query: Milloin Jaana Bamford kuoli?

title: Nanoscience Center

text: Biologisen nanotieteen tutkimus keskittyi tiedekeskuksen toiminnan alkuvuosina muutamien teemojen ympärille. Keskeinen ala oli proteiinien tutkimus. Professori Markku Kulomaa tutki avidiinia ja professori Jyrki Heinon tutkimuskohteena oli integriini.[38] Toinen pääala oli virusten tutkimus. Professori Matti Vuento tutki parvovirusta ja professori Christian Oker-Blom käytti tutkimuksessaan bakulovirusta.[38] Vuosituhannen alkuvuosina Heino ja Kulomaa siirtyivät pois Jyväskylästä ja Oker-Blom kuoli.[38] Biotieteiden keskeisten hahmojen poistuminen johti siihen, että nanotiedekeskuksessa työskentelevien biologien määrä oli toivottua vähäisempi muutamina vuoden 2005 jälkeisinä vuosina.[39] Vuoden 2005 jälkeen tutkimus suuntautui pääasiassa rakenne- ja virustutkimukseen. Viruksista tutkittiin edelleen mm. parvoviruksia ja uutena teemana pikornaviruksia.[38] Professori Jari Ylänne on tutkinut solutukirangan rakennetta ja sen proteiineja.[38] Bakteereja infektoivia bakteriofaageja tutki professori Jaana Bamford[38], mutta tutkimus jäi kesken hänen kuoltuaan äkillisesti toukokuussa 2016.[40]

title: Bamfordin rautatieasema

text: Bamfordin rautatieasema on rautatieasema Bamfordin kylässä Derbyshiressä. Se sijaitsee Hope Valley Linen varrella.

title: Patrick Bamford

text: Bamford oli erittäin lahjakas myös koulussa. Hänelle tarjottiin jopa stipendiä arvostettuun yhdysvaltalaiseen Harvardin yliopistoon, mutta hän kieltäytyi, sillä hän halusi panostaa jalkapallouraansa. Bamford osaa soittaa myös pianoa, viulua ja saksofonia.

title: Patrick Bamford

text: Bamford edusti Irlannin alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta vuonna 2010. Hän sai tähän mahdollisuuden isovanhempansa, joka on syntynyt Irlannissa, kautta. Bamford on kuitenkin edustanut Englantia alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaissa.

title: Jaana Bamford

text: Professorina Bamford osallistui kahden toimikauden ajan Suomen Akatemian nimeämien huippututkimusyksiköiden tutkimustyöhön. Vuosina 2006–2011 hänen tutkimusryhmänsä toimi Virologian huippututkimusyksikössä.[1] Yksikkö toimi Helsingin ja Jyväskylän yliopistojen yhteistyönä.[1] Sen johtajana toimi akatemiaprofessori Dennis Bamford.[4] Virologian yksikkö teki monitieteistä perustutkimusta: tutkimusmenetelmissä yhdistyivät genetiikka, rakennebiologia, biokemia, biofysiikka ja mikrobiologia.[5] Yksikön keskeinen tavoite oli selvittää bakteereja ja arkkeja infektoivien virusten rakennetta ja toimintaa.[5] Tutkimustyön apuna käytettiin niin kutsuttuja malliviruksia.[5]

title: Jaana Bamford

text: Professori Bamfordin pääasiallinen tutkimusintressi molekyylibiologina oli virusten rakenne, kokoaminen, genetiikka ja evoluutio. Hän johti näitä teemoja tutkinutta tutkimusryhmää kuolemaansa asti. Bamford oli aloittanut virustutkimuksen jo 1990-luvulla. Hän oli yhtenä tutkijana mukana tutkimuksessa, jossa osoitettiin, että flunssaa aiheuttavan adenoviruksen varhainen kantamuoto oli olemassa jo varhain maapallon kehityshistorian alkukaudella.[6] Tutkimuksen tulokset julkaistiin vuonna 1999 Cell-lehdessä (”Last Universal Common Ancestor and its contemporary viruses”; suom. Viimeinen yhteinen esi-isä ja senaikaiset virukset).[6]

title: Jaana Bamford

text: Professori Bamfordin asiantuntemusta hyödynnettiin monissa tieteellisissä luottamustehtävissä. Muiden tehtäviensä ohella hän organisoi muun muassa kolme tieteellistä konferenssia.[9] Bamford oli vuosina 2007–2009 Suomen Akatemian biotieteiden ja ympäristöntutkimuksen tieteellisen toimikunnan jäsen.[10] Hänet valittiin toimikunnan jäseneksi myös seuraavalle toimikaudelle 2010–2012.[11] Lopulta hän oli toimikunnan varajohtaja.[9] Bamford oli myös kansallisen tohtorikoulutusohjelman bioinformatiikan ja rakennebiologian (Informational and Structural Biology, ISB) ohjaaja.[12]

title: Dennis Bamford

text: Dennis Bamford (s. 1948) on mikrobiologian professori Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisessä tiedekunnassa. Hän tekee tutkimustyötä Biotekniikan instituutissa. Professori Bamford tutkii työryhmineen virusten rakennetta ja evoluutiota. Hän johtaa Helsingin ja Jyväskylän yliopiston yhteistä Virologian tutkimuksen huippuyksikköä. Professori Bamford on toiminut akatemiaprofessorina vuosina 2002–2007 ja 2012–2016.

title: Bamford–Stevens-reaktio

text: Bamford–Stevens-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa aldehydistä tai ketonista muodostettu tosyylihydratsoni hajoaa muodostaen alkeenin. Reaktion raportoivat ensimmäisen kerran William Randall Bamford ja Thomas Stevens Stevens vuonna 1952 ja reaktio on nimetty heidän mukaansa. Bamford–Stevens-reaktio on hyvin yleisesti käytetty menetelmä muun muassa luonnonaineiden kokonaissynteesissä.

title: Patrick Bamford

text: Patrick James Bamford (s. 5. syyskuuta 1993 Grantham) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa Norwich Cityä lainalla saman sarjan Chelseasta. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Bamford on hyökkääjä.

title: Jaana Bamford

text: Biologisten vuorovaikutusten tutkimusyksikkö pyrki perustutkimuksen avulla löytämään myös hyödyllisiä tieteellisiä sovelluksia. Ilmastonmuutoksen myötä kaloja tappava Flavobakteeri on käynyt ärhäkämmäksi ja aiheuttaa isoja tappioita kalankasvattajille.[7] Bamfordin ryhmän tutkimuksissa kaloja tappavien bakteerien sekaan laitettiin bakteriofageja, ja kalojen kuolleisuus väheni. Tutkimuslajeina tutkimuksessa käytettiin aluksi seeprakalaa ja myöhemmin lohta. Hankkeen tavoitteena oli vähentää kalanviljelylaitoksilla tapahtuva antibioottien käyttöä, kun ne voidaan korvata bakteriofageilla.[7]

title: Dennis Bamford

text: Professori Bamford on ollut kirjoittajana yli 300 vertaisarvioidussa artikkelissa, joista useat on julkaistu alan arvostetuimmissa tiedelehdissä kuten Nature, Cell ja PNAS.

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford ryhmineen työskenteli vuodesta 2012 toimineessa Biologiset vuorovaikutukset -tutkimusyksikössä.[1] Bamfordin tutkimustyö yksikön puitteissa liittyi virusten biologisten vuorovaikutuksien selvittämiseen. Hänen tutkimustyönsä kyseisen teeman parissa jäi kesken, kun hän menehtyi äkillisesti 1. toukokuuta 2016.

title: Jaana Bamford

text: Bamfordin akateeminen ura Helsingin yliopistossa alkoi vuonna 1980.[2] Hän työskenteli siellä erilaisissa tutkimus- ja opetustehtävissä vuoteen 2000 asti.[2] Helsingin yliopiston dosentti hän oli vuodesta 1994.[2] Sittemmin hän työskenteli Suomen Akatemiassa nuorempana ja vanhempana tutkijana. Sen jälkeen hänet nimitettiin 2005 yliopistonlehtoriksi Helsingin yliopistoon 2005.[1]

title: Jaana Bamford

text: Alkuvuodesta 2006 lähtien Bamford toimi molekyylibiologian professorina Jyväskylän yliopistossa.[2] Hänen mukanaan Jyväskylän yliopistoon tuli uusia tutkimusaloja ja -aiheita virustutkimuksen eli virologian alalle. Hänen professorikautensa alussa solu- ja molekyylibiologian tutkimusmenetelmiä (mikroskopiakuvantaminen) Jyväskylässä kehitettiin hankkimalla 2006 yliopiston nanotiedekeskukseen uusi konfokaalimikroskooppi.[3] Tulevina vuosina erilaisia mikroskooppilaitteita hankittiin vielä lisää.

title: Jaana Bamford

text: Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Jyväskylän yliopiston professorit Luokka:Vuonna 1955 syntyneet Luokka:Vuonna 2016 kuolleet

title: Jaana Bamford

text: Vuonna 2010 Bamfordille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkki.[13]

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford oli monipuolinen kirjoittaja. Tieteellisten artikkeleiden lisäksi hän kirjoitti tutkimusaiheistaan kirjoja tai yksittäisiä lukuja muiden toimittamiin kirjoihin. Näitä toimitusteoksissa julkaistuja osioita kertyi kaikkiaan 17 kappaletta.[9] Hän oli muun muassa yksi kirjoittaja FT Michael J. Russellin toimittamassa teoksessa Origins, Abiogenesis and the Search for Life. Hän oli myös kansainvälisen Journal of Marine Science -lehden toimittaja.[9]

title: Jaana Bamford

text: Bamford tutki pitkään virusten rakennetta. Ennen professorikauttaan hän tutki muun muassa bakteriofageja eli bakteereja infektoivia ja niissä loisivia viruksia.[2] Rakennetutkimuksen avulla on esimerkiksi pystytty osoittamaan, että virukset voivat muiden eliölajien tavoin muodostaa eri kehityslinjoja, joilla kuitenkin on yhteinen kantaisä.[2] Tämä todistettiin, kun ihmisessä infektioita aiheuttavan adenoviruksen ja bakteeria infektoivan PRD1-viruksen kuoriproteiinien kolmiulotteinen rakenne määritettiin röntgenkristallografian avulla.[2] Tuloksista havaittiin, että molempien virusten kuoriproteiinien rakenne noudattaa samaa periaatetta.[2] Niillä oli siis yhteinen kantamuoto. Myöhemmin on voitu osoittaa, että samankaltainen rakenne on myös muun muassa levää, amebaa ja arkkia isäntänään käyttävillä viruksilla.[2] Nämä eri tyyppiset virukset ovat muuttuneet isäntäeliön kehityksen mukana, mutta niiden kuorirakenteen proteiini on pysynyt muuttumattomana.[2] Virkaanastujaisluennossaan 2006 professori Bamford arveli, että virusten kuoren rakenne on kehittynyt niin optimaaliseksi, että se ei enää muutu evoluution vaikutuksesta.[2]

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford (19. maaliskuuta 1955 – 1. toukokuuta 2016)[1] oli suomalainen molekyylibiologi ja professori. Hän työskenteli Jyväskylän yliopistossa molekyylibiologian professorina vuodesta 2006.

title: Jaana Bamford

text: ResearchGate.net Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Patrick Bamford

text: Tammikuussa 2016 Bamford siirtyi loppukauden kattavalla lainasopimuksella Norwich Cityn riveihin.

title: Patrick Bamford

text: Bamford on Nottingham Forestin kasvatti. Hän edusti seuran Mestaruussarjassa pelaavaa ykkösjoukkuetta vuodet 2011-2012 pelaten kaksi ottelua. Tammikuussa 2012 Bamford siirtyi Valioliigan Chelsea FC:n riveihin. Marraskuussa 2012 Bamford siirtyi lainalle Ykkösliigan Milton Keynes Donsiin, jossa hän pelasi tammikuuhun 2014 mennessä 37 ottelua tehden 18 maalia. Kevätkauden 2014 Bamford oli lainassa Mestaruussarjan Derby Countyssä. Kauden 2014-2015 Bamford oli lainassa jälleen Mestaruussarjassa, nyt Middlesbrough FC:ssä, jossa hän pelasi 39 ottelua tehden 17 maalia ja kauden jälkeen hänet valittiin Mestaruussarjan parhaaksi pelaajaksi.

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford & Biotekniikan neuvottelukunta: Geenitekniikka Suomessa. Edita, 1997. Michael J. Russell (toim.): Origins, Abiogenesis and the Search for Life. Cosmology.com, 2010. ISBN 0982955219

title: Patrick Bamford

text: Heinäkuussa 2015 Bamford siirtyi lainalle Valioliigan Crystal Palace FC:hen. Lainan piti kestää koko kauden ajan, mutta joulukuussa Bamford pyysi itse lainasopimuksen purkamista vähäiseksi jääneen peliajan vuoksi. Hän pelasi Crystal Palacen paidassa ainoastaan kuusi valioliigaottelua ilman maaleja.

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford oli naimisissa ja hänellä oli yksi tytär.[1] Vapaa-ajallaan hän harrasti mökkeilyä, kalastusta ja ruoanlaittoa.[1]

title: Jaana Bamford

text: Helsingin yliopiston julkaisutietokannan mukaan Bamford on julkaissut noin 56 vertaisarvioitua kansainvälistä tiedeartikkelia arvostetuissa tieteellisissä aikakauslehdissä (muun muassa Cell ja Nature).[8] Tieteellisten artikkeleiden kokonaismäärä oli 65 kappaletta.[9]

title: Jaana Bamford

text: Jaana Bamford opiskeli biotieteitä Helsingin yliopistossa ja valmistui sieltä genetiikka pääaineenaan filosofian kandidaatiksi 1982.[2][1] Tohtoriksi Bamford väitteli Helsingin yliopistossa 1991.[2]

title: Dennis Bamford

text: Professori Dennis Bamford on ansioitunut tutkijakouluttaja ja hän on ohjannut yli 30 väitöskirjatyötä. Seitsemän Bamfordin väitöskirjaoppilasta on sittemmin nimitetty professoreiksi.

title: Jaana Bamford

text: Kansallisten luottamustoimien lisäksi hänellä oli kansainvälisiä luottamustehtäviä. Bamford oli muun muassa Amerikan mikrobiologisen yhdistyksen (American Society for Microbiology) jäsen.[9]


query: Mitä bosonit ovat?

title: Higgsin bosoni

text: Higgsin bosoni eli Higgsin hiukkanen (H0) on alkeishiukkanen, jonka olemassaolon hiukkasfysiikan standardimalli ennustaa ja joka on mahdollisesti löydetty Large Hadron Colliderissa. Higgsin bosonia vastaavan bosonin löytämisestä raportoitiin 4. heinäkuuta 2012.[1] Massaksi saatiin 125–127 GeV/c², mitä tarkennettiin arvoon 125,09 ± 0,24 GeV/c²[2] maaliskuussa 2015.

title: Kevyin supersymmetrinen hiukkanen

text: Nimensä mukaisesti LSP on kevyin supersymmetristen teorioiden ennustama hiukkanen. LSP saattaa muodostaa suurimman osan galakseissa havaitusta pimeän aineen massasta. Useimmissa supersymmetrisissä malleissa kevein supersymmetrinen hiukkanen on neutraliino, joka on sekoitus Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereista (zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa).

title: Sähköheikkoepookki

text: Sähköheikko epokki alkoi 10 sekuntia jälkeen alkuräjähdyksen, kun inflatonin potentiaalienergia vapautui muodostaen tieheän ja kuuman kvarkki-gluoniplasman. Energiaa riitti eksoottisten hiukkasten kuten W- ja Z -bosonien ja Higgsin bosonien syntymiseksi. Kun kaikkeus laajeni ja viileni noin hetkellä 10 sekuntia W- ja Z-bosonien syntyminen lakkasi ja jäljelle jääneet W- ja Z-bosonit hajosivat nopeasti sekä heikko vuorovaikutus muuttui lyhyen kantaman vuorovaikutukseksi, seurasi kvarkkiepookki.

title: W- ja Z-bosonit

text: W- ja Z-bosoneilla on hiukkasfysiikan skaalassa hyvin suuri massa. W-bosonin massa on noin 80 GeV/c², Z-bosonin massa on puolestaan noin 91 GeV/c². Suuresta massasta johtuen niiden välittämän heikon vuorovaikutuksen kantama on hyvin lyhyt, suuruusluokkaa 10 m. Sekä W- että Z-bosonien spin on yksi.

title: Bosen–Einsteinin statistiikka

text: Bosen–Einsteinin statistiikka (BE-statistiikka) on statististessa fysiikassa jakaumalaki, joka osoittaa samanlaatuisten bosonien energiatilojen jakauman termodynaamisessa tasapainotilassa. Bosonit ovat alkeishiukkasia, jotka toisin kuin fermionit eivät noudata Paulin kieltosääntöä ja joita näin ollen voi olla rajoittamaton määrä samassa energiatilassa. Sellaisia ovat esimerkiksi fotonit ja erilaiset mesonit.

title: Heikko vuorovaikutus

text: Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan perusvuorovaikutukset siirtyvät välittäjähiukkasten (mittabosonien) kuljettamana, joita on heikolla vuorovaikutuksella kolmenlaisia. Kaksi W-bosonia, sähkövaraukseltaan positiivinen ja negatiivinen, sekä yksi sähköisesti neutraali Z-bosoni. Näitä hiukkasia kutsutaan myös yhteisnimellä välibosoneiksi. Näillä bosoneilla on hiukkasfysiikan skaalassa suuri massa: W-bosoneilla noin 80 GeV/c ja Z-bosonilla noin 91 GeV/c. Bosonien suuren massan takia heikon vuorovaikutuksen kantama on hyvin lyhyt, noin 10 m.

title: Luettelo hiukkasista

text: Bosoneilla on kokonaislukuspin. Luonnon perusvuorovaikutuksia välittävät mittabosonit ja massan arvellaan liittyvän Higgsin bosoniin. Standardimallin mukaan alkeisbosoneita ovat:

title: Higgsin bosoni

text: Myös Fermilabin Tevatron-kiihdyttimellä on etsitty Higgsin bosonia. Fermilabin kokeiden perusteella on voitu sulkea pois standardimallin Higgsin bosonin olemassaolo massavälillä 156–177 GeV/c²[9].

title: Luettelo hiukkasista

text: LHC:n CMS- ja ATLAS-kokeet ovat ilmoittaneet löytäneensä hiukkasen, joka vastaa Higgsin bosonia. Sen spin ja sähkövaraus vastaavat standardimallin ennustetta, mutta sen vuorovaikutuksista muiden hiukkasten kanssa on toistaiseksi vain vähän tietoa. Standardimallin Higgsin mekanismissa Higgsin kentän spontaani symmetriarikko synnyttää massiivisen Higgsin bosonin. Alkeishiukkasten sisäiset massat (erityisesti massiivisten W- ja Z-bosonien) selitetään vuorovaikutuksina kyseisen kentän kanssa. Higgsin bosoni vuorovaikuttaa kaikkien massallisten hiukkasten (myös itsensä) kanssa.

title: Alkeishiukkanen

text: Standardimallin mukaan alkeishiukkasia ovat leptonit, kvarkit ja mittabosonit. Leptonit ja kvarkit ovat fermioneita, eli ns. materiaalihiukkasia ja mittabosonit ymmärretään voimanvälittäjähiukkasina. Bosonit erottaa fermioneista spin-luku, joka on bosoneilla kokonaisluku ja fermioneilla puoliluku.

title: Paulin kieltosääntö

text: Statistisessa fysiikassa systeemeihin, joissa on useita fermioneja, sovelletaan Fermin–Diracin statistiikkaa, jossa Paulin kieltosääntö on otettu huomioon. Bosoneja kieltosääntö ei koske, minkä vuoksi useiden bosonien muodostamiin systeemeihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa.

title: Hiukkasfysiikan standardimalli

text: Standardimallissa yhdistetään sähkömagneettisen ja heikon vuorovaikutuksen kuvaava teoria sähköheikosta vuorovaikutuksesta ja vahvan vuorovaikutuksen kuvaava kvanttikenttäteoria, kvanttikromodynamiikka. Nämä teoriat ovat mittateorioita, eli ne kuvaavat fermionien välillä vaikuttavia voimia voiman välittävän bosonin (mittabosonin) avulla. Standardimallin bosonit ovat:

title: Hiukkasfysiikan standardimalli

text: fotoni, sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjä, W-bosonit ja Z-bosoni, heikon vuorovaikutuksen välittäjät, kahdeksan erityyppistä gluonia eli vahvan vuorovaikutuksen välittäjää sekä Higgsin bosonit, jotka aiheuttavat muiden hiukkasten massan.

title: W- ja Z-bosonit

text: Fysiikassa W- ja Z-bosonit ovat alkeishiukkasia, jotka välittävät heikkoa ydinvoimaa. Niiden löytämistä CERNissä vuonna 1983 on pidetty hiukkasfysiikan standardimallin merkittävimpänä onnistumisena.

title: Supersymmetria

text: Supersymmetria (SUSY) on hiukkasfysiikassa ehdotettu teoria. Sen mukaan jokaisella bosoneihin ja fermioneihin kuuluvalla hiukkasella on superkumppani, "superpartneri": jokaista fermionia kohden on olemassa bosoni "sfermioni" ja jokaista bosonia kohden on olemassa fermioni "bosino". Jos teoria olisi rikkoutumaton, superkumppaneilla pitäisi olla sama massa.

title: Bosoni

text: Ero bosonien ja fermionien välillä perustuu viime kädessä niiden aaltofunktion käyttäytymiseen kahden hiukkasen vaihdossa. Kahden identtisen fermionin aaltofunktio on antisymmetrinen, bosonien tapauksessa symmetrinen. Tällöin kahden samassa tilassa olevan samanlaisen fermionin yhdistetty aaltofunktio häviää identtisesti, joten tällainen kokonaistila ei ole mahdollinen.

title: X-bosoni

text: X-bosoni on hiukkasfysiikassa oletettu toistaiseksi löytymätön alkeishiukkanen, samantapainen kuin heikon vuorovavaikutuksen välibosonit eli W- ja Z-bosonit, mutta X-bosoni edustaa aiemmin tuntematonta voimaa jollaisia suuri yhtenäisteoria ennustaa olevan olemassa. Sen tehtävä olisi välittää suoraa vuorovaikutusta leptonien ja kvarkkien välillä. Toinen samantyyppinen alkeishiukkanen olisi nimeltään Y-bosoni. X-bosonin antihiukkanen on anti-X-bosoni. X-bosonin arvellaan ääriolosuhteissa rikkovan baryonilukua.

title: Hiukkasfysiikan standardimalli

text: Standardimalli sisältää alkeishiukkaset sekä fermionit että bosonit. Fermionit ovat hiukkasia joiden spin on puoliluku (1/2, 3/2 jne...) ja siksi tottelevat Paulin kieltosääntöä, jonka mukaan kaksi fermionia ei voi olla samassa kvanttitilassa. Bosonien spin on kokonaisluku eivätkä ne noudata Paulin kieltosääntöä. Yksinkertaistetusti sanottuna fermionit ovat ainehiukkasia ja bosonit välittäjähiukkasia.

title: Aine

text: Fermionien lisäksi on olemassa toinenkin alkeishiukkasryhmä: bosonit. Ne välittävät vuorovaikutuksia aineen perushiukkasten välillä. Bosoneja ovat mesonit, gluonit ja fotonit. Mesonit ja gluonit ovat vahvan vuorovaikutuksen sekä fotonit sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkasia. Heikkoa vuorovaikutusta välittää W-bosoni. Teorian edellyttämiä, mutta vielä löytymättömiä bosoneja ovat Higgsin hiukkanen sekä gravitoni. Higgsin hiukkasen on päätelty selittävän kaikkien alkeishiukkasten massan, gravitonin puolestaan olevan painovoimaa eli gravitaatiota välittävä hiukkanen.

title: Sähköheikko vuorovaikutus

text: tapahtuu alhaisissa energioissa fotonin välittämänä, mutta noin 25 GeVin energioista alkaen merkittävissä määrin myös Z-bosonin välittämänä. Energian kasvaessa Z-bosonin merkitys välittäjähiukkasena kasvaa.

title: Fermioni

text: Kaikki alkeishiukkaset ovat joko fermioneja tai bosoneja. Bosoneja, esimerkiksi fotoneja Paulin kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla useita samassa kvanttitilassa, minkä vuoksi niihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa.

title: Large Hadron Collider

text: LHC:llä on tarkoitus selvittää aineen rakenteen peruskysymyksiä, kuten mikä on kaiken aineen alkuperä ja kuinka maailmankaikkeus syntyi. Tutkijat odottavat kokeelta paljon. Sitä on rakennettu ja valmisteltu 20 vuotta. Eräs selvistä päätavoitteista oli muun muassa alkeishiukkasten massan selittävän Higgsin bosonin löytäminen. Maaliskuussa 2013 CERN vahvisti Higgsin bosonin löytymisen.

title: Mittabosoni

text: Mittabosonien spin on aina kokonaisluku, kuten muillakin bosoneilla. Kaikkien edellä mainittujen bosonien spin on 1. Usein oletetaan, että myös gravitaatiota välittäisi mittabosoni, gravitoni, jonka spin olisi 2. Gravitonit käsittävää kvanttigravitaation teoriaa ei toistaiseksi ole onnistuttu muotoilemaan matemaattisesti mielekkäällä tavalla.

title: Bosoni

text: Erona bosonien ja fermionien välillä on myös se, että fermionien eri ryhmille kuten baryoneille ja leptoneille on voimassa lukumäärän säilymislaki. Tällaista säilymislakia ei ole bosoneille, vaan niitä voi eri vuorovaikutustapahtumissa syntyä ja hävitä.

title: W- ja Z-bosonit

text: CERNin LEP-kiihdytintä käytettiin loppuvaiheessa Z-bosonitehtaana. Näiden Z-bosonin hajoamisreaktioihin perustuneiden kokeiden perusteella on mm. onnistuttu osoittamaan, että kevyitä neutriinolajeja on tasan kolme.

title: Maailmankaikkeus

text: Alkuräjähdysteorian mukaan maailmankaikkeuden ensimmäisinä olemassaolon hetkinä olosuhteet olivat lämpötilan ja energiatiheyden kannalta sellaiset, että kaikki perusvoimat gravitaatiota lukuun ottamatta olivat sulautuneet yhdeksi, samaksi voimaksi.[17][39] Noin 10−35 sekunnin kuluttua alkuräjähdyksestä vahva ydinvoima irtautui omaksi voimakseen ja noin 10−10 sekunnin kuluttua loput kaksi voimaa.[17] Näin maailmankaikkeuden suuri yhtenäisepookki oli päättynyt. Viime aikoina on pyritty kehittämään niin sanottua suurta yhtenäisteoriaa, joka selittäisi nämä kolme vuorovaikutusta yhtenä ja samana voimana.[17] Tästä puolestaan voitaisiin edetä kohti niin sanottua kaiken teoriaan, joka yhdistäisi tähän samaan teoriaan muiden perusvuorovaikutusten lisäksi myös gravitaation. Toistaiseksi vuorovaikutusten yhdistämisessä yhden teorian alle ei olla onnistuttu, vaikka lukuisia ehdokasteorioita onkin runsaasti.[58] Hiukkasfysiikan standardimallissa perusvuorovaikutusten välittymistä voidaan kuvata vuorovaikutuksia välittävien hiukkasten mittabosonien, vaihdolla.[59] Vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen on gluoni, sähkömagneettisen fotoni ja heikon W- ja Z-bosonit. On esitetty, että myös gravitaatiolla olisi oma välittäjähiukkasensa, gravitoni. Hiukkasta ei kuitenkaan ole koskaan havaittu johtuen gravitaatiovoiman heikkoudesta suhteessa muihin voimiin.[59] Näiden lisäksi standardimalli ennustaa viidennen bosonin, Higgsin bosonin, olemassaoloa. Hiukkanen selittäisi alkeishiukkasten massan niin sanotun Higgsin mekanismin kautta: Higgsin hiukkanen toimii välittäjähiukkasena Higgsin kentälle, jonka kanssa vuorovaikuttamalla alkeishiukkaset saavat massan.[60] Se ei kuitenkaan selitä esimerkiksi sitä, miksi eri alkeishiukkaset ovat erimassaisia, eikä myöskään massaa koko maailmankaikkeudessa, sillä vain 4,9% sen massaenergiasta koostuu tavallisista hiukkasista.[4][60] Higgsin bosonin kaltainen hiukkanen havaittiin CERNissä 4. heinäkuuta 2012. Löydön todenperäisyyttä tutkitaan edelleen, mutta se toistaiseksi vaikuttaa todelliselta. Bosonin olemassaolo varmistettiin alustavasti 14. maaliskuuta 2013.[61] Bosonin ominaisuuksien tutkimuksen edetessä voidaan myös tutkia sen vaikutusta maailmankaikkeuden lopulliseen kohtaloon.[62] Tämänhetkiset tulokset viittaavat, että bosoni saattaisi kaukaisessa tulevaisuudessa mahdollistaa syklisen maailmankaikkeuden, jos nykyinen maailmankaikkeus on vain metastabiili ”kupla”.[62] Tällöin jonkinlainen kvanttifluktuaatio saattaisi synnyttää maailmankaikkeuden sisälle alemmalla energiatasolla olevan ”kuplan”, joka jatkaisi laajenemistaan valonnopeudella korvaten lopulta nykyisen maailmankaikkeuden.[62]

title: Bosoni

text: Hiukkasten erottelu bosoneihin ja fermioneihin perustuu kvanttimekaniikkaan. Fermioneja koskee Paulin kieltosääntö, jonka mukaan kahta tai useampaa saman lajin fermionia ei voi olla samassa kvanttilukujen määrittämässä kvanttimekaanisessa tilassa. Bosoneja tämä kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla samassa kvanttitilassa kuinka monta tahansa.

title: Neutraliino

text:
Koska Z-bosonin, fotonin ja neutraalin Higgsin bosonin superpartnereilla
(zino, fotiino ja kaksi higgsiinoa) on samat kvanttiluvut, niiden
mittaominaistilat sekoittuvat muodostaen hiukkasen, jonka neljää massaominaistilaa kutsutaan neutraliinoiksi. Käytännössä havaitsemattomana se vuorovaikuttaa vain heikon vuorovaikutuksen ja gravitaatiovuorovaikutuksen kautta.

title: Bosoni

text: Bosoniksi sanotaan alkeishiukkasia ja niiden yhdistelmiä, joiden spin on kokonaisluku. Bosonit on nimetty Satyendra Bosen mukaan. Useita bosoneja käsittävä systeemi noudattaa Bosen–Einsteinin statistiikkaa.

title: Alkuräjähdyksen aikajana

text: Lämpötila on riittävän korkea yhdistämään sähkömagnetismin ja heikon vuorovaikutuksen, mutta vahva vuorovaikutus on erkaantunut näistä. Hiukkasten vuorovaikutukset ovat riittävän energeettisiä muodostaakseen suuret määrät eksoottisia hiukkasia, mukaan lukien W- ja Z-bosonit ja Higgsin bosonit.


query: Milloin Mario on julkaistu?

title: Mario

text: Mario (マリオ, Mario, tunnetaan myös nimellä Super Mario) on Shigeru Miyamoton luoma pelihahmo ja Nintendon virallinen maskotti. Mario esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1981 Donkey Kong -pelissä. Vuonna 1985 Mario esiintyi Nintendon NES-konsolilla julkaistussa nimikkopelissään Super Mario Bros, jota on myyty yli 40 miljoonaa kappaletta, ollen yksi kaikkien aikojen myydyimmistä videopeleistä. Mario-hahmo on esiintynyt yli 200 pelissä.[1] Mario on putkimies, mutta peleissä hän yleensä pelastaa prinsessa Peachia, jonka Bowser on kaapannut linnaansa.

title: Super Mario Bros. 2

text: Myöhemmissä Mario-peleissä on tavattu Super Mario Bros. 2:n "Shyguy"-hahmojen eri versioita sekä Pokey-kaktusvihollinen. Alkuperäinen SMB2 julkaistiin länsimaissa lopulta Super Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1993 osana "Super Mario Allstars" -kokoelmaa, jossa peli sai nimen "". Myös länsimainen SMB2 on myöhemmin julkaistu Japanissa nimellä "Super Mario Bros. USA". SMB2 on julkaistu myös osana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjaa, jonka aloitti "Super Mario Bros. Deluxe" Game Boy Colorilla. Sama peli sisälsi myös Mario Bros. -pelin moninpeliä varten.

title: Paper Mario

text: Peliä kehiteltiin alun perin Nintendo 64DD:lle, ja se on epäsuoraa jatkoa SNESin "Super Mario RPG":lle. Kehitysvaiheessa siihen viitattiinkin paikoin "Super Mario RPG 2":na. "Paper Mariolle" on julkaistu kolme jatko-osaa, Nintendo GameCuben "" vuonna 2004, Wiin "Super Paper Mario" vuonna 2007 ja Nintendo 3DS:n Paper Mario: Sticker Star vuonna 2012. Vuonna 2016 kuitenkin tuli vielä yksi Paper Mario peli: Paper Mario Color Splash. Ominaista sarjan peleille ovat paperinukkemaiset hahmot kolmiulotteisessa ympäristössä.

title: Mario

text: Suomessa The Super Mario Bros. Super Show'ta on julkaistu VHS-muodossa Octagon OY:n julkaisemana ja Golden Voicen dubbaamana. VHS:t olivat nimiltään Super Mario Bros. 1, Super Mario Bros. 2, Super Mario Bros. 3 ja Super Mario Bros. 4. Finnkino on julkaissut The Adventures of Super Mario Bros. 3:n Suomessa kokonaisuudessaan. Nämä Finnkinon VHS-kasetit olivat nimiltään Super Mario Bros. 3 – Kovaa ja korkealle, Super Mario Bros. 3 – Koopan kumppanit, Super Mario Bros. 3 – Syvissä vesissä, Super Mario Bros. 3 – Suuri seikkailu ja Super Mario Bros. 3 – Supervoimia.

title: Mario Bros.

text: Mario Bros. on julkaistu monesti osana suurempaa pelijulkaisua. Peli sisällytettiin "Super Mario Bros. 3":een minipelinä (myös pelin "All-Stars"-versiossa). Se oli myös pelattavana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjan kaikissa neljässä osassa. "Super Mario Advance" -sarja sisältää seuraavat pelit: "Super Mario Bros. 2", "Super Mario World", "Yoshi's Island" ja "Super Mario Bros. 3". Myös "" -pelissä on sama paranneltu versio Mario Bros:ista. Marion nykyinen asu poikkeaa pelin puvusta. Peli oli myös yksi marraskuussa 2016 julkaistun Nintendo Classic Mini -pelikonsolin peleistä.

title: The Super Mario Bros. Super Show!

text: Suomessa sarjan jaksoja on julkaistu 1990-luvun alussa videokasetteina. Suomenkielisestä jälkiäänityksestä vastasi Golden Voice Oy. The Super Mario Bros Super Show! perustuu Super Mario Bros.- ja Super Mario Bros. 2 -videopeleihin.

title: Mario Power Tennis (Game Boy Advance)

text: Mario Power Tennis (tunnetaan Pohjois-Amerikassa nimellä Mario Tennis: Power Tour ja Japanissa nimellä Mario Tennis Advance) on Camelotin kehittämä ja Nintendon vuonna julkaisema urheilupeli Game Boy Advancelle. Peli on julkaistu vuonna 2014 Wii U:n Virtual Consolelle. Peli on viides osa "Mario Tennis"-urheilupelisarjaa.

title: Dr. Mario

text: Dr. Mario ("Dokutā Mario") on Nintendon samannimisen pelisarjan päähahmo. Pelisarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1990. Sarjan pelit ovat puzzlepelejä, ja niiden tärkeimpiä ominaisuuksia ovat virukset, joita vastaan taistellaan vitamiineilla. Suurin osa "Dr. Mario" -pelisarjan peleistä on julkaistu Game Boy -konsoleille. Pelin taustamusiikin on tehnyt Hirokazu Tanaka. Pelisarjan päähahmo Dr. Mario esiintyy myös Super Smash Bros.-pelisarjassa.

title: Mitä missä milloin

text: Mitä-Missä-Milloin -erikoiskirjat ovat Otavan kustantamia tietokirjoja eri aloilta. Ne ovat samankokoisia kirjoja kuin vuosikirjatkin, ja niitä on julkaistu varsinkin 1950- ja 1960-luvulla.

title: Mario Kart: Super Circuit

text: Mario Kart: Super Circuit on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 2001 Game Boy Advance -pelikonsolille julkaisema ajopeli. Se on ensimmäinen käsikonsolille julkaistu "Mario Kart" -pelisarjan osa. Pelissä on ratoja "Super Mario Kartista" ja pelimekaniikassa on piirteitä "Mario Kart 64:stä".

title: Mario Golf: Toadstool Tour

text: Mario Golf: Toadstool Tour (Japanissa Mario Golf: Family Tour ) on Nintendo GameCubelle vuonna julkaistu urheilupeli. Peli kuuluu "Mario Golf" -sarjaan

title: Mario Golf (Nintendo 64)

text: Mario Golf on Camelot Software Planningin kehittämä ja Nintendon julkaisema urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo 64 -pelikonsolille ja peli on Mario Golf -pelisarjan ensimmäinen. Pelistä on tehty myös versio Game Boy Colorille. Peli on julkaistu Virtual Consolelle vuonna 2008. Peliin voi osallistua kerralla yhteensä 1-4 pelaajaa.

title: Mario Party 4

text: Mario Party 4 on Hudson Softin kehittämä ja Nintendon lokakuussa 2002 julkaisema "Mario Party" -partypelin neljäs osa. Peli on ensimmäinen Nintendo GameCubelle julkaistu "Mario Party".

title: Super Mario World

text: "Super Mario World" oli ensimmäinen Super Nintendo Entertainment Systemille julkaistu videopeli. Peli julkaistiin vuonna 2001 Game Boy Advancelle nimellä "Super Mario World: Super Mario Advance 2". Peli on julkaistu myös Wiin, Wii U:n, ja New Nintendo 3DS:n Virtual Consoleissa ja se oli myös yksi vuonna 2017 julkaistun -pelikonsolin peleistä.

title: Super Mario Bros. 3

text: "Super Mario Bros.":n sekä "Super Mario Bros. 2":n molempien versioiden ohella SMB3 oli myös mukana Super Nintendolle (sekä myöhemmin Wiille) julkaistussa yhteispaketissa "Super Mario All-Stars", joka lisäsi peliin tallennusominaisuuden. Peli on myös uudelleen julkaistu osana "Super Mario Advance" -uudelleenjulkaisusarjaa (SMA4), jonka aloitti "Super Mario Bros. Deluxe" Game Boy Colorilla. Pelin NES-versio on myös ostettavissa Wiille Virtual Consolesta.

title: Mario & Luigi: Bowser’s Inside Story

text: Mario & Luigi: Bowser's Inside Story (Japanissa nimellä "Mario & Luigi RPG 3") on helmikuussa 2009 julkaistu "Mario"-roolipeli Nintendo DS:lle. Pelissä Mario ja Luigi seikkailevat Bowserin sisällä, ja myös Shroobit tekevät pienen paluun. Peli julkaistaan päivitettynä vuonna 2019 Nintendo 3DS:lle.

title: Super Mario Bros.: Lost Levels

text: Juonellisesti peli on suora jatkumo edellisestä Mario-pelistä "Super Mario Bros". Mariolle hävittyään Bowser sieppaa jälleen prinsessa Peachin. Peli julkaistiin Japanissa nimellä Super Mario Bros. 2, mutta Yhdysvalloissa julkaistu Super Mario Bros. 2 on täysin eri peli. Myös länsimainen SMB2 on myöhemmin julkaistu Japanissa nimellä "Super Mario Bros. USA".

title: Mario Kart Arcade GP

text: Mario Kart Arcade GP () on vain kolikkopelinä julkaistu "Mario Kart" -sarjan peli, joka on julkaistu vuonna . Pelin on kehittänyt Namco. Pelille on julkaistu jatko-osa "Mario Kart Arcade GP 2".

title: Dr. Mario 64

text: Dr. Mario 64 on Nintendon kehittämä ja julkaisema pulmapeli, joka julkaistiin alun perin maaliskuussa 2001 Nintendo 64:lle. Peli on paranneltu uudelleenjulkaisu alkuperäisestä "Dr. Mariosta" ja samalla viimeinen Nintendo 64:lle julkaistu Mario-peli. Peli on julkaistu myöhemmin myös iQue Playerille.

title: Mario Kart Arcade GP 2

text: Mario Kart Arcade GP 2 on Namcon kehittämä kolikkopeli, joka on julkaistu vuonna . Peli kuuluu "Mario Kart" -pelisarjaan ja se on jatkoa "Mario Kart Arcade GP" -pelille.

title: Mario Party DS

text: Mario Party DS on vuonna 2007 julkaistu Mario Party-peli Nintendo DS:lle. Tämä peli on Mario Party-pelisarjan kymmenes osa.

title: Mario Bros.

text: Mario Bros. () on Nintendon kehittämä ja alun perin 1983 julkaisema kolikkopeli. Peli on julkaistu myös eräille kotitietokoneille ja pelikonsoleille kuten Nintendon omalle Nintendo Entertainment System -konsolille. Peli on julkaistu myös eräänlaisena varhaisena minipelinä "Super Mario Bros. 3":ssa. Kyseessä oli ensimmäinen Mario-peli, jossa Marion nimi esiintyi (tätä aiemmin viiksekäs hahmo oli tunnettu nimellä "Jumpman"). Tämän lisäksi peli esitteli Marion veljen, Luigin, ensimmäistä kertaa. Kyseessä on myös klassisen Mario-vihollisen, Koopa Troopa -kilpikonnan ensiesiintyminen.

title: Mario Party 3

text: Mario Party 3 on Hudson Softin kehittämä ja Nintendon joulukuussa 2000 julkaisema "Mario Party" -pelisarjan kolmas osa. "Mario Party 3" on viimeinen Nintendo 64:lle tehty "Mario Party" -peli, sekä viimeinen Euroopassa julkaistu Nintendo 64:n peli. Pelin seuraaja on "Mario Party 4", joka on ensimmäinen Nintendo GameCubelle kehitetty "Mario Party" -peli.

title: Mario Slam Basketball

text: Mario Slam Basketball (Yhdysvalloissa Mario Hoops 3-on-3 ja Japanissa Mario Basketball 3on3) on Square Enixin kehittämä ja Nintendon julkaisema urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Nintendo DS -konsolille. Pelattavina hahmoina nähdään Mario ja muita Nintendo-hahmoja kuten Yoshi, Luigi ja Bowser.

title: Mario Super Sluggers

text: Mario Super Sluggers (myös nimellä Super Mario Stadium: Family Baseball) on Namco Bandai Gamesin kehittämä ja Nintendon julkaisema baseball-teemainen urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Wiille. Peliä ei ole julkaistu lainkaan Australiassa ja Euroopassa, koska Nintendo perui pelin julkaisemisen markkinointialueilla. Peli julkaistiin myöhemmin uudelleen osana Nintendo Selects -valikoimaa.

title: Super Mario Sunshine

text: Super Mario Sunshine () on Nintendon kehittämä ja alun perin vuonna 2002 GameCubelle julkaisema tasohyppelypeli. Se on Mario-sarjan toinen 3D-tasohyppelypeli, jota edelsi kuusi vuotta aiemmin julkaistu "Super Mario 64".

title: Luigi

text: Luigi on fiktiivinen Nintendon kehittämä videopelihahmo, joka teki ensiesiintymisensä vuonna 1983 julkaistussa "Mario Bros." -kolikkopelissä. Alun perin Luigi oli lähinnä "Mario"-pelien moninpelien toinen osapuoli, mutta yksinpelissäkin pelattavaksi hahmoksi Luigin pystyi ensimmäistä kertaa valitsemaan "issa". Luigi on Marion pitkänhuiskea pikkuveli ja veljestään poiketen hän käyttää sinivihreää vaatetusta. "Super Mario Galaxysta" selviää, että hänellä on kaksoisolento. Tätä kaksoisolentoa voi myös käyttää pelissä pelaamalla sen ensin läpi. Luigin ominaisuuksiin kuuluu eräissä "Mario"-peleissä muun muassa pitkä hyppy ja ketteryys. Persoonana Luigi on veljeään pelokkaampi sekä ujompi ja monesti hän jääkin Marion varjoon, mistä vitsaillaan esimerkiksi Super Mario 64 DS -pelissä ja New Super Mario Bros. 2 -pelissä, jossa kultaisen tulikukan saava Mario muuttuu kultaiseksi, mutta Luigi hopeaksi, koska Luigi on Mario-peleissä niin sanottu "ikuinen kakkonen",

title: Super Mario Bros. 2

text: Alkuperäisen Super Mario Bros. -pelin julkaistiin Japanissa jo 1986, mutta sitä ei julkaistu NES:ille Pohjois-Amerikassa eikä Euroopassa. Koska kolmas Super Mario Bros. -peli oli jo tulossa, Nintendo näki järkevimpänä täyttää ensimmäisen ja kolmannen pelin välisen aukon. Amerikan Nintendon ehdotuksesta Japanissa julkaistu "Doki Doki Panic" -peli muutettiin Mario kakkoseksi, sillä se oli jo ennestään japanissa suuri hitti. Itse asiassa "Doki Doki Panic" oli alun perin suunniteltu jo Mario-peliksi ennen kuin Nintendo solmi sopimuksen Fuji Televisionin kanssa Yume Kōjō -tapahtuman maskottien käyttämisestä kehitteillä olevaan pelimoottoria varten, jolloin "Doki Doki Panic" sai alkunsa. Länsimaissa "Doki Doki Panic" kuitenkin sitten palautettiin alkuperäisen suunnitelman mukaan Mario-peliksi. Myöhemmin tämä Mario-peli julkaistiin myös Japanissa nimellä "Super Mario USA".

title: Dancing Stage: Mario Mix

text: Dancing Stage: Mario Mix (Japanissa "Dance Dance Revolution with Mario" ダンスダンスレボリューション ウィズ マリオ "Dansu Dansu Reboryūshon Uizu Mario" ja Pohjois-Amerikassa "Dance Dance Revolution Mario Mix") on Konamin kehittämä ja Nintendon vuonna 2005 julkaisema musiikkipeli Nintendo GameCubelle. Se on "Dance Dance Revolution"-sarjan ensimmäinen Nintendon konsolille julkaistu peli, joka on julkaistu myös Japanin ulkopuolella.

title: Super Mario RPG

text: Super Mario RPG on Squaren kehittämä ja Nintendon julkaisema roolipeli, joka on julkaistu vuonna Super Nintendo Entertainment Systemille. Peli kuuluu "Mario" -pelisarjaan. Peli on julkaistu Virtual Console -latauspelipalveluun vuonna 2008.


query: Milloin Bobi Sivén syntyi?

title: Bobi Sivén

text: Hans Håkon Christian ”Bobi” Sivén (kouluaikoina Hans Sivén, aikuisena H.H. Sivén; 18. huhtikuuta 1899 Helsinki – 12. tammikuuta 1921 Repola, Itä-Karjala) oli suomalainen heimoaktivisti, Suomen ensimmäisiä partiolaisia, itsenäisyysaktivisti, sisällissodassa valkoisten joukossa, heimosoturi ja Repolan nimismies sekä lopulta Suomen ulkoasiainministeriön edustaja Suomen suojelusalueilla Repolassa ja Porajärvellä. Sivénistä tuli heimoaatteen ensimmäinen marttyyri ja Suomen sotien välisen ajan kansallismielisen nuorison suuri sankari hänen ammuttuaan itsensä Repolassa vastalauseeksi heimoveljien hylkäämiselle. Hän päätyi ratkaisuunsa saatuaan Tarton rauhan määräämän käskyn estää kaikki repolalaisten toimet, jotka tähtäisivät takaisin Suomeen liittymiseen tai aseelliseen kapinaan neuvostovenäläisiä vastaan. Aunukselainen Repolan kunta oli kansanäänestyksessä 31. elokuuta 1918 eronnut Venäjästä ja liittynyt Suomeen. Repolan nimismies toimi käytännössä alueen johtajana ja Suomen valtion edustajana.

title: Bobi Sivén

text: Siiri-äiti kutsui Hans Håkonia aluksi Håkoniksi, mutta lempinimeksi tuli Bob, josta lopulta tuli suomalaisittain äännettävä Bobi. "Bobi" on alun perin joko Håkon-lapsen omaa jokellusta tai sisarusten antama lempinimi; tarkkaa nimen alkuperää ei tiedetä. Bobi Sivenin alkuperäinen nimi taas tulee Henrik Ibsenin runosta Vuggevise, Kehtolaulu.

title: Bobi Sivén

text: Vapaa-aikansa 17–18-vuotias Sivén käytti maailmankatsomuksensa muotoilemiseen. Hän totesi parhaimmaksi maailmankatsomukseksi idealismin ja realismin välimuodon, kultaisen keskitien, jolloin syntyisi jalat maassa kulkevia, mutta suuriin tekoihin kykeneviä ihmisiä. Lisäksi Sivén kulutti erityisesti kesällä 1917 aikaansa historian, valtio-opin, filosofian, klassikkojen ja päivänpolitiikan lukemiseen Sivénin kesäpaikassa, maatilalla Haloniemen kylässä, Ruokolahdella. Sivén myös kehittyi taitavaksi metsämieheksi, joka kulki uskollisen Pilkki-pystykorvansa kanssa Ruokolahdella metsästämässä. Hän oli myös erittäin tarkka ampuja, mistä oli hyötyä myöhemmässä elämässä. Hänen kerrotaan osuneen 25-penniseen 20 metrin päästä.

title: Bobi Sivén

text: Veljekset H. H. Sivén ja Paavo Susitaival (ent. Sivén) olivat jälkiaktivismin ajan nousevia voimahenkilöitä. Hans Håkonin eli Bobi Sivénin ura oli nousujohteista, ja kuollessaan 21-vuotiaana hänellä oli ikäisekseen korkea ja vaikutusvaltainen asema. Hänen isoveljestään everstiluutnantti Paavo Susitaipaleesta, joka oli heimoaktivisti ja vapaussoturi, tuli sittemmin Lapuan liikkeen aktiivi, Mäntsälän kapinan johtohenkilö, Isänmaallisen kansanliikkeen kansanedustaja, talvisodan ja jatkosodan merkittäviä sotilasjohtaja sekä myöhemmin Kekkosen ja suomettuneisuuden ajan toisinajattelija ja kirjailija.

title: Bobi Sivén

text: Tätä yleisaktivistista venäläisten karkottamistavoitetta varten Bobi ja Paavo Sivén aloittivat Ruokolahdella sotilaskoulutuksen antamisen syksyllä 1917. Sivénin veljekset organisoivat nuorista miehistä ryhmiä, joille opetettiin taistelukoulutuksen alkeita ja harjoituskäsikranaattien heittämistä. Heillä ei kuitenkaan ollut kovin montaa oikeata asetta, kuten ei monella muullakaan tuon ajan varhaisilla taistelujärjestöillä. Sivénin veljekset kuitenkin tulivat luoneeksi Ruokolahden suojeluskunnan perustan, mikä oli ainutkertaista koko Etelä-Karjalassa sitten Voima-liiton. Yhteistyötä veljekset tekivät työväen urheiluseura Jyskeen kanssa. Samoin Bobi otti osaa suojeluskuntien harjoituskirjallisuuden kirjoittamiseen. Hänen kirjoittamansa merkinantoja koskeva luku löytyi kirjasesta Voima 1906, joka oli tärkeä suomalaisten taisteluhengen nostattaja.

title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivénin ja Kaisa Sibeliuksen välille kehkeytyi ystävyydestä luja rakkaussuhde, joka kesti Bobin kuolemaan saakka. Kihloihin he eivät koskaan ehtineet. Aatemaailmaltaan ja ajattelutavaltaan pariskunta oli samanlainen. Sibeliuksen perhe oli tunnetusti suomalaismielinen ja isänmaallinen, tulivathan Jean Sibelius ja V. O. Sivén keskenään hyvin toimeen jo jääkäriliikkeen alkuvaiheissa.

title: Bobi Sivén

text: Sivénin kotikaupunki Helsinki jäi punaisten haltuun, eikä kannattanut yrittää valkoiselle puolelle. Sivén kuuli Kaisa Sibeliukselta, kuinka punaiset olivat julmasti murhanneet kaikki, jotka olivat pyrkineet valkoiselle puolelle. Sivén ei sitä paitsi ehtinyt alkupäivinä paeta kaupungista, koska hänen vastuullaan oli Kammion sairaalassa toimiva käsikranaattitehdas. Sivénin johtaman koulupoikajoukon tuli aloittaa maanalainen suojeluskuntatyö. Sivén oli jo syksystä 1917 ollut mukana Helsingin suojeluskuntatoiminnassa. Maanalaisesti perustettiin Helsinkiin oma maanalainen suojeluskunta nimellä Helsingin Valkokaarti, jonka I pataljoonan 3. komppaniaan Sivén kuului. Sivén oli mukana hengenvaarallisissa vakoilussa (kontraspagiooni), aseiden hankinnassa ja salakuljetuksessa. Sodan alkupäivinä Sivén myös avusti pakoilevaa senaattoria Kyösti Kalliota ja piilotteli tätä Kammion sairaalassa. Lopulta Sivén joutui punaisten etsintäkuulutetuksi ja Sivén otti salanimekseen Hannu Halonen. Hannu viittasi etunimeen Hans ja Halonen perheen kesäpaikkaan Haloniemeen. Lopulta Sivénin koko aika meni lähes kokonaan punaisten pakoilussa. Kerran hän oli jäädä kiinni nukkuessaan kummitätinsä Anni Swanin luona, mutta Swan vaihtoi poikansa Anteron Bobin tilalle, jolloin punakaartilaiset löysivät ihmeissään sängystä lyseolaisen Swanin eikä lyseolaista Sivéniä. Toisen kerran Bobi oli jo menossa antautumaan punaisille, kun nämä olivat vanginneet viattoman Kammion sairaalan talonmiehen, koska Sivéniä ei löytynyt. Sivénin mielestä oli väärin, että joku viaton joutuisi kärsimään hänen takiaan. Siiri Sivén sai kuitenkin talonmiehen puhuttua vapaaksi ja käski punaisten esikuntaan menemässä ollutta poikaansa pakenemaan paikalta.

title: Bobi Sivén

text: Sivénille heimosotien aikakausi oli elämän tärkeintä ja viimeisintä aikaa. Sivénistä tuli jo Vienan retken jälkeen kuuluisa ja aktivistipiireissä kiersi kasku: "Kaikki menettivät toivonsa karjalaisiin, paitsi luonnollisesti Bobi Sivén." Moni oli katkeroitunut ja illuusionsa menettänyt Vienan retkillä, mutta Sivén ei. Hänen mielestään tuli vain yrittää entistä kovemmin.

title: Bobi Sivén

text: Suunnitelma kuitenkin kehittyi hyvin. E. E. Kailan Jääkäritoimisto lähetti Repolaan 500 kivääriä ja 100000 patruunaa. Lieksan ja Joensuun alueen sotilasviranomaiset saatiin ummistamaan silmät asekuljetuksilta. 16. joulukuuta Bobi Sivénin Paavo-veljelleen kirjoittamassa kirjeessä Sivén kertoi, että metsää oli saatu myytyä kahden miljoonan markan arvosta. Työtä riitti ja Sivén oli vielä toiveikas. Joulukuussa 1920 Sivén vietti Eemil Huhtalan kanssa Porajärvellä viikon ja muodosti alueella 60-miehisen joukon, joka vetäytyisi merkin saatuaan karhunpesään, Repolaan. Muuten Sivén ja Huhtala päättivät jättää Porajärven suosiolla bolševikeille. Passiivisella Porajärvellä käynti kuitenkin masensi Sivéniä ja matkan jälkeen hän sanoi epätoivoisena Huhtalalle: "Olisi parasta laskea kuula kalloonsa, eihän sitä ilkiä palata Suomeen. Uskotko Huhtala sitä?". Huhtala vastasi, ettei Sivén ajatellut asiaa noin, mutta Sivén vain valitti väsymystään.

title: Bobi Sivén

text: Kun Suomen vapaus oli saavutettu, kääntyivät aktivistien katseet heimokansojen puoleen, Itä-Karjalaan. V. O. Sivén oli ollut heimoaatteen kannattaja aina, ilmeisesti myös Bobi, mutta oman maan itsenäisyyden puuttuessa sitä ei ollut korostettu. Maaliskuun lopulla 1918, vielä sisällissodan aikana, Carl Wilhelm Malmin johtamat suomalaisjoukot olivat edenneet syvälle Vienaan ja jääneet Uhtualle epäonnistuneen Vienan Kemin valtauksen jälkeen. 12. toukokuuta 1918 Kammion sairaalla pidettiin V. O. Sivénin johtama ja isännöimä "Kauko-Karjalan kokous", johon ottivat osaa Viipurista juuri saapunut ylioppilas Bobi Sivén, maisterit Lauri Hannikainen ja Herman Stenberg sekä jääkärit Oiva Willamo ja Vilho Suvirinne. Kokous päätti perustaa Aktiivisen komitean tapaisen piirin, joka ajaisi Itä-Karjalan asiaa aktiivisesti, mutta hallituksen rahoituksella ja tuella. Tarkoituksena oli nostaa vienalaisten keskuudessa oma jääkäriliikkeen tyylinen kehitys. Se päätti myös, että Vienan luonnonrikkaudet on käytettävä vain ja ainoastaan maakunnan hyväksi aina siihen, kunnes maakunta olisi muun Suomen tasolla. Samoin Vienalle annettaisiin itsehallinto ja Aunus sekä Viena erotettaisiin hallinnollisesti toisistaan. Tarkoituksena oli lähettää useita retkikuntia Itä-Karjalaan ei vain sotilaallisia, vaan myös tieteellisiä, poliittisia ja lääketieteellisiä. Toimintaa järjestelemään päätettiin lähettää Sortavalaan Lauri Hannikainen apulaisenaan Bobi Sivén. Sivén päätti lähteä mitä pikimmin ja haki eron armeijasta 13. toukokuuta. Saman päivän iltana Bobi kuuli isältään tämän olevan ehdolla sotaministeriksi ja keskusteli Gustaf Mannerheimin erosta. Isä-Sivén inhosi aatelista Mannerheimia, koska piti tätä "ryssäläisenä kenraalina", joka saattoi yrittää käyttää hyväkseen Suomea Venäjän keisarikunnan palauttamiseen.

title: Bobi Sivén

text: Avoimessa kirjeessään ulkoministeri Holstille Sivén selvitti, että kyseessä oli harkittu itsemurha, joka oli tehty sovintouhrina tuskasta ja häpeästä. Sivén ilmoitti, ettei voinut kunnian miehenä toteuttaa ulkoministeriön käskyä estää karjalaisten aseellinen vastarinta. Kirjeessä selviää kuinka Sivén oli alistunut kohtaloonsa ja siihen, ettei Repolan politiikasta ja vapaustaistelusta tulisi mitään, kun Höttönen oli saanut surmansa. Holsti luonnehti kirjettä "pateettisimmaksi kirjeeksi, jonka oli koskaan lukenut". Äidilleen, Siiri Sivénille 11. tammikuuta kirjoittamassaan kirjeessä Sivén ei kirjoittanut itsemurhasuunnitelmista, vaan vakuutteli tälle rakkauttaan ja toivotti kirjeen lopuksi: "Jää nyt hyvästi Mami rakas ja hyvää yötä!" Asekuljetusten ja -kätköjen paljastumisesta Sivén kirjoitti vain: "Saa nähdä mitä nyt tästäkin jutusta tulee." Paavo Sivénille kirjoittamassaan kirjeessä Bobi Sivén kiitteli rakkaan veljensä ystävyyttä ja pyysi tätä huolehtimaan Siiri-äidistä sekä hoitamaan muutaman talousasian. Aschanille ja Mauraselle kirjoitettujen kirjeiden sisältöä ei tiedetä. Samoin Sivénin rakastetulleen Kaisa Sibeliukselle lähettämä kirje on kadonnut. Samoin Sibelius on repinyt kaikki päiväkirjansa sivut näiltä ajoilta. Jalmari Takkiselle osoitetussa kirjeessä Sivén kiitti yhteistyöstä, ja pyysi lähettämään ilmoituksen ulkoministeriöön hänen kuolemastaan. Takkiselle hän vielä kirjoitti: "Koeta sinä, veli, pysyä pystyssä."

title: Bobi Sivén

text: Sivénien perhe oli siis alusta lähtien aktivistinen, suomalaismielinen ja isänmaallinen. Helmikuun manifestin ja Bobi Sivénin syntymisen aikoihin isä V. O. Sivén sai tärkeimmän ajatuksensa, jonka hän sortokauden aloittaneesta manifestistä kuultuaan kiteytti huudahdukseensa: "Irti ryssästä maksoi mitä maksoi!" Sivénien perheessä kaiken edelle meni Suomen kansallinen vapaus. Siiri-äiti iskosti lastensa mieliin isänsä periaatteen: "On elettavä aatteen puolesta, muuten elämä ei ole minkään arvoista." Vaikka Sivénin perhe oli porvarillinen ja korkeasti koulutettu, luokkarajat olivat merkittyksettömät. Kaikki olivat vain suomalaisia. Esimerkiksi Viaporin kapinan aikana 1906 Sivénit tukivat punakaartia ja V. O. Sivén auttoi Punaisen Kaartin ylipäällikön, aktivisti Johan Kockin pakoon. Perheellä oli muutenkin hyvät välit sosialisteihin ja kaikkiin, jotka vain olivat suomalaisten vapauden ja itsenäisyyden kannalla. Bobi Sivén omaksui äidiltään perinteisen kansallismielisyyden aatteen filosofisen pohjan ja isältään uskon aktivismiin eli suoraan toimintaan. V. O. Sivén oli Voima-liiton ja myöhemmin myös jääkäriliikkeen johtajia.

title: Bobi Sivén

text: Syys-lokakuun vaihteessa Repolassa toimitettiin vaalit, jossa valittiin 12-henkinen Repolan toimituskunta, joka julistautui Repolan ainoaksi hallitukseksi ja otti hoitaakseen Itä-Karjalan toimituskunnan ja kunnanvaltuuston tehtävät. Puheenjohtajaksi tuli Pekka Kyöttinen, kansliapäälliköksi Paavo Höttönen ja voimakkaaksi taustavaikuttajaksi Bobi Sivén. Repola irtautui tällä toimituskunnan päätöksellä Suomen valtiosta ja julistautui Suomesta ja Venäjästä riippumattomaksi. Toimikunnan lähetiksi Helsinkiin lähetettiin kunnallislautakunnan jäsen F. V. Netsäinen, jonka tuli erityisesti pitää yhteyttä Suunta-lehden aktivisteihin, kuten Kai Donneriin ja Sivénin hyvään aktivistiystävään Toivo Kaukorantaan. Sivén sai kyllä itsekin juosta repolalaisten asioilla Helsingissä koko syksyn 1920.

title: Bobi Sivén

text: Avoin kirje Ulkoministeri Holstille Tohtorinrouva Siiri Sivén, Brändö, Mannerheimink. 7, Helsinki Kapteeni Paavo Sivén, Suomenlinna, Helsinki Asemapäällikkö Aschan, Lieksa Ylioppilas Neiti Katharina Sibelius, Tuusula, Järvenpää A. Mauranen Takkinen.

title: Bobi Sivén

text: Taistelujen jälkeen Sivén ja muu Helsingin Valkokaarti osallistui saksalaisten perässä voitonparaatiin. Pian Helsingin Valkokaarti nimi muutettiin Helsingin Jääkäriprikaatiksi, jota saksalaiset alkoivat kouluttaa preussilaiseen kuriin. Tämä ei Sivéniä pahemmin innostanut ja hän halusi takaisin rintamalle. Samoin hän oli kuullut veljensä Paavon sotamenestyksestä komppanianpäällikkönä Karjalan rintamalla. Kuitenkin Sivén oli jo kiinnitetty Jääkäriprikaatiin ja hän oli vannonut sotilasvalan. Isä V. O. Sivén tuli maanpaosta Helsinkiin toukokuussa ja järjesti arvovaltaisena itsenäisyyspoliitikkona pojalleen siirron. Bobi keskusteli vielä Hallan-Ukon kanssa, joka antoi hänelle viestin, joka koski Itä-Karjalan asiaa ja tuli antaa karjalaisille aktivisteille. 6. toukokuuta Bobi saapui Viipuriin, jossa jääkärieversti Aarne Sihvo määräsi ratsuväkeen, 2. Karjalan rykmenttiin, jossa palveli kapteenina myös Paavo Sivén. Sivén ehti veljensä kanssa ratsastella Viipurissa muutaman päivän, kunnes piti lähteä Helsinkiin suureen voitonparaatiin. Sivén ei ehtinyt ottaa sotaan osaa kuin Helsingin taistelujen verran, mutta Itä-Karjalan kysymys alkoi kiinnostaa Sivéniä koko ajan yhä enemmän. Kunnostautumisestaan Helsingin valtauksessa Sivénille myönnettiin IV luokan Vapaudenristi.

title: Bobi Sivén

text: 16. toukokuuta Sivén oli seuraamassa vapaussodan suurta voitonparaatia. Seuraavana päivänä hän otti osaa Vanhalla Ylioppilastalolla aktivistien kokoukseen, jossa mietittiin uutta maan hallitusta ja armeijan puhdistamista "ryssäläisistä upseereista", joilla tarkoitettiin Venäjän keisarikunnan armeijassa palvelleita suomalaisupseereja. 18. toukokuuta innostunut Bobi saapui Sortavalaan, mutta kuuli itse paikalla, ettei tilanne kehittynytkään poliittisesti suotuisasti. Sivén kotiutui Sortavalaan ja alkoi tutustua karjalaisuuteen. Sivén luki Sortavalassa seuraavat teokset: Martti Pihkalan Minkälainen Suomi meidän on luotava?, Ilmari Kiannon Vienan kansan kohtalossa I. K. Inhan Kansallista itsetutkiskelua ja Gustave Le Bonin sosiaalipsykologinen Joukkosielu. Viimeksi mainittu teki suuren vaikutuksen. Sivén päätti ottaa tuolloin tavoitteekseen valtiomiehen uran, varsinkin kun siihen näytti olevan aika hyvät mahdollisuudet. Tässä vaiheessa Sivénin filosofinen ajatusmaailma oli kehittynyt hegeliläis-snellmanilais-kalevalais-runebergiläiseksi, johon yhdistyivät antiikin hyveet ja kristillinen oikeudenmukaisuuden vaatimus. Kalevalaisuus oli Sivénille antiikin kulttuurin veroinen. Kalevalainen myyttinen historia yhdisti Suomen ja Karjalan kansoja, joita ei vielä ollut voitu yhdistää, mutta tultaisiin yhdistämään uudeksi suureksi kalevalaiseksi renessanssiksi, josta syntyisi hyvinvointia ja oikeutta.

title: Bobi Sivén

text: Isä V. O. Sivén ja muu aktivistien kärkijoukko alkoivat ensimmäisen maailmansodan syttyessä 1914 suunnitella jääkäriliikettä. Tavoitteena oli taistella Suomi vapaaksi suomalaisin sotilasjoukoin tai ainakin panna hanttiin venäläistä sortohallintoa vastaan. Nämä suomalaisjoukot koulutettaisiin Saksassa, joka oli sodassa Venäjää vastaan. Kesällä 1915 Bobi Sivén kuuli ensimmäisen kerran jääkäriliikkeestä, kun taas Paavo oli kuullut asiasta jo vuodenvaihteessa 1914–1915. Isän ollessa voimakas aktivistijohtaja ja itsenäisyysliikkeen esikunnan Aktiivisen komitean (AK) seitsenhenkisen johdon jäsen oli selvää, että veljekset Paavo ja Bobi jatkaisivat isänsä työtä. Paavo oli kuitenkin kolme vuotta vanhempi, joten hän pääsi heti isänsä mukana aktivistipiireihin. Kaiken lisäksi Ossin ja Paavon luottamus Bobiin meni pitkäksi aikaa, kun hän 16-vuotiaana oli mennyt paljastamaan ystävälleen erään koulukaverinsa lähtevän "Saksan matkalle". Alkusyksystä 1916 veli Paavo lähtikin pohjoiseen pyrkien Ruotsin kautta Saksaan, mutta päätyikin jääkärietapin hoitajaksi Hallan Ukon kanssa. Tosin Bobille ei tätä kerrottu. Luottamus Bobiin palautui pikkuhiljaa, ja hän sai erinäisiä kuriiritehtäviä, joissa hän ilmoitti partiojohtajalleen ja aktivistille Sven E. Donnerille jääkärietapin tukoksista. Joulukuussa 1916 V. O. Sivén lähti Hyrynsalmelle ottamaan selvää jääkärietappien tukoksista, jotka johtuivat venäläisten vastatoimista. Bobi Sivén oli kotona, kun venäläissantarmit tekivät keskellä yötä kotitarkastuksen Kammion sairaalaan. Aamulla Bobi ilmoitti kotitarkastuksesta Donnerille, joka varoitti V. O. Sivéniä, joka taas lähti maanpakoon. Tämän jälkeen hän tapasi Enson asemalla lappilaiseksi aktivistiksi muuttuneen Paavon, joka antoi Bobille tehtäväksi viedä tiedonantoja Helsingin aktivisteille.

title: Bobi Sivén

text: Vapaa-aikansa Sivén käytti kansanperinnettä ja runoja keräillen. Hän ystävystyi syvästi erään Repolan kansanjohtajan Pekka Kyöttisen isän Konoi Kyöttisen kanssa. Konoi Kyöttisen kanssa Sivén kalasteli, tervasi veneitä ja keräsi tältä muistiin sananlaskuja, runoja ja kansantietoutta. Sivén suostui myös ottamaan osaa aktiivisesti repolalaisten juhlajärjestelyihin. Samalla Sivén karjalaistui erittäin nopeaa tahtia. Rutiinihommat vähenivät, kun Sivén sai loppukesästä apulaisnimismiehen, joka oli aluksi hänen vanha Norssin koulukaverinsa, lakitieteen ylioppilas Jaakko Sadeniemi. Myös Bobin sisko Anna Sivén kävi tutustumassa Repolaan.

title: Bobi Sivén

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jussi Niinistö| title = Bobi Sivén – Karjalan puolesta| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2001| isbn = 951-746-241-7| page = 9–280}}

title: Bobi Sivén

text: Hans Håkon Christian Sivén syntyi 18. huhtikuuta 1899 Helsingissä. Hänen isänsä oli kuuluisa ja voimakas aktivistijohtaja, lääketieteen ja kirurgian tohtori Valter Osvald Sivén jä äitinsä ylioppilas Siiri Sivén o.s. Blomstedt. V. O. Sivénin nuorena kuollut isä oli Pudasjärven piirilääkäri Frans Johan Edvard Sivén. Siiri Sivénin isä oli fennomaani, yliopistovaikuttaja sekä suomen ja unkarin kielten dosentti Oskar Blomstedt. Hans Håkonilla oli kolme sisarusta Paavo (s. 1896), Liisa (s. 1897) ja Anna (s. 1903). Isä Ossi Sivén, kuten häntä lähipiirissä kutsuttiin, oli ruotsinkielinen, mutta ehdottomasti suomenmielinen. Ossi Sivén kannatti ”yksi kansa, kaksi kieltä” -ajattelua. Siiri taas oli pohjalainen suomenkielinen ja luki lapsille alusta alkaen Kalevalaa. Aatemaailmaltaan hän oli snellmanilainen fennomaani, mutta kieliriitaa perheessä ei koskaan ollut, joten lapset olivat käytännössä kaksikielisiä. Tarkkaan ottaen Bobi Sivén puhui äidinkielenään suomea, mutta puhui äidinkielen tasoisesti myös ruotsia.

title: Osvald Sivén

text: Sivénin vanhemmat olivat piirilääkäri "Frans Edvard Sivén" ja "Olga Laetitia Lindeqvist o.s. Polin" ja hänet vihittiin avioliitoon vuonna 1895 Siiri Blomstedtin (1871–1948) kanssa.Susitaival 1968: 28. Heille syntyi neljä lasta: Paavo Oskar Edvard Sivén (vuodesta 1927 "Susitaival") (1896–1993), jääkärieverstiluutnantti ja IKL:n kansanedustaja, "Liisa Margareta Sivén" (1897–1985), joka oli naimisissa vuodesta 1919 Pertunmaan kirkkoherran ja IKL:n poliitikon, rovasti Aarne Israel Kallialan (1895–1953) kanssa, Hans Håkon Kristian "Bobi" Sivén (1899–1921), joka ampui itsensä vuonna 1921 vastalauseena Tarton rauhansopimuksen ehdoille ollessaan Repolan nimismiehenä ja "Anna Maria Sivén" (avioiduttuaan "Leisten") (1903–1991), joka oli sairaanhoitaja.

title: Bobi Sivén

text: Bobin oltua 10 päivää Sortavalassa hän kuuli kotoaan, että edistystä ei tapahtunut, kun V. O. Sivénistä tulikin vain armeijan ylilääkäri sotaministerin sijaan. Tilannetta sekoitti Suomen sisäinen hallitusmuototaistelu. Paavo Sivén oli monarkisti, kuten isänsäkin. Bobi Sivén ilmeisesti taipui monarkiaan päin, jos se mahdollistaisi Suur-Suomen ja kansallisen yhtenäisyyden. Suomen koko poliittinen ja sotilaallinen johto oli Itä-Karjalan Suomeen liittämisen kannalla, mutta pelättiin sotaa Britannian kanssa. Britannia oli aseistanut karjalaisten oman Karjalan rykmentin, joka aloitti etenemisen kohti Vienan suomalaisjoukkoja. Britannia kun luuli, että saksalaiset havittelivat suomalaisten kautta Itä-Karjalaa. Malmin retkikunta Uhtualla alkoi hajota ja jääkärikapteeni, vannoutunut heimoaktivisti Toivo Kuisma päätti koota uuden joukon.

title: Bobi Sivén

text: Sivénin luonnetta lapsena on kuvailtu pohdiskelevaksi, varhaiskypsäksi ja hieman pikkuvanhaksikin. Perhe asui Kammion hermotautisairaalan yhteyteen rakennetuissa yksityistiloissa, koska V. O. Sivén toimi aluksi sairaalassa lääkärinä, lopulta omistajana sekä johtajana vuodesta 1904. Sairaala toimi myös aktivistien keskuspaikkana, ja siellä piiloteltiin venäläisen virkavallan etsimiä aktivisteja. 1906 perhe oli vähällä hajota, kun V. O. Sivén tuomittiin neljäksi vuodeksi kuritushuoneeseen separatismista, mutta hänet vapautettiin juuri vankilaan vietäessä kruununprinssi Aleksein syntymän johdosta julistetun yleisen armahduksen takia. Syksyllä 1907 Bobi Sivén aloitti kansakoulun Alli Nissisen valmistavassa koulussa. Oppikoulunsa Hans Sivéninä tunnettu nuori Bobi kävi Helsingin suomalaisessa normaalilyseossa klassillisella linjalla veljensä Paavon tapaan.

title: Bobi Sivén

text: Puoluekannaltaan Sivén oli maalaisliittolainen.

title: Bobi Sivén

text: 10. elokuuta Paavo Sivén lähetti kirjeen, jossa pyysi Bobia tulemaan Helsinkiin ja valmistautumaan lähtemään kohti Vienaa, koska "engelsmannit ryppyilevät kovasti pohjoisessa ja uhkaavat Uhtuaa". Ennen lähtöään Bobi Sivén piti Ruokolahden suojeluskunnan juhlassa puheen, jossa sanoi:

title: Bobi Sivén

text: Normaalilyseo vaikutti huomattavasti nuoren Bobi Sivénin maailmankatsomukseen. Sivén luki latinankielisiä klassisia teoksia, ja hän omaksui antiikin ajan filosofisen ajattelutavan ja hyveet, kuten stoalaisuuden, urhoollisuuden, uskollisuuden ja kunniantunnon. Heroistinen ajattelutapa iskostui häneen myös kansallisromanttisten teosten, kuten Vänrikki Stoolin tarinoiden kautta. Koulu oli pohjaltaan fennomaaninen ja luokkarajoista piittaamaton, ja se vahvisti näin jo kotona saatua humanistista kasvatusta. Sivén oppi, että hyvä ja isänmaallinen ihminen asettaa aina yhteisen edun oman itsensä edelle. Samoin koulussa korostettiin luterilaisuuden hengessä velvollisuutta, nöyryyttä, puhdassydämisyyttä ja oikeudenmukaisuutta. Jo pienestä pitäen Bobi Sivén oli ollut kova oikeudenmukaisuuden ja rehellisyyden vaatija.

title: Bobi Sivén

text: Aktivisteille toinen paha takaisku monarkiahankkeen ja Itä-Karjalan retkien epäonnistumisen lisäksi oli Mannerheimin Ståhlbergille kärsimä tappio ensimmäisissä presidentinvaaleissa valitsijamiesäänin 143–50. Sivén oli poikkeuksellinen aktivisti, koska hän kannatti Ståhlbergiä, vaikka tämä olikin pitänyt jääkäreitä maanpettureina, eikä ollut suosiollinen Suomen itsenäisyydelle. Sivénin mielestä Mannerheim ei olisi auttanut kansallista eheytymistä sisällissodan jälkeen, koska punaiset vihasivat häntä punakapinan kukistajana. Sivén ei myöskään luottanut Mannerheimiin, koska tämä oli ruotsinkielinen aatelinen ja Venäjän armeijan upseeri. Sivén ei ollut varma oliko Mannerheim varmasti suomalaisten asialla. Bobi Sivén oli siis isänsä tapaan epäluuloinen Mannerheimiä kohtaan. Sivén levittikin kesä-heinäkuussa 1919 Kailan aktivistipiirissä kiertokirjettä Mannerheimikö presidentiksi?, jossa piti sisällissodan tärkeimpänä tehtävänä kansallisen yhtenäisyyden palauttamista, eikä Mannerheim olisi Sivénin mukaan tämän tehtävän mikään paras toteuttaja.

title: Bobi Sivén

text: Tähän aikaan Kaisa Sibeliuksen ja Bobi Sivénin suhde syveni. Tunne-elämään Sivénillä ei ollut ollut paljon aikaa aktivistien ja suojeluskuntalaisten piireihin päästyään. Kaisa Sibelius ilmeisesti tajusi olevansa rakastanut Bobiin 4. huhtikuuta 1918 tämän kanssa Kaivopuistossa tekemänsä kävelyn aikana. Sivén alkoi kirjoittaa myös runoja.

title: Bobi Sivén

text: Bobi Sivén ei koskaan kirjoittanut ylioppilaaksi, vaan hänet julistettiin. Sisällissodan takia kirjoitukset keskeytettiin ja kaikki abiturientit julistettiin suoraan ylioppilaiksi. Sivén kirjoittautui sisään historiallis-kielitieteellisen tiedekuntaan ja opiskeli pääaineenaan historiaa, filosofiaa ja kansantaloutta sekä sivuaineenaan latinaa, jota hän sai luettua kevätlukukaudella approbaturin verran. Sivén oli erittäin kiinnostunut antiikista ja latinasta. Sivén kuului Karjalaiseen osakuntaan, joka oli ollut tuolloin vankasti heimoaatteellinen jo vuosi. Sivéniä kuitenkin harmitti, että hänen tulisi keskeyttää opintonsa varusmiespalveluksen takia. Sivén ei ollut luonteeltaan sotilas ja kaiken lisäksi oli hieman outoa, että taisteluissa kunnostautunut vapaus- ja heimosoturi joutuisi vielä varusmieheksi. Sivénin johtajaluonne pääsi heimoaktivistisessa osakunnassa esiin. Pian hän ehdotti osakunnassa, että varusmiespalveluksen voisi suorittaa Itä-Karjalassa eli käytännössä Suomeen liittyneessä Repolassa sekä niillä alueilla, jotka tultaisiin valtaamaan. Osakunta järjesti myös Repolan alakouluseminaarille kirjaston pyytämällä eri kustannusliikkeiltä lahjoituksia. Sivén myös perusti osakuntalaisista valtiokunnan Itä-Karjalan asiaa ajamaan. Sivén kirjoitti Paavo-veljelleen valiokunnasta: "Ehken saamme pystyyn joukon, joka tulee valloittamaan ihmiset kunhan te sotilaat valloitatte maan." Pian ensimmäiseksi hommakseen Sivénin valiokunta järjesti juhlat Aunuksen Karjalasta saapuneelle lähetystölle. Sivén oli henkilökohtaisesti kutsunut juhlan arvovaltaiset vieraat, joita olivat 13-henkinen Keski-Aunuksen lähetystö, ministeri Kyösti Kallio ja Itä-Karjalan asioita hoitava ministeri Mikko Luopajärvi, eduskunnan puhemies Lauri Kristian Relander. Lisäksi saapui joukko muita Karjalan ystäviä ja heimoaatteelle uhrautuneita. Bobi Sivén piti jo kesällä 1918 Ruokolahdella ja kevättalvella 1919 Norssin Viro-juhlassa pidetyn puheen Suur-Suomelle. Puhe sai suuret suosionosoitukset ja liikutti osaanottajia. Juhlan pääesiintyjä oli Ylioppilaskunnan Laulajat. Juhlan jälkeen Sivén seurusteli vaikutusvaltaisten poliitikkojen ja aktivistien kanssa solmien tärkeitä yhteyksiä. Tällöin hän pääsi esittämään myös tärkeimmän ideansa talonpoikais- ja ylioppilasnuorison puolueesta. Maalaisliitto loisi tälle puolueelle pohjan, johon yhdistyisivät ylioppilaat ja akateeminen keskiluokka. Tämä uusi puolue olisi toteuttanut porvarillista reformipolitiikkaa, joka olisi tähdännyt yhteiskuntaluokkien kuilun poistamiseen ja sisällissodan haavojen parantamiseen. Keskusteluissaan poliitikkojen kanssa Sivén korosti, että Maalaisliitto oli edelleen puolueista parhain, koska se tuki aktiivisesti heimopolitiikkaa. Sivénin maalaisliittolaisuutta korosti entisestään Kaila, josta tuli sittemmin 1920-luvulla Maalaisliiton vahva taustavaikuttaja. Kesäkuussa 1919 Sivénin oli tarkoitus lähteä varatuomari Otto Åkessonin kanssa järjestämään Aunukseen siviilihallintoa. Åkesson olisi ollut pääministeri ja Sivén hänen kansliapäällikkönsä, mutta ulkoministeri Rudolf Holsti kielsi aktivistien osallistumisen Aunuksen politiikkaan.

title: Bobi Sivén

text: Työtoverit ryntäsivät huoneeseen ja löysivät välittömästi laukaukseen menehtyneen Bobi Sivénin, jonka pää roikkui yli selkänojan toinen käsi heiluen rentona ja toinen pysyen sylissä. Sivén oli ampunut Eugen Schaumanin tavoin itseään sydämeen. Pistooli lojui lattialla. Luoti oli mennyt välittömästi tappaen rinnan läpi ja upoten hirsiseinään. Pöydällä oli Sivénin kirjoittamat konstaapeli Eemil Huhtalalle kirjoitettu lappu, jossa Sivén kiitti ystäväänsä ja lahjoitti tälleen pistoolinsa, ja seitsemän kirjettä:


query: Miten orgaaninen yhdiste määritellään?

title: Orgaaninen yhdiste

text: Orgaaninen yhdiste sisältää hiili-hiili sidoksia. Historiallisista syistä myös metaani luetaan orgaanisiin yhdisteisiin, mutta alkuainehiili (timantti, grafiitti, amorfinen hiili) epäorgaaniseen kemiaan. Kaikki eliöt ovat riippuvaisia orgaanisista yhdisteistä. Useimmat ravintoaineet, kuten rasva, proteiinit, hiilihydraatit ja vitamiinit, ovat orgaanisia yhdisteitä, samoin kuin sellaiset elämälle tärkeät aineet kuin hemoglobiini, lehtivihreä, entsyymit, ja hormonit.[1]

title: Mitotaani

text: Mitotaani (CHC) on kloorattuihin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä lisämunuaiskuorten kasvainten ja Cushingin oireyhtymän hoidossa.

title: Balanced Scorecard

text: Tavoitteiden esittämisen tapa on sama kuin tavoitejohtamisessa. Tavoitejohtamisen kokemuksesta tiedetään, että sen ohjausongelmat johtuvat tavoitteiden asettamisen tekniikasta. Tässä kohdin on kaksi konkreettista ongelmaa ratkaistavana. Ensimmäinen on se, miten suositusten mukaiset 20–40 tavoitetta yhdistellään tulosmittauksessa niin, että vastuualueen tulos voitaisiin määritellä. Toisena puuttuu tavoitteissa onnistumisen asteikko, joka on välttämätön, jos halutaan kannustaa tavoitteiden saavuttamista tulospalkkioin.

title: Pertaani (yhdiste)

text: Pertaani eli etylaani (CHC) on rakenteeltaan DDT:tä ja DDD:tä muistuttava orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty hyönteismyrkkynä niin maataloudessa kuin sisätiloissakin.

title: Sykloheksyyli-isosyanaatti

text: Sykloheksyyli-isosyanaatti (CHNO) on isosyanaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä valmistettaessa muita yhdisteitä.

title: Trifluraliini

text: Trifluraliini (CHNOF) on nitrattuihin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.

title: Rotenoni

text: Rotenoni (CHO) on isoflavonoideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään hyönteismyrkkynä ja piskisidinä eli kaloja hävittävänä yhdisteenä.

title: Kemiallinen synteesi

text:
Kemiallisella synteesillä tarkoitetaan kemiallisten yhdisteiden valmistamista yksinkertaisemmista aineista. Synteettinen orgaaninen kemia tuottaa uusia orgaanisia yhdisteitä, esimerkiksi lääkkeiden aktiivisia komponentteja, lääkeaineita. Uusien synteesimenetelmien kehittäminen on tärkeä orgaanisen kemian tutkimusalue.
Pitkään luultiin, että orgaanisia yhdisteitä valmistuu vain luonnossa, ei ihmisen valmistamana laboratoriossa, kunnes saksalainen Friedrich Wöhler 1828 onnistui ensimmäisenä syntetisoimaan laboratoriossa orgaanista yhdistettä, ureaa. Synteettinen orgaaninen kemia alkoi voimakkaasti kasvaa ja kehittyä vuoden 1860 jälkeen.

title: Orgaaninen kemia

text: Orgaanisen kemian moderni tutkimus voidaan jakaa karkeasti orgaanisten yhdisteiden valmistamisen tutkimukseen eli syntetiikkaan ja orgaanisten yhdisteiden ominaisuuksien ja pitoisuuksien tutkimukseen eli analytiikkaan. Synteettinen orgaaninen kemia tuottaa uusia orgaanisia yhdisteitä, esimerkiksi lääkkeiden aktiivisia komponentteja, lääkeaineita. Uusien synteesimenetelmien kehittäminen on tärkeä orgaanisen kemian tutkimusalue. Analytiikka keskittyy synteettisten tai luonnossa esiintyvien aineiden rakenteiden, ominaisuuksien ja pitoisuuksien tutkimiseen. Orgaanisten yhdisteiden rakenteita määritetään spektrometrisillä menetelmillä (UV, IR, NMR ja massaspektrit). Orgaanisia yhdisteitä voidaan erottaa toisistaan ja niiden pitoisuuksia voidaan määrittää kromatografisilla menetelmillä. Orgaaninen kemia tutkii ja vertailee hiiliyhdisteiden rakenteita ja ominaisuuksia.

title: Alifaattinen yhdiste

text: Alifaattinen yhdiste on IUPAC:n määritelmän mukaan orgaaninen yhdiste, joka ei ole aromaattinen eli ei sisällä bentseenirengasta tai muuta vastaavaa rakenneosasta. Alifaattisia yhdisteitä ovat alkaanit, alkeenit, alkyynit ja näiden johdannaiset. Esimerkkejä alifaattisista yhdisteistä ovat etanoli ja sykloheksaani.

title: Norvaliini

text: Norvaliini (CHNO) on ei-proteinogeenisiin aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää eräiden muiden orgaanisten yhdisteiden synteesiin.

title: Jopaanihappo

text: Jopaanihappo eli jopanoiinihappo (CHINO) on jodattuihin aromaattisiin yhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä varjoaineena röntgenkuvauksissa.

title: Orgaaninen kemia

text: Orgaaninen kemia on hiiliyhdisteiden kemiaa. Se on luonnon ja synteettisten orgaanisten yhdisteiden kemiaa.

title: Oksiimit

text: Oksiimi on kemiallinen yhdiste, jonka yleinen kaava on RRCNOH, missä R on orgaaninen ryhmä ja R on vety (aldoksiimi, aldoxime) tai orgaaninen ryhmä (ketoksiimi, ketoxime).

title: Kinkonidiini

text: Kinkonidiini (CHNO) on kiina-alkaloideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdiste on kinkoniinin stereoisomeeri. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä.

title: Syklododekeeni

text: Syklododekeeni (CH) on sykloalkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden orgaanisten yhdisteiden, esimerkiksi polymeerien valmistamiseen.

title: Alloksaani

text: Alloksaani (CHNO) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä ja eläinkokeissa diabetesta aiheuttavana yhdisteenä.

title: Mantelonitriili

text: Mantelonitriili eli mandelonitriili (CHNO) on aromaattisiin syanohydriineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisessa kemiassa muiden yhdisteiden synteesiin.

title: Epäorgaaninen yhdiste

text: Epäorgaaninen yhdiste (""ei-eloperäinen yhdiste"") on kemiallinen yhdiste, joka ei ole orgaaninen yhdiste. Epäorgaaniset yhdisteet tulevat pääosin ei-biologisista mineraalilähteistä. Epäorgaaniset hiiltä sisältävät yhdisteet ovat lähinnä syanidisuoloja, hiilen oksideja ja karbonaatteja.

title: Allyylialkoholi

text: Allyylialkoholi (CHO) on yksinkertaisin tyydyttymättömiin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään kemianteollisuudessa valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä ja polymeerejä.

title: 4-pyridoni

text: 4-pyridoni (CHNO) on heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden orgaanisten yhdisteiden synteesien lähtöaineena.

title: Triallyyliamiini

text: Triallyyliamiini (CHN) on tyydyttymättömiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen, katalyyttinä ja korroosionestoaineena.

title: Etyylisyanoasetaatti

text: Etyylisyanoasetaatti (CHNO) on estereihin ja nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa liimojen ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistamiseen.

title: Fenyyliasetaldehydi

text: Fenyyliasetaldehydi (CHO) on aromaattisiin aldehydeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteiden ja orgaanisten yhdisteiden kuten polymeerien ja lääkeaineiden valmistukseen. Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

title: Kamferisulfonihappo

text: Kamferisulfonihappo (CHSO) on sulfonihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä katalyyttinä ja optisesti aktiivisten yhdisteiden resoluutioissa.

title: Orgaaninen yhdiste

text: Kun orgaaninen yhdiste sisältää yhden tai useamman metalli-hiili -sidoksen, puhutaan organometalliyhdisteestä.

title: Diallyyliamiini

text: Diallyyliamiini (CHN) on tyydyttymättömiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden kuten hartsien ja lääkeaineiden valmistamiseen.

title: Orgaaninen kemia

text: Orgaaniset yhdisteet luokitellaan usein niiden sisältämien toiminnallisten eli funktionaalisten ryhmien mukaan. Kaksois- ja kolmoissidokset katsotaan myös funktionaalisiksi ryhmiksi ja niiden perusteella tapahtuu orgaanisten yhdisteiden luokittelu alkeeneihin ja alkyyneihin. Funktionaalisella ryhmällä on suuri merkitys siihen, miten orgaaninen yhdiste reagoi.

title: Vinyylibromidi

text: Vinyylibromidi eli bromieteeni (CHBr) on bromattuihin alkeeneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään polymeerien ja muiden orgaanisten yhdisteiden synteesiin.

title: Heksafluoribentseeni

text: Heksafluoribentseeni eli perfluoribentseeni (CF) on fluorattu aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä ja liuottimena.


query: Onko Montrealissa kaksi lentoasemaa?

title: Montreal

text: Montreal on Kanadan johtava kauppa- ja teollisuuskeskus, ja se toimi Kanadan pääkaupunkina vuosina 1843–1849. Kaupungissa on neljä yliopistoa, kaksi lentoasemaa ja satama. Montrealissa järjestettiin vuoden 1976 kesäolympialaiset. Kaupunki on tunnettu myös jääkiekon kehtona.

title: Montrealin lentoasema

text: Montrealin lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:

title: Pennsylvania Station (New York)

text: Penn Stationilla vierailee enimmillään noin 1 200 junaa ja 650 000 matkustajaa päivässä. Matkustajien määrä on kaksi kertaa suurempi kuin Yhdysvaltojen vilkkaimmalla lentoasemalla Atlantassa ja enemmän kuin Newarkin, LaGuardian ja John F. Kennedyn lentoasemilla yhteensä. Penn Station onkin Pohjois-Amerikan ja koko läntisen pallonpuoliskon vilkkain rautatieasema.

title: Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema

text:
Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen lentoasema oli osana Operaatio Keltaista nauhaa, jonka aikana lentoasemalle ohjattiin 47 lentokonetta (noin 7 300 matkustajaa), joista suurin osa oli matkalla Yhdysvaltoihin. Koneita ei päästetty Yhdysvaltoihin ilmailuhallinnon suljettua ilmatilan kaikilta siviilikoneilta, koneet ohjattiin lähimmälle kanadalaiselle lentoasemalle.
Halifaxiin laskeutui määrällisesti enemmän koneita kuin millekkään muulle Kanadan kentälle (Vancouverin kansainväliselle lentoasemalle ohjattiin matkustajamäärällä mitattuna enemmän, 8 500 matkustajaa). Monia Euroopasta saapuvia koneita kehotettiin välttämään Kanadan mantereen suuria asutuskeskuksia ja kenttiä, kuten Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema ja Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema

title: Operaatio Keltainen nauha

text:
Operaatio oli suuri haaste itärannikon lentokentille. Transport Canadan ohjeiden mukaan Nav Canada pyysi turvallisuusriskin vuoksi koneita välttämään suuria asutuskeskuksia ja Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoaseman ja Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoaseman kenttiä.
Suurin osa Euroopasta saapuvista lennoista ohjattiin itärannikon lentoasemille, vaikka joitain koneita laskeutuikin Torontoon ja Montrealiin.

title: Indianapolis

text: Indianapolis tunnetaan lempinimellä ”Yhdysvaltain risteyskohta”, sillä siellä risteää kuusi Interstate-valtatietä ja yhdeksän osavaltiontietä. Uusi Indianapolisin kansainvälinen lentoasema valmistui 2008. Sitä käyttää 11 lentoyhtiötä, ja sieltä on yhteydet 43 kohteeseen. Lentoasemalla on FedEx Expressin toiseksi suurimman toimipisteen päämaja, ja asema onkin merkittävä rahtiliikenteen solmukohta. Indianapolis oli joskus Yhdysvaltain suurimpia matkustajajunaliikenteen keskuksia, mutta nykyään sen kautta kulkee enää kaksi Amtrakin junareittiä. IndyGo on paikallisliikenteen operoija, ja sillä on kaupungissa 34 bussireittiä.

title: Wienin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalla on kolme matkustajaterminaalia. Suuri osa lentoaseman käyttäjistä ovat matkustajia, jotka vaihtavat Wienissä lentokonetta. Lentoasema onkin muodostunut tärkeäksi väliasemaksi lentoliikenteessä Itä- ja Länsi-Euroopan välillä. Lentoasema palvelee Wienin lisäksi myös läheistä Slovakian pääkaupunkia Bratislavaa.

title: Dorval

text: Dorval on kaupunki Montrealinsaarella lounaisessa Quebecin provinssissa, Kanadassa, se kuuluu Montrealin suur-kaupunkialueeseen. Vuonna 2006 suoritetussa väestönlaskennassa kaupungissa oli 18 088 asukasta, väkiluku kasvoi vuodesta 2001 2,2 %. Kaupungin alueella sijaitseva Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema kattaa noin 60 % pinta-alasta, mahdollistaen asuinrakentamisen ainoastaan pienehkölle kaistaleelle kaupungin eteläpuolelle.

text: Montréal–Mirabelin kansainvälinen lentoasema avattiin 29. marraskuuta 1975, juuri ennen Montréalin kesä olympialaisia. Lentoasemalla oli kaksi kiitotietä. Kaikki kansainvälinen liikenne siirtyi uudelle kentälle, samoin myös monet jatkolennot. Yhteensä 23 kansainvälistä lentoyhtiötä siirsi lentonsa asemalle.

title: Air Inuit

text: Air Inuit on lentoyhtiö pohjoisessa Kanadassa, sen pääkonttori sijaitsee Montrealin suurkaupunkialueen Dorvalin kaupungissa, Québecin provinssissa. Yhtiön kotikenttänä toimii Kuujjuaqin lentoasema ja muita tärkeitä solmukohteita ovat Montrealin kansainvälinen lentoasema ja La Grande Rivièren lentoasema. Kaikkiaan yhtiöllä on 21 reittikohdettä pohjoisessa Kanadassa ja yhtiö kuljettaa lentorahtia ympäri Pohjois-Amerikaa.

title: Toncontínin kansainvälinen lentoasema

text: Toncontínin kansainvälinen lentoasema (, ) on sekä siviili- että sotilaskäyttöön tarkoitettu lentoasema Tegucigalpassa Hondurasissa, kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Lentoaseman ainoa kiitotie on 2 021 metriä pitkä, ja se sijaitsee noin tuhat metriä merenpinnan yläpuolella. Boeing 757 on suurin lentokone, joka pystyy laskeutumaan kiitotielle. Toncontín onkin yksi maailman lyhimmistä kansainvälisille lennoille käytetyistä kiitoteistä.

text: Nykyisin Montréal-Mirabelin kansainvälinen lentoasema on lähinnä rahtiliikenteen käytössä ja toimii varakenttänä Dorvalille.

title: Air Canada Jazz

text: Air Canada Jazz lentää 85 kohteeseen Pohjois-Amerikassa ja yhtiön solmukohteita ovat Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema, Vancouverin kansainvälinen lentoasema, Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema ja Calgaryn kansainvälinen lentoasema. Kesäkuussa 2009 Air Canada jazz työllisti 4 932 henkilöä.

title: Jimmy Gardner

text: Jimmy Gardner siirtyi ammattilaiseksi ja pelasi kaksi vuotta yhdysvaltalaisissa joukkueissa Calumet Miners ja Pittsburgh Professionals. Sitten hän palasi Kanadaan Montreal Shamrocksiin. Hän palasi Wanderersiin 1908 ja edusti seuraa aina vuoteen 1911, siellä hän saavutti Stanley Cupin 1908 ja 1910. Hän vaihtoi PCHA -sarjaan jossa pelasi New Westminsterissä kaksi kautta ennen palaamistaan Montrealiin, jossa tuolla kertaa edusti Montreal Canadiensia kaksi kautta ennen eläköitymistään pelaajana.

title: Kanada

text: Kanadassa on neljänneksi eniten lentoasemia maailmassa, 1404. Niistä 18:ssa on yli kolme kilometriä päällystettyä kiitotietä.[56] Kanadan selvästi suurin lentoasema on Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema.[69] Se oli 2010 nousujen ja laskujen perusteella maailman 18. vilkkain lentoasema.[70] Muita tärkeitä lentoasemia ovat Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema, Vancouverin kansainvälinen lentoasema sekä Calgaryn kansainvälinen lentoasema. Kanadan päälentoyhtiö on yhtenä turvallisimmista lentoyhtiöistä pidetty Air Canada.[69]

text: Dorvalin lentoasema avattiin 1. syyskuuta 1941. lentoasemalla oli kolme kestopäällysteistä kiitotietä. Vuonna 1946 lentoaseman kautta kulki vuosittain yli 250 000 matkustajaa ja 1950-luvun puolivälin tienoilla yli miljoona matkustajaa vuodessa, mikä teki lentoasemasta maan vilkkaimman. Lentoaseman nimeksi vaihdettiin Montréal–Dorvalin kansainvälinen lentoasema vuoden 1960 marraskuussa. Lentoasema oli suurin Kanadassa ja tärkeä portti Euroopan ja Kanadan välisessä liiknteessä. Aseman kautta kulki 1961 yli kaksi miljoonaa matkustajaa vuosittain. Kahdeksan vuotta myöhemmin lentoasema kaipasi laajennusta matkustajamäärän kasvun ja lentoyhtiöiden siirtyessä käyttämään enenevässä määrin suihkukoneita. Kanadan hallitus päätti laajennuksen sijaan rakentaa täysin uuden Mirabelin lentoaseman Montrealin luoteispuolelle.

title: Edmontonin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoaseman matkustajamäärät ovat kasvaneet rajusti viimeisten vuosien aikana ja se onkin yksi Kandan nopeimmin kasvavista lentoasemista.

text: Montréalin ensimmäinen lentokenttä oli vuonna 1927 rakennettu Saint-Hubert Airport. 1940-luvun alkupuolella Saint-Hubert ei enää kyennyt hoitamaan kasvavaa lentoliikennettä ja Kanadan liikenneministeriö hankki omistukseensa entisen Dorvalin kilparadan maa-alueet, rakentaakseen uuden lentoaseman Montréalinsaareelle.

text: Nykyisin lentoasema tunnetaan nimella Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema.

title: Hermannin lentoasema

text: Kesäkuussa 1918 annettiin lentoasemalla myös ohjaaja- ja tähystäjäkoulutusta, mutta elo-syyskuussa 1918 kaksi Stetinin M-16:a siirrettiin Santahaminan lentoasemalle ja kaksi Turun Vähä-Heikkilän lentoasemalle. Hermannin lentoasema lakkautettiin ja sinne jäivät ainoastaan saksalaiset Friedrichshafenit.

text: Montréal-Trudeau on Quebecin provinssin vilkkain ja neljänneksi vilkkain lentoasema Kanadassa matkustajamäärällä mitattuna. Vuonna 2008 aseman kautta kulki 12 813 199 matkustajaa. Kentällä on yksi Kanadan kahdeksasta Yhdysvaltoihin matkustavien ennakkotarkastuspisteistä ja se on yksi tärkeimmistä kansainvälisen liikenteen solmukohdista. Lentoasema on yksi Air Canadan solmukohteista.

text: Aéroports de Montréal on tuottoa tavoittelematon yhtiö joka johtaa ja hoitaa Montréal-Trudeaun lentoasemaa ja Montréalin luoteispuolella sijaitsevaa Montréal-Mirabelin kansainvälistä lentoasemaa, jonka oli alun perin tarkoitus korvata Montréal-Trudeau mutta nykyisin on lähes yksinomaan lentorahtikäytössä. Molemmat asemat on vuokrattu Transport Canadalle 60 vuoden vuokrasopimuksella.

title: Ahmed Bouchiki

text: Kaksi murhaan osallistunutta Mossadin agenttia, Dan Ert ja Marianne Gladnikoff, pidätettiin, kun he palauttivat omilla nimillään vuokraamaansa autot Oslon lentoasemalle. Kuulusteluissa he paljastivat Mossadin piilopaikan osoitteen ja neljä muuta agenttia pidätettiin. Yksi murhaan osallistuneista Mossadin agenteista käytti kanadalaisen Patricia Roxboroughin henkilöllisyyttä, jonka passi varastettiin Montrealissa muutamia kuukausia aiemmin.

text: Dorvalin lentoasema avattiin 1. syyskuuta 1941. Lentoasemalla oli kolme kestopäällysteistä kiitotietä. Vuonna 1946 lentoaseman kautta kulki vuosittain yli 250 000 matkustajaa ja 1950-luvun puolivälin tienoilla yli miljoona matkustajaa vuodessa, joka teki lentoasemasta maan vilkkaimman. Lentoasema nimeksi vaihdettiin Montréal–Dorvalin kansainväliseksi lentoasema vuoden 1960 marraskuussa. Lentoasema oli suurin Kanadassa ja tärkeä portti euroopan ja Kanadan välisessä liiknteessä. Aseman kautta kulki 1961 yli kaksi miljoonaa matkustajaa vuosittain. Kahdeksan vuotta myöhemmin lentoasema kaipasi laajennusta matkustajamäärän kasvun ja lentoyhtiöiden siirtyessä käyttämään enenevässä määrin suihkukoneita. Kanadan hallitus päätti laajennuksen sijaan rakentaa täysin uuden Mirabelin lentoaseman Montrealin luoteispuolelle.

title: Montreal

text: Montreal on yksi Kanadan rautateiden solmukohdista. Rautateillä kulkee pääasiassa tavaraliikennettä, mutta kaupungista on myös matkustajaliikennettä esimerkiksi Torontoon ja Ottawaan. Kaupunkia palvelee lisäksi kaski kainsainvälistä lentokenttää, Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema kotimaan ja ulkomaan matkustajaliikenteelle ja Montréal-Mirabelin kansainvälinen lentoasema pääasiassa travaraliikenteelle.[4]

title: Suur-Monctonin kansainvälinen lentoasema

text: Ensimmäinen reittilento Monctonin alueelta lennettiin 11. tammikuuta 1928, lentokone kuljetti postia ja matkustajia Îles-de-la-Madeleine -saarille. Alkuun lentokoneet nousivat kahdesta eri kohteesta Monctonissa, helpomman laskutumispaikan johdosta lennot keskitettiin Léger’s Corneriin. Vuonna 1929 Léger’s Cornerin maa alue siirtyi yksityisen yrityksen omistukseen ja kentälle rakennettiin kaksi kiitotietä ja lentokoneiden korjaushalli. Samana vuonna alkoivat postilennot Prinssi Edwardin saarelle ja Montrealiin.

text: Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema (, ) (tunnetaan myös nimellä "Montréal-Trudeau" ja aikaisemmalla nimellään "Montréal-Dorval International Airport") sijaitsee Dorvalin kaupungissa Montréalinsaarella, noin 20 kilometriä Montréalin keskustasta.

title: Kanadan liikenne

text: Kanadassa oli 1 404 lentoasemaa vuonna 2011, ja niistä 514:lla on kestopäällysteinen kiitotie. Maan selvästi suurin lentoasema on Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema. Se oli 2010 nousujen ja laskujen perusteella maailman 18. vilkkain lentoasema. Muita tärkeitä lentoasemia ovat Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema, Vancouverin kansainvälinen lentoasema sekä Calgaryn kansainvälinen lentoasema. Kanadan päälentoyhtiö on yhtenä turvallisimmista lentoyhtiöistä pidetty Air Canada.

text: Toisen maailmansodan aikaan lentoasema toimi Brittiläisestä kansainyhteisöstä saapuvien lentäjäkoulutuskeskuksena. Kentälle rakennettiin myös koneiden korjaushangaari, jossa parhaimmillaan työskenteli yli 1 000 henkilöä. 1940-luvun alkupuolella posti ja matkustaja reittilentoja suoritettiin Charlottetowniin, Montrealiin, Halifaxiin, Sydneyyn, Saint Johniin, Frederictoniin ja Newfoundlandiin.