query: Mikä oli Durkheimin näkemys solidarisuuden merkityksestä modernissa yhteiskunnassa?

title: Solidaarisuus

text: Merkittävä teema 1800-luvun lopun sosiologiassa oli uudenlaisen moraalisen perustan etsiminen modernille teolliselle yhteiskunnalle. Solidaarisuus-käsittettä käytti sosiologisissa teorioissaan laajasti etenkin Émile Durkheim. Durkheimin mukaan erityyppiset solidaarisuuden ilmentymät ja yhteiskunnan tyyppi korreloivat vahvasti keskenään. Hänen keskeisimpiä ajatuksiaan on teoria ”mekaanisesta” ja ”orgaanisesta” solidaarisuudesta. Durkheim otti nämä solidaarisuuden perustyypit käyttöön teoriassaan yhteiskuntien kehityksestä (De La Division Du Travail Social, 1893).

title: Uskonnonfilosofia (Hick)

text: Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä Jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Heimon käsityksillä ja tavoilla on ehdoton valta yli yksilöiden. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.

title: Émile Durkheim

text: Durkheimin malli on seuraavanlainen. Monilla ihmisillä on uskonnollinen tunne, jonka mukaan he ovat alaisina yliluonnollisille olennoille, jotka antavat heidän toiminnalleen käskyjä. Durkheimilaisen käsityksen mukaan he tuntevat tällöin yliluonnollisen mahdin sijaan heitä voimakkaamman luonnollisen yhteiskunnan voiman. Yksilön sisäänsä sulkeva yhteiskunta synnyttää jäsentensä mieliin ajatuksen jumalasta, joka on tosiasiassa heijastus yhteiskunnasta.[7]

title: Augustus Pugin

text: Pugin käynnisti uransa julkaisemalla vuonna 1836 arkkitehtuurin teoriaa käsitelleen kiistanalaisen teoksen "Contrasts". Pugin esitti kirjassaan väitteen, jonka mukaan kunkin yhteiskunnan tuottaman arkkitehtuurin laatu kertoi myös jotain itse yhteiskunnan tasosta. Hän oli vuotta aiemmin kääntynyt katolilaisuuteen, ja tullut siihen tulokseen, että keskiajan yhteisöllisyyden jälkeen uskonpuhdistus oli aiheuttanut henkisen taantumisen, joka huipentui 1800-luvun rappeutuneessa aatemaailmassa. Vaikka tämä näkemys oli yleinen tuohon aikaan, Pugin jatkoi ajatusta esittämällä myös taiteiden ja arkkitehtuurin tason heikenneen vastaavasti. "Contrastissa" oli asetettu rinnakkain kuvia keskiaikaisista ja moderneista rakennuksista, joista jälkimmäiset osoitettiin aina huonommiksi. Kristillisyyteen (erityisesti katolisuuteen) sidottujen eettisten ja henkisten normien asettaminen arkkitehtuurille merkitsi Puginille paluuta takaisin keskiajan goottilaiseen tyyliin.

title: Kollektiivinen älykkyys

text: Ranskalainen sosiologi Émile Durkheim esitti vuonna 1912 teoksessaan "Les Formes élémentaires de la vie religieuse" yhteiskunnan olevan inhimillisen loogisen ajattelun ainoa lähde. Hänen mukaansa yhteiskunta muodostaa korkeamman tietoisuuden, koska se kohottaa yksilöllisen ajattelun ajan ja paikan yläpuolelle.

title: Serge Moscovici

text: Väitöskirjassaan La psychanalyse, son image, son public (1961) Moscovici loi pohjan niin sanotulle sosiaalisten representaatioiden lähestymistavalle. Väitöskirjan innoittajana toimi halu tutkia sosiaalisen tiedon muotoja modernissa yhteiskunnassa. Sosiaalisten representaatioiden käsitteelliset juuret ovat sosiologi Émile Durkheimin kollektiivisten representaatioiden käsitteessä. Durkheimin tutkimissa perinteisissä yhteiskunnissa yhteisön jäsenet jakoivat kollektiivisina representaatioina myyttien, legendojen ja uskonnon kaltaisia käsityksiä. Moscovici keskittyi mielikuviin ja arkikäsityksiin, joita muodostetaan ja ylläpidetään alati muuttuvassa yhteiskunnassa. Hän määrittelee sosiaaliset representaatiot jaetuiksi arkiteorioiksi, jotka ovat arvojen, ideoiden ja käytäntöjen muodostamia. Sosiaalisten representaatioiden funktio on luoda sosiaalinen järjestys, joka mahdollistaa orientoitumisen maailmassa. Lisäksi ne mahdollistavat yhteisön jäsenten keskinäisen kommunikaation luomalla yhteisen koodiston, joka luokittelee ja nimeää sosiaalisen todellisuuden elementit. Sosiaalisten representaatioiden tutkimus on saanut suosiota Euroopan lisäksi erityisesti Etelä-Amerikassa.[4]

title: Uskonnonfilosofia (Hick)

text: Émile Durkheim ja muut ranskalaiset yhteiskuntatutkijat kehittivät 1900-luvun alkupuolella uskonnon selitysmallin yhteiskunnallisena ilmiönä. Yhteiskunta pystyy muokkaamaan jäsentensä tietoisuutta eri suuntiin. Yleisesti ottaen yhteiskuntatieteellisen uskontokritiikin mukaan ihmisten palvomat jumalat ovat kuviteltuja olentoja, jotka yhteiskunta on tiedostamattomasti luonut välineiksi, joilla valvotaan yksilön ajattelua ja toimintaa.

title: Uskontokritiikki

text: Monilla ihmisillä on uskonnollinen tunne, jonka mukaan he ovat alaisina yliluonnollisille olennoille, jotka antavat heidän toiminnalleen käskyjä. Durkheimilaisen käsityksen mukaan he tuntevat tällöin yliluonnollisen mahdin sijaan heitä voimakkaamman luonnollisen yhteiskunnan voiman. Yksilön sisäänsä sulkeva yhteiskunta synnyttää jäsentensä mieliin ajatuksen jumalasta, joka on tosiasiassa heijastus yhteiskunnasta. Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.

title: Émile Durkheim

text: Durkheim käsitteli uskontoa yhteiskunnallisena ilmiönä teoksessaan Uskontoelämän alkeismuodot.[5] Yleisesti ottaen sen mukaan ihmisten palvomat jumalat ovat kuviteltuja olentoja, jotka yhteiskunta on tiedostamattomasti luonut välineiksi, joilla valvotaan yksilön ajattelua ja toimintaa.[6]

title: Solidaarisuus

text: Durkheimin solidaarisuusteoria pyrkii vastaamaan yhteen hänen perimmäisistä kysymyksistään: Mikä pitää yllä yhteiskunnallista järjestystä ja miksi yhteiskunnat ylipäänsä pysyvät koossa? Mekaaninen solidaarisuus viittaa perinteisiin maatalousvaltaisiin yhteiskuntiin, joita piti koossa normien, uskomusten ja tunteiden yhteisyys. Orgaaninen solidaarisuus puolestaan viittaa moderniin yhteiskuntaan, jonka perusta on eriytyneessä työnjaossa. Durkheim liittää orgaanisen solidaarisuuden esimerkiksi ammattikuntien sisäisiin suhteisiin ja tätä kautta muodostuvaan solidaarisuuteen.[4] Teorian mukaan orgaaninen solidaarisuus synnyttää moderniin yhteiskuntaan riittävän koheesion, eli se pitää yhteiskuntaa koossa. Ihmiset tarvitsevat toisiaan, koska he suorittavat toisiaan täydentäviä erilaisia tehtäviä. Työnjaon myötä myös yksilöllinen vapaus lisääntyy, sillä orgaaninen solidaarisuus ei edellytä samanlaisuutta. Orgaanisen solidaarisuuden edellytyksenä on toisaalta myös sen taustalla vaikuttava mekaaninen solidaarisuus.[1]

title: Stratifikaatio

text: Moderneissa länsimaisissa yhteiskunnissa kerrostuneisuutta määritellään yleensä tulotason perusteella. Esimerkiksi keskiluokalla tarkoitetaan yleensä hyvin toimeentulevia ihmisiä, jotka kokevat olonsa yhteiskunnassa taloudellisesti turvatuksi. Alaluokan ja yläluokan käsitteitä käytetään tavallisesti halventavassa merkityksessä. Kuitenkin tuloerojen kasvamisen myötä suomalaisessa luokkakeskustelussa on ryhdytty käyttämään termejä köyhät ja rikkaat niistä ihmisryhmistä, jotka eivät kuulu keskiluokkaan.

title: Uskonnon alkuperä

text: Ranskalainen sosiologi Émile Durkheim julkaisi vuonna 1912 teoksen "Uskontoelämän alkeismuodot", jossa hän väitti, että jumala on yhteisöllisen ryhmän vertauskuva. Uskonnossa yhteisö Durkheimin mukaan palvoo itseään. Ihmisten palvomat jumalat ovat kuviteltuja olentoja, jotka yhteiskunta on tiedostamattomasti luonut välineiksi, joilla valvotaan yksilön ajattelua ja toimintaa. Durkheim näki uskonnon antavan yksilölle voimaa.

title: Urbanismi

text: Urbanismi on 1900-luvulla syntynyt suuntaus, joka korostaa kaupunkien merkitystä yhteiskunnallisessa kehityksessä. Urbanismi pitää kaupunkeja uusien ajatusten ja kulttuurin tyyssijoina, ja suuntauksen mukaan kaupungit voivat edistää monimuotoisuuden ja suvaitsevaisuuden kasvua koko yhteiskunnassa. Esimerkiksi sosiologi Émile Durkheim julisti, että suurkaupungit ovat edistyksen kehtoja; niissä jalostuvat uudet ideat, muodit, tavat ja tarpeet levitäkseen sitten muualle. Durkheimin mukaan kaupungeissa ajatukset suuntaavat luonnostaan tulevaisuuteen.

title: Kollektiivinen tietoisuus

text: Kollektiivinen tietoisuus tarkoittaa niitä normeja ja arvoja, jotka ovat yhteisiä kaikille yhteiskunnan jäsenille. Käsitteen loi sosiologi Émile Durkheim. Hänen mukaansa kollektiivinen tietoisuus on yhteiskunnallisen järjestyksen perusta kaikissa yhteiskunnissa. Käsite on sukua muun muassa marxilaiselle käsitteelle kollektiivinen tajunta.

title: Maatalousyhteiskunta

text: Siirtyminen teollisuusyhteiskuntaan ei ole kuitenkaan tarkoittanut sitä, että maatalous olisi menettänyt merkityksensä. Modernit yhteiskunnat ovat riippuvaisia maatalouden tuotteista ja ne kuluttavat niitä enemmän kuin koskaan aikaisemmin.

title: Moraali

text: Sosiologian klassikko Émile Durkheim näki moraalisten sääntöjen kumpuavan sekä sosiaalisista että historiallisista tekijöistä. Durkheim esitti, että yhteiskunnat luovat itselleen sellaisen moraalisten arvojen ja määräysten joukon, joiden tarkoituksena on enemmän tai vähemmän palvella niiden olemassaolon tarpeita. Nämä moraalisäännöt voivat olla hyvin erilaisia eri yhteiskunnissa. Durkheim ymmärsi kaikki yksilön ylittävät hänen toimintaansa tavalla tai toisella vaikuttavat yhteiskunnalliset normit (mukaan lukien moraaliset säännöt ja kiellot) sosiaalisiksi faktoiksi, ja hän vastusti yritystä palauttaa näitä esimerkiksi biologiaan, mistä hän syytti suomalaista sosiologia Edward Westermarckia. Durkheim ei kiistänyt biologian vaikutusta ihmisen käyttäytymiseen, mutta hän katsoi, että esimerkiksi seksuaalimoraalia (esimerkiksi avioliittosäännöt) ei voida palauttaa biologisiin taipumuksiin, kuten hän katsoi Westermarckin tekevän.

title: Uskonto

text: 1900-luvun alussa sosiologi Émile Durkheim esitti, että uskonto on heijastus yhteiskunnasta, yhteiskunnan jäseninsä kohdistavan tottelevaisuuden paineen synnyttämä ilmiö. Alkukantainen heimon ykseyden tuntu palaa nykyaikaisissakin yhteiskunnissa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.

title: Uskonnon alkuperä

text: Monilla ihmisillä on uskonnollinen tunne, jonka mukaan he ovat alaisina yliluonnollisille olennoille, jotka antavat heidän toiminnalleen käskyjä. Durkheimilaisen käsityksen mukaan he tuntevat tällöin yliluonnollisen mahdin sijaan heitä voimakkaamman luonnollisen yhteiskunnan voiman. Yksilön sisäänsä sulkeva yhteiskunta synnyttää jäsentensä mieliin ajatuksen jumalasta, joka on tosiasiassa heijastus yhteiskunnasta. Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Heimon käsityksillä ja tavoilla on ehdoton valta yli yksilöiden. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.

title: Taloussosiologia

text: Taloussosiologia syntyi uutena lähestymistapana taloudellisiin ilmiöihin; se korosti erityisesti talouden rakenteiden ja instituutioiden roolia suhteessa yhteiskuntaan, ja yhteiskunnan vaikutuksia talouden rakenteisiin ja instituutioihin. Kapitalismin ja modernin suhde on klassisen taloussosiologian keskeinen kysymys, jota käsittelevät esimerkiksi Max Weber teoksessaan "Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki" (1905) ja Georg Simmel kirjassaan "The Philosophy of Money" (1900). Marxin historiallinen materialismi voidaan nähdä pyrkimyksenä osoittaa, kuinka talouden voimat vaikuttavat yhteiskunnan rakenteeseen perustavalla tasolla. Émile Durkheimin "The Division of Labour in Society" Weberin "Economy and Society" julkaistiin molemmat vuonna 1922.

title: Arkkitehtuuri

text: Arkkitehtuurin ekspression sisältöä ovat merkitykset, joiden avulla yhteiskunta tulkitsee rakennusten funktion ja rakentamisen tekniikan: toisin sanoen rakennukset ja rakenteet kertovat olemuksellaan, mikä on niiden tarkoitus. Arkkitehtuurin muodot voivat sisältää symbolisia merkityksiä, jotka ymmärretään tietoisesti tai tiedostamattomasti, esimerkiksi liittämällä tietynmuotoinen torni tiettyyn rakennustyyppiin, kirkkoon. Modernissa arkkitehtuurissa muodon symboliikkaa on hyvin vähän; esimerkiksi pohjapiirroksen muodon kannalta tärkeitä tekijöitä ovat symbolisten merkitysten sijaan massoittelu ja käytön asettamat vaatimukset. Toinen näkökulma sisältöön on kommunikaatio rakennusmateriaalien ja -tekniikan kautta. Rakennustavasta kertovat materiaalien ominaisuudet, kuten rakenteen tyyppi, paino ja kestävyys, sekä tapa, jolla niitä on rakennuksessa käytetty. Kaikissa arkkitehtuurityyleissä tekniikan ekspressiota ei ole, vaan rakenteelliset osat piilotetaan näkyvistä, mutta 1900-luvun arkkitehtuurin teorialle se on ollut yksi keskeisimmistä kysmyksistä.[8] Voidaan todeta, että ”[r]akentaminen ei ole arkkitehtuuria jos siihen ei liity ihmisyksilön ja -yhteisön luomia syvempiä merkityksiä”.[10]

title: Émile Durkheim

text: Jumala on siis Durkheimin mielestä vertauskuva yhteiskunnalliselle todellisuudelle, tekijälle joka on ollut olemassa kauan ennen yksilöä ja joka säilyy kauan hänen jälkeensä. Yhteiskunnan luonnollinen paine muuttuu käsityksesi jumalan yliluonnollisesta läsnäolosta, koska ihmisen mielellä on yleinen taipumus luoda mielteitä ja vertauskuvia. Jumala on tämän käsityksen mukaan homo sapiens -eläimen luomus, jonka tarkoituksena on säilyttää tämän olennon yhteiskunnallinen olemassaolo.[9]

title: Émile Durkheim

text: Yhteisölliset suhteet katkenneet Ei paikkaa yksilölle, pettynyt yhteisöön. Protestanttiset, kapitalistiset yhteiskunnat, joissa kilpailua ja omia päämääriä korostetaan Alhainen yhteiskunnallinen integraatio

title: Kansainliitto

text: Lauri Jonkarin väitöskirja Kansainliitto Suomen turvallisuuspolitiikassa ja kansainvälisissä suhteissa; vastaanotto ja vaikutus julkisessa sanassa ja yhteiskunnassa vuosina 1919–1936 pyrkii osoittamaan, että tämä näkemys on suppea, ja että laajemmin katsoen Kansainliitto toi mukanaan suuren muutoksen kansainvälisiin suhteisiin. Kansainliittoa voidaan pitää ensimmäisen maailmansodan seurauksena syntyneen modernin kansainvälisen järjestelmän toteuttajana. Suomi kuitenkin pyrki turvallisuuspoliittisissa suhteissa hakemaan konkreettista tukea Neuvostoliiton aiheuttaman uhan varalta, eikä kokenut saavansa sitä Kansainliitolta.[4]

title: Uskontoteoria

text: Kuuluisia funktionaalisia teorioita ovat esittäneet Karl Marx (taloudellinen näkökulma), Sigmund Freud (näkemys uskonnoista neurooseina) ja Émile Durkheim (uskontojen sosiaalinen tehtävä). Myös Max Weber tutki uskonnon sosiologiaa.

title: Émile Durkheim

text: Yhteiskunta kohdistaa Durkheimin mukaan jäseniinsä ehdottoman tottelevaisuuden vaatimuksen, ja tämä heijastuu ihmisten käsityksenä pyhistä asioista sekä jumalasta, joka koetaan pyhäksi asettamisen vaatimuksen lähteeksi. Alkukantaisissa yhteiskunnissa tämä tunne yhteisön vaatimuksesta ehdottomaan kuuliaisuuteen on Durkheimin mukaan hyvin voimakas. Heimon käsityksillä ja tavoilla on ehdoton valta yli yksilöiden. Myös kehittyneissä yhteiskunnissa tämä alkukantainen ykseyden tuntu palaa osittain henkiin esimerkiksi sodan aikana, jolloin tunne kansallisesta yhteenkuuluvuudesta saa yksilöihin lähes rajattoman vaikutusvallan.[8]

title: Uskontokritiikki

text: Ihminen on Durkheimin käsityksen mukaan olemukseltaan yhteisöllinen, riippuvainen laumastaan ja onneton joutuessaan siitä eroon. Durkheimin mukaan yksilö vahvistuu suorittaessaan ryhmän toisten jäsenten kanssa samaa ryhmää yhdistävän uskonnon palvontamenoja. Esimerkiksi latinan sanan "religio" kantana on "ligare", joka tarkoittaa sitomista tai yhteenliittämistä. Jumala on siis Durkheimin mielestä vertauskuva yhteiskunnalliselle todellisuudelle, tekijälle joka on ollut olemassa kauan ennen yksilöä ja joka säilyy kauan hänen jälkeensä. Yhteiskunnan luonnollinen paine muuttuu käsitykseksi jumalan yliluonnollisesta läsnäolosta, koska ihmisen mielellä on yleinen taipumus luoda mielteitä ja vertauskuvia. Jumala on tämän käsityksen mukaan "homo sapiens" -eläimen luomus, jonka tarkoituksena on säilyttää tämän olennon yhteiskunnallinen olemassaolo.

title: Maallistuminen

text: Maallistumisen käsitteellä on monia merkityksiä, sekä teorian että historiallisen prosessin tasolla. Yhteiskuntateoreetikot kuten Karl Marx, Sigmund Freud, Max Weber ja Émile Durkheim olettivat, että yhteiskunnan modernisaatiota seuraisi uskonnollisuuden väheneminen. Tämän prosessin tutkiminen pyrkii määrittämään tavan (tai laajuuden) jolla uskonnolliset uskomukset, käytännöt ja instituutiot menettävät yhteiskunnallista merkitystään.

title: Kansalaisuskonto

text: Sosiologi ja uskontojen tutkija Émile Durkheim ei käyttänyt vuonna 1912 ilmestyneessä teoksessaan "Uskontoelämän alkeismuodot" käsitettä kansalaisuskonto, vaikka hän siitä tavallaan puhuikin. Yleensä Durkheimin väitteeksi on ymmärretty, että uskonto on yhteiskunnallinen ilmiö. Talcott Parsonsin mukaan Durkheimin keskeinen sanoma olikin se, että yhteiskunta on uskonnollinen ilmiö. Tämän tulkinnan mukaan Durkheimin käsitys tulee lähelle kansalaisuskonnon käsitettä.

title: Uskontokritiikki

text: Émile Durkheim ja muut yhteiskuntatutkijat kehittivät 1900-luvun alkupuolella uskonnon selitysmallin yhteiskunnallisena ilmiönä. Durkheimin mukaan ihmisten palvomat jumalat ovat kuviteltuja olentoja, jotka yhteiskunta on tiedostamattomasti luonut välineiksi, joilla valvotaan yksilön ajattelua ja toimintaa.

title: Yhteisöllisyys

text: Yhteisöllisyys, yhteisöt ja yhteisöllinen elämä ovat ihmisen olemassaololle ja toiminnalle välttämättömiä prosesseja ja rakenteita. Sosiologian keskeisen tieteilijän Émile Durkheimin mukaan yhteisyyden tunne pitää yhteiskunnat koossa ja on yksilön ja yhteiskunnan välisen suhteen pohjana. Durkheimin ajattelua kehittelevä Michel Maffesoli toteaa lähes runollisesti, että yhteisöjen ja yhteisöllisyyden läsnäolo kaikkialla ja samanaikainen näkymättömyys tekevät niistä yhden ihmisen arvoituksellisimmista luomuksista.


query: Minä vuonna Suomen valtio otti vastuun opetuksesta?

title: Oppivelvollisuus

text: Suomi otti käyttöön oppivelvollisuuden vuoden 1921 oppivelvollisuuslailla, joka määräsi kaikille pakolliseksi vähintään kuusivuotisen kansakoulun oppimäärän suorittamisen. Käyttöönotto tapahtui verrattain myöhään, sillä oppivelvollisuudesta ei ollut onnistuttu säätämään Venäjän alaisuudessa. Oppivelvollisuutta myös vastustettiin, sillä kansakoulun pelättiin olevan yhteiskunnalle kallis ja kasvattavan huonoja työntekijöitä. Käytännössä oppivelvollisuus toteutui suurimmassa osassa maata jo 1920-luvulla, mutta Tunturi-Lapissa viimeiset syrjäkylät saatiin kouluverkon piiriin vasta 1950-luvulla.

title: VL Myrsky

text:
Päätös lähteä suunnittelemaan oma hävittäjälentokone perustui useampaan asiaan. Hävittäjälentokoneiden kysyntä sotaan valmistautuvassa Euroopassa ylitti tarjonnan, eivätkä parhaat konetyypit olleet myytävänä. Valtion lentokonetehtaan suunnittelema ja rakentama VL Pyry -harjoitushävittäjä vaikutti lupaavalta ja lisenssillä rakennetut Fokker D.XXI -hävittäjät olivat osoittautuneet yhtä hyviksi kuin hollantilaiset, mutta merkittävästi halvemmiksi. Vuonna 1936 Tampereelle valmistuneella lentokonetehtaalla oli kapasiteettia.
Myrskyn esisuunnittelun tekivät pääasiassa Arvo Ylinen, joka oli Valtion Lentokonetehtaan teknillinen johtaja, Martti Vainio ja Torsti Verkkola. Ylisen siirryttyä Teknilliseen korkeakouluun syksyllä 1940, lentokonetehtaan suunnitteluosaston johdon otti Edward Wegelius. Vainion vastuulla oli Myrsky-projektissa aerodynamiikka ja Verkkolan rakennestatistiikka. Valtion lentokonetehdas ei nimennyt koneilleen pääsuunnittelijaa, joten sellaista ei Myrskylläkään ollut.

title: Tietotekniikka opetuksessa

text: Tietotekniikka opetuksessa on lisännyt suosiotaan koulumaailmassa. 1990-luvun lopun CD-opetusohjelmistot ovat vaihtuneet 2000-luvulle tultaessa verkkoperustaisiksi oppimisympäristöiksi. Internetin myötä myös globalisoituminen on tullut osaksi normaalia koulutyöskentelyä. Tietotekniikan käyttöön voi siis liittyä etäopiskelun käsite, mutta etäopiskelu itsessään ei välttämättä vaadi tietotekniikan käyttöä. Toisin kuin voisi ajatella, niin tietotekniikan käyttöä opetuksessa ei ole todettu resursseja säästäväksi. Tietotekniikan hallinta on perinteisesti ollut Suomessa matemaattisten aineiden opettajien vastuulla, mutta myös muiden aineiden opettajat ovat tuoneet tietotekniikkaa omaan opetukseensa 2000-luvulla.Tietotekniikan käytössä olennaista on yksilön oman ajattelun korostaminen. Metakognitiivisten tietojen ja taitojen kehittäminen on yksi johtavista hyödyistä, joita tietotekniikkaa käytettäessä pyritään edistämään. Oppija pystyy parhaimmassa tapauksessa kyseenalaistamaan omia näkemyksiään, seuraamaan muiden oppijoiden ajattelua ja käymään avointa keskustelua. Erityisen tehokkaaksi on havaittu toisten samanikäisten erilaisten näkökulmien vertaaminen omiin.Haastavaa teknologiapainotteisessa ympäristössä on tieteellisten käsitteiden esittäminen siinä muodossa, että oppijat kokisivat ne mielekkäinä.

title: Kreationismin opetus kouluissa

text: Neuvostoliittolaisen Sputnikin laukaisu 1957 järkytti yhdysvaltalaiset 1960-luvulla panostamaan tehokkaammin tieteeseen ja sen laadukkaaseen opetukseen. Evoluutioteorian opetusta vastustavia lakeja kumottiin, koska ne asettivat uskonnollisia rajoituksia akateemiselle vapaudelle ja opetukselle. Luomiseen uskovien piirien vastustuksen herätti tilanne, että kouluun tuotiin evoluution opetus, muttei uskonnonopetusta. Yhdysvalloissa valtio on erotettu kirkosta eikä valtion julkiseen opetukseen kuulu uskonnon tunteja, kuten Suomessa. Reaktiona tälle Yhdysvalloissa syntyi uusi liike, joka pyrki tieteen keinoin osoittamaan evoluution virheelliseksi, jolloin heidän mukaansa jäljelle jäisi ainoastaan luomisoppi. Yhdeksi keskeisimmistä lähtölaukauksista tässä osoittautui "nuoren maan kreationismia" ja Nooan tulvaa puolustava Morrisin ja Whitcombin kirja The Genesis Flood (1961), josta lähtivät liikkeelle nykyaikaisen kreationismin suuntaukset. Pian tämän jälkeen Morris ja Gish perustivat Institute for Creation Research (ICR) -järjestön. Kreationistisia suuntauksia on syntynyt useita muitakin, myös niin sanottuja "vanhan maan" hyväksyviä suuntauksia.

title: K. R. Brotherus

text: Yksi Brotheruksen kiinnostuksen kohteita oli uskonnonvapauskysymys. Hän otti kantaa tähän aiheeseen muun muassa ylioppilaskunnan eri järjestöissä. Vuonna 1910 Brotherus julkaisi ylioppilaiden keskusteluseuran kirjasarjassa tutkielman "Valtio ja valtiouskonto", jossa hän otti kantaa uskonnonvapauden puolesta. Valtioneuvosto kutsui Brotheruksen vuonna 1919 perustetun uskonnonvapauskomitean puheenjohtajaksi. Komitean työn tuloksena syntyi ehdotus Suomen ensimmäisestä uskonnonvapauslaista, joka hyväksyttiin eduskunnassa ja astui voimaan vuonna 1921. Brotherus jatkoi aiheen tutkimista jatko-opinnoissaan, minkä tuloksena hän julkaisi aiheesta vuonna 1923 teoksen "Valtio ja kirkko". Teos käsittelee sekä uskonnonvapauskysymyksen historiaa että Suomessa säädetyn uskonnonvapauslain merkitystä.

title: Suuri yhteiskunta

text: Suuri yhteiskunta () on konservatiivisen poliittisen ajattelun mukainen idea, jonka mukaan ihmisten tulisi itse ottaa vastuu itsensä ja lähiympäristön hyvinvoinnista. Valtio ei olisi samassa määrin vastuussa asiasta kuin perinteisessä hyvinvointiyhteiskunnan mallissa. Kehityssuunta sai alkunsa pääministeri Margaret Thatcherin aikana. Pääministeri David Cameron toi siihen uuden sävyn, kun alettiin korostaa yhteisöjen vastuuta palveluiden tuottamisessa. Ajatus esitettiin ensi kerran Britannian konservatiivipuolueen vaaliohjelmassa 2010.

title: Edward Rydz-Śmigły

text: Rydz-Śmigłyn kyvyt sotapäällikkönä jäivät selvästi jälkeen hänen taidoistaan rintamakomentajana. Vuonna 1922 Piłsudski oli kirjoittanut ehkä osuvan arvion Rydz-Śmigłystä sotilasjohtajana: ”Operatiivisessa työssä hänen toimintansa osoittaa tervettä järkeä ja hänellä on suuresti itsepäistä energiaa. Voin suositella häntä kenelle vain armeijan komentajaksi, mutta en ole varma siitä, onko hänellä riittäviä kykyjä toimia ylipäällikkönä kahden valtion välisessä sodassa”. Rydz-Śmigły otti vastuun tappiosta omille harteilleen.

title: Luonnontieteellinen museo (Helsinki)

text: Aleksanterin kimnaasi ehti toimia rakennuksessa vain muutaman vuoden. Itsenäistymisen jälkeen Suomessa sijainneet Venäjän valtion kiinteistöt takavarikoitiin Suomen valtiolle, joka otti myös kimnaasirakennuksen haltuunsa. Rakennus siirtyi 1917 Helsingin jääkäriprikaatin käyttöön ja toimi sisällissodan lopussa valkoisten joukkojen sotasairaalana. Rakennus oli kuitenkin takavarikoitu virheellisin perustein, sillä se ei ollut Venäjän valtion vaan yksityisen koulun omaisuutta, ja valtion oli sisällissodan jälkeen luovutettava sen hallinta takaisin Aleksanterin kimnaasin johtokunnalle. Koska kimnaasin toiminta oli loppunut, johtokunta myi rakennuksen valtiolle. Vuonna 1919 rakennukseen muutti vastaperustettu Suomen Kadettikoulu.

title: Saksan keisarikunta

text: Bismarck oli omistautunut kansallisen yhtenäisyyden luomiselle, ja hän vastusti konservatiivista Katolisen kirkon aktivismia, sekä työväenluokan radikalismia edustavia Sosiaalidemokraatteja. Kulturkampf ei ulottunut muihin silloisiin saksalaisvaltioihin, esimerkiksi Baijeriin. Tutkija Michael B. Gross sanoo: "Hyökkäys kirkkoa vastaan sisälsi joukon preussilaisia, diskriminoivia lakeja, jotka saivat katoliset tuntemaan itsensä vainotuiksi pääasiallisen protestanttisessa valtiossa". Jesuiitat, fransiskaanit, dominikaanit ja muut veljeskunnat karkotettiin kaksikymmenvuotisen jesuiittojen ja munkkien vastaisen hysterian huipentuessa. Bismarck hyökkäsi rajusti katolisia arvoja puolustanutta keskustapuoluetta vastaan julistamalla sen johtajan valtakunnan viholliseksi. Saksan kirkollisministeri Adalbert Falk julisti, että valtio hoitaisi tästä lähtien sekä uskonnon opetuksen että pappiskoulutuksen. Ainoastaan sairaanhoidolle omistautuneet munkkikunnat sallittaisiin. Kirkonmiehiä vangittiin ja seurakunnat jäivät vaille hoitoa. Väkivaltainen kampanja ei tuottanut tuloksia ja siitä luovuttiin vähin äänin vuonna 1874. Bismarck vieritti kaiken vastuun Falkin niskoille, vaikka tämä oli toiminut kokonaan valtakunnankanslerin valtuuttamana.

title: Hjalmar Åberg

text: Åberg valmistui arkkitehdiksi Suomen polyteknillisestä opistosta vuonna 1891 ja teki tavan mukaan myös opintomatkoja moniin Euroopan maihin. Valmistumisensa jälkeen meni arkkitehdiksi yleisten rakennusten ylihallitukseen. Hänet nimitettiin ensimmäiseksi arkkitehdiksi vuonna 1919. Kun vuonna 1921 myös sotilasrakennukset siirrettiin ylihallituksen vastuulle, Åberg sai ne erikoisalakseen. Magnus Schjerfbeckin siirryttyä eläkkeelle vuonna 1926 Åbergin vastuulle tuli koulurakennusten suunnitteleminen. Monet valtion oppikoulut eli lyseot on Åbergin suunnittelemia esimerkkeinä Kemin lyseo, Lahden lyseo ja Tampereen lyseo.

title: Opetuksen järjestäjä

text: Opetuksen järjestäjä on Suomen koulujärjestelmässä yhteisö, jolla on opetuksen järjestämislupa. Koska kunta on velvollinen järjestämään perusopetusta alueensa oppivelvollisille, ovat kaikki Suomen kunnat peruskouluopetuksen järjestäjiä. Myös valtio, yksityinen yhteisö tai säätiö voi toimia perusopetuksen järjestäjänä. Yksityisen yhteisön tai säätiön tulee saada opetuksen järjestämislupa valtioneuvostolta.

title: Suomen kunnat

text: Maalaiskunnat erosivat monin tavoin kaupungeista. Kaupungeissa esimerkiksi maistraatin ja poliisin toimintamenot maksettiin kaupungin varoista, kun taas maaseudulla vastaava hallinto ylläpidettiin valtion varoin kihlakunnissa. Vastuu maistraatin ylläpidosta siirtyi kaupungeissa valtiolle vasta vuonna 1965, muutama vuosi ensimmäisten uusien kaupunkien perustamisen jälkeen. Tällöin kynnys kaupungiksi muuttumiseen aleni ja ero suuren teollistuneen maalaiskunnan ja pienen kaupungin välillä pieneni.

title: Metsähallitus

text: Liiketoiminnan lisäksi Metsähallitus hoitaa valtion siltä tilaamia julkisia hallintotehtäviä verovaroin. Näitä ovat luonnonsuojelu, retkeilijän ja eränkävijän palvelut. Metsähallituksen luontopalvelut hoitaa luonnonsuojelu- ja retkeilyalueita ja edistää luonnonsuojelua sekä virkistyskäyttöä valtion mailla ja vesillä. Kaikki Suomen 40 kansallispuistoa ja suuri määrä muita suojelualueita on Metsähallituksen vastuulla. Kansallispuistoissa käy vuosittain yli 3 miljoonaa luonnossa liikkujaa (vuonna 2017).

title: Peruskoulu Suomessa

text: Perusopetus on oppilaille maksutonta. Tämä tarkoittaa, että oppilaalta ei saa periä mitään kuluja tai maksuja opetukseen tai koulun järjestämiin tapahtumiin osallistumisesta, oppikirjoista tai opetusmateriaalista ja -välineistä. Lisäksi jokaisella oppilaalla on oikeus saada joka päivä maksuton, täysipainoinen ateria. Oppilaalla on myös oikeus ilmaiseen kouluterveydenhuoltoon, muuhun oppilashuoltoon ja pitkämatkaisten maksuttomiin koulumatkoihin. Mikäli oppilaan päivittäinen koulumatka lähikouluunsa käy liian pitkäksi, hänellä on oikeus täysihoitoon koulun oppilasasuntolassa. Näiden opintososiaalisten etujen järjestäminen on opetuksen järjestäjän vastuulla, mikä asettaa yksityiskouluille raskaan taloudellisen taakan. Yksityinenkään peruskoulu ei saa periä lukukausimaksuja. Sen on päinvastoin otettava oppilaaksi omalta oppilasalueeltaan kaikki lapset.

title: Meksiko

text: Meksikon koulujärjestelmän ydin on pakollinen yhdeksänvuotinen peruskoulu, josta valtio on vastuussa. Useimmissa osavaltioissa valtio osallistuu myös kolmevuotisen esikoulun ja kolmevuotisen lukion järjestämiseen. Kaikkiaan 87prosenttia opetuksesta järjestetään julkisin varoin.[48]

title: Karluk

text: "Karlukin" oli hankkinut vuonna 1913 tehtäväänsä Kanadan arktiselle tutkimusmatkalle retken johtaja Vilhjalmur Stefansson 10 000 dollarilla, ja se myytiin Kanadan valtiolle, joka otti vastuun retkestä. "Karlukin" kapteeniksi tutkimusretkelle nimitettiin Robert Bartlett. Hän oli huolissaan aluksen sopivuudesta tehtävään, ja hän oli sitä mieltä, ettei sitä ollut rakennettu kestämään jatkuvaa jään painetta ja että sen koneteho ei riittänyt jään läpi kulkemiseen.

title: Suomen työministeri

text: Työministeri (aikaisemmin "työvoimaministeri") on valtioneuvoston jäsen, jonka vastuulla ovat työ- ja elinkeinoministeriön tieto-osastolle, työllisyys- ja yrittäjyysosastolle sekä työelämä- ja markkinaosastolle kuuluvat asiat. Hän johtaa valtion kuluttaja- ja kilpailupolitiikkaa, sekä on vastuussa työllisyys- ja yrittäjyysasioista, maahanmuutajien kotouttamisesta ja työelämän kehittämisestä.

title: Sotatalous Suomessa talvisodan aikana

text: Valtion lainanotto Suomen pankista tarkoitti käytännössä sitä, että valtio otti kasvaneiden puolustusmenojensa rahoittamiseksi lainaa Suomen pankilta, joka taas painoi lisää rahaa menojen kattamiseksi. Kyseessä oli siis tyypillinen setelirahoitus. Vallitsevissa oloissa ei käytettävissä ollut muita rahapoliittisia keinoja sotatalouden rahoittamiseksi. Suomen valtio rahoitti sodankäyntiään myös muulla, kotimaisella lainanotolla. Suomen pankista ja yksityisiltä markkinoilta otetuilla lainoilla kerättiin vuonna 1939 noin 800 miljoonaa markkaa ja seuraavana vuonna peräti 4 miljardia markkaa. Vuoden 1940 lainanotosta merkittävä osa ei kohdistunut suoraan talvisodan aiheuttamiin kustannuksiin vaan mm. puolustusvalmiuden kohottamiseen ns. välirauhan aikana.

title: Suomen tieverkon historia

text: Tienpito oli jo keskiajalla määrätty maanomistajille. Jokainen isäntä siis hoiti maanteitä miten taisi. Harava ja lapio olivat yleisimmät työvälineet. Vasta 1800-luvun lopulla valtio otti vastuun osasta tienpitoa.

title: Sokeainopetus

text: Kansakoulun isä Uno Cygnaeus oli kiinnostunut myös sokeain opetuksen käynnistämisestä Suomessa. Sitä varten hän järjesti kyselyn sokeain lukumäärästä. Todettiin, että vuonna 1862 Suomessa oli sokeita 4591. Kouluiässä (7–18 v) oli 255. Uno Cygnaeus innosti Matilda Linsenin (1831–1872) lähtemään valtion kustannuksella opintomatkalle Eurooppaan perehtymään sokeain opetukseen vuonna 1863–1864. Palattuaan hän teki ehdotuksensa, ja keisarillisella käskykirjeellä määrättiin avattavaksi tyttöjen ruotsinkielinen sokeainkoulu vuonna 1865 Helsingin Kaivopuistossa Melinin huvilasta vuokratuissa tiloissa.

title: Vattkast

text: “Korpo genom tiderna”-historiikistä selviää, että vuonna 1898 Wattkastissa oli kahdeksan tilaa. Lisäksi saarella oli lukuisia vanhoja rakennuksia, jotka toimivat torppina. 1900-luvun alussa väestön määrä laski dramaattisesti (25-50%). Osa asukkaista jäi kuitenkin saarelle, ja vuonna 1974 aloitetu lauttaliikenne Korppoon ja Wattkastin välillä aiheutti pientä väestön kasvua. Lautta oli aluksi saarelaisten vastuulla, mutta muutaman vuoden päästä valtio otti lauttaliikenteen hallintaansa, työllistäen viisi miestä. Wattkastin silta vihittiin käyttöön vuonna 2004. Nykyään Wattkast on elävä kylä.

title: Sergei Skripal

text: Ison-Britannian mukaan Venäjän valtio oli vastuussa myrkytyksestä. Ulkoministeri Boris Johnsonin mukaan oli "ylivoimaisen todennäköistä", että Vladimir Putin oli määrännyt iskun. 12. maaliskuuta Theresa May sanoi, että Britannian hallitus päättelee, että Venäjä oli todennäköisesti teon takana, koska asiantuntijat olivat tunnistaneet käytetyn myrkyn; koska tiedettiin, että Venäjä on kyseistä myrkkyä aiemmin tuottanut ja kykenisi siihen edelleen; koska Venäjän tilillä on salamurhia ennestään; ja koska Venäjä pitää loikkareita salamurhien kohteena. Joko kyse oli Venäjän valtion toimesta tai sitten Venäjä on päästänyt myrkyn otteestaan ja se on päätynyt muiden käsiin. Jollei Venäjä esitä uskottavaa vastausta, johtopäätös on se, että kyse oli Venäjän valtion toimesta Bitanniaa vastaan.

title: Metsähallitus

text: Metsähallitus (lyhenne MH, ruots. Forststyrelsen) on Suomen maa- ja metsätalousministeriön alainen valtion liikelaitos, jonka hallinnassa on noin 12,5 miljoonaa hehtaaria valtion omistamia maa- ja vesialueita. Metsähallitus hallinnoi siten liki kolmannesta Suomen pinta-alasta. Suurin osa alueista sijaitsee Itä- ja Pohjois-Suomessa. Metsähallituksen vastuulla on näiden alueiden hoitaminen ja käyttäminen niin, että ne hyödyttäisivät mahdollisimman paljon suomalaista yhteiskuntaa. Vuonna 2017 Metsähallitus tuloutti valtiolle 92,7 miljoonaa euroa.

title: Sotatalouden rahoittaminen Suomessa toisen maailmansodan aikana

text: Valtion lainanotto Suomen pankista tarkoitti käytännössä sitä, että valtio otti kasvaneiden puolustusmenojensa rahoittamiseksi lainaa Suomen pankilta, joka taas painoi lisää rahaa menojen kattamiseksi. Vallitsevissa oloissa ei käytettävissä ollut muita rahapoliittisia keinoja sotatalouden rahoittamiseksi. Suomen valtio rahoitti sodankäyntiään myös muulla, kotimaisella lainanotolla. Suomen pankista ja yksityisiltä markkinoilta otetuilla lainoilla kerättiin vuonna 1939 noin 800 miljoonaa markkaa ja seuraavana vuonna peräti 4 miljardia markkaa. Vuoden 1940 lainanotosta merkittävä osa ei kohdistunut suoraan talvisodan aiheuttamiin kustannuksiin vaan mm. puolustusvalmiuden kohottamiseen ns. välirauhan aikana.

title: Suomen ortodoksinen kirkko

text: Suomen itsenäistyttyä valtio tunnusti Suomen ortodoksisen hiippakunnan itsenäiseksi kirkoksi vuonna 1918 ja Moskovan patriarkaatti antoi oman tunnustuksensa vuonna 1921. Suomen valtio kuitenkin halusi erottaa kirkon Moskovan vaikutuspiiristä, ja tämän vuoksi vuonna 1923 Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti otti Suomen ortodoksisen kirkon yhteyteensä autonomisena kirkkona.[4] Tosin kirkko olisi toivonut autokefalian asemaa, mutta Konstantinopoli ei sitä kuitenkaan myöntänyt, koska siellä katsottiin, että sellainen ratkaisu olisi suututtanut Moskovan.[6]

title: Suomen armeijan ulkomaalaiset vapaaehtoiset talvisodassa

text: Päätös ottaa Suomen puolustusvoimien palvelukseen myös ulkomaalaisia johti välittömästi myös kysymyksiin siitä, mikä organisaatio voisi ottaa vastuulleen poliittisesti epäluotettavan henkilöstön ja mahdollisten vakoojien tunnistamisesta. Lisäksi jouduttiin pohtimaan mm. koulutukseen ja kuljetuksiin liittyviä kysymyksiä. Vasta 5. maaliskuuta 1940 ulkoministeriö saattoi ilmoittaa ulkomaanlähetystöille, että vapaaehtoisasioita hoitamaan on perustettu päämajan alaisuudessa toimiva Päämajan vapaaehtoistoimisto. Samanaikaisesti määriteltiin vastuunjakoa siten, että puhtaasti sotilaallisissa asioissa vastuun kantoi aiemmin mainittu päämajan osasto ja hallinnollis-poliittisia vastuu siirtyi valtioneuvoston asettamalle komitealle. Toisin sanoen asiat oli määritelty vasta alustavasti maaliskuun alussa 1940, joten Suomen hallinnollinen valmius ottaa vastaan ulkomaalaisia vapaaehtoisia oli täydellisesti niin sanotuissa lapsenkengissään vielä sodan loppuun saakka.

title: Pariisin salonki

text:
1800-luvulla ajatus julkisesta Salongista laajeni vuosittaiseksi valtion rahoittamaksi uusien maalausten ja veistosten jurytetyksi näyttelyksi, joka pidettiin suurissa kauppahalleissa. Avajaisillan juhla oli merkittävä seurapiiritapahtuma ja juhla, josta lehdet saivat aihetta pilapiirroksiin.
Impressionistimaalarit eivät kuitenkaan saaneet töitään riittävästi esille, ja syntyneen hälyn vuoksi Napoleon III perusti näyttelyn "Salon des Refusés" (Hylättyjen salonki), jossa olivat esillä Salongin sinä vuonna hylkäämät teokset. Näyttely avattiin 17. toukokuuta 1863, jolloin avantgardismin katsotaan syntyneen. Impressionistit pitivät useina vuosina omia näyttelyjään. Vuonna 1881 Salonki menetti valtion rahoituksen, jolloin eräs taiteilijaryhmä perusti "Société des artistes françaisin" (Ranskan taiteilijaseura), joka otti näyttelyn pitämisen vastuulleen.

title: Tolstoilaisuus

text: Tolstoin mukaan Jumalan tahdon noudattaminen kiteytyy väkivallattomuudessa (”älä vastusta pahaa pahalla”) ja lähimmäisenrakkaudessa. Valtio on hylättävä, koska se on väkivaltakoneisto. Kirkko puolestaan on tolstoilaisuuden mukaan hukannut Kristuksen sanoman hyväksyessään ja oikeuttaessaan maallisen väkivallan. Tolstoilaisuuden mukaan myös talouselämän monet muodot sisältävät väkivaltaa, kuten riistoa. Välimatka rikkaiden ja köyhien välillä sallii rikkaiden kuvitella, että he eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa köyhien kärsimyksistä. Tolstoi kuitenkin korosti, että olemme vastuussa tekojemme seurauksista, tiedostimme niitä tai emme. Siksi tolstoilaisen on käytävä läpi sisäinen muutos, jossa hän yksilönä ottaa vastuun elämästään Jumalan tahdon mukaisesti.

title: Suomen poliittinen järjestelmä

text: Suomessa kaksi kolmasosaa julkisesta palvelutuotannosta on kunnallisen itsehallinnon hoidossa. Harvassa maassa on kunnallisen itsehallinnon vastuu yhtä suuri. Perustuslakiin on kirjattu kuntien oikeus kerätä kunnallisveroa. Valtion ja kuntien välinen työnjako on varsin epäyhtenäinen. 2010-luvulla valmistellun sosiaali- ja terveydenhoitoalan uudistuksen odotetaan vievän valtaa ja vastuuta etenkin pieniltä kunnilta.

title: Lyijyvuodet

text: Äärioikeistolaisten terroristien mieliase oli voimakas aikapommi. Vastapuolen edustajat selittivät tämän viittaamalla "jännitestrategiaan". Pommilla aiheutettiin monia sattumanvaraisia kuolemia ja näin ollen enemmän yleistä pelkoa, kun taas vasemmistoterroristit valitsivat uhrinsa etukäteen yksilötasolla ja käyttivät käsiaseita lähietäisyydeltä. Suomessakin aikanaan toiminut Italiassa historoitsijana arvostettu kirjailija ja toimittaja Indro Montanelli on artikkeleissaan ja kirjoissaan arvostellut ankarasti vasemmistoterroristeja, koska nämä usein vetosivat juuri "jännitestrategiaan" ja "valtion terrorismiin" iskujensa oikeutuksina, vaikka ne olivat teoreettisia olettamuksia, joita ei ollut vielä silloin näytetty toteen. Vasemmiston vastaus oli suunnilleen se, että koska pommit eivät olleet heidän tekojaan ja koska niissä käytettiin sotilaallisia räjähteitä, oli ilmiselvää, että niistä vastasivat valtion palveluksessa olevat fasistit. Myöhemmin osoittautuikin sitten, että olettamus piti ainakin osittain paikkansa. Punaiset prikaatit ampui Montanellia 2. kesäkuuta 1977. Kolme luotia osui jalkoihin ja yksi takamukseen, mikä on aika tyypillinen esimerkki näiden vuosien poliittisesta argumentoinnista. Tämäntapaisia jalkoihin ampumisia ("gambizzazione") Punaiset prikaatit tekivät lyijyvuosina pitkälti toista sataa, ja uhrien joukossa oli useita toimittajia. Aika tyypillistä on myös se, että Montanelli ja häntä ampunut Franco Bonisoli monta vuotta myöhemmin kättelivät ja juttelivat menneistä tapahtumista kuin vanhat ystävät.Lyijyvuosien poliittisen väkivallan yleisyyttä on vaikea ymmärtää, ellei sen ajan arkipäivää esitellä lukemilla. Kahdessakymmenessä vuodessa (1969–1988) Italiassa kuoli poliittisen väkivallan uhreina yhteensä 482 ihmistä, joista 104 poliisia ja karabinieeria sekä 53 terroristijärjestöjen jäsentä. Kuolonuhrien joukosta lötyy kuitenkin monta aseetonta, väärään aikaan väärässä paikassa olleita, kuten esimerkiksi 22 perheenemäntää. Huippuvuosi oli 1980, joka vaati 125 ihmisen hengen. Pelkästään kaksi tunnetuinta äärivasemmistolaista järjestöä Punaiset prikaatit ja Prima Linea surmasivat yhteensä ainakin 104 ihmistä. Tunnetuin äärioikeistolainen ryhmä Nuclei Armati Rivoluzionari otti vastuun 28 ihmisen surmasta, minkä lisäksi Bolognan pommi-isku (85 kuollutta) lasketaan tämän järjestön tiliin, vaikka se on myöhemmin kiistänyt osallisuutensa ja henkilö, joka puhelimitse otti vastuun järjestön nimissä on jäänyt tunnistamatta. Äärioikeistolaisten järjestöjen (useimmiten Ordine Nuovon) tekemät pommi-iskut vaativat yhteensä ainakin 134 ihmisuhria, joista melkein kaikki olivat täysin syyttömiä sivullisia. Yhteensä 24 aseellista poliittista järjestöä otti vastuulleen vähintään yhden murhan. Vuoden 1985 jälkeen vuosittainen uhrien määrä kuitenkin kääntyi jyrkkään laskuun viranomaisten saatua lopultakin tilanteen hallintaansa. Kolmena seuraavana vuonna terrorismi vaati yhteensä vain 11 ihmisen hengen, ja vuonna 1989 ensimmäisen kerran yli 20 vuoteen terrorismin uhrina ei kuollut yhtään ihmistä.

title: Musiikinopetus Suomessa

text: 2000-luvulla musiikin perusopetuksen valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet määriteltiin näin:Musiikin opetuksen tehtävänä on auttaa oppilasta löytämään musiikin alueelta kiinnostuksen kohteensa sekä rohkaista oppilasta musiikilliseen toimintaan, antaa hänelle musiikillisia ilmaisunvälineitä ja tukea hänen kokonaisvaltaista kasvuaan. Opetuksen tehtävänä on myös saattaa oppilas ymmärtämään, että musiikki on aika- ja tilannesidonnaista. Se on erilaista eri aikoina, eri kulttuureissa ja yhteiskunnissa, ja sillä on erilainen merkitys eri ihmisille. Opetuksessa tulee ottaa huomioon, että musiikin ymmärtämisen ja käsitteellistämisen perustana ovat musisoinnin ja musiikin kuuntelun yhteydessä saadut merkitykselliset kokemukset.


query: Kuka Venäjän keisari antoi Suomelle oman rahan, markan?

title: Aleksanteri II (Venäjä)

text: Aleksanteri II (29. huhtikuuta (J: 17. huhtikuuta) 1818 Moskova – 13. maaliskuuta (J: 1. maaliskuuta) 1881 Pietari) oli Venäjän keisari, Puolan tsaari ja Suomen suuriruhtinas vuosina 1855–1881. Aleksanteri II oli Suomelle myötämielinen hallitsija. Hänen aikanaan toteutettiin Venäjällä maaorjien vapauttaminen 19. helmikuuta 1861 (vanhaa lukua, uutta lukua 3. maaliskuuta), minkä vuoksi häntä kutsuttiin Venäjällä myös vapauttajatsaariksi. Balkanilla slaavit ja ortodoksiset kansat kutsuvat häntä vapauttajatsaariksi, koska hän vapautti heidät sodassa turkkilaisten vallasta. Suomessa Aleksanteri muistetaan hyvänä hallitsijana, joka arvosti suomalaisia ja Suomen perustuslakeja, paransi suomalaisten asemaa ja antoi Suomelle oman rahan, markan.

title: Hopeamarkka

text: Aluksi markan arvo oli sidottu Venäjän ruplaan. Metallirahan puute, vaihtelevat valuuttakurssit hampurin markan ja ruplan välillä olivat ongelmia. Myös ulkomaisen luoton saannin vaikeudet sekä pankin perustamisvaikeudet olivat ongelmia. Vuonna 1859 Henrik Borgström vaati hopeakannalle paluuta ja suomalaiset kauppiaat lähettivät anomuskirjeitä senaatille. Hypoteekkiyhdistyksen perustavan kokouksen julkilausuma ja senaatti käsitteli asiaa 1.12.1859. Samassa kuussa senaatin finanssitoimituskunnan pällikkö Fabian Langenskiöld ehdotti hopeakantaan paluuta. Langenskiöld sai keisarilta suostumuksen Suomen omaan rahayksikköön 4.4.1860 sekä keisarilta ehdollisen suostumuksen paluusta hopeakantaan elokuussa 1862. Vielä Samana vuonna Langenskiöld otti Saksasta 16 milj. markan hopealainan. Langenskiöld suositteli seuraajakseen Snellmania. Vuonna 1860, markka oli määritelty kiinteästi neljäsosaksi ruplaa. Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865, jolloin siitä tuli itsenäinen valuutta.

title: Pankki

text: Vuonna 1811 keisari Aleksanteri I antoi määräyksen perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen pankki, Waihetus- Laina- ja Depositioni-Contori ().[7] Turusta Helsinkiin pankki muutti vuonna 1819. Tästä pankista tuli vuonna 1840 Suomen Pankki[8], joka on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki. Varsinaiset keskuspankkitehtävänsä Suomen Pankki aloitti vasta 1800-luvun loppupuolella, kun Suomi oli saanut oman rahan ja maahan oli perustettu liikepankkeja.[9]

title: Postimanifesti

text: Keisari Aleksanteri III:n ja Suomen senaatin välille oli vuonna 1888 syntynyt erimielisyys tuontitullien asettamisesta eräille venäläisille tuotteille Suomessa, ja ilmeisesti tämän seurauksena keisarin huomio kiinnittyi eräisiin Suomen hallinnon häiritseviin ”poikkeamiin”. Vuonna 1889 Aleksanteri III ehdotti Suomen tulli-, raha- ja postilaitosten yhdistämistä vastaaviin venäläisiin laitoksiin ja keisarin pyynnöstä Suomen kenraalikuvernööri Fjodor Heiden määräsi Suomen senaatin antamaan lausunnon postilaitoksen yhdistämisestä. Senaatti antoi oma-aloitteisesti lausunnon kaikista kolmesta laitoksesta, vastustaen jyrkästi niiden yhdistämistä valtio-oikeudellisilla perusteilla. Senaattori Leo Mecheliniin henkilöityneen näkemyksen mukaan nämä laitokset olivat osa Suomen laki- ja privilegiojärjestelmää, joka oli välttämätöntä säilyttää koskemattomana. Keisari ei hyväksynyt suomalaisten kehittämää oppia Suomen suuriruhtinaskunnasta valtiona ja raivostui senaatin lausunnoista. Hänen mukaansa oli ”anteeksiantamatonta”, ettei Suomen posti- ja rahalaitoksia ollut vielä yhdistetty vastaaviin valtakunnallisiin laitoksiin. Suomen ministerivaltiosihteeri Casimir Ehrnrooth ryhtyi tämän jälkeen pikaisesti valmistelemaan postilaitoksen sulauttamista. Postin yhtenäistäminen oli suomalaisille pienin menetys ja siten helpointa toteuttaa, mutta suunnitelmat raha- ja tullilaitoksen vastaavasta yhtenäistämisestä kariutuivat teknisiin hankaluuksiin ja suomalaisten jarrutukseen.

title: Suomen markka

text: Markka otettiin käyttöön vuonna 1860[4], mutta sen kurssi oli sidottu ruplan arvoon: yksi markka vastasi ruplaa, jota sitäkin Venäjällä epäiltiin liian suureksi yksiköksi.[3][5] Rahan nimi valittiin kilpailulla. Markan ja pennin ohella muita nimiehdotuksia olivat muun muassa sataikko ja äyri, sampo ja muru sekä suomo ja rahtu.[5] Nimeä markka ei tuolloin käytetty missään muualla. Se tulee perinteisestä hopean ja kullan painon yksiköstä, arvoltaan 8 troy-unssia (1 troy-unssi = noin 31 grammaa). Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865 – ilman Venäjän ruplaa. Tällöin naula hopeaa vastasi arvoltaan 94,48 markkaa.

title: Suomen talous

text: Venäjän vallan aikana Suomen teollistuminen alkoi 1860-luvulla sahateollisuudesta, mutta vielä vuonna 1900 sai 73% kansasta elantonsa maanviljelystä[101]. Kun puun ja voin kysyntä kasvoivat ja viljan tuonti vapautui, kaskiviljely loppui ja painopiste siirtyi viljanviljelystä karjatalouteen. Suomi siirtyi vaihdantataloudesta rahatalouteen.[102] Vuonna 1860 Suomi sai oman rahan, markan.[103]

title: Arseni Zakrevski

text: Kun Nikolai I:stä tuli Venäjän keisari vuonna 1825, saavutti Zakrevski nopeasti uuden keisarin luottamuksen, ja hänen asemansa Suomessa vahvistui. Hallintomenettelyä muutettiin niin, että kenraalikuvernööri saattoi aiemmasta poiketen itse esitellä Suomea koskevia asioita keisarille. Zakrevski perusteli tätä muutosta sillä, että vastaava oikeus oli kaikkien muidenkin Venäjän alueiden kenraalikuvernööreillä. Suomen senaatti koki Zakrevskin toiminnan kuitenkin oman valtansa rajoittamisena.

title: Raha

text: Omaa rahaa on pidetty keskeisenä kansallisvaltion luomisen projekteissa. Suomessa autonominen suuriruhtinaskunta otti jo 1860-luvulla käyttöön markan omana rahayksikkönä. Oman rahan tuottaminen on tunnusomaista esimerkiksi itsenäistyville valtioille siinä kuin lipun ja kansallislaulunkin käyttöönotto.

title: Raha-asiainvaliokunta

text: Raha-asiain valiokunnan tehtävänä oli käsitellä rahaoloja. Suomessa kiersi Suomen sodan aikana niin Ruotsin kuningaskunnan kuin Venäjän keisarikunnankin rahaa. Autonomia vahvistui, kun Suomen pankki alkoi toimia keskuspankkina muodostuville liikepankeille ja kun Suomeen saatiin 1/4 kultafrangin arvoinen Suomen markka rahajärjestelmän kultaiseksi pohjaksi alun perin hopeakantaisen markan jatkoksi 1878, jolloin Suomen suuriruhtinaskunta suurtyi kultakantaan 20 vuotta ennen Venäjän keisarikuntaa.

title: Fabian Langenskiöld

text: Suomen rahaolojen uudistaminen oli ollut vireillä jo von Haartmanin aikana, mutta oman rahayksikön käyttöönotto osui Langenskiöldin kaudelle. Hankkeen taustalla oli ruplan arvon jatkuvan vaihtelun aiheuttamat hankaluudet. Senaatin ensimmäinen esitys Suomen omasta rahasta hylättiin tammikuussa 1860, sillä Venäjällä pelättiin Suomen irtautumisen ruplasta herättävän ulkomailla epäluottamusta Venäjän omaa valuuttaa kohtaan. Huhtikuussa 1860 Langenskiöld sai kuitenkin Pietarissa hyväksytyksi julistuskirjan, jolla Suomelle luotiin oma raha, markka, jonka kurssi oli edelleen sidottu ruplaan. Langenskiöld suunnitteli kuitenkin markan sitomista edelleen hopeakantaan, mihin saatiin periaatteellinen suostumus Pietarista vuonna 1862. Katovuoden aiheuttamat lisämenot valtiolle hidastivat toteutusta, ja rahauudistuksen loppuun vieminen jäi Langenskiöldin seuraajaksi nimitetylle J. V. Snellmanille. Langenskiöld itse suositteli häntä seuraajakseen, ja Snellman tunnusti myöhemmin Langenskiöldin merkityksen markan saamisessa. Langenskiöldiä onkin sanottu markan todelliseksi isäksi. Aikalaisetkin kutsuivat häntä ”markkakreiviksi”. Markan irrottaminen ruplasta ja sitominen hopeaan toteutui vuonna 1865.

title: Rahan historia Suomessa

text: Markka-niminen valuutta oli käytössä Suomen alueella jo keskiajalla, ja sen käyttö jatkui 1700-luvun lopulla tapahtuneeseen Kustaa III:n rahauudistukseen asti. Venäjän vallan alkupuolella vuoden 1840 raharealisaatioon saakka Suomessa oli liikkeessä sekä Ruotsin että Venäjän rahaa. Suomen markka oli maan rahayksikkö vuosina 1860–2002. Vuonna 2002 Suomessa otettiin käyttöön Euroopan unionin yhteinen valuutta euro.

title: Ensimmäinen sortokausi

text:
12. kesäkuuta 1890 julkaistiin postimanifesti eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistuskirja postitoimesta Suomen Suuriruhtinaanmaassa (AsK 16/1890), joka alisti Suomen postilaitoksen Venäjän postilaitoksen ja sisäasiainministeriön alaiseksi. Tarkoituksena oli alistaa myös tulli- ja rahalaitokset venäläisiin laitoksiin, mutta suunnitelman onnistuivat estämään eräät ajatusta vastustavat venäläiset. Rahaministeri Vyšnegradski vastusti Venäjän rahan määräämistä Suomen rahaksi. Tullilaitoksen yhdistäminen estyi, koska Venäjän teollisuus pelkäsi vaarallista kilpailua Suomen teollisuuden taholta.
Kenraalikuvernööri Heidenin johtama venäläis-suomalainen komitea ehdotti, että Suomessa käytettävä rahayksikkö oli muutettava kultaruplaksi, joka arvoltaan vastaisi neljää markkaa. Hopeisiksi ja kuparisiksi vaihtorahoiksi tulisivat kopeekat, jotka vastaisivat neljää penniä Suomen rahassa. Suomalainen raha olisi varustettava eri merkinnällä erotukseksi venäläisestä rahasta.

title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Suomen suuriruhtinaskuntaa hallitsi Pietarista käsin Venäjän keisari esittelijänään ja valmistelijanaan suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteeri. Suuriruhtinaskunnassa Venäjän keisaria edustivat kaksijakoisesti Suomen kenraalikuvernööri ja Suomen senaatti. Venäjän keisarin korkeimpana edustajana kenraalikuvernöörin asema oli merkittävä, hän oli maan sotilaallinen johtaja ja osallistui myös senaatin toimintaan. Kenraalikuvernöörin suora yhteys ja vuorovaikutus keisarin kanssa aiheutti joskus toiminnan päällekkäisyyttä myös ministerivaltiosihteerin suhteen. Senaatilla puolestaan oli lähinnä neuvoa-antava rooli, se sai esitysoikeuden vasta vuonna 1886. Suomalaisilla oli sisäisen keskus-, alue- ja paikallishallinnon lisäksi käytössä muun muassa omia postimerkkejä (1856–), oma raha vuodesta 1860 ja oma armeija. Suomen suuriruhtinaskunnan kenraalikuvernööreinä toimivat, aikajärjestyksessä:Ruotsissa 1634 käyttöön otettu läänijaotus säilyi vain vähäisin muutoksin. Vuonna 1837 maaherran nimi muutettiin kuvernööriksi. Venäjän kielessä Suomen läänejä nimitettiin kuvernementeiksi.Suomen suuriruhtinaskunnalla ei ollut omaa vahvistettua lippua vaan eri yhteyksissä ja ajankohtina oli käytössä erilaisia lippuja. Suomen suuriruhtinaskunnan omasta lipusta käytiin useaan otteeseen keskustelua jopa valtiopäivilläkin 1860-luvulla, mutta asiasta ei koskaan tehty päätöstä.

title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: 1800-luvun lopussa Venäjän ja Suomen suuriruhtinaskunnan johtavan kerroksen väliset, siihen asti poikkeuksellisen vakaat ja rauhalliset suhteet kriisiytyivät. Lähtökohtana välien vakaudelle ja suomalaisen eliitin myötämielisyydelle tsaareja kohtaan oli ollut se, että vuonna 1809 he olivat saaneet johdettavakseen oman hallintokokonaisuuden, suuriruhtinaskunnan. Tämä poikkesi sekä Ruotsin valtakaudesta että esimerkiksi kapinallisesta Puolasta, jonka valtaeliitti päinvastoin oli menettänyt asemansa Venäjän vallattua maan. Venäjän puolelta suurvaltapoliittisesti vähämerkityksellisempi suomalaisalue "unohtui" ja jäi vaille suurta huomiota. Suuriruhtinaskunnan keskushallinnon ja säätyjen valtapoliittinen asema vahvistui 1800-luvun kuluessa niin maan sisäisten kuin myös emämaan toimenpiteiden vaikutuksesta. Suuriruhtinaskunnan alkuvaiheen, 1800-luvun puoliväliin asti ulottunut ”hiljaisuuden ja huomaamattomuuden” aika muuttui 1850-luvulta lähtien. Tuolloin voimistunut positiivinen teollinen ja taloudellinen kehitys, Aleksanteri II valtakauden luoma vapauden ilmapiiri sekä niitä tukenut liberalistinen ja nationalistinen ajattelu lisäsivät suuriruhtinaskunnan valtapoliittista painoarvoa ja kohottivat suomalaisten omanarvontuntoa. Venäjän keisarien lakeihin sitoutumaton, ukaaseihin ja manifesteihin sekä suosikkijärjestelmään perustunut, ja lukumäärältään vähäiseen virkamiehistöön nojannut hallintotapa antoi tilaa suomalaisten omalle aktiivisuudelle asioiden hoidossa ja etujen hankinnassa. Tämä korostui keisari Aleksanteri III valtakauden alussa, jolloin valtiopäivät kokoontuivat säännöllisesti ja säädyt saivat lakien esitysoikeuden.

title: Clas Herman Molander

text: Molander toimi Hämeen läänin maaherrana 1865–1869, jolloin hän osoitti suurta intoa nälänhädän torjumiseksi. Vuonna 1869 hänet nimitettiin lopulta jäseneksi senaattiin, jossa hän jatkoi kuolemaansa asti. Ensimmäiset kaksi vuotta hän oli kamaritoimituskunnan päällikkönä, mutta pääuran muodosti yli neljännesvuosisata (1871–1897) valtiovaraintoimituskunnan johdossa. Tässä toimessaan hän vaikutti ahkeruudellaan ja tunnollisuudellaan hyvään raha-asioiden hoitoon ja Suomen markan arvon säilymiseen. Tärkein päätös oli markan sitominen kultakantaan vuonna 1878, mikä irrotti Suomen raha-asiat lopullisesti Venäjästä. Vuoden 1890 komissioissa, joissa oli tarkoitus saada aikaan tulli- ja raha-asioissa lähestymistä Venäjän ja Suomen välillä, Molander torjui taitavasti venäläisten ehdotukset.

title: Rahan historia Suomessa

text: Valtiovarainpäällikkö Fabian Langenskiöldin aloitteesta senaatti esitti joulukuussa 1859 keisarille, että Venäjän setelit eivät olisi Suomessa enää käypiä nimellisarvostaan, vaan todellisesta hinnasta, joka määräytyisi Pietarin pörssissä. Taustalla oli Krimin sodasta vuosina 1853–1856 johtunut Venäjän talouden epävakaus, jolloin Suomen Pankki oli lopettanut ruplamääräisten seteliensä lunastamisen hopealla. Suomi anoi lupaa omalle rahalleen ja sai sen lopulta 4. huhtikuuta 1860, kun keisari Aleksanteri II allekirjoitti Keisarillisen Majesteetin Armollisen Ilmoituksen muutetusta raha-yksiköstä Suomen Suuriruhtinanmaalle.[15]

title: Justinianus I

text: Keisari Anastasiuksen kuollessa vuonna 518 Justinus oli upseerina yhdessä keisarin palatsikaarteista.[5] Anastasius ei ollut nimittänyt itselleen seuraajaa, vaikka hänellä oli kolmekin veljenpoikaa. Kronikoitsija Joannes Malalas kertoo miten Justinus I pääsi keisariksi. Korkea-arvoinen eunukki Amantius, joka ei itse olisi voinut päästä keisariksi, yritti saada tukea omalle ehdokkuudelleen. Amantius antoi Justinukselle rahaa, joilla hänen tuli lahjoa kaartin sotilaat. Justinus lahjoikin sotilaat, mutta ei kannattamaan Amantiusta vaan itseään.

title: Rahan historia Suomessa

text: Markka sidottiin hopeakantaan vuonna 1865 – ilman Venäjän ruplaa. Tällöin naula hopeaa vastasi arvoltaan 94,48 markkaa. Vuonna 1878 markka sidottiin kultakantaan, jolloin 20 markkaa vastasi arvoltaan 6,45 grammaa kultaseosta, jossa oli 900 promillea kultaa.

title: Toinen sortokausi

text: Toinen sortokausi alkoi Pjotr Stolypinin tultua Venäjän pääministeriksi ja hänen toteuttaessaan 1908 "Suomen asiain esittelyjärjestyksen", jonka jälkeen Suomea hallittiin enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Aikaisemman käytännön mukaan suomalainen ministerivaltiosihteeri oli esittänyt Venäjän keisarille ne Suomea koskevat lakiasiat, jotka tulkittiin kuuluviksi yleisvaltakunnallisiin asioihin. Uuden esittelyjärjestyksen jälkeen tämä valta oli Venäjän ministerineuvostolla. Vuonna 1910 annettiin laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä, joka käytännössä riisti Suomen senaatilta ja eduskunnalta lähes kaiken lainsäädäntövallan. Sen turvin säädettiin vuonna 1912 myös yhdenvertaisuuslaki, joka antoi Venäjän kansalaisille Suomessa samat oikeudet kuin Suomen alamaisilla oli, äänioikeutta lukuun ottamatta. Tämä mahdollisti venäläisten nimittämisen korkeisiin virkoihin Suomessa.

title: Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät

text: Valtiopäivien avaamien oli Venäjän keisarin tärkeimpiä valtiollisia toimia Suomen suuriruhtinaana. Venäjän keisarin perustuslaillisesti rajoitettu Suomen suuriruhtinuus perustui puolestaan Ruotsin vallan aikaiseen Kustaa III:n valtiosääntöön 1772 sekä yhdistys- ja vakuuskirjaan vuodelta 1789. Perusteena tälle käytettiin Aleksanteri I:n Porvoon tuomiokirkossa antamaa hallitsijanvakuutusta, jonka perusteella rakennettiin nimellisestä 1500-luvulta periytyneestä, mutta valtiollisesti merkityksettömästä Suomen suuriruhtinaskunnasta todellinen autonomia, jolla oli kansallinen armeija, oma raha sekä oma tullilaitos.

title: Porvoo

text: Suomen sodan jälkeen vuonna 1809 Suomesta tuli Venäjään autonominen suuriruhtinaskunta. Venäjän keisari Aleksanteri I kutsui Porvooseen koolle valtiopäivät, jotka avattiin maaliskuussa. Hän antoi hallitsijanvakuutuksensa avajaisten yhteydessä Porvoon tuomiokirkossa, ja vahvisti maan vanhan uskonnon, perustuslait ja säätyjen oikeudet. Valtiopäivien päätöspuheessaan 19. heinäkuuta hän korotti Suomen kansakuntien joukkoon ”sen omien lakien suojaamana”. Kaikki valtiopäivien kokousrakennukset ja talo, jossa keisari seurueineen majoittui, ovat yhä olemassa.[7] Venäjän vallan aikana 1840-luvulla Porvooseen perustettiin uusi kaupunginosa, empirekaupunki. Se oli ensimmäinen kerta keskiajan jälkeen, kun kaupungin alue merkittävästi kasvoi.[7]

title: Suomen postilaitoksen historia

text: Vuonna 1890 Venäjän keisari Aleksanteri III antoi ns. postimanifestin, jolla Suomen postilaitos alistettiin Venäjän postilaitoksen ja sisäasiainministeriön alaiseksi. Suomalaisten postimerkkien käyttö kiellettiin vuonna 1891 Suomen ja Venäjän välisessä postiliikenteessä, mutta se pysyi vielä sallittuna Suomen sisäisessä sekä ulkomaille suuntautuvassa postiliikenteessä. Suomalaiset postimerkit kiellettiin kokonaan ulkomaanpostissa heinäkuussa 1900 ja Suomen sisäisessä postissa tammikuussa 1901. Seuraavan kerran julkaistiin Suomen vaakunaleijonalla varustettuja omia postimerkkejä vasta vuonna 1917.

title: Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliitto

text: Toukokuussa 1917 pidettiin Tukholmassa nuorisointernationaalin kokous, johon osallistui SSN:n Axel Åhlström. Kokous antoi Suomen nuorisoliikkelle tehtäväksi muun muassa nuorisoliikkeen herättämisen Venäjällä. Tämän seurauksena suomalaiset keräsivät Venäjän sosialidemokraattiselle työväenpuolueelle 6 000 markkaa. SSN:n viides, jo 1914 pidettäväksi alun perin aiottu, edustajakokous kokoontui Tampereella 19.–24. elokuuta 1917. 2. syyskuuta, kansainvälisenä nuorisopäivänä, SSN järjesti ensimmäisen oman mielenosoituksensa sotaa ja militarismia vastaan. Sosialidemokraattinen varhaisnuorisojärjestö Työväen järjestönuorten liitto perustettiin lokakuussa 1917.

title: Kultakanta

text: Suomen markka oli sidottuna kultaan 1878–1915 ja 1926–1931. Kultarahoja lyötiin seoksesta, jossa oli 900 promillea kultaa, loput kuparia. Vuodesta 1870 lähtien 20 markan kultaraha painoi 6,45 grammaa, 10 markan raha puolet tästä. Vuonna 1926 voimaan tulleen rahalain mukaan lyötiin 100 ja 200 markan kultarahoja. Tällöin 100 markan rahassa oli 4,21 grammaa ja 200 markan rahassa 8,42 grammaa 900 promillen kultaa.

title: Suomen markka

text: Vuonna 1865 rupla lakkasi olemasta käypä maksuväline Suomessa, eikä tulevia seteleitä ollut enää tarpeen suunnitella ruplaseteleitä vastaavilla nimellisarvoilla. Vuonna 1875 tulivat 5 ja 10 markan setelit, joiden suunnittelija oli tanskalainen Nilaus Fristrup ja kuva-aiheet tekstien lisäksi kasvi- ja muuta ornamentiikkaa, maatalouteen ja teollisuuteen liittyvää symboliikkaa sekä yhdistetty Venäjän ja Suomen vaakuna. Tässä, kuten ensimmäisessäkin markkasetelisarjassa, on maininta rahan arvosta hopeassa.

title: Porvoon valtiopäivät

text: Aleksanteri I antoi hallitsijanvakuutuksensa 29. maaliskuuta 1809. Suomi sai pitää vanhat lakinsa, uskontonsa ja erioikeutensa,[6] eikä sitä liitetty suoraan Venäjään, vaan siitä muodostettiin autonominen suuriruhtinaskunta, jonka suuriruhtinas Venäjän keisari oli. Suomen perustuslaeiksi jäivät Kustaa III:n aikaiset lait, joissa hallitsijalla on suuret valtaoikeudet. Nyt Suomelle luotiin kuitenkin oma erillishallinto.[7]

title: Kemin kaupungin historia

text: Kemijokisuulle oli suunniteltu kaupunkia jo 1600–luvulla, mutta Tornion kaupungin läheisyyden vuoksi suunnitelmia ei tuolloin toteutettu. Venäjän hallitsijaksi vuonna 1855 noussut keisari Aleksanteri II halusi elvyttää Krimin sodassa kärsineen valtakuntansa kaupan, teollisuuden ja merenkulun toimintaedellytyksiä. Suomessa elvytystoimenpiteiden valmistelun sai suorittaakseen kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Berg. Toimenpiteisiin Suomessa kuuluivat mm. oman rahan, Suomen markan käyttöönotto 1860 sekä uusien kaupunkien perustaminen. Tehtävään liittyen Berg pyysi Oulun läänin maaherraa Alexander Lavoniusta selvittämään sopivaa paikkaa Kemijokisuulle rakennettavalle tapulikaupungille.[5] Uudelle kaupungille löydettiin kolme vaihtoehtoista paikkaa: Kallioniemi lähellä Vallitunsaarta, Lukkarilan ranta Kemijoen länsirannalla ja Sauvosaarenniemi Kemijoen itäpuolella meren rannalla. Näistä parhaana vaihtoehtona pidettiin viimeksi mainittua.[6]

title: Suomen suuriruhtinaskunta

text: Vuonna 1859 J. V. Snellman ja Fabian Langenskiöld aloittivat operaation oman rahan saamiseksi. 4. huhtikuuta 1860 keisari Aleksanteri II määräsi Suomeen oman markan ja pennin. Markan arvo määriteltiin aluksi ruplan neljäsosaksi. Vuonna 1865 hopeamarkka julistettiin ainoaksi lailliseksi maksuvälineeksi Suomessa. Vuonna 1878 Suomen markka sidottiin Ranskan kultafrangiin, mikä merkitsi Suomen rahajärjestelmän eroamista Venäjän hopeakantaa käyttäneestä järjestelmästä. Sen sijaan Suomen raha oli osa kansainvälistä kultakantajärjestelmää, johon suurin osa länsimaista kuului.

title: Suomen markka

title: Erik Ståhl

text: Joki antoi morsiamelleen 500 markkaa rahaa ja maksoi velkansa talonmiehelle. Hän lähti sitten Perämies-nimiseen kantakapakkaansa lompakossaan 800 markkaa rahaa. Hän lähti kapakasta puolenyön maissa vahvasti päihtyneenä ja heräsi aamulla jossain Sörnäisissä josta hän palasi taksilla kotiinsa. Maanantaiaamuna hänellä oli herätessään jäljellä enää 60 markkaa rahaa ja lisää rahaa saadakseen hän myi Ståhlin kellon 100 markalla.


query: Onko Sanji Vinsmoke ketjupolttaja?

title: Sanji

text: Sanji on ketjupolttaja joka taistelee käyttäen ainoastaan jalkojaan, sillä hän ei halua vahingoittaa käsiään joita käyttää kokkaamiseen. Hän taistelee voimakkailla potkuilla ja käyttää monia eri potkutekniikoita. Sanji on maailmanluokan kokki, jolle ruoanlaiton lisäksi myös taistelutaidon opetti Baratie -ravintolan pääkokki Punajalka-Zeff. Hän syntyi North Bluella, mutta varttui East Bluella. Sanji on 177cm pitkä (180 cm aikahypyn jälkeen) ja 19-vuotias (21-vuotias aikahypyn jälkeen). Sanjin syntymäpäivä on 2 maaliskuuta. Eiichiro Odan mukaan Sanjin eläinhahmo on ankka, väri sininen ja hän tuoksahtaa kalaruualle ja tupakalle.

title: Sanji

text: Tavallisten potkujen lisäksi, Enies Lobbyssä taistellessaan Jyaburaa vastaan, Sanji näytti uuden tekniikkansa nimeltä Diable Jambe. Diable Jamben aikana tehtävät hyökkäykset ovat suunnilleen samat kuin tavallisesti, mutta Diable Jambea käyttääkseen hän pyörii yhdellä jalalla uskomattoman nopeudeasti, ja saa jalkansa tulikuumaksi. Tämän vuoksi hyökkäykset ovat voimakkaampia ja polttavat vastustajia, jolloin suojautuminenkin saattaa olla hyödytöntä. Eiichiro Odalta kysyttiin miksi kuumuus ei vaikuta Sanjiin itseensä, hän selitti Sanjin sydämen palavan kuumempana. Tämä tosin oli yksi Odan lukuisista vitsivastauksista. Toinen syy sille, miten Sanji kestää jalan kuumuuden on se, että kokkina hänen täytyy pystyä sietämään kuumiakin olosuhteita. Se ei kuitenkaan selitä, mikseivät hänen vaatteensa pala.

title: Sanji

text: Sanji on Zeffin oppipoika ja heillä on pitkä yhteinen historia. Yhdeksän vuotta sitten nuori Sanji harjoitteli kokkausta North Bluella kulkeneella risteilyaluksella. Hän unelmoi nuoresta iästään huolimatta All Bluesta, mutta muut kokit kertoivat sen olevan vain myytti, ja ainoastaan toivoton unelmoija lähtisi etsimään sitä. Tämä ärsytti Sanjia, mutta hänestä oli myös yököttävää katsella, kun muut kokit söivät asiakkaiden jättämiä ruokia.

title: Sanji

text: Alkuperäisessä japaninkielisessä mangassa ja animessa Sanji on ketjupolttaja, kun taas 4Kids animeversiossa Sanji imeskelee tikkaria. Tämä siitä syystä, etteivät lapset oppisi tupakoimaan.

title: Sanji

text: Sanji on perverssi ja katselee mielellään naisia vähissä vaatteissa ja kaikista mieluiten alasti. Alabastan palatsissa Sanji kysyy Igaramilta kylvyssä, missä on naisten puoli. Igaramilta hän ei vastausta saa, mutta Nefertari Cobra paljastaa olinpaikan ja Sanji onnistuu näkemään Namin alasti(tosin Nami vaati tirkistelystä kaikilta 100 000 berryä).

title: Sanji

text: Sanji pitää nimien keksimisestä itselleen taisteluiden ajaksi. Esimerkiksi Alabastan tapahtumien aikana hän käytti nimeä Mr. Prince. Kuitenkin identiteetin salaaminen ei edesauttanut kiinniottopalkkion saamista. Nykyisin Sanjista on 77 miljoonan berryn kiinniottopalkkio, mutta hänen kilpailijallaan Zorolla on 120 miljoonaa. Sanjin ensimmäinen ja nykyinen kiinniottopalkkio on kuitenkin suurempi verrattuna Zoron 60 miljoonaan. Vaikka Sanjista on luvattu suuret rahat, hän on tyytymätön etsintäkuulutuksen kuvaan, jossa hänet on piirretty kuvan sijaan, johtuen kuvanottajan erheestä olla ottamatta linssisuojusta pois.

title: Sanji

text: Hänen vasenta silmäänsä ei ole koskaan näytetty mangassa, vaan silmä on aina ollut hiusten peitossa. Kuitenkin luvussa 419, Sanji nähtiin pitävän pientä kaukoputkea vasemman silmänsä edessä. Kuitenkin "Uusi maailma" osassa Sanjilla on vasen silmä näkyvillä, kun taas oikea peitettynä.

title: Sanji

text: Eräänä päivänä Punajalka-Zeff ja hänen miehistönsä hyökkäsivät laivaan. Risteilyaluksen henkilöstöllä ei ollut mitään mahdollisuuksia voittaa. Sanji yritti tappaa itse Zeffin. Kuitenkin jouduttuaan merirosvojen lyömäksi hän sanoi etteivät häntä voisi merirosvot voittaa, sillä hän aikoo vielä löytää All Bluen. Tämä sai merirosvot nauramaan. Salaa Zeff kuitenkin itse unelmoi myös All Bluesta. Myrsky yltyi ja lopulta sekä merirosvolaiva että risteilyalus upposivat mereen. Zeff pelasti Sanjin yhteisen unelman vuoksi ja he rantautuivat pienelle, autiolle ja asuinkelvottomalle saarelle. Sanji ja Zeff olivat ainoat jotka selvisivät hengissä.

title: Sanji

text: Hän on Olkihattujen kokki, joka vastaa heidän terveydestään. Sanjin unelma on löytää All-Blue (Great Blue 4Kids-dubissa), meri josta löytyy kaikkia kalalajeja ja joka olisi joka kokin paratiisi. Hän kunnioittaa ruoanlaittovälineitä, ruokaa ja kokkausta, eikä anna kenenkään nääntyä nälkään, oli kyseessä kuinka paha tai viaton ihminen tahansa. Lisäksi Sanji ei pidä siitä, jos joku heittää ruokaa roskiin tai jättää syömättä. Sanji on myös erittäin ylpeä kokkauksistaan, eikä salli kenenkään haukkua hänen valmistamaa ruokaa.

title: Sanji

text: Yhdeksän vuotta myöhemmin Don Krieg saapui valtaamaan Baratieta. Olkihattupiraattien avustuksella Don Krieg ja hänen armadansa voitettiin. Kaikki ei kuitenkaan palannut normaaliksi, vaan Sanji päätti ryhtyä Olkihattupiraattien kokiksi. Sanji liittyi Olkihattupiraatteihin All Bluen etsimisen ja Namin vuoksi. Nami oli kuitenkin varastanut Going Merryn ja aarteet jättäen Olkihatut. Luffy, Zoro, Usopp, Sanji ja Zoron kaksi palkkionmetsästäjäystävää (Johnny ja Yosaku) lähtivät hakemaan Namia takaisin Arlongilta.

title: Sanji

text: Sanji on törkypuheinen ja vakava hahmo, töykeä ja kärsimätön, varsinkin liikuskellessaan miesten seurassa. Hänen karskiutensa vastapainoksi hänellä on myös "love-cook"-puoli ollessaan kauniiden naisten seurassa. Kauniin naisen nähdessään Sanji menee sekaisin rakkaudesta, hän rientää kaunottaren eteen ja tekee romantiikkaa tihkuvia eleitä. Sanjin näkyvillä oleva silmä muuttuu sydämeksi ja hänen ympärillänsä leijailee sydänkuvioita (tämä tapahtuu erityisesti silloin kun hän puhuu tai on lähellä Namia tai Nico Robinia). Usein hän herrasmiehenä auttaa naisia pienissäkin asioissa, tarvitsivat he apua tai eivät. Sanji myös toteuttaa mielellään naisten pyyntöjä. Lisäksi Sanji on luvannut itselleen, ettei koskaan anna naiselle sattua mitään niin kauan kuin hän pystyy vielä seisomaan. Tämä koituu ongelmaksi siinä vaiheessa, kun Sanjin vastus on nainen, sillä hän ei halua satuttaa naista vaikka nainen haluaisi tappaa hänet. Sanji mieluummin kuolisi kuin satuttaisi naista. Pohjimmiltaan Sanji on kuitenkin hyväsydäminen, joka ilmenee kun Luffy pelastaa soutuveneessä tajuttomana olevan Apisin, joka kiitokseksi kokkaa heille ruokaa. Apis kuitenkin polttaa kaikki Sanjin keittiövälineet käyttökelvottomiksi ja lisäksi hänen ruokansa oli periaatteessa syömäkelvotonta (Luffy kuitenkin kehui ruokaa hyvänmakuiseksi ja oli ainoa joka suostui syömään sitä). Sanji pakotti kaikki maistamaan ruokaa ettei Apisille tule paha mieli ja lohdutti Apisia sillä, että liiallinen mausteiden käyttö ja ruuan polttaminen mustaksi ja kovaksi ovat tyypillisiä aloittelijoiden virheitä.

title: Sanji

text: Vaikka enimmäkseen Sanji taistelee jaloillaan, on hän käyttänyt keittiöveitsiä taistellessaan Wanzea vastaan, joka käytti suojanaan nuudeleista tehtyä haarniskaa johon potkut vain takertuivat. Keittiöveitsillä Sanji pilkkoi Wanzen nuudeliasun erilaisiksi annoksiksi ja viimeisteli Wanzen potkuillaan, sillä hänen mukaansa keittiöveitset eivät ole tappamista, vaan ruoanlaittoa varten.

title: One Piece

text: Viidentenä (neljäntenä) joukkoon värvättiin kokki Sanji, joka työskenteli aiemmin ravintolalaiva Baratiessa. Hänen unelmanaan on ollut lapsuudesta asti löytää tarumainen All Blue -meri, jossa on kaloja kaikista maailman meristä. Sanji käyttää taisteluissa vain jalkojaan ja on nimennyt liikkeensä ruokasanaston mukaan. Taistelutyylinsä vuoksi häntä kutsutaan myös Mustajalka-Sanjiksi.

title: Sanji

text: Sanji Vinsmoke () on yksi merirosvoaiheisen One Piece-nimisen mangan päähenkilöistä. Hän on neljäs Olkihattujen jäsen ja on laivan kokki.

title: Monkey D. Luffy

text: Kahden vuoden treenaamisen jälkeen Olkihattupiraatit kokoontuivat jälleen Sabayodilla ja lähtivät kohti Uuttamaailmaa. He sukelsivat Nereidisaarille, missä Luffy päihitti merenmies Hodyn. Voitto juhlan jälkeen Luffy onnistui suututtamaan yhden neljästä merirosvo keisarista (youkou), Big Momin ja julisti samalla valtaavansa Nereidisaaret omaan hallintaansa. Olkihattupiraatit jatkoivat matkaansa pois meren pohjasta ja saapuivat Punk Hazardille, missä he solmivat yhteistyön Trafalgar D. Lawn kanssa päihittääkseen yonkou Kaidoun. Matkan varrella he kuitenkin päätyivät taistelemaan kaappariloordi Doflamingon kanssa Dressrosalla. Päihitettyään Doflamingon Luffyn palkkio nousi 500.000.000 berryyn ja hän sai samalla 7 merirosvojoukkoa alaisuuteensa, kasvattaen hänen joukkojaan periaatteessa noin 5000 miehen verran. Dressrosalta matka jatkui Zou-saarelle, missä heille paljastuu vihdoin miten mystiselle Raftelin saarelle pitäisi päästä. Joukko hajaantuu kahteen ryhmään, Sanjin yllättävän katoamisen jälkeen. Luffy lähti osan miehistöstään kanssa pelastamaan Sanjia Big Momin reviiriltä ja he taistelivat yhdessä Begen ja Vinsmokien kanssa Big Mom merirosvoja vastaan. Sieltä selvittyään Luffyn etsintäkuulutus nousi huimaan 1.500.000.000 berryyn ja hänet nimitettiin viidenneksi merirosvo keisariksi, nostaen Olkihattupiraatit yhdeksi mahtavimmaksi merirosvojoukoksi.

title: Olkihattupiraatit

text: KokkiHänen päästään on luvattu 330 000 000 berryä oltuaan osallisena Enies Lobbyyn hyökkäämisessä ja voitettuaan Jyabura. Sanjista otettu kuva epäonnistui, sillä kuvaaja unohti ottaa linssinsuojuksen pois kamerasta. Siksi Sanjista piirrettiin piirros etsintäkuulutukseen, joka ei ole Sanjin mieleen.

title: Sanji

text: Sanjin strategiset kyvyt ovat pelastaneet Olkihatut monesta pulasta. Hän huijasi Crocodilea uskomaan, että Olkihatut ovat kuolleet, pelasti Olkihatut Rainbasesta hukkumasta, ohjasi Usoppin Tuomiotorniin Robinia pelastamaan, sulki Oikeuden portin ja mahdollisti siten Olkihattujen paon. Näiden tekojen takia Sanji on usein poissa paikalta suurten taistelujen aikana, eikä Maailmanhallitus ole päässyt todistamaan hänen taistelukykyjään. Vaikka Sanji onkin Olkihattujen kolmanneksi vahvin taistelija, hänen kiinniottopalkkionsa ei ole kolmanneksi, vaan neljänneksi suurin Robinin viedessä kolmannen sijan. Sanji on myös tällä hetkellä ainoa Olkihattupiraatti, josta ei ole valokuvaa etsintäkuulutuksessa. Brookin valokuva on tosin vanhentunut eikä esitä häntä enää nykyisessä olomuodossaan. Kahden vuoden jälkeen Sanji on oppinut uimaan nopeammin kuin merenmiehet. Hän potkii itselleen lisää nopeutta. Ja hän on oppinut CP9 sky walk liikkeen jolla hän pakeni Love Islandilla naisiksi tekeytyneitä miehiä karkuun.

title: Sanji

text: Sanji tekee niin paljon ruokaa lähinnä Luffyn takia, että todennäköisesti Sanjin ruuat kuluttavat Olkihattujen berryjä eniten. Mangajaksossa #435 Sanji sai ensimmäisen etsintäkuulutuksensa joka on 77 miljoonaa berryä. Hänen kutsumanimensä on "mustajalka" joka viittaa etäisesti hänen opettajaansa Zeffiin jonka kutsumanimi oli "punajalka". Suuresta kiinniottopalkkiosta huolimatta Sanji tyrmistyi. Hänen etsintäkuulutukseen ei saatu Sanjista kuvaa, joten hänet piirrettiin siihen. Baratien väki oli joka tapauksessa ylpeitä Sanjin menestyksestä ja Sanjin etsintäkuulutus komeileekin heidän seinällään.

title: Cipher Pol

text: Hän haukkui Nico Robinia ja Sanji ei tietenkään pitänyt siitä, kuten Usopp ja Franky. Sanji ei myöskään katsonut ohitse sitä, että Wanze tuhlasi ruokaa. Kun Sanji potkii Wanzen naamaa tämän "syntymävirheet" korjaantuvat, kuten esimerkiksi etanamaiset silmänsä ja hän saa enemmän normaalit kasvot. Jostain syystä Wanze kuitenkin itkee menetettyään rumat kasvonsa. Sanji potkaisee viimeisen kerran Wanzea ja Wanze lentää oven ja seuraavan vaunun läpi suoraan CP9:n vaunuun, saaden vähemmän kauniit kasvonsa takaisin. Wanzen puhetyyliin kuuluu sanoa välillä "sa-sas-sas-saa" tyylisiä lausahduksia.

title: Cipher Pol

text: Enies Lobbyssä ensimmäisenä voisi olettaa, että Jyaburan haastaja on Sogeking mutta oikeasti se on Sanji. Sanji ja Jyabura tappelevat mutta Sanji voittaa Jyaburan "pirunjalka"-hyökkäyksillään ja pamauttaa Jyaburan Oikeuden tornin pohjalle. Jyabura on CP9:n ainoa jäsen joka voi liikkua käyttäen "Tekkaita" (rautamuuria).

title: Sanji

text: Sanji on yli-inhimillisen voimakas, nopea ja sitkeä. Hän on kolmanneksi voimakkain Olkihattupiraattejen jäsen, Luffyn ja Zoron jälkeen. Taistelutaidot hän oppi Punajalka-Zeffiltä, minkä vuoksi Sanji taistelee ainoastaan jalkojaan käyttäen. Toinen syy on se, ettei hän halua vahingoittaa kokin käsiään. Taistelutekniikan nimi on "punajalka", joka tulee siitä, että jalka tahriintuu punaiseksi verestä. Hänen potkunsa ovat tarpeeksi voimakkaita murskaamaan kiviä ja kaatamaan hirviömäisen suuria vihollisia. Sanjin liikkeet ovat myös akrobaattisia taistelujen ajan.

title: Sanja

text: Sanja on ortodoksista alkuperää oleva naisen etunimi. Ortodoksisen kalenterin mukaan Sanjan nimipäivää vietetään 23. huhtikuuta. Sanja-nimen pyhittäjä on marttyyri Aleksandra .

title: Sanji

text: Sanji kysyi Zeffiltä itkien, miksi hän oli syönyt jalkansa, kun Sanjin tappamalla Zeff olisi saanut kaiken ruuan. Zeff vastasi, koska Sanjilla ja hänellä oli sama unelma: löytää All Blue. Koska Zeff kuitenkin menetti jalkansa sekä miehistönsä, hänellä ei ollut enää mahdollisuutta lähteä Grand Linelle josta All Blue voisi löytyä. Tämä ei kuitenkaan tuntunut haittaavan Zeffiä, vaan hän sanoi haluavansa saarelta selviydyttyään perustaa merelle ravintolan, jottei kenenkään tarvitsisi näkeä merellä nälkää vaikka joutuisi autiolle saarelle. Myös Sanji lupasi, että jos hän pääsisi elävänä saarelta, hän auttaisi Zeffiä rakentamaan ravintolan. Hetken kuluttua heidän riemukseen laiva kulki saaren ohi ja he pelastuivat. Tapahtuneen vuoksi Sanji ei enää koskaan haaskannut ruokaa ja suuttui, mikäli joku haaskasi sitä.

title: Sanji

text: Sanji kunnioittaa Luffya kapteeninaan, mutta on vihainen Luffylle jos tämä syö liikaa. Hänen välinsä Zoron kanssa ovat hyvin heikot, ja usein Sanji nähdäänkin riitelemässä Zoron kanssa, jota Sanji kutsuu marimoksi. Vaikka heidän välinsä ovat huonot, taisteluissa muita vastaan he ovat vaarallinen tiimi. He myös suojelevat toisiaan hyvin paljon, mutta hyvin useasti sekin johtaa loppujen lopuksi riitelyyn. Ensimmäisen kerran kun hän näki Chopperin, Sanji aikoi keittää hänet. Olkihattuihin liitymisen jälkeen Sanji sanoi Chopperin olevan sopiva hätämuonavaraksi. Nykyisin Sanji kuitenkin kunnioittaa Chopperia toverinaan ja ystävänään. Hän on myös hyvä ystävä Usoppin kanssa, ja tuntuu ymmärtävän häntä hyvin. Toisin kuin Zoro, Sanji näyttää paljon enemmän tunteitaan ja osoittaa huolenpitoa tovereitansa kohtaan.

title: Sanji

text: Zeff oli onnistunut saamaan haltuunsa ruokaa, ja hän jakoi ne Sanjin kanssa. Itse hän piti suuren säkin ja antoi Sanjille pienemmän, koska "aikuisen maha on isompi". Saari oli pelkkää kiveä, minkä takia siellä ei ollut mahdollista saada kasvatettua mitään. Karun olomuodon vuoksi siellä ei elänyt eläimiäkään. Saaren sientä muistuttavan muodon vuoksi kalastaminenkaan ei onnistunut, sillä merenpinta oli liian alhaalla ja takaisin kiipeäminen olisi ollut mahdotonta. Niinpä Sanjin ja Zeffin piti elää laivalta pelastetulla ruualla. He päättivät asettua eri puolille saarta. Mikäli toinen heistä näkisi laivan he ilmoittaisivat toisilleen. Sanjin mentyä omalle puolelleen hän jakoi ruuan pitkälle ajalle. Kului päiviä ja lopulta ruoka loppui ja mahan täytteeksi Sanji joi sadevettä lammikosta. Hän muisteli miten hän mollasi muita kokkeja asiakkaiden jättämien tähteiden syömisestä ja alkoi itkeä. Mangan mukaan kului 70 päivää kunnes Sanji päätti mennä katsomaan Zeffiä, jos hänellä olisi ollut ruokaa jäljellä. Saavuttuaan näköetäisyydelle Sanji huomasi, että Zeffin säkki oli täynnä. Hän päätti tappaa Zeffin, jotta voisi syödä jäljellä olevan ruuan itse. Avattuaan säkin sen sisällöksi paljastui kuitenkin kultaa. Kauhukseen Sanji huomasi, että Zeff oli antanut hänelle kaiken ruuan, ja Zeff itse oli syönyt oikean jalkansa. Animessa Zeff menetti jalkansa pelastaessaan Sanjia merestä. Zeffin jalka jäi jumiin ja ainoa keino saada jalka irti oli katkaista se kettingillä. Mangassa esitetty syy oli liian raaka laajalevitteiselle televisiolle, joten kohtaus jouduttiin muuttamaan. Tämä siis tarkoittaa, ettei animessa Zeff syönyt mitään.

title: Arlong-merirosvot

text:
Monella Arlongin merirosvolla on myös aurinkotatuointi, joka saattaa olla Jimbein merkki.
Kuro-obi (クロオビ, Kuroobi) on yksi tarkkaavaisimmista ja ankarimmista jäsenistä. Hän usein oli epäluuloinen Namia kohtaan. Kuro-obi taitaa merenmieskaraten ja on 40:llä danilla (mustan vyön asteella). Olkihattujen ja merenmiesten välisen taistelun aikana Sanji haastoi Kuro-obin. Sanjin mennessä pelastamaan Luffyä merenpohjasta, Kuro-obi sai etulyöntiaseman voimiensa kaksinkertaistuttua vedessä, kun taas Sanjin puolittui. Lopulta Sanji kuitenkin onnistui pääsemään merestä ja Kuro-obin yrittäessä käyttää hyökkäystään nimeltä "sadan tiilen murskaaja", Sanji viimeisteli hänet potkusarjalla. Pusi (チュウ, Chū) usein puhuessaan sanoo "pusi" (japanin versiossa "chu" eli pussaamisesta kuuluva ääni). Hän on rauhallinen ja käyttää aseenaan vettä jota hän ampuu suusta kuin luoteja. Olkihattujen ja merenmiesten välisen taistelun aikana Usopp taisteli Pusia vastaan. Hän selvästi aliarvioi Usoppin ja lopulta hän hävisi kun Usopp sytytti hänet tuleen ja löi vasaralla useasti päähän.

title: Sanji

text: Sanjin ja Zeffin välit ovat yhteisestä unelmasta huolimatta melko huolestuttavat. He haukkuvat toisiaan ja käyttävät välillä väkivaltaa. Sanji haukkuu usein Zeffiä "äijänryönäksi" (englannin haukkumanimikkeitä: Old Fart, Shitty-Geezer jne, kuso-jiji alkuperäisessä versiossa). Zeff sanoo usein, että Sanjin ruoka maistuu pahalle. Sanji aloitti tupakanpolton 10-vuotiaana. Tämä on kerrottu vain mangassa. Sanji syytti itseään siitä, että Zeff oli menettänyt toisen jalkansa ja joutunut sen vuoksi luopumaan merirosvon urasta, ja halusi jotenkin korvata sen hänelle.

title: Cipher Pol

text: Ensimmäisenä Kalifan oli tarkoitus taistella Sanjia vastaan. Vaikka Sanjin oli melko vaivatonta väistää Kalifan hyökkäykset ja torjua ne, hän ei voinut satuttaa Kalifaa sillä hän ei koskaan halua vahingoittaa naista. Kalifa muutti Sanjin posliininuken kaltaiseksi hänen Awa Awa no Mi (BubbleBubbleFruit), suomeksi käännetty vaahtovaahtomarjaksi, voimillaan jotka tekevät hänestä saippuamaisen. Hänen voimansa eivät vain puhdista kaikkea vaan ne myös puhdistaa vastustajistaan esimerkiksi voimat. Kalifa voi myös saippuavoimillaan kiillottaa vihollisen poistaen kaikki "kulmat" vastustajastaan. Tämä aiheuttaa viholliselle hankaluutta pysyä pystyssä tai tarrata esineisiin. Lisäksi liukkaat jalat eivät kannata vastustajaa. Hän onnistui käyttämään tätä hyökkäystä Sanjiin ja Namiin. Kalifan voimien heikkous on vesi joka pesee hänen saippuansa pois. Hän hävisi Namin uudelle hyökkäykselle, Thunder Lance Tempolle joka meni Kalifan läpi.

title: Monkey D. Luffy

text: Luffy pitää kovasti syömisestä ja hänellä onkin melko venyvä vatsa, hän saattaa hotkaista taivashain kokonaan. Ennen Sanjin liittymistä Olkihattuihin oli Luffy vielä kohtuuruokainen, mutta Sanjin liityttyä Luffy alkoi syödä paljon enemmän.

title: Luettelo One Piecen sivuhahmoista

text: Kun Sanji oli 10-vuotias ja työskenteli eräällä risteilyaluksella, Zeff ja hänen merirosvonsa hyökkäsivät. Sanjilla oli rohkeutta hyökätä itse Zeffiä vastaan kertoen ettei voi kuolla ennen kuin löytää "All Bluen". Tämä sattui olemaan myös Zeffin unelma. Kesken merirosvojen hyökkäyksen hyökyaallot tuhosivat sekä risteilyaluksen ja merirosvolaivan. Zeff ui nopeasti pelastamaan Sanjin. Animessa Zeffin jalka jäi kiinni laivojen romuihin. Pelastaakseen itsensä ja Sanjin hän katkoi jalkansa poikki sitomalla ketjun jalan ympärille ja antamalla laivan itse repiä jalan. Mangassa Zeff söi myöhemmin jalkansa autiolla saarella, jonne hän ja Sanji rantautuivat.