query: Kuinka leveä Kuivasjärvi on?

title: Kuivasjärvi (Oulu)

text: Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus itä-länsisuunnassa on 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järven pinnan korkeus on 12 metriä merenpinnan yläpuolella, ja järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi.

title: Kuivasjärvi (Alavus)

text: Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen.

title: Niemenlampi (Parkano)

text: Niemenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkosken kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Niemenlampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.

title: Linnanjärvi

text: Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 4,34 km². Noin puolet rannoista ovat metsää ja loput peltoa. Siihen laskee pohjoisesta noin 2,7 kilometriä pitkä Kankarinjärven laskujoki Koskelanjoki. Eteläpäähän laskee luoteesta 4,5 kilometriä pitkä Kuivasjärven laskujoki Jarvanjoki. Muualla järvenrantaan laskevat lyhyet pelto- ja metsäojat. Lounaasta laskee ojitetun suon läpi Lehmiluoma (Haukkaluoma ?), joka tuo Alisen Lehmilammen vedet. Linnanjärven vedet poistuvat yli 200 metriä pitkän, suoristetun ja peratun Rännärinkosken kautta Riuttasjärveen.

title: Kuivasjärvi

text: Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta.

title: Kuivasjärvi (Suomussalmi)

text: Kuivasjärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Järvi sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaakkoon Suomussalmen kirkonkylältä ja se on Kiantajärven itäisin lahti. Järvi on yhteydessä Kiantajärveen kapean Kuivassalmen kautta. Järven pinta on 199,1 metriä merenpinnan yläpuolella.

title: Kivilampi (Parkano, Lamminkoski)

text: Kivilampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Kivilampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi, johon muut valuma-alueen suuremmat ojat laskevat. Järvi laskee vajaa 5 kilometriä pitkän Kuivasjoen kautta Linnanjärveen, joka on Parkanonjärven aluetta. Joessa on suvantoina Niemenlampi ja Ruonanlampi. Kuivasjärven lähialueeseen kuuluvat vielä Kivilampi, Lokalampi ja Kakkurinlampi.

title: Kuivasjärvi (Parkano)

text: Kuivasjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen, jonka keskusjärvi se on. Kuivasjärven ympäristö muodostaa Kuivasjärven lähialueen, jonka sadanta päätyy suoraan järveen.

title: Ruonanlampi (Parkano)

text: Ruonanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkosken kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Ruonanlampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.

title: Laholaisoja

text: Pienen joen tai puron pituus on noin 1,7 kilometriä mukaan lukien sen loppupää, jonka voinee katsoa olevan myös hyvin kapea ja pitkä Kuivasjärven lahdelma ja jonka ylittää kävely- ja pyörätiesilta Kaijonharjun ja Kuivasjärven kaupunginosien välillä. Laholaisoja virtaa pääsääntöisesti luoteeseen, ensin Kuivasjärven itärannalta Kaijonrannan koillispuolitse, sitten Alakyläntien alitse Kaijonharjussa ja edelleen Kuivasjärven kaakkoispään Kaijonlahteen. Puron varsi on asumatonta loppupäätä eli Kaijonharjua lukuun ottamatta.

title: Suoritin

text: kuinka leveitä prosessorin lukuja käsittelevät yksiköt ja liityntäväylät ovat (yleensä 4, 8, 16, 32 tai 64 bittiä), kuinka monta ja minkä tyyppisiä käskyjä suoritin kykenee suorittamaan samanaikaisesti (liukuhihna), kuinka suuria välimuisteja suorittimessa on, miten tehokkaasti edelliset on toteutettu ja niihin liittyvät ongelmatilanteet on arkkitehtuurissa ratkaistu.

title: Kuivasjärvi (Oulu)

text: Kuivasjärvi kuuluu Kuivasojan valuma-alueeseen. Kuivasjärven valuma-alueen kokonaispinta-ala on noin 28,1 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitseva Pyykösjärvi laskee Kaijonlahteen Laholaisojaa pitkin. Laholaisojan lisäksi järveen laskee myös Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven laskuoja. Muut laskuvedet tulevat pääasiassa kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa.

title: Kuivasjärven koulu

text: Kuivasjärven koulu on Oulun kaupungin yhtenäisperuskoulu. Oppilaat tulevat lähinnä Kuivasjärven, Oinaansuon, Kaijonrannan, Kaijonharjun ja Jylkynkankaan asuinalueilta.

title: Lokalampi (Parkano)

text: Lokalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Lokalampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Valuma-alueen suurin järvi Nivusjärvi on myös Kuivasjärveen laskevan laskuojan pääjärvi. Alueen toinen lampi on Hautalampi, joka laskee suo-ojaa myöten Nivusjärveen.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi ja sen laskujoki on vain 4,5 kilometriä pitkä, joka laskee Linnanjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Riuttasjärven ja Parkanonjärven Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Kovesjokeen yhtyy alajuoksulla oikealta Kuusijoki, joka on sen suurin sivuhaara. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kuivasjärvi (637 hehtaaria, ha), Nivusjärvi (67 ha), Iso Venesjärvi (85 ha), Vatajanjärvi (70 ha) ja Ylinenjärvi (54 ha)..

title: Jylkynkangas

text: Kahden kilometrin päässä Kuivasjärvellä sijaitsee päiväkoti, seurakuntakoti ja kauppa. Kuivasjärven koulun tiloissa on tarjolla urheiluseurojen järjestämää liikuntaa.

title: Matkuslampi (Parkano)

text: Matkuslampi on suoksi kuivatettu entinen lampi Pirkanmaalla Parkanossä Kuivasjärven kylässä. Entinen järvi kuului Ikaalisten reitin Kuivasjärven valuma-alueeseen, joka on osa Kokemäenjoen vesistöä. Matkuslammen laskuojana oli Vääräjokeen eli Luomaan yhtyvä Myllyluoma.

title: Kuivasjärven rautatieasema

text: Kuivasjärven rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosalla Parkanon kaupungissa keskustasta noin 18 kilometriä pohjoiseen, Kuivasjärven kylän itäpuolella. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 276,3 kilometriä. Liikennepaikalla ei ole henkilöliikennettä, ja sitä käytetään junien kohtaamisiin.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Kuivasjoki on Kuivasjärven laskujoki ja eräs purotaimenen luontainen lisääntymisjoki.

title: Kuivasjärvi

text: Kuivasjärven alueella suositaan pientalo- ja rivitaloasumista. Julkisen liikenteen yhteydet keskustaan ovat etäisyyteen nähden kohtalaiset.

title: Kuivasjärvi (kylä)

text: Kuivasjärvi on kylä samannimisen järven pohjoisrannalla Pirkanmaalla Parkanon keskustan pohjoispuolella valtatien 3 varrella ja Tampere–Seinäjoki -oikoradan välittömässä läheisyydessä. Kylä sijaitsee noin 19 kilometriä Parkanon keskustasta pohjoiseen ja noin 11 kilometriä länteen Kihniön keskustaajamasta. Kuivasjärven rautatieasema sijaitsee kylän itäpuolella.

title: Liesilampi

text: Liesilampi eli Liesilammi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Liesilampi on osa Vääräjoen valuma-aluetta.

title: Kuivasjärvi (Parkano)

text: Vääräjoen suistossa rantakasvillisuusvyöhyke on 200 metriä leveä. Rannan lähellä kasvavat luhtasara, pullosara, vesisara, viitakastikka sekä hieman ratamosarpiota ja osmankäämiä. Avoveden lähellä kasvaa järvikortetta tai järvikaislaa. Avovedessä kasvaa kilpukkaa ja ahvenvitaa. Nämä havainot viittaavat pitkälliseen Vääräojan tuomaan ravinnekuormitukseen ja sedimentaatioon. Lahden ranta on luhtaa, jossa kasvaa pajukkoa.

title: Kuivasjärven Aura

text: Kuivasjärven Aura ry on vuonna 1949 perustettu oululainen urheiluseura. Seura oli alkujaan kyläseura, mutta laajeni myöhemmin koko kaupungin seuraksi. Seuran lajeina ovat tällä hetkellä yleisurheilu ja hiihto, aiemmin myös suunnistus, naisvoimistelu, jalkapallo ja lentopallo. Yleisurheilussa seura oli seuraluokittelun kymmenes vuonna 2006, jolloin sillä oli lisenssejä yhdeksänneksi eniten yhdessä HKV:n kanssa (299). Vuonna 2017 lisenssejä oli 639. Kuivasjärven Aura on Oulun suurin yleisurheiluseura, joka keskittyy lasten ja nuorten liikuttamiseen. Seura kuuluu nuorissa Suomen 10 parhaan seuran joukkoon ja aikuisissa 30 parhaan joukkoon.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi.

title: Hangaslampi (Parkano)

text: Hangaslampi on kuivatettu lampi Pirkanmaalla Parkanossa Kuivasjärven kylässä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Hangaslampi, joka on osa Vääräjoen valuma-aluetta, on nykyään ojitettua metsäistä suota.

title: Kuivasjärvi (Parkano)

text: Kunnostustoimintaa järjestämään perustettiin 8.8.2013 "Kuivasjärven kansanliike". Nimi muutettiin 13.8.2015 ja se on nyt Pro Kuivasjärvi ry.

title: Kuivasjärvi (täsmennyssivu)

text: Kuivasjärvi on usean paikan tai vesialueen nimi:


query: Milloin Kimi ga yo -kansallislaulun asema virallistettiin?

title: Kimi ga yo

text: Vaikka Kimi ga yo on käytännössä ollut Japanin kansallislaulu jo kauan, sen asema virallistettiin vasta vuonna 1999 kansallislippua ja -laulua käsittelevän lain myötä. Lain hyväksymisen jälkeen laulun esittämisestä julkisten koulujen juhlissa on kiistelty. Yhdessä Japanin kansallislipun kanssa Kimi ga yo on joidenkin mielestä Japanilaisen imperialismin ja militarismin symboli.[1]

title: Kimi ga Nozomu Eien

text: Anime-sarja ei sisällä lainkaan pornografiaa, toisin kuin tietokonepeli. FUNimation osti lisenssin Yhdysvaltoihin ja siellä sarja julkaistiin nimellä "Rumbling Hearts". Sarjasta on myös 3 jaksoa pitkä ova-sarja nimeltä Akane Maniax (アカネマニアックス), joka kertoo Gouda Joujin (剛田 城二) ihastumisesta Suzumiya Akaneen (Suzumiyan pikkusisko).

title: Kimi ga yo

text: Toisen maailmansodan jälkeen kansallislaulua on kritisoitu, sillä se on liitetty militarismiin ja keisarin palvomiseen jumaluutena, minkä jotkut näkevät demokraattiseen yhteiskuntaan sopimattomana.[1] Japanin kansallislippu on herättänyt samantyyppisiä vastalauseita, ja joskus mielenosoituksia pidetään kumpaakin vastaan. Vuonna 1999 Japani hyväksyi kansallislippua ja -laulua käsittelevän lain, joka teki Kimi ga yosta maan kansallislaulun ja Hinomarusta kansallislipun. Kansallislaulun laulamisesta on kiistelty muun muassa kouluissa, joissa opettajia on vaadittu osallistumaan laulun esittämiseen koulujen tapahtumissa, ja tästä kieltäytyneitä opettajia on rangaistu. [7]

title: God Defend New Zealand

text: 1930-luvulla maan posti- ja telegrafilaitoksen pääinsinööri James McDermott alkoi lobata ”God Defend New Zealandin” nostamista viralliseksi kansallislauluksi. Taakseen hän sai sisäministeri Joseph Heenanin. Maan 100-vuotisjuhlien lähestyessä vuonna 1938 juhlaneuvosto suositteli hallitukselle laulun käyttöönottoa kansallislauluna. Laulu virallistettiinkin vuonna 1940, ja valtio sai haltuunsa tekijänoikeudet laulun sävelmään ja sanoihin. Laululla ei kuitenkaan ollut vielä kansallislaulun asemaa.

title: Wilhelmus van Nassouwe

text: Wilhelmus van Nassouwe on Alankomaiden kansallislaulu. Sen nimi lyhennetään usein muotoon "Het Wilhelmus". Kappaleen sanoitukset ovat peräisin vuosien 1568 ja 1572 väliseltä ajalta ja sävelmä vuodelta 1574. Tämä tekee laulusta maailman vanhimman kansallislaulun, vaikkakin Japanin Kimi ga yon sanoitus on vieläkin vanhempi. Wilhelmus van Nassouwesta tuli Alankomaiden kansallislaulu 10. toukokuuta 1932.

title: Kimi ga yo

text: Toisen maailmansodan jälkeen käyttöön otetun Japanin perustuslain mukaan keisarilla ei enää ole konkreettisia valtaoikeuksia, vaan hän toimii valtion ja kansan yhtenäisyyden symbolina. Nykyisessä japanin kielessä sanaa kimi käyttävät substantiivina:

title: Kimi ga yo

text: Kansallislippua ja -laulua koskevassa laissa ei määritellä yksityiskohtaista protokollaa, miten kansallislaulua tulisi kunnioittaa sitä esitettäessä. Paikallishallinnot ja yksityiset järjestöt ovat kuitenkin tehneet ehdotuksia tai vaatineet noudattamaan jotakin tiettyä protokollaa. Esimerkiksi Tokion metropolin hallinnon direktiivissä vuodelta 2003 kaikkia opettajia määrätään seisomaan kansallislaulun aikana kaikissa valmistujaisseremonioissa. Seisoessaan opettajien tulee laulaa Kimi ga yo ja katsoa kansallislippua.[8] Japanissa oleskelevia yhdysvaltalaisia sotilashenkilöitä vaaditaan säännöissä asettamaan oikea kätensä sydämelleen, kun Kimi ga yo, The Star-Spangled Banner tai mikä tahansa muu kansallislaulu esitetään.[9] Kansallislippua ja -laulua käsittelevä laki ei myöskään kerro, missä ja milloin Kimi ga yo tulee laulaa. Se kuitenkin esitetään yleisesti urheilutapahtumissa Japanin alueella tai kansainvälisissä urheilukilpailuissa, joissa Japani kilpailee. Sumopainiotteluissa Kimi ga yo soitetaan ennen palkintojenjakoseremoniaa.[4]

title: Kimi ga yo

text: Kimi ga yo () on Japanin kansallislaulu ja yksi maailman lyhyimmistä käytössä olevista kansallislauluista.[1] Laulun sanat perustuvat Heian-kaudella kirjoitettuun waka-runoon ja sen melodia on sävelletty Meiji-kauden loppupuolella. Nykyinen melodia valittiin vuonna 1880 ja se korvasi 11 vuotta aikaisemmin sävelletyn epäsuositun melodian.

title: Kimi ga yo

text: Vuonna 1868 Meiji-kauden alussa Japaniin saapunut irlantilainen sotilassoittokunnan johtaja John William Fenton havaitsi, ettei Japanilla ollut kansallislaulua. Fentonin yhtyeen jäsenet pyysivät Satsuma-klaanin upseeria Ōyama Iwaota valitsemaan sopivan sanoituksen.[5] Sanotaan, että nykyinen sanoitus valittiin siksi, että se muistutti Britannian kansallislaulua. Fenton painotti sen tärkeyttä briteille ja piti kansallislaulun löytämistä välttämättömänä Japanin nykyaikaistumiselle. Innostuneet japanilaiset painostivat Fentonia laatimaan runolle melodian alle kolmessa viikossa, ja laulu esitettiin keisarille Tokiossa vuonna 1870. Fentonin opettamalla Japanin ensimmäisellä sotilassoittokunnalla oli vain muutama päivä aikaa harjoitella kappaletta ennen sen esitystä.[6] Tämä oli Kimi ga yon ensimmäinen versio, jonka melodia myöhemmin hylättiin, koska sitä ei pidetty tarpeeksi juhlallisena.[4] Fentonin versio kuitenkin esitetään vuosittain Myōkō-jin pyhäkössä Jokohamassa, sillä Fenton työskenteli kaupungissa soittokuntansa kanssa. Myōkō-ji toimii hänen muistomerkkinään.[5]

title: Kimi ga yo

text: Luokka:Kansallislaulut Luokka:Japanilainen kulttuuri

title: Kimi ga yo

text: Sanaa kimi on käytetty perinteisesti Heian-kaudelta lähtien tai jo sitä ennen:

title: Kimi ga yo

text: Esimerkiksi Genjin tarinan kertojaa Hikaru Genjiä kutsutaan myös nimillä "Hikaru no kimi" () tai "Hikaru-gimi" ().

title: Kimi ga yo

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Maamme

text: Vaikka Maamme-laulu on vakiintunut Suomen kansallislauluksi, sen asemasta on silti syntynyt välillä keskustelua. Kansallislaulua on ehdotettu vaihdettavaksi, ja toisaalta Maamme-laulun asema on haluttu laillistaa. Eduskunnassa on tehty lakialoite sekä Maamme-laulun että Finlandian asettamisesta viralliseksi kansallishymniksi. Finlandian valitsemisesta kansallislauluksi tehtiin vuonna 2014 myös kansalaisaloite. Vaihtamisen syyksi on esitetty sitä, että Maamme-laulun säveltäjä on saksalainen Fredrik Pacius ja samaa sävellystä käytetään myös Viron kansallislaulussa "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". On myös väitetty, että laulu on vahvistettu Viron kansallislauluksi ennen kuin se vakiinnutti asemansa Suomessa. Viron parlamentti käsitteli kyllä asiaa vuonna 1922, mutta se ei ole sitä missään vaiheessa virallistanut. Maamme-laulun tavoin myös "Mu isamaa" on noussut asemaansa kansallislauluna kansan keskuudessa. Lisäksi musiikintutkija Erkki Salmenhaaran mukaan Paciusta voi syntyperästään huolimatta pitää suomalaisena säveltäjänä. Hän saapui Suomeen helmikuussa 1836, omaksui nopeasti suomalaiset aatevirtaukset ja pyrkimykset ja alkoi rakentaa maan musiikkielämää.

title: Kimi ga yo

text: Kappaleen sanat esiintyivät ensimmäisen kerran anonyymin runon muodossa Kokin-wakashū-runoantologiassa. Vaikka anonyymit runot eivät olleet tuohon aikaan harvinaisia, ja runon tekijä on saattanut olla tiedossa, nimettömyys voi johtua siitä, että runon laatija oli alemmasta yhteiskuntaluokasta. Runo otettiin myös useisiin muihin antologioihin ja myöhemmin kansa käytti sitä seremonialauluna juhlistamaan tärkeitä tilaisuuksia. Toisin kuin nykyinen kansallislaulu, runo alkoi sanoilla Wa ga kimi wa ("sinä, herrani") eikä Kimi ga yo wa ("sinun hallintosi"). Sanojen muutos tapahtui Kamakura-kaudella.[3] Sanoitus yhdistettiin eri musiikkityylien melodioihin ja sitä käytettiin saduissa ja muissa tarinoissa.[4]

title: Kimi ga Nozomu Eien

text: Kimi ga Nozomu Eien () () on âgen hentai-peli, josta on olemassa myös 14-jaksoinen anime-adaptaatio.

title: Kimi ga yo

text: miehet tarkoittamaan "sinä" viitaten samassa tai alemmassa sosiaalisessa asemassa olevaan henkilöön;[2] sekä miehet että naiset tarkoittamaan "kulta", "rakas".

title: Kimi ga Nozomu Eien

text:
Kun on mainittu kaksi ääninäyttelijää, ensimmäinen on pelissä, jälkimmäinen animessa.Kimi ga Nozomu Eien on lajityypiltään japanilaisille tunnetumpi deittisimulaatio (ガール・ゲーム). Peli sisältää jonkin verran pornograafista materiaalia.
Se julkaistiin vuonna 2001 PC:lle sekä 2002 Dreamcastille ja 2003 PlayStation 2:lle. Vuonna 2003 tehtiin PC:lle uusintapainos DVD-muodossa.
Pelistä on myös julkaistu kaksi yksittäistä lisälevyä, Akane Maniax (アカネマニアックス) ja Kimi ga Nozomu Eien ～Special FanDisc～ (君が望む永遠～Special FanDisc～).
Akane Maniax sisältää suuremman juonikokonaisuuden, kun taas Special FanDisc sisältää muutaman lyhen tarinan ja lisämateriaalia, kuten pikkupelejä ja taustakuvia.
Kimi ga Nozomu Eien realistinen rakkausdraama kahden lukio-opiskelijan, Suzumiya Harukan ja Narumi Takayukin, välisestä rakkaussuhteesta.
Sarjan alkaa, kun elämäänsä kyllästynyt Narumi Takayuki saa kuulla rakkaudentunnustuksen häntä jo kauan ihailleelta Suzumiya Harukalta. He päättyvät yhteen, Takauyukin piti tavata Suzumian, mutta myöhästyi. Samaan aikaan suzyuima jää auton alle, ja joutui koomaan. Hän on ollut 3 vuotta koomassa ja yhtäkkiä hän herää. Mutta 3 vuotta on pitkä aika, ja Takayuki on mennyt yhteen Suzumiyan parhaan ystävän Mitsukin kanssa. Suzumiyalle ei ensin kerrota että hän oli koomassa mutta kun hänen pikkusiskonsa kertoo sen hänelle (koska hän ei kestänyt enää olla kertomatta) niin Suzumiya joutuu taas koomaan. Kun hän taas herää hän alkaa toipua. Mutta Mitsumin ja Takayukin suhde on karikoilla. Koska Mitsuki luulee Takayukilla on vielä voimakkaita tunteita Suzumia kohtaan. Mitsumi menee "sänkyyn" Takayukin parhaan kaverin (hän on humalassa) Shinjiin kanssa. Sarja on aika surullinen ja samalla ihana rakkaustarina.

title: Japanin lippu

text: Toisen maailmansodan päätyttyä Japanin lippua on kritisoitu, koska se on liitetty maan militaristiseen menneisyyteen. Samantyyppistä kritiikkiä on herättänyt myös Japanin kansallislaulu Kimi ga yo.[4] Kansallislippu ja Kimi ga yo määriteltiin Japanin virallisiksi tunnuksiksi laissa kansallislipusta ja kansallislaulusta vuonna 1999. Lipun ja kansallislaulun käytöstä on kiistelty erityisesti kouluissa. Tokion koulutuslautakunta vaatii, että sekä laulua että lippua käytetään tapahtumissa, joita se hallinnoi. Opettajien vaaditaan kunnioittavan molempia symboleita rangaistuksen uhalla.[15][16] Jotkut ovat syyttäneet sääntöjen rikkovan Japanin perustuslakia, kun taas koulutuslautakunta on väittänyt, että koska koulut ovat valtion instituutioita, niiden työntekijöillä on velvollisuus kouluttaa oppilaitaan kunnollisiksi kansalaisiksi.[4] Opettajat ovat nostaneet kanteita Tokion kuvernööri Shintarō Ishiharaa ja vanhempia virkamiehiä vastaan, mutta syytteet on myöhemmin hylätty.[17]

title: Hej, sloveni

text: Laulun alkuperäisen version kirjoitti slovakialainen pappi, historioitsija ja runoilija Samuel Tomášik Prahassa vuonna 1834. Havaittuaan kaupungin saksankielisen vähemmistön hallitsevan aseman Tomášik halusi kirjoittaa kansalleen hymnin, joka innoittaisi sitä nousemaan kansallsieen tietoisuuteen. Laulu saavutti slovakkien keskuudessa suuren suosion, ja sitä on jo pitkään pidetty eräänlaisena slovakkien epävirallisena kansallislauluna. Isä Josif Tison johtamassa n.k. Slovakian ensimmäisessä tasavallassa (joka todellisuudessa oli kansallismielisesti johdettu diktatuuri), laulu sai virallisestikin tämän aseman vuosina 1939-1945. Slovakian liityttyä II maailmansodan jälkeen uudelleen yhdeksi valtioksi tšekkiläisten kanssa maan kansallislauluksi valittiinkin toinen kansallinen laulu, Nad Tatrou sa blýska ("Tatralla salamoi"). Tämä soitettiin osana uuden Tšekkoslovakian kansallislaulua. Slovakian itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1993, Nad tatrou sa blýska säilytti kansallislaulun asemansa. Hej, slováci on kuitenkin edelleenkin tunnettu laulu, erityisesti kansallisten piirien keskuudessa.

title: Kimi ga yo

text: Vuonna 1999, kun lakia kansallislipusta ja -laulusta laadittiin, sanan kimi ja kappaleen nimen virallista määritelmää tiedusteltiin jatkuvasti. Silloinen pääministeri Keizō Obuchi vastasi 29. kesäkuuta 1999 seuraavasti:

title: Japanin lippu

text: Yhdessä Japanin kansallislaulun Kimi ga yon kanssa Hinomarua pidetään ristiriitaisena militaristisen menneisyyden symbolina. Hinomarun käyttöä rajoitettiin voimakkaasti Yhdysvaltain miehityskauden aikana toisen maailmansodan jälkeen, mutta rajoituksista myöhemmin luovuttiin. Japanin laki ei määritellyt maalle mitään tiettyä kansallislippua vuosina 1885–1999, vaikka Hinomaru olikin lain mukaan kansallislippu lyhyen aikaa vuosina 1870–1885. Tästä huolimatta useat sotaliput on suunniteltu Hinomarun perusteella, mukaan lukien laivaston nousevan auringon lippu. Hinomarua on käytetty myös mallina muiden japanilaisten julkisten ja yksityisten lippujen suunnittelussa.

title: Heian-kausi

text: Japanin nykyisen kansallislaulun Kimi Ga Yon sanat kirjoitettiin Heian-kaudella, kuten myös Murasaki Shikibun Genjin tarina, yksi ensimmäisistä japaninkielisistä romaaneista. Murasaki Shikibun aikalaisen ja kilpailijan Sei Shōnagon keräsi ajatukseksensa keisarinnan palveluksessa toimiessaan Tyynykirjaan (枕草子, Makura no sōshi) 990-luvulla. Kuuluisa japanilainen irohana tunnettu runo kirjoitettiin myös Heian-kaudella.

title: Ōyama Iwao

text: Nuorena upseerina Ōyama valitsi vuonna 1868 irlantilaisen John William Fentonin pyynnöstä sanat Kimi ga yo -lauluun, jonka Fenton sävelsi. Siitä tuli vuonna 1880 Japanin kansallislaulu.

title: Aegukga (Etelä-Korea)

text: Aegukga (, ) on Korean tasavallan kansallislaulu. Myös Korean demokraattisen kansantasavallan kansallislaulusta käytetään samaa nimeä. Kyseessä on kuitenkin eri laulu (vrt. Achimŭn pinnara (아침은, 빛나라). Laulun sanoittajaa ei tiedetä. Sen arvellaan syntyneen 1900-luvun alkupuolella, ja sen tekijäksi on veikattu joko poliitikko Yun Chihoa tai An Chang-hoa, itsenäisyysmiestä ja opettajaa. Alun perin Aegukgaa laulettiin vanhan skottilaisen kansanlaulun Auld Lang Syne sanoin. Japanin miehityksen aikana (1910-1945) Aegukgan laulaminen oli kielletty. Maan ulkopuolella asuvat korealaiset jatkoivat kuitenkin sen laulamista, tuoden näin ilmi uskonsa maansa tulevaan vapautukseen. Vuonna 1937 Ahn Eak-tae, kansainvälisesti tunnettu korealainen muusikko, joka asui Espanjassa, sävelsi Aegukgaan oman sävelmän. Tämä julistettiin Korean tasavallan kansallislauluksi Shanghaissa, Kiinassa, jossa maanpakolaishallitus kokoontui. Aegugkka esitettiin virallisesti Korean tasavallan itsenäistymisjuhlassa 15. elokuuta 1948. Samana vuonna sen asema virallistettiin.

title: Takeshi Kitano

text: Kitano on myös juontanut lukuisia tekevisio-ohjelmia, muun muassa ohjelmat "Takeshi’s Castle" ("Hullut japanilaiset"), "Sekai Marumie" ja "Oko ga hen da yo, nihonjin".

title: Deutschlandlied

text: Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä viranomaiset kielsivät Deutschlandliedin välittömästi. Britannian miehitysvyöhykkeellä laulun julkinen esittäminen kiellettiin elokuussa 1945. Saksan demokraattisen tasavallan kansallislauluksi otettiin ”Auferstanden aus Ruinen”, mutta Länsi-Saksan liittopäivät käsitteli jo vuonna 1949 Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi. Liittopäivien enemmistö hylkäsi laulun aseman kansallislauluna. Perustuslain mukaisesti tämänkaltainen asia siirtyi liittopresidentin päätettäväksi. Presidentti Theodor Heuss vastusti Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi, kun taas liittokansleri Konrad Adenauer kannatti sitä. Kansallislaulusta syntyi kiista, jonka aikana virallisissa yhteyksissä yritettiin käyttää useita muitakin lauluja. Heuss toivoi, että ”Hymne an Deutschland” (sanoittanut Rudolf Alexander Schröder, säveltänyt Hermann Reutter) olisi vakiintunut kansallislauluksi, ja se soitettiin hänen uudenvuodenaattona 1950 pitämän radiopuheen päätteeksi. Norddeutscher Rundfunk yritti ajaa kappaletta ”Ich hab' mich ergeben” kansallislaulun asemaan. Talviolympialaisissa 1952 Länsi-Saksan tunnuksena toimi ”Oodi ilolle”. Mikään näistä ei kuitenkaan vakiintunut kansallislauluksi, ja oikeisto kannatti Deutschlandliediä.[1]

title: Kimi ga yo

text: Vuonna 1880 Keisarillisen hovin virasto otti käyttöön Yoshiisa Okun ja Akimori Hayashin säveltämän uuden melodian. Säveltäjäksi mainitaan usein Hiromori Hayashi, Akimorin Hayashin isä, joka toimi kaksikon neuvonantajana. Akimori oli myös yksi Fentonin oppilaista.[6] Saksalainen muusikko Franz Eckert antoi melodialle länsimaalaistyylisen harmonian. Tämä on Kimi ga yon toinen ja nykyisin käytössä oleva versio. Vuoteen 1893 mennessä Kimi ga yo otettiin julkisten koulujen seremonioiden ohjelmistoon silloisen koulutusministeriön tahdosta.[3] The Japan Timesin mukaan Kimi ga yo esitetään C-duurissa.[1]

title: Kimi ga yo

text: tarkoittamaan keisaria, herraa tai isäntää;[2] kunnioittavana suffiksina tai substantiivina tarkoittamaan henkilöä.[2]

title: My, belarusy

text: Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja Valko-Venäjän itsenäistyttyä Sakalouskin sävelmä säilyi kansallislauluna, mutta sanat poistettiin käytöstä. Hymni oli ilman sanoja toistakymmentä vuotta, kunnes Uladzimir Karyznyn vanhaan melodiaan kirjoittamat uudet sanat otettiin virallisesti käyttöön Valko-Venäjän presidentin Aljaksandr Lukašenkan antamalla asetuksella 2. päivänä heinäkuuta 2002, päivää ennen Valko-Venäjän itsenäisyyspäivää. Asetuksen pääasiallinen tehtävä oli määrätä kansallislaulun viralliset sanat ja sävel, mutta se säätää myös, miten, missä ja milloin kansallislaulu tulee esittää.


query: Mikä on yleisfunktio suunnittelumallissa?

title: Suunnittelumalli

text: Yleisfunktio (Template Method) perustuu toimintojen delegointiin luokille perintää käyttäen. Abstraktissa rajapintaluokassa määritellään tuotantoluokkien ne toiminnallisuudet, jotka ovat samat kaikissa alaluokissa. Tuotantoluokissa määritellään ne toiminnallisuudet, joiden käyttäytyminen voi vaihdella.[40]

title: Suunnittelumalli

text: Ratkaisu on suunnittelumallin tärkein asia, ja se esitetään usein staattisena rakenteena (esim. UML:n luokkakaavio) jota täydennetään dynaamisen vuorovaikutuksen kaaviolla (esim. UML:n sekvenssikaavio). Kuvausta voidaan täydentää pseudokoodikuvauksella, joka kuvaa ohjelman kulun vaihe vaiheelta.[15]

title: Suunnittelumalli

text: Ongelma (Problem) kuvaa ohjelmoinnissa esiintyvää tavanomaista tilannetta, jonka ratkaisemisessa suunnittelumalli on ollut hyödyksi. Ongelman kuvaus voi olla laaja arkkitehtuuriin liittyvä tai sitten suppeampi, esim. tietyn algoritmin kuvaus. Suunnittelumalli voi joskus sisältää ominaisuuksia, joiden vuoksi sitä ei ole tarkoituksenmukaista käyttää muissa kuin erityistilanteissa. Nämä erityistilanteet on kuvattu tässä osassa suunnittelumallin määrittelyä.[14] Ongelman tulee ilmetä toistuvasti monenlaisissa ohjelmistoissa ja sen tulee olla yleisluontoinen (esim. ohjelmointikielestä riippumaton). Muut kuin arkkitehtuuri- tai yksityiskohtaiseen suunnitteluun liittyvät ongelmat rajataan pois.[15]

title: Suunnittelumalli

text: Seuraukset kuvaa mallin vaikutusta ohjelman sisäiseen ja ulkoiseen toimintaan, sekä sen käytöstä seuraavia hyviä ja huonoja seikkoja. Ohjelmistojen toiminnan kannalta tärkeitä seurauksia ovat mm. muisti ja suoritusaika ja ohjelmiston uudelleenkäyttö. Ohjelmiston uudelleenkäytön kannalta tärkeitä seurauksia ovat mm. käytetyn mallin vaikutus ohjelman laajennettavuuteen, muunneltavuuteen ja siirrettävyyteen.[12] Mikään suunnittelumalli ei tuota joka suhteessa parasta ratkaisua, vaan kukin niistä optimoi tietyt ohjelman laatuominaisuudet ja heikentää muita. Seurausten kuvaaminen auttaa suunnittelijaa arvioimaan sitä, miten malli soveltuu käsillä olevaan suunnittelutilanteeseen. Seurauksista kertominen helpottaa suunnittelumallin soveltamista käytännön ohjelmistotyössä.[15]

title: Suunnittelumalli

text: Ongelma esittää tilanteen, jossa mallia voidaan soveltaa. Ongelman kuvaus esitetään tarkasti identifioituna, mikä helpottaa käyttöalueen määritystä. Kuvaus voi myös esittää jonkin tyypillisen joustamattoman rakenteen, jota on parannettava. Suunnittelumallia ei ole syytä käyttää ellei ongelman kuvaus vastaa toteutettavassa ohjelmistossa esiintyvää ongelmatilannetta. Yleisesti voidaan todeta, että suunnittelumallien tehokas soveltaminen vaatii huolellista pohdintaa, sillä mallien soveltaminen voidaan tehdä vain suppeasti määritellyllä ongelma-alueella. Joskus ongelman kuvaus sisältääkin listan ehdoista joiden tulee täyttyä ennen kuin on hyödyllistä soveltaa suunnittelumallia.

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallin käyttö ohjelmistotekniikassa perustuu amerikkalaisen arkkitehdin Christopher Alexanderin esittämään ajatukseen (Alexander, C. & ym. (1977). A Pattern Language. New York: Oxford University Press[5]) siitä, että rakentaminen perustuu hyväksi havaittujen ratkaisumallien keräämiseen, oppimiseen ja toistamiseen. Eräät ohjelmistotekniikan tutkijat (Kent Beck, Jim Coplien, Erich Gamma, ym.) tutustuivat näihin ajatuksiin, ja ryhtyivät kehittämään niiden käyttöä ohjelmointitekniikan yhteydessä.[2]

title: Suunnittelumalli

text: Toteutusnäkökulma kertoo käytännön ohjelmoinnissa esiintyvien tilanteiden ratkaisemisesta, esimerkiksi kertomalla mallin käytöstä eri ohjelmointikieliä käytettäessä. Toteutusnäkökulma on pidettävä erillään suunnittelumallin esittämästä teoreettisesta ajattelutavasta. Suunnittelumallin käytöstä voidaan antaa esimerkki todellisen järjestelmän toteutuksessa tai ohjelmointikielikohtaisena.[17]

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallissa ei ole tärkeintä malli itse, vaan se suunnittelukokemus ja asiantuntemus, joka sitä käyttäen saadaan säilytettyä ja siirrettyä muille ohjelmoijille. Kerätty informaatio tulee esittää käytännönläheisessä, selkeässä ja järjestelmällisessä muodossa, jolloin malli antaa käytännön ohjelmointityöhön järjestetyn ja valmiin kokoelman tiettyihin tilanteisiin sopivia ratkaisuja. Suunnittelumalleja ei tule käyttää tilanteissa, joista niistä ei ole hyötyä.[8]

title: Pelisuunnittelumalli

text: Ensimmäiset ajatukset pelien toistuvien rakenteiden mahdollisuudesta esitti Elliot Avedon julkaisussaan ”Structure of Games”. Myöhemmin näiden toistuvien elementtien käyttöä pelisuunnittelussa on tutkittu eri näkökulmista. Suunnittelumallien käytön mahdollisuutta pelisuunnittelussa esitti ensimmäisenä Bernd Kreimeier artikkelissaan "The Case for Game Design Patterns". Myöhemmin ajatusta on kehitetty eteenpäin ja tutkimustyön tuloksena on syntynyt teoriapohjan lisäksi laaja suunnittelumallien kokoelma, jota on pyritty kehittämään vastaamaan peliteollisuuden käytännön tarpeita.

title: Suunnittelumalli

text: Aikaisemmin Kent Beck ja Ward Cunningham toivat suunnittelumallit ohjelmistosuunnitteluun vuoden 1987 OOPSLA-konferenssissa. Vaikka he käyttivätkin esittelemiään suunnittelumalleja olio-ohjelmoinnin suunnittelussa, eivät ne olleet oliosuunnittelumalleja sanan nykyisessä merkityksessä, vaan niitä voidaan pitää käytettävyysmalleina. Erich Gamma oli käsitellyt suunnittelumalleja vuonna 1991 julkaistussa väitöskirjassaan, ja häntä pidetään suunnittelumallien tärkeimpänä kehittäjänä.

title: Suunnittelumalli

text: Ohjelmistoarkkitehtuurin kannalta suunnittelumallit käsittelevät yleensä suhteellisen pieniä yksiköitä (mikroarkkitehtuuria), mutta suunnittelumalleja voidaan käyttää myös koko sovelluksen perusrakenteessa (makroarkkitehtuuri). Suunnittelumallien ideaa on sovellettu käänteisenä keräämällä ns. antisuunnittelumalleja, joissa esitetään virheellisiä suunnitteluratkaisuja. Antisuunnittelumallia voidaan käyttää tunnistamaan ohjelmarakenteen virheitä ja suositeltavan suunnittelumallin soveltamiseen virheen poistamiseksi.[9]

title: Pelisuunnittelumalli

text: Suunnittelumallien käyttö on lisääntynyt myös monilla muilla sovellusaloilla. Suunnittelumalleja esitettiin ohjelmistotuotannon työvälineeksi 1990-luvun alussa ja myöhemmin niitä on otettu käyttöön myös vuorovaikutussuunnittelussa.

title: Pelisuunnittelumalli

text: Suunnittelumallien idea esiteltiin ensimmäisen kerran 1970-luvulla arkkitehti Christopher Alexanderin kirjassa "A Pattern Language: Towns, Buildings, Construction". Kirjassaan Alexander kuvaa arkkitehtien toistuvasti työssään kohtaamia, toisiinsa kytkeytyviä suunnitteluhaasteita ja esittelee ajatuksen suunnittelua ohjaavien valmiiden ratkaisujen kokoelmista. Tällaiset dokumentoidut ratkaisut, suunnittelumallit, pyrkivät olemaan kokoelma uudelleenkäytettäviä ratkaisuja toistuvien ongelmien ratkaisemiseksi.

title: Suunnittelumalli

text: Ongelmayhteys (Context) kuvaa sen kokonaisuuden, jossa ongelma ilmenee, ja se kertoo sen, missä tilanteissa suunnittelumallia voidaan käyttää. Ongelmayhteys määrittää lisäksi ratkaisulle asetettavia vaatimuksia ja niitä ohjelman laatuominaisuuksia, joita ratkaisun tulisi parantaa. Usein ongelma ja ongelmayhteys esitetään yhdessä, ja niitä havainnollistetaan esimerkeillä.[16]

title: Pelisuunnittelumalli

text: Suunnittelumallien käyttämisellä on katsottu saavutettavan useita hyötyjä niin pelien rakenteen analysointityössä kuin pelikokemukseen liittyvässä suunnittelutyössä. Pelien suunnitteluprosessissa mallien käyttö tuo seuraavia hyötyjä:Koska suunnittelumallit pyrkivät olemaan muodollinen kuvaus pelistä, tarvitaan yhtenäinen menetelmä joka kuvaa mallien piirteet kattavasti. Tällaisissa mallien kuvauksien pohjissa on katsottu hyödyllisiksi seuraavat osiot; nimi, mallin ydinkuvaus, yleinen kuvaus, mallin käyttökohteet, mallin käyttöön liittyvät seuraukset, malliin liittyvät toiset mallit ja viitteet toisiin malleihin.Kirjallisuudessa esitetyt valmiit suunnittelumallit kuvaavat laaja-alaisesti pelaamiseen liittyviä näkökulmia eri abstraktiotasoilla. Mallien pääkategoriat kuvauksineen ovat seuraavat:Koska kaikilla malleilla on relaatioita toisiin malleihin, tarvitaan mallien käyttöön käsikirjamainen mallien lista. Seuraavassa esimerkissä esitellään yksi kategoriaan "Game Elements" kuuluva malli, siltä osin kuin se on mahdollista esittää ilman viitteitä muihin malleihin.

title: Suunnittelumalli

text: Vuoden 1994 elokuussa pidetty PLoP-konferenssin (Pattern Language of Programming) jälkeen aloitettiin useita projekteja suunnittelumallien löytämiseksi. Vuoden 1995 alussa Erich Gamma, Richard Helm, Ralph Johnson ja John Vlissides ("Gang of Four") julkaisivat Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software, jossa esitettiin 23 suunnittelumallia.[10]

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumalleilla ja kehyksillä on läheinen yhteys, koska molempien tarkoituksena on tavallisesti lisätä ohjelmiston joustavuutta ja siirrettävyyttä. Suunnittelumalleja voidaan käyttää myös kehysten dokumentointiin perusteltaessa sitä, miksi valittuun suunnitteluratkaisuun on päädytty.[51]

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumalli () on ohjelmistotekniikassa ohjelmistorakenteen käsitteelliset (abstraktit) avainkohdat määrittävä kuvaus toistensa kanssa yhteistoiminnassa olevista luokista ja olioista. Suunnittelumalli sisältää yleisellä tasolla esitetyn ratkaisun johonkin oliopohjaisen suunnittelussa esiintyvään tavanomaiseen tilanteeseen tai kohteeseen.[1] Suunnittelumalli perustuu käytännön kokemukseen ratkaisun toimivuudesta tietyssä tilanteessa, ja sen käytöstä on pitkä kokemus. Suunnittelumallin tärkeimmät osat ovat ongelma, ongelmayhteys ja ratkaisu.[2] Suunnittelumallia voidaan käyttää työvälineenä suunniteltaessa ohjelman konkreettista arkkitehtuuria[3].

title: Suunnittelumalli

text: Luontimalli on suunnittelumalli, jossa monimutkainen toiminnallisuus toteutetaan yhdistämällä useita eri toiminnallisuuksia. Luontimallit kätkevät tiedon siitä, mitä luokkia toiminnallisuuden toteuttamisessa käytetään ja miten näitä luokkia käytetään, luodaan ja liitetään toisiinsa.[19]

title: Suunnittelumalli

text: Gamma, Erich, Helm, Richard, Johnson, Ralph & Vlissides, John. (2001). Olio-ohjelmoinnin Suunnittelumallit. Suomentanut Anita Toivanen. Alkuperäisteos Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software. Helsinki: IT Press. ISBN 951-826-428-7 Koskimies, Kai. (2000). Oliokirja. Jyväskylä: Satku - Kauppakaari. ISBN 951-762-720-3 Koskimies, Kai & Mikkonen, Tommi. (2005). Ohjelmistoarkkitehtuurit. Jyväskylä: Talemtum. ISBN 952-14-0862-6

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumalli on yleiskäyttöinen, käytännössä toimiva, uudelleenkäytettävä ja oliosuuntautunut ohjelmointilähtökohta, jota aloitteleva ohjelmoija ei tunne[4]. Suunnittelumalli voi myös koskea ohjelman suppeaa yksityiskohtaa[5]. Suunnittelumallin määrittelyssä kerrotaan sen käyttökohde, käyttöä rajoittavat tekijät, mallin seuraukset ja sen vahvuudet ja heikkoudet. Suunnittelumallin käyttö edellyttää riittävät ominaisuudet omaavan oliokielen käyttöä (esimerkiksi C++).[6] Paras keino ymmärtää ja omaksua suunnittelumalli on sen tutkiminen[7].

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallia kuvataan yleensä sen perustiedoilla, jotka määrittelevät mallin ja kuvaavat sen toiminnan.Nämä perustiedot ovat nimi, ongelman kuvaus, ratkaisun kuvaus ja ratkaisun vaikutukset ohjelmistoon ja tietokoneen laitteisiin. Muita suunnittelumallista esitettäviä tietoja voivat olla mm. luokittelu, mallista käytettävät muut nimet, esimerkki käyttötilanteesta, soveltuvuus, rakenteen esittäminen kaaviolla, malliin kuuluvat luokat ja niiden välinen tehtävien jako (vastuut), luokkien väliset rajapinnat, toteutuksessa esiintyvät ongelmat (esim. ohjelmointikielen vaikutus), esimerkki mallin toteuttamisella ohjelmointikielellä, esimerkkejä käytöstä todellisissa ohjelmissa ja mallia muistuttavat muut mallit ja mallit, joiden kanssa mallia olisi hyvä käyttää.[11]

title: Suunnittelumalli

text: Rakennemalli on suunnittelumalli, joka kuvaa luokkia (ja olioita) ja niiden yhdistelyä suuremmiksi rakenteiksi[30]. Rakennemalli kuvaa tavan, jolla luokkia ja olioita käytetään laajoissa rakenteissa. Rakennemalli esittää rajapinnat ja toteutuksen toisistaan erotettuina.[7]

title: Olio-ohjelmointi

text: Suunnittelumallit (design patterns) syntyivät alun perin rakennusarkkitehtuurin piirissä, mutta niiden idea otettiin käyttöön olio-ohjelmoinnissa 1990-luvun alussa. Suunnittelumalli on toistettavissa oleva ratkaisu johonkin suunnitteluongelmaan tietyssä asiayhteydessä. Suunnittelumallin kuvaus sisältää ainakin nimen, kuvauksen olosuhteista joissa sitä voi soveltaa, ratkaisun kuvauksen ja ratkaisun seuraukset. Yleisesti tunnettujen nimettyjen ratkaisumallien käyttö tehostaa viestintää ohjelmistosuunnittelijoiden välillä ja parantaa varsinaisten toteutusten selkeyttä ja rakennetta.

title: Antisuunnittelumalli

text: Suunnittelumalleja voidaan myös esittää antisuunnittelumalleina, jolloin tavoitteena on tunnistaa annetun kuvauksen perusteella jokin ohjelmiston, projektin tai prosessin rakenteessa oleva perustavanlaatuinen ongelma johon antisuunnittelumalli esittää korjausehdotuksen tai tavan vähentää ongelman kriittisyyttä. Teoksen määritelmä antisuunnittelumallin käsitteelle on laajempi kuin Erich Gamman suunnittelumallien käsite, koska se sisältää itse ohjelman arkkitehtuurista riippumattomia ongelmakokonaisuuksia, kuten ongelmat ohjelmistotuotantoprosessissa ja projektin johdossa.

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallit luokitellaan yleensä sen tarkoituksen (luonti, rakenne, käyttäytyminen) ja sen kohteen (luokka, olio) perusteella. Mallit voidaan luokitella lisäksi myös sen mukaan, mitä malleja käytetään yleensä toistensa kanssa, mitkä mallit ovat toistensa vaihtoehtoja tai rakenteeltaan toisiaan vastaavia. Mallien luokittelun tarkoituksena on jäsentää ohjelmistoa käsitteellisiä lähestymistapoja (abstraktiotaso) kuvaavat mallit toistensa suhteen ja nopeuttaa mallien oppimista.[18]

title: Suunnittelumalli

text: Suunnittelumallin nimi kuvaa mallin sisältämän periaatteen lyhyesti ja yksiselitteisesti. Mallin nimen perusteella voidaan nopeasti hahmottaa käytetty rakenne, sen tuottama hyöty ja siihen liittyvät rajoitukset. Mallin nimi auttaa ohjelmiston suunnittelemaan ajattelemaan ohjelmistorakennetta yleisellä (abstraktilla) tasolla, ja sen käyttö voi helpottaa suunnittelijoiden välistä keskustelua.[12] Suunnittelumallin nimen tulisi olla osa suunnittelijan ammattisanastoa, mutta tilannetta on vaikeuttanut mm. se, että sama suunnittelumalli on nimetty eri nimillä tai käytännössä samat suunnittelumallit on nimetty eri nimillä. Samaa nimeä voidaan myös käyttää eri suunnittelumalleille.[13]

title: Potenssi

text:
formula_85
Potenssifunktiossa potenssimerkinnän kantaluku on muuttuja ja eksponentti vakio. Potenssifunktiot ovat yksinkertaisia funktioita, joilla on kuitenkin lukuisia sovelluksia mallinnuksessa. Eksponenttifunktiossa potenssimerkinnän eksponentti on muuttuja ja kantaluku vakio. Myös eksponenttifunktiolla on monia sovelluksia, minkä takia näitä funktioita voidaan pitää tärkeimpinä yleisfunktioina matematiikassa.

title: Suunnittelumalli

text: Kuorruttaja (Decorator, Wrapper) on suunnittelumalli, jossa oliolle (ei koko luokalle) lisätään toiminnallisuutta (vastuita) ajon aikana (dynaamisesti) käyttämällä abstraktia rajapintaluokkaa, jonka alaluokat toteuttavat toiminnallisuuden. Kuorruttaminen on joustava vaihtoehto perinnälle.[34]

title: Suunnittelumalli

text: Luontimalli on suunnittelumalli, jolla ohjelmassa toimivan olion rakentaminen esitetään käsitteellisellä tasolla. Luontimalli peittää konkreettisesti käytettävien tuotantoluokkien näkyvyyden niitä käyttäviltä luokilta ja sen, miten tuotantoluokkia luodaan ja yhdistellään toisiinsa, eli tuotantoluokkia käyttävä tilaajaohjelma tuntee niistä vain niiden abstraktissa luokassa esitettävän rajapinnan. Rajapinnan käyttö mahdollistaa sen, että tuotantoluokkia ja niiden välisiä suhteita on helppo muuttaa ilman että sillä olisi vaikutusta luokkia tilaavan ohjelman toimintaan.[19] Luontimalli kuvaa olioiden luomisprosessin, eli sen, kuinka, koska ja mitä olioita luodaan, ja huolehtivat luokkien ja olioiden asetusten konfiguroinnista[20].


query: Mikä on kekri?

title: Kekri

text: Kekri, myös keyri tai köyri, on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Sillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Kekrin aika alkaa Mikkelinpäivästä ja jatkuu Pyhäinmiesten päivään (29. syyskuuta - lauantai, joka ajoittuu välille 31. lokakuuta - 6. marraskuuta).[1][2]

title: Kekri

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Aalto, Satu (toim.)| title = Suuri perinnekirja: Suomalaista juhlaperinnettä ennen ja nyt| location = Hämeenlinna| publisher = Karisto| year = 1999 m| id = ISBN 951-23-3963-3}} Citation error, replace with{{cite book| author = Karjalainen, Sirpa| title = Juhlan aika: Suomalaisia vuotuisperinteitä| location = Porvoo Helsinki Juva| publisher = WSOY| year = 1994| id = ISBN 951-0-22920-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Nirkko, Juha (toim.)| title = Juhannus ajallaan: Juhlia vapusta kekriin| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2004| id = ISBN 951-746-587-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vilkuna, Kustaa| title = Vuotuinen ajantieto: Vanhoista merkkipäivistä sekä kansanomaisesta talous- ja sääkalenterista enteineen| location = Helsingissä| publisher = Otava| year = 2007| version = 24. painos (1. laitos 1950)| id = ISBN 951-1-12544-3}}

title: Kekri

text: Kekrillä on ollut Suomessa myös poliittista merkitystä, sillä toisen maailmansodan jälkeen Maalaisliitto omaksui sen omaksi juhlapäiväkseen. Valtakunnallista kekrijuhlaa Maalaisliitto vietti ensimmäisen kerran vuonna 1945, ja sitä alkoivat viettää myös puolueen paikallisjaostot. Kekrijuhliin sisältyi kansantanhuja ja pelimannimusiikkia sekä maaseutuun liittyvää koristelua. Nykyisin kekri poliittisena juhlana on jo pitkälti menettänyt merkityksensä.[17]

title: Kulttuuriosuuskunta G-voima

text: G-voima tuottaa myös kaupunkitapahtumia, joista tunnetuin on pyhäinpäivän aikaan Kajaanin Linnanraunioilla vietettävä Kekri-juhla.

title: Suomen pakanallinen juhlaperinne

text: Pikkulintujen ruokkiminen jouluna kuuluu talonpoikaiskulttuurin viljelytaikuuteen. Joulun ohra- tai kauralyhteen tarkoitus oli saada linnut jättämään kesällä viljan rauhaan. Muinaissuomalaiset mahdollisesti ajattelivat, että kuolleet eli sielulinnut olivat elävien kanssa mukana keskitalven juhlassa. Siihen on voinut myös liittyä uskomus, että linnut tuovat talolle onnea. Oljesta tehdyt koristeet tulevat kekristä, sadonkorjuun juhlasta. Myös kekrin kuuluneet vainajien hyvittely- ja kestitystavat siirtyivät jouluun.

title: Halloween

text: Uuspakanat saattavat viettää halloweenia, samhainia tai kekriä. Wiccassa samhain on suuri pyhäpäivä.[17][18]

title: Kekri

text: Koska kekrin käsitettiin vanhastaan merkitsevän vuoden vaihtumista, liittyi siihen usein myös erilaisten enteiden kuulustelua ja tulevaisuuden ennustamista samaan tapaan kuin nykyisin uuteenvuoteen.[11]

title: Kekri

text: Käkri se liseis Carjan casvon[5]

title: Kekri

text: Kekrin toisena päivänä lähdettiin ”kekriä kiertämään”. Kylissä liikkui seurueita, joissa oli mukana kekripukeiksi tai kekrittäriksi naamioituneita hahmoja ja jotka halusivat taloista kestitystä. Kylän Kaisan paimentamana saattoi kulkueeseen kuulua myös Runsauden haltijatar, jonka iso rinta oli täynnä nännejä. Ilmeisesti merkittävin hahmo oli kekripukki, sarvekas ja pelottavan näköiseksi tarkoitettu olento. Kekripukki voitiin koota niin, että karhuntaljan tai vastaavan alla käveli kaksi miestä, kauhat sarvina, kirves kuonona ja pitkä varsiluuta häntänä. Olkia, turkkia ja naamareita käytettiin myös tässä rakennelmassa. Kylän Kaisaksi puettiin kylän pisin tai komein mies. Hän vartioi pukkia. Pukki vieraili usein myös nuutinpäivänä, jolloin sitä kutsuttiin nuuttipukiksi.

title: Kekri

text: Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi kekripyörykät ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat.[3] Myöhempinä aikoina kekrin osuminen samaan ajankohtaan kirkolliseen pyhäinpäivän kanssa johti toisaalta siihen, että se alettiin käsittää myös vainajien muistojuhlaksi[2][6][11], jollainen se kuitenkaan, vastoin nykyisin yleistä luuloa, ei alun perin ollut.[12]

title: Kekri

text: Herranen, Elina & Kaartinen, Maiju: Matkailu-, ravitsemus- ja talousalan opinnäytetyö, Kajaanin ammattikorkeakoulu. 2006. (PDF) -verkkojulkaisu, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

title: Suomen pakanallinen juhlaperinne

text: Kekri-perinne alkoi hävitä teollistumisen ja kaupungistumisen myötä, ja monet kekriin liittyneet tavat ja perinteet ovat siirtyneet joulun ja nykyaikaisen uudenvuoden viettoon. Pisimpään perinne säilyi Itä-Suomessa. Suomessa kekriä vietetään nykyään Kajaanissa polttamalla kekripukki (yleensä kaupungin Kauppatorin jokirannassa). Myöhäissyksyn sadonkorjuun ja pyhäinmiesten juhlan tilalle on työntynyt irlantilaisperäinen Halloween-kulttuuri Yhdysvalloista.

title: Kekri

text: Kirkko ei hyväksynyt pakanalliseksi katsottua kekrin viettoa. Piispantarkastuksessa vuonna 1729 annettiin Rautalammilla papistolle kehotus, että ”heidän piti uskollisesti neuvoa Jumalan seurakuntaa luopumaan taikuudesta”. Useissa kirjaanpanoissa 1600- ja 1700-luvuilla oikeuden pöytäkirjat tietävät kertoa kekrilampaista, joita syötiin epäkristilliseen tapaan maanhaltijan kunniaksi. Rangaistusten pelossa perhe siirtyi esimerkiksi navettaan syömään kekrin juhla-ateriaa. Suomalaiset olivat tottuneet viettämään kekrijuhlaa, johon liittyi myös kiitos saadusta sadosta. Kielto oli niin ankara, että juhlatapa unohdettiin, samoin kuin vanhat laulut ja runot.[2]

title: Kekri

text: Sanaa kekri on vaihtelevasti käytetty merkitsemään myös pyhäinpäivää, myöhään syksyllä kylvettyä ruista, aavetta, mörköä tai pelätiksi pukeutunutta ihmistä.[7] Kristfrid Gananderin teoksessa Mythologica fennica vuodelta 1789 selitettiin kekrin tarkoittavan toisaalta Agricolan mukaisesti karjaonnen edistäjää toisaalta satovuoden lopettajaisjuhlaa.[6]

title: Kekri

text: Luokka:Suomalaiset juhlapäivät Luokka:Suomalainen kansanperinne

title: Suomen pakanallinen juhlaperinne

text: Muinaissuomalainen sadonkorjuun juhla oli kekri, jota vietettiin mikkelinpäivän (29.9.) ja nykyisen pyhäinpäivän välisenä aikana, tarkka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä.

title: Kekri

text: Varhaisempina aikoina kekrillä ei ollut mitään tiettyä kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan sitä saatettiin samassakin kylässä viettää eri taloissa eri aikaan sen mukaan, milloin kukin oli saanut tärkeimmät syystyöt loppuun suoritetuksi.[2] Toisinaan sitä saatettiin viettää jo loppukesällä[2], tavallisimmin kuitenkin mikkelinpäivän ja pyhäinpäivän välisenä aikana. Esimerkiksi Kymenlaaksossa sitä vietettiin aikoinaan (ja vielä tänäkin päivänä) usein mikkelinpäivää seuraavana maanantaina.[2]

title: Kekri

text: Mikael Agricolan mukaan Kekri olisi alkujaan ollut jumalolennon nimi. Hänen vuonna 1551 julkaisemassaan luettelossa suomalaisista jumalista sanottiin, että Kekri olisi lisännyt karjan kasvua eli hedelmällisyyttä:

title: Kekri

text: Sana kekri tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä.[3] Sana esiintyy eräissä murteissa myös muodoissa köyri tai keyri.[4]

title: Suomen pakanallinen juhlaperinne

text: Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat. Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen.

title: Halloween

text: Suomessa vastaava juhla on Pyhäinpäivä (aikaisemmin Pyhäinmiesten päivä). Uskottiin, että aattoyönä pyhät miehet, autuaat marttyyrivainajat, olivat joukolla liikkeellä. Vainajille tarjottiin juhlaruokaa ja heidän odotettiin kylpevän saunassa.[7] Vanhasuomalainen Kekri sijoittuu samaan aikaan, mutta on maataloudellinen satovuoden taitekohtaan sijoittuva työnjuhla. ”Sieluinpäivän iltana eli kekri-iltana naapurit kutsuivat toisiaan vieraiksi, lihaa syötiin ja viinaa juotiin ja yönvalvojaisia piettiin. Painittiin ja veisata völlötettiin.” (Valtimo).[8]

title: Kekri

text: Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Siitä muodostui 1800-luvulla myös palvelusväen läksiäisjuhla, jonka jälkeen heillä oli kaksi viikkoa vapaata ennen uuteen taloon siirtymistä.[2] Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen.[2]

title: Uskonnoton tapakulttuuri

text: Kelttiläisissä ja anglosaksisissa maissa syksyllä on samhain tai halloween. Suomessa syksyn juhla oli kekri. Ajankohtaan kuului kuolleiden muistaminen.

title: Kalenteririitti

text: Toisaalta oli sadonkorjuun juhlinnan aika. Suomalaisilla kekrijuhla oli sadonkorjuun juhla. Kekriä vietettiin mikkelinpäivän (29.9.) ja nykyisen pyhäinpäivän välisenä aikana, tarkka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä.

title: Suomalainen kulttuuri

text: Muinaissuomalainen sadonkorjuun juhla oli kekri, jonka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä. Runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Monet kekriin liittyneet tavat ja perinteet ovat siirtyneet joulun ja uudenvuoden viettoon.

title: Kekri

text: Viimeistään 1800-luvun alussa kekrin ajankohdaksi vakiintui nimenomaan pyhäinpäivä.[2] Alkujaan sitä oli vietetty 1. marraskuuta, Ruotsissa ja Suomessa vuodesta 1772 lähtien kuitenkin marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina (vuodesta 1955 lähtien lauantaina).[8] Toisinaan sanaa kekri onkin käytetty myös pyhäinpäivän nimityksenä.[2][7][9] Ainakin 1800-luvun lopulla saatettiin pyhäinpäivää nimittää pyhäkekriksi ja sitä seuraavaa viikkoa arkikekriksi.[10]

title: Kekri

text: Kekri-perinne alkoi hävitä teollistumisen ja kaupungistumisen myötä, ja monet kekriin liittyneet tavat ja perinteet ovat siirtyneet joulun ja nykyaikaisen uudenvuoden viettoon. Pisimpään perinne säilyi Itä-Suomessa.[2] Kekrin vietto on kuitenkin yleistymässä, muun muassa Talonpoikaiskulttuurisäätiö [13]on edistänyt kekrin viettoa ja kehittänyt uusia tapoja eri alueilla, maalla ja kaupungeissa vietettävään syksyiseen juhlaan. Talonpoikaiskulttuurisäätiö on tuottanut kouluille mittavan kekrin opetusmateriaalin[14], joka on maksutta käytettävissä. Säätiö järjestää myös lasten kekripipari- ja -askartelupajoja. Suomessa kekriä vietetään nykyään Kajaanissa polttamalla kekripukki, jonka paikalliset toimijat ovat rakentaneet. Kekripukin polttoon liittyy yleensä myös muuta ohjelmaa, esimerkiksi tanssiesitys, musiikkia jne.[15]

title: Pyhäinpäivä

text: Vanhoista ajoista on Suomessa vietetty syksyllä sadonkorjuun päättymisen jälkeen kekriä. Koska se ajankohdaltaan sattui lähelle kristillistä pyhäinpäivää, se on myöhempinä aikoina usein samastettukin pyhäinpäivän kanssa, josta kansanomaisesti onkin käytetty myös nimitystä kekri.

title: Kekri

text: Nykyiset tutkijat eivät kuitenkaan pidä Agricolan käsitystä oikeana, vaan kekri on alkujaankin merkinnyt juhlaa, ei jumalaa.[6] Sanan etymologiaa ei kuitenkaan ole voitu selvittää. Sen on arveltu olevan samaa alkuperää kuin pienimuotoisia pitoja tarkoittava sana kekkerit, mutta äänteellisistä syistä näiden sanojen rinnastusta ei pidetä uskottavana.[7]

title: Kekri

text: Kekri muistutti usein saksalaisia karnevaaleja. Siihen liittyi myös tavallisimmin 12 päivää kestänyt jakoaika, jolloin ei yleensä tehty työtä enemmän kuin oli välttämätöntä.[2]


query: Minkä niminen merialue on Kreikan ja Turkin välissä?

title: Välimeri

text: Välimeri voidaan jakaa itäiseen ja läntiseen altaaseen, jotka Sisiliansalmi ja Messinansalmi erottavat toisistaan. Lisäksi Otrantonsalmi erottaa Adrianmeren itäisestä altaasta.[2] Läntinen allas voidaan jakaa kolmeen erilliseen mereen. Alboráninmeri on Gibraltarista itään Espanja ja Marokon välissä ja Algerian allas sen itäpuolella Algerian rannikolta Ranskan rannikolle sekä Sardinian ja Korsikan länsirannoille. Tyrrhenanmeri puolestaan on Sardinian sekä Korsikan ja Italian välissä. Itäisessä altaassa puolestaan on kaksi suurta allasta, Italian ja Kreikan eteläpuolella oleva Joonianmeri sekä Anatolian eteläpuolella oleva Levantinmeri, jonka Kreetan länsiosasta Libyan Kyrenaikaan kulkeva selänne erottaa Joonianmerestä. Egeanmeri puolestaan on Kreikan ja Turkin välissä oleva meri, jossa on lukuisia saaria. Sen erottaa Levantinmerestä Kreetan saari. Itäisen Välimeren luoteista osaa Adrianmerta puolestaan reunustavat Italia lännessä, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina ja Montenegro pohjoisessa sekä Albania idässä.[1]

title: Évros

text:
Bulgarian puolella Évros virtaa noin 321 kilometrin matkan. Joki virtaa Balkanvuorten ja Rodópivuorten välistä, ohittaen Plovdivin ja Parvomayn kaupungit. Kreikassa joki kulkee lähteestä riippuen noin 204–218 kilometriä, mikä tekee siitä maan neljänneksi pisimmän joen. Tästä joki toimii Kreikan ja Bulgarian rajajokena noin 15 kilometrin matkan ja Kreikan ja Turkin rajajokena noin 203 kilometrin matkan. Siirtyessään Kreikan ja Turkin rajajoeksi se ohittaa Edirnen kaupungin, ja virtaa yksin Turkin puolella noin 11 kilometrin matkan. Joki laskee Egeanmereen kuuluvaan Traakianmereen muodostaen Kreikan puolelle leveimmillään 12-kilometrisen, 188 neliökilometrin alueen käsittävän suistoalueen. Suistoalue muodostaa Évroksen suiston kansallispuiston.
Évroksen sivujokia ovat muun muassa Mechka, Kayaliyka, Arda, Tundzha ja Erginis. Évroksen valuma-alue on sivujoet mukaan lukien noin 53 000 neliökilometriä, josta Bulgarian puolella noin 34 265 neliökilometriä, Turkin puolella noin 14 650 neliökilometriä ja Kreikan puolella noin 3 685 neliökilometriä. Joki virtaa suhteellisen rauhallisesti pienistä korkeuseroista johtuen. Kreikan Évroksen alueyksikkö on saanut nimensä joesta.

title: Kreikan ja Turkin väestönvaihto

text: Kreikan ja Turkin väestönvaihto oli vuonna 1923 tehty sopimus Kreikan ja Turkin välillä väestön pakkomuutosta. Sopimuksen perusteella noin 1,1 miljoonaa kreikkalaista joutui muuttamaan Turkista Kreikkaan ja noin 400 000 turkkilaista Kreikasta Turkkiin.

title: Kyproksen miehitys

text: 7. elokuuta kriisi oli aiheuttaa sodan Turkin ja Kreikan välille, kun Turkin ilmavoimat hyökkäsi kreikkalaisten asemiin Kyproksella. Pomóksen, Pólin, Pachýammoksen, Ágios Theódoroksen ja Límnin kylät paloivat. Seuraavana päivänä turkkilaiset hyökkäsivät napalmpommein, joissa kuoli 30 ja haavoittui 200. Kyproksenkreikkalaiset puolestaan tulittivat Kókkinan kylää, jossa oli turkkilaisten asemia. Sekä Turkin että Kreikan sotavoimat määrättiin hälytystilaan. YK:n turvallisuusneuvosto kokoontui hätäistuntoon ja lähetti vetoomuksen osapuolille, etteivät he käyttäisi kovia sotatoimia. Presidentti Makarios päätti pyytää apua Neuvostoliitolta, Egyptiltä ja Syyrialta kiistan sovittamiseen. YK:n sovittelija Tuomioja neuvotteli yötä päivää osapuolten kanssa välitysehdotuksesta. Diplomaattisodan jälkeen saatiin aikaan tulitauko, mutta tilannetta ei ollut lopullisesti selvitetty. Samana aikana Turkin hallitus alkoi karkottaa siellä asuvia kreikkalaisia. Turkinkreikkalaisille myönnettiin Turkin passeja.

title: Laiton siirtolaisuus

text: Kreikka on yksi pahimmin laittomasta siirtolaisuudesta kärsineistä maista Euroopassa. Vähän yli 10 miljoonan asukkaan maassa arvioidaan olevan laittomia siirtolaisia enimmillään jopa yli miljoona, alempien arvioiden ollessa 200 000–400 000 välillä. Kreikan arvioidaan olevan myös merkittävä välimaa aasialaisille siirtolaisia, jotka pyrkivät sieltä käsin Länsi-Eurooppaan, ja Kreikan ja Turkin välinen merialue ja maaraja kuuluu laittoman siirtolaisuuden merkittäviin kulkuväyliin. Erityisen runsaasti Kreikkaan saapuu laittomia siirtolaisia Albaniasta. Vuonna 2010 muut Euroopan unionin maat joutuivat lähettämään Kreikkaan rajavalvonta-apua Kreikan ilmoitettua, ettei se enää pysty hallitsemaan laitonta siirtolaistulvaa. Tuolloin arvioitiin yhdeksänkymmentä prosenttia Euroopan laittomista siirtolaisista tulevan Kreikan kautta. Suurin osa siirtolaisista oli etelä-Aasiasta ja pohjois-Afrikasta. Maahan saapuu erityisesti runsaasti siirtolaisia Somaliasta ja Afganistanista. Pelkästään Ateenassa arvioidaan eräiden arvioiden mukaan asuvan puoli miljoonaa maahanmuuttajaa, ja äärioikeiston kannatus on ollut nousussa. Kreikkaa on arvosteltu tiukasta turvapaikkapolitiikastaan ja UNHCR sekä muut pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöt ovat suosittelleet EU-maita keskeyttämään palautukset maahan. Suuri osa maan laittomista siirtolaisista onkin ollut pyrkimässä muualle Eurooppaan. Pelkästään vuonna 2010 Kreikan ja Turkin välisen maarajan ylitti 46 000 laitonta maahanpyrkijää, tämä on tehnyt siitä kaikkien aikojen suosituimman tuloreitin Eurooppaan. Tammikuussa 2011 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi päätöksen, jonka mukaan maan turvapaikanhakijoiden olosuhteet eivät täytä ihmisoikeusvaatimuksia. Tämän johdosta muun muassa Suomi päätti, ettei se enää palauta turvapaikanhakijoita takaisin Kreikkaan. Frontexin mukaan vuoden 2011 aikana laiton siirtolaisuus Kreikkaan kumminkin väheni merkittävästi, kun suurimman osan siirtolaisista arvioitiin pyrkivän Eurooppaan Italian kautta.

title: Egeanmeri

text: Egeanmerellä on hyvät laivayhteydet. Merialueen tärkeimmät satamat ovat Pireus, Iraklion, Thessaloniki ja Alexandroúpoli Kreikassa sekä Izmir Turkissa.[9] Saarten pääelinkeinot ovat matkailu, merenkulku sekä viinin, oliivien ja hedelmien viljely.[8]

title: Megáli idéa

text: Seuraavat Kreikan aluelisäykset ovat jääneet pysyviksi:Nykyisin, Pontoksessa ensimmäisen maailmansodan aikana toteutetun kansanmurhan sekä Kreikan ja Turkin väestönvaihdon jälkeen, Turkissa ei enää ole manittavaa kreikkalaisväestöä. Rajakiistoja maiden välillä on silti ajoittain käyty, varsinkin Ímian eli Kardakin saaresta (1995) sekä Kyproksesta.

title: İzmir

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Sèvresin rauhansopimuksen mukaan kaupunki ympäristöineen luovutettiin Kreikalle. Turkki ei kuitenkaan rauhansopimusta hyväksynyt, ja Kreikkakin hyökkäsi Smyrnasta syvemmälle Turkkiin. Syyskuussa 1922 Turkin armeija Mustafa Kemalin johdolla syyllistyi Smyrnassa kreikkalaisten ja armenialaisten vainoon. Turkin armeija sytytti 13. syyskuuta 1922 kaupungin kreikkalais- ja armenialaiskaupunginosat palamaan. Arviolta 30 000 ihmistä sai surmansa. Satoja tuhansia jäi kodittomaksi ja lähti pakolaiseksi Kreikkaan. Arviot vainoissa ja tuhopoltossa surmansa saaneista vaihtelevat. Surmansa saattoi saada jopa 100 000 kaupunkilaista. Lausannen sopimuksen mukaan Kreikan ja Turkin välillä suoritettiin pakollinen väestönvaihto. Kun kreikkalaisten lisäksi myös tuhopoltosta selvinneet armenialaiset muuttivat pois kaupungista, siitä tuli etnisesti lähes puhtaasti turkkilainen.

title: Turkki

text: Historiallisesti Turkin ja naapurimaa Kreikan suhteissa on ollut jännitteitä. Kiistat Aigeianmeren alueen ilma- ja merirajoista ovat yhä yksi tärkeimmistä kiistakysymyksistä naapurien välillä.[56] Tästä huolimatta valtioiden väliset suhteet ovat parantuneet vuoden 1999 Turkissa ja Kreikassa tapahtuneiden peräkkäisten maanjäristysten sekä molempien osapuolten nopeiden avunanto- ja pelastustoimien jälkeen. Kreikka on tukenut aktiivisesti Turkin liittymistä Euroopan unioniin.[57] Turkin eteläpuolella pitkäaikaisesta Kyproksen jaon aiheuttamasta kiistasta on viime aikoina tullut yksi merkittävimmistä ongelmista Turkin EU-jäsenyysneuvotteluissa. Turkki ei ole suostunut avaamaan satamiaan liikenteelle Kyproksen tasavallasta.[58]

title: Kreikkalaiset

text: Kreikkalainen kansallinen identiteetti ja ortodoksinen uskonto liittyivät läheisesti toisiinsa vielä senkin jälkeen, kun nykyinen Kreikka vuonna 1830 itsenäistyi. Vuonna 1822 säädetyn Kreikan perustuslain 2. artiklan mukaan kreikkalainen oli jokainen Kreikan kuningaskunnan kristitty asukas, mutta tämä säännös kumottiin vuonna 1840. Noin sata vuotta myöhemmin, vuonna 1923, Kreikan ja Turkin välillä solmittiin Lausannen rauhansopimus, jossa siinäkin uskontoa käytettiin kansallisen identiteetin määrittelevänä tekijänä väestönvaihdossa, joskin Kemal Atatürk oli jo ennen sopimuksen allekirjoittamista karkottanut Turkista suurimman osan niistä yli 1,5 miljoonasta kreikkalaisesta, jotka joutuivat vaihtamaan asuinpaikkaa. Samaan aikaan kreikkalaisten epäonnistuneen Vähän-Aasian sotaretken kanssa tapahtunut kreikkalaisten kansanmurha, varsinkin pontisten kreikkalaisten julma hävittäminen Mustanmeren etelärannalta, johti lopullisesti Vähän-Aasian turkkilaistumiseen ja siirsi nykyisessä Turkissa pitkälti kreikkalaisten hallussa olleen talouden ja kaupan turkkilaisten omiin käsiin.

title: Egeanmeri

text: Egeanmeri[1][2] eli Aigeianmeri[3] (, ) on Balkanin niemimaan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva saarekas Välimeren osa. Se liittyy Mustaanmereen Dardanellien, Marmaranmeren ja Bosporinsalmen kautta.[4][5] Egeanmeren saaret kuuluvat Kreikalle muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Meri on Kreikan merkittävin merialue Joonianmeren ohella.

title: İzmirin maakunta

text: Kreikassa riemuittiin, että on syntynyt ”uusi Kreikka kahdelle mantereelle ja viiden meren rannoille”. Alueensa laajentamiseksi Kreikka aloitti hyökkäyksen Turkkia vastaan İzmirissa. Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti Turkin itsenäisyyssodan sytyttyä toukokuussa 1919, sillä Turkki menestyi taisteluissa Kreikkaa paremmin. Kolme vuotta myöhemmin Kreikka evakuoi armeijansa İzmirista, ja Turkki aloitti syyskuussa 1922 kaupungin ryöstämisen ja kristityn väestön surmaamisen, joka vaati 30 000 ihmisen hengen. Lausannen rauhansopimus 1923 palautti Turkille ne alueet, jotka edellisessä rauhassa olivat joutuneet Kreikalle. Näillä seuduilla vanhastaan asunut kreikkalaisväestö joutui suurimmaksi osaksi Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa: Kreikasta Turkkiin siirtyi 400 000 muslimia ja Vähästä-Aasiasta Kreikkaan lähes 1,1 miljoonaa kristittyä.

title: Ikaríanmeri

text: Ikaríanmeri () on merialue Egeanmeren itäosassa Kreikassa. Se käsittää Ikarían ja Sámoksen saarten ympärillä olevan Kykladien ja Vähä-Aasian rannikon väliin sijoittuvan merialueen.

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Kreikan–Turkin sota 1919–1922 käytiin Kreikan ja Turkin kansallisen liikkeen välillä ensimmäisen maailmansodan jälkeen, toukokuusta 1919 lokakuuhun 1922, kun Osmanien valtakunnan alueita suunniteltiin jaettavaksi maailmansodan voittajavaltioiden kesken. Turkissa sota tunnetaan Turkin itsenäisyyssodan länsirintamana (, ), Kreikassa sen sijaan Vähän-Aasian sotaretkenä () tai Vähän-Aasian katastrofina ().

title: Kreikan maantiede

text: Toiseksi merkittävin merialue on Joonianmeri, joka sijaitsee Kreikan sekä Sisilian ja Italian eteläosan välissä. Sen itärannikko kuuluu Kreikalle. Meri liittyy pohjoisosassaan Adrianmereen ja eteläosassaan muuhun Välimereen. Itäosassa siitä erkanee Korintinlahti, joka työntyy syvälle Manner-Kreikkaan erottaen Peloponnesoksen suureksi osaksi muusta mantereesta. Joonianmeri on koko Välimeren syvintä aluetta. Välimeren syvin kohta Kalypson syvänne, jonka syvyys on 5 267 metriä, sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen lounaispuolella. Joonianmeressä sijaitsevat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret.

title: Kreikan–Turkin sota

text: Kreikan–Turkin sota on nimitys kahdelle Kreikan ja Turkin väliselle sodalle:

title: Kreikan maantiede

text: Kolmas merkittävä merialue on Libyanmeri, joka sijaitsee Kreetan eteläpuolella sen ja Afrikan pohjoisrannikon välissä.

title: Imbros

text: Maailmansodan hävinnyt Turkki joutui vuonna 1920 Sèvresin rauhansopimuksella luovuttamaan myös Imbroksen Kreikalle. Turkin osmanihallitus allekirjoitti sopimuksen, mutta ei ratifioinut sitä. Osmanihallituksen syrjäytti kuitenkin pian Kemal Atatürkin johtama, Ankarassa toiminut Turkin nationalistinen hallitus. Vuosien 1919–1922 Kreikan–Turkin sota päättyi Kreikan häviöön Anatoliasa, minkä jälkeen länsivallat tekivät uuden Turkin tasavallan kanssa Lausannen rauhansopimuksen. Siinä Imbros ja Tenedos palautettiin Turkille, vaikka Imbroksen väestö oli tuolloin kokonaan ja Tenedoksenkin suurimmaksi osaksi kreikkalaisia. Turkin oli kuitenkin myönnettävä näille saarille erityinen autonominen asema, eikä myöskään Kreikan ja Turkin pakollinen väestönvaihto koskenut niiden asukkaita.

title: Kreetanmeri

text: Kreetanmeri () on merialue Egeanmeren eteläosassa Kreikassa. Se käsittää Kreetan saaren ja Kykladien saariston eteläisimpien saarten, kuten Míloksen ja Santorínin saarten, väliin jäävän lähes saarettoman alueen. Lännessä merialueen rajana toimivat suurin piirtein Kytheran ja Antikytheran saaret ja idässä Kásos ja Kárpathos.

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Kreikan ja Turkin hallitukset allekirjoittivat sopimuksen pakollisesta väestönvaihdosta. Noin 1 500 000 kreikkalaista ja muuta ortodoksikristittyä joutui lähtemään Turkista Kreikkaan ja noin 600 000 turkkilaista ja muuta muslimia varsinkin Pohjois-Kreikasta Turkkiin. Se, kuka katsottiin kreikkalaiseksi ja kuka turkkilaiseksi ja kuka näin ollen sai jäädä asuinseudulleen ja kenen oli lähdettävä, ratkaistiin nimittäin uskonnon eikä esimerkiksi äidinkielen mukaan. Niinpä Kreikasta Turkkiin joutui muuttamaan myös joukko vain kreikkaa puhuneita muslimeja, ja vastaavasti Turkista Kreikkaan myös joukko vain turkkia puhuneita ortodoksikristittyjä. Norman Naimarkin mukaan tämä sopimus oli viimeinen osa etnisten puhdistusten sarjasta, jonka tarkoituksena oli luoda turkkilaisille etnisesti puhdas kotimaa. Samaan tapaan historioitsija Dinah Shelton on kirjoittanut, että Lausannen rauhansopimus saattoi Turkin kreikkalaisten pakkosiirron päätökseen.

title: Prästö

text: Prästö on Ahvenanmaan itäosassa Sundin kunnassa sijaitseva saari. Noin kolmen neliökilometrin laajuinen saari sijaitsee Manner-Ahvenanmaan ja Toftön saarten välissä. Prastön pohjoispuolella on Vargatafjärdenin ja eteläpuolella Lumparnin merialue. Ahvenanmaan mantereesta Prästön erottaa kapeimmillaan alle 100 metrin levyinen Bomarsundin salmi ja Toftöstä Prästö sundet -niminen salmi.

title: Turkin historia

text: Kreikassa riemuittiin, että on syntynyt ”uusi Kreikka kahdelle mantereelle ja viiden meren rannoille”. Alueensa laajentamiseksi Kreikka aloitti hyökkäyksen Turkkia vastaan Smyrnassa. Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti Turkin itsenäisyyssodan sytyttyä toukokuussa 1919, sillä se menestyi taisteluissa Kreikkaa paremmin. Kolme vuotta myöhemmin Kreikka evakuoi armeijansa Smyrnasta, ja Turkki aloitti syyskuussa 1922 kaupungin ryöstämisen ja kristityn väestön surmaamisen, joka vaati 30 000 ihmisen hengen. Lausannen rauhansopimus 1923 palautti Turkille ne alueet, jotka Sèvresin rauhassa olivat joutuneet Kreikalle. Näillä seuduilla vanhastaan asunut kreikkalaisväestö joutui suurimmaksi osaksi Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa: Kreikasta Turkkiin siirtyi 400 000 muslimia ja Vähästä-Aasiasta Kreikkaan lähes 1,1 miljoonaa kristittyä.

title: Traakianmeri

text:
Traakianmeri () on merialue Egeanmeren pohjoisosassa Kreikassa. Se käsittää Egeanmeren kaikkein pohjoisimman osan, jota ympäröivät Kreikalle kuuluvat kreikkalaisen Makedonian ja Länsi-Traakian rannikot sekä Itä-Traakian eli Euroopan puoleisen Turkin rannikko.
Traakianmeren saariin kuuluvat Kreikan saarista Thásos ja Samothráki sekä Turkille kuuluvat Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos). Meren lahtiin kuuluvat Kreikan puolella Strymonikóslahti ja Kavalánlahti sekä Turkin puolella sijaitseva Saroksenlahti. Mereen laskevat joet Évros, Néstos, Líssos ja Vosvózis.

title: Myrtóonmeri

text:
Myrtóonmeri (; myös "Myrtoanmeri") on merialue Egeanmeren länsiosassa Kreikassa. Se käsittää Kykladien saarten ja Peloponnesoksen niemimaan väliin jäävän vähäsaarisen alueen. Pohjoisessa merialue yhtyy Saroninlahteen ja etelässä Kreetanmeren länsiosaan.
Kreikkalaisessa mytologiassa meren nimi on peräisin Myrtiloksesta, jonka vihastunut Pelops heitti mereen. Toisaalta nimi yhdistetään johonkin Myrto-nimiseen neitoon.

title: Kreikan sotilasjuntta

text: Kiihkeällä diplomaattisella toiminnalla pyrittiin estämään avoimen sodan syttyminen kahden Nato-maan, Kreikan ja Turkin välille. Yhdysvallat ja Britannia vetosivat osapuoliin tulitauon sopimiseksi. Taistelevien osapuolten välillä käytiin yhteenottoja sekä merellä että ilmassa. Pian tuli selväksi, ettei Kreikka pysty puolustautumaan vahvoja turkkilaisjoukkoja vastaan. Myös kyproksenturkkilaiset ryhtyivät vastarintaan ja pian kreikkalaisten puolustus mureni.[21]

title: Eurooppatie E90

text: Eurooppatie E90 on yksi itä-länsisuuntaisista eurooppateistä. Se alkaa Portugalin Lissabonista ja päättyy Turkin ja Irakin rajalla sijaitsevalle Ibrahim Khalilin raja-asemalle. Tie kulkee Portugalin, Espanjan, Italian, Kreikan ja Turkin halki, ja suurimpia kaupunkeja tien varrella ovat Lissabon, Madrid, Barcelona, Palermo, Thessaloniki, Bursa, Ankara ja Adana. Tie on piirretty kulkemaan laivareittinä Barcelonan ja Sisilian välillä sekä Italian Brindisistä Kreikan Igoumenítsaan.

title: Kastelórizo

text: Kastelórizolla elää paljon erilaisia lintuja, käärmeitä ja sammakkoeläimiä. Merialueilla tavataan merisiilejä ja erilaisia kaloja. Kastelórizon pienillä sisäosien vesialueilla elää uhanalaisuusluokitukseltaan vaarantuneeksi luokiteltu "Lyciasalamandra luschani" -niminen salamanteri. Tätä salamanteria tavataan Euroopan unionin alueella ainoastaan Kastelórizolla ja kahdella muulla Kreikan saarella. Äärimmäisen uhanalainen munkkihylje ("Monachus monachus") puolestaan elää meren äärellä olevissa luolissa ja kallioisilla rannoilla. Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa.

title: Kreikka

text: Kreikka liittyi ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1917.[5] Sodan aikoihin ja sen jälkeen vaadittiin yleisesti Vähän-Aasian kreikkalaisalueiden liittämistä Kreikkaan (Megáli idéa). Sèvresin rauhansopimuksen jälkeen alueet olivatkin muutaman vuoden ajan Kreikan hallinnassa, mutta Turkki ei sopimusta allekirjoittanut. Niinpä Kreikka joutui vuosina 1919–1922 sotaan Turkkia vastaan. Kreikkalaisten pyrkimyksenä oli vallata jopa Konstantinopoli takaisin.[5] Turkissa tämä sota tunnetaan Turkin itsenäisyyssotana. Sota johti Kreikan tappioon, mikä tunnetaan niin kutsuttuna Vähän-Aasian katastrofina. Katastrofi huipentui kreikkalaisen Smyrnan polttamiseen vuonna 1922. Sodan jälkeen tehty Lausannen sopimus merkitsi Kreikan luopumista väliaikaisesti saamistaan alueista sekä pakollista väestönvaihtoa maiden välillä. Noin kaksi miljoonaa Turkin puolelle jäänyttä kreikkalaista ja Kreikan puolelle jäänyttä turkkilaista joutui muuttamaan kodeistaan naapurimaahan. Seurauksena nykyisen Kreikan alueelle muutti kerralla suuri määrä ihmisiä, mikä johti suurten kaupunkien hallitsemattoman nopeaan kasvuun sekä yhteiskunnallisiin levottomuuksiin. Väestönvaihto tehtiin ennen kaikkea uskonnon, ei kielen perusteella.

title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret sijaitsevat Manner-Kreikan itäpuolella Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian (Turkin) välissä. Egeanmeren ja koko Kreikan suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei kuitenkaan aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi kokonsa puolesta myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Egeanmeren muut pienemmät saaret on vanhastaan jaettu kahteen ryhmään, merialueen keskelle kehämäisesti sijoittuviin Kykladeihin (Kykládes) sekä eri puolilla näiden ympärillä hajanaisesti sijaitseviin Sporadeihin (Sporádes). Nykyään Sporadeilla viitataan kuitenkin yleensä lähinnä Pohjoisiin Sporadeihin.

title: Kreikan maantiede

text: Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret.

title: Kreikan–Turkin sota (1919–1922)

text: Myöskään Kreikka ei allekirjoittanut eikä ratifioinut Sèvresin rauhansopimusta, eikä sopimus lopettanut Kreikan ja Turkin välistä sotaa.


query: Mitä virkamiesoikeus käsittelee?

title: Työoikeus

text: Työoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on määrittää ja täsmentää työsuhteeseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näitä ovat muun muassa työsuhteen aloittaminen; kysymykset työajoista ja vuosilomista; työntekijän ja työnantajan oikeuksista ja velvollisuuksista; työsuhteen lopettamisesta sekä yt-menettelystä. Työoikeus on eriytynyt sopimusoikeudesta omaksi oikeuden haarakseen, koska lainsäätäjä on halunnut antaa työsuhteessa erityistä painoarvoa työntekijän oikeusturvalle. Työoikeuden rinnalla on oma oikeudenalansa virkamiesoikeus, joka käsittelee kunnan ja valtion virkamiesten julkisoikeudellisia palvelussuhteita. 1990-luvulta lähtien nämä kaksi oikeudenalaa ovat lähestyneet ja suurin osa määräyksistä on erittäin lähellä toisiaan.

title: FINE Vakuutus- ja rahoitusneuvonta

text: Sijoituslautakunta antaa ratkaisusuosituksia ei-ammattimaisten asiakkaiden ja palveluntarjoajien lautakunnalle esittämistä erimielisyyksistä. Lautakunta käsittelee sijoituspalvelulaissa ja sijoitusrahastolaissa tarkoitettuihin sijoitus- ja sijoitusrahastopalveluihin liittyviä palveluntarjoajan ja ei-ammattimaisen asiakkaan välisiä asioita. Lisäksi lautakunta käsittelee vakuutussopimuslain mukaisia sijoitusvakuutuksia koskevia palveluntarjoajan ja ei-ammattimaisen asiakkaan välisiä asioita. Ratkaisusuositukset koskevat lain, viranomaismääräysten, hyvän arvopaperimarkkinatavan, hyvän vakuutustavan ja sopimusehtojen soveltamista sekä palveluntarjoajan menettelyä. Ne voivat koskea myös korvauksen määrää. Sijoituslautakunta ei käsittele vaatimuksia, jotka kohdistuvat muuhun kuin sijoituspalveluja tarjoavaan yritykseen, rahastoyhtiöön tai sijoitusvakuutuksia tarjoavaan vakuutuksenantajaan.

title: Aristoteles

text: Aristoteleen fysiikan pääteos on Fysiikka. Teos selvittää luonnon koostumusta, prinsiippejä eli sen perimmäisiä rakennusosia, sekä liikkeiden ja muutosten syitä. Muita fysiikan alan teoksia ovat muun muassa Taivaasta, joka käsittelee taivaanmekaniikkaa; Syntymisestä ja häviämisestä, joka käsittelee elementtien muuttumista toisekseen; sekä Meteorologia, joka käsittelee erilaisia ilmakehän ja maaperän ilmiöitä.[6][29]

title: Dumarillumarei

text: Levy käsittelee Suomea “about kolmen sukupolven ajalta”. “Joutavia jorinoita” käsittelee netin nimettömiä vihapuheenvuoroja: “Toi on käsittämättömästi päässyt handusta toi paskanjauhanta.” Kappale “Tsaari“ käsittelee nyky-Venäjää.

title: Chosen One

text: Albumissa Gettomasa käsittelee mm. arkisia ilmiöitä ja ihmissuhteita. Paljon huomiota saaneessa kappaleessa "Pelkuri" Gettomasa käsittelee alkoholisti-isän lapsena varttumista.

title: Ksenokrates

text: Tietäminen, joka käsitteli yli-taivaallisia asioita ja ideoita Mielipide, joka käsitteli taivaallisia asioita ja tähtiä Aistiminen, joka käsitteli taivaan alla olevia asioita ja esineitä.

title: Symmetria

text: Tämä artikkeli käsittelee symmetriakäsitteitä neljältä näkökannalta. Ensimmäinen on symmetria geometriassa, joka on monille henkilöille tutuin symmetrian muoto. Toinen on symmetrian yleisempi merkitys koko matematiikassa. Kolmas käsittelee symmetriaa sellaisena kuin se esiintyy tieteessä ja teknologiassa. Tässä mielessä symmetria liittyy modernin fysiikan syvällisimpiin tuloksiin, myös käsityksiin ajasta ja avaruudesta. Neljäs näkökohta liittyy symmetriaan humanistisilla aloilla ja käsittelee sen rikasta ja monimuotoista käyttöä historiassa, arkkitehtuurissa, taiteessa ja uskonnossa.

title: Contra Academicos

text: Teos koostuu kolmesta kirjasta. Se käsittelee erityisesti tietoteoriaa ja tiedon mahdollisuutta. Kirjassa I Augustinus toteaa, että ainoastaan viisas voi olla onnellinen. Tämän jälkeen hän käsittelee sitä, koostuuko viisaus tiedon löytämisestä vai sen etsimisestä. Kirja II käsittelee akateemista skeptisismiä ja sen väitettä siitä, ettei tieto eikä varsinkaan filosofinen tieto ole mahdollista ja että viisaan tulisi pidättäytyä hyväksymästä mitään todeksi. Kirja III esittää vastaväitteitä, joilla Augustinus pyrkii osoittamaan akateemisen skeptisismin opit vääriksi. Augustinus esittää perusteluja muun muassa sen puolesta, että on olemassa asioita jotka voidaan tietää ja että tällaisia asioita sisältyy myös filosofiaan.

title: Eduard Vilde

text: Wilde julkaisi ensimmäiset kertomuksensa ja humoreskinsa 18-vuotiaana. Berliinissä ollessaan 1890–1892 hän tutustui saksalaiseen realismiin ja sosialistisiin aatteisiin. Hänen romaaninsa "Külmale maale" (1896) merkitsi Viron kirjallisuudessa kriittisen realismin läpimurtoa. Romaanissaan "Raudsed käed" hän käsittelee työläisaiheita. Viron 1800-luvun talonpoikaislevottomuuksia hän käsittelee romaanitrilogiassa "Mahtra sõda" (suom. "Kapina moisiossa"), "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1903) ja maanpaossa valmistuneessa "Prohvet Maltsvet" (1906). Näitä pidetään Viron realismin klassikkoina. Trilogia käsittelee Viron 1800-luvun talonpoikaislevottomuuksia.

title: Rudolf von Ems

text: Rudolf von Ems (noin 1200–1254) oli saksalainen eeppinen runoilija. Vanhin hänen säilyneistä teoksistaan on "Der gute Gerhard", joka käsittelee kristillistä nöyryyttä. Vuosina 1225–1230 kirjoitettu "Barlaam ja Josaphat" perustui latinalaiseen versioon alkuperäisestä kreikkalaisesta tarinasta. Noin vuonna 1240 kirjoitettu "Alexanderroman" käsittelee Aleksanteri Suuren kasvatusta ja taisteluja. Se perustuu muun muassa Curtius Rufuksen "Historiae Alexandri Magniin". Rudolfin viimeinen teos oli "Weltchronik" (maailmankronikka). Teos oli omistettu kuningas Konrad IV:lle ja käsitteli maailman historian aina Salomonin kuolemaan.

title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Tämän jälkeen Johannes käsittelee uskoa, kastetta, ristiä, itään päin kumartamista, sakramentteja eli mysteerioita, pyhiä ja pyhäinjäännöksiä, ikoneita, sekä Raamattua ja Kristuksesta sanottua. Hän torjuu sen ajatuksen, että Jumala olisi pahan alkusyy, ja käsittelee sitä ongelmaa, miksi kaiken ennalta tietävä Jumala loi myös ne syntiset, jotka eivät koskaan tule katumaan. Teoksen lopuksi Johannes käsittelee Jumalan lakia ja synnin lakia, sapatin asemaa, neitsyyttä, ympärileikkausta, Antikristusta sekä ylösnousemusta.

title: Hanna-Riikka Kuisma

text: Kuisman esikoisteos, novellikokoelma "Elinkautinen" kertoo mielenterveysongelmista ja syrjäytyneistä ihmisistä inhorealismin ja mustan huumorin keinoin. Romaani "Käärmeenpesä" käsittelee mm. sukupuoli-identiteetin etsimistä ja kolmiodraamaa. Teos sisältää maagisen realismin elementtejä. Psykologinen trilleri "Sydänvarjo" kertoo stalkkaamisesta eli vaanimisesta, ja käsittelee suomalaisen yhteiskunnan kahtiajakautumista nykypäivänä. Romaani "Valkoinen valo" on jännitteinen ihmissuhdepalapeli, jonka pääteemana on fyysinen kipu monissa muodoissaan. Romaani "Viides vuodenaika" on tummasävyinen mysteeriromaani traumasta ja siitä selviämisestä. Se käsittelee mm. vakavaa dissosiaatiohäiriötä. "Viides vuodenaika" oli ehdolla Tiiliskivi-palkinnon saajaksi.

title: Ohjelmistotuotanto (kirja)

text: Kirja käsittelee ohjelmistuotannon menetelmiä, projektinhallintaa, suunnittelua ja toteutusta. Kirja käsittelee myös laatujärjestelmiä ja reaaliaikajärjestelmien suunnittelua.

title: Summa contra gentiles

text: Täsmällisemmin esitettynä ensimmäinen osa käsittelee totuuksia, jotka koskevat Jumalaa ja jotka ihmismielen luontaiset kyvyt kykenevät ymmärtämään. Tuomaan mukaan voidaan tietää, että Jumala on olemassa, että Jumala on yksi ja että Jumala on hyvä eikä äly tarvitse siinä apua. Kukin kolmesta ensimmäisestä kirjasta tarkastelee ihmiskunnan luonnollista Jumala-ymmärrystä eri tavalla. Kirja I käsittelee Jumalaa itseänsä, kuten hänen tietämistään ja tahtomistaan. Kirja II käsittelee Jumalaa hänen toimiessaan, hänestä lähtevinä tekoina, kuten luomisena. Kirja III näyttää kuinka Tuomaan mielestä kaikilla asioilla on päätöksensä Jumalassa.

title: Seneca nuorempi

text: Tieteissä Seneca käsitteli hyvin monia eri osa-alueita. Hänen teoksensa Naturales quaestiones käsittelee antiikin kosmologisia, ilmatieteellisiä ja muita luonnontieteellisiä teorioita. Se ei ole juurikaan omaperäinen, mutta antaa hyvän yleiskatsauksen aiheisiin. Teosta käytettiin luonnontieteen perusoppikirjana läpi keskiajan. Muissa teoksissaan hän käsitteli muun muassa politiikkaa, historiaa, maantiedettä, taloustiedettä ja lääketiedettä.

title: Bibliotheke

text: Fotios käsittelee usein, mutta ei aina, saman kirjailijan teoksia tai samaa aihetta käsitteleviä teoksia peräkkäin. Joskus hän käsittelee samaa teosta useammin kuin kerran. Fotios kuvaa yhteenvedoissa teosten sisältöä ja tekee niistä myös kriittisiä huomioita, jotka koskevat usein erityisesti niiden tyyliä. Hän käsittelee myös muun muassa teosten aitoutta.

title: Platonin poliittinen filosofia

text: "Valtion" keskeinen kysymys on eettinen: se käsittelee ennen kaikkea oikeudenmukaisuutta ja sen suhdetta onnellisuuteen (eudaimonia). Samalla se käsittelee sitä, millainen valtio on kaikkein oikeudenmukaisin ja mahdollistaa onnellisuuden. Platonin Sokrates hahmottelee ihannevaltion, jonka hyve vertautuu yksittäisen ihmisen hyveeseen. Tämän perusteella hän esittää väitteitä siitä, kuinka hyvä ja huono valtio ovat järjestetyt. Samalla Sokrates esittää, että on aina parempi toimia oikeudenmukaisesti kuin epäoikeudenmukaisesti. "Valtio" käsittelee myös paljon muita kuin poliittisen filosofian ja etiikan alan kysymyksiä. Samalla kun kysymys kuuluu, kuinka tieto voisi valtiossa hallita, käsitellään laajasti muun muassa tiedon olemusta.

title: Kanta-Hämeen käräjäoikeus

text: Kanta-Hämeen käräjäoikeus kuuluu Turun hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Kanta-Hämeen käräjäoikeuden tuomiopiiri muodostuu Forssan, Hattulan, Humppilan, Hämeenlinnan, Janakkalan, Jokioisten, Tammelan ja Ypäjän kunnista. Maaoikeusasioissa tuomiopiiriin kuuluvat myös Etelä-Suomen maanmittauslaitoksen alue sekä osa Pirkanmaan-Satakunnan maanmittaustoimiston toimialueesta. Ulosottoasiat käsittelee Pirkanmaan käräjäoikeus ja yrityssaneerausasiat Päijät-Hämeen käräjäoikeus. Tavallisesti valitusasiat käsittelee Turun hovioikeus, mutta sotilasasioista valitukset käsittelee Helsingin hovioikeus.

title: Energiankulutus maailmassa

text: Tämä artikkeli käsittelee energiankulutusta maailmassa. Energiavaroja käsittelee energiavarat maailmassa.

title: Maailmankaikkeudesta (Lucretius)

text: Neljäs kirja käsittelee aistimista. Aisteista näköä käsitellään laajimmin. Lucretius käsittelee myös ajattelemista sekä hengen ja ruumiin yhteistoimintaa.

title: Julkisoikeus

text: Hallinto-oikeus voidaan edelleen jakaa yleishallinto-oikeuteen ja erityishallinto-oikeuteen. Erityishallinto-oikeuden osa-alueita puolestaan ovat esimerkiksi kunnallisoikeus, virkamiesoikeus, finanssihallinto-oikeus, sosiaalioikeus, poliisioikeus ja ympäristöhallinto-oikeus.

title: Immanuel Kant

text: Kantin kuuluisin teos Puhtaan järjen kritiikki (1781) käsittelee tieto-oppia ja ontologiaa. Kirja on pyrkimys pelastaa tieteenfilosofia David Humen esittämiltä skeptisiltä väitteiltä ja luoda pohjaa uudelle ihmisen tietokykyyn huomiota kiinnittävälle ajattelutavalle filosofiassa. Kantin kaksi muuta pääteosta ovat nimeltään Käytännöllisen järjen kritiikki (1788), joka käsittelee etiikkaa, sekä Arvostelukyvyn kritiikki (1790), joka käsittelee estetiikkaa. Moraalin metafysiikan perustus (1785) on ehkä vielä Käytännöllisen järjen kritiikkiä merkittävämpi etiikan teos.

title: Retoriikka Aleksanterille

text: Teos käsittää tervehdyksen ja neljä kirjaa. Ensimmäinen kirja käsittelee puhetaidon eri lajeja. Toinen kirja käsittelee puheen topiikkaa, todistamista ja tyyliä. Topiikkaan kuuluvat poliittisen, oikeudellisen ja esittävän puheen tyylilajit ja niiden käsittelemät aiheet. Tämä vastaa suoraan Aristoteleen "Retoriikassa" esittelemää puheiden jaottelua. Samoin todistamisen välineet, kuten esimerkkien hyödyntäminen, vastaa "Retoriikkaa". Teos käsittelee kuitenkin myös Aristoteleelle vieraita asioita, kuten todistamista kidutuksen alaisena.

title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo laajasti Origeneen elämästä, koulutuksesta, tutkimuksista ja teoksista sekä tämän oppilaista. Tämän lisäksi hän käsittelee myös Dionysios Aleksandrialaisen teoksia ja tämän työtä Novatianuksen ja novatiolaisuuden vastustamiseksi. Hän käsittelee myös tuon ajan muita kirjailijoita, kuten Ambrosiosta, Klemens Aleksandrialaista, Symmakhosta, Hippolytosta, Serapionia ja Africanusta, sekä piispoja, erityisesti Fabianusta ja Heraklasta. Eusebios kertoo myös Severuksen, Maximinuksen ja Deciuksen aikaisista vainoista. Eusebios käsittelee myös mm. kristittyihin suopeammin suhtautunutta keisari Philippusta, Narkissos Jerusalemilaisen tekemiä ihmeitä, sekä erilaisia harhaoppeja.

title: Sodankäynnin historia

text: Sodankäynnin historia käsittelee sodankäynnin kehitystä ja historiaa. Laajempi yläkäsite, joka käsittelee sotien, taisteluiden, armeijoiden ja aseiden historiaa, on sotahistoria.

title: Mehmed Paša Sokolovićin silta

text: Kirja ei käsittele sillan historian vaiheita tasaisesti. Ensimmäisenä merkittävänä tapahtumana Andrić on tuonut esille sillan valmistumisen, jota hän kuvaa yksityiskohtaisesti kolmen luvun verran. Andrić käsittelee 1600- ja 1700-lukuja vain vähän, sillä parin sadan vuoden ajanjakso kuitataan yhdellä luvulla. Sen sijaan 1800-lukua käsittelee kymmenen lukua, ja 1900-luvun alkua (1900–1914) vielä yhdeksän lukua.

title: Holy Wars... The Punishment Due

text: Holy Wars käsittelee lyyrisesti Pohjois-Irlannin levottomuuksia ja ongelmia 1960-luvulta. Tätä kriisiä kutsuttiin nimellä The Troubles. Kappaleessa käsitellään myös katolisten ja protestanttien välistä uskonnollista sotaa. Kappale on kaksiosainen, joista ensimmäinen osa ("Holy Wars") käsittelee Irlannin ongelmallisuuksia, kun taas toinen osa ("The Punishment Due") käsittelee sarjakuvahahmo Tuomaria, jonka alkuperäinen, englanninkielinen nimi on The Punisher. Kappaleessa on neljä kitarasooloa.

title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo muun muassa keisarien pahoista teoista, vainoista ja saavutetuista rauhoista, marttyyreistä ja erilaisista onnettomuuksista. Hän kertoo myös Cyprianuksesta sekä muista piispoista ja merkittävistä kristityistä. Lahkoista Eusebios käsittelee jälleen, kuten myös kirjassa VI, novatiolaisuutta sekä Dionysios Aleksandrialaisen kirjeitä ja muita teoksia sekä tämän uurastusta harhaoppien vastustamiseksi. Eusebios käsittelee myös Sabelliuksen (sabellianismi), Nepoksen ja Paavali Samosatalaisen harhaoppeja sekä manikealaisuutta. Oppiriidoista hän käsittelee mm. harhaoppisten kastetta sekä Johanneksen ilmestyksen asemaa koskeneita kiistoja.

title: Hallinto-oikeus

text: Hallinto-oikeus voidaan jakaa osiin seuraavasti. Yleishallinto-oikeus käsittää säännökset, jotka koskevat hallintotoiminnan eri muotoja sekä julkisia viranomaisia. Esimerkiksi Suomessa keskeisimmät säännökset sisältyvät muun muassa perustuslakiin ja hallintolakiin. Lisäksi voidaan erottaa kunnallisoikeus ja virkamiesoikeus, joiden normistot ovat kohtalaisen eriytyneitä. Eurooppalainen hallinto-oikeus käsittää Euroopan unionista ja Euroopan neuvostosta juontuvan lainsäädännön ja oikeudenkäytön. Kansainvälinen hallinto-oikeus käsittää hallintoelinten kansainväliset yhteydet.

title: Ystävyydestä

text: Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.