), Ilkka-Christian Björklund ja Kalevi Kivistö (SKDL), Olavi Martikainen, Veikko Pihlajamäki ja Juhani Saukkonen (Kesk.), Eero Lattula, Mauri Miettinen ja Kullervo Rainio (Kok.), Aune Mänttäri ja Pekka Vennamo (SMP) sekä Olavi Borg ja Aili Laitinen (LKP). Vuoden 1970 vaalien tapaan joukossa oli nytkin useita nuoria poliitikkoja, mm. Lasse Lehtinen, Erkki Liikanen ja Ilkka-Christian Björklund.

title: EEC-vetoomus

text: SDP:n puolueneuvosto äänesti EEC-sopimuksen hyväksymisestä 19. syyskuuta 1973. Päätös ei syntynyt ilman arvostelua. Esimerkiksi kansanedustaja Erkki Tuomioja näki torjumisen antavan paremmat mahdollisuudet puolustaa ja korottaa työväen elinehtoja. Kansanedustaja Tellervo M. Koivisto taas sai kirjallisen varoituksen puolueeltaan SDP:ltä EEC:n vastustamisesta. Hän kiisti huhut puolueesta loikkaamisesta sanomalla: ”Ei se, että vastustan EEC:tä, tee minusta kommunistia.”

title: Assi Koivisto

text: Assi Elina Koivisto-Allonen (s. 20. toukokuuta 1957 Turku) on presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston tytär. Hän on vanhempiensa ainoa lapsi. Assi Koivisto on koulutukseltaan ekonomi ja työskentelee Access Partners Oy:n toimitusjohtajana. Koiviston ensimmäinen puoliso oli liikemies Jari Komulainen. Toinen ja nykyinen puoliso on diplomi-insinööri Heikki Allonen.

title: Herra 47 (sketsisarja)

text: Mauno Koivisto (Jope Ruonansuu) ja hänen mopsinsa (Outi Alanen) pelailevat tietokoneella lentopallopeliä ("kompuutterilentopalloa"). Koiviston vaimo Tellervo (Pirkka-Pekka Petelius) on valmistamassa ruokaa, ja pyytää heitä syömään, mutta Koivisto ja hänen mopsinsa ovat enemmän kiinnostuneita lentopallopelin pelaamisesta. Tellervo joutuu useaan otteeseen pyytämään heitä syömään. Pelaamisen lomassa Mauno esittelee mopsille itse laatimiaan keksintöjä.

title: Tellervo Koivisto

text: Kuka kukin on 2001. Otava 2001. Citation error, replace with{{cite book| author = Mattson, Anne| title = Tellervo Koivisto – elämäkerta| location = Helsinki| publisher = Siltala| year = 2017| isbn = 978-952-234-306-2}}

title: Iso-Heikkilä

text: Patterinhaassa oli presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston ensimmäinen yhteinen koti 1950-luvulla.

title: Tellervo Koivisto

text: Luokka:Mauno Koivisto Luokka:Kansanedustajat Luokka:Suomen presidenttien puolisot Luokka:Suomen pääministerien puolisot Luokka:Pakinoitsijat Luokka:Vuonna 1929 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt Luokka:Helsingin kaupunginvaltuutetut Luokka:Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot

title: Mauno Koivisto

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Hauvonen, Risto| title = Koivisto Kekkosta kaatamassa: Mauno Koiviston nousu valtion johtoon lehdistön, muistelmien ja historiankirjoituksen kuvaamana| location = Helsinki| publisher = Paasilinna| year = 2015| isbn = 978-952-299-082-2}} Tellervo Koivisto, Seppo Lindblom, Jaakko Kalela, Olavi Arrakoski (toim.): Kyllä se siitä! Mauno Koiviston ensimmäiset kahdeksan vuosikymmentä. Tammi, 2003. (Mauno Koiviston 80-vuotisjuhlakirja.) ISBN 951-31-2829-6 Citation error, replace with{{cite book| author = Nars, Kari| title = Mauno – Optimistinen pessimisti| location = Helsinki| publisher = Standpoint Oy| year = 2017| isbn = 978-952-68782-0-1}}

title: Mauno Koivisto

text: Jotkut odottivat Koiviston valinnan aiheuttavan seuraavan vuoden eduskuntavaaleissa äänivyöryn vasemmalle, mutta sellaista ei tullut. Presidentinvaalilla oli selvä henkilövaalin luonne, vaikka se toimitettiin valitsijamiesten välityksellä. Tämä näkyi siinäkin, että Mauno Koiviston puoliso Tellervo Koivisto ja tytär Assi Koivisto valittiin SDP:n valitsijamiehiksi; edellisen äänisaalis 50649 Helsingin vaalipiirissä oli suorastaan historiallisen suuri.[22]


query: Mistä tulee lyhenne RNA?

title: RNA

text: RNA eli ribonukleiinihappo[1] on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa.[2] RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksisäikeinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset.

title: RNA-maailma

text:
Laboratoriossa on tuotettu lyhimmillään 165 emäksen mittainen RNA, joka pystyy valmistamaan hyvin epätarkkoja kopioita itsestään.
Eräs 189 emäksen pituinen RNA tuottaa itsestään 98,9 %:n varmuudella tarkan kopion, eli tarkan kopion joka kahdeksas kopiointikerta. Laboratoriossa on myös tuotettu pitkiä RNA-ketjuja prebioottisesti saatavilla olleista aineista vedessä ilman entsyymejä.

title: RNA-polymeraasi

text: RNA-polymeraasi () on polymeraasientsyymi, joka syntetisoi RNA:ta. Se liittää nukleotideja yhteen polymeeriksi, RNA-molekyyliksi. Uuden RNA-molekyylin se muodostaa olemassa olevan DNA- tai RNA-molekyylin pohjalta emäspariperiaatteen mukaisesti eli kopioi emäsjärjestyksen.

title: RNA-maailma

text:
RNA-maailma-hypoteesi kuulostaa lupaavalta, mutta sillä on monia vastustajia. RNA-maailman perusongelmista yksi on se, ettei nykyinen biokemia tunne kyllin abioottisia emästen ja sokereiden syntytapoja. RNA-maailmaa on vastustettu muun muassa sen takia, että RNA-molekyylien emästen mm. urasiilin ja sytosiinin syntytapaa luonnollisin mekanismein ei ole tunnettu, mutta laboratorioissa on nykyisin osoitettu, että kaikkien RNA-molekyylien emästen synty luonnollisin prosessein on mahdollista. Myös esim. riboosi ja muut sokerit ovat varsin epävakaita.
Riboosin ja fosforihapon sidos on altis hydrolyysille. Näin ollen riboosi-fosforihappo-yhdistelmä hajoaa nopeasti vedessä. Tämä vaatii jatkuvaa riboosi-fosforihappo-yhdistelmien tuotantoa. Lisäksi esimerkiksi eräs tunnettu guaniinin syntyreaktio syaanivedystä estää riboosin tuotannon formaldehydistä. Tämä näyttää viittaavan siihen, että emästen ja sokereiden ja eri emästen olisi synnyttävä eri paikoissa, joissa on erilaiset kemialliset olot ja sitten liityttävä yhteen.

title: Ribosomaalinen RNA

text:
Ribosomaalinen RNA (rRNA) on yksi kolmesta RNA-tyypistä. Ribosomaalista RNA:ta on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta. rRNA:n lisäksi ribosomissa on tukirakenteena runsaasti valkuaisaineita.
Ribosomaalinen RNA muodostaa ribosomin kaksi osaa, suuren alayksikön (LSU) ja pienen alayksikön (SSU).

title: Etninen bioase

text: Solujen toimintaa on mahdollista häiritä estämällä DNA:n sisältämää tietoa proteiinituotantoon siirtävän lähetti-RNA-molekyylin toimintaa solussa. Esimerkiksi viruksen avulla soluun on mahdollista siirtää ulkopuolista DNA- tai RNA-materiaalia. Sopiva DNA-molekyyli sitoo lähetti-RNA-molekyylejä ja estää niiden toimimisen solun aineenvaihdunnassa. Koska luonnossa esiintyvät RNA-virukset pyrkivät muuttamaan solun toimintaa syöttämällä siihen omaa RNA:taan, soluille on puolustusmekanismiksi kehittynyt kyky tunnistaa vierasperäiset RNA-molekyylit ja lopettaa niitä vastaavan geenin koodaaminen. Tämä mekanismi estää kuitenkin myös vastaavan, solussa alun perin olleen geenin toiminnan.

title: Eksoribonukleaasit

text: Eksoribonukleaasit ovat hydrolaaseihin tai transferaaseihin kuuluvia entsyymejä. Ne katalysoivat RNA-molekyylin hajotusta, joko hydrolyyttisesti, jolloin niistä muodostuu sokerifosfaatti ja lyhentynyt RNA-ketju tai fosforolyyttisesti, jolloin entsyymi hajottaa RNA-ketjun ja sokerifosfaattijohdannaiseen liittyy fosfaatti-ioni, jolloin muodostuu sokeripyrofosfaatti ja lyhentynyt RNA-ketju. Nimitys eksoribonukleaasit tulee siitä että ryhmän entsyymit hajottavat RNA-ketjua ketjun päästä, toisin kuin endoribonukleaasit, jotka hajottavat RNA-ketjun sen keskeltä.

title: Proteiinisynteesi

text: Transkriptio tarkoittaa lähetti-RNA-molekyylin valmistamista solun tumassa. Entsyymi nimeltä RNA-polymeraasi avaa DNA-ketjun kaksoiskierteen halutun geenin kohdalta ja aloittaa matkan DNA-juostetta pitkin. Edetessään RNA-polymeraasi syntetisoi yksijuosteisen lähetti-RNA-molekyylin käyttäen muottinaan DNA:ta.

title: RNA-maailma

text: RNA-maailman kannattajien mielestä solun kehitys olisi lähtenyt liikkeelle itseään monistavasta RNA-molekyylistä orgaanisia molekyylejä sisältäneessä "alkuliemessä". Mallin mukaan kun ensimmäinen itseään kopioiva RNA-molekyyli alkoi monistua, tuossa kopioinnissa tapahtui kopiointivirheitä, mutaatioita, joten molekyyleistä tuli erilaisia ja tällöin erilaiset molekyylit kilpailivat toistensa kanssa ympäristönsä rakennusaineista ja energiasta, mikä johti siihen, että tehokkaimmin kopioituvat molekyylit tulivat ympäristössään vallitseviksi. Tästä käytetään nimitystä molekyylievoluutio. Erilaiset RNA-molekyylit saattoivat laskostua erilaisiin kolmiulotteisin muotoihin erilaisiksi katalyyteiksi. RNA:n tiedetään ainakin viruksissa mutatoituvan DNA:ta nopeammin.

title: Proteiini

text: Proteiinisynteesi käynnistyy kun jokin geeni aktivoituu sen säätelyalueeseen kiinnittyneiden proteiinimolekyylien avulla. RNA-polymeraasientsyymi rakentaa lähetti-RNA:n tumassa transkriptiossa (RNA-synteesissä). Eli entsyymit aukaisevat DNA:n kaksoiskierteen ja nukleotidien vetysidokset katkeavat hetkellisesti. Geenin luenta alkaa, kun RNA-polymeraasientsyymi kiinnittyy geenin promoottoriosaan. RNA-polymeraasi etenee emäspariperiaatteen mukaisesti nukleotidi kerrallaan. Lähetti-RNA:n valmistuessa DNA sulkeutuu taas kaksoiskierteeksi. Näin valmistuu esiaste-RNA, jossa ovat mukana myöskin geenin intronialueet.

title: RNA-interferenssi

text: RNA-interferenssi (lyhenne RNAi) on solubiologiassa tunnettu mekanismi, joka hiljentää tietyn geenin ilmenemisen eliön ilmiasussa (geeniekspressio). Tutkimuksissa on havaittu, että geenin sekvenssiä vastaava, lyhyt synteettinen kaksijuosteinen RNA voi laukaista geenin lähetti-RNA:n pilkkoutumisen, joten geenin ilmeneminen keskeytyy. Ilmiö on luonnollinen ja perustuu todennäköisesti aitotumallisten eliöiden suojautumiseen ulkopuolisilta taudinaiheuttajilta, dsRNA-viruksilta, ja geeniekspression hallitsemiseen.

title: Promoottori

text: Eukaryooteilla on kolme erilaista RNA-polymeraasia: RNA-polymeraasi I, RNA-polymeraasi II (selvästi yleisin) ja RNA-polymeraasi III. Näille jokaiselle on omanlaisensa promoottorit.

title: RNA-maailma

text: Vaikka laboratoriossa on tuotettu itsekopioituvia RNA-molekyylejä alkumaan olosuhteita mallintavissa olosuhteissa, nykyluonnossa ei ole havaittu vapaita RNA-molekyylejä. Ja vaikka RNA katalysoikin monia reaktioita, on silti epäilyksiä RNA:n katalysointikyvystä monissa reaktioissa.

title: RNA-maailma

text:
RNA-maailma on hypoteesi, jonka mukaan elämän synty lähti liikkeelle RNA:sta. RNA pystyy nykytiedon mukaan toimimaan geeninä ja entsyyminä. Tällöin RNA-maailmassa sama molekyyli varastoi tietoa ja toimi
entsyymiproteiinin sijasta esisolun kemiallisten reaktioiden ohjaajana.

title: Lähetti-RNA

text: Lähetti-RNA eli lRNA eli mRNA () on RNA-ketju, joka syntyy solun tumassa transkriptioksi kutsutussa tapahtumassa DNA:n emäsjärjestyksen ohjaamana. Lähetti-RNA sisältää geneettisen informaation, joka voidaan kääntää translaatiossa proteiinien aminohappojärjestykseksi. Transkriptiosta translaatioon johtavaa tapahtumaketjua kutsutaan molekyylibiologian keskusdogmiksi.

title: RNA-maailma

text:
RNA-maailman vaihtuminen DNA-maailmaksi saattoi johtua olosuhteiden kehittymisestä RNA-eliöille epäedulliseen suuntaan.
DNA-eliöt saattoivat selvitä vaihtelevimmissa ympäristöissä, koska DNA on RNA:ta vakaampi ja kykenee varastoimaan
suuret määrät tietoa erilaisiin ympäristöihin soveltuviin toimintoihin. Yksinkertaistaen sanottuna, RNA-esisolu saattoi selvitä ympäristössä, missä monia RNA-esisolun osasia syntyi elottomasti pitkälle rakentuneina. DNA-eliö saattoi jalostaa ympäristönsä aineita pidemmälle, ja näin selvitä vaativammassa ympäristössä.

title: RNA-maailma

text: RNA-maailman seuraava vaihe olisi ollut, että primitiiviset RNA-juosteet alkaisivat valmistaa proteiineja, tätä pidetään todennäköisenä, koska nykyisissäkin soluissa RNA-molekyylit, ribotsyymit, osallistuvat ribosomeissa proteiinien rakentamiseen. Täten RNA-maailma kehittyisi nykyiseksi geneettisen koodin yhdistämäksi nukleiinihappojen ja proteiinien kaksijakoiseksi järjestelmäksi. Alkuliemessä epäilemättä oli aminohappoja runsaasti. Aminohappojen kanssa vuorovaikutuksessa olleella RNA-molekyylillä oli mahdollisuus yhdistää ne proteiineiksi katalysoimalla peptidisidosten muodostumisen.

title: Siirtäjä-RNA

text: Siirtäjä-RNA ("tRNA") on proteiinisynteesiä auttava pienehkö RNA-molekyyli, joka siirtää aminohapon proteiinin osaksi. Proteiinit ovat aminohappoketjuja, jotka valmistuvat ribosomeissa lähetti-RNA:n ohjaamana. Yhtä aminohappoa vastaa kolmen nukleotidin kodoni. Siirtäjä-RNA on se molekyyli, johon aminohappo kiinnittyy ja jonka avulla ribosomi liittää tämän aminohapon rakentuvaan proteiiniin.

title: RNA-maailma

text: QBeta-bakteriofagi on onnistuttu monistamaan laboratoriossa käyttäen fagin RNA:ta ja nukleotideja trifosfaattimuodossa, eli ATP, CTP, GTP ja UTP:tä, RNA-polymeraasia ja magnesiumioneja, jolloin Qb-fagin RNA syntyy 40 minuutissa. Vertailun vuoksi yksijuosteis-DNA-fagin kahdentuminen vaatii polymeraasin ja renkaan sulkevan liitosentsyymin, neljää nukleotidia. RNA-polymeraasin on oltava virukselle spesifistä tyyppiä. Ongelmana on kuinka valkuaisainesynteesi saattoi ensimmäisen kerran alkaa, jos ei ollut olemassa ainuttakaan valkuaisaine-entsyymiä. Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että RNA pystyy itse toimimaan entsyyminä.

title: Hypersykli

text:
Hypersyklin ajatus on RNA-maailma-teoriaa, jota monet evoluutiotutkijat arvelevat kuvitteellisten esisolujen geneettiseksi ympäristöksi. Tässä maailmassa RNA-molekyylit toimisivat geeneinä ja entsyymeinä samanaikaisesti.
Hypersykliteorian mukaan RNA:n kopioituminen toisen tai toisten RNA-molekyylin avulla olisi ensimmäinen kierto eli sykli, jossa RNA tuottaisi RNA:ta. Mutta samalla RNA:n kopiointivirheet eli mutaatiot tuottaisivat uudentyyppisiä RNA-molekyylejä, jotka olisivat RNA-reaktioita kiihdyttäviä entsyymejä eli katalyyttejä. Lopulta mutaatiot loisivat tilanteen, jossa eräs uusi reaktiokehä kiihdyttäisi eli katalysoisi alkuperäistä RNA:n kopioitumista. Näin olisi kuljettu suuri ympyrä, hypersykli, kiinni.

title: RNA-replikaasi

text: RNA-replikaasi () on entsyymi, joka katalysoi RNA:n monistumista eli replikaatiota RNA-templaatista eli -mallista. Sen vastakohtana toinen RNA:ta syntetisoiva entsyymi, RNA-polymeraasi, valmistaa RNA:ta DNA:n mallin mukaan eli kopioi DNA:n emäsjärjestyksen RNA:n emäsjärjestykseksi. RNA-replikaaseja esiintyy useilla RNA-viruksilla, joilla ne osallistuvat transkriptioon ja genomin monistumiseen. Tunnettuja RNA-replikaasiproteiineja ovat muun muassa polioviruksen 3Dpol ja hepatiitti C-viruksen NS5b.

title: RNA

text: Muita RNA-tyyppejä ovat muun muassa pieni tumassa esiintyvä RNA (engl. small nuclear RNA, snRNA), joka osallistuu RNA-eksonien silmukointiin esi-RNA:sta, pieni tumajyväsen RNA (small nucleolar RNA), pieni tuman RNA (snoRNA), mikroRNA (miRNA) ja pieni häiritsevä RNA (siRNA, engl. small interfering RNA), heterogeeninen tuman RNA (hnRNA) ja pieni soluliman RNA (scRNA).[3][2]

title: Rotavirus

text: Viruksen 11 kaksijuosteista RNA-juostetta jäävät kahden proteiinikuoren suojaan, ja viruksen RNA-replikaasi transkriboi virusgenomin kahden juosteen lähetti-RNA:n. Piiloutumalla ytimeen viruksen RNA välttää RNA-interferenssin, minkä aiheuttaa kaksijuosteisen RNA:n olemassaolo.

title: Transkriptio

text: Transkriptio on biologinen tapahtuma, jossa RNA-polymeraasi kopioi DNA:ssa olevaa geneettistä koodia RNA:ksi. Transkriptio on proteiinisynteesin ensimmäinen vaihe, mutta transkriptiossa syntyy myös t-RNA-, r-RNA- ja s-RNA-molekyylejä.

title: RNA-maailma

text: Myös RNA:ssa käytetty riboosi tulee olla oikeata enantiomeeria. Nykyajan RNA:n sokerit ja emäkset ovat tarkoin valikoitua kätisyyttä. RNA-maailma vaatii prosessin, joka tuottaa suuria määriä oikeata kätisyyttä olevia nukleotideja. Nykyajan soluissa tämä tapahtuu DNA-informaation pohjalta rakennettujen entsyymien avulla. Tämä tekee hankalammaksi epätarkan ei-elollisen tuotantoprosessin. Jos eri enantiomeeriset riboosit kytkeytyvät yhdessä fosforihappojen kanssa RNA:n selkärangaksi, molekyylistä tulee mutkainen ja epävakaa. Mutta tutkijat ovat osoittaneet mahdollisia syitä tuolle kätisyyden valinnalle sekä sen, että pieni ylimäärä toista enantiomeeria kemiallisessa seoksessa voi johtaa seoksen toiskätiseksi.

title: Geneettinen koodi

text: Kun DNA:sta muodostetaan RNA:a, tulee RNA:han DNA:n vastinjuosteessa eli mallijuosteessa olevaa emästä vastaava emäs. DNA:n toisessa juosteessa eli koodaavassa juosteessa tulee näin olemaan samanlainen emäsjärjestys kuin syntetisoitavassa RNA:ssa sillä erotuksella, että RNA-juosteessa on niillä kohdin urasiili, missä DNA:n koodavassa juosteessa on tymiini. Kun lähetti-RNA:sta muodostetaan polypeptidiketjua, on aminohappoja kuljettavissa siirtäjä-RNA-molekyyleissä tunnistuskohta, jossa on kyseisen siirtäjä-RNA:n kuljettaman aminohapon kodonin peilikuva eli antikodoni. Kukin emäs muuntuu toiseksi alla olevan taulukon mukaan eri DNA- ja RNA-molekyyleissä.

title: Lähetti-RNA

text: Lähetti-RNA:ta, jossa on vain yhden proteiinin translaatioon tarvittava ohje, kutsutaan monokistriseksi. Useimpien eukaryoottisolujen lähetti-RNA on monokistrista. Sitä vastoin prokaryoottisolujen lähetti-RNA on polykistrista, eli siinä on useita avoimia lukukehyksiä eli proteiinin translaatioon tarvittavia ohjeita. Yleensä polykistrisen lähetti-RNA:n koodaamilla proteiineilla on jokin yhteinen ominaisuus - ne voivat esimerkiksi muodostaa yhdessä proteiinikompleksin - ja niitä koodaavia sekvenssejä säädellään yhteisellä säätelyalueella, jossa on promoottori ja operaattori. Myös bakteerien ja arkkien lähetti-RNA ja ihmisen mitokondriaalinen lähetti-RNA on suurimmaksi osaksi polykistristä. Di- tai bikistriseksi kutsutaan lähetti-RNA:ta, joka koodaa kahta proteiinia.

title: RNA-maailma

text: Molekyylievoluutiota on yritetty selittää monilla kokeilla, jotka esimerkiksi perustuvat RNA-virukseen nimeltä Q, joka ei tarvitse solun kaltaista monimutkaista ympäristöä kopioitumiseen. Odotusten mukaan kokeissa tapahtui kopiointivirheitä ja molekyylien kilpailua ja täten valintaa. Joidenkin virusten RNA-perimä viittaa siihen, että ne ovat RNA-maailman jäänteitä.

title: SiRNA

text: Pieni häiritsevä RNA eli siRNA () on pieni, noin 20 nukleotidia pitkä, RNA-molekyyli, joka säätelee lähetti-RNA:n toimintaa. siRNA sitoutuu komplementaariseen mRNA:han ja tämä kaksijuosteinen RNA pilkotaan solussa. Tätä prosessia kutsutaan RNA-interferenssiksi.

title: RNA

text: Kolme tunnetuinta RNA-tyyppiä ovat lähetti-RNA, siirtäjä-RNA ja ribosomaalinen RNA. Lähetti-RNA (mRNA) kuljettaa DNA:sta kopioidun geenin tiedot tumasta solulimaan, jossa sen perusteella tuotetaan proteiineja ribosomeissa. Siirtäjä-RNA (tRNA) siirtää aminohapot proteiinia valmistavalle ribosomille lähetti-RNA:n perusteella. Ribosomaalista RNA:ta (rRNA) on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta.