query: Miten paljon tinaa tarvitaan pronssin valmistamiseksi sekoittaa sulaan kupariin?

title: Skandinavian pronssikausi

text: Pronssin valmistamiseksi tarvitsee sulaan kupariin sekoittaa 10–20% tinaa, mutta vaikka kuparia esiintyi Euroopassa yleisesti, oli siellä tinaa erittäin vähän. Pronssia käyttävän yhteisön tuli tämän vuoksi vaihtoehtoisesti joko ostaa valmiita pronssiesineitä, ostaa molempia tai toista raaka-ainetta ja valaa esineet itse, tai hallita käytössään olevaa kupari- ja tinamalmiota ja samalla kontroloida sieltä käytävää kauppaa muualle. Skandinavian pronssikulttuurissa hankittiin tarvittavat pronssiesineet aluksi valmiina, mutta myöhemmin niitä kierrätettiin sulattamalla ne uudelleen ja valamalla niistä uusia esineitä. Metalliesineistä tehdyt tutkimukset osoittavat, että näin toimittiin Etelä-Skandinavaissa koko pronssikauden ajan, vaikka Ruotsissa on useita kuparimalmioita ja esimerkiksi Britanniasta oli viety tinaa Välimeren maihin yli 1000 vuotta. Verrattaessa Skandinavian pronssikulttuuria muihin eurooppalaisiin samanaikaisiin kuttuureihin, erottuu se muista arkeologisesti rikkaana pronssiesineiden löytöalueena.[6]

title: Kupari

text: Runsaasti seostettuja kupareita kutsutaan messingeiksi tai pronsseiksi. Messingissä kuparin seosaineena on käytetty sinkkiä (5–40%). Tyypillisin pronssin seosaine on tina, mutta myös muita runsaasti seostettuja kuparilaatuja kutsutaan pronsseiksi.

title: Metalli

text: Metallinkäsittely keksittiin mahdollisesti Lähi-idässä. Ensimmäinen muokattu metalli oli kulta, joka esiintyy luonnossa metallisena. Kuparia opittiin valmistamaan sulattamalla kuparipitoista malmia, valamaan sitä muotteihin. Kuparista tehtiin muun muassa vasarakirveitä. Niiden malli kopioitiin pohjolan kivisiin vasarakirveisiin. Kuparia myös taottiin kuumana. Kupariin opittiin sekoittamaan tinaa ja sinkkiä, jolloin syntyi kuparia huomattavasti lujempi ja kovempi pronssi. Näin keksitty, aikaisempia tunnettuja teknisesti käyttökelpoisempi lejeerinki antoi nimen kokonaiselle historialliselle aikakaudelle, pronssikaudelle. Rautaa alettiin yleisesti käyttää vasta muutamia tuhansia vuosia myöhemmin, jolloin alkoi rautakausi.

title: Kaivannaistoiminta

text:
Maankuoren yleisin metalli on alumiini. Alumiinimalmista käytetään nimitystä bauksiitti, joka on muodostunut latosolimaannoksessa tropiikissa. Maailman suurin bauksiitintuottaja on Australia, jonka osuus on noin kolmannes. Bauksiitin kaivaminen on edullista, mutta se käsitellään elektrolyyttisesti, mikä vaatii paljon sähköenergiaa. Yleensä alumiinin erottaminen suoritetaankin halvan energian maissa kuten Kanadassa ja Norjassa. Teräksen jälkeen alumiini on eniten teollisuudessa käytetty metalli. Alumiinia käytetään sen keveyden ja ruostumattomuuden vuoksi lentokoneiden, autojen ja juomatölkkien valmistuksessa.
Maailmankaupassa merkittäviä metalleja ovat kupari, lyijy, sinkki ja tina. Kupari johtaa hyvin sähköä, mutta se on kallis raaka-aine ja sitä onkin pyritty korvaamaan alumiinilla. Merkittävimmän kuparintuottajamaat ovat Chile ja Yhdysvallat, mutta kehitysmaiden kuparintuotanto lisääntyy koko ajan niiden runsaiden kuparimalmivarojen seurauksena. Esimerkiksi Sambian viennistä kuparin osuus on lähes 70 %. Kuparista valmistetaan pronssia tinan kanssa. Tinaa käytetään myös muihin metalliseoksiin sekä ohutlevypinnoitteena ja juotosmetallina. Sinkki on merkittävä teräksen seosmetalli. Merkittävin sinkintuottajamaa on Kiina.

title: Juottaminen

text:
Elektroniikan valmistuksessa juottamisella eli juotolla tarkoitetaan metallisten pintojen liittämistä toisiinsa sulalla yleensä tinapitoisella metalliseoksella eli juotteella. Elektroniikassa juotosliitoksen pääasiallinen tarkoitus on liittää pinnat sähköisesti toisiinsa.
Juotettaessa juotettavien pintojen, esimerkiksi kupari (Cu), hopea (Ag) tai nikkeli (Ni) materiaalit eivät sula. Sen sijaan pintojen väliin muodostuu niin sanottua välimetallia, joka on
sekoitus juotettavien pintojen ja juotteen aineista. Esimerkiksi kun juotetaan
kuparijohdinta piirilevyyn, muodostuu juotettavien pintojen välille
kupari-lyijy-tina-seosta. Juotosliitos on mikrorakenteeltaan ja sähkönjohtokyvyltään erilainen kuin itse juoteseos tai liitettävien pintojen metallit.
Juottaessa tarvitaan juotosapuaineina (juoksutteita) eli flukseja, joiden tehtävänä on muun muassa siirtää lämpöä juotettaville pinnoille, pelkistää epämetallisia yhdisteitä(metallioksideja) sekä suojata uudelleen hapettumiselta, alentaa sulan metallin pintajännitystä, siten edistää juotteen tasaista leviämistä. Juottumista edistää myös juotettavien pintojen pinnoittaminen hyvin juottuvalla materiaalilla, kuten esimerkiksi tinalla (Sn), kullalla (Au), hopealla (Ag) tai orgaanisilla suojapinnoitteilla.
Juottumisen hyvyys voidaan nähdä pääsääntöisesti ns. kastumiskulmista, jotka nähdään juotteen ja liitettävän pinnan kulmana.

title: Kupari

text: Hapeton kupari valetaan siten, että sulaan kupariin ei pääse happea. Hapen pääsy sulaan on estetty peitostamalla sula esimerkiksi puuhiilellä tai käyttämällä sulatuksessa vakuumiuunia. Hapeton kupari on sähkönjohtavuudeltaan paras kaikista kuparilaaduista. Sen johtavuus on vähintään 100 %I.A.C.S, mutta tyypillisesti johtavuus on luokkaa 101–101,8 %I.A.C.S. Hapettoman kuparin puhtauden on oltava luokkaa 99,99% sillä sen sähkön- ja lämmönjohtokyky on erittäin herkkä epäpuhtauksille. Esimerkiksi jo muutaman kymmenen ppm:n rautapitoisuus aiheuttaa noin prosentin laskun johtavuudessa. Mikäli halutaan kuparikappaleelle paremmat lujuusominaisuudet korotetuissa lämpötiloissa voidaan käyttää pientä (n. 500ppm) hopeaseostusta. Elektroniikka- ja kryogeniikkasovelluksiin on kehitetty omat erikoispuhtaat laadut. Tyypillisiä sovelluksia ovat virtakiskot ja kommutaattoriprofiilit.

title: Tina

text: Vaikka monet tinayhdisteet ovatkin myrkyllisiä, on tina sellaisenaan käytännössä myrkytöntä. Entisinä aikoina sitä käytettiinkin paljon kuparista valmistettujen keittoastioiden tinaamiseen. Kun alumiinia ei vielä tunnettu eikä rautaa vielä kyetty emaloimaan, valmistettiin nimittäin kattilat yleensä kuparista. Kun kupari kuitenkin, varsinkin korkeissa lämpötiloissa, reagoi helposti eräiden orgaanisten yhdisteiden kanssa muodostaen myrkyllisiä yhdisteitä, joissa se esiintyy Cu-ioneina, oli keittoastiat sisäpinnalta päällystettävä ohuella tinakerroksella myrkytysten välttämiseksi.

title: Veksøn kypärät

text: Kypärien metallista teetettiin vuonna 1944 analyysi. Kypäriin käytetty pronssi on valmistettu kupari-tina-seoksesta, jossa on tinaa 16,8 %. Tämä on tavallista enemmän, koska yleensä tinaa käytetään vain 10 %. Metallissa on mukana myös lyijyä (0,35–0,95 %), arsenikkia (0,22–0,24 %), antimonia (0,11–0,23 %), nikkeliä (0,13–0,32 %) ja hieman hopeaa (0,05–0,06 %).

title: Mälarin kirves

text: Pronssi valmistettiin sekoittamalla suureen määrään kuparia pieni osa tinaa. Joidenkin pronssiesineiden kuparin sisältämistä muiden metallien pitoisuuksia tutkimalla on kyetty osoittamaan, mistä muinaisesta kuparikaivoksesta pronssin kupari on ollut peräisin. Skandinavisesta pronssiesineistä on vasta hiljattain alettu tutkia näitä jälkiä. Joitakin analyysejä on toki tehty, ja niillä on kyetty osoittamaan pronssiesineen kuparin alkuperäksi Kyproksen tai Sardiinian kaivokset. Joidenkin Mälarin kirveiden osalta on saatu ristiriitaisia tuloksi. Se viittaisi muutaman kirveen osalta epämääräiseen suuntaan.[7][3]

title: Kuparifosfidi

text: Kuparifosfidia lisätään kuparin joukkoon hapettumista estäväksi aineeksi ja parantamaan kuparin vetolujuutta. Se parantaa myös sulan kuparimetallin juoksevuutta. Sitä käytetään myös niin kutsuttujen fosforipronssien valmistamiseen ja jousissa.

title: Metalliseos

text: Puhdasta kuparia ja kultaa lukuun ottamatta ensimmäiset metallit, joilla oli teknologista merkitystä, olivat metalliseoksia. Noin 2500 eaa. havaittiin, että kuparia ja tinaa seostamalla saatiin aikaan pronssia, joka oli puhdasta kuparia lujempaa. Pronssin merkitys oli niin suuri, että sen mukaan on nimetty kokonainen aikakausi, pronssikausi. Tinaa ei ollut kaikkialla saatavilla, joten Lähi-idässä alettiin seostaa kuparia ja sinkkiä, jolloin syntyi messinkiä.[3]

title: RoHS-direktiivi

text: RoHS-direktiivin vaikutuksesta kulutuselektroniikan juotemateriaaleista on poistunut lyijy. Aiemmin lyijyä käytettiin tina-lyijyseoksessa (60 % tinaa, 40 % lyijyä, jotta se saatiin sulamaan alhaisemmassa lämpötilassa. Tina-lyijyn korvaajaksi on tullut useita eri vaihtoehtoja, joista tina 96,5 %-hopea 3 %-kupari 0,5 % on yleisin ns. SAC-juote. Myös juotteet ilman hopeaa ovat osoittautuneet toimiviksi, esimerkiksi aaltojuotosprosessiin soveltuva juoteseos tina 99,3 %-kupari 0,7 %.

title: Pronssikausi

text: pienoiskuva|Trundholmista Tanskasta löytynyt pronssikautinen koriste-esine joka on toiminut mahdollisesti myös kalenterina. Ennen pronssikautta elettiin kuparikautta eli kalkoliittista kautta. Sen puitteissa tunnettiin eräitä metalleja, joita esiintyi luonnossa helposti hyödynnettävässä muodossa. Tällaisia käytettyjä metalleja olivat kulta, hopea, kupari, arseeni ja tina. Näistä valmistettuja esineitä on löytynyt muutamia eri yhteyksissä ja eri puolilla maailmaa. Pronssi on kuitenkin seosmetalli, jonka valmistamiseksi tuli sekoittaa kuparia ja sen kanssa joko arseenia tai tinaa sopivassa suhteessa. Näistä seoksista käytetään nimitystä arseenipronssi ja tinapronssi, jota yleisyytensä vuoksi kutsutaan myös vain pronssiksi. Pronssin keksiminen lienee vahinko, sillä kuparia sekä arseenia taikka tinaa ei yleensä esiinny samassa kalliossa. Sepän on täytynyt saada käsiinsä kumpaakin metallia ja jostakin syystä hänen on täytynyt sekoittaa nämä toisiinsa sulassa muodossa. Sepän oivallus on siinä, että seos sulaa matalammassa lämpötilassa kuin alkuaineet erikseen ja syntyneellä seoksella on alkuaineita paremmat käyttöominaisuudet.[1][2]

title: Kupari

text: Jo 5000 vuotta sitten huomattiin, että kuparia voi vahvistaa lisäämällä siihen kolmannes tinaa. Tämä metalliseos, lejeerinki, on puhdasta kuparia paljon vahvempaa ja sitä kutsutaan myös pronssiksi.[2] Pronssista alettiin valmistaa erilaisia teräaseita, joiden terän sai hyvin teräväksi. Kuparista on valmistettu aseita, koruja ja työkaluja jo ainakin 8000 vuotta.[6]

title: Asemetalli

text: Asemetalli, tunnetaan myös punaisena messinkinä, on yksi pronssin variaatioista – kuparin, tinan ja sinkin seos. Asemetalia käytettiin nimensä mukaisesti alun perin aseiden valmistamiseen, kunnes se korvattiin teräksellä. Asemetalli valastuu, sekä työstyy hyvin, ja on myös erittäin vastustuskykyinen sekä höyrylle että suolavedelle. Tämän vuoksi sitä käytetäänkin höyryllisten ja hydraylisten valutavaroiden, venttiileiden, hammaspyörien ja muiden pienten mekaanisten osien valmistamiseen.

title: Pronssi

text: Pronssikaudella seos sisälsi kuparin ohella muita saatavissa olevia metalleja, yleensä tinaa ja sinkkiä, joskus myös lyijyä. Pronssia valmistettiin sulattamalla kuparia sinkkimalmin kanssa. Metallissa oli usein epäpuhtautena arseenia eli arsenikkia, joka paransi sen mekaanisia ominaisuuksia. [1]

title: Pronssi

text: Nykyisin valmistetaan hyvin monenlaisia erikoispronssilaatuja seostamalla mukaan pieniä määriä mm. piitä, mangaania, alumiinia tai telluuria. Seoskomponentit ja seossuhde vaikuttavat pronssin lujuuteen, korroosionkestävyyteen ja ulkonäköön. Esimerkiksi piipronssia käytetään hitsattaviin metalliliitoksiin, heloihin, pultteihin, nupeihin, sinkilöihin, pieniin renkaisiin, sekä enenevästi taidevaluun. Piipronssi on hyvin korroosionkestävää. Pronssia käytetään myös symbaalien, eli peltien tai lautasten valmistamiseen, jotka ovat osana rumpuja. Ne tehdään joko b8-pronssista (seoksesta 8 prosenttia on tinaa) tai b20-pronssista (20 % tinaa). Seokseen voidaan lisätä myös muita metalleja, kuten alumiinia tai hopeaa. Kilpailuissa kolmanneksi tulleelle kilpailijalle annetaan pronssimitali.

title: Tina

text: Tinaa käytetään yleensä lejeerinkinä eli sekoitettuna muihin metalleihin. Tällaisenaan tinaa käytetään muun muassa juotostinana, jolloin toisena metallina on lyijyä. Juotostina on tinan suurin käyttökohde. Pronssi on tinan ja kuparin muodostama lejeerinki, jota käytetään muun muassa johdoissa, jousissa, hanoissa, sähkölaitteissa ja koriste-esineissä. Tinaa käytetään myös valkometallissa yhdessä arseenin, kadmiumin ja lyijyn kanssa. Valkometallia käytetään teollisuudessa isoissa laakereissa.

title: Valkometalli

text:
Valkometallit ovat laakerimetalleina käytettäviä tinan tai lyijyn, antimonin ja kuparin seoksia. Vain osa valkometalleista on kuitenkin sopivia laakerinvalmistukseen. Laakerimetalliksi sopivat valkometallit ovat Babbitteja. Valkometallia on käytetty myös paljon kirjasinmetallina. Kirjasinmetallista valetaan myös muitakin tarkkuusvaluja, kuten tinasotilaita. Valkometalliseoksia on useita erilaisia, mutta yksi mahdollinen sisältää;
tina 30 %, lyijy 55,5 %, antimoni 12 %, kupari 2,5 %. Seoksen sulamislämpötila 270 °C.

title: Kalkoliittinen kausi

text: Lähi-idässä käytettiin laajalla alueella kuparimineraali malakiittia väriaineena ja koriste-esineiden tekoon jo Natuf-kaudella. Etelä-Levantista on löydetty malakiittihelmiä ajalta noin 10000 eaa. Kupari otettiin käyttöön varhaisissa kylissä, joissa asuttiin neliömäisissä taloissa, kasvatettiin karjaa ja viljeltiin maata. Luonnosta löytyvää kuparia alettiin löytöjen mukaan takoa noin 8500-7500 eaa. monessa paikassa Kaakkois-Turkissa Syyrian rajalla, esimerkiksi Cayonussa, Asikli Hyukissa. Cayonusta on löydetty varhaisia neuloja, naskeleita, koukkuja ja niin edelleen. Muuten monet varhaiset kupariesineet ovat helmiä. Jo Cayonussa osattiin kuparia hieman kuumentaa ennen muokkausta, muttei sulattaa. Mutta taottu kupari yleistyi vasta noin 6000 eaa. Keramiikan keksiminen synnytti savenpolttouunit. Ehkä tämän takia kuparia alettiin sulattaa noin 5000 eaa. Varhaista kuparin sulatusta tapahtui Mersinissä. Kuparinkäsittelytaito näyttää levinneen Turkista laajalle Iraniin ja Etelä-Palestiinaan. Se levisi varhain myös Balkanille Romaniaan asti. Kuparin käsittelytaitoa levitti jokin kansa, jonka eräs isälinjan Y-haplotyyppi oli J2. Lähi-idässä kuparin sulatuskaudella noin 5000-3500 eaa. tapahtui kehitystä kohti sivilisaatiota: syntyi tuhansien asukkaiden kasteluviljelyllä, karjanhoidolla ja kalastuksella eläviä väestökeskuksia, joiden keskus oli temppeli. Yhteiskuntaluokat alkoivat syntyä. Noin 3700-3000 eaa. alettiin kupariin sekoittaa arseenia ja myöhemmin tinaa, jolloin pronssikausi alkoi.

title: Metalliseos

text: Metalliseos valmistetaan tyypillisesti liuottamalla seosaineet sulaan perusmetalliin. Jäähtyneen ja kiteytyneen metalliseoksen ominaisuudet voivat erota hyvinkin paljon yksittäisten aineiden ominaisuuksista. Esimerkiksi kuparin ja tinan seos, pronssi, on huomattavasti lujempaa kuin kumpikaan metalleista itsessään. Lisäämällä rautaan hiiltä saadaan lujaa terästä. Teräksen ominaisuuksia voidaan edelleen muokata esimerkiksi lisäämällä siihen kromia, jolloin saadaan ruostumatonta terästä.

title: Muinaisen Egyptin tekniikka

text:
Vanhat nimitykset kivikausi, kuparikausi, pronssikausi ja rautakausi perustuvat kultakin aikakaudelta löydettyihin parhaisiin terämateriaaleihin. Siirtyminen eri kaudesta toiseen tapahtui vaiheittain. Vanhimmat korkeakulttuurit kuten Egypti syntyivät kivikaudella ja siirtyivät pronssikauteen jo kukoistaessaan. Varhaiset kupariesineet oli tehty takomalla löydetyistä kuparimetallisulkeutumista. Vuoden 4000 eaa. tienoilla opittiin kuparin erottaminen malmista kuumentamalla, ja vuodelta 3500 eaa. ajoilta löytyy jo valumuotteja. Vuoden 3000 eaa. aikaan Kaksoisvirranmaassa keksittiin sekoittaa kupariin sulatusprosessiin tinakiveä ja saatiin aikaiseksi käyttökelpoisempi materiaali, pronssi. Kaivostoimintaa ja metalliteollisuutta harjoitettiin asutuilla alueilla 3000 luvulla eaa. jo runsaasti. Egyptin maaperästä ei löydy kuparia tai tinaa, ja egyptiläisten tiedätään valloittaneen jo varhaisdynastisella ajalla alueita niin Siinailta kuin etelästä Ala-Nubiasta, jossa esiintyy kuparia.
Rauta tunnettiin yhtä varhain varhain kuin kulta ja kupari. egyptiläisistä haudoista on löydetty meteoriittiraudasta tehtyjä helmiä. Raudan valmistuksen keksivät heettiläiset noin 1500 eaa. Raudan valmistus oli vaikeampaa korkeamman lämpötilavaatimuksen vuoksi. Kun opittiin valuraudan lisäksi takoraudan valmistus sekä lämpökäsittelyt kuten karkaisu ja päästöhehkutus, joilla raudasta saatiin sitkeää ja kovaa, raudasta tuli ylivoimainen materiaali aseisiin ja erilaisiin työkaluihin. Raudan yleisyys maaperässä auttoi sen käytön leviämistä. Heettiläiset pystyivät joitakin vuosisatoja pitämään raudan valmistuksen monopolia. Tutankhamonin (1336 eaa.–1327 eaa.) haudasta on löydetty on löydetty rautatikari, joka on aikoinaan ollut hyvin arvokas. Metallien valmistuksen 7 000 vuoden historian tulokset ovat nykyaikaisen tekniikan perusta.

title: Muinaisen Lähi-idän kaukokauppa

text: Tina on kuparin lisäksi pronssin toinen raaka-aine.Tinaa saatiin Turkin, Iranin ja Afganistanin vuorilta. Tinaa saatiin Luoteis-Iranista, Urmiajärven luoteispuolelta, itäisiltä Elbrusvuorilta Kaspianmeren eteläpuolelta Tepe Hissarin läheltä ja Itä-Iranin vuorilta läheltä Afganistanin rajaa ja Afganistanista ja ehkä kauempaa ja ehkä kauempaa Iranista itään tai koilliseen.

title: Minolainen kulttuuri

text: Kreeta vei muun muassa puuta, villatekstiilejä, ylellisyyskeramiikkaa sekä metalleja ja metalliesineitä. Minolaisten merkittävin metallituote oli tina, kuparia saatiin Kyprokselta. Tinan ja kuparin seos on tunnetusti pronssi, tuon ajan merkittävin metalli. Minolaiset veivät myös muun muassa viiniä sekä mausteita, kuten sahramia. Minolaiset veivät tai välittivät Lähi-itään myös kultaa ja hopeaa sekä ruukkuja. Itämereltä tuotiin meripihkaa jo noin 2000–1450 eaa.[31][32][33]

title: Juutilan valimo

text: Metalliseoksiin käytettävistä raaka-aineista tinan tulee olla laadultaan puhdasta. Kupari ja messinki voivat olla epäpuhtaampia. Seosten raaka-aineet sekoitetaan oikeassa mittasuhteessa. Metalliseos kaadetaan muottiin tasaisesti. Katkokset tai kaasukuplat voivat pilata helposti lopputuloksen.

title: Muinaisen Lähi-idän kaukokauppa

text: Kuparia saatiin monilta alueilta Etelä-Israelista, Kyproksesta Turkista ja monilta alueilta Iranista ja nykyisestä Omanista. Varsinkin Iranin ja Etelä-Palestiinan kuparilouhinta oli vanhaa perua. Alussa kuparia vain kylmätaottiin, mutta kun savenpolttouuni keksittiin, kuparia alettiin pian sulaa ja valaa muottiin. Myöhemmin keksittiin pronssi seostamalla kupariin ensin arseenia, sitten tinaa. Kuparikaupan merkitys väheni suunnileen vuosina 1300–1200 eaa., jolloin rauta levisi laajalle Lähi-idässä ja rautakausi alkoi.

title: Pronssi

text: Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi.

title: Tekniikan historia

text: Vanhat nimitykset kivikausi, kuparikausi, pronssikausi ja rautakausi perustuvat kultakin aikakaudelta löydettyihin parhaisiin terämateriaaleihin. Siirtyminen eri kaudesta toiseen tapahtui vaiheittain. Vanhimmat korkeakulttuurit syntyivät kivikaudella ja siirtyivät pronssikauteen jo kukoistaessaan. Varhaiset kupariesineet oli tehty takomalla löydetyistä kuparimetallisulkeutumista. Vuoden 4000 eaa. tienoilla opittiin kuparin erottaminen malmista kuumentamalla, ja vuodelta 3500 eaa. ajoilta löytyy jo valumuotteja. Vuoden 3000 eaa. aikaan Kaksoisvirranmaassa keksittiin sekoittaa kupariin sulatusprosessiin tinakiveä ja saatiin aikaiseksi käyttökelpoisempi materiaali, pronssi. Kaivostoimintaa ja metalliteollisuutta harjoitettiin asutuilla alueilla 3000 luvulla eaa. jo runsaasti.[33] Egyptin maaperästä ei löydy kuparia tai tinaa, ja egyptiläisten tiedätään valloittaneen jo varhaisdynastisella ajalla alueita niin Siinailta kuin etelästä Ala-Nubiasta, jossa esiintyy kuparia.[34] Rauta tunnettiin yhtä varhain varhain kuin kulta ja kupari, esimerkiksi 3000 eaa. egyptiläisistä haudoista on löydetty meteoriittiraudasta tehtyjä helmiä. Raudan valmistuksen keksivät heettiläiset noin 1500 eaa. Raudan valmistus oli vaikeampaa korkeamman lämpötilavaatimuksen vuoksi. Kun opittiin valuraudan lisäksi takoraudan valmistus sekä lämpökäsittelyt kuten karkaisu ja päästöhehkutus, joilla raudasta saatiin sitkeää ja kovaa, raudasta tuli ylivoimainen materiaali aseisiin ja erilaisiin työkaluihin. Raudan yleisyys maaperässä auttoi sen käytön leviämistä. Heettiläiset pystyivät joitakin vuosisatoja pitämään raudan valmistuksen monopolia. Tutankhamonin (1336 eaa.–1327 eaa.) haudasta on löydetty on löydetty rautatikari, joka on aikoinaan ollut hyvin arvokas.[35] Metallien valmistuksen 7000 vuoden historian tulokset ovat nykyaikaisen tekniikan perusta.[36]

title: Raskasmetalli

text: Kupari, tina, lyijy, antimoni ja elohopea ovat raskasmetalleja, joita on käytetty esihistoriasta lähtien. Kuparia käytettiin jo yli sitten työkaluissa, koruissa ja alkeellisissa aseissa. 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua kuparista ja tinasta opittiin valmistamaan kovempaa ja kestävämpää pronssia ja aineen käytön yleistyminen johti pronssikauteen. Lyijyä käytettiin sen muokattavuuden vuoksi vesijohdoissa Mesopotamiassa jo 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua sekä myöhemmin antiikin Roomassa samaan tarkoitukseen. Lyijyn käyttö vesijohdoissa on edelleen melko suuri maailmanlaajuinen ongelma.

title: Volosovon kulttuuri

text: Pronssin valmistamiseen tarvitaan tinaa, jota ei ole Uralilla. Se tuotiin myöhemmin Balkanilta ja siten pronssin valmistaminen pääsi alueella alkuun. Silloin oli Volosovon kulttuuri kuitenkin sulautunut vasarakirveskulttuureihin ja pääosaa metallituotannosta hallitsi tuolloin niin sanottu Seima-Turbinon eliitti.


query: Minä vuonna Pekka Vennamo valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran?

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Puolue säilytti paikkansa hajotusvaaleissa 1972 huolimatta siitä, että se menetti kannatustaan enemmän kuin muut puolueet. Paikkamäärä oli Suomen Kristillisen Liiton kanssa solmittujen vaaliliittojen ansiota. Yksi vuoden 1972 vaaleissa valituista uusista kansanedustajista oli Veikko Vennamon poika Pekka Vennamo Helsingin vaalipiiristä. Samalla eduskuntaan nousi SMP:n ensimmäinen naiskansanedustaja Aune Mänttäri Pohjois-Karjalan vaalipiiristä. Yli puoluerajojen herätti hämmästystä vain kaksi vuotta eduskunnassa olleen Eino Poutiaisen putoaminen.[33]

title: Puoluetuki

text: Vuonna 1972 tehdyn, Lex Vennamona tunnetun puoluelain täydennyksen mukaan sellaisessa tilanteessa, jossa yli puolet jonkin puolueen vaaleissa valituista kansanedustajista eroaa vaalikauden aikana puolueesta ja perustaa uuden puolueen, siirtyy tälle uudelle puolueelle kansanedustajien määrää vastaava osuus alkuperäisen puolueen puoluetuesta. Lain muuttaminen liittyi Veikko Vennamon johtaman SMP:n hajoamiseen, jota muut puolueet halusivat edistää. Lex Vennamo kumottiin vuonna 2015 hallitukseen nousseiden perussuomalaisten toiveesta. Samalla lakiin tehtiin uusi lisäys, jonka mukaan puoluetukea voitaisiin myöntää myös eduskunnan ulkopuolisille puolueille.

title: Heikki Riihijärvi (poliitikko)

text: Heikki Riihijärvi nousi eduskuntaan Kuopion vaalipiiristä vuoden 1983 vaaleissa lähes 17 000 ääntä keränneen SMP:n kunniapuheenjohtajan Veikko Vennamon vanavedessä. Vuonna 1989 hänet valittiin SMP:n uudeksi puheenjohtajaksi edeltäjänsä Pekka Vennamon siirtyessä Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi. Riihijärvi erosi SMP:stä syyskuussa 1993 ja perusti oman "Suomalainen Rintama" -nimisen yhden miehen eduskuntaryhmän. Vuoden 1995 vaaleissa hän lähti keskustan ehdokkaaksi, mutta putosi eduskunnasta.

title: Pekka Vennamo

text: Vuoden 1983 eduskuntavaaleissa Pekka Vennamo oli valtakunnan äänikuningas 25 088 äänen saaliilla. Hänen äänipottinsa oli silloin kaikkien aikojen viidenneksi suurin, ja ennen häntä oli henkilökohtaisten 20 000 äänen rajan ylittänyt eduskuntavaalien historiassa yhteensä vain kymmenen kansanedustajaa.

title: Pekka Pennanen

text: Pennanen oli talonpoikaissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä 1904–1906 ja hänet valittiin ensimmäiseen eduskuntaan 1907 Nuorsuomalaisen puolueen edustajana. Pennanen toimi kansanedustajana vuoteen 1914 asti. Uudelleen Pennanen valittiin eduskuntaan, niin ikään Nuorsuomalaisten edustajana vuosiksi 1917–1918. Kolmannen kerran Pennanen nousi eduskuntaan vuonna 1922, tuolloin kokoomuksen edustajana. Tätä edustajakautta jatkui aina vuoteen 1944 asti. Pennanen istui 42 valtiopäivillä. Hän on kokoomuksen pitkäaikaisin kansanedustaja.

title: Veikko Vennamo

text: Vennamo perusti vuonna 1959 uuden puolueen, "Suomen Pientalonpoikien Puolueen", joka muutti myöhemmin nimensä Suomen Maaseudun Puolueeksi. Puolueen toiminta perustui Vennamon persoonaan, ja hän oli SPP:n ainoa kansanedustaja. Vuoden 1962 presidentinvaalien alla Vennamo yhtyi näkyvästi ns. Honka-liittoon, joka kuitenkin hajosi noottikriisin yhteydessä loppusyksyllä 1961. Vuoden 1962 eduskuntavaaleissa Vennamo putosi eduskunnasta 27 äänen marginaalilla, mutta pääsi takaisin 1966 SMP:n ehdokkaana. Eduskuntatyössä SMP ja sen ainoa edustaja eivät löytäneet kumppaneita. SMP:n menestys alkoi vuoden 1968 presidentinvaaleista, joissa ehdokkaana ollut Vennamo sai runsaasti julkisuutta, jota puolueen yleensä oli vaikea saada. Vuoden 1970 vaaleissa puolue sai 18 eduskuntapaikkaa. Uusista kansanedustajista, joista hyvin monella ei ollut aiempaa kokemusta politiikasta, tunnetuimmaksi tuli puoluesihteeri Eino Poutiainen, jolla oli ollut keskeinen osuus SMP:n vaalimenestyksessä. Puolueväki oli kuitenkin hajanaista, ja 1972 siitä erosi joukko, joka perusti Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen (SKYP). SMP:lle jäi eduskuntaan kuusi paikkaa.

title: Pekka Mömmö

text: Pekka Juho (P.J.) Mömmö (13. helmikuuta 1878 Kuopio – 1. kesäkuuta 1910 Kuopio) oli kirjansitoja ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Mömmö toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1909. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Pekka Vennamon alkuaikana SMP politikoi näyttävästi mm. Valco- ja metro-skandaaleilla.[62] Hänen johdollaan SMP sai eduskuntavaaleissa 1983 suuren vaalivoiton ja 17 kansanedustajaa. Puolue oli vaaliliitossa perustuslaillisten kanssa kolmessa vaalipiirissä. Kristillisten kanssa tehty esisopimus liitosta kariutui SKL:n lähdettyä muiden kelkkaan.[63] SMP:lla oli kaksi kansanedustajaa viidessä vaalipiirissä, mutta ei yhtäkään edustajaa Keski-Suomen ja Lapin vaalipiireissä.[64] Puheenjohtaja Pekka Vennamo oli valtakunnan äänikuningas peräti 25088 äänen saaliilla, ja myös Veikko Vennamo, Urpo Leppänen, Anssi Joutsenlahti, Helvi Koskinen, J. Juhani Kortesalmi, Reijo Enävaara ja Urho Pohto keräsivät kukin yli 10000 äänen potin. Urpo Leppänen sai 70 prosenttia kaikista Kymen vaalipiirissä SMP:lle annetuista äänistä. Aamulehdelle vaalien jälkeen antamassaan haastattelussa Veikko Vennamo ilmoitti vastustavansa käsitettä "protestivaalit", koska hänen mielestään kyseessä oli laillinen kansannousu, joka purkautui SMP:n kautta.[65] Vaalimenestykseen vaikutti suurelta osin Pekka Vennamon onnistunut esiintyminen television vaalitentissä.[66] Myös Itä- ja Pohjois-Suomesta etelän kaupunkien lähiöihin muuttaneet löysivät vielä kerran vanhat juurensa äänestämällä SMP:ta.[67]

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: SMP:n voima alkoi heiketä Veikko Vennamon jätettyä politiikan. Niin sanottu rötösherrajahti hiipui vaalikauden 1983–1987 aikana Salora- ja Valco-jutuista, Helsingin metrojupakasta ja Noppa-jutusta seuranneiden oikeudenkäyntien päätyttyä.[77] Vuoden 1987 eduskuntavaaleissa SMP menetti seitsemän paikkaa saaden uuteen parlamenttiin yhdeksän edustajaa. Puolue meni mukaan vaalien jälkeen muodostettuun Harri Holkerin hallitukseen ja Pekka Vennamo sai liikenneministerin salkun. Ministeri jätti politiikan siirtyessään Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi syksyllä 1989. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin kansanedustaja Heikki Riihijärvi ja uudeksi liikenneministeriksi nousi Raimo Vistbacka.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: SMP:n käymistila ilmeni myös yksittäisinä lohkeamina. SMP:n monivuotinen 2. varapuheenjohtaja Aune Rutonen erosi vuonna 1982 ja julistautui sitoutumattomaksi kunnanvaltuutetuksi Haukiputaalla. Niin ikään SMP:n nuorten liiton KSNL:n puheenjohtaja Matti Rutonen jätti puolueen vuonna 1982. Kansanedustaja Reijo Enävaara kuoli 1984 ja tilalle tullut Ulla Bogdanoff erosi puolueesta talvella 1986 katsottuaan SMP:n muuttuneen entistä vasemmistolaisemmaksi[76] ja liittyi Perustuslailliseen oikeistopuolueeseen. Enemmän huomiota herätti Urpo Leppäsen lähtö kolme vuotta myöhemmin. Leppänen riitautui Pekka Vennamon kanssa. Myös J. Juhani Kortesalmen nimitys Mikkelin läänin maaherraksi kesällä 1989 oli oire puolueen sisäisistä jännitteistä. Lisäksi suurin osa puolueen kansanedustajista putosi eduskunnasta vuonna 1987. Vapaaehtoisesti luopuivat Vennamon lisäksi Mikko Vainio ja Urho Pohto.

title: Pekka Vennamo

text: Pekka Vennamo aloitti uransa valtakunnanpolitiikassa Suomen Maaseudun Puolueen eduskuntaryhmän sihteerinä vuonna 1970, jolloin hänen opintonsa Teknillisen Korkeakoulun koneinsinööriosastolla olivat vielä kesken. Vuoden 1968 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon, jossa hän istui kaksi kautta vuoden 1976 loppuun saakka. Ensimmäistä kertaa hän oli ehdokkaana eduskuntaan vuoden 1970 vaaleissa, mutta SMP ei menestynyt pääkaupungissa eivätkä hänen saamansa runsaat 8 000 ääntä riittäneet läpimenoon. Pekka Vennamo on kuitenkin kiistänyt, että hänen perhetaustansa olisi vaikuttanut hänen liittymiseensä SMP:hen tai hänen muihinkaan elämänvalintoihinsa.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Veikko ja Pekka Vennamon jätettyä päivänpolitiikan SMP:lle ei enää löytynyt karismaattista ja äänestäjiin vetoavaa johtohahmoa, vaan puolueen johtohenkilöt vaihtuivat tiheään. Pekka Vennamon mukaan hänen isänsä suhtautui nuivasti kaikkiin SMP:n viimeisten vuosien poliitikkoihin. Vuoden 1991 vaaleissa oppositioon siirtynyt SMP menetti kaksi eduskuntapaikkaa ja sai seitsemän kansanedustajaa.[80]

title: Veikko Vennamo

text: Uuden puoluejohtajan mukana SMP saikin peräti 17 paikkaa vuoden 1983 rötösherravaaleissa ja pääsi Kalevi Sorsan IV hallitukseen. Pekka Vennamo oli vaalien äänikuningas 25 088 äänellä, ja myös Veikko Vennamo saavutti henkilökohtaisen ääniennätyksensä, 16 971 ääntä. Vennamon pitkäaikaisen poliittisen kilpakumppanin Johannes Virolaisen mukaan SMP:n ottaminen mukaan hallitukseen oli ennen kaikkea SDP:n ja neljännen kerran pääministeriksi nousseen Kalevi Sorsan taktinen veto: toisaalta kyseessä oli palkkio Vennamon ja SMP:n tuesta Mauno Koiviston presidenttiehdokkuudelle, mutta toisaalta tarkoituksena oli sitoa SMP kannattamaan vasemmistolaista politiikkaa. Kauden merkittävin aikaansaannos SMP:n osalta oli Heikki Rinteen malliin perustuva työllisyyslaki, joka velvoitti kunnat työllistämään työttömiksi jääneet määräajan kuluttua. Lain esitteli työvoimaministeri Urpo Leppänen. Pekka Vennamon kuuluisiin vaalilupauksiin oli kuulunut poistaa työttömyys kolmessa kuukaudessa. Laista jouduttiin luopumaan työttömyyden kasvettua liian suureksi rahoitettavaksi kuntien työllistämisellä.

title: Veikko Vennamo

text: Vennamolle leimallista oli värikäs esiintyminen, hän nosti 1960-luvun loppupuolella SMP:n merkittäväksi eduskuntapuolueeksi käytännössä oman persoonansa tenholla. Poliittiset kilpailijat kertoilivat SMP-lyhenteen (Suomen maaseudun puolue) tarkoittavan ”Sirkka, Minä ja Pekka”, Veikko Vennamon vaimon ja pojan mukaan. Vennamon eduskuntauraan mahtui myös harvinaisia saavutuksia: hänet pidätettiin jopa kolme kertaa määräajaksi osallistumasta edustajan työhön vuosina 1972 ja 1973. Lisäksi Vennamo oli saanut nuhteita eduskunnan puhemiehistöltä loukkaavien sanojen käytöstä ja järjestyksen rikkomisesta useaan kertaan. Kaksi vahtimestaria kantoi Vennamon tuolissaan ulos eduskunnan istuntosalista 28. toukokuuta 1974, kun hän oli kieltäytynyt poistumasta salista itse saatuaan kahden viikon työskentelykiellon; saman rangaistuksen saivat myös Vennamon puoluetoverit Rainer Lemström ja J. Juhani Kortesalmi.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Syyskuussa 1981 Urho Kekkonen jäi sairauslomalle, ja hän erosi presidentin tehtävistä lokakuussa. Veikko Vennamo valittiin SMP:n presidenttiehdokkaaksi 4. marraskuuta 1981, ja hän otti vaalilauseekseen "Paras mies presidentiksi". Käytännössä Vennamon ehdokkuus oli pelkkä muodollisuus, sillä hän lupasi heti omat valitsijamiehensä SDP:n Mauno Koiviston taakse.[57] Presidentinvaaleissa 1982 SMP:n ainoa valitsijamies Pekka Vennamo äänesti Koivistoa jo ensimmäisellä kierroksella.[58] Koivistoa tuki myös Georg C. Ehrnroothin johtama Perustuslaillinen oikeistopuolue(POP), joka ei tosin saanut yhtäkään valitsijamiestä.[59] Koivisto itse oli SMP:n ja POP:n tuesta lähinnä vaivautunut, mitä kuvasi hänen toteamuksensa: "Ilmeistä on, että he pyrkivät tavoitteisiin, jotka eivät ole minun tavoitteitani."[60] Molempia puolueita ajoi Koiviston taakse ennen kaikkea halu torjua vaalien ns. mustana hevosena pidetty Suomen Pankin vt. pääjohtaja Ahti Karjalainen. Syksyllä 1981 ilmestyneen Tamminiemen pesänjakajat -kohukirjan mukaan presidentinvaali oli osaltaan viimeinen Urho Kekkosen ja Veikko Vennamon yhteenotto. Kirjan tekijät irvailivat, että mikäli Mauno Koivisto voittaa presidentinvaalin, Vennamo voi katsoa elämäntehtävänsä tulleen täytetyksi.[61]

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Toimittaja Arto Nybergin haastattelussa vuonna 2013 Pekka Vennamo sanoi Perussuomalaisten olevan aivan erilainen puolue kuin mitä SMP oli ollut. Vennamo sanoi tuomitsevansa jyrkästi maahanmuuton vastustamisen ja korosti, että hänen isänsä oli ollut siirtolainen ja kokenut, miltä tuntui, kun muut ylenkatsoivat. Pekka Vennamon mukaan SMP oli ollut tiukkana myös ääriliikkeiden edustajien suhteen, ja Veikko Vennamo oli pitänyt äärioikeistolaiset visusti poissa puolueestaan. Vanhojen SMP:n kannattajien mukanaoloa Perussuomalaisissa Pekka Vennamo kommentoi, että näillä ei ollut muuta paikkaa, minne mennä.[105]

title: Anu Vehviläinen

text: Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Vehviläinen valittiin ensimmäisen kerran kansanedustajaksi. Hän toimi keskustan eduskuntaryhmän ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 1995–1999 ja 2002–2003 sekä kuukauden ajan vuonna 2007. Vehviläinen palasi eduskuntaan vuoden 2007 vaaleissa. Hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana vuoden 2011 ja 2015 vaaleissa.

title: Veikko Vennamo

text:
Presidentinvaalin jälkeen suhteet Vennamon ja presidentti Kekkosen välillä kiristyivät. SMP:n myöhemmän kansanedustajan Mikko Vainion mukaan Vennamo loukkaantui sydänjuuriaan myöten siitä, että Kekkonen ei kutsunut häntä pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa pidettyyn voitonjuhlaan presidentinvaalipäivän iltana. Saman vuoden kesällä Maalaisliiton 50-vuotisjuhlakokouksessa Nivalassa Vennamo haastoi puheenjohtajavaalissa V. J. Sukselaisen, mutta hävisi tälle selvin numeroin, 627−101. Vennamo ajautui puolueessa paitsioon, ja hänen poliittiset vastustajansa ajoivat ASO:n lakkauttamista, mikä toteutettiinkin vuonna 1959. Vennamo uskoi Kekkosen vaikuttaneen asiaan. Hän siirtyi seuraavana vuonna Tullihallitukseen tili- ja talousosaston päälliköksi sekä tullineuvokseksi. Vennamo työskenteli Tullihallituksessa vuoteen 1980 asti.
Ulkopoliittisesti Vennamon ja Kekkosen tiet erkanivat jo vuonna 1953 Stalinin kuoleman jälkeen. Vennamo näki vallanvaihdoksessa merkin Neuvostoliiton suurvalta-aseman horjumisesta tulevaisuudessa ja puolusti parempia länsisuhteita. Presidentti Kekkonen oli eri mieltä ja nousi puolueessa jyrkästi Vennamoa vastaan. Myös useimmat muut maalaisliittolaiset poliitikot sanoutuivat jyrkästi irti Vennamon lausunnoista, jollaisten esittämistä pidettiin tuohon aikaan liian vaarallisena. Vennamo oli puolestaan valmistellut jo muutaman vuoden uuden puolueen perustamista. Hän erosikin Maalaisliitosta vuonna 1959.

title: Pekka Vennamo

text: Pekka Vennamon isä oli SMP:n perustaja ja pitkäaikainen puheenjohtaja Veikko Vennamo. Pekka Vennamo on ollut naimisissa vuodesta 1975 Pirjo Nukarisen kanssa, ja heillä on kolme tytärtä: Kukka (s. 1975), Noora (s. 1977) ja Minna (s. 1983), joista Noora on ollut jonkin verran julkisuudessakin.

title: Päivi Varpasuo

text: Varpasuo oli ensimmäisen kerran kansanedustajaehdokkaana 1970-luvun alussa. Eduskuntavaalien 1983 jälkeen hän oli kokoomuksen varaedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä ja helmikuussa 1985, kun Pekka Löyttyniemi siirtyi kesken vaalikauden Espoon kaupunginjohtajaksi, Varpasuosta tuli kansanedustaja. Hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana eduskuntavaaleissa 1987 ja eduskuntavaaleissa 1991. Hän oli ehdolla myös 1995 vaaleissa, joissa ei kuitenkaan tullut valituksi.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Vuonna 1979 SMP:ssa otti ohjat Pekka Vennamo, edeltäjän poika, joka johti puoluetta koko 1980-luvun. Vaihdos tapahtui Porissa elokuun alussa pidetyssä puolueen 20-vuotisjuhlakokouksessa, jossa Veikko Vennamo nimitettiin puolueen kunniapuheenjohtajaksi. Suomen Kuvalehden haastattelussa Veikko Vennamo sanoi, että SMP:n ollessa uudessa nousussa hänen itsensä oli oikea hetki siirtyä sivummalle.[55] Pekka Vennamo oli luonteeltaan lähes isänsä vastakohta, rauhallinen ja sovitteleva. Osittain tämän vuoksi hänen onnistumistaan puoluejohtajana epäiltiin aluksi vahvasti monella taholla.[56] Vuonna 1981 SMP tuki pääministeri Mauno Koivistoa, kun presidentti Kekkonen yritti painostaa tätä eroamaan.

title: Eduskuntavaalit 1987

text: SMP:n puheenjohtaja, liikenneministerinä Holkerin hallituksessa toiminut Pekka Vennamo jätti eduskunnan ja politiikan siirtyessään syksyllä 1989 Posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi. Vennamon tilalle kansanedustajaksi tuli kihlakunnantuomari Gunnar Joutsensaari. SDP:n kansanedustaja Reino Paasilinna siirtyi Yleisradion pääjohtajaksi ja Kokoomuksen kansanedustaja Eva-Riitta Siitonen Uudenmaan läänin maaherraksi vuodenvaihteessa 1989–1990. Paasilinnan tilalle tuli apulaisprofessori Kai Kalima ja Siitosen tilalle filosofian tohtori Tuure Junnila.

title: Suomen Maaseudun Puolue

text: Vuoden 1979 eduskuntavaalit olivat SMP:lle jälleen menestys; SMP:n aiemmat kannattajat olivat alkaneet palata takaisin nähtyään SMP:n sisäisten riitojen olevan ohi. Puolue lisäsi eduskuntapaikkojaan kahdesta seitsemään, jolloin eduskuntaan palasivat mm. Pekka Vennamo ja Eino Poutiainen. Uusien kansanedustajien joukossa oli Urpo Leppänen, joka valittiin saman vuoden kesän puoluekokouksessa jälleen puoluesihteeriksi. Syksyllä SMP:n paikkaluku kuitenkin supistui yhdellä Eino Poutiaisen kuoleman vuoksi, jolloin hänen tilalleen tuli vaaliliittokumppani SKL:n ehdokas, rehtori Erkki Korhonen.[52]

title: Veikko Vennamo

text: Veikko Vennamo valittiin vuonna 1945 eduskuntaan Maalaisliiton edustajana vielä silloin toiminnassa olleesta, Karjalan siirtoväelle tarkoitetusta Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä. Vennamoa oli suositellut kansanedustajaehdokkaaksi erityisesti pitkän linjan maalaisliittolainen poliitikko, kunnallisneuvos Juhani Leppälä. Vennamo toteutti yhtenä ensimmäisistä poliitikoista Suomessa ennen näkemättömän amerikkalaistyylisen henkilökohtaisen vaalimainonnan lyhyine, voimakkaine iskulauseineen. Eduskunnassa Vennamo solmi läheiset suhteet silloisiin johtaviin maalaisliittolaisiin poliitikkoihin, kuten Eemil Luukkaan, Viljami Kalliokoskeen, Kauno Kleemolaan ja Johannes Virolaiseen.

title: Veikko Vennamo

text: Veikko Vennamo jätti eduskunnan ja politiikan vuoden 1987 eduskuntavaaleissa. Hän joutui kuitenkin vielä näkemään puolueensa suosion laskun ja hajoamisen 1990-luvulla. Pekka Vennamon siirryttyä Postin pääjohtajaksi vuonna 1989 SMP:lle ei enää löytynyt Veikko ja Pekka Vennamon veroista karismaattista ja äänestäjiin vetoavaa johtohahmoa, vaan puolueen johtohenkilöt vaihtuivat tiuhaan. SMP:n sisäiseen tilaan pettynyt Veikko Vennamo lopetti kirjoittamisen "Suomen Uutisiin" lokakuussa 1994. Pekka Vennamon mukaan hänen isänsä suhtautui nuivasti kaikkiin SMP:n viimeisten vuosien poliitikkoihin. SMP sai vuoden 1995 eduskuntavaaleissa enää yhden kansanedustajan ja puolue ajautui konkurssiin seuraavana keväänä. Vaalien jälkeen Vennamo syytti ainoaksi SMP:n edustajaksi valittua Raimo Vistbackaa ja vuotta aiemmin Keskustaan siirtynyttä Sulo Aittoniemeä SMP:n tuhoamisesta ja puolueen periaatteiden unohtamisesta. Vennamon mukaan ”todellista SMP:ta” ei ollut vuoden 1995 vaalien aikaan enää olemassa.

title: Veikko Vennamo

text: Pekka Vennamo toimi isänsä jälkeen SMP:n puheenjohtajana, II valtiovarainministerinä ja liikenneministerinä sekä sen jälkeen Posti- ja telelaitoksen pääjohtajana ja sen seuraajan Sonera Oy:n toimitusjohtajana. Meri Vennamo julkaisi isästään vuonna 2009 kirjan "Lähikuvassa Veikko Vennamo". Hän on toiminut kuntapolitiikassa.

title: Veikko Vennamo

text: 1980-luvulle tultaessa puolueessa valta vaihtui isältä pojalle, Pekka Vennamolle. Puheenjohtajan vaihdos tapahtui Porissa elokuussa 1979 pidetyssä SMP:n 20-vuotisjuhlakokouksessa. "Suomen Kuvalehden" haastattelussa Veikko Vennamo totesi, että SMP:n ollessa uudessa nousussa oli oikea hetki luovuttaa puoluejohtajan paikka nuorempiin käsiin. Hänen mukaansa muiden puolueiden suhtautuminen SMP:hen osoitti, että SMP:n voimaa pelättiin. 35-vuotias Pekka Vennamo oli vuonna 1979 Suomen nuorin puoluejohtaja.

title: Veikko Vennamo

text: SMP jatkoi tiukkaa vastarintalinjaa koko 1970-luvun. Puolue kuitenkin eristettiin oppositioon. Vuoden 1975 eduskuntavaaleissa SMP:n kannatus romahti, ja puolueen kansanedustajista vain Veikko Vennamo ja J. Juhani Kortesalmi säilyttivät paikkansa. Laiha lohtu Vennamolle oli, että myös SKYP:n kansanedustajien määrä putosi yhteen. Vuoden 1979 vaaleissa alkoi SMP:n uusi nousu seitsemällä eduskuntapaikalla. Ennen vaaleja Vennamo oli kuitenkin linjannut, että SKYP:n kansanedustajia ei oteta SMP:n ehdokkaiksi, vaikka osa näistä olisi halunnut palata takaisin vanhaan puolueeseensa.

title: Suomi 1980-luvulla

text: Pertti Paasio, SDP:n puheenjohtaja Ahti Pekkala, valtiovarainministeri Erkki Pystynen, eduskunnan puhemies Kaisa Raatikainen, sisäministeri Aarne Saarinen, SKP:n puheenjohtaja Taisto Sinisalo, SKP:n vähemmistön, ”taistolaisten” johtohahmo Helvi Sipilä, varatuomari, Suomen presidentinvaalien ensimmäinen naisehdokas (LKP, 1982) Ilkka Suominen, Kokoomuksen puheenjohtaja, kauppa- ja teollisuusministeri Christoffer Taxell, oikeus- ja opetusministeri Pekka Vennamo, Suomen maaseudun puolueen puheenjohtaja, liikenneministeri Veikko Vennamo, Suomen maaseudun puolueen kunniapuheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1982, kansanedustaja Johannes Virolainen, eduskunnan puhemies, Keskustapuolueen presidenttiehdokas 1982 Viktor Vladimirov, ”kotiryssä” Paavo Väyrynen, Suomen Keskustan puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1988, ulkoministeri Jarmo Wahlström, SKP:n puheenjohtaja ja kansanedustaja Raino Westerholm, Suomen Kristillisen Liiton kansanedustaja, puheenjohtaja ja presidenttiehdokas 1982

title: Mauri Salo

text: Salo nousi eduskuntaan ensi kerran varasijalta 1995, kun Timo Järvilahti siirtyi Euroopan parlamenttiin. Vuonna 1999 Salo valittiin suoraan kansanedustajaksi. Vuoden 2003 vaaleissa Salo putosi ensimmäiselle varasijalle, hän nousi kuitenkin eduskuntaan vuonna 2006 noin vuodeksi, kun Olavi Ala-Nissilästä tuli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen. Vaaleissa 2007 Salo valittiin kolmannen kerran ensimmäiseksi varaedustajaksi. Kansanedustaja Liisa Hyssälän tultua valituksi Kansaneläkelaitoksen pääjohtajaksi vuonna 2010 Salo nousi kolmannen kerran varasijalta kansanedustajaksi. Hän oli ehdolla myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, mutta jäi toiselle varasijalle saatuaan 4173 ääntä. Eroa ensimmäiselle varasijalle tulleeseen Timo Kaunistoon oli yksi ääni ja Keskustan listalta viimeisenä eduskuntaan valituksi tulleeseen Annika Saarikkoon 12 ääntä.

title: Pekka Vennamo

text: Pekka Veikko Vennamo (s. 7. marraskuuta 1944 Helsinki) on suomalainen poliitikko, virkamies ja yritysjohtaja. Vennamo on toiminut kansanedustajana (1972–1975 ja 1979–1989), SMP:n puheenjohtajana (1979–1989) ja kahdesti ministerinä (1983–1989) sekä sen jälkeen Posti- ja telelaitoksen, myöhemmin Soneran pääjohtajana (1989–1999).


query: Mikä oli alkusysäys 2007-09 globaalille finanssikriisille?

title: Taantuma (2008–2009)

text: Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.[1][2] [3]

title: Koulutusvienti

text: Koulutusviennin taustalla olevia kehitysvaikutteita ovat globalisaatio, vapaakaupan laajeneminen koulutuspalvelusektoriin (ks. GATS) ja korkeakoulujen kiihtyvä kansainvälistyminen sekä globaalin opiskelijaliikkuvuuden kasvaminen. Vuonna 2025 maailmassa on noin 100 miljoonaa opiskelijaa, jotka liikkuvat globaalisti ja ylittävät erilaisia koulutuksen rajoja. Suomalainen koulutusvienti on syntynyt yleisen kansainvälisen kehityksen kautta sekä kilpailukykyvaltio-käsitteen hengessä 2000-luvun lopun finanssikriisin jälkeisessä Suomessa, jolloin talouskasvulle oli löydettävä uusia mahdollisuuksia. Kansallisena erityispiirteenä voidaan todeta peruskoulun menestys PISA tutkimusohjelmassa, ja sen seurauksena syntynyt laaja kansainvälinen kiinnostus suomalaista koulutusjärjestelmää, erityisesti peruskoulua kohtaan. Koulutusviennin kansalliseen käynnistämiseen löytyi laajaa tahtotilaa opetus- ja kulttuuriministeriöstä, työ- ja elinkeinoministeriöstä sekä ulkoasiainministeriöstä. Koulutusviennin käynnistämisessä ovat olleet mukana myös valtiolliset instituutiot (esim. TEKES), korkeakoulut, yritykset sekä elinkeinoelämän vaikuttajat.

title: Kuopion jalkapallo

text: Seura rekisteröitiin vuoden 2007 viimeisenä päivänä. Se on pelannut Viitosessa kaksi kautta, 2008 – 09.

title: Työttömyys

text: Viimeisin lama alkoi Suomessa vuonna 2008. Se ei ole ollut yhtä äkillinen ja syvä kuin 1990-luvun lama, mutta kesti kauempaan.[46] Lama alkoi Yhdysvalloista vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin seurauksena.

title: The Big Short

text: The Big Short on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamakomedia, jonka on ohjannut Adam McKay. Se perustuu Michael Lewisin samannimiseen kirjaan, joka käsittelee vuosien 2007–2008 finanssikriisiä. Elokuvan pääosissa esiintyvät Christian Bale, Steve Carell, Ryan Gosling ja Brad Pitt, joka oli myös yksi elokuvan tuottajista.

title: Capitalism: A Love Story

text: Capitalism: A Love Story on Michael Mooren dokumenttielokuva. Se tarkastelee vuosien 2007–2009 finanssikriisiä, Bushin hallinnon vaihtumista Obaman hallintoon sekä yhdysvaltalaista elvytyspolitiikkaa. Moore epäili, että elokuva voi jäädä hänen viimeisekseen.

title: Arlingtonin piirikunta

text: Vuonna 2013 työpaikkoja oli 228 500. Arlingtonissa on ollut toistuvasti Virginian alin työttömyysprosentti. Vuosien 2007-2009 finanssikriisin aikana se nousi 4,2 prosenttiin, Virginian keskiarvon ollessa 6,6 prosenttia, ja koko maan 9,5 prosenttia. Vuonna 2012 piirikunnan työttömyysprosentti oli 3,5.

title: Hystereesi

text: Yleisemmin suhdanneteoriassa hystereesin voidaan katsoa selittävän sitä, miksi kansantalouden tuottavuus ei laman jälkeen useinkaan palaudu aiemmalle kasvu-uralle, vaan jää usein pysyvästi alhaisemmalle tasolle. Hystereesin olemassaoloa voidaan yhtenä perusteluna sille, miksi olisi talouspoliittisesti perusteltua pyrkiä tasaamaan suhdannevaihtelua siten, että tuotannon taso ei pääse romahtamaan niin paljon, että syntyy pysyvä vaikutuksia. Esimerkiksi vuoden 2008-finanssikriisistä alkunsa saaneen globaalin laman on havaittu synnyttäneen monissa maissa varsin voimakkaan selitetty hystereesi-vaikutuksen. Mallintamalla on myös voitu osoittaa, että on huomattavasti voimakkaampi hystereesi-vaikutuksen vallitsessa kuin ilman sitä .

title: Jälkikapitalistinen yhteiskunta

text: Kansalaisten luottamus eliitteihin ja talouden yksityiseen sektoriin koki kolauksen vuoden 2008 finanssikriisissä. Allister Heathin mukaan kansalaiset eivät kestäisi toista finanssikriisiä. Valtiontaloudet ja ihmiset ovat psykologisesti haavoittuvaisia. Seurauksena olisi Heathin mukaan kapitalismin vastainen reaktio. Professori Richard Wolffin mukaan finanssikriisistä syytettiin yksilöitä, mutta Wolffin mukaan ongelma on järjestelmässä itsessään. Finanssikriisi on saanut ihmiset tutustumaan uudelleen Marxin ajatuksiin.

title: Motopark Academy

text: Motopark Academy on saksalainen pikkuformulatalli. Tallin perusti vuonna 1998 saksalainen Timo Rumpfkeil. Tallin päämaja sijaitsee Oscherlebenissä. Talli on kilpaillut Formula Renault ja Saksan F3-sarjoissa vuodesta 2000 lähtien. Talli on voittanut neljä mestaruutta Formula Renault-sarjoissa vuosina 2004 ja 2007-09. Kuljettajien mestaruuksia talli on saavuttanut kahdeksan kappaletta Formula Renault-sarjoissa vuosina 2004 ja 2006-09. Huomattavia tallin kuljettajia ovat mm Scott Speed, Filipe Albuquerque, Valtteri Bottas ja António Félix da Costa. Nykyään talli kilpailee Euroopan F3 ja ADAC Formula 4-sarjoissa.

title: Mark Carney

text: Carneyn toiminnan Kanadan pankin pääjohtajana kerrotaan lievittäneen ratkaisevasti vuosien 2007-2009 finanssikriisin vaikutuksia Kanadaan.

title: Nouriel Roubini

text: Roubini tunnetaan erityisesti siitä, että hän ennakoi Yhdysvaltain vuosien 2007–2008 subprime-kriisin ja sitä seuranneen finanssikriisin.

title: Transformers

text: The Transformers: Infiltration (seitsemän lehteä, 2005–06) The Transformers: Stormbringer (neljä lehteä, 2006) The Transformers: Spotlight #1–5 (2006–07) The Transformers: Escalation (kuusi lehteä, 2006–07) The Transformers: Spotlight #6–10 (2007) Megatron: Origin (neljä lehteä, 2007) The Transformers: Devastation (kuusi lehteä, 2007–08) Transformers: Spotlight #11–15 (2008) Transformers: Spotlight #16–19 - Revelation (2008) Transformers: Spotlight #20–24 (2008–09) Transformers: Maximum Dinobots (viisi lehteä, 2008–09) Transformers: All Hail Megatron #1–16 (2008–09)

title: Filipe Albuquerque

text: Albuquerque on kilpaillut aiemmin Espanjan Formula 3 -mestaruussarjassa ja Formula Renault -sarjoissa voittaen kaksi Formula Renault -sarjan mestaruutta vuonna 2006. Samana vuonna hän voitti Red Bull Junior of the Year -palkinnon. Vuonna 2007 Albuquerque kilpaili GP2-sarjassa Arden- ja Racing Engineering -talleissa neljä kilpailua saavuttamatta pisteitä. Alburquerque kilpaili A1 Grand Prix -sarjassa kausina 2007–08 ja 2008–09 edustaen Portugalin joukkuetta. Hän sijoittui sarjan kolmanneksi kaudella 2008–09.

title: Varjopankki

text: IMF:n mukaan varjopankit aiheuttavat riskejä maailmanlaajuiselle rahoitusjärjestelmälle, koska varjopankkitoiminta perustuu lyhytaikaiseen rahoitukseen. Riskien seurauksia tuli ilmi esimerkiksi vuosien 2007-2009 finanssikriisissä.

title: KK Partizan

text: 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010-11

title: Too big to fail

text: Tämän teorian mukaan tietyt rahoituslaitokset ovat niin suuria ja niin vahvasti kytköksissä toisiinsa, että niiden meneminen konkurssiin olisi tuhoisaa taloudelle. Teorian kannattajat uskovat, että näiden instituutioiden pitäisi saada hallituksilta tai keskuspankeilta tukea, jos ne joutuvat vaikeuksiin. Tällaiset yhtiöt voivat ottaa riskejä, koska ne voivat luottaa politiikkojen tukeen. Termistä on tullut merkittävä julkisessa keskustelussa 2007–2010 globaalin finanssikriisin jälkeen.

title: Jälkikeynesiläinen taloustiede

text: Globaalin finanssikriisin jälkeen uuschartalistinen tai modernin rahateorian jälkikeynesiläinen suuntaus on kasvattanut suosiotaan. Erottelu rahapoliittisesti suvereenien ja ei-suvereenien valtioiden välillä on noussut yhdeksi tärkeäksi selitysmalliksi valtioiden maksukyvyn rapautumiselle euroalueen eri maissa. Toiseksi viime vuosina markkinaromahduksia on alettu kutsua Minsky-hetkiksi, sillä Minsky kehitti tutkimustyössään rahoitusmarkkinoiden epävakaisuushypoteesin

title: Slobodan Rajković

text: Rajković aloitti ammattilaisuransa OFK Belgradissa vuonna 2004. Vuonna 2005 hän teki sopimuksen Chelsean kanssa. Vuoteen 2007 asti Rajković oli lainassa OFK:ssa. Chelseassa Rajković ei ole pelannut otteluakaan, sillä kauden 2007/08 hän pelasi lainalla PSV Eindhovenissa ja kaudeksi 2008/09 hänet lainattiin FC Twenteen.

title: 09/14 2007

text: 09/14 2007 on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Dangerin EP-levy, joka julkaistiin 19. marraskuuta 2007. Se on Dangerin debyyttialbumi.

title: Sharp

text: Sharpin markkinaosuus oli 27 % (314 MW) vuonna 2004. Yritys ennusti tuotannokseen 1 100 MW 2006/2007. Kaikkien yritysten globaalisti ilmoittamat kasvuennusteet 2006/2007 olivat kolminkertaiset vuoden 2004 piituotantoon verrattuna. Sharp aloitti ohutfilmikennojen tuotannon syyskuussa 2005.

title: Ronald Reagan

text: Taloustieteilijä Paul Krugman on esittänyt Reaganin pankkisääntelyyn kajoamisen olleen säästöpankkikriisin (S&L crisis) (1980- ja 1990-luvuilla) ja finanssikriisin (2007-2009) aiheuttaja.[102]

title: Finanssikriisi (2007–2009)

text: Subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi, kun asuntolainapankkien luottotappiot alkoivat kertautua lainoista muodostettuihin, nimellisarvoltaan monikymmenkertaisiin johdannaisiin. Pankeille itselleenkin selvisi vasta useiden kuukausien mittaan, minkälaisia tappioita niille alkoi muodostua, mikä vähensi markkinoiden luottamusta entisestään. Yhdysvaltojen pankkien kasvavat vaikeudet ja keskinäinen epäluottamus lopulta romahduttivat interbank-markkinat, jotka ovat pankkien välisen keskinäisen lainauksen segmentti likviditeettierojen tasaamiseen.

title: 2010-luku

text: Maailmanlaajuisen, vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin päätyttyä vuonna 2009 euro ajautui syvään velkakriisiin, joka levisi useisiin valtioihin.

title: 09/17 2007

text: 09/17 2007 on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Dangerin EP-levy, joka julkaistiin 25. tammikuuta 2010.

title: Australian talous

text: Viimeksi kansantalous ja bruttokansantuote olivat miinuksella vuonna 1991. Australia on harvinainen maa talouden suhteen, koska selvisi ilman globaalia taantumaa ja selvisi muun muassa it-kuplasta ja finanssikriisistä.

title: Taloustieteen koulukunnat

text: Vuosien 2007-2008 finanssikriisin jälkeen jotkut taloustieteilijät kuten Nouriel Roubini ovat arvioineet, että onnistunutta talouspolitiikkaa ei voida harjoittaa, jos otetaan johtotähdeksi vain toinen näistä teorioista.

title: Glass–Steagall-laki

text: Lain kumoaminen poisti pankkien erottelun liike- ja sijoituspankeiksi. Säätelyn purkamisen kannattajat ovat sitä mieltä, että pankkitoiminnan yhdistymisellä on ollut vain vähän vaikutusta rahoitusjärjestelmään ja se on jopa auttanut vakauden säilymistä finanssikriisin aikana. Vastustajat taas väittävät Glass–Steagallista luopumisen edesauttaneen asuntomarkkinoiden romahdusta ja finanssikriisiä.

title: Margin Call (elokuva)

text: Margin Call on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut J. C. Chandorin ohjaama elokuva. Se kuvaa 36 tunnin ajanjakson kuvitteellisessa yhdysvaltalaisessa investointipankissa 2007–2008 alkaneen finanssikriisin alkuhetkinä.

title: ABN AMRO

text:
ABN AMRO siirtyi vuonna 2007 kolmen eurooppalaisen pankin (Royal Bank of Scotland Group, Fortis ja Banco Santander) muodostaman konsortion omistukseen. Tämä johti kuitenkin ongelmatilanteeseen.
Pankki joutui vuonna 2009 finanssikriisin takia Alankomaiden valtion haltuun, koska Fortis-pankki meni konkurssiin. The Childrens Fund (TCF) sijoitusrahasto omisti 1,1 % ABN Amron osakkeista helmikuussa 2007. TCF vaati yhtiön pilkkomista ja se toteutui. Suuri osa pankista myytiin Royal Bank of Scotlandille. Seuranneissa omistusjärjestelyissä investointipankki Alfred Berg irrotettiin ABN Amron suorasta omistuksesta.

title: 09/16 2007

text: 09/16 2007 on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Dangerin EP-levy, joka julkaistiin 30. maaliskuuta 2009.


query: Milloin Puola on perustettu?

title: Puolan historia

text: Puolan historia tarkoittaa nykyiseen Puolan valtioon tai sen edeltäjävaltioihin kuuluneiden alueiden historiaa. Ensimmäisen Puolan valtion katsotaan saaneen alkunsa 900- ja 1000-luvuilla, mutta Puolan alueella on asunut ihmisiä jo kivikaudella.

title: Puolan kuningaskunta (1916)

text: Väliaikainen hallitus julisti huhtikuussa 1917 Puolan armeijan perustettavaksi nimittäen eversti Władysław Sikorskin valvomaan puolalaissotilaiden rekrytointia. Armeijaa kutsuttiin Puolan Wehrmachtiksi (saks. Polnische Wehrmacht). Sen sotilaat koostuivat pääasiassa Itävalta-Unkarin armeijassa taistelleista puolalaisista. Joukkojen komentajana toimi itävaltalainen kenraalikuvernööri Karl Kuk. Armeijan tarkoituksena oli toimia 5. marraskuuta 1916 perustetun Puolan kuningaskunnan armeijana. Puolan Wehrmactin sotilaat siirrettiin pääasiassa saksalaisten komentajien alaisiksi.

title: Mosina

text: Mosina (saks. "Moschin") kaupunki Puolan länsiosassa, Iso-Puolan voivodikunnassa, 20 km etelään Poznańista. Mosinassa oli vuonna 2006 12 110 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 13,58 km². Kaupungissa on vuonna 1876 perustettu synagoga.

title: Puolan ilmavoimien historia

text: Neuvostoliitossa perustettiin Puolan kansanarmeija () ja sen osaksi Puolan armeijan ilmavoimat () vuonna 1943. Aluksi ilmavoimat koostuivat kolmesta rykmentistä ja muutamasta laivueesta, mutta vuonna 1944 ilmavoimia laajennettiin perustamalla kolmi divisioonainen Puolan 1. armeijakunta ja yhdistämällä ensin perustetut divisioonaksi.

title: Lammainen

text: 1940-luvulla Harjavaltaan perustetun Outokummun kuparisulaton työntekijöiden asuinalueita suunniteltiin arkkitehti Alvar Aallon laatimassa Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelmassa Torttilan lisäksi myös Lammaisiin, mutta suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu.

title: Marraskuun kansannousu

text: Puolan jakojen jälkeen entiset Puola-Liettuan valtion alueet oli jaettu Venäjän, Itävallan ja Preussin kesken. Venäjällä Puolan alueille oli perustettu autonominen Puolan kuningaskunta, jota ei kuitenkaan koettu riittäväksi ratkaisuksi puolalaisen väestön taholta. Puolassa perustettiin useita salaseuroja ja Burschenschaften ja Carbonarien kaltaisia yhdistyksiä. Sejmissä oppositio keskittyi Adam Czartoryskin ja Vilnan yliopistossa Adam Mickiewiczin sekä Joachim Lelewelin ympärille. Venäjän keisari Aleksanteri I oli epäluuloinen puolalaisia kohtaan ja Puolan asemaa yritettiinkin heikentää vuodesta 1825 alkaen perustuslaillisen hallinnon murentamisella. Kansainvälinenkin tilanne kiristyi vuonna 1830 kun Ranskassa alkoi heinäkuun vallankumous ja Belgia irrottautui Hollannista. Keisari Nikolai I valmisteli Hollannin auttamista sotavoimin, mikä herätti pelkoja Puolassa puolalaisen sotaväen käytöstä Belgiaa vastaan. Lisäksi uskottiin, että Nikolai saattaisi käyttää sotatilaa syynä Puolan autonomian lakkauttamiseksi kokonaan.

title: Samuel Cockburn

text: Itsestään sukunimeä Cobron käyttänyt Cockburn saapui Ruotsiin vuonna 1598 usean muun skottilaisen upseerin kanssa. Hän osallistui Ruotsin sisällissotana tunnettuun Sigismundin ja Kaarlen valtataisteluun, Inkerin sotaan sekä Puolan sotaan Liivinmaalla vuonna 1621. Ennen Puolan sotaan osallistumistaan Cockburnin oli tarkoitus vaihtaa Venäjän palvelukseen. Hän sai ruotsalaisilta luvan siirtyä miehineen Venäjälle, mutta Cockburn ei ilmeisesti kuitenkaan milloinkaan värväytynyt venäläisten joukkoihin.

title: Puolan historia

text: Ensimmäisessä maailmansodassa keskusvallat, Saksa ja Itävalta-Unkari, miehittivät koko Venäjän Puolan. Vuonna 1916 ne julistivat Puolan kuningaskunnaksi, joka kuitenkin oli vain nimellisesti itsenäinen, todellisuudessa Saksan hallitsema nukkevaltio. Brest-Litovskin rauhassa vuonna 1918 Venäjä luovutti Saksalle koko Puolan alueen. Kun Saksa ei lupauksistaan huolimatta myöntänyt Puolalle täyttä itsenäisyyttä, maassa levisi laaja saksalaisvastainen mieliala. Saman vuoden marraskuussa Saksa kuitenkin antautui ympärysvalloille.[12] Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson asettui 14 kohdan ohjelmassaan tukemaan Puolan itsenäisyyspyrkimyksiä, ja pian Saksan antautumisen jälkeen julistettiinkin perustetuksi itsenäinen Puolan tasavalta.

title: Galitsia

text: Itsenäinen Länsi-Ukrainan kansantasavalta julistettiin perustetuksi 1. marraskuuta 1918 Lvivissä. Se käsitti Galitsian lisäksi myös Transkarpatian ja Bukovinan. Se joutui välittömästi sotaan ententen kannattamia puolalaisia vastaan Galitsiasta sekä Romaniaa vastaan Bukovinasta. Asemiensa vahvistamiseksi Länsi-Ukrainan kansantasavalta solmi 1919 liiton Ukrainan kansantasavallan kanssa, joka kuitenkin pyrki rauhaan Puolan kanssa luovuttamalla Galitsian ja muun Länsi-Ukrainan Puolalle käydäkseen paremmin länsiliittoutuneiden tuella sotaa Neuvosto-Venäjää ja Etelä-Venäjän valkoista armeijaa vastaan. Neuvosto-Venäjän ja Puolan vuonna 1921 solmiman Riian rauhansopimuksen mukaisesti koko Galitsia tuli kuulumaan Puolaan.

title: Puolan armeijan ilmavoimat

text: Lokakuussa nimettiin 1. lentodivisioona 4. sekalentodivisioonaksi. Kaikki Puolan lentoyksiköt liitettiin 31. lokakuuta vasta perustettuihin Puolan armeijan ilmavoimiin, jonka komentajana oli kenraalimajuri Teodor Polynin. Marraskuun alussa perustettiin uusia yksiköitä 12. lääkintälentorykmentti, 13. kuljetuslentorykmentti, 17. yhteyslentorykmentti sekä ensimmäinen Puolan ilmavoimien lentosotakoulu Zamośćiin. Lentosotakoulun johtajaksi määrättiin prikaatikenraaliksi ylennetty Jozef Smaga. Opetus koulussa alkoi 2. tammikuuta 1945. Puolalaisia lentäjiä koulutettiin myös 15. erillisessä reservilentorykmentissä, joka oli perustettu 28. marraskuuta 1944.

title: Puolan kansanpuolue

text: Puolan kansanpuolue () on puolalainen kristillisdemokraattinen agraaripuolue. Kansanpuolue on perustettu vuonna 1990.

title: Marie Curie

text: Ainoat vaihtoehdot puolalaiselle naiselle jatkaa opintoja olivat joko muuttaa ulkomaille tai mennä ”liikkuvaan yliopistoon” – se tarkoitti puolalaisten positivistien pitämää laitonta oppilaitosta, joka järjesti salaisia oppitunteja iltaisin myös naisille. Liikkuva yliopisto sai nimensä siitä, että sen tunnit järjestettiin milloin missäkin. Se on esimerkki Puolassa voimakkaana eläneestä venäjävastaisuudesta. Skłodowska ei muiden tapaan ollut erityisen vallankumouksellinen, vaan positivistien tapaan hän uskoi koulutuksen johtavan lopulta Puolan vapautumiseen. Silti hän unelmoi joskus voivansa muuttaa pois Varsovasta – esimerkiksi Pariisiin, jonne jo monet muutkin puolalaisen älymystön edustajista olivat muuttaneet.[9][8]

title: Veikselin aluepiiri

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän sotajoukot vetäytyivät Puolan alueelta vuonna 1915. Alueen miehittivät Saksa ja Itävalta-Unkari, jotka vuonna 1916 julistivat perustetuksi Puolan kuningaskunnan. Vuonna 1918 Venäjä luovutti Brest-Litovskin rauhansopimuksella koko Puolan alueen Saksalle. Kun Saksa kuitenkin saman vuoden lopulla hävisi sodan, julistettiin uusi Puolan valtio historiallisine rajoineen perustetuksi 11. marraskuuta 1918.

title: Puolan salibandymaajoukkue

text: Puolan salibandymaajoukkue on salibandymaajoukkue, joka edustaa Puolaa Kansainvälisen salibandyliiton alaisissa maaotteluissa. Puola on IFF:n maailmanrankingissa sijalla 14. Puolan salibandyliitto on perustettu vuonna 1995 ja se liittyi IFF:n jäseneksi vuonna 1999.

title: Puolan yhdistynyt työväenpuolue

text: Marxilais-leniniläisen ideologian omaksunut PZPR julisti vuonna 1952 Puolan kansantasavallan perustetuksi, ja aloitti maan kehittämisen stalinistisen mallin mukaan laajan maareformin, väestönsiirtojen ja tuotantolaitosten kansallistamisen avulla. Pyrkimykset maatalouden kollektivisointiin sen sijaan epäonnistuivat, ja maatalous pysyikin Puolassa pääasiassa pienviljelijöiden käsissä sosialistisen järjestelmän romahtamiseen asti. Erityisesti elintarvikkeiden huono saatavuus nostatti työläisissä tyytymättömyyttä, josta seurasi parempia taloudellisia oloja vaatineita mielenosoituksia ja yleislakkoja.

title: Puolan parlamenttivaalit 1989

text: Neuvotteluissa hallitseva kommunistinen Puolan yhdistynyt työväenpuolue (PZPR) ja Solidaarisuus-liike pääsivät sopimukseen, joka allekirjoitettiin lopullisesti 4. huhtikuuta 1989. Sen tuloksena todellinen poliittinen valta oli siirrettävä uudistetulle kaksikamariselle parlamentille, sejmille, sekä uudelleen perustetulle Puolan senaatille, ja samalla perustettiin uudestaan Puolan presidentin virka, jonka haltija saisi ylimmän toimeenpanovallan. Solidaarisuudesta tuli laillinen poliittinen puolue: 7. huhtikuuta 1989 silloinen parlamentti muutti Puolan perustuslakia ja vaalilakia (huhtikuun uudistukset, ), ja 17. huhtikuuta Puolan korkein oikeus rekisteröin Solidaarisuuden uudestaan. Pian sopimuksen allekirjoituksen jälkeen Solidaarisuuden johtaja Lech Wałęsa matkusti Roomaan, jossa hän tapasi puolalaisen paavi Johannes Paavali II:n.

title: Puolan historia

text: Puolan suurvalta-asema mureni 1600-luvun puolivälissä kasakkahetmanni Bohdan H’melnytskyin kapinasta seuranneen Ukrainan irtautumisen ja Pohjan sotaan liittyneen ruotsalaismiehityksen takia, ja maa jäi naapuriensa armoille. Puolan valtaistuimelle asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä.[10]

title: Hrodna

text: Puolan-Neuvosto-Venäjän sodan puhjetessa saksalaiset luovuttivat 27. huhtikuuta 1919 kaupungin Puolan 1918 perustetulle tasavallalle, joka miehitti sen seuraavana päivänä. Puna-armeija valloitti sen 19. heinäkuuta 1920 ja Neuvosto-Venäjä lupasi luovuttaa sen Liettualle. Puolan armeija valtasi kaupungin takaisin 23. syyskuuta, ja Riian rauhassa se jäi Puolalle.

title: Theodore Millon

text: Millon oli Liettuasta ja Puolasta Yhdysvaltoihin muuttaneiden juutalaisten vanhempien ainoa lapsi. Hänen esi-isänsä asuivat 1800-luvulla Valožynin kaupungissa, joka siihen aikaan kuului Venäjän keisarikuntaan. Millon suoritti tutkintoja niin amerikkalaisissa kuin eurooppalaisissakin yliopistoissa, ja hän kuului 15 vuotta suuren pennsylvanialaisen psykiatrisen sairaalan Allentown State Hospitalin johtokuntaan. Pian sen jälkeen hänestä tuli julkaisun "Journal of Personality Disorders" perustajiin kuulunut toimittaja ja International Society for the Study of Personality Disorders -seuran perustajiin kuulunut ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli Harvard Medical Schoolin ja Miamin yliopiston professori.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Vilnan historia

text: Vuodesta 1569 Vilna oli osa Puola-Liettuaa ja kasvavan puolalaisen vaikutuksen alaisena Puolan viimeiseen jakoon 1795 asti. Siitä muodostui varsinkin 1597 perustetun yliopistonsa ansiosta valtakunnan johtava kulttuurikeskus.

title: Puolan kuningaskunta (1916)

text: Puolan kuningaskunta, jonka Saksan keisarikunta perusti Venäjän keisarikunnalta miehittämälleen Veikselin aluepiirin alueelle 1916. Puolan kuningaskunta vastasi epäitsenäisenä alueena vuonna 1815 perustettua Puolan kuningaskuntaa, jolla kuitenkin oli ollut 1815–1830 saakka Suomen suuriruhtinaskuntaa laajempi itsehallinto, mm. oma kansallinen 30 000 sotilaan palkka-armeija ja säännöllisesti kokoontuvat omat valtiopäivät.

title: Związek Producentów Audio Video

text: Związek Producentów Audio Video (tunnetaan myös nimellä ZPAV) on organisaatio, joka edustaa Puolan musiikkiteollisuutta ja Puolan osuutta International Federation of the Phonographic Industryn (IFPI) tavoitteista. Vuonna 1991 perustetulle organisaatiolle on Puolan kulttuuriministeri sallinut toimintaoikeudet hallita ääni- ja videotallenteiden tuottajien tekijänoikeuksia. ZPAV julkaisee Puolan musiikkilistat sekä myöntää myyntirajan ylittämiseen edellyttäviä palkintoja. Organisaatio vastaa myös vuosittaisen Fryderyk-palkinnon myöntämisestä puolalaiselle musiikille.

title: Puolan kotiarmeija

text: Armia Krajowa (AK) eli Puolan kotiarmeija oli tärkeä vastarintaliike Puolassa toisen maailmansodan aikana, helmikuusta 1942 tammikuuhun 1945. Sen edeltäjä oli Aseellisen vastarinnan liitto Związek Walki Zbrojnej ZWZ, joka oli perustettu heti Saksan hyökätessä Puolaan 27. syyskuuta 1939. Järjestö nimettiin uudelleen helmikuussa 1942 "Armia Krajowaksi". Seuraavan kahden vuoden aikana Armia Krajowa sulautti itseensä suurimman osan muista Puolan vastarintaliikkeen toimijoista. Armia Krajowa oli uskollinen Puolan maanpaossa olleelle hallitukselle. Kotiarmeija osallistui keskeisesti Varsovan kansannousuun.

title: Puolan parlamenttivaalit 1989

text: Solidaarisuus ei kuitenkaan pysynyt vallassa kauan, sillä se hajosi pian ja sen syrjäyttivät muut Puolaan perustetut puolueet. Tästä syystä vuoden 1989 vaalien tulosta on yleensä pidetty pikemminkin äänenä kommunismia vastaan kuin Solidaarisuuden puolesta.

title: Puola

text: 1600-luvun puolivälissä Puola menetti asemansa, ja maahan asettivat kuninkaan milloin Saksi, milloin Ruotsi ja milloin Venäjä. Vuosina 1733–1735 käytiin Puolan perimyssota. Maan sisäinen hajanaisuus ja keskusvallan heikkous johtivat 1700-luvun lopulla Puolan jakoihin, joissa Venäjä, Preussi ja Itävalta jakoivat maan keskenään kolmessa vaiheessa vuosina 1772, 1793 ja 1795.

title: Kongressi-Puola

text: Puolan kuningaskunta (, ), epävirallisesti Kongressi-Puola (), oli Wienin kongressissa 1815 Napoleonin sotien päätteeksi perustettu Venäjän keisarin alainen epäitsenäinen valtiomuodostelma vuosina 1814–1915. Tämä kuningaskunta on Puolan kaikkiaan kolmesta itsenäisestä ja yhdestä epäitsenäisestä historiallisesta kuningaskunnasta toinen.

title: Wilm Hosenfeld

text: Vaikka Hosenfeld oli Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäsen vuodestan 1935, hän ei uskonut puolueensa natsipolitiikkaan siten kuin monet kollegansa. Hosenfeldin luottamus vallitsevaan politiikkaan mureni viimeistään sen jälkeen kun hän näki kuinka puolalaisia kohdeltiin. Hän ja muutamat kanssaupseereistaan tunsivat sympatiaa vallatun Puolan ihmisiä kohtaan, häpeissään siitä mitä jotkut maanmiehistään tekivät, ja tarjosivat apua heille milloin vain mahdollista.

title: Olivan taistelu

text: Ruotsilla oli vahva laivasto, ja se saartoi Itämeren rannikkoa, etenkin Danzigin satamaa. 28. marraskuuta 1627 Puolan laivue ryhtyi taisteluun Ruotsin saartoeskadroonaa vastaan. Puolalla oli runsaasti aluksia, mutta vain neljällä kaljuunalla oli taistelun kannalta merkitystä, muut olivat pienempiä laivoja. Ruotsalaisilla oli pitempi meriperinne, kun taas Puolan laivasto oli perustettu vasta äskettäin.

title: GKS Tychy

text: GKS Tychy on puolan pääsarjassa Polska Liga Hokejowassa pelaava joukkue. Joukkue on perustettu vuonna 1971. Joukkue on puolan hallitseva mestari. Se on voittanut mestaruuden myös vuonna 2005.

title: Puolan parlamenttivaalit 1989

text:
Pyöreän pöydän neuvottelujen ehkä tärkein päätös oli sallia osittain vapaiden vaalien pitäminen Puolassa.
Täysin vapaat vaalit luvattiin pitää "neljän vuoden kuluessa." Kaikki Puolan uudestaan perustetun senaatin jäsenet oli valittava demokraattisesti, samoin 161 Sejmin jäsentä eli 35 prosenttia sen kaikista jäsenistä. Loput 65 % paikoista oli varattu Puolan yhdistyneelle työväenpuolueelle (PZPR) ja sen sateellittipuolueille, joita olivat Yhdistynyt Kansanpuolue (ZSL), Demokraattinen puolue (SD) ja kommunistisesti suunaun) ja pienet kommunistisesti suuntautuneet katoliset puolueet.


query: Minä vuonna Rudolf Diesel valmisti ensimmäisen toimivan dieselmoottorin?

title: Auto

text: Vasta vuonna 1885 valmistettiin ensimmäinen nykyaikaisen polttomoottorin avulla liikkuva auto, Benz Patent-Motorwagen. Sen valmisti Karl F. Benz, kuuluisan Mercedes-Benz-konsernin perustaja. Lähes yhtä aikaa toinen saksalainen, Gottlieb Daimler, kehitteli oman versionsa polttomoottoriautosta, mutta kunnia ensimmäisestä nykyaikaisesta autosta annetaan Benzille. Daimlerin kanssa yhteistyössä toimi saksalainen Nicolaus Otto, jonka ottomoottorina tunnettu polttomoottorityyppi on nykyäänkin useimmissa henkilöautoissa käytössä, mutta Daimler kehitteli omalla tahollaan yli kolme kertaa nopeammin pyörivän moottorinsa. Hieman Benzin ja Daimlerin autojen valmistumisen jälkeen autoteollisuus alkoi ottaa huikeita askelia eteenpäin, ja etenkin ranskalaiset tulivat tunnetuiksi autojen kehittämisestä. Muun muassa kitkakytkin, ketjuveto ja tasauspyörästöllä varustettu vaihteisto kehitettiin näihin aikoihin. Myöhemmin ketjuveto tosin vaihtui jäykkään kardaanivetoon ja tasauspyörästö siirrettiin vaihteistosta taka-akselin keskivaiheille. 1890-luvulla julkistettiin myös toisenlainen moottorityyppi, nimittäin Rudolf Dieselin dieselmoottori. Siinä käytettiin vaikeammin palavaa dieselöljyä bensiinin sijasta, eikä polttonestettä suihkutettu seoksena ilman kanssa, vaan molemmat syötettiin erikseen.

title: Hamppu

text: Hamppu on nopeasti kasvava energiakasvi, jota voidaan viljellä kuivattuna poltettavaksi tai biokaasuksi kaasutettavaksi biomassaksi. Hamppu ja maissi tuottavat Suomen korkeuksilla enemmän ja nopeammin korjuukelpoista maanpäällistä biomassaa kuiva-aineena mitattuna kuin mikään muu peltoviljelykasvi.[21] Hampulla saadaan jopa 20 tonnin kuiva-ainesatoja hehtaarilta.[21] Dieselmoottorin kehittäjä Rudolf Diesel kokeili moottoria hampun siemenöljystä valmistetulla biodieselillä maapähkinöistä valmistetun biodieselin ohella, vaikka alkuperäinen tarkoitus oli käyttää moottorissa kivihiilipölyä (engl. coal dust).

title: Laivanrakennus

text: Rudolf Diesel rakensi 1897 toimivan dieselmoottorin. Tämän koneen hyötysuhde oli parempi kuin höyrykoneen ja sen käyttö levisi nopeasti suurehkoihin kulkuneuvoihin, kuten juniin ja laivoihin. Sukellusveneissä alettiin käyttää polttomoottoria, koska niissä tarvittiin pienikokoista voiman lähdettä. Vuonna 1896 Yhdysvalloissa alettiin rakentaa John Philip Hollandin suunnittelemaa sukellusvenettä, johon sijoitettiin bensiinikäyttöinen polttomoottori ja sen lisäksi sähkömoottori sukellusta varten. Bensiini osoittautui liian vaaralliseksi, joten ensimmäiseen maailmansotaan osallistuvissa sukellusveneissä oli dieselmoottorit pinnalla kulkemista varten.[106] Tanskalainen telakka ja laivamoottorien valmistaja Burmeister & Wain oli saannut Rudolf Dieseliltä yksinoikeuden dieselmoottoreihin Tanskassa. Telakalla valmistui 1912 rahtilaiva M/S Selandia, joka oli ensimmäinen valtameren ylittänyt dieselkäyttöinen alus. Siinä oli nelitahtimoottori. Burmeister & Wain on nykyään osa MAN-yritystä nimellä MAN B&W. Nykyään rahtilaivojen tyyppiliseksi pääkoneeksi on vakiintunut kaksitahtinen hidaskäyntinen dieselkone, joka toimii raskaalla polttoöljyllä, esimerkikki suurimmaksi mainittu Wärtsilä-Sulzer RTA96-C. Mäntähöyrykoneita käytettiin laivoissa toiseen maailmaansotaan saakka, jonka jälkeen dieselmoottorit ovat korvanneet ne. Höyryturbiinin dieselmoottorit korvasivat matkustajalaivoissa 1970-lukuun mennessä, kun öljyn polttaminen höyrykattilassa tuli liian kalliiksi. Sähkömoottori on säädettävyydeltään dieselmoottoria parempi, mikä on johtanut dieselsähköisen voimansiirron kehittämiseen, jolloin dieselmoottorien pyörittämillä generattooreilla kehitetään sähköä varsinaisten sähköisten ajomoottereiden tarpeisiin. Tällöin pienenevät värinäongelmat, kun voidaan käyttää useita pieniä dieselmoottoreita. Käytettäessä ruoripotkuria saavutetaan parempi ohjattavuus.

title: Rudolf Diesel

text: Diesel syntyi Pariisissa Baijerin saksalaisille vanhemmille. Ranskan ja Preussin välisen sodan sytyttyä perhe karkotettiin Ranskasta ja muutti Lontooseen. Isä lähetti Rudolfin jatkamaan Pariisissa aloitettuja opintoja Saksaan. Rudolf Diesel valmistui Münchenin teknillisestä opistosta huippuarvosanoin.

title: Chevrolet Epica

text: Varustelutasoja on kaksi: LS ja LT.Suomessa 2-litrainen dieselmoottori tuli valikoimaan huhtikuussa 2007. Moottorissa on sähköisesti ohjattu muuttuvageometrinen turboahdin sekä hiukkassuodatin. Dieselin yhteydessä voi valita joko 5-portaisen manuaali- tai automaattivaihteiston. Manuaalivaihteiston yhteydessä varustetaso on LS ja automaatin yhteydessä LT. Kaikki Chevroletin käyttämät dieselmoottorit valmistetaan Etelä-Koreassa, Gunsanissa.

title: International Harvester (auto)

text: IH oli vuonna 1933 esitellyt traktorikäyttöön nelisylinterisen "D-40" -OHV-dieselmoottorin ja vuonna 1936 kuusisylinterisen "D-80"-dieselin. Vuonna 1937 yhtiö toi markkinoille ensimmäisen dieselmoottorisen kuorma-automallinsa.

title: Rudolf Diesel

text: Dieselin on väitetty olleen menossa tapaamaan Roverin edustajia. Koska hän päätti myydä lisenssin moottoripatentteihinsa kaikille halukkaille, epäillään, että saksalaiset agentit murhasivat hänet estääkseen häntä paljastamasta keksintönsä yksityiskohtia Saksan vihollisille tulevassa sodassa. Toinen salaliittoteoria uskoo öljyteollisuuden murhaneen Dieselin, koska hän oli suunnitellut moottorin toimivan bioöljyllä, mikä olisi voinut viedä markkinat bensiiniä myyviltä yrityksiltä. Dieselin elämäkerran kirjoittaja arvelee, että Diesel oli ylirasittunut ja tehnyt itsemurhan. Patenttiriidat olivat heikentäneet hänen terveyttään. Kun todisteita sadan vuoden jälkeen salaliitoista ei ole löytynyt, on todennäköisin kuoleman syy itsemurha.

title: Dieselmoottori

text: MAN-yhtiö toi ensimmäisen dieselmoottorilla varustetun kuorma-auton myyntiin Saksassa vuonna 1924. Henkilöautoissa dieselmoottori pääsi sarjatuotantoon vuonna 1936, kun markkinoille tuli Mercedes-Benz 260 D. Pienemmän kokoluokan autoissa dieselin läpimurto alkoi vuonna 1975, kun markkinoille tuli VW Golf Diesel.[15]

title: Wärtsilä

text: Wärtsilä Diesel oli kasvanut voimakkaasti Wärtsilän ja sitä seuranneen Metran ostettua 1990-luvulla lukuisia pieniä dieselvalmistajia (esim. NOHAB, SACM, Stork). Wärtsilä Diesel nousi suurten dieselvalmistajien joukkoon ostettuaan konkurssiin ajautuneen Bremer Vulkanin omistaman puolikkaan New Sulzer Dieselistä (NSD) 1997. Loppuosuus kuului Italian valtion omistamalle telakkayhtiö Fincantierille. NSD oli erikoistunut suuriin, hidaskäyntisiin kaksitahtimoottoreihin, kun taas Wärtsilä Dieselin erikoisalaa olivat keskinopeat nelitahtidieselit. Yritysten fuusioiduttua sai alkunsa Wärtsilä NSD. Vuosina 1995–2000 Wärtsilä valmisti nopeakäyntisiä dieselmoottoreita yhdessä yhdysvaltalaisen Cumminsin kanssa. Yhteisyrityksen nimi oli Cummins-Wärtsilä.

title: Oldsmobile

text: Yhdysvalloissa kiristyneet pakokaasumääräykset ja öljyn hinnan nousu pakottivat autojen valmistajat kehittämään moottoritekniikkaa. Oldsmobilen moottorivaihtoehdoksi tuli 1970-luvun lopulla General Motorsin dieselmoottori, jonka ansiosta Oldsmobile-autojen määrä Suomessa kasvoi seitsenkertaiseksi 1970-luvun alun lukuihin nähden. Dieselmoottorilla varustetuista Oldsmobile Cutlass- ja Delta 88 -malleista tuli muutaman vuoden ajaksi suosittuja autoja taksikäytössä. Käytäntö osoitti kuitenkin pian, että GM:n dieselmoottori oli laskettu markkinoille liian hätäisesti eikä sen käyttövarmuus vastannut läheskään esimerkiksi saksalaista Mercedes-Benziä. Vuonna 1981 Oldsmobile Cutlass Diesel maksoi Suomessa 126 650 markkaa (vuoden 2005 rahassa 46 605 euroa), kun Mercedes-Benzin taksikokoisen mallisarjan pienimmän mallin (200D) hinta oli 117 000 markkaa (43 055 €). Muista taksikokoisista henkilöautoista Datsun 280 Dieselin hinta oli 104 280 markkaa (38 375 €), Toyota Crown Dieselin hinta 97 500 markkaa (35 880 €), Peugeot 504 Dieselin hinta 84 300 markkaa (31 020 €) ja Volga 24 Dieselin hinta 71 900 markkaa (26 460 €). Vuoden 1999 lopussa Suomessa oli rekisterissä 1 684 Oldsmobilea.

title: Rudolf Diesel

text: 1800-luvun viimeisellä vuosikymmenellä Rudolf Diesel kehitti ajatuksen painesytytysmoottorista. Hänen haaveenaan oli rakentaa kone, joka vetäisi vertoja Carnot'n ideaalikoneen hyötysuhteelle. Hän sai patentin laitteeseensa 23. helmikuuta 1893 ja rakensi toimivan prototyypin vuoden 1897 alussa työskennellessään Maschinenfabrik MAN AG Augsburg -yhtiön (myöhemmin MAN AG) tehtaalla Augsburgissa Saksassa. Tämä dieselmoottori nimettiin hänen mukaansa. Alun perin se tunnettiin "öljymoottorina".

title: Dieselmoottori

text: Rudolf Diesel tunsi polttomoottorin teorian ja hän uneksi rakentavansa Carnot'n ideaalikonetta paremman koneen. Dieselmoottorin teoreettinen hyötysuhde on 75 %, mutta normaalisti hyötysuhde jää 45 %:iin ja on parhammillaan 50-60 %. Koska siinä palamisesta syntyy vain vähän hiilimonoksidia (CO) eli häkää, niin moottori sopii hyvin sukellusveneisiin ja kaivoksiin. Rakenteellisesti dieselmoottoria voi pitää yksinkertaisena, koska siinä ei ole korkeajännitteellä toimivaa sytytysjärjestelmää. Tämä tekee siitä myös luotettavan. Haasteena Dieselillä oli moottoria kehittäessään tehdä riittävän vahva rakenne, joka kesti ottomoottoria korkeammat paineet. Ratkaiseva tekninen ominaisuus oli polttoaineen ruiskutusjärjestelmä, joka sumuttaa öljyn pieninä pisaroina sisään sylinteriin hieman ennen männän yläkuolokohtaa.[4]

title: Dugald Clerk

text: Koska Clerkin syklillä toimivat moottorit tarvitsevat tuekseen pumpun tai ahtimen, ne ovat luonnollisempia konfiguraatoita raskaiden dieselmoottoreiden maailmassa. Laivat, junat, maansiirtokoneet, paikallismoottorit ja kuorma-autot ovat Clerkin syklillä toimivan kaksitahtimoottorin ominta kenttää. Amerikkalaisen General Motorsin tytäryhtiö Detroit Diesel oli yksi suurimmista kaksitahtisten dieselmoottoreiden valmistajista.

title: Rudolf Diesel

text: Diesel oli ollut Belgiassa Antwerpenissä, ja 29. syyskuuta 1913 hän nousi "SS Dresdeniin", jolla hänen piti matkustaa Englannin kanaalin yli Ipswichiin Consolidated Diesel Manufacturing -yhtiöön, jossa hänen oli määrä avata uusi Carels-tehdas. Illalla kello 22.00 hän vetäytyi hyttiinsä. Seuraavana aamuna stuertti havaitsi, että Dieselin hytti oli tyhjä. Kymmenen päivää myöhemmin hollantilaiset kalastajat löysivät Englannin kanaalista ruumiin ja ottivat siitä talteen henkilökohtaiset esineet. Hajoamistilassa ollut ruumis jäi kovassa merenkäynnissä mereen. Dieselin perhe vahvisti esineiden kuuluneen Rudolf Dieselille.

title: Ford Transit (1978)

text: Vuonna 1979 maailmaa koetteli toinen öljykriisi, joka sai autonvalmistajat kehittelemään taloudellisempia moottoreita. Ford käynnisti useita suunnitteluprojekteja, joista yksi merkittävin oli polttoaineen suorasuihkutus dieselmoottoreissa. Kahdentoista vuoden ikään ehtineet "York"-dieselit siis korvattiin uusilla suorasuihkutteisilla dieselmoottoreilla vuonna 1984. Uusissa moottoreissa hehkutulpat voitiin jättää pois, sillä suorasuihkutusdiesel käynnistyy luotettavasti kylmällä ilman hehkutustakin. Uusi diesel oli 2,5-litrainen ja tuotti 68 hevosvoimaa.

title: Cummins-Wärtsilä

text: 1990-luvulla Cummins oli johtava valmistaja yli 150 kW tehoisten nopeakäyntisten dieselmoottorien valmistuksessa. Wärtsilä Dieselin moottorien tehoalue taas ulottui 300:sta 18 000 kW tehoon asti; yritys valmisti yhtä nopeakäyntisten dieselien tuoteperhettä johon kuului myös kaasumoottorimuunnelma, mutta sen vahvuuksiin kuuluivat selkeästi keskinopeat dieselmoottorit. Yhdistämällä Cumminsin suurimpien moottorien ja Wärtsilä Dieselin pienimpien moottorien osaaminen saman yhtiön alle yritykset hakivat synergiaetuja tuotekehityksessä ja markkinoinnissa. Yritysten omistussuhde Cummins-Wärtsilästä oli 50 % / 50 %. Moottorien pääasialliset sovellukset olivat laivojen voimanlähteinä sekä voimalaitosmoottoreina.

title: MAN (yritys)

text: MAN Truck & Bus valmistaa hyötyajoneuvoja MAN Diesel & Turbo valmistaa laivojen dieselmoottoreita, maamoottoreita ja turbiineja Volkswagen Trucks and Buses (MAN Latin America) valmistaa raskaita kuorma-autoja Brasiliassa.

title: Chevrolet

text: Chevroletin dieselmoottoreista ensimmäisenä tuli markkinoille 1977 5.7-litrainen Oldsmobilen valmistama V8 josta valmistettiin myös 4,3L v8 ja 4,3L V6 variaatioita vuoteen 1985 saakka. Oldsmobilen moottorin korvasi 1982 esitelty Detroit Dieselin 6.2 (1982-1992) ja sittemmin 6,5-litrainen V8-versio. Uusin Chevroletin dieselmoottoreista on 2,0 ja 2,2-litrainen Detroit Dieselin suunnittelema ja GM-Daewoon valmistama henkilöautokäyttöön tarkoitettu nykyaikainen moottoriversio, jota on ollut saatavana vuodesta 2007 muun muassa Nubiraan, Epicaan, Malibuumm Cruzeen ja Captivaan. Truck serie C/K/G autoissa ja useissa military-conversioissa käytetyn 6,5L turbodieselin korvasi GM-Isuzun valmistama 6,6L Dmax turbodiesel 2000-luvun taitteessa 6,5L Detroit Dieselin jäädessä military-ajoneuvojen vaihtoehdoksi.

title: MAN (yritys)

text: MAN SE (lyhenne saksan sanoista Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg, Augsburg-Nürnbergin konetehdas), ennen MAN AG, on saksalainen koneteollisuuden tuotteita valmistava yritys ja MAN Group</b>in [1] emoyhtiö. MANin pääkonttori sijaitsee Münchenissä. Sen päätuotanto on autoteollisuus, erityisesti raskaat kuorma-autot. Tehtaan muihin toimintoihin kuuluu muun muassa dieselmoottoreiden valmistus eri sovelluksiin, kuten laivoihin, ja myös erilaisten turbiinien valmistus. Rudolf Diesel valmisti dieselmoottorin toimivan prototyypin MANin edeltäjän Maschinenfabrik Augsburgin tehtailla vuonna 1897.

title: Rudolf Diesel

text: Rudolf Diesel (18. maaliskuuta 1858 Pariisi – 29. tai 30. syyskuuta 1913) oli saksalainen keksijä, joka tunnetaan dieselmoottorin keksimisestä.

title: Sisämoottori

text:
Ensimmäiset sisämoottorit olivat 1800-alussa käyttöönotettuja höyrykoneita. Höyrykoneen koko, paino ja tulipesä tekevät sisämoottorin ainoaksi toimivaksi ratkaisuksi.
Vuonna 1887 Gottlieb Daimler kehitti ensimmäisen toimivan bensiinimoottorin veneilykäyttöön ja testasi sitä Neckar-joella. Ensimmäiset käyttökelpoiset moottoriveneet ilmaantuivat 1890-luvulla ja olivat perämoottorin keksimiseen asti varustettuja sisämoottoreilla. Rudolf Dieselin vuonna 1897 kehittämä uusi moottorityyppi omaksuttiin pian aluskäyttöön. Alkuaikojen sisämoottoreissa suosittu moottorityyppi oli kuulamoottori ja moottoreita valmistettiin myös bensiini- ja petrolikäyttöisinä. Diesel on syrjäyttänyt nämä polttoaineet nykyään sisämoottoreissa. Akseliveto ja sisämoottori olivat sisäperämoottorin kehittämiseen asti kookkaiden veneiden pääasiallinen propulsiotapa.

title: Burmeister & Wain

text: Burmeister & Wain oli vuonna 1846 toimintansa aloittanut tanskalainen telakka ja konepaja, jonka pääkonttori oli Kööpenhaminassa. Telakka sai Rudolf Dieseliltä yksinoikeuden valmistaa Tanskassa dieselmoottoreita. Maailman ensimmäinen dieselkäyttöinen valtamerialus M/S Selandia valmistui telakalta vuonna 1912. Vuonna 1980 telakan osti saksalaisen Man SE:n, jolloin syntyi MAN B&W Diesel. Nykyään yritys on osa suuriin dieselmoottoreihin ja laivojen propulsiojärjestelmiin keskittynyttä MAN Diesel & Turbo SE:tä. Tällä maailmanlaajuisesti toimivalla yrityksellä on yhä toimintaa myös Tanskassa, muun muassa tuotekehityskeskus.

title: Hamppu

text: Rudolf Dieselin kehittämä dieselmoottori oli alun perin tarkoitettu käyttämään hamppu- ja muita kasviöljyjä.

title: Dieselmoottori

text: Dieselmoottori on puristussytytteinen polttomoottori, jonka keksi saksalainen Rudolf Diesel[1]. Diesel valmisti ensimmäisen toimivan dieselmoottorin vuonna 1897, ja sai sille patentin vuonna 1898. Dieselmoottorissa sylinteriin tuotu ilma puristetaan noin 1/16:aan alkuperäisestä tilavuudestaan. Puristuksen aikana ilman lämpötila nousee 700-900 celsiusasteeseen. Polttoaine syttyy tällöin itsestään, kun se ruiskutetaan kuuman ilman sekaan.

title: Polttomoottori

text: Dieselmoottori on nimetty Rudolf Dieselin mukaan. Dieselmoottoreissa on samanlainen kampikoneisto kuin otto- ja kaksitahtimoottoreissa. Dieselmoottoreissa polttoaine kuitenkin sytytetään eri tavalla kuin otto- ja kaksitahtimoottoreissa. Dieselmoottori voi olla kaksi- tai nelitahtinen.

title: MAN (yritys)

text: Vuonna 1841 rautatiekaluston valmistaja Johann Friedrich Klett perusti Klett & Co:n, joka oli MAN:n edeltäjä. Teollistuminen ja auton kehitys tekivät luotettavat ja taloudelliset moottorit tarpeelliseksi. MAN sijoitti dieselmoottoriin. Vuonna 1893 Rudolf Diesel sai patentin sytytysmenetelmälleen. MAN rakensi toimivan dieselmoottorin vuonna 1897.

title: AM General

text: Vuonna 1999 AM General perusti tytäryhtiön nimeltä "General Engine Products LLC (GEP)". Yhtiö valmistaa Franklinin kaupungissa, Ohiossa sijaitsevalla tehtaallaan 6,5-litraista dieselmoottoria, joka perustuu aiemmin GM:n käyttämään Detroit Diesel V8 -moottoriin. GEP toimittaa moottoreita AM Generalin käyttöön, General Motorsin "Service Parts Operation (SPO)" -varaosaorganisaatiolle sekä muille asiakkaille.

title: Emanuel Nobel

text: Emanuel Nobel solmi vuonna 1898 lisenssisopimuksen dieselmoottorin keksijän saksalaisen Rudolf Dieselin kanssa. Hän perusti Pietariin maailman emsimmäisen dieselmoottoritehtaan jonka valmistamia moottoreita alettiin käyttää Branobelin säiliölaivoissa. Branobel laajensi myös toimintaansa Kaspian meren alueella muun muassa Groznyyn ja Dosseriin.

title: Varavoimalaitteisto

text: CPS-laittestossa on dieselmoottorin ja generaattorin lisäksi pyörivä huimamassa. Huimamassan tarkoitus on sähkökatkon tullen pyörittää generaattoria ennen dieselmoottorin käynnistymistä, laitteistosta riippuen 1–15 sekunnin ajan. Dieselin käynnistyttyä laitteisto toimii tavallisen diesel-generaattorin tavoin. CPS-laitteistoja löytyy teholuokasta 0,2-2 MVA, jossa ne ovat hinnaltaan kilpailukykyisiä vastaavan kokoisiin diesel + ups-laitteistoihin verrattuna.

title: Dieselmoottori

text: Rudolf Diesel yritti ensin tehdä kivihiilipölyllä toimivaa moottoria mutta epäonnistumisten jälkeen hän keskittyi hyvin toimineeseen öljyä polttoaineena käyttävään moottoriin.[13] Dieselmoottori suunniteltiin toimimaan rypsiöljyn tapaisilla öljyillä, muun muassa maapähkinäöljyllä[1], ja se tunnettiin aluksi "öljymoottorina". Aluksi dieselmoottoreita käytettiin pääasiassa kasvirasvoilla. Huonolaatuinen polttoaine voi aiheuttaa ongelmia polttoainelaitteiden voitelussa ja syövyttää moottorin metalli- ja kumiosia.