query: Mitä krusifiksi tarkoittaa?

title: Krusifiksi

text: Krusifiksi (, , ) eli Ristiinnaulitun kuva on ristiinnaulittua Kristusta esittävä veistos tai kuva. Krusifiksissä on esitettynä corpus, eli Kristuksen ruumis, mikä erottaa sen rististä.[1] Kolmiulotteiset veistoskrusifiksit ovat läntinen perinne ja kaksiulotteiset kuvakrusifiksit ovat puolestaan itäinen perinne.

title: Krusifiksi

text: Varhaisimmat krusifiksit olivat pieniä ja niitä säilytettiin alttarilla. Myöhemmin keskiajalla myös kirkon triumfikaareen kuorin ja runkohuoneen väliin sijoitettiin suuri ja usein monivärinen, puusta tehty triumfikrusifiksi.[2]

title: Helsingin Diakonissalaitoksen kirkko

text: Kirkkosalin alttariseinän hopeinen krusifiksi on italialaista työtä, lahja Diakonissalaitoksen perustajalta Aurora Karamzinilta ja peräisin 1800-luvulta.

title: Kölnin tuomiokirkko

text: Kölnin tuomiokirkon tunnetuimpia esineitä ovat Geron krusifiksi, joka on peräisin noin vuodelta 970, kolmen itämaan tietäjän reliikit noin vuodelta 1200, kaupungin mesenaattien alttari noin vuodelta 1442 ja Milanon Madonna noin 1280-luvulta.

title: Espoon tuomiokirkko

text: Kirkon viimeisin korjaus valmistui 1982 professori Ola Hanssonin suunnitelman mukaan. Näkyvin uudistus oli alttaripöydän siirtäminen itäpäädystä etupilarien väliin.[1] Kirkossa on nykyään istumapaikkoja noin 550 hengelle.[5] Alttarin yläpuolelle kuoriholviin sijoitettiin entiselle paikalleen 1400-luvulta peräisin oleva[2] puinen krusifiksi. Krusifiksi oli ollut muualla 150 vuotta, viimeisimpänä sijoituspaikkana oli ollut Kansallismuseo.[7] Alttaritauluna kirkossa on ikkuna, jossa oleva Gunnar Forsströmin 1942 tekemä lasimaalaus kuvaa Vuorisaarnaa[8].

title: Kristinuskon risti

text: Krusifiksi on risti, jolla riippuu Jeesuksen ruumis. Kristityt alkoivat kuvata Jeesusta ristiinnaulittuna vasta 400-luvulla, ja krusifiksi yleistyi toisen vuosituhannen alussa. Aluksi kristityt kuvasivat ristiinnaulittua Jeesusta karitsana, joka piteli ristiä jalkojensa välissä. Trullon konsiilissa vuonna 692 annettiin suositus että Jeesusta kuvattaisiin ihmishahmossa. Varsinaiset krusifiksit ovat tulleet taiteeseen 900-luvulla.

title: Terijoen kirkko

text: Uusitussa kirkossa alttaritaulun paikalla on puinen krusifiksi. 14. syyskuuta 2008 Inkerin Kirkon piispa Aarre Kuukauppi siunasi Terijoen kirkon uudelleen käyttöön. Kirkon 100-vuotisjuhla vietettiin 6.12.2008.

title: Pispalan kirkko

text: Kirkossa on puinen keskiaikainen krusifiksi ja vuodelta 1660 peräisin oleva puuleikkauksin koristeltu saarnastuoli, jotka kuuluivat jo Harjun kappelikirkon (1639–1858) kalustoon. Kirkossa on 16-äänikertaiset urut.

title: Laitilan kirkko

text: Kalannin koulukunta teki kirkon kalkkimaalaukset Pietari Henrikinpojan johdolla vuonna 1483. Muun muassa kirkon arkadikaarissa on taitavasti maalattu vapaasti aaltoileva köynnöskoristemaalaus. Kirkossa on myös krusifiksi 1400-luvulta.

title: Tainionkosken kirkko

text: Tainionkosken kirkko on Imatran evankelisluterilaisen seurakunnan pääkirkko ja vanhin imatralaisista kirkoista. Se on valmistunut vuonna 1932 ja vihitty käyttöön 8. heinäkuuta 1933. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Yrjö Vaskinen. Urut saatiin vuonna 1938. Kirkossa oli 1940-luvulta alkaen alttaritaulun paikalla krusifiksi, jonka tilalle vaihdettiin vuonna 1997 Kristiina Uusitalon öljymaalaus. Krusifiksi on nykyisin kirkkosalin sivuseinällä.

title: Mietoisten kirkko

text: Mietoisten kirkon vanhinta esineistöä ovat keskiaikanen koivupuinen krusifiksi noin 1500-luvulta ja hiekkakivinen 1200-luvulta tehty kasteallas, jotka lienevät peräisin Hietamäen kappelista. Kirkon valkoinen, lahjoituksena saatu könninkello on 1800-luvun puolivälistä. Myös kirkon katon kristallikruunut ovat lahjoituksena saatuja, muun muassa nelihaaraisen kristallikruunun on lahjoittanut Kaukurlan Kauppilan entinen isäntä J. Lythman vuonna 1885. Kirkon tornissa säilytetään myös useita vanhoja esineitä, kuten vaivaistukki, entinen krusifiksi, mustapenkki ja jalkapuu.

title: Ruhtinansalmen kirkko

text: Kirkossa ei ole alttaritaulua, mutta alttariseinällä on ristinmuotoinen värilasinen ikkuna. Sen lisäksi kirkossa on taiteilija Eeva Ryynäsen veistämä krusifiksi.

title: Järvenpään kirkko

text: Kirkon kellot on valmistettu Itävallassa, ja niiden kuusi eri sävelmää on säveltänyt Joonas Kokkonen. Alttarin krusifiksi on douglaskuusta, ja sen on veistänyt Erkki Eronen.

title: Neitsytniemen kappeli

text: Kappeli tuhoutui sodissa tai niiden jälkeen, olemassa sitä ei ainakaan enää ole. Kappelin esineistöstä krusifiksi lahjoitettiin evakuoinnin jälkeen Kankaanpään kansanopistolle.

title: Jeesuksen ristiinnaulitseminen

text: Risti on Jeesuksen ristiinnaulitsemisen johdosta kristinuskon perussymboli, Jumalan rakkauden, sovituksen ja lunastuksen merkki. Kirkon alttarilla on usein ristiinnaulitun Kristuksen kuva eli krusifiksi.

title: Närpiön kirkko

text: Alttaritaulu esittää ristiinnaulitsemista ja sen on maalannut ruotsalainen kirkkomaalari Pehr Hörberg v. 1803. Kirkon ainutlaatuisin esine on 1400-lukuinen krusifiksi. Saarnatuoli on 1730-luvulta.

title: Juankosken kirkko

text: Kirkon alttaritaulu on Hannu Konolan maalaama "Liiton merkki". Tekstiilit ovat Annikki Linturin suunnittelemia ja krusifiksi Raimo Maanisen valmistama.

title: Huhtamon kirkko

text: Kirkon tärkeyttä kyläläisille osoittaa muun muassa lahjoitusten määrä. Aikanaan saatiin lahjoituksina kirkon tontti sekä puolet rakentamiskustannuksista. Myöhemmin on lahjoitettu mm. ehtoolliskalustot ja -pikarit, krusifiksi alttarille ja runsaasti rahalahjoituksia.

title: St. Jacobs kyrka

text: S:t Jakobs kyrkan 12-äänikertaiset urut on rakentanut ruotsalainen Robert Gustavsson. Alttaritaulun paikalla kirkkosalissa on Viktor Janssonin suunnittelema krusifiksi. Kirkkosalissa on noin 250 istumapaikkaa.

title: Adelsön kirkko

text: Sisustus on säästeliäs. Kastemalja on 1100-luvun lopusta ja krusifiksi 1500-luvun jälkipuoliskolta. Saarnastuoli tehtiin 1786 ja lehteri vuoden 1832 yhteydessä.

title: Östunan kirkko

text: Östunan kirkko () on Ruotsissa Knivstan kunnan Östunassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu luultavasti 1400-luvun lopussa ja paikalla on todennäköisesti ollut kirkko jo sitäkin aikaisemmin. Kastemalja ja krusifiksi ovat peräisin 1200-luvulta.

title: Lapinjärven kirkko

text: Talvi- ja jatkosodassa kaatuneiden sankarihaudat ovat uudella hautausmaalla siunauskappelin läheisyydessä. Keskellä sankarihauta-aluetta on suuri muistomonumentti ja krusifiksi. Sankarihaudat kunnostettiin kesällä 2008. Alueelle on haudattu 136 sotilasta ja lottaa.

title: Santa Maria Novella

text: Santa Maria Novellassa on monien mestareiden töitä. Alttarin takana olevassa syvennyksessä on Filippo Brunelleschin ainoa puinen veistos "Krusifiksi". Se työstettiin vuosina 1410–1425, ja Vasarin mukaan Brunelleschi halusi tehdä sen vastavetona Donatellon tylyn realistiselle puuveistokselle "Kristus ristillä". Kirkon sakaristossa on Giotton varhainen maalaus "Krusifiksi" vuodelta 1312. Kirkon kolmannessa kappelissa on yksi taidemaalari Masaccion tunnetuimmista töistä "Kolminaisuus, Maria ja Pyhä Johannes" noin vuodelta 1427.

title: Saloisten kirkko

text: Krusifiksin pelastumisesta kerrotaan seuraavanlaista tarinaa: Krusifiksi oli kiinnitetty seinään alttarin yläpuolelle, kirkon palaessa eräs paikallinen isäntä kiipesi krusifiksin luo, otti tukevan otteen ristiinnaulitusta ja ponnisti jaloillaan niin että krusifiksi irtosi seinästä ja isäntä Jeesus sylissä pudota mätkähti kirkon lattialle. Nykyisin kyseinen krusifiksi on uuden kirkon alttarilla.

title: Euran kirkko

text: Kirkkoon mahtuu noin 800 henkeä, ja se on muodoltaan pitkäkirkko. Taidemaalari Alexandra Frosterus-Såltinin vuonna 1899 maalaama alttaritaulu kuvaa Jeesuksen ylösnousemusta. Lisäksi kirkossa on keskiajalta peräisin oleva krusifiksi

title: Neitsytniemen kappeli

text: Kappeli oli varsin vaatimaton. Alttarilla oli krusifiksi ja sen vasemmalla puolella Neitsyt Mariaa ja lasta esittävä veistos sekä oikealla puolella Pyhää Joosefia esittävä veistos. Kappelin seinillä oli ristintien asemia esittävät kuvat.

title: Tuiran kirkko

text: Tuiran kirkon lasimaalaukset "Kristuksen syntymä" ja "Kristuksen taivaaseenastuminen" ovat taidemaalari Paavo Leinosen käsialaa. Yksinkertaisen eleetön krusifiksi on kuvanveistäjä ja taidemaalari Martti Tarvaisen tekemä.

title: Rogslösa

text: Rogslösan kirkko on rakennettu 1100-luvun alussa. Kirkon krusifiksi ja alttarikaappi ovat 1400-luvulta peräisin. Lisäksi Rogslösassa on Rogslösa skola, jota käy noin 60 lasta.

title: Nummen kirkko

text: Kirkon vanhin esine on Lohjalta aiempaan puukirkkoon saatu krusifiksi. Se on valmistettu 1300-luvun lopulla.

title: Geron krusifiksi

text: Geron krusifiksi (, rak. 969 - 976) on varhaisin tunnettu kuvaus Kristuksen kärsimyksestä ristillä, sillä aikaisemmissa krusifikseissa pyrittiin kuvaamaan kärsimyksen sijaan aiheen sakramentaalista merkitystä. Krusifiksi sijaitsee Kölnin tuomiokirkossa Saksassa, ja se valmistui aikoinaan Kölnin arkkipiispa Geron tilauksesta, mistä se on saanut nimensä. Se on rakennettu tammesta, ja se on 187 cm korkea.


query: Onko Pohjois-Suomen vesistöissä jokirapuja?

title: Jokirapu

text: Jokirapu (Astacus astacus) on kymmenjalkaisiin kuuluva sisävesien äyriäinen. Se on Euroopan yleisin luonnonvarainen rapulaji, ja sen esiintymisaluetta ovat järvet ja virtaavat vedet pohjoisessa ja keskisessä Euroopassa Ranskasta Venäjälle asti. Suomessa se on levinnyt maan eteläosien vesistöistä myös Itä- ja Pohjois-Suomeen.

title: Jokirapu

text: Jokirapukannat ovat Suomessa taantuneet hitaasti viimeistään 1860-luvulta lähtien. Jokirapusaalis on maassa romahtanut osapuilleen kymmenesosaan 1900-luvun alun tasosta ja vakiintunut 2–3 miljoonaan yksilöön.[2] Jokiravun esiintymisalue on yhä pohjoisemmassa Suomessa, josta esimerkkinä, tosin ikävänä, on Kemijoki, jonka runsaan jokirapukannan rapurutto tuhosi 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen toisella puoliskolla. Ilmaston lämpeneminen näkyy selvästi jokiravun levittäytyessä yhä pohjoisemmaksi. Eteläisessä Suomessa jokirapu on joutunut erittäin ahtaalle täpläravun vallatessa alaa ja levittäessä erittäin tappavaa rapuruton PsI-genotyyppiä.

title: Alattio-Koutokeinojoen vesistö

text: Alattio-Koutokeinojoen vesistö () tai Alattiojoen vesistö () on vesistö Norjassa. Sen tärkein joki on Finnmarksviddalta Suomen rajalta ja Tromssan läänin rajalta alkava Koutokeinojoki eli Alattiojoki (), joka laskee Alattionvuonoon Alattion kaupungin luona. Vesistön valuma-alue on 8 963 km², mikä tekee siitä yhden Pohjois-Norjan suurimmista vesistöistä yhdessä Tenon ja Paatsjoen vesistöjen kanssa.

title: Ravut

text: Suomessa rapulajeja on vanhastaan tavattu kaksi, jokirapu ("Astacus astacus") sekä itäinen kapeasaksirapu ("Astacus leptodactylus"). Itäeurooppalainen kapeasaksirapu on ihmisen Suomeen siirtämä, ja myös jokirapua on ihminen levittänyt. Istutusten kautta on Suomeen 1960-luvulta alkaen kotiutunut pohjoisamerikkalainen täplärapu ("Pacifastacus leniusculus"), joka kestää jossain määrin sen mukana levinnyttä, muille ravuille tuhoisaa rapuruttoa.

title: Maanselkä (vedenjakajaseutu)

text: Maanselkä on vedenjakajaseutu Vaara-Suomessa, Pohjois-Savon ja -Karjalan sekä Kainuun maakuntien alueella. Varsinaisesti nimi Maanselkä tarkoittaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Pohjoiseen jäämereen laskevat vesistöt, mutta Koillis-Suomessa sillä tarkoitetaan usein myös vedenjakajaa yleensä. Niinpä nimitystä käytetään myös Suomenselän itäisimmästä osasta, joka erottaa toisistaan Oulujoen vesistön ja Vuoksen vesistön vedet; Oulujärven vedet jäävät sen pohjoispuolelle ja Pielisen vedet eteläpuolelle. Maanselän alueella on muiden vedenjakajien tapaan paljon soita ja karua maastoa, Karjalan tapaan Maanselällä on vaaroja. Alue on varsin harvaan asuttua. Alueella on myös Maanselän kylä Sotkamon ja Valtimon rajalla. Maisemamaakuntajaossa Maanselkä luokitellaan kuuluvaksi Kainuun vaaramaahan, Vaara-Karjalaan sekä Oulujärven seutuun.

title: Maanselkä (vedenjakaja)

text: Maanselkä on eri vesistöalueita erottava korkeahko vedenjakaja-alue. Tavallisimmin Maanselällä tarkoitetaan Pohjois-Suomen kautta kulkevaa vedenjakajaa, joka erottaa toisistaan Itämereen ja Jäämereen laskevat vesistöt. Tämä Maanselkä jatkuu Suomessa myös Kuusamon ja Kainuun alueella, jossa se erottaa Jäämeren lahteen, Vienanmereen laskevat vesistöt Oulujoen ja Pielisen valuma-alueeseen kuuluvista vesistöistä.

title: Kapeasaksirapu

text: Kapeasaksirapu muistuttaa jokirapua, mutta sen sakset ovat kapeammat ja yleensä pidemmät. Sen keskiruumis on myös pyöreämpi kuin jokiravulla. Sen kuori on piikikäs ja varsinkin vatsapuolelta muita suomalaisia rapuja vaaleampi. Suurin Suomessa pyydystetty kapeasaksirapu on 13,7 cm:n pituinen. Saksien pienuuden takia laji ei ole yhtä arvostettua ruokaa kuin täplä- ja jokirapu.

title: Pectinatella magnifica

text: Lajia on tavattu Suomessakin, jonne ne ovat kulkeutuneet todennäköisesti laivojen painolastiveden mukana Keski-Euroopasta. Sillä ei ole vielä suomenkielistä nimeä. Vaikka "Pectinatella magnifica" on Suomessa vieraslaji, ei siitä toistaiseksi tiedetä olevan haittaa muille eliöille tai vesistöille. Kesällä 2017 sitä tavattiin ensimmäisen kerran Suomessa Vuoksen vesistön ulkopuolella, Lempäälässä Lempoisten uimarannalta. Suomi on "Pectinatella magnifican" pohjoisimpia esiintymisalueita. Suomen ympäristökeskuksen tutkijat ovat ehdottaneet nimeä "hyytelösammaleläin".

title: Pohjois-Pohjanmaan maakunta

text: Valtaosa Pohjois-Pohjanmaan vesistä laskee länteen Pohjanlahteen, mutta osa laskee Maanselän päävedenjakajan vaikutuksesta itään Vienanmereen. Suomenselän vedenjakajalta alkavat Kalajoen, Pyhäjoen ja Siikajoen vesistöt peittävät maakunnan lounaisosan miltei kokonaisuudessaan. Siikajoen ja Oulujoen vesistön väliin jää samaan suistoon laskeva, Liminganjoen, Temmesjoen, Tyrnävänjoen ja Ängeslevänjoen muodostama vesistö. Maakunnan keski- ja itäosia hallitsee Maanselän vedenjakajalta alkava Oulujoen vesistö, joka kattaa runsaan kolmanneksen koko maakunnan pinta-alasta. Vesistön keskusjärvi on Kainuun puolella sijaitseva Oulujärvi. Oulujoen vesistön pohjoispuolelta jää maakunnan alueelle vielä valtaosa Kiiminkijoen vesistöä, Iijoen vesistö ja Kuivajoen vesistö alajuoksultaan. Koillisessa Kuusamon järvialueen vedet virtaavat Maanselän vedenjakajan jakamina Vienanmereen Koutajoen vesistön kautta; tähän kuuluvat Oulankajoen ja Kitkajoen jylhät erämaakosket. Kuusamon reitin latva-alueen järviä lukuun ottamatta Pohjois-Pohjanmaan kaikkia suurimpia järviä säännöstellään. Oulujoki on valjastettu kokonaisuudessaan energiantuotantoon, ja koko vesistö on Suomen energiantuotannossa Kemijoen jälkeen toisella sijalla. Huomattavat energiavarat käsittävä Iijoen vesistö on rakennettu alajuoksultaan. Myös Siika-, Pyhä- ja Kalajokeen on rakennettu joitakin pienehköjä vesivoimaloita. Vesien säännöstelemiseksi on mainittuihin vesistöihin padottu tekojärviä, joista huomattavin on Siikajoen vesistöön rakennettu Uljuan tekojärvi.

title: Toutain

text: Toutaimen päälevinneisyysaluetta on Itä- ja Kaakkois-Eurooppa. Sitä tavataan Elbe-joelta Uralille, Araljärvelle ja Tonavan vesistöön. Pohjoismaissa toutainta tavataan Suomen lisäksi Norjassa Glomma-joen vesistössä ja Etelä-Ruotsin joissakin vesistöissä. Ilmastollisista syistä toutainta ei tavata luontaisesti 62. leveysasteen pohjoispuolella, yhtä pohjoisessa kuin Suomessa sitä esiintyy vain Volgan sivujoen Kaman alueella.

title: Kyynämöinen (järvi)

text: Kyynämöisjärven eliöstöön kuuluvat ahven, hauki, jokirapu, kuore, muikku. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvitaimenta ja siikaa. Järven vesi on erittäin ruskea. Alueen "Kuoliosaarten" nimi kertoo vainajien väliaikaisesta hautaamisesta hautasaariin 1500–1600-luvulla.

title: Onko maallamme malttia vaurastua?

text: Onko maallamme malttia vaurastua? oli silloisen pääministeri Urho Kekkosen vuonna 1952 julkaisema pamfletti. Pamfletissa Kekkonen kirjoitti, että Suomea olisi teollistettava voimakkaasti ja erityisesti olisi kohdistettava investointeja Pohjois-Suomeen jotta tämän alueen raaka-ainevarat saadaan käyttöön. Kekkosen mukaan tässä tarvittiin valtion toimia sillä yksityiset sijoittajat eivät olleet valmiita lähtemään investoimaan Pohjois-Suomeen ja yksityistä pääomaa oli myös niukalti tarjolla Suomessa. Valtion täytyi siis rakentaa raskas teollisuus Pohjois-Suomeen. Kekkonen esitteli pamfletissa sitten Ruotsissa ja Norjassa toteutettuja vastaavia valtiojohtoisia teollistamisohjelmia ja tarkasteli myös Puolan ja Neuvostoliiton teollistamisohjelmia.

title: Korpijärvi (Jänisjoen vesistö)

text: Korpijärvi () on järvi Jänisjoen vesistössä Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puoleinen osa kuuluu Joensuun kaupunkiin Pohjois-Karjalassa ja Venäjän puoleinen osa Karjalan tasavallan Suojärven piirin Loimolan kuntaan. Ennen alueluovutuksia järvi kuului kokonaisuudessaan Suomen Korpiselän kuntaan.

title: Jokirapu

text: Jokiravun esiintymistä on voimakkaasti rajoittanut rapurutto, joka 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa tuhosi jokirapukannat lähes koko Euroopasta. Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva täplärapu (Pasifastacus leniusculus), jota on istutettu Euroopan eri maiden (myös Suomen) vesistöihin, kestää rapuruttoa jokirapua paremmin, mutta taudinkantajana saastuttaa vesistöt niin, ettei jokirapukanta enää menesty samassa vesistössä.

title: Täplärapu

text:
Täplärapu on jokiravun tavoin hämäräaktiivinen, mutta lähtee liikkeelle jokirapua aikaisemmin, usein jo iltapäivällä.
Kuten muutkin Eurooppaan tuodut amerikkalaiset rapulajit myös täplärapu sietää rapuruttoa, mutta kantaa sitä. Itä-Suomen yliopiston tutkimukset ovat vahvistaneet luonnonkannoissa tehdyt havainnot, joiden mukaan täplärapukin voi kuolla saatuaan rapuruttotartunnan. Useimmat täplärapukantamme ovat rapuruton kantajia. Tavallisimmin 5–20 prosentissa yksilöistä on havaittavissa pieniä mustia tai tummanruskeita laikkuja, ns. melanisoituneita alueita. Yleisimmin nivelkohdissa sijaitsevat laikut ovat seurausta ravun puolustusjärjestelmän toiminnasta, näin rapu estää ruttosienen leviämisen muualle elimistöönsä. Ruttoa kantavan täpläravun pääseminen jokirapuveteen johtaa jokirapujen sairastumiseen rapuruttoon ja joukkokuolemaan.

title: Jokirapu

text: Rapurutto on ollut erittäin tappava tauti, joka on aiheuttanut suuren valintapaineen jokirapukannoissa. Rapurutolla itsellään on myös ollut tarve kehittyä vähemmän vaaralliseksi, sillä taudille on itsemurha tappaa kaikki isäntäyksilöt ja siten menettää kasvualustansa. Suomalaisten ahkeran jokirapujen istuttamisen ja jokiravun sekä rapuruton muutospaineen vaikutuksesta näyttää Suomeen kehittyneen muutamia jokirapukantoja, jotka kestävät rapuruttoa ja voivat toimia rapuruton oireettomina kantajina. Jokirapu on siten noin 150 vuoden aikana pystynyt kehittämään luonnonkantoja, jotka voivat tulla toimeen tietynlaisten rapuruttokantojen kanssa. Tämä antaa toivoa jokiravun paremmasta tulevaisuudesta[1].

title: Kaavinjärvi

text: Kaavinjärven kalalajistoon kuuluvat ahven, hauki, kirjolohi, kuha, järvitaimen, järvisiika, särki, säyne ja muikku. Myös jokirapu kuuluu vesistön lajeihin.

title: Suutari (kala)

text: Suomessa suutaria ei juuri arvosteta ruokakalana. Muualla Euroopassa ja Ruotsissakin suutaria kuitenkin pidetään maukkaana ja sitä kasvatetaankin lammikoissa annoskalaksi. Suomessa suutaria on kasvatettu istutettavaksi toisiin vesistöihin, ja suuri osa nykyesiintymistä onkin näiden istutusten tulosta.

title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu vain vähän äyriäislajeja maan pohjoisen sijainnin ja Itämeren vähäsuolaisuuden takia. Suurin osa lajeista on planktoneläimiin kuuluvia pieniä vesikirppuja ja hankajalkaisia. Suuräyriäisiä Suomessa on tavattu kolme rapulajia (jokirapu, kapeasaksirapu, täplärapu), kolme taskurapulajia (villasaksirapu, rantataskurapu ja liejutaskurapu) ja kolme katkarapulajia (hieta-, levä- ja sirokatkarapu) Kaikkiaan äyriäisiä (Crustacea) on tavattu 350 lajia

title: Muuratjärvi

text:
Järven kalakantaan kuuluvat ahven, hauki, härkäsimppu, järvilohi, kuore, muikku, nieriä ja säyne. Lisäksi järvessä on jokirapua. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvilohta, järvitaimenta, harjusta, siikaa, planktonsiikaa, järvisiikaa, haukea sekä muikkua.
Järvelle myydään viehekalastuslupia.

title: Vesirutto

text: Suomeen laji tuotiin vuonna 1884 Helsingin yliopiston kasvitieteelliseen puutarhaan. Lajia istutettiin pian tämän jälkeen myös eräisiin suomalaisiin vesistöihin, joista Suomen nykyinen kanta on saanut alkunsa. Nykyisin vesirutto on levinnyt laajalle alueelle. Sitä tavataan monista vesistöistä Etelä- ja Keski-Suomesta ja paikoitellen myös Pohjois-Pohjanmaalta ja Kainuusta. Pohjoisin kasvupaikka lajilla on Suomessa Käsivarresta Enontekiöltä. Laji leviää edelleen Suomessa uusiin kasvupaikkoihin.

title: Kymijoen vesistö

text: Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kymijoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,34 %. Vesistön alue on pääasiassa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Vesistön reitit ulottuvat myös Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntien alueelle.

title: Vuoksen vesistö

text: Vuoksen vesistö (vesistöaluetunnus 04) on Suomen suurin vesistöalue, joka sijaitsee pääosin Kymenlaakson, Etelä- ja Pohjois-Savon sekä Etelä- ja Pohjois-Karjalan maakuntien alueilla Itä-Suomessa. Vesistön latva-alueita on myös Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Venäjän Karjalassa. Sen laskujoki on Vuoksi, joka laskee Laatokkaan. Sen valuma-alueen pinta-ala on 61560 neliökilometriä, josta Suomen puolella 52400 neliökilometriä.[1] Vesistön pääjärvi on Suur-Saimaa, johon kuuluvia järvenselkiä ovat muun muassa Etelä-Saimaa, Pihlajavesi, Haukivesi, Puruvesi, Orivesi ja Pyhäselkä. Vuoksen vesistöön kuuluvat lisäksi muun muassa Unnukka, Kallavesi, Pielinen, Kermajärvi, Juojärvi ja Suvasvesi, joiden veden pinnan taso on Saimaata korkeammalla. Vesitön järvisyys on 19,78%.

title: Onko maallamme malttia vaurastua?

text: Kekkosen pamfletti käynnisti aluepolitiikan Suomessa. Pohjois-Suomen tie- ja tietoliikenneyhteyksiä sekä sähköverkkoa alettiin kehittää ja sinne tehtiin valtion johdolla raskaan teollisuuden investointeja muun muassa Raahen rautatehdas, Oulun typpitehdas ja Tornion jaloterästehdas. Energiatuotannon puolella rakennettiin vesivoimalaitoksia Kemijoen, Iijoen ja Oulujoen vesistöihin.

title: Suomen luonto

text: Suomessa on tavattu noin sata kalalajia. Vakinaiseksi katsottuja kalalajeja on 71. Niistä 61 on levittäytynet alueella itsenäisesti ja 10 ihmisen tuomana. Saaristomerellä lajiston määrä on suurimmillaan, sillä siellä elää vakinaisesti 52 kalalajia. Lajisto harvenee sekä pohjoiseen että itään siirryttäessä. Perämerellä elää 29 lajia ja itäisellä Suomenlahdella 42 lajia. Keski-Suomen vesistöissä elää puolestaan 30 ja Pohjois-Lapin vesistöissä 10 lajia. Kalakanta on pysynyt pääosin samana 4 000 vuoden ajan, mutta viime vuosikymmeninä siihen ovat vaikuttaneet istututukset, viljelykarkulaiset ja vaellusjokien muutokset rakentamisen takia.

title: Roine

text: Suomessakin jokirapuja tappanut rapurutto koski myös Kokemäenjoen vesistöä vuosina 1907–1914. Rutto vaikutti haitallisesti myös Roineen jokirapukantaan. Vuosina 1989–1997 Roineeseen istutettiin noin 15 000 sukukypsää täplärapua. Istutukset olivat kannattavia, sillä täplärapujen määrä on noussut.

title: Jokirapu

text: Jokiravut viihtyvät kaikenlaisissa vesistöissä, parhaiten ranta-alueella enintään noin viiden metrin syvyyteen asti. Jokirapuja on saatu merroilla jopa 20 metrin syvyydestä järviltä, joilla on ravuille sopivia elinalueita näin syvällä. Parhaiten niille sopii hyvälaatuinen, hapekas, ei liian hapan vesi sekä kiinteä pohja, jossa on piilopaikkoja runsaasti eikä liikaa kasvillisuutta. Ravut ovat hämärissä liikkuvia yksineläjiä. Ravut ovat vaihtolämpöisiä ja niiden aktiivisuutta säätelee siten veden lämpötila, joten talvella ne liikkuvat vain harvakseltaan.

title: Muurikaisjärvi

text: Muurikaisjärvi on Jyväskylän Leppälahden kylässä sijaitseva pieni järvi. Se on suosittu kalastuspaikka. Se on kirkasvetinen, vaikka järvi onkin lievästi rehevöitynyt. Saalislajeja ovat ahven ja jokirapu.

title: Rautalammin reitti

text: Rautalammin vesireitti kuuluu Kymijoen vesistöön, aivan sen latvavesiin, ja ulottuu Pielavedelle asti. Vesireitti jakaantuu Pohjois-Savon ja Keski-Suomen alueille, joskin pieni alue ulottuu myös Etelä-Savon puolelle. Keiteleen kanava yhdistää Rautalammin reitin Päijänteeseen. Reitti on kansainvälisesti merkittävä vesireitti, joka on säilynyt pitkälle erämaisena alueena. Sitä onkin kutsuttu myös Kansallisvedeksi (vrt. kansallismaisemat). Reitin varrella sijaitsevat Pielaveden, Keiteleen, Tervon, Rautalammin ja Konneveden kirkonkylät.

title: Jokirapu

text: Jokirapu oli alkuperäisena eurooppalaisena rapuna erittäin herkkä rapurutolle sen saapuessa Eurooppaan 1860-luvulla ja myöhemmin Suomeen 1890-luvulla. Ensimmäinen rapuruttoaalto hävitti suomalaisen rapukannan lähes olemattomiin ja romahdutti raputalouden. Suomen vesistöt ovat kuitenkin monimuotoisia ja osa jokiravuista onnistui selviytymään rapurutosta. Jokirapuja istutettiin sen kaupallisen arvon vuoksi täysin uusiin aiemmin ravuttomiin vesiin ja rapuruton tyhjentämiin vesiin vaihtelevalla menestyksellä. Tämän istutuskäytännön yhtenä seurauksena oli eri jokirapukantojen altistaminen rapurutolle kerta toisensa jälkeen.


query: Kuinka pitkä Kirovin rata on?

title: Kirovin rata

text: Kirovin rata tai Muurmannin rata (, vuoteen 1935 Мурманская железная дорога, Murmanskaja železnaja doroga)[1] on Pietarin ja Barentsinmeren rannikolla sijaitsevan Murmanskin välinen sähköistetty rautatie Venäjän luoteisosassa. Sen pituus on nykyisin 1448,62 kilometriä, kun se alun perin ennen oikomisia oli 1452 kilometriä, ja se kulkee Leningradin alueen, Karjalan tasavallan ja Murmanskin alueen halki.

title: Kirovin rata

text: Syväriltä pohjoiseen olevaksi sähköistysjärjestelmäksi päätettiin valita 25 kilovoltin vaihtovirta. Rataosat Belomorsk–Itele (59km) ja Lotinapelto–Änettilä (23,8km) avattiin sähkökäyttöisiksi seuraavana vuonna 1996. Rataosa Änettilä–Koskenala (9,2km) siirtyi sähkövedolle seuraavana vuonna 1998. Vuonna 2000 saatiin valmiiksi rataosan Koskenalan – Syvärin 7.7km sähköistys. Vuonna 2004 jatkosähköistys (38km) saavutti Tokkarin. Vuoden 2005 lopulla voitiin rataosa Tokkari – Petroskoi – Karhumäki – Itele (406,9km) avata sähköjunaliikenteelle. Koko Muurmannin rata oli saatu viimein sähköistettyä.

title: Kirovin rata

text: 2004.murman.ru Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. 2004.murman.ru www.marxists.org Sergei Petrovitš Natsarenus: heninen.net www.naval-history.net

title: Kirovin rata

text: 1. heinäkuuta 1941 23. armeijakunnan 169. saksalaisdivisioona ja saksalaisille alistettu 6. suomalaisdivisioona aloittavat hyökkäyksen Sallan kohdalla. 3. armeijakunta ylittää rajan Uhtualla. 16. heinäkuuta Murmanskiin pyrkineet joukot jäävät puolustusasemiin Litsa-joelle. 7. elokuuta 3. armeijakunnan osasto J valtaa Kiestingin ja pyrkii jatkamaan kohti Muurmannin rataa. 19. syyskuuta Saksan 169. divisioona ja saksalaisten käyttöön alistettu Suomen 6. divisioona jäävät puolustusasemiin Verma-joelle. Ajatuksesta katkaista Muurmannin rata Kantalahden kohdalla luovutaan.

title: Kotlas

text: Kotlas on tärkeä rautatieristeys. Sinne saapuu rata yhtäältä Arkangelin alueen lounaisosista, Arkangelin pääradan varrella sijaitsevasta Konošasta Velskin kautta ja toisaalta eteläkaakosta Kirovin alueen Kirovista. Koillisessa rata jatkaa Komin Vorkutaan, Jamalin Nenetsian Labytnangiin ja vuodesta 2011 lähtien jopa Jamalin kaasukentille eli esimerkiksi Bovanenkovon tuotantotaajamaan saakka.

title: Kirovin rata

text: Rataa tarvittiin turvaamaan Venäjän yhteydet ulkomaailmaan ensimmäisen maailmansodan aikaan, kun Osmanien valtakunta oli liittynyt sotaan keskusvaltojen puolelle, ja yhteydet etelän kautta olivat estyneet. Vapaana pohjoisessa oli enää Vologdan–Arkangelin-rata, mutta sen kuljetuskyky oli riittämätön tarpeeseen nähden. Radan rakentamista pitivät tärkeänä vuonna 1915 britit, joiden suunnitelman mukaan ratoja ei olisi yhdistetty pohjoisessa toisiinsa. Radan ansiosta Venäjän oli mahdollista vastaanottaa suuria määriä muiden ympärysvaltojen sotatarvikkeita ja tehostaa sodankäyntiä keskusvaltoja vastaan itärintamalla. Näin saksalaisten länsirintamaa, lähinnä Ranskaa, kohtaan kohdistama sotilaallinen paine kevenisi.

title: Kirovin rata

text: Neuvostoliiton Kulkulaitosten Kansankomissariaatti (NKPS) päätti GOELRO-suunnitelmien mukaan aloittaa Neuvostoliiton rautateiden sähköistämisen. Rata peruskorjattiin Kantalahden ja Muurmannin välillä ja sähköistettiin vuosina 1934–1939.

title: Kirovin rata

text: Jatkosodan aikana 1941–1944 suomalaiset miehittivät suuren osan Itä-Karjalaa, muun muassa Petroskoin, jonka kautta Muurmannin rata kulki. Maaselän (Krivin) ja Lotinapellon välinen osa radasta oli suomalaisten joukkojen hallussa. Vienanmerelle saakka suomalaiset eivät kuitenkaan edenneet, ja syksyllä 1941 valmistui kuitenkin Neuvostoliiton vankityövoimalla rakennuttama, rannikkoa myötäilevä 353 kilometrin pituinen yhdysrata Sorokasta Muurmannin radalta Obozerskajaan, ja se mahdollisti neuvostojoukkojen yhteyden Murmanskiin.

title: Kirovin rata

text: Operaatio Platinakettu oli saksalaisten suunnitelma vallata Murmansk tai katkaista Muurmannin rata. Koska suomalaiset olivat ilmoittaneet saksalaisille, että huollollisesti on hankala järjestää suuremman joukon kuin kahden divisioonan hyökkäystä tundralla, päädyttiin ratkaisuun, missä Muurmanskia kohti hyökkäsi kaksi divisioonaa, Kantalahtea kohti kaksi divisioonaa ja Louhia kohti kaksi divisioonaa.

title: Kirovin rata

text: Saksalainen jalkaväenkenraali Waldemar Erfurth kirjoitti Muurmannin radan jatkosodan aikaisesta sotilaallisesta merkityksestä kirjan Muurmannin radan ongelma (suom. 1952, WSOY).

title: Kirovin rata

text: Kun Neuvosto-Venäjän oli pakko solmia rauhansopimus Saksan kanssa, Saksan viholliset ympärysvallat pitivät sodasta erkautunutta Neuvosto-Venäjää vihollisenaan. Ympärysvallat pitivät kokouksen, missä ne päättivät lähteä Venäjän interventioon.

title: Kirovin rata

text: Ensimmäinen juna Sorokasta Pietariin lähetettiin 13. tammikuuta 1915. Murmansk–Kantalahti-osuudella liikenne alkoi 23. huhtikuuta 1916 ja loppuosa radasta Sorokka–Kantalahti oli valmis lokakuuhun 1916 mennessä. Radan avajaiset pidettiin 4. lokakuuta 1916.

title: Kirovin rata

text: Muurmannin rata on edelleen merkittävä raskaiden kuljetusten reitti myös puolustuksellisessa tarkoituksessa. Murmanskin alueella on edelleen useita Venäjän Pohjoisen laivaston tukikohtia, telakoita ja varastoja.

title: Kirovin rata

text: Nykyisin radalla kuljetetaan muun muassa puutavaraa ja Kuolan niemimaan kaivostuotteita. Henkilöliikenne on kohtuullisen vilkasta, ja Murmanskista kulkee kaukojunia muun muassa Moskovaan, Pietariin ja Minskiin. Myös paikallisliikennettä on useiden kaupunkien välillä.

title: Kirovin rata

text: Toisen maailmansodan puhkeaminen keskeytti sähköistystyöt Kantalahdesta etelään. Vasta 1973 saatiin rataosa Kantalahti–Louhi (168km) avattua kokonaisuudessaan sähköistetylle liikenteelle. Etelässä Leningradin alueella (Leningrad) Obuhovo – Olhava 1 (121km) avattiin sähkövedolle 1964. Tämän jälkeen radan jatkosähköistyksessä tuli pitkä tauko.

title: Kirovin rata

text: Rata rakennettiin turvaamaan Venäjän asehuoltoa ja näin sitomaan keskusvaltojen voimia itärintamalla ja siten helpottamaan muiden ympärysvaltojen paineita länsirintamalla. Ranskan pyynnöstä Venäjä suoritti 1916 Brusilovin hyökkäyksen ja 1917 Kerenskin hyökkäyksen, minkä tultua torjutuksi Venäjän väliaikainen hallitus menetti poliittisen uskottavuutensa pyrkiessään edelleen jatkamaan Saksan ja Itävalta-Unkarin vastaista taisteluaan.

title: Kirovin rata

text: Suomen liikenneviraston mukaan Venäjällä on suunnitelmissa rakentaa kaksoisraide 2020-luvulla.[5]

title: Kirovin rata

text: Radalle suunniteltiin alustavasti kolme vaihtoehtoista reittiä, jotka olisivat alkaneet joko Petroskoista tai silloin vielä keisarilliseen Venäjään kuuluneen Suomen suuriruhtinaskunnan Nurmeksesta tai Rovaniemeltä.

title: Kirovin rata

text: Liittoutuneet yrittivät nyt saada radan ja pitää rataa hallussaan Neuvosto-Venäjältä perustaen tueksi Muurmannin legioonan.

title: Bui

text: Pietarin-Vjatkan (Kirovin) rautatietä rakennettaessa Buin väkiluku kasvoi nopeasti noin tuhannesta 3500:aan vuonna 1913 (rata valmistui 1908). Buin asema sijaitsi 682 virstaa Pietarista itään, ja 576 virstaa Moskovasta.

title: Kirovin rata

text: Radan ja sataman suojaamiseksi Venäjän sotaministeriö järjesti Pohjoiselle jäämerelle troolareita, torpedoveneitä ja risteilijöitä ja perusti näistä Venäjän Pohjoisen laivaston kesäkuussa 1916. Murmanskin satamaa alkoivat käyttää ranskalaiset ja brittiläiset kauppa-alukset, jotka toivat sotatarvikkeita.

title: Kirovin rata

text: Saksalaisten operaatio Barbarossan kaukotavoite oli Arkangeli–Astrahan-linjan haltuunotto Neuvostoliitolta. Ensisijaisesti kuitenkin saksalaiset pyrkivät turvaamaan Petsamon nikkelin saannin varmistamalla sen, ettei Neuvostoliitto kykene vastahyökkäämään Petsamoon tai Kalastajasaarentoon ja etenemällä vaarantamaan Saksan Norjassa valtaamia satamia.

title: Kirovin rata

text: Vasta Yhdysvaltain laajamittaisen avun alettua muodostui Murmanskista sinänsä arvokas sotilaallinen kohde, koska sen satama on Golfvirran vuoksi sula ympäri vuoden. Etelämpänä Oulun leveysasteilla sijaitsevan Arkangelin satama puolestaan saattaa jäätyä kovimmilla talvipakkasilla lyhyeksi ajaksi.

title: Kirovin rata

text: 1. maaliskuuta 1918 Murmanskin neuvosto tiedusteli kansankomissaarien neuvostolta, miten sen olisi suhtauduttava brittiläisen kontra-amiraali Thomas W. Kempin tarjoukseen suojella brittiläisillä sotilailla Muurmannin rataa saksalaisilta ja valkosuomalaisilta. Ulkoasiainkansankomissaari Lev Trotskin vastaussähkeen mukaan pyrkimyksiä tuli tukea. 6. maaliskuuta 1918 kaksi brittiläistä merijalkaväen osastoa yhteisvahvuudeltaan noin 150 sotilasta nousi maihin Murmanskissa. Tästä alkoi Pohjois-Venäjän interventio.

title: Kirovin rata

text: Pääinsinöörinä oli Gorjatškovski, joka oli johtanut Altain rautatien (Novonikolajev–Semipalatinsk) rakentamista aikaisemmin.

title: Kirovin rata

text: Rata avattiin sähköistetylle liikenteelle asteittain siten että rataosa Kantalahti–Apatiitti–Hiipinänkaupunki (114,8km) siirtyi sähköveturien liikennöitäväksi vuonna 1934. Seuraavaksi valmistui rataosa Apatiitti–Imantero (36,9km) vuonna 1935. Rataosa Imantero – Olenja (Petra) (36,0km) vuonna 1938 ja viimeisenä rataosa Olenja (Petra) – Muurmanni (111,1km) vuonna 1939.

title: Kirovin rata

text: Rata oli saksalaisten lentohyökkäysten kohteena 1941–1942 ja suomalaiset kaukopartiomiehet miinoittivat ajoittain rataa aiheuttaen jonkin verran häiriöitä junaliikenteelle. Suomalaiset kaukopartiomiehet saivat radan useita kertoja joksikin ajaksi katkaistuksikin. Tammikuussa 1942 radan katkaisi majuri Arnold Majewskin johtama 1300 miehen kaukopartio-osasto. Osasto tuhosi samalla Mai Guban.[2][3] Partioretkillä suistettiin rautateiltä yhteensä kymmeniä junia. Kesällä 1942 saksalainen ja suomalainen kaukopartio-osasto hyökkäsi Muurmannin rataa vastaan kolmellakymmenellä kahden hengen kanootilla. [4]

title: Kirovin rata

text: Muurmannin rata oli myös toisen maailmansodan aikana tärkeä liittoutuneiden elin- ja sotatarvikkeiden kuljetustie Neuvostoliitolle. Neuvostoliitto miltei pystyi korvaamaan ensimmäisen sotavuoden aikaiset aineelliset tappionsa pääasiassa Yhdysvaltain järjestämällä avulla, mikä toimitettiin Murmanskin, Arkangelin ja Vladivostokin satamien kautta, sekä Ison-Britannian ja Neuvostoliiton yhdessä elokuussa 1941 suorittaman Iranin miehityksen jälkeen ns. Trans–Iranian-rautatietä käyttäen Persianlahdelta Kaspianmerelle.

title: Kirovin rata

text: Rataosa Louhi–Kemi (165km), siirtyi sähkökäyttöön vuonna 1988. Sähköistysjärjestelmien erilaisuus edellytti veturin vaihtoa Louhella. Louhi–Muurmanni oli alun perin sähköistetty 3000 tasavirtajärjestelmällä, kun taas Louhen eteläpuolella käytettiin 25000 vaihtovirtajärjestelmää.

title: Kirovin rata

text: Kirovin radan nykyisin 1324 kilometrin mittainen rataosuus Olhavasta Murmanskiin rakennettiin vuosina 1915–1917 vain puolessatoista vuodessa. Rataosuutta Petroskoista etelään kutsutaan myös Pietari–Petroskoi-radaksi.


query: Mistä pierun haju tulee?

title: Pieru

text: Pieru () on nisäkkäiden ruoansulatuselimistössä elävien symbioottisten bakteerien ja hiivojen tuottamaa suolikaasua. Nimitystä pieru käytetään myös fysiologisesta tapahtumasta, pieraisusta, jossa kyseistä kaasua purkautuu peräaukon kautta nopeasti ja usein äänekkäästi ulos. Pieraisut koetaan usein kiusallisiksi sekä hajun että äänen perusteella. Ne on mahdollista välttää pidätyslihaksen avulla, mutta pierua purkautuu myös huomaamattomasti, mitä ei voi estää. Todella runsasta, vatsanväänteitä aiheuttavaa pierun muodostusta kutsutaan ilmavaivoiksi.

title: Pieru

text: Suolikaasuun hajun tuova aines muodostaa noin prosentin pierun yhteydessä vapautuvan kaasun kokonaistilavuudesta. Haju muodostuu ihmisen sisällä olevan bakteeritoiminnan tuloksena. Kyseisiä bakteereja ovat muun muassa E. coli, Klebsiella- sekä Clostridium-sukuiset bakteerit. Bakteerit majailevat enimmäkseen varsinaisessa paksusuolessa, jossa ne alkavat kuluttaa sulamatonta ruokaa ja tuottavat siten omia päästöaineitaan, kaasua. Nämä kaasut koostuvat tyypillisesti rikkiä sisältävistä molekyyleistä kuten dimetyylisulfidista ja metyylimerkaptaanista.[1]

title: Pieru

text: Pierun ääntä yritetään matkia suulla, kainalolla tai yhteen puristetuilla kämmenillä, ja siten saattaa toinen ihminen "syylliseksi" pieruun. Syynä voi olla esimerkiksi kaveriporukan keskinäinen pila. Pilailutarvikeliikkeistä voi löytää myös teollisesti valmistettuja pierumaisia ääniä tuottavia laitteita kuten pierutyynyjä.

text:
Kun kaikki lapset ovat katsomassa Terrance ja Phillip -elokuvaa, Kenny tappaa itsensä sytyttämällä pierunsa tuleen, koska elokuvassakin tehtiin niin. Samalla Kanada julistaa sodan Yhdysvalloille ja Yhdysvallat Kanadalle. Kennyn joutuessa helvettiin hän kuulee Saatanan ja hänen uuden kumppaninsa Saddam Husseinin punovan juonia Maan valloituksesta. Stan, Kyle ja Eric perustavat vastarintaliikkeen pelastaakseen Terrancen ja Phillipin.
"South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton" -elokuvassa esiintyi myös muutamia julkisuuden henkilöitä, kuten:

title: Pieru

text: Pieru on hyvin suosittu huumorin lähde. Esimerkkejä pieruhuumorista ovat televisiosarja South Park sekä elokuvat American Pie ja Austin Powers. Suomessa pieruhuumoria edustaa esimerkiksi Peräsmies-sarjakuva.

title: Kestovaippa

text: Huuhteluainetta ei tule käyttää, koska se huonontaa vaippojen imukykyä. Esipesuaine- tai huuhteluainelokeroon voi laittaa hieman etikkaa (n. 1 rkl), joka sitoo hajuja ja pehmittää materiaaleja. Etikan haju lähtee vaippojen kuivuessa.

title: Pieru

text: Ihmisen ohutsuoli sisältää jatkuvasti noin 30–200cm³ kaasuja. Ihminen tuottaa tunnissa peräsuolen kautta purkautuvaa kaasua enintään noin 100cm³ ja vuorokaudessa kaasuntuotanto on tilavuudeltaan keskimäärin 400–1200cm³. Levittin tutkimuksissa seitsemän kontrollihenkilön ryhmä tuotti keskimäärin 13,6 pierua vuorokaudessa, keskihajonnan ollessa 5,6. Laktoosi-intolerantikolla määrä saattoi nousta jopa 34:ään pieruun vuorokaudessa.[2]

title: Tiikeri

text: Kun naaras tulee kiimaan se alkaa viestittää vastaanottavuuttaan hajulla, äänellä ja eleillä. Kiimaisen naaraan virtsassa on erityinen haju, jonka uros tunnistaa ja löytää naaraan hajujälkiä seuraamalla. Lisäksi naaras kutsuu niitä erityisellä karjunnalla. Naaras, jolla ei ole pentuja hoidettavanaan, tulee kiimaan noin 50 vuorokauden välein. Tiikerit voivat paritella mihin aikaan vuodesta tahansa, joskin vuodessa on yksi tai kaksi 1–3 kuukautta kestävää huippukautta, jolloin useimmat naaraat ovat kiimassa.

title: Pieru

text: Kurt Vonnegut kuvaa pierun suhdetta ihmisyyteen ja ihmisen ryhmäkäyttäytymiseen kirjassaan Galápagos. Tarinassa joukko nykyihmisiä loikoilee rannalla. Yksi pieraisee ja kaikki nauravat. Sitten evoluutio kääntyy takaperin ja kuluu miljoona vuotta. Jälleen joukko ihmisiä loikoilee rannalla, nyt lähes kaloiksi taantuneina. Yksi pieraisee. Kaikki nauravat.[7]

title: Luettelo Pokémon-lajeista (41–60)

text: Vileplume näyttää suurelta kukalta, jolla on lyhyt violetti varsi vartalonaan. Päässään sillä on suuret litistetyn näköiset terälehdet, jossa on valkoisia pisteitä. Vileplumen tuntee sen hyökkävästä hajusta, joka tulee sen suuresta punaisesta kukasta. Vileplume käyttää hajuaan taisteluissa, jolloin vastustaja perääntyy kamalan hajun takia. Vileplumen kukasta on myös haittaa, sillä se on painava ja tilaa vievä. Vileplume kävelee hiljaa painonsa takia ja se joutuu usein käyttämään käsiään kannatellakseen kukkaa. Vileplumea löytyy metsistä, sillä ne haluavat pysyä matalalla.

title: Pieru

text: Pierun pidättäminen on epäterveellistä, koska silloin suolistossa olevat myrkylliset kaasuainesosat imeytyvät takaisin kehoon ja rasittavat elimistöä.[3]

title: Pieru

text: Vetykaasu, metaani ja hiilidioksidi syntyvät pieruihin pääasiassa myös paksusuolen bakteeritoiminan tuloksena. Noin kolmanneksella aikuisväestöstä bakteerikanta tuottaa metaania, kahdella kolmanneksella ei. Syytä tähän ei tiedetä. Hiilidioksidia syntyy kahdella tavalla: suurin osa syntyy, kun vetykarbonaatti neutralisoi ruuansulatuskaasuja, mutta pieniä määriä syntyy myös anaerobisessa käymisprosessissa suolistossa. Typpi joutuu suolikaasuihin luultavimmin sekä niellyn ilman välityksellä että verenkierrosta. Hapen määrä peräsuoleen ehtivässä kaasussa jää pieneksi, koska paksusuolen bakteeritoiminta kuluttaa siitä valtaosan.[2]

title: Pieru

text: Pierun äänenvoimakkuudella ei ole perimätiedosta huolimatta vaikutusta pierun hajuefektiin, joka on tutkimusten mukaan täysin riippuvainen siinä olevien hajuainesosien konsentraatiosta.[4] Tulitikun sytyttäminen ei myöskään yleensä poista hajua, joskin se voi hieman peittää sitä.[3]

title: Tuoksu

text: Suolistokaasua syntyy ruoan sulatuksen yhteydessä bakteeritoiminnon kautta, ja se voi purkautua pahanhajuisena pieruna. Kaasun haju riippuu syödystä ruoasta ja suoliston bakteerikannasta. Röyhtäys ei yleensä ole kovin voimakkaan hajuinen. Suun bakteeritoiminta, useimmiten hampaiden pinnan bakteerikerros, voi aiheuttaa pahanhajuisen hengityksen eli halitoosin. Myös keuhkoista ja mahasta voi nousta pahanhajuista ilmaa, esimerkiksi tunteja aikaisemmin syödyn valkosipulin tai alkoholin tuottamien rikkiyhdisteiden hajua. Jotkin lääkkeet kuten penisilliini voivat aiheuttaa pahanhajuista hengitystä. Jotkin maksasairaudet, keuhkosyövät ja tulehdukset aiheuttavat hengitykseen ammoniakin hajua, ja diabetes asetonin hajua.[8]

title: Syöntikilpailu

text: Syöntikilpailu tarkoittaa kilpailua, jossa pyritään syömään mahdollisimman nopeasti jokin tietty tai "ääretön" annos ruokaa (tai sekä juomaa). Syöntikilpailussa vaikeus voi määräytyä esimerkiksi ruoka-annoksen koolla, tulisuudella, maulla tai hajulla tai annoksen syöntitavalla, kuten ilman käsiä apuna käyttäen syömistä tai syömäpuikoilla syömistä. Nämä vaikeudet sisältävät usein myös aikarajan tai aikatavoitteen (esimerkiksi suorittaa syönti ennen muita kilpailijoita), mutta ajan sijaan voidaan myös määrittää, että tietty annos tulee syötyä esimerkiksi niin, ettei syönnin aikana tule oksennusta.

title: Hunaja

text: Jääkaapissa tai kosteassa tilassa säilytetty hunaja imee itseensä herkästi hajuja ja kosteutta. Hunajaa voi myös pakastaa. Juoksevasta hunajasta tulee pakastuksen ja sulatuksen jälkeen uudelleen juoksevaa.

title: Monikemikaaliyliherkkyys

text: Hajuja, jotka aiheuttavat oireita tuoksuherkälle ihmiselle, voivat olla esimerkiksi sanomalehden, homeen tai hien haju, kosmetiikassa käytetyt hajusteet tai tupakansavu. Muita oireita aiheuttavia hajuja voivat olla tunkkainen sisäilma, lakan tai maalin liuottimen, kumin, pakokaasun tai kopiokoneen haju.

title: Pieru

text: Michael D. Levittin tutkimusryhmä on testannut hajuhaittojen poistamiseksi tarkoitettua tuotetta, istumatyynyä nimeltä Toot trapper, jonka on todettu poistavan 90% hajuhaitasta.[4] Pierujen tutkimukseen on myös kehitetty laite, letku ja ilmatiivis pussi, jolla suolikaasuja saadaan talteen. Laitteen avulla tehdyissä sokkotutkimuksissa Levittin tutkimusryhmä totesi, että miehet tuottavat enemmän kaasua keskimäärin per päästö (110 ml) kuin naiset (80 ml). Naisten päästöissä oli puolestaan tilastollisesti merkitsevästi (p < 0,01) enemmän rikkivetyä kuin miehillä. Edelleen Levittin ryhmän aistinvaraiset laboratoriokokeet totesivat naisten päästöissä olevan tilastollisesti merkitsevästi (p < 0,02) enemmän keskimääräistä hajuintensiteettiä, minkä johdosta voitiin todeta hajun johtuvan suurelta osin rikkivedyistä.[5]

title: Pieru

text: Maailmanhistoria tuntee pierun aiheuttamia tapahtumia. Esimerkiksi 1500-luvun Englannissa Edward de Vere, Oxfordin jaarli, pieraisi vahingossa vannoessaan uskollisuutta kuningatar Elisabet I:lle, minkä jälkeen hän lähti omatoimisesti maanpakoon seitsemäksi vuodeksi. Hänen palattuaan kuningatar totesi, että oli jo melkein unohtanut pieraisun.[6]

title: Perinteinen kiinalainen lääkintä

text: Zang-fu (臟腑 zàngfǔ) -teoria eli sisäelinteoria käsittelee sisäelinten toimintatapoja ja niiden suhdetta kokonaisuuteen. Perinteinen kiinalainen näkemys anatomiasta poikkeaa länsimaisesta. Huomiota kiinnitetään elinten lisäksi myös niiden toimintaan kokonaisuuden osina. Elimen nimi ei tarkoita vain elintä itseään vaan myös siihen liittyviä muita kudoksia, aistia, väriä, hajua, makua, tunnetta, toimintaa jne. erityisesti niiden viiden elementin mukaan. Esimerkiksi sydämeen liitetään sen elementin, tulen kautta ominaisuuksia kuten tahdonvoima, luovuus, ilo, hysteerisyys, nauru, karvas maku, palanut haju, puhe, kieli, sydänpussi, ohutsuoli, kolmoislämmitin, kasvojen väritys, valtimot, verisuonet, ruumiin lämpötila, aivot, veri, umpirauhanen, hiki ja hiukset.

title: Pieru

text: Toisin kuin joskus väitetään, sana pieru ei ole alatyylinen vaan täysin yleiskielinen. Esimerkiksi teoksessa Lääketieteen termit – Duodecimin selittävä suursanakirja sana pieru on ilman mitään tyylilajimerkintöjä.

title: Homekoira

text: Homekoira on koira, joka on opetettu tunnistamaan ja ilmaisemaan mikrobiperäisiä hajuja. Näitä hajuja syntyy mikrobikasvustoista ja niiden aineenvaihduntatuotteista. Mikrobiperäisiä hajuja voi tulla sisäilmaan rakenteiden mikrobi- eli homevaurioista sekä pinnallisista mikrobikasvustoista. Homekoira voi havaita myös alapohjasta tai yläpohjatilasta tulevia hajuja.

title: Fenyyliketonuria

text: Sairauden nimi tulee siitä, että ylimääräinen fenyylialaniini muuttuu elimistössä fenyyliketoneiksi, jotka elimistö erittää virtsan mukana. Ketonit antavat PKU-lapsen virtsalle ummehtuneen hajun.

title: Emätinpieru

text: Emätinpieru (lat. "flatus vaginalis") on äänekäs emättimen ilmapäästö, joka usein tapahtuu yhdynnän tai muun seksuaalisen kanssakäymisen tai venyttelyn ja harjoittelun, kuten joogan, aikana. Nimensä mukaisesti emätinpieru muistuttaa ääneltään pierua, mutta päästö ei sisällä poistokaasuja, eikä siihen liity vastaavaa hajua.

title: Pieru (Renko)

text: Pieru on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.

title: Borneonkoira

text: Borneonkoira on erinomainen metsästys- ja vahtikoira: se on erittäin sinnikäs ja sen aistit ovat paljon tarkemmat kuin kesykoirilla. Se metsästää paitsi haju- ja näköaistin, myös kuulon avulla. Se ei kuitenkaan sovellu perhekoiraksi keskivertoihmiselle. Jos sen hankkii seurakoiraksi, se tulee sosiaalistaa hyvin huolellisesti 4-8 viikon iästä lähtien ja sen erityispiirteet tulee ottaa huomioon koko sen kasvuiän ajan.

title: Pieru

text: Pieru sanana on täysin yleiskielinen, vaikka se voi tuntua alatyyliseltä. Toisin kuin esimerkiksi sana paska, joka on muuttunut alatyyliseksi ja korvataan uloste-sanalla, pieru-sanalle ei ole tyydyttävää suomenkielistä kiertoilmausta. Sanaa pieru käytetään lääketieteen terminäkin latinankielisen ilmauksen (flatus) ohella.

title: Homekoira

text: Homekoirat opetetaan ilmaisemaan vain mikrobiperäisiä hajuja. Homekoira ei saa ilmaista muita sisätiloissa löytyviä hajuja, kuten luteita tai VOC-yhdisteitä. VOC-yhdisteitä voi muodostua vähäisessä määrin myös mikrobikasvustoissa, mutta pääasiassa niitä tulee sisäilmaan rakennusmateriaaleista, siivousaineista ja muista asumiseen liittyvistä kemikaaleista. Homekoiran on tarkoitus paikantaa vain mikrobiperäisiä hajuja, jolloin koiran ilmaisusta tiedetään, mitä lähdetään etsimään tai epäilemään.

title: Ammoniakki

text: Sisäilman korkea ammoniakkipitoisuus voi aiheuttaa sekä esteettisiä ongelmia että terveysoireita. Vaikka sisäilman ammoniakkipitoisuudelle ei ole määritetty terveysperusteista ohjearvoa, voidaan Asumisterveysoppaan mukaan ammoniakin sisäilmapitoisuudet luokitella tavanomaisiksi (10–20μg/m3) tai tavanomaisista poikkeaviksi (yli 40μg/m3). Ammoniakki aiheuttaa ärsytysoireita pitoisuuksien kohotessa yli 160–410μg/m3. Kohonneiden arvojen syy tulisi selvittää, koska kemikaalin lähteenä voivat toimia esimerkiksi kosteusvaurioiset rakenteet tai vaurioituneet viemärit. Tämänkaltaiset vauriot voivat olla itsessään merkittäviä terveyshaittoja. Sisäilman ammoniakkipitoisuus tulee määrittää esimerkiksi silloin, kun sisäilmassa tuntuu pistävä tai mädän haju. Haju voi vaihdella lämpötilan ja kosteuden mukaan. Ammoniakin hajukynnys vaihtelee suuresti (100–37000μg/m3).

title: Homekoira

text: Homekoiria käytetään paikantamaan sisäilmasta mikrobiperäisiä hajuja. Koira etsii tiloista ne kohdat, joissa se havaitsee homeen hajun. Jos hajua on laajalla alueella, koira ilmaisee ne kohdat joissa haju on voimakkain. Homekoiratarkastuksen voi tehdä kaikenlaisiin sisätiloihin, kaikentyyppisiin rakennuksiin.


query: Milloin Jelena Dementjeva aloitti ammattilaisuransa?

title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti ammattilaisuransa elokuussa 1998. Sitä ennen hän oli voittanut kolme ITF-kiertueen turnausta kaksinpelissä ja yhtä monta nelinpelissä, parinaan Anastasija Myskina. Vuonna 1999 hän edusti maataan Fed Cupin loppuottelussa Yhdysvaltoja vastaan. Yhdysvallat voitti Venäjän 4–1 ja Dementjeva hankki maalleen sen ainoan pisteen. Vuonna 1999 hän pelasi myös debytoi kaikkien Grand Slam -turnausten pääsarjassa. Australian avoimiin, Ranskan avoimiin ja Wimbledoniin hän pääsi karsintojen kautta ja Yhdysvaltain avoimiin ilman karsintoja. Australian avoimissa ja Ranskan avoimissa tie nousi pystyyn toisella kierroksella, Wimbledonissa heti ensimmäisellä ja Yhdysvaltain avoimissa hän eteni kolmannelle kierrokselle. Saman vuoden kesällä hän nousi maailmanlistalla sadan parhaan pelaajan joukkoon.

title: Jelena Dementjeva

text: Helmikuussa Dementjeva selviytyi Pariisin turnauksessa loppuotteluun, jossa hän hävisi Amélie Mauresmolle lukemin 6–7(7), 6–2, 4–6. Ranskan avoimissa hän putosi jatkosta kolmannella kierroksella. Wimbledonissa hän pääsi välieriin, joissa hän hävisi Serena Williamsille lukemin 7–6(4), 5–7, 6–8. Elokuussa hän voitti Toronton turnauksen loppuottelussa Marija Šarapovan lukemin 6–4, 6–3. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi jo toisella kierroksella Melanie Oudinille lukemin 7–5, 4–6, 3–6.

title: Jelena Dementjeva

text: Jelena Vjatšeslavovna Dementjeva (; s. 15. lokakuuta 1981) on venäläinen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli parhaimmillaan tenniksen maailmanlistalla kolmantena ja voitti urallaan neljä WTA-turnausta. Dementjeva oli uransa aikana kaksi kertaa Grand Slam -turnauksen finaalissa. Hän voitti kaksi olympiamitalia: kultaa Pekingin olympialaisista ja hopeaa Sydneystä.

title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2001 Dementjeva kahden WTA-turnauksen loppuottelussa, Acapulcossa ja Moskovassa. Acapulcossa hän hävisi loppuottelun Amanda Coetzeria vastaan luvuin 6–2, 1–6, 2–6 ja Moskovassa Jelena Dokićia vastaan luvuin 6–4, 5–7, 4–6. Hän päätti kauden jälleen maailmanlistan viidentoista parhaan pelaajan joukossa. Seuraavana vuonna Dementjeva pelasi kaksinpelissä yhden turnauksen loppuottelussa. Hän hävisi kesäkuussa 's-Hertogenboschin ruohokenttäturnauksen loppuottelun Eléni Daniilídouta vastaan luvuin 6-3, 2-6, 3-6. Hän menestyi kaudella 2002 nelinpelissä kaksinpeliä paremmin. Hän voitti Janette Husarovan kanssa neljä nelinpeliturnausta, mukaan luettuna WTA-kiertueen mestaruusturnauksen, ja he pelasivat myös Yhdysvaltain avointen nelinpelin loppuottelussa.

title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti kauden 2006 putoamalla Australian avointen kaksinpelissä jo ensimmäisellä kierroksella hävittyään Julia Scruffille. Kauden toisessa turnauksessaan, Tokion Toray Pan Pacific Openissa, Dementjeva otti ensimmäisen Tier I -luokan turnausvoittonsa kaksinpelissä voitettuaan turnauksen loppuottelussa Martina Hingisin suoraan kahdessa erässä, 6–2, 6–0. Samantasoisessa Indian Wellsin turnauksessa hän hävisi loppuottelun Marija Šarapovalle 1–6, 2–6. Toukokuussa Dementjeva selviytyi Flavia Pennettan kanssa Berliinin nelinpeliloppuotteluun, jossa he kokivat tappion Yan Zille ja Zheng Jielle 2–6, 3–6. Wimbledonissa Dementjeva eteni kaksinpelin puolivälieriin, mutta kärsi selvän 1–6, 4–6 tappion Šarapovalle. Elokuussa hän voitti Tier II -tason JPMorgan Chase Open -turnauksen Los Angelesissa peitottuaan loppuottelussa Jelena Jankovićin 6–3, 4–6, 6–4. Yhdysvaltain avoimissa Dementjeva puolestaan hävisi puolivälierässä Jankovićille 2–6, 1–6 – hän ei voittanut ottelussa yhtään omaa syöttövuoroa.

title: Svetlana Kuznetsova

text: 2004: Dubai (voittaja Justine Henin-Hardenne) 2004: Doha (voittaja Anastasia Myskina) 2004: Varsova (voittaja Venus Williams) 2004: Peking (voittaja Serena Williams) 2005: Varsova (voittaja Justine Henin) 2006: Varsova (voittaja Kim Clijsters) 2006: Ranskan avoin tennisturnaus, Pariisi (voittaja Justine Henin) 2007: Doha (voittaja Justine Henin) 2007: Indian Wells (voittaja Daniela Hantuchová) 2007: Berliini (voittaja Ana Ivanović) 2007: Rooma (voittaja Jelena Janković) 2007: US Open (voittaja Justine Henin) 2008: Sydney (voittaja Justine Henin) 2008: Dubai (voittaja Jelena Dementjeva) 2008: Indian Wells (voittaja Ana Ivanović) 2008: Tokio (voittaja Dinara Safina) 2008: Peking (voittaja Jelena Janković) 2009: Rooma (voittaja Dinara Safina) 2011: Dubai (voittaja Caroline Wozniacki)

title: Kateryna Bondarenko

text: Pariisin Gaz de France -turnauksessa Bondarenko pääsi puolivälierään asti, voittaen Nadja Petrovan ja Juliana Fedakin ennen häviämistään Jelena Dementjevalle. Nelinpelissä hän voitti siskonsa kanssa turnauksen.

title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2005

text: Lisa Raymond / Samantha Stosur - Jelena Dementjeva / Flavia Pennetta, 6-2, 5-7, 6-3

title: Jelena Dementjeva

text: Myöhemmin kaudella 2004 hän eteni Yhdysvaltain avointen loppuotteluun voitettuaan matkalla muun muassa Vera Zvonarjovan neljännellä kierroksella, Amélie Mauresmon puolivälierissä ja Jennifer Capriatin välierissä. Hän kohtasi loppuottelussa maannaisensa Svetlana Kuznetsovan, joka vei voiton suoraan kahdessa erässä, luvuin 3–6, 5–7. Vuoden 2004 Yhdysvaltain avoin tennisturnaus oli jo kolmas peräkkäinen Grand Slam -turnaus, jossa naisten kaksinpelin mestaruuden voittaja oli venäläinen (Wimbledonissa voiton oli ottanut Marija Šarapova). Ranskan ja Yhdysvaltain avointen lisäksi Dementjeva pelasi myös kolmen muun turnauksen, Miamin, Hasseltin ja Moskovan turnausten loppuottelussa. Miamissa hän hävisi loppuottelun Serena Williamsia vastaan, Hasseltissa hän voitti Jelena Bovinan ja Moskovassa hän hävisi loppuottelun Anastasija Myskinaa vastaan.

title: Jelena Dementjeva

text: Kaudella 2008 Dementjeva selviytyi Australian avoimissa neljännelle kierrokselle, jossa hävisi Marija Šarapovalle 2–6, 0–6. Helmi-maaliskuussa hän voitti Tier II -tason turnauksen Dubaissa voitettuaan loppuottelussa Svetlana Kuznetsovan 4–6, 6–3, 6–2. Berliinin Tier I -kilpailussa Dementjeva selviytyi finaaliin, jonka hävisi Dinara Safinalle 3–6, 6–2, 6–2. Toukokuun lopulla hän selviytyi Istanbulin turnauksessa finaaliin, jossa hän hävisi Agnieszka Radwańskalle numeroin 3–6, 2–6. Ranskan avointen puolivälierissä Dementjeva hävisi maannaiselleen Dinara Safinalle. Wimbledonin puolivälierissä hän voitti maannaisensa Nadja Petrovan mutta hävisi välierissä Venus Williamsille lukemin 1–6, 6–7(3).

title: Jelena Dementjeva

text: Huhtikuussa 2003 Dementjeva otti ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa kaksinpelissä voittamalla Amelia Islandilla pelatun massakenttäturnauksen. Hän kaatoi turnauksen loppuottelussa Lindsay Davenportin luvuin 4-6, 7-5, 6-3. Syyskuussa hän otti kaksi turnausvoittoa lisää voittamalla viikon sisään turnaukset Balilla ja Shanghaissa. Kummallakin kertaa loppuottelun häviävänä osapuolena oli Chanda Rubin. Hän päätti kauden ensimmäistä kertaa maailmanlistan kymmenen parhaan joukossa. Nelinpelissä Dementjeva voitti maannaisensa Lina Krasnoroutskajan kanssa 's-Hertonboschin turnauksen, jonka loppuottelussa he kaatoivat Nadja Petrovan ja Mary Piercen. Lisäksi hän ja Krasnoroutskaja etenivät Wimbledonin nelinpelin välieriin, joissa he hävisivät Paola Suarezille ja Virginia Ruano Pascualille. Matkalla välieriin he voittivat muun muassa Williamsin siskokset Serenan ja Venusin.

title: Jelena Dementjeva

text: Touko-kesäkuussa 2004 Dementjeva eteni Ranskan avointen kaksinpelin loppuotteluun. Matkalla loppuotteluun hän voitti muun muassa Lindsay Davenportin neljännellä kierroksella, Amélie Mauresmon puolivälierissä ja Paola Suarezin välierissä. Hän hävisi lopulta loppuottelun maannaistaan Anastasija Myskinaa vastaan luvuin 1-6, 2-6. Vuoden 2004 Ranskan avoin tennisturnaus oli ensimmäinen Grand Slam -turnaus avoimella aikakaudella, jossa kolme venäläisnaista (Dementjeva, Myskina ja Marija Šarapova) on edennyt kaksinpelin puolivälieriin, ensimmäinen, jossa kaksi venäläisnaista on edennyt kaksinpelin välieriin ja ensimmäinen, jonka kaksinpelin loppuottelussa vastakkain on pelannut kaksi venäläisnaista. Wimbledonissa Dementjeva putosi jo ensimmäisellä kierroksella hävittyään tšekkiläiselle Sandra Kleinovalle kolmessa erässä.

title: Dinara Safina

text: Olympialaisissa Safina voitti Pekingissä 2008 olympiahopeaa kaksinpelissä. Hän hävisi finaalissa maannaiselleen Jelena Dementjevalle. Safina kärsi finaalissa epätasaisuudesta ja teki mm. monta kaksoisvirhettä, mikä ratkaisi kullan Dementjevalle eränumeroin 3–6, 7–5, 6–3.

title: Jelena Janković

text: Janković aloitti kauden 2006 heikosti. Hän voitti vuoden ensimmäisen ottelunsa, minkä jälkeen hänellä oli kymmenen ottelun tappioputki, joka katkesi vasta toukokuussa Rooman turnauksessa (Tier I). Kauden edetessä hänen onnensa kuitenkin kääntyi. Hän eteni elokuussa Los Angelesin turnauksen (Tier II) loppuotteluun voitettuaan puolivälierissä maannaisensa Ana Ivanovićin ja välierissä entisen maailmanlistan ykkösen Serena Williamsin. Kovalla alustalla pelatun turnauksen loppuottelun hän hävisi Jelena Dementjevalle kolmen erän jälkeen. Hän eteni myös neljän muun kaksinpeliturnauksen välieriin, muun muassa Yhdysvaltain avointen, joiden neljännellä kierroksella hän voitti turnauksen vuoden 2004 mestarin Svetlana Kuznetsovan ja puolivälierissä Dementjevan. Turnauksen välierissä hän hävisi Justine Heninille. Elokuussa 2006 Janković nousi vuoden taouon jälkeen kaksinpelin maailmanlistan 20:n kärkeen ja hänen kauden paras sijoituksensa oli listan sija 12. Nelinpelissä hän voitti kesäkuussa Li Nan kanssa Birminghamin turnauksen. Janković palkittiin maaliskuussa 2007 WTA-kiertueen kauden 2006 kehittyneimpänä pelaajana.

title: Australian avoin tennisturnaus 2006

text: Ensimmäisen kierroksen suuryllätyksestä vastasi 94.:ksi rankattu 18-vuotias bulgarialainen Tsvetana Pironkova, joka kukisti moninkertaisen Grand Slam -mestarin Venus Williamsin kolmessa erässä, mm. voittaen toisen erän puhtaasti 6–0. Muita ensimmäisen kierroksen sijoitettuja uhreja olivat Jelena Dementjeva (9.), Klara Koukalová (29.), Anabel Medina Garrigues (28.), Ai Sugiyama (26.) ja Tatiana Golovin (24.). Martina Hingis aloitti ensimmäisen Grand Slaminsa kolmeen ja puoleen vuoteen loisteliaasti, pudottaen 30.:ksi sijoitetun Vera Zvonarjova virheettömällä esityksellä 6–1, 6–2. Entinen Top 10 -pelaaja, Australiaa edustava Jelena Dokić hävisi kolmessa erässä Ranskan Virginie Razzanolle. Dokić, jonka ranking on pudonnut 300:n huonommalle puolelle, pelasi viimeksi Australian avoimissa 2001. Lindsay Davenportille kärsityn avauskierroksen tappion jälkeen Jelena ja isänsä Damir Dokić jättivät maan väittäen ottelupariarvonnan olleen järjestetty. Vuoden 2006 turnauksen tappiota Dokić kuvaili suureksi pettymykseksi, mutta kiitti yleisön lämmintä vastaanottoa. Toisella kierroksella voittajasuosikkeja ei pudonnut, sijoitetuista pelaajista hävisivät Dinara Safina (19.) ja Anna-Lena Grönefeld (22.). Hingis eteni kolmannelle kierroksella helposti Suomen Emma Laineen kustannuksella (6–1, 6–1). Viidenneksi sijoitettu viime kauden Yhdysvaltain avointen finalisti, Ranskan Mary Pierce hävisi Tšekin Iveta Benešoválle suoraan kahdessa erässä.

title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2005 Dementjeva eteni Yhdysvaltain avointen välieriin, joissa tie nousi pystyyn Mary Pierceä vastaan. Turnauksen nelinpelissä hän pelasi parinsa Flavia Pennettan kanssa loppuottelussa. He hävisivät Lisa Raymondille ja Samantha Stosurille kolmessa erässä. Dementjeva pelasi kauden aikana myös kahden muun nelinpeliturnauksen loppuottelussa, Sydneyssä hän hävisi Ai Sugiyaman kanssa loppuottelun Samantha Stosuria ja Bryanne Stewartia vastaan ja Los Angelesissa hän ja Flavia Pennetta voittivat loppuottelun Angela Haynesia ja Bethanie Mattekia vastaan. Viikko Yhdysvaltain avointen jälkeen Dementjeva auttoi maataan uusimaan edellisvuotisen Fed Cupin voittonsa; vuonna 2004 Dementjeva ei ollut Fed Cupia pelannut. Venäjä voitti Ranskan 3–2 ja kaikki maan otteluvoitot tulivat otteluista, joissa Dementjeva pelasi. Hän voitti kaksinpeliotteluissa Mary Piercen ja Amélie Mauresmon ja nelinpeliottelun Pierceä ja Mauresmoa vastaan Dinara Safinan kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös kahden WTA-kaksinpeliturnauksen loppuottelussa, Charlestonin loppuottelussa hän koki tappion Justine Henin-Hardennelle ja Philadelphiassa Amélie Mauresmolle.

title: Jelena Dementjeva

text: Vuoden 2007 toukokuussa Dementjeva voitti ensimmäisen turnauksensa punaisella massakentällä voitettuaan Tier III -luokan turnauksen Istanbulissa. Hänen loppuotteluvastustajansa Aravane Rezaï luovutti ottelun tilanteessa 7–6, 3–0. 14. lokakuuta 2007 Dementjava saavutti uransa siihen asti suurimman turnausvoiton kukistettuaan Serena Williamsin Kremlin Cup -turnauksen finaalissa Moskovassa 5–7, 6–1, 6–1. Kauden Grand Slam -turnaukset sujuivat vaisusti: Australiassa hän selvisi neljännelle, muissa kolmannelle kierrokselle. Kauden päätteeksi Dementjeva oli maailmanlistalla yhdestoista – ensimmäisen kerran vuoden 2002 jälkeen kymmenen parhaan ulkopuolella.

title: Sybille Bammer

text: Ensiesiintymisensa Grand Slam -turnauksissa Bammer teki Yhdysvaltain avoimissa 2005 häviten heti ensimmäisellä kierroksella. Neljännelle kierrokselle hän selviytyi ensimmäisen kerran Ranskan avoimissa 2007 voittaessaan kolmannella kierroksella Li Nan eräluvuin 6–4, 6–3. Neljännellä kierroksella hän hävisi Justine Heninille lukemin 2–6, 4–6. Saman vuoden Yhdysvaltain avoimissa hän voitti kolmannella kierroksella Jelena Dementjevan eräluvuin 6–1, 6–2, mutta hävisi neljännellä kierroksella Jelena Jankovićille luvuin 4–6, 6–4, 1–6.

title: Jelena Dementjeva

text: Pekingissä 2008 Dementjeva voitti olympiakultaa kaksinpelissä. Hän voitti finaalissa Dinara Safinan 3–6, 7–5, 6–3. Safina kärsi ottelussa epätasaisuudesta ja syöttövirheistä, mikä ratkaisi tasaiselle Dementjevalle kultamitalin.[1] Dementjeva hävisi olympiaturnauksessa vain kaksi erää: Safinalle finaalissa ja Serena Williamsille puolivälierissä[2]. Yhdysvaltain avointen välierissä Dementjeva hävisi Jelena Jankovićille lukemin 4–6, 4–6. Lokakuussa hän voitti Luxemburgin WTA-turnauksen loppuottelussa Caroline Wozniackin eräluvuin 2–6, 6–4, 7–6(4).

title: Jelena Dementjeva

text: Lokakuussa 2010 hän ilmoitti lopettavansa uransa.[3]

title: Jelena Dementjeva

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead. Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Samantha Stosur

text: Vuonna 2009 Stosur pääsi Australian avoimissa kolmannelle kierrokselle voitettuaan Sabine Lisickin toisella kierroksella. Kolmannella kierroksella hän hävisi Jelena Dementjevalle. Ranskan avoimissa 2009 hän voitti ensimmäisellä kierroksella Francesca Schiavonen erin 6–4, 6–2, toisella kierroksella Yanina Wickmayerin 6–3, 4–6, 6–4, kolmannella kierroksella neljänneksi sijoitetun Jelena Dementjevan 6–3, 4–6, 6–1, neljännellä kierroksella Virginie Razzanon 6–1, 6–2 sekä puolivälierissä Sorana Cîrstean 6–1, 6–3. Välierissä hän hävisi Svetlana Kuznetsovalle lukemin 4–6, 7–6(5), 3–6. Turnauksen jälkeen hän nousi ensi kertaa urallaan WTA:n kaksinpelin maailmanlistalla 20 parhaan joukkoon.

title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva voitti urallaan olympiavoitto mukaan lukien kuusitoista WTA-tason turnausta kaksinpelissä ja kuusi nelinpelissä. Hänen valmentajanaan toimi hänen äitinsä Vera Dementjeva, aiemmin valmentajana oli entinen pelaaja Olga Morozova.

title: Jelena Dementjeva

text: Vuonna 2000 Dementjeva teki läpimurtonsa WTA-huipulle. Syksyllä hän eteni ensimmäisenä Venäjää edustavana naisena Yhdysvaltain avointen välieriin voitettuaan muun muassa Conchita Martínezin kolmannella kierroksella ja Anke Huberin puolivälierissä. Hän hävisi välieräottelunsa Lindsay Davenportia vastaan suoraan kahdessa erässä. Hyvät otteet Yhdysvalloissa nostivat hänet WTA:n maailmanlistalla kahdenkymmenen parhaan pelaajan joukkoon. Vain muutamaa viikkoa myöhemmin Dementjeva voitti hopeaa Sydneyn olympialaisten kaksinpelissä. Hän hävisi loppuottelun Yhdysvaltain Venus Williamsia vastaan luvuin 2–6, 4–6. Kauden päättävällä maailmanlistalla hän oli sijalla 12. Kauden jälkeen Dementjeva palkittiin WTA-kiertueen kehittyneimpänä pelaajana.

title: Jelena Dementjeva

text: Luokka:Venäläiset tennispelaajat Luokka:Venäläiset olympiavoittajat Luokka:Vuonna 1981 syntyneet Luokka:Elävät henkilöt

title: Jelena Dementjeva

text: Dementjeva aloitti kauden voittamalla Aucklandin WTA-turnauksen, jonka finaalissa hän kukisti Jelena Vesninan erin 6–4, 6–1. Heti seuraavalla viikolla hän voitti Sydneyn WTA-turnauksen. Välierissä hän voitti Serena Williamsin 6–3, 6–1 ja finaalissa Dinara Safinan 6–3, 2–6, 6–1. Australian avoimessa turnauksessa hän eteni välieriin mutta hävisi Serena Williamsille eräluvuin 3–6, 4–6. Aiemmin hän oli Australian avoimissa päässyt parhaimmillaan neljännelle kierrokselle vuosina 2002, 2005, 2007 ja 2008.

title: Dinara Safina

text: Grand Slam- tunauksissa Safina on menestynyt parhaiten Ranskan avoimissa, jossa hän selvisi vuonna 2008 loppuotteluun sekä vuonna 2006 puolivälieriin. Vuoden 2008 turnauksen finaaliin Dinara selvitti tiensä voitettuaan kolme korkeammalle sijoitettua maannaistaan: neljännellä kierroksella ykkössijoitetun Marija Šarapovan eräluvuin 6–7(6), 7–6(5), 6–2, puolivälierissä seitsemänneksi sijoitetun Jelena Dementjevan luvuin 4–6, 7–6(5), 6–0, ja välierissä neljänneksi sijoitetun Svetlana Kuznetsovan erin 6–3, 6–2. Sekä Šarapovalla että Dementjevalla oli ottelupallo toisessa erässä, mutta Safina selvitti tilanteet voitokkaasti. Finaalissa hän taipui lopulta ensimmäista Grand Slam -voittoaan juhlineelle Ana Ivanovićille 4–6, 3–6.

title: Anne Keothavong

text: Grand Slam -turnauksissa Keothavong pääsi parhaimmillaan kolmannelle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa 2008. Hän voitti turnauksen toisella kierroksella Francesca Schiavonen, mutta hävisi kolmannella kierroksella viidenneksi sijoitetulle Jelena Dementjevalle.

title: Carla Suárez Navarro

text: Australian avoimissa 2009 Suárez Navarro selviytyi puolivälieriin. Hän voitti muun muassa toisella kierroksella kuudenneksi sijoitetun Venus Williamsin mutta hävisi puolivälierissä Jelena Dementjevalle erin 6–2, 6–2.

title: Jelena Lihovtseva

text: Jelena Aleksandrovna Lihovtseva (, s. 8. syyskuuta 1975 Alma-Ata, Kazakstan) on venäläinen tennispelaaja. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1992, kun hän oli 16-vuotias.


query: Milloin dinosaurukset elivät?

title: Dinosaurukset

text: Dinosaurukset eli hirmuliskot (Dinosauria) olivat mesotsooisella maailmankaudella elänyt hyvin menestyksekäs eläinryhmä. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, mutta niiden valtakausi alkoi vasta triaskauden joukkotuhon jälkeen, ja ne hallitsivat maapalloa jurakauden ja liitukauden ajan. Dinosaurukset kuolivat äkillisesti sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Joukkotuhon syynä on pidetty maahan iskeytynyttä asteroidia sekä tulivuorenpurkauksia.

title: Stockwell Day

text: Day on harras evankelinen kristitty. Hän ei kampanjoi sunnuntaisin. Hän on väittänyt, että tieteellistä todistusaineistoa on paitsi noin 6 000 vuoden ikäisestä Maasta, myös siitä, että ihmiset ja dinosaurukset elivät yhtäaikaisesti. Hän on aiemmin toiminut avustavana pastorina. Hän on Rotary-klubin jäsen. Hänellä on vaimonsa Valorien kanssa kolme poikaa.

title: Dinosaurukset

text: Dinosaurukset ovat matelijoita, joilla on yhteinen esiäiti ja joita yhdistää joukko tarkasti määriteltyjä anatomisia piirteitä. Dinosaurukset erottaa muista arkosauruksista usea piirre. Dinosauruksilla on suorat jalat, joiden reisiluun pää kääntyy täysin sisäänpäin ja kiinnittyy avonaiseen nivelkuoppaan. Niiden jalkojen luut ovat pitkiä, ja nilkka muistuttaa saranaa eikä kierry ulospäin. Dinosaurusten eturaajojen uloimmat sormet ovat surkastuneet. Dinosauruksilla ei ole kallon otsan parillista luuta (postfrontale), ja niillä on hyvin pitkä olkaluun harjanne. Sääriluun alapää on poikkeuksellisen suuri ja suorakaiteen muotoinen. Dinosaurusten kehityksen myötä monet näistä piirteistä muuttuivat.[25]

title: Keskitriaskausi

text:
Varhaisimmat dinosaurukset elivät keskitriaksen alkupuolella, Anisus-vaiheessa. Moenkopin muodostumasta, USA:n Arizonan osavaltiosta on löydetty tältä ajalta peräisin oleva herrerasauridi.
Brasiliasta on löydetty tältä ajalta, tarkemmin Ladini-vaiheesta ensimmäinen coelophysoidi, joka kuuluu ryhmään Ceratosauria.

title: Dinosaurukset

text: Jurakaudella 201–145 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset kehittyivät edelleen, ja niistä tuli maaeläinten hallitseva muoto. Joistain lajeista tuli jättiläisiä, ja toiset kehittivät lentokyvyn.[9][10] Panssaridinosauruksille kehittyi luulevyjä ja häntäpiikkejä suojaamaan niitä saalistajilta.[11] Jurakauden loppupuolella elänyt varista pienempi Anchiornis saattoi olla yksi ensimmäisistä dinosauruksista, joka kykeni liitämään ilmassa.[12] Lintujen lähisukulainen Archaeopteryx osasi jonkin verran jo lentää, muttei vielä kovin hyvin.[13] Diplodocus kasvoi 33-metriseksi ja oli yksi suurimmista dinosauruksista.[14] Myöhäisjurakauden yleisin suuri petodinosaurus oli 12-metrinen Allosaurus.[15]

title: Cerapoda

text: Cerapoda oli linnunlantioisten lahkoon kuuluvien dinosaurusten alalahko. Ne elivät jurakaudelta ja liitukaudelle. Kaikki siihen kuuluvat lajit olivat kasvissyöjiä. Siihen kuului luokittelematon ryhmä rajakalloiset (Marginocephalia) sekä osalahko Ornithopoda. Rajakalloisiin kuuluivat osalahkot Pachycephalosauria ja Ceratopsia. Jälkimmäisenä mainittuun kuului sarvekkaita kaulusliskoja. Alalahkoon Ornithopoda kuului osalahko Iguanodontia, johon kuului ankannokkaiset heimon Hadrosauridae dinosaurukset. Lisäksi siihen kuului heimo Hypsilodontidae.

title: Daspletosaurus

text: Löydetyllä "D. hornerilla" on pituutta yhdeksän metriä ja korkeutta 2,2 metriä. Sillä oli leveä kuono ja pieniä sarvia. "D. hornerin" saaliita olivat sarvekkaat dinosaurukset (ceratopsianit), harjakkaat ankannokkaiset dinosaurukset (hadrosaurit), kupolipäiset dinosaurukset (pachycephalosaurit) ja pienemmät lihansyöjädinosaurukset.

title: Lambeosaurus

text: "Lambeosaurukset" elivät laumoissa, joissa ne olivat myös paremmassa turvassa lihansyojäteropodeilta. Koko suojasi "Lambeosaurusta" todennäköisesti useimmilta pedoilta. Sen pahimpiin vihollisiin kuuluivat samaan aikaan eläneet Tyrannosauridae-heimon dinosaurukset. "Lambeosaurus" kasvoi jopa 15 metriä pitkäksi, joten se oli heimonsa suurimpia dinosauruksia.

title: Edmontosaurus

text: "Edmontosauruksella" tiedetään olleen kaikista tunnetuista hadrosaureista yksi laajimmista maantieteellisistä levinneisyysalueista. Vuonna 2008 tehdyssä tutkimuksessa tämän katsottiin olleen tuloksena vaelluskäyttäytymisestä. Tämä saattoi olla myös mahdollista ottaen huomioon sen, että jos "Edmontosaurukset" elivät ryhmissä, ne saattoivat olla jatkuvasti liikkeellä välttääkseen ravinnon loppuun kulumisen. Lisäksi valtavien luukasojen esiintyminen saattoi johtua siitä, että monet "Edmontosaurukset" hukkuivat yhdessä, kun ne yrittivät ylittää tulvaveden täyttämiä jokia. Tällaista on ehdotettu tapahtuneen myös muunlaisille dinosauruksille, kuten ceratopsianeille.

title: Dinosaurukset

text: Dinosauruksia tunnetaan yli tuhat lajia, ja uusia nimetään koko ajan. Luokittelu on kuitenkin epätarkka, sillä moni löytö on puutteellinen ja sirpaleinen ja voi koostua usean lajin yksilöistä tai edustaa kokonaan toista lajiryhmää kuin dinosauruksia. Nykyisin tunnetut taksonit edustavat arviolta 10–25 prosenttia dinosaurusten todellisesta monimuotoisuudesta.[65]

title: Kent Hovind

text: Kent E. Hovind (s. 15. tammikuuta 1953), lempinimeltään ""Dr. Dino"", on yhdysvaltalainen evankelista ja nuoren Maan kreationisti. Hän johtaa "Creation Science Evangelism" -järjestöä, joka välittää Raamatun pohjalta käsityksiä "nuoresta Maasta" ja näkemystä siitä, että ihmiset ja dinosaurukset elivät samanaikaisesti.

title: Jurassic World: Kaatunut valtakunta

text: Yhdysvaltain senaatin kuulemistilaisuudessa keskustellaan siitä, onko Isla Nublarin dinosaurukset pelastettava tulivuorenpurkaukselta vai jätetäänkö ne saarelle. Tohtori Ian Malcolmin mielestä dinosaurukset olisi jätettävä kuolemaan, koska hän uskoo, että luonto korjaa erehdyksen, jonka John Hammond oli tehnyt kloonaamalla dinosaurukset useita vuosia aiemmin. Sillä välin Jurassic Worldin entinen puistonjohtaja Claire Dearing on luonut Dinosaur Protection Groupin (suom. Dinosaurusten pelastusorgaanisaatio) pelastaakseen dinosaurukset. Kun senaatti hylkää ajatuksen dinosaurusten pelastamisoperaatiosta, Claire ottaa yhteyttä Benjamin Lockwoodiin.

title: Nabatealaiset

text: Nabatealaiset mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 312 eaa. Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. elänyt kreikkalais-roomalainen historioitsija Diodoros Sisilialainen kertoo, että tuolloin makedonialainen sotapäällikkö Antigonos I yritti kukistaa nabatealaiset, mutta epäonnistui. Tuolloin nabatealaiset elivät paimentolaisina ja on epävarmaa milloin ja mistä he olivat saapuneet alueelle. Nabatealaisten historiasta ennen vuotta 312 eaa. ei tiedetä mitään, vaikka heitä on yritetty yhdistää vanhassa testamentissa mainittuun Nebaiothiin ja samankaltaiseen nimeen assyrialaisissa lähteissä. Diodoroksen selostuksesta selviää myös että nabatealaiset tunsivat kirjoitustaidon ja käyttivät aramealaisia kirjaimia. Heidän elinkeinonsa koostui kamelien ja lampaiden paimentamisesta, mutta he välittivät myös suitsuketta, myrhaa ja kalliita mausteita Arabian eteläosista ja idästä.

title: Anchisaurus

text: Kuten monet muut varhaisella 1800-luvulla löydetyt dinosaurukset, myös "Anchisaurus" on käynyt läpi useita nimenvaihtoja. Alun perin dinosaurukselle annettiin nimeksi "Megadactylus" ("jättiläissormi") Edward Hitchcockin toimesta. Myöhemmin Othniel Charles Marsh antoi dinosaurukselle nimeksi "Amphisaurus", kunnes hän huomasi nimen olleen jo varattu toiselle eläinsuvulle, joten hän nimesi dinosauruksen "Anchisaurukseksi" ("lähes lisko").

title: Centrosaurus

text: "Centrosaurusta" on käytetty ceratopsianiryhmä Centrosaurinaen perustana. Ryhmän dinosauruksilla on huomattu olleen lyhyt niskakauluri ja yksi sarvi kuonossa. Joillakin ryhmän dinosauruksilla oli sarvia otsassa, kuten myös lisäpiikkejä, joita usein työntyi esiin kaulurin reunoista. Muita ryhmään kuuluvia dinosauruksia ovat muun muassa "Einiosaurus", "Styracosaurus", "Diabloceratops" ja "Pachyrhinosaurus".

title: Edmontosaurus

text: Vaikka "Anatosaurusta" pidettiin pohjimmiltaan roskakoritaksonina eri lajeille, jotka eivät sopineet muualle, siitä muodostui nopeasti hyvin tunnettu dinosauruksia koskevassa tieteessä. Nimi "Anatosaurus" tarkoittaa "ankkaliskoa", viitaten dinosauruksen ankkamaiseen nokkaan. Dinosauruksen suosiosta johtuen hadrosaureista tuli myöhemmin tunnetumpia "ankannokkaisina" dinosauruksina. Tänä aikana melkein jokainen ankannokkainen dinosaurus kuului "Anatosaurus"-sukuun.

title: Dinosaurukset

text: Monet dinosauruslajit elivät laumoissa. Tämä on päätelty samalta paikalta löydetyistä useiden yksilöiden jäänteistä, samansuuntaisista jalanjäljistä ja poluista sekä lähekkäin löydetyistä pesistä.[43] Suurimmat teropodit olivat ilmeisesti yksineläjiä tai liikkuivat pareittain tai pienissä ryhmissä. Pienet teropodit saattoivat liikkua kymmenienkin yksilöiden ryhmissä. Sauropodit liikkuivat ilmeisesti reilun kymmenen eri-ikäisen yksilön ryhmissä. Suurten ornitopodien ja sarvinaamojen laumat olivat jopa sata- tai tuhatpäisiä. Tällaiset suuret kasvinsyöjädinosaurukset vaelsivat suurissa laumoissa ruokalähteeltä toiselle syötyään yhden alueen puhtaaksi kasveista.[45]

title: Dinosaurukset

text: Kaikki dinosaurukset lisääntyivät munimalla. Dinosaurukset pesivät usein ylängöillä, koska siellä oli turvallisempaa pesiä ja kasvattaa poikasia kuin alangoilla. Monen lajin dinosaurukset vaelsivat vuosittain lisääntymään samoille alueille. Koska ylängöillä tapahtuu enemmän eroosiota kuin alavilla mailla, dinosaurusten pesien ja poikasten jäännöksiä on löydetty vain vähän.[43] Dinosaurusten munat olivat eläinten kokoon nähden suhteellisen pieniä. Suurin muna oli Apatosauruksella, halkaisijaltaan 30 senttimetriä.[44] Dinosaurukset munivat jopa yli 20 munaa kerralla, joten ne pystyivät lisääntymään nopeasti. Jotkin lajit jättivät munat oman onnensa nojaan, mutta toiset vartioivat niitä kuoriutumiseen asti ja ruokkivat poikasiaan sen jälkeen. Suurimmat dinosaurukset kaivoivat munilleen kuoppia ja peittivät ne maa-aineksella ja lehdillä, joiden maatuminen lämmitti pesää. Pienemmät lajit saattoivat istua pesällä hautomassa.[44]

title: Dinosaurukset

text: Dinosaurusten fossiileja on monen eri tyyppisiä, ja ne paljastavat dinosauruksista erilaisia asioita. Museoissa näytteillä on luurankoja, joista osa on koottu hajanaisista löydöistä ja osa kokonaisista luurangoista. Parhaiten säilyviä fossiileja ovat hampaat, sillä hammaskiille on hyvin kestävää. Hampaiden muodot ovat myös hyvin lajityypillisiä, mikä auttaa lajien tunnistuksessa. Hampaista tutkijat voivat myös selvittää sen, mitä eläin söi ja miten se keräsi ja käsitteli ravintonsa. Esimerkiksi tyypillisen lihansyöjädinosauruksen hampaat ovat sahalaitaiset ja kasvinsyöjän hampaat lehdenmuotoiset. Fossiloituneista jäljistä voidaan selvittää, miten dinosaurukset liikkuivat ja miten ne elivät yhdessä. Koproliiteista voidaan nähdä, mitä dinosaurukset söivät. Dinosaurusten munia on löydetty pesimäpaikoista, ja joissakin munissa on ollut fossilisoituneita alkioita. Dinosaurusten pehmytkudoksista ei ole säilynyt paljon jälkiä. Joissakin erikoisolosuhteissa fossilisoituneista yksilöistä on löytynyt jälkiä verisuonista[60], ihosta, suomuista, höyhenistä tai lihasten ääriviivoista.[61]

title: Dinosaurukset

text: Dinosaurukset jaetaan lantionrakenteensa perusteella liskonlantioisiin (Saurischia) ja linnunlantioisiin (Ornithischia). Lahkot erkaantuivat toisistaan jo varhain. Liskonlantioiset dinosaurukset olivat lihaasyöviä kaksijalkaisia teropodeja, kuten Tyrannosaurus rex, sekä nelijalkaisia ja pitkäkaulaisia kasvinsyöjiä, sauropodeja.[66]

title: Dinosaurukset

text: Suurten dinosaurusten vahvoissa luissa oli onteloita, jotka vähensivät niiden painoa vaikuttamatta merkittävästi niiden lujuuteen. Lihansyöjädinosaurukset ja monet kasvinsyöjät olivat ketteriä kaksijalkaisia; jotkin kasvinsyöjät olivat hitaampia nelijalkaisia. Dinosaurusten juoksunopeudesta ei ole varmaa tietoa. Kaksijalkaisen dinosauruksen kävellessä sen pää, ruumis ja häntä olivat vaakasuunnassa samassa tasossa niin, että häntä tasapainotti eturuumista.[33] Dinosaurukset kävelivät varpaillaan.[34]

title: Isla Nublar

text: Miljardööri Jonh Hammond vuokraa Isla Nublarin rakentaakseen sinne Jurassic Park -puiston, jossa asiakkaat voisivat ihailla eläviä dinosauruksia. Suunnitelma epäonnistuu, sillä saarelle iskeneen pyörremyrskyn aikana kilpailevan yrityksen lahjoma työntekijä kytkee turvajärjestelmät pois päältä, jolloin dinosaurukset pakenevat aitauksistaan. Kirjassa Costa Rican armeija tuhoaa lopuksi puiston ja sen dinosaurukset, elokuvassa niiden kohtalo jää avoimeksi. Jatko-osissa ilmenee, että kloonattuja dinosauruksia oli myös toisella, Isla Sorna -nimisellä saarella.

title: Dinosaurukset

text: Useimmilla suurilla dinosauruksilla oli matelijamainen suomupeitteinen iho. Pienillä teropodeilla oli usein rakenteeltaan karvamaiset höyhenet.[35] Ne käyttivät höyheniään aluksi pysyttelemään lämpimänä tai kosiomenoissa. Pieni dinosaurus Microraptor käytti raajojensa epäsymmetrisiä sulkia nousemaan ilmaan ja liitämään puusta puuhun. Jurakaudella elänyt höyhenpeitteinen Archaeopteryx oli varhainen teropodi, ja sitä pidetään ensimmäisenä varsinaisena lintuna.[36] Joillakin dinosauruksilla oli töyhtö tai harja. Dinosaurusten höyhenten jäännöksistä on löytynyt todisteita niiden alkuperäisestä värityksestä. Monella dinosauruksella oli raidalliset tai kirkkaanväriset höyhenet. Niillä oli luultavasti myös monivärinen nahka.[37] Dinosaurusten väreistä ei kuitenkaan tiedetä normaalitapauksissa mitään, joten eläinten rekonstruoinnissa väristä päättää usein taiteilija esteettisen vaikutelman perusteella.[38]

title: Ornitopodit

text: " Ornithopoda " oli linnunlantioisten lahkoon kuulunut osalahko, johon kuuluneet dinosaurukset elivät jurakauden keskivaiheesta liitukauden lopulle. Niitä esiintyi kaikkialla maailmassa ja ne elivät monenlaisissa elinympäristöissä. Aikaisemmin "Ornithopodaan" laskettiin lähes kaikki linnunlantioiset dinosaurukset. Nykyisin kuitenkin monet ennemmin tähän osalahkoon luetuista dinosauruksista on sijoitettu muihin ryhmiin. Kuitenkin "Ornithopoda" oli suurin linnunlantioisiin kuuluvista ryhmistä. Tämä osalahko määritellään hammasrivin ja leukanivelten perusteella.

title: Jurassic World: Kaatunut valtakunta

text: Jäljellä olevat myymättömät dinosaurukset vapautetaan niiden häkeistä hengenvaarallisen sinihapon vuoksi, vaikka Owen yrittää varoittaa Clairea. Hän lopulta jättää dinosaurukset vapauttamatta, mutta lopulta Maisie painaa aukaisunappia ja dinosaurukset pakenevat ulos rakennuksesta. Mills yrittää paeta "Indominus rexin" luun kanssa, mutta "Tyrannosaurus rex" ja "Carnotaurus" syövät hänet ja astuvat luun päälle, murskaten sen. Owen ja Claire lähtevät Maisien kanssa samalla, kun Blue ja muut dinosaurukset levittäytyvät maailmalle. Yhdysvaltain uuden senaatin kuulemistilaisuudessa Malcolm puhuu tapahtuneesta ja toteaa lopuksi, että "tervetuloa Jurassic Worldiin".

title: Dinosauruspuisto

text: Liikemies John Hammond kutsuu paleontologi Alan Grantin, paleobotanisti Ellie Sattlerin, matemaatikko Ian Malcomin ja lakimies Donald Gennaron arvioimaan syrjäiselle Isla Nublarin saarelle rakentamaansa "dinosaurushuvipuistoaan" viikonlopun ajaksi. Puisto on täynnä kloonattuja eläviä dinosauruksia, joiden vajaata DNA:ta on löydetty meripihkaan jääneiden esihistoriallisten hyttysten imemästä verestä. Vajaat kohdat dinosaurusten DNA:ssa on korvattu nykymatelijoiden, lintujen ja sammakoiden DNA:lla. Kaikki saaren dinosaurukset ovat naaraita, jotta ne eivät kykenisi lisääntymään. Malcolm ja Gennaro eivät usko saaren tulevaisuuteen. Etenkin Malcolm uskoo, että on vain ajan kysymys siitä milloin puisto romahtaa, koska sen rakenne on liian monimutkainen.

title: Molekyylikello

text: Molekyylikello on molekyylien ajan mukana tapahtuvaan muuttumiseen perustuva ajoitusmenetelmä. Sillä koetetaan selvittää, milloin kaksi lajia erosivat toisistaan. Koska molekyylien muuttumisnopeus vaihtelee ajan kuluessa, molekyylikellolla saadaan monesti hyvin epätarkkoja tuloksia ilman menetelmän säätämistä muiden ajoitusmenetelmien avulla. Yleensä molekyylikelloa on käytetty soveltaen evoluutioteoriaa, paleontologiaa ja eläviä eliöitä. Nykyään molekyylejä etsitään myös vanhoista eliöistä kuten dinosauruksista. Molekyylien muuttuminen ajan mukana näkyy muun muassa globiineissa ja :ssä.

title: Carl Wieland

text: Dinosauruksista ei ole koskaan saatu eristettyä geenit sisältävää DNA:ta, vaikka sitä on yritetty ainakin pari kertaa. Yhdessä tapauksessa vuonna 1995 väitettiin ei-bakteerista dinosauruksen DNA:ta saadun Henanista löydetyn dinosauruksen munan fossiilista, mutta seuraavana vuonna sen todettiin olleenkin sienten ja kasvien DNA:ta, ei dinosauruksen DNA:ta.

title: Dinosaurukset

text: Tutkijat alkoivat kiinnostua dinosauruksista uudelleen 1960-luvulla. Uudet löydöt muuttivat vanhoja käsityksiä dinosauruksista, kuten niiden lämmönsäätelystä ja sukulaissuhteesta lintuihin. Dinosauruksia alettiin kuvata taiteessa aiempaa aktiivisempina ja värikkäämpinä, ja myös suuri yleisö kiinnostui niistä uudelleen.[49] Kiinasta tuli 1970-luvulla maailman merkittävin dinosaurusten löytöpaikka.[50] Myös Etelä-Amerikasta alettiin löytää tärkeitä fossiileja.[51]

title: Jurassic Park

text: Puiston vetonaulana ovat esihistorialliset dinosaurukset, jotka on kloonattu vahingoittuneesta dinosauruksen DNA:sta. DNA:ta sisältänyt veri saatiin hyttysistä, jotka olivat imeneet dinosaurusten verta ja jääneet kiinni meripihkaan. Joitakin kohtia DNA:sta on kuitenkin jouduttu paikkaamaan sammakoiden geeneillä. He halusivat myös varmistua siitä, että dinosaurukset eivät lisääntyisi, joten he olivat tehneet kaikista eläimistä naaraita.