query: Milloin Pompeji hautautui?

title: Pompeji

text: Pompeji eli Pompeiji () oli roomalainen kaupunki Italiassa Campaniassa nykyisen Pompein kunnan alueella. Se hautautui Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79. Samalla tuhoutuivat myös Herculaneumin, Stabiaen, Oplontisin ja Boscorealen kaupungit. Pompeji on ollut laajojen arkeologisten tutkimusten kohteena vuodesta 1748 lähtien ja on siksi parhaiten tunnettu antiikin maaseutukaupunki.[1] Suuri osa kaupungista on kuitenkin yhä tutkimatta. Kaivaukset jatkuvat edelleen ja uusia löytöjä tehdään usein. Pompeji on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1997 alkaen.[2]

title: Pompeji

text: Seuraavassa on esitelty muutamia Pompejista tehtyjä arkeologisia löytöjä. Niistä ovat hyötyneet etenkin taidehistoria ja kielitiede, mutta myös politiikantutkimus ja kaupunkisuunnittelun tutkimus.

title: Pompeji

text: Pompejista on löydetty lukuisia piirtokirjoituksia. Ne ovat antaneet korvaamatonta tietoa tavallisten ihmisten puhumasta latinasta varhaisella keisariajalla. Lisäksi niistä on voitu selvittää pienen maaseutukaupungin elämää. Esimerkiksi roomalainen kunnallispolitiikka, kunnallisvaalit ja vaalimainokset tunnetaan lähes yksinomaan Pompejista.

title: Pompeji (täsmennyssivu)

text: Pompeji tai Pompeii voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

title: Pompejin viimeinen päivä

text: Pompejin viimeinen päivä on venäläisen taidemaalarin Karl Brjullovin vuosina 1830–1833 maalaama suuri historiamaalaus, joka esittää roomalaisen Pompejin kaupungin tuhoutumista Vesuvius-tulivuoren purkauksessa vuonna 79. Teos herätti valmistuessaan paljon huomiota. Se on Brjullovin tunnetuin työ.

title: Herculaneum

text: Vuonna 79 Herculaneum tuhoutui lopulta kokonaan Pompejin, Stabiaen ja Boscorealen kera Vesuviuksen purkautuessa. Kaupunki hautautui enimmäkseen mudan ja laavan yhdistelmään. Tämä liikkui kuitenkin niin hitaasti, että suurin osa kaupungin väestöstä ehti suojaan, toisin kuin Pompeijissa missä nopeasti etenevät eri kaasut ja pyroklastinen tuhkapilvi surmasivat ihmiset ennen kuin he ehtivät pakoon. Kuivuessaan mudan ja laavan sekoite, joka on 15-18 m korkea, on kivettynyt, ja siksi kaivaustyöt Herculaneumissa ovat työläämpiä kuin esimerkiksi Pompejissa.

title: Pompeji

text: Vaikka Suomessa on tutkittu Pompejia jo suhteellisen pitkään, kaivauksia paikan päällä ei juurikaan ole tehty. Suomalaisia oli tiettävästi toivottu myös tekemään kaivauksia, mutta asiassa ei pitkään aikaan edetty. Lopulta vuonna 1998 heräsi ajatus suomalaisista kaivauksista. Vuonna 2001 Helsingissä järjestetyn Pompeji-seminaarin yhteydessä asiasta keskusteltiin jo vakavasti ja suomalaisille tarjottiin regio (alue) 9:n insulaa (korttelia) 3. Kun kaivausluvat ja rahoitus onnistuttiin järjestämään, kaivaukset päästiin aloittamaan emeritusprofessori Paavo Castrénin johdolla vuonna 2002.[13]

title: Pompeji

text: Silvio Berlusconin hallitus julisti heinäkuussa 2008 Pompeijin hätätila-alueeksi ja kaivausten johtoon määrättiin commissario estraordinarion, laajoin erityisvaltuuksin toimivan poikkeustilajohtajan, niin että Pompejiin pääsi vihdoin työskentelemään parikymmentä tutkimusryhmää eri puolilta maailmaa.[13]

title: Pompeji

text: Laajan arkeologisen tutkimuksen avulla on pystytty muodostamaan hyvä kuva Pompejin rakenteesta ja siellä eläneiden ihmisten elämästä. Vuoden 62 (tai mahdollisesti 63) maanjäristyksessä tuhoutuneiden rakennusten tilalle oli rakennettu runsaasti uusia rakennuksia. Kaupunki oli rakennettu tavalliseen roomalaiseen asemakaavaan. Siellä oli joitain kerrostalojakin. Kadut olivat päällystetyt ja katujen varsilla oli korotetut jalkakäytävät. On myös huomattavaa, että Pompeji poikkeaa rakenteeltaan esimerkiksi Herculaneumista. Jälkimmäinen oli luonteeltaan lomakaupunki, kun taas Pompeji oli enemmän kauppakaupunki.

title: Pompejin viimeinen päivä

text: "Pompejin viimeinen päivä" edustaa romantiikan kaudelle tyypillistä dramatisointia, mutta Brjullov pyrki myös rekonstruoimaan todelliset tapahtumat silminnäkijäkuvauksen ja arkeologisten löytöjen pohjalta. Hän käytti lähteenään Plinius nuoremman kuvausta ihmisten käyttäytymisestä Vesuviuksen purkautumisen aikana. Osa maalauksen hahmoista, esimerkiksi oikean reunan nuoripari, on kuvattu samanlaisiin asentoihin kuin Pompejin tuhkan alta löydetyt ihmisten jäännökset. Brjullov hyödynsi jopa tietojaan fysiikasta kuvatessaan eri suuntiin sortuvia rakennuksia ja patsaita.

title: Pompeji

text: Pompeji kuului kaupunkiliittoon, jolla oli liittosopimus Rooman kanssa samnilaissodista lähtien. Pompeji nousi Roomaa vastaan liittolaissodassa. Roomalainen sotapäällikkö Sulla valtasi sen vuonna 89eaa. Kaupunki vastusti Roomaa vielä uudestaan, mutta lopulta sodan päätyttyä vuonna 80eaa. se antautui ja sinne perustettiin roomalainen sotilassiirtokunta Colonia Cornelia Veneria Pompeianorum.[1] Vanhojen asukkaiden omaisuus takavarikoitiin ja roomalaiset tulivat kaupungin johtoon. Osa omaisuudesta palautettiin myöhemmin.

title: Pompeji

text: Varsinaista Pompejia koskenutta tieteellistä tutkimusta alettiin Suomessa harjoittaa 1930-luvulla, jolloin myöhempi Helsingin yliopiston roomalaisen filologian professori Veikko Väänänen julkaisi väitöskirjan vulgaarilatinasta, eli tavallisen kansan kielimuodosta. Pohjautuen Pompejin piirtokirjoituksiin Väänänen osoitti, että latinassa oli jo tuolloin piirteitä, joiden luultiin ilmestyneen vasta romaanisiin kieliin. Väänäsen väitöskirja oli hyvin suosittu myös ulkomailla, ja hän tiettävästi lanseerasi termin vulgaarilatina tutkijapiirien käyttöön.[14]

title: Pompeji

text: Pompejista on löytynyt useita hämmästyttävän hyvin säilyneitä freskoja ja mosaiikkeja. Lisäksi on löydetty lukematon määrä esineitä. Niillä on ollut merkittävä vaikutus löytöaikansa maalaustaiteeseen.

title: Pompeji

text: Rahapulan takia Pompejin ylläpitämiseen ei ole ollut riittävästi mahdollisuuksia. Toisaalta Italia ei myöntänyt vuosikymmeniin tutkimusoikeuksia kenellekään helposti, vaikka ei itsekään ole kyennyt tekemään kaivauksia 60-luvun jälkeen. Vuonna 1997 kuitenkin Italia suostui myöntämään lupia ulkomaisille tutkijoille. [12]

title: Pompejin viimeinen päivä

text: Antiikin historiasta kiinnostunut Brjullov oli matkustanut 1820-luvulla Italiaan venäläisen Taiteilijain kannustamisyhdistyksen varoilla ja asettunut työskentelemään Roomaan. Pompejin kaupungista hänet sai kiinnostumaan hänen veljensä Aleksandr Brjullov, joka oli jo aiemmin viettänyt siellä paljon aikaa maalaten kuvia raunioista. "Pompejin viimeisen päivän" innoittajana toimi mahdollisesti Giovanni Pacinin säveltämä samanniminen ooppera. Brjullov valmisteli maalausta neljän vuoden ajan, vaikka maalasikin lopullisen version yhdessä kuukaudessa.

title: Akrotírin minolainen kaupunki

text: Akrotíri oli Egeanmeren alueen merkittävä kauppa- ja satamakaupunki erityisesti 1900–1600-luvuilla eaa. Se tuhoutui Santorínin tulivuorenpurkauksessa 1600-luvun eaa. lopulla ja hautautui tuhkaan samaan tapaan kuin Pompeji. Nykyisin Akrotíri on yksi Egeanmeren saarten merkittävimmistä arkeologisista löydöistä. Kaupunki tunnetaan erityisesti sen minolaisista seinämaalauksista (niin kutsutut Akrotírin seinämaalaukset), jotka on nykyisin siirretty museoihin. Kaupunkia kaivetaan edelleen esille vaiheittain.

title: Pompeji

text: Sotavuodet haittasivat suomalaista tutkimusta, mutta 1960-luvulta lähtien se vilkastui uudestaan Väänäsen tultua Suomen Rooman instituutin johtajaksi. Suomalaiset toisen polven Pompejin tutkijat perehtyivät muun muassa Pompejin keramiikkaan, piirtokirjoituksiin ja väestöön sekä kunnallispolitiikkaan. Myöhemmin kolmannen polven tutkijat tarkastelivat esimerkiksi naisten asemaa Pompejissa, lintuaiheita mosaiikeissa ja esiroomalaisia piirtokirjoituksia. Uudella vuosituhannella Pompejia tutkii jo neljäs suomalainen tutkijasukupolvi.[14]

title: Pompeji

text: Vuonna 2008 Amos Andersonin taidemuseossa järjestettiin suurempi Pompeji-aiheinen näyttely nimellä Domus Pompeiana – Talo Pompejissa.[16]

title: Pompeji

text: Purkaus kesti yhteensä yli vuorokauden. Pompeji oli kauempana kuin Herculaneum, joka peittyi saman tien mudan ja laavan sekoitukseen. Pompejista alkuvaiheessa paenneet ihmiset pystyivät vielä pelastautumaan, sillä satanut tuhka ja hohkakivi ovat suhteellisen kevyttä materiaalia ja ulkona liikkuminen oli mahdollista. Useimmat asukkaat eivät kuitenkaan ymmärtäneet paeta tai he pelkäsivät omaisuutensa tulevan ryöstetyksi heidän poissa ollessaan. Osa paenneista palasi kaupunkiin kesken purkauksen.

title: Pompeji

text: Pompejissa nähdään todisteita roomalaisesta uskonnonharjoittamisesta. Villa dei Misteriksi (Mysteerien huvilaksi) nimetyn rakennuksen seinillä on kuvattu nuorten naisten uskonnollisia initiaatioseremonioita Bacchuksen eli Dionysoksen kulttiin.[5] Jo roomalaiset pitivät Bacchuksen palvontamenoja ja niihin liittyneitä orgioita rappiollisina. Talon freskoissa nähdään esimerkiksi siivekäs olento ruoskimassa nuoria tyttöjä ja hysteerisesti tanssivia alastomia naishahmoja. Pompejissa nähdään myös ensimmäisellä vuosisadalla suosittujen itämaisten uskontojen vaikutusta. Kaupungissa oli esimerkiksi egyptiläisen Isis-jumalattaren kultin temppeli. Lisäksi on löydetty itämaiseen Jeesus-kulttiin eli kristinuskoon liittyviä piirtokirjoituksia, vaikka kaupungin tuhoutuessa kultti ei vielä ollutkaan yhtä suosittu kuin muut vastaavat kultit.

title: Pompeji

text: Suomalaisella Pompejin tutkimuksella on pitkät perinteet. Suomalaisia matkailijoita on vieraillut alueella 1700-luvulta lähtien ja ensimmäinen matkaopas suomalaisille julkaistiin jo 1820-luvulla.[14]

title: Vesuviuksen tulivuorenpurkaus 79

text: Kaiken kaikkiaan tuhkaa satoi Pompejiin 3–6 metriä. Vuoren huipulta alas laaksoon syöksyvä tuhkapilvi poltti ja hautasi alleen Pompeijin ja Herculaneumin sekä monien muiden pikkukaupunkien ihmisiä. Pompejiin satoi 3 metriä vulkaanista tuhkaa ja muita purkaustuotteita. Herculaneum hautautui 15–30 metrin paksujen vulkaanisten kerrosten ja mutavirtojen alle, jotka syntyivät sateen huuhtoessa liejua tulivuoren rinteiltä. Myös laavaa virtasi kaupunkiin. Stabiae peittyi tuhkaan vasta seuraavana päivänä. Luoteistuuli kuljetti tuhkaa kaakkoon laajentaen tuhoja entisestään.

title: Pompeji (romaani)

text: Pompeji on vuonna 2003 julkaistu Robert Harrisin jännitysromaani, jonka tapahtumat sijoittuvat antiikin Roomaan, Pompejin kaupunkiin, jossa tapahtui kuuluisa tulivuorenpurkaus vuonna 79.

title: Pompeji

text: Pompejin esineistön tärkein säilytyspaikka on Napolin arkeologinen museo, missä esillä on 2–4% muinaisista aarteista. Kaikki muu on varastojen kätköissä, joten vaikea on tietää, mitä on tallessa ja mikä kadonnut tai jopa varastettu. [19].

title: Pompeji

text: Pompeji sijaitsi Sarnusjoen suulla vanhan laavakerrostuman päällä.[1] Alueesta pohjoiseen tehdyt kaivaukset osoittavat, että Vesuvius oli purkautunut tuhoisasti aiemminkin ainakin vuoden 1800 eaa. tienoilla. Ensimmäiset arkeologiset löydöt Pompejin alueelta ovat 900–800-luvuille eaa. ajoitetut hautalöydöt. Tällöin alueella ei ilmeisesti vielä ollut pysyvää asutusta, vaan se toimi tilapäisenä kauppapaikkana. Pompejista kehittyi satamakaupunki 600-luvulla eaa. Se toimi välittäjänä kreikkalaisten siirtokuntien ja etruskien välillä. Paikka oli jo vanhastaan toiminut kreikkalaisten ja foinikialaisten merimiesten satamana. Asukkaat Pompejissa puhuivat ilmeisesti oskia.[1]

title: Pompeji

text: Purkauksen jälkeen Pompeji unohdettiin pitkälti yli tuhanneksi vuodeksi. 1500-luvulla alueella mahdollisesti suoritettiin jonkinlaista aarteenetsintää. Naapurikaupunki Herculaneum löydettiin 1738 ja Pompeji 1748. Kaivaukset olivat satunnaisia 1760-luvulle asti.[1] Tämän jälkeen tehdyt löydöt vilkastuttivat kaivaustoimintaa. Kaivausten tavoite tässä vaiheessa oli lähinnä arvokkaiden tai kauniiden esineiden etsintä, ja paljon arvokasta tietoa menetettiin menetelmien karkeuden vuoksi.

title: Pompeji

text: Monet Pompejista löydetyistä freskoista, symboleista ja jopa käyttötavaroista ovat luonteeltaan eroottisia tai suorastaan pornografisia. Roomalaisen kulttuurin käsitys seksuaalisuudesta poikkesi nykyisestä huomattavasti ja tämä on aiheuttanut jotain ongelmia tutkimusten yhteydessä. 1700- ja 1800-luvulla Pompejista tehtyjä eroottisia löytöjä jopa peitettiin tai piilotettiin yleisöltä. Tämän jälkeen esineet ovat olleet esillä vaihtelevasti. 1960-luvulla ne olivat näytteillä lyhyen aikaa, ja uudestaan vuodesta 2000.[23]

title: Pompeji

text: Päivä oli sattumalta Vulcanalia, tulen jumalan juhla. Purkaus alkoi räjähdyksellä. Tulivuori syyti ainakin sata miljoonaa tonnia tuhkaa ja hohkakiveä ilmaan arviolta jopa 15 kilometrin korkeuteen. Aurinko peittyi näkyvistä. Luoteistuuli levitti materiaalia ja myrkyllisiä kaasuja kohti vuoren eteläpuolella sijainnutta Pompejia. Se hautautui jopa viiden metrin hohkakivi- ja tuhkakerroksen alle. Ilmeisesti tulivuoren muoto muuttui purkauksen yhteydessä radikaalisti.

title: Pompeji

text: Pompejin arkeologisten kaivausten alue käsittää kaiken kaikkiaan 66 hehtaaria, josta noin 45 hehtaaria on kaivettu esiin. Suurin osa katujen ja talojen nimistä on keksitty kaivausten aikana tai jälkeenpäin. [3]

title: Pompeji

text: Pompejin varallisuus oli monilta osin lähtöisin lähiseutujen oliiviöljyn ja viinin kaupasta. Pompejissa oli myös teollisuutta. Vanuttamot olivat tärkeä ala. Vanuttajat valmistivat villavaatteita polkemalla ja hakkaamalla. He myös kunnostivat vanhoja vaatteita. Vanuttajat käyttivät toiminnassaan potaskan ja kuohusaven sekoitusta sekä virtsaa liuottimena. Vanuttamoiden ulkopuolelle oli sijoitettu ruukkuja, joihin ohikulkijat lahjoittivat vanuttamon tarvitsemaa nestettä. Vanuttamonomistaja saattoi suorastaan rikastua elinkeinollaan. Pompejissa oli 30 rekisteröitynyttä leipomoa.[6] Lisäksi kaupunki oli kuuluisa garumistaan. Se oli kaloista auringossa mädättämällä ja niistä sitten mehut puristamalla tehty käynyt kastike, joka oli keskeinen aines monissa roomalaisruoissa.[7] Edellä mainittujen alojen lisäksi tuotettiin amforoita maataloustuotteiden kuljetukseen. Tämä teollisuus saattoi kuitenkin olla jo vähenemässä purkauksen aikoihin.


query: Onko avaruudessa magnetismia?

title: Kaukovaikutus

text: Minkowskin avaruudessa sähkömagnetismi voidaan kuvata ilman kenttiäkin hiukkasten välisenä suorana vuorovaikutuksena, jota välittävät valonluontoiset vektorit. Tämä johtaa Fokkerin-Terroden-Schwarzchildin vaikutusintegraaliin. Tällaista elektrodynamiikan teoriaa sanotaan usein "suoraksi vuorovaikutukseksi" erotukseksi kenttäteorioista, joiden mukaan kaukovaikutuksia välittää kenttä, joka on siinä mielessä lokalisoitunut, että sen dynamiikka määräytyy paikallisten kenttäparametrien mukaan.[3] Toisin kuin Maxwellin teoria, tämä elektrodynamiikan kuvaustapa ei selitä näennäistä kaukovaikutusta välittävän kentän vaan erityisen suhteellisuusteorian luonnollisen geometrian avulla.

title: Animal Magnetism

text: Animal Magnetism on seitsemäs saksalaisen hard rock -yhtye Scorpionsin vuonna 1980 julkaisema studioalbumi. Singleinä albumilta julkaistiin kappaleet "Make It Real" ja "The Zoo". Yhdysvalloissa albumi myi platinaa ja Kanadassa kultaa

title: Magnetismi

text: Magneettikenttää kuvaavia suureita ovat magneettivuon tiheys B ja magneettikentän voimakkuus H. Molemmat ovat vektorisuureita, joista magneettivuon tiheys liittyy erityisesti siihen, kuinka suurella voimalla kenttä vaikuttaa virtajohtimiin ja liikkuviin varauksiin, magneettikentän voimakkuus taas sen kykyyn magnetoida kentässä olevia kappaleita. Vaikka niillä SI-järjestelmässä onkin eri yksiköt, tyhjiössä niiden välillä oikeavälillä oikeastaan edes ole mitään käsitteellistä eroa.[15] Sitä vastoin väliaineessa magneettikentän voimakkuudella tarkoitetaan vain ulkoista kenttää, kun taas magneettivuon tiheydessä otetaan huomioon myös aineen oman magnetoitumisen aiheuttama kenttä. Tyhjiössä nämä suureet ovat siis suoraan verrannolliset:

title: Carnegie Institution for Science

text: Washingtonissa on kaksi yksikköä: geofysiikan labororatorio ja Maan magnetismin laitos. Vuonna 1905 perustettu geofysiikan laboratorio tutkii Maan sisäkerroksia. Maan magnetismin yksikkö sijaitsee samalla kampusalueella kuin geofysiikan laboratoriokin. Laitos perustettiin 1904, ja se suuntautui alkujaan tutkimaan Maan magneettikenttää. Yksiköstä on kuitenkin muodostunut monialainen tutkimuslaitos, jossa työskentelee tähtitieteilijöitä, astrofyysikkoja, geofyysikkoja, geokemistejä, kosmokemistejä ja planeettatutkijoita.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Ajan ja avaruuden filosofia on metafysiikan ja fysiikan filosofian rajalle sijoittuva filosofian osa-alue, joka käsittelee ajan ja avaruuden luonnetta sekä niihin liittyviä ontologisia ja tietoteoreettisia kysymyksiä. Siihen liittyviä kysymyksiä ovat muun muassa, ovatko aika ja avaruus olemassa mielen ulkopuolella tai ovatko ne olemassa toisistaan itsenäisinä; mikä selittää sen, että aika vaikuttaa virtaavan yhteen suuntaan; onko muita ajanhetkiä kuin nykyhetki olemassa; ja mikä on olioiden identiteetin luonne yli ajan.

title: Magnetismi

text: Viime kädessä kaikki magnetismi aiheutuu joko

title: Magnetismi

text: Diamagnetismi aiheutuu aineen pyrkimyksestä vastustaa ulkoisen magneettikentän vaikutusta, minkä vuoksi kenttä työntää sitä luotaan. Diamagnetismia esiintyy kaikissa aineissa. Kuitenkin niissä aineissa, joissa esiintyy myös paramagnetismia, viimeksi mainittu on voimakkaampaa.[13] Sen vuoksi diamagneettisuus onkin havaittavissa vain niissä aineissa, joissa muita magnetismin muotoja ei esiinny. Tällaisissa aineissa ei ole parittomia elektroneja, minkä vuoksi elektronien spinmagneettiset momentit eivät voi vahvistaa toisiaan. Näissä tapauksissa magnetoituminen aiheutuu elektronien rataliikkeestä.

title: Algebrallinen topologia

text: Toisena esimerkkinä suljetun moniston kohomologiaryhmää voidaan käyttää moniston suunnistuvuuden määrittämiseen. Tämä ryhmä on isomorfinen joko kokonaislukujen muodostaman ryhmän tai triviaalin ryhmän kanssa sen mukaan onko monisto suunnistuva vai ei. Siten annetun avaruuden homologiaryhmästä saadaan selville hyvin paljon tietoa avaruuden rakenteesta.

title: Generic Mapping Tools

text: Paul Wessel ja Walter H. F. Smith loivat ohjelman vuonna 1988 Lamont-Doherty Earth Observatoryssa. Virallisesti ohjelma julkaistiin 7. lokakuuta 1991. Ohjelman nimen kirjaimet GMT tarkoittivat alun perin sanoja Gravity, Magnetism ja Topography (suom. painovoima, magnetismi ja topografia), jotka ovat kolme geofyysisen tiedon perustyyppiä.

title: Magnetismi

text: Aristoteleen välittämien tietojen mukaan magnetismia tutki tarkemmin ensimmäisenä Thales, joka eli noin vuosina 625–545 eaa.[1] Kuitenkin jo suunnilleen samoihin aikoihin myös Intiassa Sushruta käytti ensimmäisenä magneetteja kirurgisiin tarkoituksiin.[2]

title: Ystäväni avaruudesta

text: Ystäväni avaruudesta on Onnen päivien "spin-off"-sarja. Mork esiintyi ensimmäisen kerran Onnen päivien viidennen tuotantokauden jaksossa vuonna 1978. Katsojat pitivät hahmoa niin hauskana, että Morkille päätettiin tehdä oma sarja. Ajallisesti Ystäväni avaruudesta sijoittuu kuitenkin 1970-luvun loppuun ja 1980-luvun alkuun, toisin kuin Onnen päivät, joka kertoo 1950-luvun nuorista.

title: Reaalinen projektiivinen taso

text: Jokaista pallopinnan vastakkaisten pisteiden paria vastaa yksikäsitteisesti yksi pallon keskipisteen kautta kulkeva suora ja kääntäen, nimittäin näiden pisteiden kautta kulkeva suora. Reaalinen projektiivinen onkin homeomorfinen myös sellaisen topologisen avaruuden kanssa, jonka "pisteet" ovat formula_1:ssa origon kautta kulkevia suoria.

title: Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen

text: Kosmologisilla etäisyyksillä nykyinen maailmankaikkeus on geometrisesti tasainen, mikä merkitsee, että se noudattaa euklidista geometriaa, jossa yhdensuuntaisuusaksiomi pätee, joskin menneisyydessä aika-avaruus on voinut olla hyvin kaareva. Erot eri geometrioiden välillä merkitsevät, että avaruuden laajeneminen on yleisen suhteellisuusteorian alaan kuuluva ilmiö; sitä ei voida mallintaa pelkästään suppean suhteellisuusteorian avulla, sillä vaikka sellaisia malleja onkin voitu muodostaa, ne ovat perustavalla tavalla ristiriidassa aineen ja aika-avaruuden vuorovaikutuksesta saatujen havaintojen kanssa.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Myöhemmin yleisessä suhteellisuusteoriassa Einstein yleisti suhteellisuuden ei-inertiaalisiin viitekehyksiin. Tämän mahdollisti ekvivalenssiperiaatteen olettaminen. Sen mukaan gravitaation aiheuttama voima ja kiihtyvyyden seurauksena tunnetut hitausvoimat ovat periaatteessa sama asia. Einsteinin esittämän ajatuskokeen (”Einsteinin hissi” tai avaruusalus) mukaan suljetussa tilassa oleva havaitsija, joka ei näe tämän tilan ulkopuolelle, ei voi millään keinolla ratkaista, onko tämä kiihtyvässä liikkeessä vai vaikuttaako siellä jonkin ulkopuolella olevan kappaleen aiheuttama gravitaatiovoima. Tämä johti johtopäätökseen, jonka mukaan olion massa kaareuttaa sen ympärillä olevan aika-avaruuden, niin kuin Einsteinin kenttäyhtälöt kuvaavat.

title: Space Oddity (kappale)

text:
Sanoituksellisesti kappale oli David Bowien ensimmäinen viite kiinnostukseen ulkoavaruutta kohtaan. Singlen julkaisun aikoihin Bowie harrasti jopa lyhytaikaisesti ufojen etsimistä. Tieteistarinaksi kappale on myös lapsenomainen; laulussa puhutaan muun muassa avaruuslaivasta raketin sijaan, ja lisäksi Majuri-Tomia kutsutaan etunimellä. Lopputuloksena Majuri Tom onkin sätkynukke, pelkkä avaruuteen alumiinilla päällystetyllä vessapaperirullaraketilla ammuttu leikkikalu, joka lentää lastenhuoneen katonrajassa avaruuden sijaan. Kappaletta onkin tästä syystä pidetty Bowien erään aiemman singlen, ”The Laughing Gnomen”, muunnelmana.Buckley 2005, s.88-89.
Laulussa on myös ankeampi teema, ja sanoitus on myös vertauskuva huumausaineille. Kappaleessa kuultava lähtölaskenta onkin kuvaus heroiinipiikin ottamisen ja sen vaikutuksen alkamisen väliselle ajalle. Heroiinia on pidetty traumatisoituneiden ja heikosta itsetunnosta kärsineiden henkilöiden huumeena, minkä vuoksi se toimi hyvänä metaforana hylätylle, avaruudessa ajelehtivalle astronautille. Huumeaihe oli Bowielle jokseenkin tuttu, sillä hän oli itse kokeillut heroiinia vuonna 1968.Buckley 2005, s.89. Sanoituksen kohta ”And the papers want to know whose shirt you wear” on puolestaan viittaus brittiläisessä slangissa vallitsevaan kysymykseen ”Whose shirt you wear?” (), toisin sanoen ”Mitä joukkuetta kannatat?”.

title: Magnetismi

text: Klassisista teorioista kuitenkin seuraisi, ettei mitään näistä magnetismin muodoista voisi esiintyä. Niiden selittäminen aineen rakenteen perusteella edellyttääkin kvanttimekaniikkaa.[12]

title: Eksymä

text: Eksymä muuttuu ajan kuluessa. Aluksessa on sekä pysyvää magnetismia, että maan magneettikentän indusoimaa magnetismia. Eksymän muutos johtuu maan magneettikentän aluksen osiin indusoiman magneettisuuden muutoksista. Muutoksia seuraa, mikäli alus on pitkään samassa suunnassa joko kiinnitettynä laituriin tai esimerkiksi pitkäaikaisella valtamerimatkalla. Lisäksi magneettikenttä ei ole vaakasuunnassa, vaan se on kallellaan (inklinaatio), josta syystä eksymä riippuu myös jossain määrin leveysasteesta. Lisäksi esimerkiksi purjealuksen kallistus voi aiheuttaa eksymän muutosta. Puisessa tai muovisessa veneessä tai aluksessa ei aluksen rakenteiden aiheuttama eksymä yleensä ole merkittävä ellei kompassin läheisyydessä ole suuria metalliesineitä. Raudasta, teräksestä tai teräsbetonista valmistetussa aluksessa eksymä voi olla kompensoimattomana kymmeniä asteita. Aluksen lasti saattaa aiheuttaa merkittävän eksymän ja lastattaessa tai purettaessa magneettisia ominaisuuksia omaavaa lastia onkin eksymä tarkastettava. Kompassin lähelle asennetut sähköjohdot, joissa kulkee muutamankin ampeerin sähkövirta, aiheuttavat merkittävää eksymää. Erityisen tarkkana on syytä olla erilaisten ulosottojen johtojen kanssa, koska kuorma ja virta vaihtelevat näissä satunnaisesti.

title: Garry Marshall

text: Marshall syntyi Bronx, New Yorkissa. Hänen isänsä oli italialaistaustainen (suku Abruzzosta), mutta muutti sukunimensä ennen pojan syntymää Masciarellista Marshalliksi. Äitinsä puolelta hän on englantilais-skotlantilainen. Hän opiskeli Northwestern-yliopistossa Chicagon lähellä ja työskenteli sitten uutistoimittajana, jazzrumpalina ja standup-koomikkona kunnes aloitti uran televisiosarjojen kehittäjänä. Ennen "Onnen päiviä" hän oli mukana kirjoittamassa Dick Van Dyken, Lucille Ballin, ja Joey Bishopin show-sarjoja. Aluksi yhteistyössä Jerry Belsonin kanssa hän alkoi kehittää omia televisiosarjaideoita, joita ovat muun muassa Neil Simonin näytelmään perustuva, eronneiden miesten kimppa-asumisesta kertova "The Odd Couple", Robin Williamsin tunnetuksi tehnyt "Ystäväni avaruudesta" sekä "Onnen päivät".

title: Magnetismi

text: Tyypillisesti magneetti käyttäytyy monessa suhteessa ikään kuin sen magnetismi olisi kokonaan keskittynyt kahteen napaan eli kohtioon. Magneettisen momentin ohella sen voimakkuutta kuvaamaan voidaankin käyttää apusuureena myös magneettisen navan voimakkuutta, joka saadaan jakamalla magneettinen momentti kohtioiden välisellä etäisyydellä. Kohtioita ei kuitenkaan voi erottaa toisistaan. Jos magneetti katkaistaan, saadaan kaksi magneettia, joista kummassakin on sekä pohjois- että eteläkohtio.[16]

title: Fysiikka

text: Sähkön ja magnetismin kytkeytymistä hyödynnetään muun muassa sähkön tuotannossa. Sähkön käyttö energialähteenä perustuu muutamiin perussovellutuksiin, jotka mahdollistavat sähkön tuottamisen mekaanisesta liikkeestä generaattorilla ja muuttamisen mekaaniseksi liikkeeksi sähkömoottorilla. Yksinkertaisin magnetismin sovellutus on kuitenkin kompassi, jonka toiminta perustuu kestomagneetin suuntautumiseen Maan magneettikentässä. Magneetteja hyödynnetään sähkön tuotannon lisäksi myös useissa tiedontallennusvälineissä kuten kiintolevyissä. Toisaalta hyvin kookkaita ja voimakkaita magneetteja tarvitaan esimerkiksi hiukkasfysiikassa hiukkaskiihdyttimissä ja lääketieteessä magneettikuvauksissa. Voimakkaita magneetteja tarvitaan myös fuusioreaktoreissa plasman ohjailuun. Yksi fuusioreaktoreiden suurimmista haasteista onkin onnistua luomaan oikeanlainen magneettikenttä reaktorin sisälle.

title: Magnetismi

text: Jo ennen suhteellisuusteoriaa magnetismin voitiin Maxwellin teorian kannalta katsoa aiheutuvan siitä, että sähkövarauksen liikkuessa sähkökentän muotoutuminen sen uuden aseman edellyttämään muotoon vie aikansa. Muutos tosin etenee erittäin nopeasti, valonnopeudella, mutta kentän siinä esiintyy aina pieni viive, johon liittyvät kentän vaihtelut liikkuvien sähkövarausten välisinä magneettisina voimina.[22]

title: Magnetismi

text: Miten sähkö ja magnetismi liittyvät toisiinsa, selvisi vähitellen sen jälkeen, kun Kööpenhaminan yliopiston professori Hans Christian Ørsted vuonna 1819 miltei vahingossa havaitsi, että sähkövirta vaikuttaa lähellä olevan kompassin neulaan. Seuraavana vuonna Jean-Baptiste Biot ja Félix Savart julkaisivat Biot’n ja Savartin lain, joka osoittaa sähkövirtaa ympäröivän magneettikentän riippuvuuden etäisyydestä johtimesta, ja André-Marie Ampère totesi sähkövirtojen välisen voimavaikutuksen. Samaan aikaan François Arago havaitsi, että sähkövirran avulla on myös mahdollista magnetoida lähellä olevia rautakappaleita.[9] Michael Faraday totesi vuonna 1831, että virtasilmukan läpäisevä, ajallisesti muuttuva magneettikenttä indusoi johtimeen jännitteen. Hän ja muut löysivät myös muita yhteyksiä sähkön ja magnetismin välillä. Lopulta James Clerk Maxwell kokosi tutkimustulokset yhtenäiseksi sähkömagnetismin teoriaksi, ja hänen muotoilemansa Maxwellin yhtälöt muodostavat sekä sähköopin, magnetismin että optiikan perustan. Näistä yhtälöistä tuli myöhemmin myös yksi lähtökohta, jonka pohjalta Einstein vuonna 1905 kehitti erityisen suhteellisuusteorian,[10] jonka mukaan nämä lait pätevät kaikissa inertiaalijärjestelmissä.

title: Bender Bending Rodríguez

text:
Bender Bending Rodríguez on yhdysvaltalaisessa "Futurama"-televisiosarjassa esiintyvä robotti. Bender on alkoholisoitunut, kleptomaaninen ja tupakoiva hahmo, joka vihaa lähes kaikkia ihmisiä Fryta ja Leelaa lukuun ottamatta.
Bender ihanoi televisiokokki Elzaria, jonka takia Bender toimii joskus Planet Express -avaruusaluksen kokkina, vaikka hänellä onkin surkea kokin maine. Toisinaan hän myös auttaa pakettien kuljettamisessa perille, mutta yleensä hän vain lorvii asemalla. Bender valmistettiin Tijuanassa, Mom’s Friendly Robot Companyssa. Hän toivoo salaa olevansa folklaulaja. Tämä toive tulee esiin tilanteissa, joissa magnetismi aiheuttaa hänen estoyksikkönsä vioittumisen. Hän olikin hetken Beckin yhtyeessä raaputtajana.

title: Ajan ja avaruuden filosofia

text: Yleisen suhteellisuusteorian myötä keskustelu on siirtynyt absolutismin ja relationalismin väliltä osittain siihen, onko aika-avaruus substanssi. Tämä on seurausta siitä, että yleinen suhteellisuusteoria rajaa pois muun muassa absoluuttisten paikkojen olemassaolon. Eräs vahva argumentti aika-avaruuden substantiaalisuutta vastaan on John Earmanin ”reikäargumentti”. Sen mukaan ajatus aika-avaruuden substantiaalisuudesta sallii reikien muodostamisen ja siksi kaikkeuden olisi oltava epädeterministinen.

title: Johan Jakob Nervander

text: Tuohon aikaan uskottiin Maan magneettikentällä olevan vaikutusta säähän. Magnetismi on tunnettu jo 1600-luvulta asti, mutta Nervanderin elinaikana alettiin mitata Maan magneettikenttää eri puolilla Maata. Tätä tarkoitusta varten tarvittiin laaja verkosto magnetismia mittaavia observatorioita. Tämä oli taustalla, kun Helsinkiin perustettiin oma observatorio.

title: Magnetismi

text: Antiferromagneettisten aineiden tavoin myös ferrimagneettisissa aineissa vierekkäisten atomien magneettiset momentit ovat vastakkaissuuntaiset. Niissä atomit ovat kuitenkin järjestyneet siten, että tietyn suuntaiset magneettiset momentit ovat säännöllisesti suuremmat kuin päinvastaiseen suuntaan osoittavat. Tuloksena on ferromagnetismia muistuttava, joskin heikompi magnetismi.[11]

title: William Gilbert

text: Kuusiosaisen teoksen ensimmäinen osa käsitteli yleistä tietoa magnetismista ja loput viisi osaa käsittelivät magnetismin aiheuttamia ilmiöitä; vetovoimaa, kompassineulan suuntautumista, deklinaatiota, inklinaatiota ja kiertoliikettä.

title: Magnetismi

text: Magnetismi on fysikaalinen ilmiöluokka, joihin liittyvät voimat vaikuttavat magneettisten kappaleiden sekä sähkövirtojen ja liikkuvien sähkövarausten välillä. Magneettisissa ilmiöissä kappale vaikuttaa toiseen kappaleeseen veto- tai poistovoimalla. Tunnetuin magneettinen ilmiö on ferromagnetismiin liittyvä kestomagneettien kyky vetää puoleensa lähellä olevia rautaesineitä. Magnetismi liittyy läheisesti sähköön ja se on osa sähkömagneettista vuorovaikutusta. Sähkömagneettinen säteily kuten valo on sähkö- ja magneettikentän värähtelyä.

title: Lp-avaruus

text: määrittelee metriikan eli etäisyysmitan. Metrisesta avaruudesta (R, "d") käytetään merkintää ℓ. Tämä metriikka määrittelee saman topologian kuin tavallinenkin topologia; kyseinen avaruus on lokaalisti konveksi topologinen vektoriavaruus, vaikka sen yksikköpallo onkin konkaavi.

title: Magnetismi

text: Einsteinin erityinen suhteellisuusteoria, osoitti, miten sähkö ja magnetismi liittyvät perustavalla tavavalla toisiinsa. Teorian mukaisista ilmiöistä kuten pituuskontraktiosta, aikadilaatiosta ja siitä, että magneettinen voima riippuu nopeudesta, seuraa, että suhteellisuusteorian mukaan voisikaan olla magnetismia ilman sähköä tai sähköä ilman magnetismia. Sitä vastoin sähkömagnetismin teoria, johon molemmat oleellisesti kuuluvat, on täysin yhteensopiva erityisen suhteellisuusteorian kanssa.[10][20] Erityisesti sama ilmiö, joka yhden havaitsijan näkökulmasta näyttää puhtaasti sähköiseltä tai puhtaasti magneettiseltä, voi toisen havaitsijan näkökulmasta olla molempien yhdistelmä. Sähkö- ja magneettikenttä eivät olekaan toisistaan riippumattomia, vaan ne yhdessä muodostavat sähkömagneettisen kentän. Miten se jakautuu sähkö- ja magneettikentäksi, riippuu havaitsijan liiketilasta ja käytetystä koordinaatistosta tavalla, jonka osoittaa sähkömagneettisen kentän Lorentz-muunnos.[21]

title: Wilhelm Eduard Weber

text: Weber kehitti herkkiä magnetometrejä ja muita magnetismin mittalaitteita. Hän julkaisi Gaussin kanssa vuonna 1832 ensimmäisen menetelmän magnetismin mittaamiseksi absoluuttisissa yksiköissä, joten eri mittaukset olivat vertailukelpoisia.


query: Mitä tarkoittaa kanonisointi?

title: Kanonisointi

text: Kanonisointi (kreikan sanasta kaanon, "ohjenuora") tarkoittaa henkilön julistamista pyhimykseksi, uskonnollisen kirjoituksen ottamista pyhien, ohjeellisten kirjojen kokoelmaan tai uskonnollisen dogmin julistamista ohjeelliseksi. Kanonisointi on myös yleisemmin jonkin asian asettamista ohjeelliseksi, julistamista esikuvaksi.[1]

title: Kristinusko

text: Kristinuskossa kanonisointi viittaa ensisijaisesti prosessiin, jossa lopullisesti määriteltiin mitkä kirjat kuuluvat Raamatun pyhien kirjojen kokoelmaan. 300-luvulta lähtien on Raamatun kaanonista vallinnut laaja konsensus kristikunnassa lukuun ottamatta Vanhan testamentin apokryfikirjojen asemaa.

title: Kanonisointi

text: Roomalaiskatolisella kirkolla on ollut kauan virkamies, jonka nimenomainen tehtävä on esittää pyhimysehdokkaiden kanonisointia vastustavia argumentteja. Hänen nimikkeensä on Uskon yleinen edistäjä mutta puhekielessä kutsutaan Paholaisen asianajajaksi: tarkoitus on varmistaa että vain todella pyhitykselle otolliset läpäisevät seulan. Tehtävään on kauan valittu nimenomaan augustinolaismunkkeja. Epävirallinen mutta vakiintunut kelpoisuusehto on poikkeuksellisen itsepäisen miehen maine[4].

title: Kanonisointi

text: Pyhimykseksi julistamisen merkityksessä termiä kanonisointi käytetään katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa.[2][3] Se on menettelytapa, jossa tutkitaan, täyttääkö kyseinen henkilö pyhimyksen kriteerit. Pyhimykseksi tarjolla olleen henkilön on täytynyt suorittaa ihmetekoja.

title: Raamattu

text: Lopullisesti Uuteen testamenttiin kuuluvien kirjojen kokoelma kanonisoitiin eli virallistettiin Karthagon kirkolliskokouksessa vuonna 397 Aleksandrian piispa Athanasioksen vuonna 367 esittämän kokoelman mukaiseksi. Sen osat olivat toki olleet kristittyjen yleisessä käytössä koko ajan ennen kanonisointia. Kaanonin määrittely katsottiin tarpeelliseksi toimeksi harhaoppeina pidettyjä suuntauksia vastaan.

title: Aleksi Uginelainen

text: Tämä kanonisointi, jossa äiti Marian lisäksi kanonisoitiin hänen poikansa Georgi Skobtsov (1921–1944), isä Dimitri Klepinine (1904–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä. Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän.

title: Kanonisointi

title: Elia Fondaminski

text: Tämä kanonisointi, jossa äiti Marian lisäksi kanonisoitiin hänen poikansa Georgi Skobtsov (1921–1944), isä Aleksis Medvedkov (1867–1934) ja isä Dimitri Klepinine (1904–1944), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.

title: Kanonisointi

text: Katolisessa kirkossa henkilö julistetaan ensimmäisessä vaiheessa Jumalan palvelijaksi. Jos tutkimusprosessi osoittaa henkilön olevan sopiva jatkoon, seuraavaksi hänestä tulee Kunnianarvoisa. Kahden todistetun kuolemanjälkeisen ihmeteon tai marttyyreilla uhrikuoleman jälkeen vuorossa on julistaminen autuaaksi (beatifikaatio). Seuraavassa vaiheessa hänet julistetaan pyhimykseksi ja liitetään pyhimysluetteloon eli kanonisoidaan.

title: Dimitri Klepinine

text:
Isä Dimitri Klepinine kanonisoitiin yhdessä äiti Maria Skobtsovan kanssa Pyhien joukkoon kuuluvaksi Ekumeenisen patriarkaatin Pyhän Synodin päätöksellä vuonna 2004.
Tämä kanonisointi, jossa lisäksi kanonisoitiin Marian poika Georgi Skobtsov (1921–1944) sekä isä Aleksis Medvedkov (1867–1934) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä.

title: Josemaría Escrivá

text: Kanonisointi sai myös voimakasta kritiikkiä. Etenkin syytettiin, ettei kaikkia vastalauseiden esittäjiä, etenkään Opus Dein entisiä jäseniä, ei kuunneltu. Escrivá oli temperamenttinen persoona ja oli tunnettua, että hän menetti hermonsa useita kertoja. Amerikkalainen Newsweek-lehti kirjoitti myös kritiikkiä siitä, miten nopeasti Escriván kanonisointi eteni. Eteneminen ei ollut ainutlaatuisen nopeaa mutta sitä pidettiin erityisen nopeana, koska Opus Dei ole luostari- tai sääntökunta vaan jäsenet ovat valtaosaksi maallikkoja. Sääntökuntien perustajia oli kanonisoitu hyvin nopeasti mutta Opus Deitä vastaavaa yhteisöä ei kirkossa ollut aiemmin ollut. Äiti Teresa kanonisoitiin vielä paljon nopeammin, ja ainoastaan kuusi vuotta hänen kuolemansa jälkeen Äiti Teresa julistettiin autuaaksi (Escrivá julistettiin autuaaksi 17 vuodessa), sillä paavi Johannes Paavali II halusi sen tapahtuvan nopeasti. Samoin nähdään olleen Escriván suhteen: Paavi oli kannattanut Escriváa pyhäksi jo pitkään ja halusi kanonisoinnin tapahtuvan nopeasti omana hallintokautenaan.

title: Aleksandra Fjodorovna (Alix)

text: Karlovcin synodi kanonisoi murhatut keisarillisen perheen jäsenet vuonna 1960. Venäjän ortodoksinen kirkko toteutti oman kanonisointinsa vuonna 2000.

title: Uusi testamentti

text: Tämänkään jälkeen ei ollut täysin yhtenäistä kaanonia. Itäinen kirkko kyseenalaisti Ilmestyskirjan, ja läntinen kirkko vastaavasti epäröi Heprealaiskirjeen kanonisointia.[2] Läntisen kirkon vastustuksen syynä oli kirjeen maininta siitä, ettei kasteen jälkeisiä syntejä voi saada enää anteeksi.[11][12][10]

title: Johannes Paavali I

text: Vatikaani ilmoitti marraskuussa 2003, että Johannes Paavali I:n kanonisoimisprosessi voidaan aloittaa. Ennen kanonisoimisprosessin aloittamista paavi Johannes Paavali II oli kertonut oman mielipiteensä edeltäjästään ja esimerkiksi todennut, että "nöyryys ja optimistisuus olivat tunnuspiirteitä hänen elämässään". Hidas kanonisointiprosessi oli auki vielä tammikuussa 2007. Kanonisointiin kuuluva autuaaksi julistaminen vaatii vähintään yhden Vatikaanin hyväksymän ihmeteon.

title: Kanonisointi

text: Anglikaaninen kirkko ei sulje kanonisointia pois, mutta on kanonisoinut vain yhden henkilön, Kaarle I:n.[5] Muissa protestanttisissa, kuten luterilaisissa ja reformoiduissa kirkoissa, ihmisiä ei kanonisoida, koska tällaisen menettelyn katsotaan olevan ristiriidassa uskonpuhdistuksen keskeisten periaatteiden, sola scriptura ja sola gratia, kanssa.

title: Johannes Paavali II

text: Paavin kanonisointia vastustivat erityisesti kirkon pedofiliaskandaalien uhrit, joiden mukaan paavi olisi suojellut asiasta epäiltyjä pappeja. Vastustusta herättivät myös väitteet siitä, että hän olisi suhtautunut liian hellämielisesti Etelä-Amerikan itsevaltaisiin johtajiin kylmän sodan aikana.

title: Edvard Tunnustaja

text: Edvard julistettiin pyhimykseksi 1161. Syynä kanonisointiin olivat hänen hyvät tekonsa kristilliselle kirkolle ja ihme, joka tapahtui hänen kuolleelle ruumiilleen, johon ei ollut vuosikymmenten myötä tullut haudassakaan mitään muutoksia. Ranskalaiset lisäävät tähän vielä syyksi myös hänen suuren hurskautensa, joka ilmeni siinä, että hän ei koskaan täyttänyt aviollisia velvollisuuksiaan vaimonsa Wessexin Edithin kanssa. Tämä lienee kuitenkin ajan poliittista propagandaa.

title: Pius X

text: Jo kaksi vuotta Pius X:n kuoleman jälkeen, 24. syyskuuta 1916, piispa Monsignore Leo kuvasi Pius X:tä "suurena pyhimyksenä ja suurena paavina". Osittain ensimmäisen maailmansodan vuoksi Pius X:n kanonisointi aloitettiin kuitenkin vuonna 1923.

title: Kanonisointi

text: Ortodoksisessakin kirkossa uskonnollisessa ja kirkollisessa mielessä esikuviksi kelpaavia henkilöitä voidaan kanonisoida pyhiksi, mutta kanonisointi tapahtuu hieman eri tavalla kuin roomalaiskatolisilla.

title: Tomismi

text: Tomismi oli keskiaikaisista filosofisista näkemyksistä kenties tärkein. Tuomaan ajattelua ei kuitenkaan hyväksytty suoralta kädeltä. Osa Tuomaan opeista tuomittiin vuonna 1277 sekä Pariisin oppituomioissa että Oxfordin toimeenpanemissa tuomioissa, eli kahdessa keskiajan merkittävimmässä yliopistossa. Erityisesti dominikaanista Tuomasta vastustivat fransiskaanit. Tuomaan kanonisointi vuonna 1323 johti kuitenkin tuomioiden mitätöimiseen ja päätti tomismista seuranneet riidat.

title: Boris ja Gleb

text: Boriksen ja Glebin kanonisointi pantiin alulle luultavasti jo Jaroslavin aikana. Lopullisesti heidät julistettiin ensimmäisiksi itäslaavilaisiksi pyhimyksiksi ilmeisesti vuonna 1071, ja heidän luunsa siirettiin pyhän Basileoksen kirkkoon Kiovan Vyšhorodissa. Ortodoksisessa pyhmiyskalenterissa marttyyriveljesten muistopäivä on 24. heinäkuuta. Vuonna 1724 paavi Benedictus XIII tunnusti heidät myös roomalais-katolisen kirkon pyhimyksiksi; muistopäivä on 2. toukokuuta.

title: Uusi testamentti

text: Uuden testamentin kaanon eli ohjeellisen tekstikokoelman rajat määriteltiin pääasiassa toisella ja kolmannella vuosisadalla. Tältä ajalta tietoa on niukasti ja hajanaisesti. Sen sijaan neljänneltä vuosisadalta löytyy kanonisointiin liittyvää pohdintaa merkittävästi. Kaanonin rajoista kirjoiteltiin kristittyjen parissa, ja se oli puheenaihe neljännen sekä viidennen vuosisadan eri kirkolliskokouksissa.[10]

title: Uwe Boll

text: Boll kertoi haastattelussa, että hän halusi "Postalin" avulla esittää kritiikkiä syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeistä poliittista ilmapiiriä kohtaan. Hänen mukaansa George W. Bushin hallinto käytti World Trade Centerissä kuolleita ihmisiä strategisina välineinä pystyäkseen täyttämään velvollisuutensa öljy- ja aseteollisuudelle. Hän halusi myös kritisoida iskuissa kuolleiden ihmisten kanonisointia sankarihahmoiksi.

title: John Taylor (mormoni)

text: Taylorin aikana kirkon pyhissä kirjoituksissa tapahtui muutoksia. Hän julkaisi uudistetun version Oppi ja liitot -kirjasta sekä ohjasi uuden pyhän kirjoituksen, Kallisarvoisen helmen kanonisointia.

title: Uuden testamentin kaanon

text: Tämän jälkeenkään ei ollut täysin yhtenäistä kaanonia. Itäinen kirkko kyseenalaisti Ilmestyskirjan ja läntinen kirkko vastaavasti epäröi Heprealaiskirjeen kanonisointia. Läntisen kirkon vastuksen syynä oli kirjeen maininta siitä, ettei kasteen jälkeisiä syntejä voi saada enää anteeksi.

title: Pyhän Eerikin legenda

text: Legenda on kirjoitettu aikaisintaan 1270-luvun jälkipuoliskolla ja sen tarkoituksena oli Ruotsin kuningas Eerik Pyhän kanonisointi. Vanhin säilynyt legendan käsikirjoitus, "Registrum Upsalense", on vuodelta 1344. Sitä säilytetään Ruotsin valtionarkistossa.

title: Óscar Romero

text: Romeroa on kutsuttu yhdeksi vapautuksen teologian tärkeimmistä kannattajista ja on väitetty, että tämän takia katolinen kirkko pysäytti hänen kanonisointinsa. Katolisen verkkojulkaisun Aleteian mukaan näyttöä siitä, että hän itse henkilökohtaisesti olisi ollut vapautuksen teologian kannattaja, ei kuitenkaan ole olemassa, ei myöskään siitä, että kanonisointi pysäytettiin, koska pelättiin nopean kanonisointiprosessin aiheuttavan levottomuuksia El Salvadorissa tai että se tulkittaisiin vapautuksen teologian hyväksymiseksi.

title: Lechfeldin taistelu

text: Madjaarit etenivät Tonavan eteläpuolta Baijerin läpi ja sieltä Lechjoen yli Illerjoelle Schwabenin herttuakuntaan. Schwabenista madjaarit kääntyivät takaisin päin ja piirittivät Augsburgin kaupungin. Kleriikki Gerhard Augsburgilainen kirjoitti Augsburgin hallitsija piispa Ulrichin elämäkerran, jonka häntä ihannoiva kuvaus kaupungin sankarillisena puolustajana vaikutti myöhemmin Ulrichin kanonisointiin.

title: Kanonisointi

text: Ortodoksisen kirkon kanonit Raamatun kaanon Kulttuurikaanon

title: Paschalis III

text: Fredrik Barbarossa valitsi Guido Cremalaisen kardinaaliksi kansleri Rainald Dasselilaisen aloitteesta Würzburgin konsiilissa 1164, sen jälkeen kun keisarimielinen vastapaavi Victor IV oli kuollut. Saadakseen tukea keisari Fredrik Barbarossalta Paschalis kanonisoi Kaarle Suuren. Roomalaiskatolinen kirkko ei ole hyväksynyt kanonisointia. Kolmas lateraanikonsiili 1179 mitätöi kaikki hänen toimenpiteensä.


query: Mikä patsas sijaitsee keskellä Senaatintoria?

title: Senaatintori

text: Senaatintori () on Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva tori ja Helsingin historiallinen keskusaukio. Sitä ympäröivät lukuisat arvorakennukset, kuten Helsingin tuomiokirkko, Valtioneuvoston linna ja Helsingin yliopiston päärakennus. Keskellä toria sijaitsee Aleksanteri II:n patsas. Senaatintori tuomiokirkkoineen on Helsingin tunnetuin symboli ja yksi kaupungin suosituimpia turistikohteita. Torin reunoja pitkin kulkevat Aleksanterinkatu, Unioninkatu, Snellmaninkatu sekä pohjoisreunassa Tuomiokirkon portaiden editse Hallituskatu.

title: Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas

text: Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas on keisari Marcus Aureliuksen antiikkinen muistomerkki Roomassa. Patsas sijaitsee Campidogliolla keskellä Michelangelon suunnittelemaa renessanssiaukiota Palazzo Senatorion edessä.

title: Hans Egeden patsas

text: Hans Egeden patsas on patsas Nuukin kaupungissa Grönlannissa. Patsas on rakennettu Hans Egeden kunniaksi, joka perusti Nuukin kaupungin vuonna 1728. Patsas sijaitsee lähellä Nuukin tuomiokirkkoa.

title: Lumisota (patsas)

text: Lumisota on suomalaisen kuvanveistäjä Viktor Janssonin suunnittelema pronssiin valettu patsas, joka sijaitsee Lahdessa, yhteiskoulun ja lyseon välisessä pienessä puistikossa. 1930-luvun henkinen patsas kuvaa lumipalloa heittäviä poikaa ja tyttöä. Patsas on vuodelta 1937.

title: Aleksanteri II (patsas, Helsinki)

text: Ylioppilaskunnan kovaääniset ryhmät vaativat vuonna 1942, että Aleksanteri II:n monumentti pitäisi siirtää Senaatintorilta ja korvata kansallisella vapaudenpatsaalla. Vandalisoitu oli aikaisemmin poistettu yliopiston juhlasalista, jossa se korvattiin Wäinö Aaltosen sittemmin pommituksessa 1944 tuhoutuneella marmorireliefillä. Erik Kruskopfin mukaan ”Yhtä ja toista sanottiin siinäkin keskustelussa, muun muassa että voitaisiin ehkä hyväksyä ryssä kirkon eteen kun sen katolla oli kaksitoista juutalaista.”

title: Mao Zedongin patsas

text: Mao Zedongin patsas on patsas Mao Zedongin kunniaksi. Patsas sijaitsee Tianfun aukiolla Chengdun kaupungissa Sichuanin maakunnassa Kiinan kansantasavallassa. Patsas on 30 metriä korkea. Tyyliltään patsas edustaa sosialistista realismia.

title: Plaza Mayor (Madrid)

text: Aukion keskelle on sijoitettu Filip III:n patsas, jonka suunnittelusta ovat vastanneet Juan de Bolonia ja Pietro Tacca. Aukiota reunustavat rakennukset edustavat suurimmaksi osaksi renessanssia. Rakennuksista vanhin on Casa de la Panadería. Se sijaitsee aukion pohjoislaidalla, ja siellä sijaitsee nykyään Madridin kunnan toimitiloja.

title: Pietari Brahen patsaat

text: Raahen patsas sijaitsee Raahen kirkon lähellä, Pekkatorin (aikaisemmin Isotori) keskellä. Pekkatori on Raahen palon jälkeen tehdyn Gustaf Odenwallin asemakaavan (1811) tärkein kokonaisuus. Pekkatorista piti tulla hallinto- ja kauppa-aukio. Torin ympäriltä luovutettiin tontit kaupungin huomattaville porvareille, jotka olivat raatimiehiä, kauppiaita ja laivanvarustajia. Pietari Brahen patsas muutti Raahen kaupunkikuvaa ja markkinat siirrettiin Rantatorille.

title: Walter Runeberg

text: Runebergin tuotannon valtajuonteena ovat muotokuvat, joita hän teki aikansa pohjoismaisista merkkihenkilöistä ja suomalaisista suurmiehistä. Hänen töitään ovat muiden muassa Johan Ludvig Runebergin patsas Helsingin Esplanadin puistossa ja Aleksanteri II:n patsas Senaatintorilla sekä Pietari Brahen patsas Raahessa ja Turun Brahenpuistossa (molemmat 1888). Aleksanteri II:n patsaalla on monivaiheinen syntyhistoria. Patsaskilpailun voittanut Johannes Takanen kuoli, ja Runebergin oli toteutettava teos Takasen suunnitelman mukaisesti.[2]

title: Liberty City

text: Algonquin on varakkainta seutua, jossa sijaitsevat useat nähtävyydet, kuten Star Junction (Times Square) ja Rotterdam Tower (Empire State Building). Saaren keskellä sijaitsee myös New Yorkin Central Parkia jäljittelevä puisto nimeltään Middle Park. Algonquinin lähettyvillä sijaitsee myös Vapaudenpatsaalle irvaileva saari. Saaren nimi on Happiness Island, ja patsas taas Statue of Happiness. Patsas pitää kädessään soihdun sijasta kahvimukia, joka on viittaus Hot Coffee -modin aiheuttamaan kohuun. Patsaan sisältä löytyy myös pääsiäismunaksi piilotettu ”sydän”. Muutamaa aluetta lukuun ottamatta Algonquin on rauhallista seutua.

title: Senaatintori

text: C. L. Engelin piirustus vanhasta Suurtorista. Helsingin yliopiston päärakennus torin laidalla n. vuonna 1870. Panoraama Tuomiokirkon, silloisen Nikolainkirkon, tornista lounaaseen Signe Branderin kuvaamana vuonna 1909. Yliopiston päärakennus nykyisessä asussaan. Senaatintori on varsinkin kesäisin turistien kansoittama. Helsingin tuomiokirkko. Sederholmin talo, kantakaupungin vanhin rakennus. Aleksanteri II:n patsas. Valtioneuvoston linna. Senaatintori ja United Buddy Bears 2010. Laki-veistos Aleksanteri II:n patsaassa.

title: Mahaminh Sakayamunee Visejchaicharn

text: Mahaminh Sakayamunee Visejchaicharn () on 92 metriä korkea patsas, joka esittää istuvaa Buddhaa. Patsas tunnetaan myös nimillä "Suuri Buddha" ja "Phra Buddha Maha Nawamin". Patsas sijaitsee Ang Thongin kaupungissa Thaimaassa. Patsasta alettiin rakentaa vuonna 1990 ja se valmistui vuonna 2008. Patsas on tehty sementistä, joka on maalattu kullan väriseksi. Mahaminh Sakayamunee Visejchaicharn on Thaimaan suurin patsas.

title: Sammon salaisuus

text: Tarinassa vieraillaan muun muassa 1950-luvun Helsingissä. Eräs tarinan kohtauksista on Helsingin keskustaan sijoittuva kohtaus, jossa Iku-Turso muun muassa pomppii Helsingin tuomiokirkon päällä. Sarjakuvassa nähdään tuomiokirkon ja Senaatintorin lisäksi Helsingin rautatieasema, Stockmannin tavaratalo ja Kolmen sepän patsas.

title: Cookin patsas

text: Cookin patsas sijaitsee "Victoria Squarella" Christchurchin kaupungissa Uudessa-Seelannissa. Patsas valmistui vuonna 1932. Patsaan veistäjänä ja suunnittelijana toimi William Trethewey. Patsas on valmistettu Italian Carraran alueen marmorista. Patsaan omistaa Christchurch City Council.

title: Snellmaninkatu (Helsinki)

text: Snellmaninkatu on Helsingin Kruununhaassa sijaitseva etelä-pohjois-suuntainen katu, joka kulkee rinnakkaisen Unioninkadun itäpuolella. Katu alkaa etelässä Aleksanterikadusta ja kulkee Senaatintorin itäreunaa pitkin Valtioneuvoston linnan ohi. Senaatintorin lisäksi Unioninkadun ja Snellmaninkadun välisissä kortteleissa sijaitsevat muun muassa Helsingin tuomiokirkko, Suomen Pankin päärakennus ja Kansallisarkisto. Suomen Pankin rakennuksen edessä sijaitsee J. V. Snellmanin patsas, jonka mukaan katu on myös nimetty. Vastapäätä, kadun itäpuolella, on Säätytalo. Snellmaninkatu päättyy pohjoisessa Siltavuoreen, ja sen päädyssä Siltavuorenpenkereellä sijaitsee vuonna 1905 valmistunut yliopiston fysiologian laitoksen rakennus.

title: Aleksanterinkatu (Helsinki)

text: Tulli- ja pakkahuoneen jälkeen Aleksanterinkadun pohjoispuolella, Mariankadun ja Ritarikadun välissä on Ritaripuistikko ja uusgoottilainen Ritarihuone (Georg Theodor von Chiewitz, 1862), jossa aatelissääty kokoontui säätyvaltiopäivien aikana. Sen jälkeen Ritarikadun ja Snellmaninkadun välissä on Valtioneuvoston linna (C. L. Engel, 1822), jossa toimivat pääministerin kanslia ja valtiovarainministeriö. Snellmaninkadulta Unioninkadulle Aleksanterinkatu kulkee pitkin Senaatintorin eteläreunaa, ja myös Valtioneuvoston linnan pääjulkisivu on torin puolella. Torin pohjoisreunassa on Helsingin tuomiokirkko (C. L. Engel, 1852), ja sen keskellä on keisari Aleksanteri II:n patsas (Walter Runeberg, 1894). Kadun eteläpuolella on vanhoja 1700-luvun kauppiastaloja, joita on modernisoitu eri tarkoituksiin: Helsingin kaupunginjohtajan virka-asuntona toimiva Brummerin talo, kaupungin vanhin rakennus Sederholmin talo (1757), jossa on kaupunginmuseon näyttelytiloja, Vanha raatihuone sekä Kiseleffin talo, jossa Stockmannin tavaratalo toimi 1930-luvulle asti.

title: Stortorget (Malmö)

text: Torin keskellä sijaitsee kuningas Kaarle X Kustaan ratsastajapatsas, jonka on tehnyt John Börjeson. Patsas syntyi vuoden 1896 Malmön teollisuus- ja käsityönäyttelyn yhteydessä. Patsashankkeen alkuunpanijoista tärkeimpiä olivat lehtimies ja poliitikko Carl Herslow sekä historian professori Martin Weibull.

title: Aleksanteri II (patsas, Helsinki)

text: Keisari Aleksanteri II (1818–1881) oli Suomessa pidetty hallitsija, jonka valtakaudella ja myötävaikutuksella toteutettiin huomattavia yhteiskunnallisia uudistuksia. Hän kuoli vuonna 1881 pommiattentaatin uhrina, ja 1884 Suomen säätyvaltiopäivät järjesti suunnittelukilpailun Senaatintorille sijoitettavasta muistomerkistä. Siihen kutsuttiin kaikki ajan merkittävät suomalaiset kuvanveistäjät.

title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Alkuperäisessä luonnoksessa kolmimetrinen patsas seisoi viiden metrin korkuisella jalustalla, mutta lopulta monumentista tuli lähes kolme metriä korkeampi. Oy Granit Ab:n toimittama jalusta valmistettiin Hangosta louhitusta graniitista, josta on myös tehty muun muassa Helsingin Senaatintorilla sijaitsevan "" jalusta.

title: Helsingin kaupunginmuseo

text: Helsingin kaupunginmuseo sijaitsee Senaatintorin kulmalla osoitteessa Aleksanterinkatu 16. Museo kattaa lähes puolikkaan korttelin vanhimmasta Helsingistä, Aleksanterinkadun ja Katariinankadun kulmasta. Viisi vanhaa rakennusta ja niiden keskelle rakennettu uudisosa on yhdistetty museokokonaisuudeksi, johon kuuluu myös kolme omaleimaista sisäpihaa. Rakennukset ovat aiemmin olleet lähinnä virastokäytössä.

title: Henrik Gabriel Porthanin patsas

text: Henrik Gabriel Porthanin patsas on Carl Eneas Sjöstrandin suunnittelema, 9. syyskuuta 1864 paljastettu patsas. Se sijaitsee Turussa Porthaninpuistossa. H. G. Porthania esittävä patsas on Suomen vanhin henkilömonumentti.

title: Unioninakseli

text: Unioninakselin varrella sijaitsee Helsingin kolme keskeistä torialuetta: Kauppatori ja Senaatintori Kruununhaassa sekä Hakaniementori Pitkänsillan pohjoispuolella. Akselin varren kirkkoja ovat etelästä lukien muun muassa Saksalainen kirkko, Helsingin tuomiokirkko, Pyhän kolminaisuuden kirkko ja Kallion kirkko. Merkittävän arkkitehtonisen kokonaisuuden muodostaa Unioninakseliin nivoutuva C. L. Engelin suunnittelema Helsingin empire-keskusta, joka on rakennettu 1800-luvun alkupuolella. Huomattavia rakennuksia etelästä lukien ovat myös muun muassa Tähtitorninmäen observatorio, Svenska normallyceum, Metsätalo, Ympyrätalo ja Arenan talo.

title: Gendarmenmarkt

text: Gendarmenmarkt on aukio Saksan pääkaupungissa Berliinissä, Mitten kaupunginosassa. Sitä reunustavat muun muassa Konzerthaus Berlin, Französischer Dom ja Deutscher Dom. Aukion keskellä sijaitsee saksalaisen runoilijan Friedrich Schillerin patsas.

title: Bruce Leen patsas

text: Bruce Leen patsas on rakennettu Bruce Leen muistolle. Patsas sijaitsee Kiinassa Hongkongin kaupungin Tähtien aukiolla (). Patsas on 2,5 metriä korkea pronssinen patsas. Patsas paljastettiin 27. marraskuuta 2005, joka olisi ollut Bruce Leen 65. syntymäpäivä.

title: Lenin-patsas (Seattle)

text: Seattlen Lenin-patsas (engl. Statue of Lenin) on 5 metriä korkea pronssinen patsas, joka on pystytetty Leninin kunniaksi. Lenin-patsas sijaitsee Seattlen kaupungissa Washingtonin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Veistoksen on veistänyt bulgarialainen kuvanveistäjä Emil Venkov. Patsas valmistui vuonna 1988 ja alun perin sijaitsi Popradin kaupungissa Tšekkoslovakiassa (nykyään Slovakia). Kommunismin kaaduttua patsas poistettiin Leninin aukiolta ja vietiin varastoon, josta se sitten vuonna 1993 myytiin yhdysvaltalaiselle Lewis E. Carpenterille 13 000 dollarilla. Patsas pilkottiin kolmeen osaan ja kuljetettiin Amerikkaan. Kokonaiskustannukset olivat noin 41 000 dollaria.

title: Arnold Schwarzeneggerin patsas

text: Arnold Schwarzeneggerin patsas on patsas Arnold Schwarzeneggerin kunniaksi. Patsas sijaitsee Arnold Schwarzeneggerin museon edessä Thalin kylässä Itävallassa. Patsas on valmistettu pronssista. Arnold Schwarzenegger paljasti patsaan 7. lokakuuta 2011. Patsas esittää Arnoldia kehonrakentajana.

title: Aleksanteri II (patsas, Helsinki)

text: Aleksanteri II on monumentaalinen patsaskokonaisuus, joka sijaitsee Helsingin Senaatintorilla.

title: Kiepenkerl

text: Kiepenkerl on Jeff Koonsin suunnittelema patsas. Patsas on tehty kokonaan ruostumattomasta teräksestä. Patsas valmistui vuonna 1987. Patsas sijaitsee Hirshhorn Museum and Sculpture Gardenissa Washingtonin kaupungissa Yhdysvalloissa. Patsaan omistaa Smithsonian Institution.

title: Mannerheimin patsas (Seinäjoki)

text: Mannerheimin patsas sijaitsee Seinäjoella Kirkkokadun ja Koulukadun kulmauksessa, Seinäjoen lyseon vieressä. Lauri Leppäsen veistämä patsas paljastettiin ensimmäisenä marsalkka Mannerheimin patsaana Suomessa 4. kesäkuuta 1955. Patsas pystytettiin ensin Seinäjoen Keskustorille ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1973. Mannerheimin puiston uudistuksessa 2014 veistos sai korkeamman jalustan ja pääsi hieman lähemmäs kadunreunaa (kuvassa patsas on vielä aiemmalla paikallaan).

title: Lenin-patsas (Ulan-Ude)

text: Ulan-Uden Lenin-patsas (Ven. Памятник Ленину) on maailman suurin Leninin päätä esittävä patsas. Patsas on rakennettu Leninin kunniaksi. Veistoksen alusta on graniittia ja Leninin pää on valmistettu pronssista. Patsas sijaitsee Ulan-Uden kaupungissa "Neuvoston aukiolla" Venäjällä. Paikalliset kutsuvat patsasta myös nimellä "pää". Lenin-patsaan arkkitehtina toimi P. G. Zilberman ja veistoksen valmistivat neuvostoliittolaiset kuvanveistäjät G. V. Neroda ja J. G. Neroda. Patsas painaa noin 42 tonnia ja on 7,7 metriä korkea. Veistos valmistui 5. marraskuuta 1971.


query: Kuinka monta kaupunkia kuuluu Pirkanmaan maakuntaan?

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaalla on 22 kuntaa, joista kaksitoista on kaupunkeja.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa kuuluu historialliseen Satakuntaan lukuun ottamatta maakunnan eteläosaa, joka kuuluu historialliseen Hämeeseen. Pääosa nykyisestä Pirkanmaasta on ollut historiallista Ylä-Satakuntaa, joka kuitenkin ulottuu myös kauas nykyisen Satakunnan maakunnan puolelle, samalla kun pieni osa nykyisestä Pirkanmaasta on myös vanhaa Ala-Satakuntaa. Maakunnan asutuksen painopiste on ollut jo vuosisatoja nykyisen Tampereen tienoilla. Alueen pohjoisosa oli pitkään erämaata. Vuonna 1779 perustetusta Tampereesta tuli maakunnan keskus voimakkaan teollistumisen myötä 1800-luvulla. Sitä ennen Pirkanmaa oli lähinnä Porin, Turun ja Hämeenlinnan vaikutuspiirissä. Nykyajan Pirkanmaa sijaitsee keskimäärin etelämpänä kuin vanha Ylä-Satakunta. Pohjoisia pitäjiä on liitetty naapurimaakuntiin, muun muassa Keuruu ja Multia Keski-Suomeen. Etelässä Pirkanmaahan on liittynyt Tampereen imussa vanhaan Hämeen maakuntaan kuuluvia pitäjiä kuten Akaa ja Urjala.[16]

title: Ala-Satakunta

text: Ylä-Satakuntaan nykyisen Satakunnan maakunnan kunnista ovat kuuluneet Kankaanpää, Jämijärvi, Honkajoki, Karvia, Lavia ja Kiikoinen. Nykyisen Pirkanmaan alueesta Ala-Satakuntaan ovat kuuluneet aikoinaan Huittisista itsenäistynyt Keikyä, josta osana Äetsän kuntaa tuli vuonna 2009 osa Sastamalan kaupunkia, sekä niin ikään aikoinaan Huittisista itsenäistynyt Punkalaidun, joka siirtyi Satakunnasta Pirkanmaahan vuonna 2005. Lisäksi Ala-Satakuntaan ovat kuuluneet Loimaa ja Oripää nykyisestä Varsinais-Suomen maakunnasta.

title: Hämeen lääni

text: Hämeen lääni () oli vuosina 1831–1997 Suomen lääni, johon kuuluivat Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnat sekä pääosa Päijät-Hämeen maakunnasta. Läänin pääkaupunki oli Hämeenlinna ja väkiluvultaan suurin kaupunki Tampere. Vuosina 1997–2009 Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnat kuuluivat Etelä-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Hämeenlinna. Pirkanmaan maakunta kuului Länsi-Suomen lääniin, jonka pääkaupunki oli Turku.

title: Satakunnan historiallinen maakunta

text: Satakunnan historiallinen maakunta käsittää nykyisen Satakunnan maakunnan ja valtaosan Pirkanmaasta. Lisäksi siihen luetaan nykyisestä Etelä-Pohjanmaan maakunnasta Ähtäri, nykyisestä Keski-Suomen maakunnasta Keuruu (mukaan lukien Keuruuseen liittynyt Pihlajavesi) ja Multia sekä nykyisestä Varsinais-Suomen maakunnasta Loimaa ja Oripää. Historiallista maakuntaa rajaavat idässä ja etelässä Häme, etelässä Varsinais-Suomen historiallinen maakunta ja pohjoisessa Pohjanmaan historiallinen maakunta. Alueella asuu nykyisin noin 760 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Tampere, Pori, Rauma, Nokia, Ylöjärvi ja Sastamala.

title: Ruotsin maakunnat

text: On monia esimerkkejä siitä, kuinka maakunnan asukkaat käyttävät juuri maakuntaa kulttuuri-identiteettinsä vahvistamiseen. Matkailualalla maakuntia käytetään usein markkinoimistarkoituksiin. Useimmat Ruotsin urheiluseurat on jaettu maakunnan mukaan, vaikka lääniin perustuvia aluejakojakin esiintyy (Västerbotten, Norrbotten, Tukholma ja Göteborg). Ruotsin riimukivet ja muut valtion historiallisen museon esinekokoelmat on jaoteltu maakuntien mukaan. Ruotsin Radiolla P4:lla on paikallisradiot 12 maakunnassa. Uppsalan yliopistossa on 13 maakunnan osakuntaa.

title: Ylä-Pirkanmaan seutukunta

text: Ylä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnan koillisosissa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 069.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

title: Varsinais-Suomen maakunta

text: Varsinais-Suomi () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Saaristomeren rannikolla ja saarissa. Maakunta koostuu Loimaan, Salon, Turun, Vakka-Suomen ja Turunmaan seutukunnista. Naapurimaakunnat ovat Ahvenanmaa lounaassa, Kanta-Häme ja Pirkanmaa koillisessa, Satakunta pohjoisessa sekä Uusimaa idässä. Nykyinen maakunnan alue on Varsinais-Suomen historiallista maakuntaa hieman laajempi, sillä se käsittää myös Loimaan seudun, joka kuuluu Satakunnan, sekä Someron, joka kuuluu Hämeen historialliseen maakuntaan.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Eräkauden jälkeen koitti 1800-luvun alkuun kestänyt aikakausi, jolloin kaupunkien puuttuminen ja tuotantorakenteen yksipuolisuus hidastivat maakunnan kehitystä. Ylä-Satakunta jäi jälkeen naapurimaakunnistaan. Yläsatakuntalaisten markkinamatkojen kohde oli yleensä Turku. Ajanjaksoa on kutsuttu myös nimellä ”Turun aika”.[27] Kuningas Kustaa III teki periaatepäätöksen Tampereen kaupungin perustamisesta 6. kesäkuuta 1775. Virallisesti kaupunki perustettiin 1. lokakuuta 1779. Aluksi Tampere kasvoi hitaasti ja sen vaikutus oli vähäinen. 1840-luvulla kaupungista kehittyi koko Suomen merkittävin teollisuuskeskus. Muuallakin maakunnassa alkoi kehittyä teollisuutta. Uudet keksinnöt – puuhioke sekä selluloosan valmistus ja paperin teko molemmista – olivat keskeisiä Pirkanmaan kehitykselle.[28] Tampereen ohella teollista toimintaa syntyi muun muassa Valkeakoskelle, Nokialle ja Mänttään. Orivedellä puolestaan aloitettiin kenkä- ja nahkateollisuus 1890-luvulla.

title: Päijät-Hämeen maakunta

text: Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pohjaslahti Sahalahti Suodenniemi Suoniemi Sääksmäki Teisko Toijalan kaupunki Tottijärvi Tyrvää Vammalan kaupunki Viiala Viljakkala Vilppula Äetsä

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa () on Suomen maakunta, josta osa sijaitsee Satakunnan ja osa Hämeen historiallisten maakuntien alueella. Pirkanmaan väkiluku oli henkeä.[1] Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on neliökilometriä. Maapinta-ala on neliökilometriä (4,1% Suomen maa-alasta) ja makeavesiala neliökilometriä (5,9% Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Väestö on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan, Pirkanmaan pohjoisosat sitä vastoin ovat melko harvaan asuttua.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaan osuus Suomen viennistä ja etenkin tuonnista on huomattavasti maakunnan bruttokansantuoteosuutta pienempi; teollisuuden ansiosta maakunnan ulkomainen kauppatase on ylijäämäinen. Noin 90 prosenttia Pirkanmaan viennistä tulee teollisuuden päätoimialalta.[50]

title: Hämäläis-Osakunta

text: Hämäläis-Osakunnan kanta-alue sijaitsee Hämeen historiallisen maakunnan eteläosissa eli Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä ja eteläisessä Keski-Suomessa, mutta myös Satakunnan historiallisen maakunnan itäosassa, joka suurimmaksi osaksi muodostaa Pirkanmaan nykymaakunnan alueen. Sieltä Punkalaidun ei kuitenkaan kuulu kanta-alueeseen, mutta toisaalta Etelä-Savosta kuuluu Pertunmaa.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaan maakuntaliitto perustettiin vuonna 1956. Maakuntaa kutsuttiin myös Tammermaaksi, mutta vähitellen Pirkanmaa vakiintui alueen nimeksi. Tammermaa-nimi elää kuitenkin edelleen useiden yritysten ja yhdistysten nimissä. 1950-luvulla maakunnan ainoa kaupunki oli edelleen Tampere. Kauppaloita sen sijaan oli useita: Ikaalinen, Mänttä, Nokia, Toijala, Valkeakoski ja Vammala. Vuosina 1963–1977 ne muutettiin kaupungeiksi. Myöhemmin kaupungeiksi virallistettiin Orivesi, Parkano ja Virrat.[8] Kuntien määrä väheni huomattavasti 1900-luvun jälkipuoliskolla ja edelleen 2000-luvulla. Vanhoja pitäjännimiä, kuten Akaa ja Sastamala, otettiin uudelleen käyttöön kuntaliitosten myötä.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaan elinkeinorakenne painottuu jälkiteolliselle yhteiskunnalle tyypillisesti palveluihin. Tampereelle on kasvanut valtakunnallisesti merkittävä ICT-keskittymä. Väestöpohjansa ansiosta kaupunki on myös huomattava kaupan keskus. Teollisuuden osuus arvonlisäyksestä ja työpaikoista on Pirkanmaalla Suomen keskiarvoa korkeampi. Maakunta on yksi Suomen keskeisistä valmistavan teollisuuden keskittymistä, teollisen toiminnan perinteet ovat pitkät ja koulutusverkosto hyvä. Teollisuus on keskittynyt pitkälti Tampereelle ja sen lähiympäristöön, kuten Nokialle ja Valkeakoskelle. Myös Mänttä-Vilppula on merkittävä teollisuuskeskus. Maatalouden osuus taloudellisesta toiminnasta on vähäinen. Maakunnan länsiosassa maataloustuotanto on lypsykarjavaltaista, etelässä viljanviljelyvaltaista ja pohjoisessa metsätalousvaltaista.[47][48][49]

title: Lounais-Pirkanmaan seutukunta

text: Lounais-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Kiikoinen siirtyi Pirkanmaalta osaksi Satakunnan maakuntaa 1997. Punkalaidun siirtyi Satakunnan maakunnasta osaksi Pirkanmaan maakuntaa 2005. Kiikoinen liittyi Pirkanmaahan kuuluvaan Sastamalaan ja siirtyi takaisin osaksi Pirkanmaan maakuntaa 2013. Kuhmoinen siirtyy Keski-Suomesta Pirkanmaahan sote-uudistuksen myötä vuoden 2019 alussa.[5]

title: Etelä-Pirkanmaan seutukunta

text: Etelä-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 063. seutukunnassa oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

title: Luoteis-Pirkanmaan seutukunta

text: Luoteis-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 061.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa kuuluu eteläboreaaliseen ilmastovyöhykkeeseen lukuun ottamatta pohjoisimpia osia, jotka kuuluvat keskiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Maakunnan keskilämpötilat vaihtelevat pohjoisosan ylänköjen noin kolmesta asteesta eteläosien runsaaseen neljään asteeseen. Keskimäärin kylmin kuukausi on helmikuu ja lämpimin vastaavasti heinäkuu.[12]

title: Valkeakoski

text: Valkeakoski on noin 21 000 asukkaan kaupunki, joka sijaitsee 35 kilometriä Tampereelta etelään. Se kuuluu Pirkanmaan maakuntaan. Valkeakoski tunnetaan erityisesti paperiteollisuuden keskuskaupunkina, teollisuuspaikkakuntana ja monipuolisena kulttuuri- ja urheilukaupunkina. Valkeakosken naapurikunnat ovat Akaa, Hattula, Hämeenlinna, Kangasala, Lempäälä ja Pälkäne.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaan maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen vesialueeseen. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi (265 km²), Vanajavesi (179 km²), osittain Kanta-Hämeen maakunnan alueella), Längelmävesi (178 km²), Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi (124 km²), Keurusselkä (119 km², osittain Keski-Suomen maakunnan alueella), Mallasvesi ja Roine (yhteensä 107 km²), Kyrösjärvi (96,2 km²), Ruovesi (66,1 km²), Kukkia (46,7 km²) ja Pälkänevesi (45,9 km²).[9] Maakunnan pohjois- ja luoteisosat kuuluvat Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, ja muutamat Kihniön ja Virtain läntisen osan järvet laskevat Kyrönjokea myöten Perämereen.[10]

title: Nokia (kaupunki)

text: Nokia on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Nokian naapurikunnat ovat Hämeenkyrö, Pirkkala, Sastamala, Tampere, Vesilahti ja Ylöjärvi. Nokian vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1951. Nokia on väkiluvultaan Pirkanmaan toiseksi suurin kunta maakuntakeskus Tampereen jälkeen.

title: Ylä-Satakunta

text: Nykyisen Satakunnan maakunnan kunnista Ylä-Satakuntaan ovat kuuluneet Kankaanpää, Jämijärvi, Honkajoki, Karvia ja Lavia. Nykyisestä Pirkanmaan maakunnasta Ylä-Satakuntaan on kuulunut maakunnan pääosa, pois lukien kuitenkin Ala-Satakuntaan kuuluneet aikoinaan Huittisista itsenäistynyt Keikyä, josta osana Äetsän kuntaa tuli vuonna 2009 osa pirkanmaalaista Sastamalan kaupunkia, sekä niin ikään aikoinaan Huittisista itsenäistynyt Punkalaidun, joka siirtyi Satakunnasta Pirkanmaahan vuonna 2005. Tämän lisäksi nykyisestä Pirkanmaan maakunnasta Ylä-Satakuntaan kuulumattomia ovat historialliseen Hämeen maakuntaan luetut nykyiset Urjala, Kylmäkoski, Akaa, pääosa nykyisestä Valkeakoskesta, nykyinen Pälkäne ja nykyiseen Oriveteen liitetty osa Längelmäkeä. Pirkanmaan ja Satakunnan nykymaakuntien ulkopuolelta Ylä-Satakuntaan ovat kuuluneet lisäksi pääosiltaan nykyiset Keuruu ja Multia nykyisestä Keski-Suomen maakunnasta ja Ähtäri ja Soini nykyisestä Etelä-Pohjanmaan maakunnasta.

title: Länsi-Götanmaa

text: Länsi-Götanmaan maakunnassa on yksitoista kaupunkia. Ruotsissa ei enää virallisesti ole kaupunkeja, mutta seuraavat paikkakunnat olivat kaupunkeja vuoden 1971 kuntauudistukseen asti. Göteborgin kaupunkitaajama kuuluu pohjoisosistaan myös Bohuslänin maakuntaan.Länsi-Götanmaan maakunta kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta pieniltä osin myös muihin lääneihin. Toisaalta Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kokonaan myös Bohuslänin ja Dalslandin maakunnat. Seuraavassa on ilmoitettu lääneittäin, mihin kuntiin maakunta nykyään jakautuu.

title: Pirkanmaan käräjäoikeus

text: Pirkanmaan käräjäoikeus on yksi Turun hovioikeuspiirin kuudesta käräjäoikeudesta. Sen tuomiopiiriin kuuluu Pirkanmaan maakunta, ja se on Helsingin käräjäoikeuden tuomiopiirin jälkeen väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin. Käräjäoikeus syntyi vuoden 2010 alusta osana valtakunnallista käräjäoikeusuudistusta, jonka jälkeen käräjäoikeuksien tuomiopiirit määräytyvät pääosin maakuntapohjalta. Ennen uudistusta Pirkanmaan alueella toimivat Tampereen, Ikaalisten ja Toijalan käräjäoikeudet.

title: Kiikoinen

text: Kiikoinen () on entinen Suomen kunta, joka itsenäisenä kuntana kuului Satakunnan maakuntaan. Vuoden 2013 alusta Kiikoinen liitettiin Pirkanmaan maakunnassa sijaitsevaan Sastamalan kaupunkiin, jolloin siitä tuli osa Pirkanmaan maakuntaa. Vuonna 2012 kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Kiikoisten naapurikunnat olivat Kokemäki, Lavia, Ulvila, ja Sastamala. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kauvatsa, Keikyä, Kiikka, Kullaa, Suodenniemi ja Tyrvää.

title: Tukholma

text: Tukholma () on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta.[1] Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan.[2] Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman läänin maakäräjäkuntaan, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta.[3]

title: Satakunnan maakunta

text: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Mouhijärvi, Parkano ja Viljakkala siirtyivät Pirkanmaan maakuntaan sekä Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin 1993. Kiikoinen siirtyi Pirkanmaalta Satakunnan maakuntaan ja Suodenniemi, Vammala ja Äetsä siirtyivät Pirkanmaan maakuntaan 1997. Punkalaidun siirtyi Pirkanmaan maakuntaan 2005. Kiikoinen liittyi Pirkanmaahan kuuluvaan Sastamalaan ja siirtyi takaisin Pirkanmaan maakuntaan 2013.


query: Miltä ajalta Tukholman vanhakaupunki on peräisin?

title: Tukholma

text: 1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki. Sen suojaksi rakennettiin 1200-luvulla muurit.[16] Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanhakaupunki", ruots. Gamla stan.[17] Stadsholmenin pinta-ala oli alun perin 24 hehtaaria.[17]

title: Slussen

text: Slussen on alue Vanhan kaupungin ja Södermalmin rajalla Tukholmassa. Nimensä se on saanut vieressä sijaitsevan veneliikennettä palvelevan sulun mukaan, joka on rakennettu Mälarenin eteläisempään lasku-uomaan, Söderströmiin. Slussenilla sijaitsee Tukholman metron Slussenin metroasema ja Saltsjöbananin pääteasema. Sen välittömässä läheisyydessä sijaitsee vanhakaupunki ja Södermalmstorg. Huomattava maamerkki on viereinen Katarina-hissi.

title: Baku

text: Bakun muurin ympäröimä vanhakaupunki on UNESCOn maailmanperintöluettelossa vuodesta 2000. Nykypäivään säilyneet muurit on rakennettu 1100-luvulla paikalle, joka on ollut asuttuna paleoliittiselta ajalta asti. Vanhankaupungin kuuluisin rakennus on Neitsyttorni, joka saattaa olla peräisin jo 600-500-luvuilta eaa. Toinen merkittävä vanha rakennus on vanhankaupungin korkeimmalla kohdalla kohoava Shirvanshahin palatsi, jota rakennettiin 1100-luvulta 1400-luvulle. Vanhassakaupungissa on myös lukisia keskiaikaisia moskeijoita, karavaaniseraijeita ja kylpylöitä.

title: Tukholman vanhakaupunki

text: Kaupunki on peräisin 1200-luvulta, jolloin Birger-jaarli rakennutti linnoituksen Mälarenin "lukoksi". Kaupunki levisi linnoituksen ympärille ja vanha kaupunki käsittikin monen vuosisadan ajan koko Tukholman kaupungin.

title: Rhodos (kaupunki)

text: Octavianuksen ja Antoniuksen sodassa Cassiuksen joukot tuhosivat kaupungin, sillä se oli toisen triumviraatin puolella. Vielä Strabon kuitenkin kehuu kaupungin kauneutta. Kaupunki kärsi laajoja tuhoja maanjäristyksissä vuosina 345 jaa. ja 515 jaa. Keskiajalla kaupunki kutistui pienemmäksi asutukseksi. Se nousi uudelleen 1300-luvulla, kun siitä tuli Johanniittain ritarikunnan keskus. Pääosin tuolta ajalta on peräisin nykyinen Ródoksen vanhakaupunki, joka sijaitsee antiikin aikaisen kaupungin paikalla. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Ródoksen kaupungiksi, joka on edelleen saaren keskus.

title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan malmgård-kartanoita
1800-luvun ensimmäiselle puoliskolle luonteenomaista oli stagnaatio ja suhteellisen vähäinen rakennustoiminta. Kaupunkiin rakennettiin pääasiassa sairaaloita, kasarmeja, vankiloita ja tieteen käyttöön tarkoitettuja rakennuksia, jotka nousivat sen reuna-alueille. Vielä 1800-luvun puolivälissä ainoastaan Gamla stan oli tiiviisti rakennettu kivikaupunki, mutta Ruotsin ja Tukholman teollistuessa kaupunkikuva muuttui jälleen nopeasti. Teollisuusrakennuksia nousi kaupungin reunamille ja rautatiestä tuli uusi liikkumismuoto. Kaupungin 1700-luvulta peräisin ollut suunnittelu ei kestänyt räjähdysmäisesti kasvanutta väestöä, mistä seurasi useita koleraepidemioita. Hygieniaolot olivat erittäin huonot: 1850-luvulla Tukholma oli yksi Euroopan epäterveellisimmistä kaupungeista asua.

title: Norrmalmin uudelleenjärjestely

text:
Myöhemminkin uudelleenrakentamista on arvostellut muun muassa dokumenttielokuvien tekijä Anders Wahlgren:
Arvostelijat korostivat sitä, että myös Tukholman vanhakaupunki oli samaan aikaan pahoin slummitutunut. Nykyisin on laaja yksimielisyys siitä, että on hyvä, että alueen vanha rakennuskanta on säilynyt. Vanhakaupunki oli kuitenkin jo kauan ennen Norrmalmin uudelleenjärjestelyä menettänyt juuri Norrmalmille merkityksensä liike-elämän ja hallinnon keskipisteenä, eikä siellä sen vuoksi ollut yhtä suurta painetta uudisrakentamiseen.

title: Lidingön kunta

text: Vanhempaa vuodelta 1925 peräisin olevaa terässiltaa käyttää saarelle liikennöivä Lidingöbanan-pikaraitiotie. Se ajaa reittinumerolla 21 väliä Ropsten (Tukholma) – Gåshaga. Aiemmin sen reitti ulottui Tukholmassa aina Humlegårdeniin asti, mutta raitioliikenteen lakkauttamisen jälkeen sen reitti lyheni nykyiselleen.

title: Craco

text: Varhaisimmat Cracosta löydetyt ihmisasutuksen jäljet ovat 700-luvulta eaa. peräisin olevat haudat. Vuonna 1963 vanhakaupunki evakuoitiin maanvyörymän takia.

title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Nykyisin kantakaupungiksi () kutsuttu alue vastaa rajoiltaan 1900-luvun alkuvuosien Tukholmaa, jolloin kaupunkiin ei vielä ollut liitetty yhtäkään sen lähikunnista. Kantakaupunki jaetaan viiteen suurempaan alueeseen. Vanhakaupunki-keskusta koostuu yhdestä suuresta ja muutamasta pienemmästä saaresta sekä Tukholman ydinkeskustasta. Tästä pohjoiseen on Vasastaden, koilliseen Östermalm, länteen Kungsholmen ja etelään Södermalm.

title: Hebron

text: Hebron on yksi oman alueensa parhaiten säilyneistä keskiaikaisista kaupungeista[1] ja sen vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelon kohde vuodesta 2017 lähtien[3]. Vanhakaupunki on rakentunut Makpelan luolan ympärille ja sille ovat tyypillisiä kapeat kadut, tasakattoiset kivirakennukset, basaarit ja sisäpihat. Vanhallakaupungilla ei ole varsinaista kaupunginmuuria, mutta sen ulkoreunan muodostaa toisiinsa yhteen rakennettujen talojen ketju, jonka rikkoo viisi sisäänkäyntinä käytettyä porttia. Vanhankaupungin arkkitehtuuri on peräisin Osmanien valtakunnan ajoilta ja jotkin rakennukset ovat säilyneet aina Mamelukkien ajoilta lähtien.[1]

title: Tukholman vanhakaupunki

text: Keskiajalla kaupunkia ympäröivät muurit, jotka olivat nykyisten Västerlånggatanin ja Österlånggatanin sisäpuolella. Keskellä vanhaa kaupunkia oleva Stortorget on kuuluisa siellä vuonna 1520 tapahtuneesta Tukholman verilöylystä.

title: Tukholma

text: Beckholmen Djurgården eli Valdemarsön Helgeandsholmen Kastellholmen Kungsholmen Lilla Essingen Långholmen Reimersholme Riddarholmen Skeppsholmen Stadsholmen eli Vanhakaupunki Stora Essingen Strömsborg Södermalm eli Åsön

title: Tukholma

text: Tukholman vanhimman kaupunginosan, Vanhankaupungin, katukaava on peräisin keskiajalta ja se seurailee vanhoja kaupungin muureja. Vanhankaupungin vanhin rakennus on Riddarholmskyrkan, joka on peräisin 1200-luvun lopulta. Muita keskiaikaisia rakennuksia ovat muun muassa Storkyrkan.[85]

title: Waiblingen

text: Varhaisin tunnettu maininta Waiblingenistä on peräisin vuodelta 885, jolloin se mainittiin karolingisessa asiakirjassa. Waiblingenille myönnettiin kaupunginoikeudet vuonna 1250. Kolmikymmenvuotisessa sodassa vuonna 1634 kaupunki tuhottiin lähes täysin. Se jälleenrakennettiin sodan jälkeen, ja kaupungin nykyinen vanhakaupunki on peräisin vuosilta 1640–1700.

title: Presidentinlinna

text: Presidentinlinnaan on sijoitettu lukuisia Suomen valtion omistamia taideteoksia, kuten Edelfeltin öljyväritöitä ja Walter Runebergin veistoksia. Valtaosan linnan taideteoksista on peräisin ajalta 1850–1890 Venäjän keisarien ajalta, ja tätä osaa linnan kokoelmista kutsutaan keisarilliseksi taidekokoelmaksi. Eräs tunnetuimmista Presidentinlinnan taideteoksista on Severin Falkmanin historiamaalaus Kaarle Knuutinpoika Bonde lähdössä Viipurin linnasta Tukholmaan kuninkaanvaaliin 1448. Nykyisin presidentin työhuoneessa tasavallan presidentin uudenvuodenpuheen taustalla näkyvä maalaus on Edelfeltin Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä vuodelta 1899. Linnan huonekalut ovat suurimmaksi osaksi empireä tai siihen sekoittuneita kertaustyylejä, kuten uusrokokoota. Linnassa on myös paljon uusrenessanssityylisiä huonekaluja ja koriste-esineitä, jotka ovat peräisin Venäjän keisarin Lappeenrannan-residenssistä. Linnan esineistö ei ole säilynyt täysin koskemattomana, vaan osa siitä on kulkeutunut muihin valtion rakennuksiin, kuten Kultarantaan, Tamminiemeen ja Kesärantaan.

title: Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista

text: Viron pääkaupunki, Tallinna Gamla stan, Tukholman vanhakaupunki Raaseporin linna Snappertunassa Näkymä Helsingin Kauppatorille Kloster Eldenan luostarirauniot Saksan Greifswaldissa Luostarin Välikatu Turussa Liettuan suurin rannikkokaupunki, Klaipėda Entinen Hansakaupunki Rostock sijaitsee Koillis-Saksassa Tanskan pääkaupunki, Kööpenhamina Neptunuksen vesiputous Puolan Gdańskissa Rauman puukaupunki on Suomen suurimpia Ystadin kaupunki Etelä-Ruotsin Skånessa Pietarin Talvipalatsi Venäjällä Riian vanhakaupunki Latviassa

title: Vanhakaupunki (täsmennyssivu)

text: Vanhakaupunki, vanhakaupunki tai vanha kaupunki yleisnimenä sekä Vanhakaupunki erisnimenä tai etuliite "Vanha" erisnimissä kaupungin nimen edellä voivat viitata ainakin seuraaviin:

title: Vanhakaupunki (Helsinki)

text: Kaupunginosan nimi on peräisin siitä, että Helsinki perustettiin alun perin Vanhankaupungin alueelle. Vanhakaupunki esiintyy jo uuden Helsingin perustamisasiakirjassa 1639 ja muoto "Gamla staden" tai "Gammelstaden" yleistyi käyttöön myöhemmin. Suomalainen käännösmuoto alkoi saada sijaa vasta 1800-luvun lopulla. Nykyiset nimiasut vahvistettiin virallisiksi 1909. Kaupunginosan nimeksi Vanhakaupunki tuli 1959.

title: Tukholman vanhakaupunki

text: Vanhaa kaupunkia sivuavan Centralbron-sillan kupeessa on Gamla stanin metroasema.

title: Mälaren

text: Mälarenin itäisin poukama on Tukholman keskustan kupeessa oleva Riddarfjärden, josta Norrström ja Söderström alkavat. Tukholman vanhakaupunki, joka sijaitsee Stadsholmenin, Riddarholmenin ja Helgeandsholmenin saarilla, rajoittuu Riddarfjärdeniin, Norrströmiin, Söderströmiin ja Saltsjöniin.

title: Lijiangin vanhakaupunki

text: Lijiangin vanhakaupunki () on noin 800 vuotta vanha vanhakaupunki ja Unescon maailmanperintökohde Lijiangissa, Yunnanin maakunnassa Kiinassa. Vanhakaupunki lisättiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1997.

title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman vanhin kaupunginosa on Gamla stan eli Tukholman vanhakaupunki, jossa myös vanhimmat rakennukset tai rakennusten jäänteet sijaitsevat. Jälkimmäisiin lukeutuvat esimerkiksi Tre Kronor -linna, jonka Birger-jaarli rakennutti 1200-luvun puolivälissä, ja rakennukset Helgeandsholmenilla 1200-luvun lopulta. Niin kutsutuissa Riksgropen-kaivauksissa vuonna 1978 löydettiin kaupunginmuurien jäänteitä, Helgeandshusetin hautausmaa ja talojen perustuksia 1200-luvulta, joista ei ole maan päällä jäljellä enää mitään.

title: Tukholma

text: Tukholman keskusta sijaitsee paikalla, jossa Mälaren ja Itämeren lahti Saltsjön kohtaavat toisensa. Mälarenilla on siellä kaksi hyvin lyhyttä laskujokea, Norrström ja Slussen, ja Tukholman vanhakaupunki sijaitsee niiden väliin jäävällä Stadsholmenin saarella.[60]

title: Tukholma

text: Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa.[66] Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo.

title: Ródos (kaupunki)

text: Ródoksen kaupunki taantui keskiajalle tultaessa, mutta säilyi olemassa. Se nousi uuteen kukoistukseen, kun Johanniittain ritarikunta saapui saarelle vuonna 1309 ja teki kaupungista keskuspaikkansa. Kaupungin vanhakaupunki on vanhimmilta osiltaan peräisin tuolta ajalta. Kaupunkiin rakennettiin muun muassa ritarikunnan Suurmestarin palatsi. Kaupungin ympärille rakennettiin neljä kilometriä pitkä linnoitusmuuri. Muurit ovat yhä nykyisinkin alkuperäisessä asussaan yhtä porttia, joka rakennettiin 1900-luvulla, lukuun ottamatta. Italialaiskauden aikana, vuonna 1924, portteihin tehtiin muutoksia, että niistä mahtui kulkemaan autoilla.

title: Luettelo Tukholman kaupunginosista

text: Vuodesta 1997 lähtien Tukholma on jaettu kaupunginosa-alueisiin (). Tuolloin kaupunginosa-alueita muodostettiin 24 kappaletta. Vuonna 1998 kaupunginosa-alueita vähennettiin 18:aan yhdistämällä Enskede ja Årsta sekä Hässelby ja Vällingby. Lisäksi Västerled sulautettiin Brommaan, Söderled Farstaan ja Hornstull Maria-Gamla staniin. Hammarby jaettiin Katarina-Sofian ja Skarpnäckin kesken. Jakoa muutettiin jälleen vuonna 2006, jolloin yhdistettiin Maria-Vanhakaupunki ja Katarina-Sofia Södermalmin kaupunginosa-alueeksi. Samoin Hägersten ja Liljeholmen, Enskede-Årsta ja Vantör sekä Rinkeby ja Kista yhdistettiin. Nykyisin jäljellä ovat seuraavat 14 kaupunginosa-aluetta:

title: Tukholman vanhakaupunki

text: Tukholman vanhakaupunki (, myös "Staden mellan broarna", "siltojenvälinen kaupunki", virallinen nimi vuoteen 1980 asti) on Tukholman vanhin kaupunginosa. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Stadsholmenin saarella, mutta käsittää myös Riddarholmenin ja Helgeandsholmenin. Se on myös osa Södermalmin kaupunginosa-aluetta.

title: Buhara

text: Kaupungissa valmistetaan tekstiilejä ja mattoja sekä käsitellään astrahanin ja karakullampaiden nahkoja. Buharassa on monia merkittäviä rakennuksia, joista osa on peräisin 800-luvulta. Muun muassa useita moskeijoita, Arkin linnoitus (museona) ja Ismail Samanin mausoleumi. Buharan vanhakaupunki on Unescon maailmanperintökohde. Kaupungissa toimii kasvatustieteellinen ammattikorkeakoulu.

title: Tukholma

text: Eriksdalsbadetin sisäuimala Hötorget ja Hötorgsskraporna Kungliga Dramatiska Teatern Ruotsin kuninkaallinen ooppera Ruotsin valtiopäivätalo Stureplan Sergelin tori Tukholman vanhakaupunki Tukholman kaupungintalo Tukholman kuninkaallinen linna