query: Mihin Silbervogel-suunnitelma perustui?

title: Silbervogel

text: Silbervogel () tai RaBo (Raketen-Bomber, ), myös Antipodenferngleiter (), oli toisen maailmansodan aikainen Saksan sodanjohdon salainen suunnitelma avaruuslentokoneesta, jolla olisi voitu pommittaa Yhdysvaltoja. Suunnitelma perustui itävaltalaisen tohtori Eugen Sängerin ja hänen vaimonsa, matemaatikko Irene Bredtin kehitystyöhön rakettimoottoreilla varustetusta puoliballistiselle radalle avaruuteen laukaistusta liitolentokoneesta, joka alas tullessaan käyttäisi ilmakehän nostovoimaa hyväkseen ja kimpoaisi eteenpäin. Koneella oli tarkoitus päästä antipodipisteeseen eli maapallon vastakkaiselle puolelle.

title: Adolf Hitler

text: Vuoden 1939 lopulla Hitler valvoi henkilökohtaisesti kevään hyökkäyksen valmistelua. Hän ei hyväksynyt puolustuksellista vaihtoehtoa, vaan päätti tuhota länsivallat yhdellä ratkaisevalla iskulla. Hyökkäyssuunnitelma, operaatio keltainen, perustui valmistuessaan ensimmäisen maailmansodan Schlieffen-suunnitelmaan, johon oli lisätty hyökkäys myös Hollannin kautta kiertäen. Sen tarkoituksena oli saartaa koko Ranskan armeija, jonka päävoimat tukeutuivat vahvasti linnoitettuun Maginot-linjaan. Erich von Mansteinia suunnitelma ei vakuuttanut ja hän laatikin suunnitelman, jossa perusajatuksena oli, että länsiliittoutuneet olettavat Saksan hyökkäävän operaatio keltaisen eli Schlieffen-suunnitelman mukaan. Von Manstein laati Guderianin avustuksella suunnitelman, jossa hän ehdotti hyökkäystä Ardennien metsien läpi. Tämä aiheutti ylijohdossa skandaalin ja von Manstein siirrettiin Pommeriin johtamaan reserviarmeijakuntaa. 17. helmikuuta 1940 von Manstein tapasi Hitlerin uusien armeijakunnankomentajien esittelyssä, missä hän yllättyi, ettei Hitler ollut hänen suunnitelmastaan tietoinen. Von Manstein laati nopeasti yhteenvedon, johon Hitler ihastui, varsinkin hän pohdiskeltuaan itse samantyyppisiä ajatuksia. Maaliskuun 8. päivänä Hitler ilmoitti lopullisen suunnitelman olevan se, että Saksa aluksi hyökkää operaatio keltaisen mukaisesti, jolloin länsiliittoutuneet lähtisivät Belgiaan vastaan ja kaksi päivää myöhemmin hyökättäisiin päävoimilla von Mansteinin suunnitelman mukaisesti. Tästä Hitler piti kiinni vastoin kaikkia varoituksia ja neuvoja. Suunnitelmasta lähes luovuttiin siinä pelossa, että Yhdistynyt kuningaskunta valtaisi Skandinavian päästen Saksan joukkojen sivustaan. Jälleen Hitler vaati varoituksista huolimatta Norjan valtausta ennen kuin Yhdistynyt kuningaskunta ehtisi tehdä sen.

title: Erich von Manstein

text: Vajaa vuosi Puolan sotaretken jälkeen toimeenpantu strategia ("Sichelschnitt", suomeksi sirpinisku tai sirpinviilto) Ranskan valtaamiseksi oli von Mansteinin kehittämä muunnelma vanhemmasta, niin kutsutusta Schlieffenin suunnitelmasta. Alkuperäinen suunnitelma - operaatio Keltainen - hyökkäykseksi Ranskaan koukkaamalla Ardennin kautta oli Saksan yleisesikunnan OKH:n käsialaa, ja perustui sekin Schlieffeniin. Edes Hitler ei uskonut alkuperäisen operaatiosuunnitelman toteuttamiskelpoisuuteen ja hyökkäystä lykättiinkin pitkään. Toimiessaan von Rundstedtin komentaman armeijaryhmä A:n esikuntapäällikkönä lokakuussa 1939 von Manstein sai käsiinsä operaatio Keltaisen suunnitelmat. Muistelmiensa mukaan hän halveksi suunnitelmaan liittyvää luovuuden puutetta. OKH:n operaatio olisi toistanut vanhaa Schlieffen-suunnitelman koukkausta ja olisi onnistuessaankin johtanut vain ensimmäisen maailmansodan kaltaiseen rintamasotaan syvällä liittoutuneiden maaperällä. Von Manstein halusi tuloksia joilla olisi merkitystä; hän halusi lyödä liittoutuneet kokonaan yhdellä kertaa. Jo lokakuun lopussa hän oli laatinut kokonaan uuden operaatiosuunnitelman. Suunnitelman keskiössä olivat tunkeutuminen Ardennien läpi, mikä vetäisi liittoutuneiden vastahyökkäyksen puoleensa, sekä vahvat panssarikiilat, jotka ilmavoimien tukemina ohittaisivat vihollisen taistelujoukot tunkeutuen syvälle liittoutuneiden armeijoiden selustaan näiden siirryttyä torjumaan Ardennien läpi iskeviä saksalaisia.

title: Duguay-Trouin-luokka

text: Valtiovarainministeri hyväksyi esitetyn suunnitelman 1920, vaikka totesikin laivaston ajavan vain taloudellisia etuja eikä tarpeensa mukaisia. Esikuntaneuvosto veti esityksen takaisin helmikuussa 1920, mikä aloitti keskustelun suunnittelusta uudelleen. Alusten nopeus ja koko olivat pääosissa ja saman aikaisesti palvelukseen otetut sotakorvauksena saadut keskusvaltojen alukset antoivat kuvan moderneista risteilijöistä. Tutkimuksen tuloksena todettiin alkuperäisen suunnitelman (projekti 171) olevan käyttökelvoton ja ennen kaikkea sen aseistuksen. Päätettiin valita uusien alusten pääaseiksi uusi 155 millimetrin tykki, joka perustui maavoimien kenttätykkeihin.

title: Entente cordiale

text: Aineellisesti Baltian entente perustui suunnitelmiin Puolan, Viron, Liettuan, Latvian, mahdollisesti myös Suomen, sotilaalliselle varautumiselle ja yhteistoiminnalle siltä varalta, että Neuvostoliitto hyökkää. Käytännössä suunnitelmat johtivat suunnitteluyhteistyöhön sotilasviranomaisten tapaamisissa, radiotiedustelutietojen vaihtoon sekä Suomen ja Viron välillä lopulta Suomenlahden tykistösulkuun. Suomen yhteistyötä Viron kanssa ei kuitenkaan liitetä reunavaltiopolitiikkaan eikä Baltian ententeen, vaikka se ilmensi Baltian ententen pyrkimystä Neuvostoliitolta suojautumiseen ja osittain jopa sen eristämiseen, koska toiminta oli kahdenvälistä ja koska Suomi tosiasiallisesti yleisesti luopui reunavaltiopolitiikasta jo ennen 1935, jolloin Pohjoismainen suuntaus ilmoitettiin Suomen viralliseksi linjaksi.

title: Hruštšovka

text: Hruštšovka-rakentaminen perustui elementtitekniikkaan. Ensimmäiset elementtitalot rakennettiin jo Stalinin aikana 1948 Moskovaan nykyisen Sokolinin mäen piirin alueelle ja Horoševskoje šosselle yksittäisin projektein Neuvostoliiton arkkitehtiakatemian Gosstroiprojektin ja Mosgorprojektin suunnitelmien mukaisesti. Suunnitelmia laati Vitali P. Lagutenko (sarja-7).

title: Johan Albrecht Ehrenström

text:
Ehrenströmillä oli näkemys edustavasta pääkaupungista, jossa kadut olisivat leveitä ja aukiot avaria – Suomen uuden pääkaupungin oli oltava ennen kaikkea näyttävä. Hän oli kaupunkisuunnittelijana lähinnä valistunut harrastelija, mutta oli kuitenkin hankkinut hyvät piirustustaidot nuoruudessaan linnoitusjoukkojen maastokarttojen piirtäjänä. Aiempi Kocken suunnitelma Helsingin uudelleenrakentamisesta perustui kustannussyistä pääosin vuoden 1808 tulipaloa edeltäneiden katulinjojen ja palosta selvinneiden rakennusten säilyttämiseen kaupungin vanhalla alueella ja siinä hankalimmat maastonkohdat olisi jätetty rakentamatta. Sen sijaan Ehrenströmin suunnitelmassa koko kaupunkiin oli piirretty klassisen kaupunkisuunnittelun mukaiset uudet suorat kadut, maastonmuodoista piittaamatta. Mittakaava oli laadittu pääkaupungin arvolle sopivaksi aiemman pikkukaupungin sijaan. Suorien katulinjojen raivaaminen Kruununhaan kallioiseen maastoon tuotti aikanaan jossain määrin vaikeuksia, mutta ne toteutettiin silti pääosin suunnitelman mukaan.
Ehrenström täydensi 1812 tekemäänsä suunnitelmaa vuonna 1815 ja se valmistui lopullisesti 1817. Alkuperäisen suunnitelman mukaan Helsinki oli tarkoitus jakaa ”varsinaiseen kaupunkiin”, jonne rakennettaisiin vain kivitaloja, sekä puutalovaltaiseen Uudenmaan esikaupunkiin. Näitä kahta erotti toisistaan Esplanadin puisto. Vuoden 1814 kaavassa esikaupunkialuetta laajennettiin vielä kauemmas, Bulevardin ympäristöön. Ehrenströmin suunnitelman keskeiset osat toteutuivat, tosin esimerkiksi Kluuvinlahden ruoppaaminen kanavaksi jäi tekemättä ja lopulta lahti täytettiin kokonaan. Myös nykyisen Meritullintorin pohjoislaidalle suunniteltu keisarillinen palatsi puutarhoineen jäi rakentamatta. Suunnitelman keskukseksi muodostui Senaatintorin aukio, jonka ympärille keskeiset julkiset rakennukset sijoittuivat. Ehrenström otti tässä vaikutteita Tukholman Kustaa Aadolfin torista, jota ympäröivät samantyyppiset rakennusryhmät.

title: Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelma

text: Vuonna 1942 valmistunut aluesuunnitelma sisältää selostuksen karttaliitteineen alueesta, joka ulottuu jokea seuraten Kokemäeltä aina 60 kilometrin päähän Mäntyluodon satamaan saakka. Aallon suunnitelma perustui "nauhakaupunkiin", jota hän kuvasi "laajaksi kaupunkikäsitettä korkeammaksi yhdyskuntaportaaksi, jonka muodostaa laajalle levinnyt teollisen, agraarisen, liikenteellisen ja sivistyksellisen toiminnan yhdistelmä". Selostus käsitti muun muassa yhteenvedot Kokemäenjokilaakson maantieteestä, taloudesta ja historiasta sekä alustavat luonnokset ja piirustukset lopullista suunnitelmaa varten. Tarkemmat yksityiskohdat perusteluineen Aalto oli todennäköisesti laatinut yhteistyössä Harry Gullichsenin kanssa. Suunnitelman korkeimpana hallintoelimenä toimi päätoimikunta, johon kuuluivat kuntien viralliset edustajat. Jokainen komitean jäsen edusti oman paikkakuntansa asiantuntemusta.

title: Silbervogel

text: Suunniteltu liitokone, Silbervogel, tai RaBo (Raketen-Bomber), myös Antipodenferngleiter (), oli 34 metriä pitkä yksipaikkainen pommittaja. Rungon läpimitta oli 2,32 metriä, ja se oli suunniteltu pohjaltaan tasaiseksi nostovoiman parantamiseksi. Koneen omapaino oli kymmenen tonnia ja polttoainemäärä 90 tonnia, maksimi lentoonlähtöpaino 133773 kiloa. Sängerin suunnittelemat nestemäistä happea ja kerosiinia käyttävät moottorit antaisivat 6000 MN:n työntövoiman.[4] Pommikuorma riippuisi halutusta polttoainemäärästä: pommikuiluun mahtui 30 tonnia pommeja.[1]

title: Eugen Sänger

text: Hänen Silbervogel-suunnitelmallaan oli ainakin esikuvan vaikutus X-15, Boeing X-20 Dyna-Soar ja STS-ohjelmiin.

title: Kardinaalinepos

text: Kardinaalineposjärjestelmä perustui nepotismille. Niinpä paavi Innocentius XI:n nousu piispanistuimelle ei vaikuttanut järjestelmän kannalta hyvältä: uusi paavi oli hyväksynyt valintansa vain sillä ehdolla, että kardinaalikollegio sallisi hänen uudistusohjelmansa. Ohjelmaan kuului esimerkiksi nepotismin kieltäminen. Joka tapauksessa Innocentius XI ei onnistunut suunnitelmissaan menetettyään kardinaaliensa enemmistön tuen suunnitelmilleen. Hänen seuraajansa, vuosina 1689–1691 hallinnut paavi Aleksanteri VIII oli tiettävästi viimeinen paavi, joka nimitti kardinaalinepoksen itselleen. Kyseinen kardinaalinepos oli nimeltään Pietro Ottoboni.

title: Silbervogel

text: Luokka:Avaruuslentokoneet Luokka:Natsi-Saksan kostoaseet Luokka:Saksalaiset pommikoneet Luokka:Saksalaiset lentokoneprojektit, 1939–1945

title: Irene Bredt

text: Irene Bredt, myöhemmin Sänger-Bredt (24. huhtikuuta 1911 Bonn, Saksa – v. 1983 Berliini, Saksa) oli matemaatikko, joka tuli tunnetuksi rakettiteknologiaan ja avaruuslentoihin liittyvästä kehitystyöstään. Toisen maailmansodan aikana Bredt kehitti miehensä Eugen Sängerin kanssa suunnitelman Silbervogel-avaruuslentokoneesta.

title: Eugen Sänger

text: Vuonna 1942 RLM siirsi Sängerin "Deutschen Versuchsanstalt für Segelflug" -organisaatioon tutkimaan patopainemoottoria. Silbervogel-suunnitelma julkaistiin pienenä salaisena painoksena, jota jaettiin korkeille upseereille ja virkamiehille. Toteutusvaiheeseen projektia ei saatu.

title: Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat 1918–1939

text: Ilmavoimien esikunnan elokuussa 1928 julkistettu suunnitelma perustui puolustusrevisionin vuoden 1924 suunnitelmaan. Se oli edelleen erittäin vesikonepainotteinen ja sekä maa- että vesikoneiden määrää oli supistettu. Hävittäjälaivueita oli edelleen vain yksi.

title: Pro Helsingfors

text: Esikaupunkialueille suunniteltiin joukko uusia kaupunginosia, joista olisi yleensä ollut raideliikenneyhteys Pasilan rautatieasemalle. Munkkiniemen ja Haagan osalta suunnitelma perustui pitkälti Saarisen vuonna 1915 samoja alueita varten laatimaan Munkkiniemi-Haaga-suunnitelmaan. Monien uusien kaupunginosien keskeisimmissä osissa varattiin tilaa monumentaalirakennuksille, joita ympäröi yleensä kerrostalojen ja kytkettyjen pientalojen ja uloimpana omakotitalojen vyöhyke.. Eri esikaupungit olisi yleensä erotettu toisistaan viheralueilla.

title: Paul Otlet

text: Vuonna 1934 Otlet muodosti suunnitelman maailmanlaajuisesta verkosta, jonka avulla kuka tahansa voisi päästä käsiksi laajaan tietokokoelmaan. Suunnitelma syntyi ennen digitaalista aikaa ja perustui siksi analogisten tekniikoiden, kuten kortistokorttien, lennätinlaitteiden ja mikrofilmin, käyttöön. Teknisistä eroista huolimatta Otletin kaavailema verkosto oli World Wide Webin tapainen hyperlinkkien yhdistämä tietoympäristö. Otletin kehittämässä hypertekstin vastineessa linkeillä oli kuitenkin tarkoitus olla myös merkitystä välittäviä ominaisuuksia, joiden myötä itse linkit olisivat kyenneet ilmaisemaan esimerkiksi sen, ovatko tietyt dokumentit ristiriidassa keskenään. Lisäksi Otlet mietti keinoja tosiasioiden ja ideoiden välisten suhteiden kartoittamiseen, ja näissä ajatuksissa on nähty yhtymäkohtia semanttisen webin toimintaperiaatteisiin.

title: Silbervogel

text: Sänger väitteli tekniikan tohtoriksi vuonna 1929 aiheenaan lentokoneiden siipirakenteet. Hänen ehdotuksensa rakettitekniikasta väitöskirjan aiheeksi oli hylätty. Vuonna 1933 hän julkaisi teoksen Raketenflugtechnik, jossa kävi läpi suunnittelemansa rakettikoneen, rakettiliitokoneen periaatteet. Vuonna 1936 Luftwaffe perusti Sängerille hänen tutkimuksiaan varten Trauenin tutkimuskeskuksen Ala-Saksiin. Trauenissa Sänger kehitti apulaisensa, myöhemmän vaimonsa matemaatikko, tohtori Irene Bredtin kanssa alun hyvin yksinkertaisen mallisen rakettiliitokoneensa ideaa eteenpäin.[1] Nostovoiman lisäämiseksi koneen runko suunniteltiin leveäksi ja matalapohjaiseksi, ja se sai Sängerin apulaisilta lempinimen silitysrauta. Virallisemmalta nimeltään kone oli Silbervogel.[2]

title: Silbervogel

text: Saksalaiset eivät toteuttaneet Silbervogel-suunnitelmaa. Raportti koneen suunnitelmasta kulkeutui sekä Neuvostoliittoon että Yhdysvaltoihin, joissa se vaikutti molempien maiden avaruustutkimukseen. Usemman kimmokkeen paluuta ilmakehään ei ole koskaan tehty, mutta esimerkiksi Apollon komentomoduli ja NASA:n avaruussukkula käyttivät ilmakehää hyväkseen palatessaan maahan.[1]

title: Torinon tuomiokirkko

text: Katedraalin laajentamiseksi perustettiin 1649 projekti, jotta käärinliinalle saataisiin hienompi säilytyspaikka. Bernardino Quadri tuli Roomasta Torinoon Savoijin herttua Kaarle Emmanuel II:n hoviin. Quadrin suunnitelma perustui Carlo di Castellamonten vanhaan suunnitelmaan, jossa oli kuorin takana soikea kappeli. Guarino Guarini kutsuttiin 1667 viemään hanke loppuun. Kappelin rakentaminen kesti 28 vuotta, ja se valmistui 1694.

title: Silbervogel

text: Suunnitelma esiteltiin kahdesti, vuosina 1938 ja 1939 Saksan ilmailuministeriö RLM:lle (Reichs Luftsfahrt Ministerium).[3] Pariskunta kehitti hanketta, kunnes 1940 Sänger komennettiin työskentelemään patoputkimoottorilla varustetun hävittäjäkoneen kehittämiseksi. Sänger ja Bredt kuitenkin jatkoivat Silbervogelin suunnittelua, ja elokuussa 1944 heidän työnsä tulokset julkaistiin salaisessa raportissa Über einen Raketenantrieb für Fernbomber.[1] Raporttia painettiin vain sata kappaletta, jotka jaettiin korkea-arvoisille upseereille ja virkamiehille.

title: Arne Somersalo

text: Vuonna 1924 Suomeen kutsuttiin brittiläisiä neuvonantajia, jotka saivat ohjenuorakseen Suomen taloudellisen kantokyvyn huomioon ottamisen suunnitelmia tehdessään. Britit tekivätkin lyhyen tähtäimen ohjelman, joka perustui yhteen maa- ja kolmeen meritukikohtaan. Britit itse olivat siirtymässä maakoneisiin mutta he ymmärsivät, ettei Suomella ollut siihen vielä varaa. Tämä väliaikaiseksi tarkoitettu suunnitelma ymmärrettiin väärin pidemmän ajan ohjelmaksi ja se tuli vaikuttamaan Suomen ilmavoimien kehitykseen 1930-luvun alkuun saakka. Brittien suunnitelmat eivät miellyttäneet Somersaloa. Hän erosi helmikuussa 1926 kiistoissa lähialaistensa, etenkin Aarne Snellmanin, kanssa. Kiistat kulminoituivat alaisen tekemään ilmiantoon koskien lentokonehankintoja, joihin komentajalla ei ollut täyttä valtuutusta. Ilmianto johti tuomioistuimen antamaan vähäiseen rangaistukseen, mutta se puolestaan pakotti Somersalon eroamaan.

title: Saksalaismielinen vastarintaliike Suomessa

text: SD:n perustaessa oman vastarintaorganisaationsa Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtaja tohtori Vilho Helanen kehitti samaan aikaan oman suunnitelmansa vastarintaliikkeestä siinä tilanteessa, että Neuvostoliitto miehittäisi Suomen tai maassa nousisi valtaan kommunistien johtama hallitus. Helasen suunnitelma perustui toimimiseen saksalaisten tuella Virosta käsin. Hän esitti suunnitelmansa Tallinnassa 7. syyskuuta 1944 paikalliselle SD:lle, ja mahdollisesti mukana oli myös Cellarius.

title: Adolf Hitlerin elämäkerta

text: Vuoden 1939 lopulla Hitler valvoi henkilökohtaisesti kevään hyökkäyksen valmistelua. Hän ei hyväksynyt puolustuksellista vaihtoehtoa, vaan päätti tuhota länsivallat yhdellä ratkaisevalla iskulla. Hyökkäyssuunnitelma, operaatio Keltainen, perustui valmistuessaan ensimmäisen maailmansodan Schlieffen-suunnitelmaan, johon oli lisätty hyökkäys myös Hollannin kautta kiertäen. Sen tarkoituksena oli saartaa koko Ranskan armeija, jonka päävoimat tukeutuivat vahvasti linnoitettuun Maginot-linjaan. Von Mansteinia suunnitelma ei vakuuttanut ja hän laatikin suunnitelman, jossa perusajatuksena oli, että länsiliittoutuneet olettavat Saksan hyökkäävän operaatio Keltaisen eli Schlieffen-suunnitelman mukaan. Von Manstein laati Guderianin avustuksella suunnitelman, jossa hän ehdotti hyökkäystä Ardennien metsien läpi. Tämä aiheutti ylijohdossa skandaalin ja von Manstein siirrettiin Pommeriin johtamaan reserviarmeijakuntaa. 17. helmikuuta 1940 von Manstein tapasi Hitlerin uusien armeijakunnankomentajien esittelyssä, missä hän yllättyi, ettei Hitler ollut hänen suunnitelmastaan tietoinen. Von Manstein laati nopeasti yhteenvedon, johon Hitler ihastui, varsinkin hän pohdiskeltuaan itse samantyyppisiä ajatuksia. Maaliskuun 8. päivänä Hitler ilmoitti lopullisen suunnitelman olevan se, että Saksa aluksi hyökkää operaatio Keltaisen mukaisesti, jolloin länsiliittoutuneet lähtisivät Belgiaan vastaan ja kaksi päivää myöhemmin hyökättäisiin päävoimilla von Mansteinin suunnitelman mukaisesti. Tästä Hitler piti kiinni vastoin kaikkia varoituksia ja neuvoja. Suunnitelmasta lähes luovuttiin siinä pelossa, että Britannia valtaisi Skandinavian päästen Saksan joukkojen sivustaan. Jälleen Hitler vaati varoituksista huolimatta Norjan valtausta ennen kuin Britannia ehtisi tehdä sen.

title: Suunnitelma XVII

text: Ranskan sotasuunnitelma Saksaa vastaan 1870-luvun Saksan–Ranskan sodan jälkeen perustui puolustukselle. Saksan tuleva hyökkäys pysäytettäisiin, jonka jälkeen ranskalaiset ryhtyisivät vastahyökkäykseen. Tämän suunnitelman pohjalta Saksan vastaiselle rajalle rakennettiin voimakas linnoitusverkko, johon jätettiin kuitenkin aukkoja saksalaisten hyökkäyksen ohjaamiseksi ranskalaisten haluamaan suuntaan. Puolustussuunnitelmaa alettiin kuitenkin miettiä uudelleen kun Ranska oli liittoutunut Britannian ja Venäjän kanssa. 1900-luvulle tultaessa hyökkäävämpi suunnitelma alkoi saada kannatusta. Tämän eli "à l’outrance"-koulukunnan kannattajat muuttuivat Ranskan armeijan ylimmän komennon enemmistöksi ja koulukunnan johtohahmo Joseph Joffresta tuli pääesikunnan päällikkö vuonna 1911. Niin sanottu suunnitelma XVII oli hänen luomuksensa.

title: Sänger

text: Sänger oli Saksan ilmailu- ja avaruuskeskuksen () avaruussukkula-projekti, jota kehitettiin pätkittäin 1960-luvulta 1990-luvulle asti. Se sai nimensä avaruussukkulan ensimmäisen kehittäjän itävaltalaisen Eugen Sängerin mukaan, joka kehitti Silbervogel-suunnitelmaansa 1930-luvulta vuoteen 1945.

title: Suomen ilmavoimien historia

text: Vuonna 1924 Suomeen kutsuttiin brittiläisiä neuvonantajia, jotka saivat ohjenuorakseen Suomen taloudellisen kantokyvyn huomioon ottamisen suunnitelmia tehdessään. Britit tekivätkin lyhyen tähtäimen ohjelman, joka perustui yhteen maa- ja kolmeen meritukikohtaan. Britit itse olivat siirtymässä maakoneisiin mutta he ymmärsivät, ettei Suomella ollut siihen vielä varaa. Tämä väliaikaiseksi tarkoitettu suunnitelma ymmärrettiin väärin pidemmän ajan ohjelmaksi ja se tuli vaikuttamaan Suomen ilmavoimien kehitykseen 1930-luvun alkuun saakka. Brittien suunnitelmat eivät miellyttäneet Somersaloa, joka erosi.

title: Max Hoffmann

text: Juuri ennen maailmansodan puhkeamista elokuussa 1914 Hoffmann nimitettiin Itä-Preussiin sijoitetun Saksan 8. armeijan apulaisesikuntapäälliköksi. Hän vastusti 8. armeijan komentajan, kenraali Maximilian von Prittwitzin suunnitelmaa perääntyä Veikselin taaksen, koska se olisi merkinnyt Itä-Preussin jättämistä venäläisille ilman taistelua. Armeijan johto korvasi Prittwitzin nopeasti Paul von Hindenburgilla, joka yhdessä Erich Ludendorffin kanssa omaksui Hoffmannin hyökkäysstrategian. Suunnitelma perustui Venäjän armeijoiden huonoon keskinäiseen koordinaatioon. Tuloksena oli saksalaisten murskavoitto 26.–30. elokuuta käydyssä Tannenbergin taistelussa, jossa Aleksandr Samsonovin komentama Venäjän toinen armeija saarrettiin ja käytännössä tuhottiin. Hindenburg ja Ludendorff saivat tuolloin kunnian voitosta, mutta myöhemmin Hoffmann on tunnustettu menestyksekkään suunnitelman pääarkkitehdiksi. Osin hänen suunnitelmaansa perustui myös Venäjän ensimmäisen armeijan lyöminen Masurian järvien taistelussa syyskuun alussa, minkä myötä venäläiset ajettiin kokonaan pois Saksan maaperältä.

title: Trauenin tutkimuskeskus

text: Trauenissa Sänger suunnitteli Irene Bredtin kanssa Silbervogel-avaruuslentokoneen.

title: Lord Zedd

text: Lord Zedd on ollut päävihollisena "Mighty Morphin Power Rangersista" tehdyissä sarjakuvissa. Sarjasta "Power Rangers Zeo" tehtiin sarjakuva, joka perustui heidän aikaansa maanpaossa. Siinä he yrittivät käyttää ninjakolikoiden energiaa omiin suunnitelmiinsa, josta seurasi konflikti Zeo Rangereiden ja Machine Empiren kanssa.


query: Milloin Suomi osallistui jääkiekon mestaruus kilpailuihin ensimmäisen kerran?

title: Suomen jääkiekkomaajoukkue

text: Kansainvälinen jääkiekkoliitto hyväksyi Suomen jäsenekseen 10. helmikuuta 1928. Suomen maajoukkue oli pelannut ensimmäisen ottelunsa jo 29. tammikuuta. Siinä ruotsalainen seurajoukkue pelasi Suomen yhdistettyä joukkuetta vastaan. Sitä mainostettiin maaotteluna, ja sellaiseksi se on myös myöhemmin merkitty. Ruotsi voitti ottelun 8–1, ja Harald Sundqvist teki Suomen ainoan ja samalla ensimmäisen maaottelumaalin.[2] Suomen Jääkiekkoliitto perustettiin vuosi tämän jälkeen, eli vuonna 1929.

title: Mustikkapiirakka

text: Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi järjestetyssä kilpailussa mustikkapiirakka oli suosituin jälkiruoka kaikenikäisten keskuudessa. Äänestykseen osallistui noin 50 000 suomalaista. Elokuun 6. päivänä 2017 Suomessa vietettiin ensimmäisen kerran kansallista mustikkapiirakapäivää. Päivän järjestivät Myllyn Paras ja Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiö ELO. Päivä oli osa Suomi 100 -juhlavuoden Syödään yhdessä -hanketta.

text: Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut järjestää Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) vuosittain. Turnauksessa eri maiden jääkiekkojoukkueet (alle 18-vuotiaat) kilpailevat toisiaan vastaan. Turnaus pelataan usein huhtikuun puolella ja se järjestetään samanlaisella systeemillä kun miesten- ja nuorten maailmanmestaruuskilpailut. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Suomi voitti mestaruuden. Eniten mitaleita (16) on voittanut Yhdysvallat. Turnaus ei ole kansainvälisesti yhtä arvostettu kuin sitä vanhempi Ivan Hlinkan muistoturnaus, sillä IIHF:n turnaus järjestetään Kanadan tärkeimpien juniorisarjojen ollessa vielä kesken eivätkä näiden sarjojen pelaajat siten voi osallistua. Vuosittain elokuussa järjestettävän Ivan Hlinkan muistoturnauksen on lähes säännönmukaisesti voittanut Kanada. Ensimmäisen kerran Kanada osallistui MM-turnaukseen Slovakiassa 2002.

title: Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1910, ja toistaiseksi viimeisen kerran vuonna 1991. Kilpailut järjesti Kansainvälinen jääkiekkoliitto.

title: Hlinka Gretzky Cup

text: Vuonna 1996 turnaus pelattiin Pacific Cup -nimellä ensimmäisen kerran Kanadassa. Venäjän tilalle turnaukseen osallistui ensimmäisen kerran Suomi, joka saavutti pronssia voitettuaan pronssiottelussa Japanin lukemin 11–0. Vuodesta 1997, vain neljä vuotta Tšekkoslovakian Tšekin ja Slovakian valtioiksi jakaneen samettieron jälkeen maat isännöivät turnausta vuorotellen joka toinen vuosi vuoteen 2001 saakka. Turnausta pelattiin vuodet 1997–2002 joukkuemäärästä riippuen nimellä Nations Cup. Ensimmäisenä vuonna Three Nations Cupiin osallistui isäntäjoukkueiden lisäksi vain Kanada. Vuonna 1998 turnaus laajeni neljän joukkueen Four Nations Cupiksi, jolloin siihen osallistui neljäntenä joukkueena ainoan kerran Valko-Venäjä. Vuonna 1999 Valko-Venäjän korvasi Yhdysvallat. Vuonna 2001 turnaus laajeni kuuden joukkueen Six Nations Cupiksi, jolloin siihen osallistuivat ensimmäisen kerran Ruotsi ja Sveitsi sekä Yhdysvallat korvannut Venäjä. Vuonna 2002 turnaus laajeni lopulta nykyiseen kahdeksaan joukkueeseen, kun Suomi ja Yhdysvallat palasivat mukaan.

title: Suomen urheilu

text: Suomi pelasi ensimmäisen jääkiekkomaaottelunsa vuonna 1928, ja samana vuonna ratkottiin ensimmäinen Suomen-mestaruus. Suomen Jääkiekkoliitto perustettiin vuonna 1929.[49] MM-kilpailuihin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1939[50] ja olympialaisten jääkiekkoon vuonna 1952.[51] Ensimmäinen tekojääkenttä valmistui Tampereelle vuonna 1956[52] ja ensimmäinen jäähalli samaan kaupunkiin vuonna 1965, jolloin Suomi isännöi ensimmäisen kerran MM-kisoja.<ref>Suuri Jääkiekkoteos, s. 83–84.</ref>

title: Jääpallon SM-kilpailu 1914

text: Jääpallon Suomen mestaruus 1914 ratkaistiin cup-kilpailussa, johon osallistui neljä joukkuetta, kaksi Helsingistä ja kaksi Viipurista. Loppuotteluun selvisivät edelliskauden tapaan Helsingin IFK ja VBJS, myöhempi Viipurin Sudet. Ottelu pelattiin Helsingissä. Vasta toista talveaan pelannut VBJS voitti ottelun 4-6, ja saavutti näin historiansa ensimmäisen jääpallon Suomen mestaruuden. Kerta oli ensimmäinen kun mestaruus meni Helsingin ulkopuolelle.

title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1913

text: Suomen luistelumestaruudesta 1913 kilpailtiin Vaasan raviradalla 1.-2. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 7 luistelijaa. Gunnar Strömstén voitti mestaruuden voitettuaan kaksi matkaa. Mestaruus ratkaistiin sijalukupistein. Ensimmäisen kerran vuoden 1897 jälkeen kilpailussa luisteltiin neljä matkaa.

title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1927–1928

text: Jääkiekon SM-kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1928. Ensimmäinen SM-kilpailu oli Suomen Palloliiton järjestämä turnaus. Mestaruus ratkaistiin cup-kilpailulla.

title: Lentopallon maailmanliiga 2008

text: Suomi osallistui vuonna 2008 maailmanliigaan nyt neljännen kerran. Ensimmäisen kerran Suomi oli mukana Maailmanliigassa vuonna 1993. Vuonna 2006 Suomi oli jälleen mukana, ja kaudella 2007 Suomi taisteli sijoituksekseen 7. sijan. Suomi haki villiä kortti lopputurnaukseen, mutta Ranska vei pidemmän korren.

title: Marjut Rolig

text: Rolig, silloiselta nimeltään Lukkarinen, osallistui arvokilpailuihin ensimmäisen kerran 25-vuotiaana Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991. Hän sijoittui 5 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa kuudenneksi, 10 kilometrin vapaan tyylin ja 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailuissa yhdeksänneksi sekä 30 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa 17:nneksi. Vapaan hiihtotavan kilpailuissa hän oli paras suomalainen. Hän hiihti kolmannen osuuden viestissä, jossa Suomi sijoittui neljänneksi; omalla osuudellaan hän oli toiseksi nopein ja nosti Suomen kolmannelta sijalta toiseksi.

title: Kansainväliset matematiikkaolympialaiset

text: Suomi oli vuonna 1965 ensimmäinen ei-sosialistinen maa, joka osallistui Kansainvälisiin matematiikkaolympialaisiin. Kilpailut olivat tuolloin Berliinissä, Itä-Saksassa. Suomen osallistumisen taustalla olivat rehtori Jarmo Nyströmin henkilösuhteet Saksaan. Nyström oli myös ensimmäisen Suomen joukkueen johtaja. Useimmin joukkueenjohtajana on toiminut Matti Lehtinen. Suomi jäi kymmenen maan kilpailussa viimeiseksi. Seuraavan kerran Suomen joukkue oli mukana matematiikkaolympialaisissa Moskovassa vuonna 1973. Tuosta vuodesta alkaen Suomi on ollut mukana joka vuosi (vuotta 1975 lukuun ottamatta). Kilpailumatkat on rahoittanut Opetusministeriö. Suomi on sijoittunut viimeisinä kymmenenä vuotena noin sadan maan joukossa sijoille 39–72.

title: Jääkiekon alle 18-vuotiaiden Aasian ja Oseanian mestaruuskilpailut

text: Alle 20-vuotiaiden kilpailuja on pelattu vuodesta 1974 ja virallisesti vuodesta 1977. Formaattiin liittyi alempi sarjataso ensimmäisen kerran vuonna 1979 ja Japani liittyi ensimmäisenä aasialaisena joukkueena ikäluokan MM-turnauksiin vuonna 1982, jolloin se sijoittui B-sarjassa kolmanneksi. Seuraavana vuonna Australia osallistui ensimmäisen kerran C-sarjan MM-turnaukseen sijoittuen lopulta viimeiseksi. Vuonna 1985 Japani pääsi ensimmäisen kerran isännöimään alle 20-vuotiaiden ikäluokan B-sarjan turnausta, jolloin joukkue sijoittui kolmanneksi.

title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääkiekko)

text: Helsingin Jalkapalloklubin jääpallojoukkue oli noussut 1920-luvulla yhdeksi maan parhaista seuroista, ja Suomeen tullut uusi ja alkuun oudolta tuntunut laji, jääkiekko, otettiin HJK:n ohjelmaan jääpallon jälkeen seuran talviseksi kakkoslajiksi. HJK:n jääkiekkojoukkue osallistui ensimmäiseen jääkiekon SM-kilpailuun 1928. Tuleva mestari Viipurin Reipas pudotti sen jatkosta ensimmäisessä ottelussa. Seuraavana kautena 1929 HJK eteni loppuotteluun asti, missä se voitti Helsingin Palloseuran 5–1. Mestaruus oli helsinkiläisseurojen ensimmäinen jääkiekon Suomen mestaruus.

title: Eurovision laulukilpailu 1960

text: Alankomaat oli voittanut kilpailun edellisenä vuonna, mutta tv-yhtiö ei halunnut enää toistamiseen järjestää kilpailua, sillä edellisen kerran Alankomaissa oli kilpailtu vasta vuonna 1958. Kilpailun juonsi Katie Boyle, joka toimi viisujuontajana myös kolme kertaa myöhemmin (1963, 1968 ja 1974). Vuoden 1960 viisuihin osallistuivat kaikki 12 viisuissa aikaisemminkin kilpaillutta maata, sekä Norja, joka osallistui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin kolmantena Pohjoismaana. Ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailut näytettiin suorana myös Suomen televisiossa, nimellä "Eurooppa laulaa. Eurovision laulukilpailujen päättäjäiset Lontoossa", joskin Suomi osallistui ensimmäisen kerran vasta seuraavan vuoden kilpailuun.

title: Suomen paras olut

text: Ensimmäisen kerran kilpailu järjestettiin vuonna 2011 Lahdessa 30.9 sadonkorjuutapahtumassa. Kilpailuun osallistui 99 olutta 17 eri panimolta. Seuraavana vuonna tapahtuma pidettiin Herkkujen Suomi – Syystober -tapahtumassa Helsingin Rautatietorilla. Kilpailuun osallistui 128 olutta 18 eri panimolta. Vuonna 2013 kilpailu pidettiin samassa tapahtumassa. Oluita kilpailuun osallistui 146 21 eri panimolta. Vuonna 2014 kilpailu pidettiin jälleen Syystober-tapahtumassa, jollon kilpailuun osallistui 131 olutta 20 eri panimolta.

title: Martin Niefnecker

text: Martin Niefnecker (s. 15. maaliskuuta 1990) on saksalainen alamäkiluistelija. Hän on lajin maailmanmestari vuodelta 2010, jolloin alamäkiluistelun MM-sarjaa kilpailtiin ensimmäisen kerran. Hän voitti kauden ensimmäisen kilpailun Münchenissä ja oli toisessa, Quebecin osakilpailussa toinen. Se riitti Niefneckerille maailmanmestaruuteen. Niefnecker on pelannut myös jääkiekkoa 14-vuotiaasta asti. Hän osallistui ensimmäistä kertaa Red Bull Crashed Ice-kilpailuun vuonna 2007 Augsburgissa. Hän on saavuttanut urallaan yhden voiton, Münchenin kilpailusta 2010. Niefnecker on 178 senttimetriä pitkä ja painaa 83 kiloa.

title: Suomen jalkapallomaajoukkue

text: Suomi on osallistunut olympialaisten jalkapalloturnaukseen yhteensä neljä kertaa. Ensimmäisen kerran jalkapallomaajoukkue osallistui vuoden 1912 olympiaturnaukseen. Suomi sijoittui turnauksessa neljänneksi, kun joukkue eteni pronssiotteluun, mutta hävisi sen Hollannille maalein 0–9. Olympialaiset olivat jalkapallomaajoukkueiden tärkein turnaus ennen ensimmäisiä vuoden 1930 MM-kisoja. Toisen kerran Suomi osallistui olympialaisiin vuoden 1936 turnauksessa, mutta pelit päättyivät ensimmäisellä kierroksella (3–7 Peru). Vuoden 1952 olympialaisiin Suomi osallistui isäntäjoukkueena, mutta kotiturnauksen ottelut jäivät myös yhteen (3–4 Itävalta).

title: Suomi Eurovision laulukilpailussa

text: Suomi osallistui ensimmäisen kerran Euroviisuihin vuonna 1961. Ensimmäinen edustaja oli Laila Kinnunen kappaleella "Valoa ikkunassa".[4] Kinnunen sai kansainvälisessä kilpailussa 6 pistettä ja jakoi 10. sijan Monacon ja Alankomaiden kanssa. Kinnunen yritti tämän jälkeen saada itselleen uutta edustusmatkaa 1966, 1967 ja 1969, mutta ilman menestystä. Kapellimestarina toimi George de Godzinsky.

title: Suomen jääkiekon historia

text: 1899: Jäähockey-peliä pelataan ensimmäisen kerran Helsingin Pohjoisrannassa. 1908: Ensimmäisen kerran mainitaan suomalainen jääkiekon pelaaja. Robert Tikkanen mainitaan kausien 1908–1911 aikana useasti joukkueensa Akademischer Sport Club Dresden parhaimmistoon kuuluvana. Hänet palkitaan Dresdenin lyödessä Brysselin joukkueen maalein 5–3 joukkueensa toisena tähtipelaajana vuonna 1909 Berliinin kansainvälisessä turnauksessa. 1927: Suomen Luistinliitto ottaa jäähockeyn ohjelmaansa. 1928: Suomen ensimmäinen seurojen välinen ottelu pelattiin 15. tammikuuta Pyhäjärven rannalla Tampereen Pyrinnön ja Tampereen Palloilijoiden välillä. Suomen jääkiekkomestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran. Suomi pelasi ensimmäisen maaottelunsa häviten 1–8 Ruotsille. 1929: Suomen jäähockeyliitto perustettiin 20. tammikuuta. HJK voittaa ensimmäisen Suomen mestaruuden. 1933: Suomen joukkue pelaa ensimmäisen ottelunsa ulkomailla ja häviää Ruotsille 1–11. 1937: Suomi voitti ensimmäisen pelinsä, kun kaatoi se Viron 2–1. 1939: Suomi debytoi Jääkiekon MM-kisoissa. Joukkue päätyi sijalle 13. 1948: Vaakunan leijona tulee maajoukkueen pelipaitaan. 1949: Suomi voitti ensimmäiset pelinsä MM-kisoissa voittamalla Norjan 7–3 ja Belgian 17–2. 1952: Suomi osallistui ensimmäisen kerran olympiaturnaukseen Oslossa. Se sijoittui seitsemänneksi. 1954: Neuvostoliitto osallistuu SJL:n 25-v. juhlaturnaukseen ja pelaa ensimmäisen ottelunsa Suomea vastaan. 1956: Tampereen Koulukadulle avataan Suomen ensimmäinen tekojäärata 22. marraskuuta. 1959: Suomen ensimmäinen voitto Ruotsista numeroin 4–1. 1962: Suomen arvokisamitalitili avautuu, kun se saa EM-hopeaa Colorado Springsissä. 1965: Suomessa järjestetään MM-kisat ensimmäistä kertaa Tampereella Suomen ensimmäisessä jäähallissa, Kissanmaalla. 1968: Suomi voittaa arvokisoissa ensimmäistä kertaa Kanadan Grenoblen olympialaisissa lukemin 5–2. 1976: Matti Hagman lähtee ensimmäisenä suomalaisena pelaajana NHL:ään. 1978: Suomi voittaa ensimmäisen kerran alle 18-vuotiaiden EM-kultaa. 1982: Pekka Rautakallio pelaa ensimmäisenä suomalaisena NHL:n tähdistöottelussa. Suomi järjestää MM-kisat Tampereella. 1983: Naisten SM-sarja aloitetaan. 1987: Suomi voittaa ensimmäisen maailmanmestaruutensa, kun alle 20-vuotiaiden joukkue tuo MM-kultaa Tšekkoslovakiasta. 1988: Suomen ensimmäinen olympiamitali. 1995: Suomen ensimmäinen maailmanmestaruus. Suomesta tuli seitsemäs maailmanmestaruuden voittanut maa. 1997: Suomi voittaa ensimmäisen Euro Hockey Tourin. 2006: Suomi etenee Torinon olympialaisten finaaliin, jossa häviää Ruotsille 3–2. 2011: Suomen toinen maailmanmestaruus. Suomi voitti finaalissa Ruotsin 6–1.

title: Suomen jääkiekkomaajoukkue

text: Kaudella 1951–1952 Suomi osallistui ensimmäiseen olympiaturnaukseensa ja sai ensimmäisen ulkomaalaisen valmentajansa, kun kanadansuomalainen Joe Wirkkunen palkattiin Jääkiekkoliiton avustajaksi.[9] Suomi hävisi neljä ensimmäistä otteluaan, mutta otti ensimmäisen olympiavoittonsa viidennessä ottelussa isäntämaa Norjasta 5–2. Suomi voitti lopulta kaksi ottelua ja sijoittui seitsemänneksi.[10] Suomi osallistui 1950-luvulla MM-kisoihin seitsemästi eli enemmän kuin koskaan ennen. MM-kilpailuissa 1955 Suomi esiintyi vaisusti ja sijoittui viimeiseksi. Huono menestys herätti paljon puhetta ja keskustelua jääkiekon tilasta.[11] Leijonien paras sijoitus MM-jäillä oli neljäs sija vuodelta 1957. Tuolloin päävalmentajana toimi Aarne Honkavaara, josta tuli miltei heti peliuransa päättymisen jälkeen Suomen maajoukkueen valmentaja.

title: Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1911

text: Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin viidennen kerran Jyväskylässä 28. toukokuuta 1911. Ensimmäisen kerran ratkaistiin Suomen mestaruus liikkuvaan tauluun 50 metrin matkalta, johon kilpailuun osallistui 19 ampujaa. lisäksi mestaruus ratkaistiin perinteiseltä 300 metrin matkalta ammutulla kilpailulla, jossa ammuttiin 20 lakausta pystystä, polvelta ja makuulta. Vuosien 1909 ja 1910 mestari Heikki Huttunen ei ollut puolustamassa mestaruuttaan. Turkulaista Suomen ampumataidon ystävät -seuraa edustanut Emil Nässling voitti mestaruuden kiinteään tauluun ammuttaessa, kilpailuun osallistui 18 ampujaa.

title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2002

text:
Mestaruuden voitti yllättäen, ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran historiassa Slovakia. Toiseksi tuli Venäjä ja kolmanneksi Ruotsi. Suomi sijoittui neljänneksi, ja jäi näin ilman mitalia ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1997 turnauksen. Suomi johti pronssiottelua peräti 3-0, mutta Ruotsi nousi lopulta voittoon.
Kyseessä on historian toinen ja samalla toistaiseksi historian viimeisin MM-turnaus, jossa mestaruus on mennyt kuuden suurimman jääkiekkomaan (Kanada, Ruotsi, Suomi, Tšekkoslovakia/Tšekki, USA ja Neuvostoliitto/Venäjä) ulkopuolelle. Edellisen kerran tämä tapahtui vuonna 1936, kun Iso-Britannia voitti silloisen maailmanmestaruuden.
Lohkot määräytyivät edellisvuoden MM-kisojen perusteella.
Pääsarja
1. divisioona
2. divisioona
3. divisioona

title: Jarmo Myllys

text: Sen lisäksi, että Myllys pelasi hienosti seurajoukkuetasolla, hän oli myös kokenut maalivahti kansainvälisellä tasolla. Myllys pelasi yhteensä 188 ottelua maajoukkueessa. Kaiken kaikkiaan Myllys osallistui seitsemiin jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin, kolmiin olympialaisiin ja kahteen jääkiekon maailmancupiin. Suomen saavuttaessa ensimmäisen jääkiekon arvokisamitalin Calgaryn talviolympialaisissa 1988, Myllys oli joukkueen parhaimmistoa, samoin Lillehammerissa 1994. Myllyksen maajoukkueuran kohokohta lienee kuitenkin MM-kilpailuissa 1995 voittettu maailmanmestaruus, joka oli Suomen ensimmäinen. Loppuottelussa Ruotsia vastaan Myllys pelasi lähes nollapelin, mutta ottelun lopussa pieni virhe kaukolaukauksen vastaanotossa kostautui ja Suomi voitti 4–1. Jarmo Myllys on yksi menestyneimmistä maalivahdeista Suomen jääkiekkomaajoukkueen historiassa. Myllyksen pelinumero oli 35.

title: Freddie Frith

text: Toisen maailmansodan jälkeen Frith palasi takaisin ratamoottoripyöräkilpailuihin vuonna 1949 ja voitti samana vuonna historian ensimmäisen 350-kuutioisten maailmanmestaruuden voitettuaan kaikki kauden viisi osakilpailua. Hän osallistui myös kerran 500-kuutioisten MM-starttiin missä hän oli viides. Frithin ylivoimainen mestaruus oli ilmiömäinen, sillä hän ei ollut kilpaillut moottoripyörillä lähes kymmeneen vuoteen.

title: Kauko Karvonen

text: Karvonen valittiin Jääkiekkoliiton perustamiskokouksessa myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1942. Tuona aikana vasta luotiin perusteita suomalaiselle jääkiekolle. Lajia levitettiin hiljalleen koko Suomeen. Karvosen aikana maajoukkueen toiminta ehti vakiintua, ja se otti vuonna 1937 ensimmäisen voittonsa, kun Viro kaatui 2–1. Suomi ei kuitenkaan vielä tavoitellut kansainvälistä menestystä, eikä Karvonen ollut lähettämässä maajoukkuetta kuin kerran arvokisoihin. Suomi hävisi Baselissa pidetyissä vuoden 1939 MM-kilpailuissa kaikki ottelunsa. Karvosen aikana Jääkiekkoliittyi vuonna 1937 Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoo.

title: Jääkiekon Euroopan cup

text: Euroopan cup oli jääkiekon seurajoukkueiden välinen turnaus, jolla ratkaistiin Euroopan-mestaruus vuosina 1966–1997. Kilpailun lakkauttamisen jälkeen on pelattu European Hockey Leagueta (EHL) ja European Champions Cupia (ECC). Vuonna 2008 perustettiin samankaltainen kansainvälinen seurajoukkuekilpailu Champions Hockey League, johon seurat eivät tosin aina pääse kansallisen sarjan menestyksen perusteella, vaan kyseessä on seurojen järjestämä kilpailu. Ensimmäisen kautensa jälkeen CHL-liigaa jatkettiin vuonna 2014.

title: Eurovision laulukilpailu 1980

text: Kilpailun voitti Irlanti edustajanaan Johnny Logan ja kappaleella ”What's Another Year?”. Suomi sijoittui kilpailun viimeiseksi Vesa-Matti Loirin esittämällä kilpailukappaleella ”Huilumies”, joka sai vain 6 pistettä. Marokko osallistui kilpailuihin ensimmäisenä Afrikan maana ja toistaiseksi myös ainoan kerran.

text: Turnaus pelattiin ensimmäisen kerran Japanin Kushirossa ja Tomakomaissa Japanin, Kiinan, Etelä-Korean ja Australian kesken vuonna 1984. Japani voitti kolme ensimmäistä turnausta, jonka jälkeen Pohjois-Korea osallistui ensimmäisen kerran vuoden 1987 turnaukseen ja voitti heti ensimmäisellä kerralla mestaruuden. Vuonna 1991 Meksiko Pohjois-Amerikasta osallistui ainoan kerran turnaukseen, mutta joukkue kuitenkin hävisi kaikki neljä otteluaan.

title: Petra Vaarakallio

text: Vaarakallio pelasi Suomen naisten jääkiekkomaajoukkueessa 126 maaottelua. Hän saavutti olympiapronssia Naganossa 1998 ja oli mukana vielä Salt Lake Cityssä 2002, kun Suomi sijoittui neljänneksi. Naganossa naisten jääkiekko oli ensi kertaa olympiaohjelmassa ja Vaarakallio teki lajin olympiahistorian ensimmäisen maalin. MM-kilpailuissa hän pelasi neljästi saavuttaen joka kerta pronssia. EM-kilpailuihin hän osallistui kolmasti saaliinaan kaksi kultaa ja yksi pronssi.

title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2008

text: Miesten jääkiekon 72. maailmanmestaruuskilpailut pelattiin 2. toukokuuta – 18. toukokuuta 2008 Halifaxissa, Nova Scotiassa ja Québecin kaupungissa Québecissä Kanadassa. Kisat olivat ensimmäiset miesten maailmanmestaruuskilpailut Kanadassa. Turnauksen voitti Venäjä, joka kaatoi isäntämaa Kanadan finaalissa jatkoajalla. Venäjä voitti turnauksessa kaikki ottelunsa, joista kaksi jatkoajalla ja yhden rangaistuslaukauskilpailussa. Mestaruus oli Venäjälle toinen Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Suomi sijoittui turnauksessa kolmanneksi ja sai pronssia kukistetuaan pronssiottelussa Ruotsin.


query: Ovatko tataarit uskonnollisia?

title: Suomen tataarit

text: Tataarit muuttivat Suomeen Venäjältä, ja muuttoliike jatkui aina vuoteen 1935 asti. Suomen itsenäistyttyä ja uskonnonvapauslain astuttua voimaan Suomen tataarit perustivat uskonnollisen yhdyskunnan, Suomen muhamettilaisen seurakunnan 24.4.1925[2].

title: Krimin lippu

text: Krimintataarit loivat oman lippunsa Krimin kansantasavallassa. Krimin tataarien lippuna käytettiin kultaista damğaa sinisellä taustalla. Vihreää lippua käytettiin uskonnollisiin tarkoituksiin ja punaista lippua asevoimien lippuna.

title: Krimin tataarit

text:
Krimin tataarien kansallinen liike heräsi taas vuonna 1956, jolloin alettiin vaatia paluuoikeutta Krimille. Neuvostoliittolaiset viranomaiset eivät kuitenkaan kiinittäneet asiaan huomiota ennen 1980-luvun vapaaman politiikan aikaa. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut tällöinkään, jolloin Krimin tataarien johto alkoi vuodesta 1989 kannustamaan tataarien takaisinmuuttoa laittomasti.
Myöhemmin suuri osa karkotetuista on palannut jälkeläisineen kotimaahansa. Voimakkaimmillaan Krimin tataarien paluumuutto Uzbekistanista, Venäjältä, Tadžikistanista, Kazakstanista ja Kirgisiasta oli vuosina 1989–1992, mutta heikkeni sen jälkeen Ukrainan talouskehityksen jouduttua vaikeuksiin. Krimin tataarit suosivat muiden aiemmin karkoitettujen tavoin maaseutupaikkakuntia paluumuuttonsa kohteena Ukrainassa. Ukrainan itsenäistyessä takaisin muuttaneet tataarit ovat ajautuneet konfliktiin useampaan otteeseen Ukrainan ja Venäjän välillä. Tataarit kannattavat pääasiassa Krimin pysymistä osana Ukrainaa, kun taas alueen venäläisenemmistö kannattaa liittymistä Venäjään.

title: Kazanin piiritys

text: 2. lokakuuta hetkeä ennen aamunkoittoa pioneerit räjäyttivät muurin alle kaivamansa räjähdelastin. Räjähdys oli niin suuri, että se toi alas kaksi osiota kaupunginmuurista. Venäläissotilaat ryntäsivät aukoista sisään ja verinen lähitaistelu kaupungin kaduilla alkoi. Vaikka monet venäläisistä sotilaista jäivät ryöstelemään taistelun sijasta, tataarien puolustus murtui aikanaan. Tästä ajasta Iivana vietti osan ratsastaen johtamassa joukkojaan, ja osan rukoillen voittoa kappeliksi muokatussa teltassa. Illalla hän ilmestyi kaupungin muurille, johon hän tuotti myös kristittyjen tunnuksia. Tämän kerrotaan valaneen taisteluintoa tuon ajan uskonnollisiin sotilaisiin. Kun kaupunki oli vallattu venäläiset järjestivät puolustajien joukkomurhan, jossa he surmasivat kymmeniä tuhansia. Lisäksi lähes kaikki tataarien moskeijoista ja kirjastoista poltettiin.

title: Tataarin kieli

text: Tataarin kieltä puhuvat Volgan ja Uralin alueen tataarit, Astrahanin tataarit ja Siperian tataarit. Suurin ryhmä, Volgan–Uralin tataarit, koostuu Kazanin tataareista, mišääreistä, Kasimovin tataareista ja kristityistä krjašeneista. Astrahanin ja Siperian tataarit jakautuvat myös useisiin alaryhmiin. Pieniä tataariryhmiä on myös muissa maissa, muun muassa Suomessa.

title: Volgan tataarit

text: Volgan tataarit ovat turkkilainen kansa jotka asuvat Euroopan-Venäjän keski- ja itäosissa. Nykyään termillä "tataarit" viitataan usein pelkästään Volgan tataareihin. Muita tataariryhmiä ovat mm. Krimin tataarit, Kaukasuksen tataarit ja Siperian tataarit. Myös Suomessa asuu mišääritataareista polveutuva tataarivähemmistö.

title: Alabugatin tataarit

text: Ryhmä on muodostunut paimentolaisuutta harjoittaneiden nogaiden, uzbekkien, kalmukkien, turkmeenien, kazakkien ja tataarien sekoittumisen tuloksena. Tärkeimmän elementin muodostivat nogait. Alabugatin tataarien kieltä voidaan pitää erillisenä turkkilaisena kielenä, jossa on voimakasta kalmukkilaisvaikutusta. Kirjakielenä oli vanhastaan tataari, joka toimi kouluopetuksen välineenä vuoteen 1960 saakka. Nykyään Alabugatin tataarit osaavat äidinkielensä lisäksi venäjää ja kalmukkia, vanhempi sukupolvi myös tataaria.

title: Islam Suomessa

text: 1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi tataarien perustama islamilainen yhdyskunta,[4] kun vuonna 2010 erilaisia rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia löytyi Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetti-palvelusta yhteensä 28 kappaletta[5]. Viime vuosikymmeninä muslimeja on muuttanut Lähi-idästä, Afrikasta ja Aasiasta.[4]

title: Hengellinen vaimollisuus

text: Historian kuluessa useat uskonnolliset yhteisöt ovat harjoittaneet tämäntyyppistä seksuaalielämän muotoa. Tietysti vaihtelua yhteisöjen välillä on ollut esimerkiksi siinä, ovatko seksuaalisuhteet olleet sallittuja vain aikuisten kesken vai myös aikuisten ja lasten välillä ja siinä, ovatko sallitut suhteet olleet heteroseksuaalisia vai onko myös homoseksuaaliset suhteet sallittu.

title: Tiibet

text: Tiibetiläiset puhuvat tiibetin kieltä. Uskonnollisessa kirjakielessä käytettävä tiibetin kirjakieli on yhtenäinen, mutta puhekieli eroaa alueittain melko paljon. Jotkin pienet tiibetiläiset väestöt käyttävät muita kieliä äidinkielenään, ja toisaalta esimerkiksi Pakistanin baltit puhuvat tiibetiä, vaikka ovatkin muslimeja.

title: Tataarit

text: Volgan tataarit Siperian tataarit Kaukasian tataarit Krimin tataarit

title: Astrahanin tataarit

text: Astrahanin tataarit (tataariksi Әстерхан татарлары, "Əsterxan tatarları") ovat yksi tataarien kolmesta alueellisesta pääryhmästä. He jakautuvat edelleen kolmeen etniseen alaryhmään: Jurtovin ja Kundrovin tataareihin sekä karagašeihin. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Astrahanin alueella asui 71 700 tataaria.

title: Bajazet

text: "Bajazet" on pasticcio, joka tässä tapauksessa tarkoittaa, että osa aarioista on muiden säveltäjien kynästä. Vivaldi sävelsi itse aariat hyville hahmoille ja konnille antoi olemassa olevia aarioita muilta säveltäjiltä. Seuraavassa listassa on lueteltu joitakin "Bajazetin" aarioita alkuperineen.Tapahtumat sijoittuvat Bithynian pääkaupunkiin Bursaan, jossa tataarien keisari Tamerlano pitää ottomaanien keisaria Bajazetia vankina. Aarioitten nimet ova sulkeissa.

title: Lalibelan kalliokirkot

text: Vaikka rakennukset ovatkin nykyään kirkkoja, niin niistä varhaisimmat, Biete Mercoreus ja Biete Gabriel Rafael, olivat todennäköisesti alkujaan joko kuninkaallisia palatseja tai linnoituksia. Kalliokirkkoja on käytetty 1100-luvun jälkeen jatkuvasti uskonnollisiin tarkoituksiin.

title: Tataarin kieli

text:
Vuonna 1989 entisessä Neuvostoliitossa laskettiin olevan 6,6 miljoonaa tataaria, joista vain 1 765 000 asui nimikkotasavallassaan Tatarstanissa. Venäjän 5,5 miljoonasta tataarista 85,6 % ilmoitti äidinkielekseen tataarin ja 14,2 % venäjän. Toisena kielenään venäjää puhui 72,7 %. Äidinkieliset tataarinpuhujat jakautuivat alueittain seuraavasti:
Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 5,6 miljoonaa tataaria ja 5,3 miljoonaa tataarin kielen puhujaa (lukuun sisältyvät myös tataaria toisena tai vieraana kielenä puhuvat). Venäjän tataareista 96,1 % osaa venäjää ja 80,8 % tataaria. Kieltä puhuvat myös monet naapurikansojen edustajat, mm. 524 000 baškiiria. Tatarstanissa tataarin kieltä osaa 53,3 % väestöstä ja Baškortostanissa 34,0 %.

title: Volgan tataarit

text: Kazanin tataarit puhuvat turkin sukuista kieltä, johon on sekoittunut sanastoa venäjästä ja arabiasta. Tataarit eivät ole etnisesti kovin yhdenmukaisia, vaan Euroopan tataareista osa on suomalais-ugrilaisia, osa slaaveja ja Siperian tataarit taas muistuttavat ulkonäöltään mongolideja. Suurin osa Kazanin tataareista on sunnimuslimeja, mutta pieni osa tunnustaa ortodoksista uskoa.

title: Astrahanin tataarit

text: Huomattava osa Astrahanin tataareista on alueelle 1700–1900-luvuilla muuttaneiden Volgan tataarien jälkeläisiä. Jo vuonna 1702 Astrahanista mainitaan paikallisten naisten kanssa naimisiin menneitä Kazanin tataareja. 1700-luvun lopulla Volgan ja Uralin tataareja alkoi muuttaa maaseudulle, missä he perustivat uusia kyliä tai asettuivat paikallisten tataarien kanssa samoihin kyliin. 1900-luvun alkuun mennessä lähinnä Jurtovin tataarien kanssa sekoittuneet uudisasukkaat muodostivat jo yli kolmasosan paikallisesta tataariväestöstä.

title: Kiinan tataarit

text: Ensimmäiset historialliset maininnat tataareista kiinalaisissa lähteissä käytävät tataareista nimeä "dadan". Tuolloin tataarit olivat osa turkkilaista kaanikuntaa sen hajoamiseen saakka 700-luvulla. Suurin osa nykyisistä Kiinan tataareista polveutuu kuitenkin 1800-luvulla maahan tulleista Volgan ja Kaman tataareista. Tuolloin heitä muutti Xinjiangin kaupunkeihin kauppiaina, mikä oli mahdollista Venäjän-Kiinan välisten sopimusten takia vuosina 1851 ja 1881. He myivät esimerkiksi karjaa, vaateita, turkiksia ja teetä. Pieni vähemmistö heistä alkoi viljellä maata ja paimentamaan karjaa. Noin kolmasosasta tuli räätäleitä tai pientuottajia. Vuosina 1996 ja 1997 tataarit tukivat, tai olivat ainakin myötämielisiä tuolloin nousseelle uiguurinationalismille. Kiinan tataarien joukossa on ollut myös pantataarilaisuuden tukijoita, mutta koska he ovat maantieteellisesti niin kaukana tataarien pääosasta ja heidän määränsä Kiinassa on niin pieni, ei tataareihin kiinnitetty keskushallinnon taholta juurikaan huomiota.

title: Astrahanin tataarit

text: Astrahanin tataarien etnisestä alkuperästä on olemassa erilaisia käsityksiä. Yhden teorian mukaan Jurtovin tataarit ja karagašit polveutuvat nogaista. Toisen teorian mukaan Jurtovin tataarit ovat Astrahanin kaanikunnan asukkaiden jälkeläisiä. Jurtovin tataareihin on myöhemmin liittynyt muita ryhmiä (Kundrovin ja Bešaulin tataarit ym.), jotka yhdessä muodostavat Alabugatin tataariryhmän. Jälkimmäiset ovat alkuperältään etupäässä nogaita, joihin on sulautunut kazakkeja ja turkmeeneja.

title: Sofija Gubaidulina

text: Sofija Asgatovna Gubaidulina (; s. 24. lokakuuta 1931 Tšistopol, Tatarstan) on venäläinen säveltäjä. Hänen musiikissaan on uskonnollisia vaikutteita. Hän on käyttänyt joissakin teoksissaan epätavallisia soittimia ja soitinyhdistelmiä. Hän on puoliksi tataari.

title: Tulvan tataarit ja baškiirit

text: Äidinkieltään Tulvan tataarit ja baškiirit pitävät tataarina. Toisten kielentutkijoiden mukaan paikallinen murre on tataaria, toisten baškiiria. Kirjakielenä toimii tataari.

title: Hans Baldung

text: Baldung oli kiinnostunut noidista; noituuden ja kuoleman aiheet, kuten tyttö ja kuolema, ovatkin läsnä monessa hänen työssään. Hän teki myös omakuvan. Useat työt heijastavat uskonnollisia aihepiirejä (mm. "Die Kreuzigung Christi", "Die Geburt Christi", "Die Beweinung Christi").

title: Tataarit

text: Tataarien kieli kuuluu turkkilaisten kielten ryhmään. Eri alueiden tataarit puhuvat saman turkkilaisen kielen eri murremuotoja. Tataarin kirjakieli pohjautuu Kazanin tataarien murteeseen. Ensimmäisenä tataarin kieltä kirjoitettiin turkkilaisilla kirjaimilla, ennen vuotta 1928 arabialaisilla aakkosilla, Neuvostoliitossa vuosina 1927–1938 latinalaisten kirjainten jaŋalif-muunnoksella ja vasta sen jälkeen kyrillisillä.

title: Suomen tataarit

text: Suomeen saapuneet tataarit asettuivat Viipuriin. Kun kaupunki liitettiin Neuvostoliittoon, siellä asuneet tataarit muuttivat lähinnä Helsinkiin, Turkuun ja Tampereelle, joissa tataareja asui jo entuudestaan. Suomen tataarit ovat hyvin pitkälle länsimaistuneet ja sopeutuneet suomalaiseen yhteiskuntaan menettämättä silti omaa kulttuuriperintöään.

title: Alkuperäiskansa

text: Huomattavia eurooppalaisia alkuperäiskansoja ovat baskit, saamelaiset, Krimin tataarit, nenetsit, samojedit, komit sekä adygelaiset kansat, kuten tšerkessit. Afrikassa monia kansoja pidetään alkuperäiskansoina, vaikka he ovatkin erityisen usein syrjäyttäneet aiempia kansoja, osa melko äskettäin. Amerikassa kaikkia 1400-luvun eurooppalaisvalloittajien edeltäjistä polveutuvia pidetään alkuperäiskansoina (intiaanit, eskimot). Aasiassa alkuperäiskansoja ovat esimerkiksi armenialaiset, Pohjois-Irakin assyrialaiset, Hokkaidon ainut ja lukemattomat muut. Muualla heitä ovat muun muassa Australian aboriginaalit ja Uuteen-Seelantiin noin 1280 saapuneet maorit.

title: Tataarin kieli

text: Tataarin kieli (tataariksi татар теле, "tatar tele" eli татарча, "tatarça") on etupäässä Venäjällä asuvien tataarien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Tatarstanin tasavallassa. Puhujamäärältään tataari on Venäjän suurin vähemmistökieli.

title: Islam Suomessa

text: Suomessa toimii useita toisistaan riippumattomia islamilaisia uskonnollisia yhdyskuntia. Niistä vanhin on Suomen Islam-seurakunta, joka perustettiin vuonna 1925. Vuoteen 1963 saakka sen nimi oli Suomen muhamettilainen seurakunta. Sillä on noin 700 jäsentä, jotka kaikki ovat tataareja, sillä muita kansallisuuksia ei oteta jäseniksi. Yhteisöllä on moskeija Helsingissä ja rukoushuone Tampereella sekä oma palkattu imaami. Tataarien moskeija Järvenpäässä on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi rakennettu rakennus, muut ovat rukoushuoneita.[14] Helsingin moskeijahanke nytkähti eteenpäin keväällä 2015, jolloin käynnistettiin arkkitehtikilpailu.[15]

title: Helsingin islamilainen hautausmaa

text: Islamilaisen hautausmaan historia liittyy tataareihin. Tataarit ovat islaminuskoinen turkkilaisia kieliä puhuva etninen ryhmä. Suomen historiaan tataarit ovat tulleet Venäjältä. Tataarit olivat sotilaita Venäjän armeijassa ja mukana Viaporin linnoitustyössä. Monilla tataareilla oli usein perheet mukanaan. Kun muslimisotilaat kuolivat, heidät haudattiin aluksi Viaporiin eli nykyiseen Suomenlinnaan ja myöhemmin Hietaniemen hautausmaan eteläosaan. Näistä 1800-luvulla haudatuista tataareista ei ole säilynyt yhtään muistomerkkiä eikä hautakumpua. Sotilaiden lisäksi Suomeen asettui asumaan muitakin tataareja, jotka usein olivat kangas-, turkis- ja mattokauppiaita, ja tänne syntyi pieni tataariyhteisö.

title: Volgan tataarit

text: Astrahanin tataarit ovat ryhmä joka polveutuu Astrahanin kaanikunnan väestöstä. Astrahanin tataareja on noin 70 000 ja suurin osa heistä asuu Astrahanin alueella. Vuoden 2000 väestönlaskennassa suurin osa Astrahanin tataareista piti itseään "tavallisina" tataareina ja vain pieni osa erillisenä ryhmänään.

title: Orkneylaiset

text: Suurin osa orkneylaisista kuuluu presbyteerikirkkoon. Ennen uskonpuhdistusta vallalla oli kelttiläis-norjalainen katolilaisuus. Orkneylaiset ovat keskimäärin hyvin uskonnollisia, vaikka uskonnon tiukimmat muodot ovatkin jo hävinneet. Nykyisin kirkot ovat tärkeässä asemassa ihmisten kokoontumispaikkoina.


query: Milloin turvallisuuskomitea rupesi huolehtimaan kyberturvallisuudesta?

title: Kyberturvallisuuskeskus

text: Kyberturvallisuuskeskus () on Liikenne- ja viestintäviraston alainen viranomainen, jonka toiminta alkoi 1. tammikuuta 2014. Sen vastuulle siirtyivät kaikki CERT-toiminnot.[1] Vuoden 2018 loppuun saakka Kyberturvallisuuskeskus toimi Viestintäviraston alaisuudessa.

title: Kyberturvallisuus

text: Vuonna 2018 Suomen kyberpuolustuksen suunnittelun johdossa oleva prikaatikenraali Mikko Heiskanen näki 2013 kyberstrategian tavoitteiden toteutuneen huonosti. Hän kaipasi kipeästi uuden tiedustelulain lupaamia mahdollisuuksia ja sanoi, että kyberturvallisuuden kokoavaksi johtajaksi tarvittaisiin pieni johtoelin, joka loisi yhteisen tilannekuvan ja ennusteen valtiojohdolle.

title: Turvallisuuskomitea

text: - kriisijohtamisen perusteet häiriötilanteiden hallitsemiseksi,

title: Venäjän sekaantuminen Yhdysvaltain vaaleihin 2016

text: Presidentti Barack Obama keskusteli kyberturvallisuudesta Vladimir Putinin kanssa G-20-kokouksen aikana syyskuussa 2016. Hän käski Putinia lopettamaan toimet ja varoitti vakavista seuraamuksista. Toisessa haastattelussa hän lupasi Yhdysvaltain vastaavan kyberhyökkäyksiin keinoilla, jotka saattavat olla julkisia tai salaisia.

title: Art Rupe

text: Art Rupe (s. Arthur Goldberg, 5. syyskuuta 1917 Greensburg, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen musiikkialan taustavaikuttaja. Hän perusti vuonna 1945 Los Angelesissa Specialty Records -levy-yhtiön, jonka tärkeimpiin tuottajiin kuuluivat Rupen itsensä lisäksi Robert Blackwell, Johnny Vincent ja J. W. Alexander.

title: Turvallisuuskomitea

text: Valtioneuvoston periaatepäätöksessä kokonaisturvallisuudesta (5.12.2012)[4] todetaan, että kokonaisturvallisuuteen liittyvän ennakoivan varautumisen pysyväksi yhteistoimintaelimeksi perustetaan Turvallisuuskomitea.

title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuusstrategia (YTS) on laadittu laaja-alaisessa yhteistyössä kaikkien toimijoiden näkökulmat huomioiden. Kokonaisturvallisuus tehdään yhdessä viranomaisten, elinkeinoelämän, järjestöjen ja kansalaisten yhteistyönä. Strategian toimeenpanosta vastaa kukin hallinnonala osaltaan toimivaltansa mukaisesti. Toimeenpanoa seuraa ja yhteistoiminnan kehittämistä koordinoi Turvallisuuskomitea yhteistyössä ministeriöiden valmiuspäälliköiden kanssa.

title: Kyberturvallisuus

text: Kyberturvallisuus on turvallisuuden osa-alue, jolla pyritään sähköisen ja verkotetun yhteiskunnan turvallisuuteen. Kyberturvallisuudessa tunnistetaan, ehkäistään ja varaudutaan sähköisten ja verkotettujen järjestelmien häiriöiden vaikutuksiin yhteiskunnan kriittisiin toimintoihin. Kyberturvallisuusajattelussa yhdistyy tietoturvallisuuden, jatkuvuuden hallinnan ja yhteiskunnan kriisivarautumisen ajattelua.

title: Hans Christian Lumbye

text: Hänen isänsä oli ammattisotilas. Hans Christianin ollessa kuusivuotias perhe muutti Kööpenhaminasta Randersiin, jonka varuskuntaan isä oli saanut komennuksen. Siellä Hans Christian sai musiikkitunteja paikalliselta urkurilta, jolloin hän oppi lukemaan nuotteja ja soittamaan viulua. Kun hän oli 12-vuotias, isä sai siirron Odenseen, jossa poika jatkoi musiikkiopintojaan paikallisten muusikoiden johdolla. Oli vain ajan kysymys – varuskuntakaupungissa kun oltiin – milloin Hans Christian rupesi kiinnostumaan sotilasmusiikista. Hän ryhtyikin opiskelemaan trumpetin soittoa ja oppi sen niin hyvin ja nopeasti, että neljätoistavuotiaana hänet värvättiin varuskunnan soittokuntaan. Näihin aikoihin hän sävelsi ensimmäiset pikkukappaleensa.

title: Turvallisuuskomitea

text: - toimintojen turvaamisen edellyttämät ministeriöiden strategiset tehtävät,

title: Turvallisuuskomitea

text: - yhteiskunnan elintärkeät toiminnot ja niiden tavoitetilat,

title: Hyrule

text: Rupeet ovat Hyrulen valuuttaa. Rupeita esiintyy lähes kaikissa Zelda-peleissä "The Legend of Zeldasta" lähtien, ainoastaan peleissä "" ja "" niitä ei esiinny, sillä ensiksi mainitussa ei voi käyttää rahaa ollenkaan ja jälkimmäisessä Force Gem -nimiset jalokivet toimivat valuuttana. Link löytää rupeita eri puolilta Hyrulea niin luonnosta kuin palatseihin kätkettyinä aarteina. "in" mukaan Hyrulen minish-asukkaat kätkevät rupeita mielellään ruohikkoon, josta seikkailijoiden on helppo löytää niitä. Link käyttää rupeita tavallisesti ostosten tekemiseen, mutta niitä voi kuluttaa myös minipelien pelaamiseen. Silloin tällöin Linkin on pakko käyttää osa rupeistaan voidakseen viedä juonta eteenpäin, esimerkiksi ostaessaan tarinan kannalta pakollisen esineen. "Four Swords"issa jokaisella tasolla tulee kerätä tietty vähimmäismäärä rupeita, ja kaikki neljä Linkiä myös yrittävät kukin kerätä niitä muita enemmän. Tietyt esineet (kuten jousi "The Legend of Zeldassa") vievät käytettäessä rupeita Linkin lompakosta.

title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitea on vastaa Yhteiskunnan turvallisuusstrategian laatimisesta ja sen päivittämisestä, sekä kyberturvallisuusstrategista, sen toimeenpano-ohjelmasta, ja niiden päivittämisestä ja tulosten seuraamisesta. Lisäksi Turvallisuuskomitea järjestää valtionhallinnon varautumis- ja valmiusharjoituksia (VALHA-harjoituksia). Turvallisuuskomitea on myös mukana hybridiuhkien määrittelyssä.

title: Federal Bureau of Investigation

text: FBI tutkii ja selvitää rikoksia. Tutkinnan ykkösprioriteeti on terrorismin tutkinnassa. FBI:lla on myös päärooli kyberturvallisuuden torjunnassa. Tutkinnan osa-alueet ovat:[7]

title: Turvallisuuskomitea

text: - elintärkeitä toimintoja vaarantavat uhkamallit ja niihin liittyvät häiriötilanteet,

title: Turvallisuuskomitea

text: - varautumisen ja kriisijohtamisen harjoittelun periaatteet.

title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitealla on neljä tehtävää:

title: Kyberturvallisuus

text: Turvallisuuskomitea (tammikuuhun 2013 turvallisuus- ja puolustusasiain komitea "TPAK") seuraa strategian toimeenpanoa. Osana kyberstrategian toteuttamista perustettiin Viestintävirastoon CERT-toiminnat kokoamalla erityinen Kyberturvallisuuskeskus vuoden 2014 alussa. Ensimmäinen kansallisen kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelman Turvallisuuskomitea hyväksyi 11.3.2014.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Art Rupe

text: Rupe sai yhden yhtiönsä suosituimmista artisteista ”Little Richard” -nimimerkkiä käyttäneen miehen lähetettyä hänelle demonauhansa. Rupe vakuuttui, ja Little Richard sai välittömästi levytyssopimuksen Specialtyltä.

title: Pirullista peliä

text: Andrew Wyke (Olivier) on menestyvä ja ikääntyvä rikoskirjailija, jonka suuri kartano on täynnä erilaisia yllättäviä mekanismeja, liikkuvia nukkeja ja pelivälineitä. Hän on kutsunut vaimonsa rakastajan, italialaissukuisen kampaamonomistaja Milo Tindlen (Caine) luokseen. Andrew kertoo kyllästyneensä vaimoonsa ja pyytää Miloa huolehtimaan tästä. Suunnitelman rahoittamiseksi ja kalliista maustaan tunnetun vaimon elättämiseksi Andrew ehdottaa, että Milo varastaisi hänen korujaan kartanosta, myisi ne ulkomailla ja Andrew saisi puolestaan korvauksen vakuutusyhtiöltä. Milo epäröi mutta lopulta suostuu ja joutuu houkutelluksi monimutkaiseen peliin, jonka tarkoitukseksi hän aluksi luulee ryöstön harjoittelun. Kun kassakaappi on avattu, Andrew uhkaakin Miloa aseella ja kertoo ampuvansa tämän lavastettuaan hänet pelin avulla varkaaksi. Andrew näyttää ampuvan Miloa päähän.

title: Tietoliikenneanalyysi

text: Tietoliikenneanalyysi on prosessi, jolla tarkastellaan siepattuja viestejä. Sen tavoitteena on tehdä johtopäätöksiä viestinnässä esiintyvistä ilmiöistä. Sitä voi tehdä jopa silloin kun viestit ovat salattuja ja murtamattomia. Yleisesti, mitä suurempaa viestimäärää tarkastellaan sitä enemmän voidaan päätellä liikenteestä. Tietoliikenteen analysointia voidaan harjoittaa sotilastiedustelussa, vastavakoilussa tai elämäntapa seurannassa ja on yksi huolenaihe kyberturvallisuudessa.

title: Turvallisuuskomitea

text: Luokka:Turvallisuuspolitiikka Luokka:Suomen viranomaiset

title: Hyrule

text: Rupeen arvo määräytyy värin mukaan: vihreä rupee on arvoltaan yksi, sininen viisi, keltainen kymmenen, punainen kaksikymmentä, violetti viisikymmentä, hopeinen sata ja kultainen tai oranssi kaksisataa. Joissain peleissä rupeen arvo on vaihdettu tai lisätty muunkin värisiä rupioita. Link voi tavallisesti kantaa mukanaan vain tietyn määrän ruipeita, riippuen rahapussinsa koosta. Muutamissa peleissä esiintyy rupoor-nimisiä harmaita rupeita, joiden kanssa kosketuksiin joutuminen vie jonkin verran rupeita Linkin rahapussista.

title: Jarno Limnéll

text: Jarno Ilmari Limnéll (s. 1973) on Aalto-yliopiston kyberturvallisuuden työelämäprofessori (Professor of Practice). Hän toimii myös Tampereen teknillisen yliopiston kyberturvallisuuden dosenttina. Koulutukseltaan hän on sotatieteiden tohtori, valtiotieteiden maisteri ja upseeri (majuri evp. ). Limnéll kehittää strategiasilmäänsä shakin peluulla.

title: Turvallisuuskomitea

text: Yhteiskunnan turvallisuudesta huolehtiminen on valtiovallan keskeisimpiä tehtäviä, ja yhteiskuntamme elintärkeät toiminnot on pystyttävä turvaamaan kaikissa tilanteissa. Suomi on tietoyhteiskuntana riippuvainen tietoverkkojen ja -järjestelmien toiminnasta ja näin ollen myös erittäin haavoittuvainen niihin kohdistuville häiriöille. Tästä keskinäisriippuvaisesta ja moninaisesta sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyyn tarkoitetusta ympäristöstä on kansainvälisesti ryhdytty käyttämään termiä kybertoimintaympäristö. Kybertoimintaympäristö tulee nähdä myös mahdollisuutena ja voimavarana. Kyberturvallisuusstrategiassa määritellään keskeiset tavoitteet ja toimintalinjat, joiden avulla vastataan kybertoimintaympäristöön kohdistuviin haasteisiin ja varmistetaan sen toimivuus. Kyberturvallisuusstrategian linjausten ja niiden toteuttamista kuvaavan kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelman (2014) avulla Suomi kykenee kansallisesti hallitsemaan kybertoimintaympäristön tahallisia tai tahattomia haittavaikutuksia sekä vastaamaan ja toipumaan niistä. Kyberturvallisuusstrategiaprosessi on osa Yhteiskunnan turvallisuusstrategian toimeenpanoa. Kyberturvallisuusstrategia noudattaa yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa olevia periaatteita ja määritelmiä sekä valtioneuvoston päätöstä huoltovarmuuden tavoitteista. Strategiassa kuvataan kyberturvallisuuden visio, toimintamalli ja strategiset linjaukset. Kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelma sisältää hallinnonalojen ja toimijoiden valmisteluvastuulla olevat käytännön toimenpiteet, joilla luodaan edellytykset strategisten linjausten toteutumiseksi sekä vision kuvaamaan tavoitetilaan pääsemiseksi mukaan lukien yhdessä sovitut poikkiyhteiskunnalliset toimenpiteet.

title: Turvallisuuskomitea

text: 1) avustaa kokonaisturvallisuuden hallintaan tähtäävässä varautumisessa ja varautumisen yhteensovittamisessa;

title: Turvallisuuskomitea

text: Turvallisuuskomitea on kokonaisturvallisuuden alalla toimiva varautumisen pysyvä yhteistoimintaelin ja tarvittaessa häiriötilanteissa asiantuntijaelin. Käytännössä Turvallisuuskomitea on poikkihallinnollinen yhteensovittava elin, joka toimii puolustusministeriön yhteydessä.

title: Turvallisuuskomitea

text: - strategian toimeenpanon seurannan ja kehittämisen sekä

title: Kaisa Nyberg

text: Kaisa Nyberg on kryptografian ja kyberturvallisuuden tutkija sekä Aalto-yliopiston emeritaprofessori. Nyberg jäi eläkkeelle toukokuussa 2016.

title: Turvallisuuskomitea

text: Merkittävämpänä muutoksena Turvallisuus- ja puolustusasiain komiteaan (TPAK) on se, että turvallisuuskomitea avustaa valtioneuvostoa ja ministeriöitä, kun taas TPAK avusti puolustusministeriötä sekä valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittista ministerivaliokuntaa k<i data-parsoid='{"dsr":[2597,2643,2,2]}'>okonaismaanpuolustusta koskevissa asioissa. TPAK on myös ollut Turvallisuuskomiteaa suppeampi, ja rakenne pysyvien ja tilapäisten asiantuntijoiden osalta erilainen.


query: MIssä SI-järjestelmä otettiin ensimmäisen kerran käyttöön?

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä (myös kansainvälinen mittayksikköjärjestelmä[1]) eli SI-järjestelmä ([2][3]) on maailman yleisin mittayksikköjärjestelmä. SI-järjestelmä sai nykyisen nimensä vuonna 1960, mutta keskeisimmiltä osiltaan se perustuu Ranskassa jo 1700-luvun lopulla käyttöön otettuun metrijärjestelmään. Jos nykyään puhutaan metrijärjestelmästä, silläkin käytännössä yleensä tarkoitetaan SI-järjestelmää.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: SI-järjestelmä ovat nykyisin ylivoimaisesti yleisimmin käytetty järjestelmä. Teknisillä ja käytännöllisillä aloilla se on ollut lähes yleismaailmallisessa käytössä jo vuosikymmeniä, mutta esimerkiksi teoreettista fysiikkaa ja tähtitiedettä käsittelevässä tieteellisessä kirjallisuudessa Gaussin järjestelmä oli vallitseva vielä jokin aika sitten, nykyisin tosin yhä vähemmän. Erityisesti atomifysiikassa ja kiinteän olomuodon fysiikassa Gaussin järjestelmä oli vielä 1970-luvulla lähes yksinomaisessa käytössä, pääasiassa koska atomitasolla ei sähkökentän voimakkuutta ja sähkövuon tiheyttä voida pitää kahtena eri suureena, minkä vuoksi oli luonnollista, että niillä oli sama Gaussin järjestelmässä sama yksikkö ja lukuarvo.

title: Meripeninkulma

text: Meripeninkulma eli merimaili (), nykyinen tunnus M[1], lyhenteenä suomessa käytössä myös mpk[2], muualla maailmassa NM, Nm ja nmi[3]) on pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä. Yksi meripeninkulma on tasan 1852 metriä[1] Kyseessä ei ole SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä saa käyttää SI-järjestelmän yksiköiden rinnalla merenkulussa ja ilmailussa.[1]. Meripeninkulman kymmenesosaa (185,2m) kutsutaan kaapelinmitaksi.

title: Baari

text: Baari ei ole SI-järjestelmän yksikkö, mutta se on SI-yksikön kymmenjärjestelmän mukainen kerrannainen ja joka on hyväksytty käyttöön SI-yksiköiden ohella. Baarista voidaan käyttää myös etuliitteillä muodostettuja kerrannaisia ja jaannaisia. Niistä yleisimmin käytössä on ollut millibaari, joka on 0,001 baaria eli 100 pascalia.

title: Jokto

text: Jokto (tunnus y) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kvadriljoonasosaa (10). Se otettiin käyttöön 1991. Esimerkiksi joktometri (ym) on kvadriljoonasosa metriä.

title: .si

text: .si on Slovenian Internet-maatunnus, jota ylläpitää ARNES ("Academic and Research Network of Slovenia") ja sponsoroi Slovenian valtio. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Tunnus otettiin käyttöön 1993.

title: Akash

text: Akashin kehittely alkoi osana vuonna 1983 aloitettua Integrated Guided Missile Development Programme -ohjelmaa. Järjestelmän ensimmäiset laukaisut tehtiin vuonna 1990. Järjestelmän kehitti Defence Research and Development Organisation. Noin 96 % laitteistosta on kehitetty Intiassa. Järjestelmän ilmavoimille suunnattu versio otettiin käyttöön maaliskuussa 2012. Intian armeijan kokeet laitteistolla saatiin päätökseen vuonna 2014 ja se otettiin virallisesti armeijan käyttöön toukokuussa 2015. Armeijan ja ilmavoimien Akash-tilauksilla on arvoa yhteensä 230 miljardia rupiaa eli noin 3,819 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Armeijan on tarkoitus varustaa ohjuksella kaksi rykmenttiä ja ilmavoimien kahdeksan. Armeijan ohjukset valmistaa Bharat Dynamics Limited ja ilmavoimien Bharat Electronics Limited. Bharat Electronics Limited tuottaa myös järjestelmän tutkalaitteiston.

title: GSM-taajuusalueet

text: GSM 900- ja GSM 1800 -järjestelmät ovat pääsääntöisesti käytössä Euroopassa, Lähi-idässä, Afrikassa ja Aasiassa.GSM 850- ja GSM 1900 -järjestelmät ovat pääsääntöisesti käytössä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, joskin myös Australiassa on GSM 850 -verkko.GSM 1800 on matkapuhelinjärjestelmä, joka toimii kuin GSM 900 -matkapuhelinjärjestelmä, mutta sen taajuusalue on 1 800 MHz alueella eikä 900 MHz alueella niin kuin ensimmäisen GSM-matkapuhelinjärjestelmän. Tukiaseman kantavuus alueellisesti on pienempi kuin GSM 900 -järjestelmässä, missä aallonpituus on puolta vähäisemmästä taajuudesta johtuen kaksinkertainen. GSM 1800 -järjestelmäksi mainitun matkapuhelinjärjestelmän oikea alkuperäinen nimi oli Digital Cellular System 1800 eli DCS 1800. Se otettiin käyttöön Yhdistyneissä kuningaskunnissa 1998.

title: Curie (yksikkö)

text: Curie (tunnus Ci) on radioaktiivisessa lähteessä tapahtuvien hajoamisten lukumäärää eli aktiivisuutta kuvaava yksikkö. Curien käyttö on vähentynyt vuoden 1975 jälkeen kun SI-järjestelmän mukainen yksikkö becquerel otettiin käyttöön. Curien käyttöä ehdotti ensimmäisenä Marie Curie vuonna 1910 julkaisemassaan "A Treatise on Radioactivity" -oppikirjassa. Täysin selvää ei ole nimettiinkö yksikkö Marien vaiko hänen aviomiehensä Pierre Curien mukaan. Mahdollisesti molempien. Hän johti yksikön siten, että yksi curie vastaa yhdessä grammassa radium-226-isotoopissa tapahtuvien hajoamisien lukumäärää (radium-226-isotoopin puoliintumisajan ollessa 1580 vuotta). Toisin sanoen yksi curie vastaa 3,7·10 hajoamista yhdessä sekunnissa (1 Ci = 3,7·10 Bq).

title: Cgs-järjestelmä

text: Jokaisessa järjestelmässä on omat hyvät ja huonot puolensa. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat helppoja todentaa ja mitata käytännössä, mutta esimerkiksi magneettikentän yksikkö tesla sekä kapasitanssin yksikkö faradi ovat erittäin suuria käytännön tarpeisiin nähden. Lisäksi SI-järjestelmän yhtälöt ovat monimutkaisempia, sillä verrannollisuuskertoimia on kuljetettava mukana laskuissa enemmän kuin cgs-järjestelmässä. Cgs-järjestelmien ongelmana on yksiköiden hankala määrittely ja käytössä olevien järjestelmien moninaisuus. Vanhaa teknistä kirjallisuutta luettaessa onkin erittäin tärkeää tarkastaa, mitä järjestelmää kulloinkin käytetään.

title: Mittayksikön etuliite

text: Metrijärjestelmä otettiin käyttöön ensin Ranskassa vuonna 1795. Siihen alun perin kuuluneista etuliitteistä kuusi hyväksyttiin 11. yleisessä paino- ja mittakonferenssissa (CGPM) vuonna 1960 myös SI-järjestelmään, kun taas etuliitteet myria (10) sekä double (2) ja demi (0,5) hylättiin. Etuliitteet mikro ja mega oli otettu käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Science -järjestön (BAAS) suosituksesta, mutta CGPM vahvisti ne vasta vuonna 1960. Megaa suurempia ja mikroa pienempiä kerrannaisyksiköitä tarkoittavat etuliitteet ovat tulleet käyttöön vasta CGPM:n päätösten myötä.

title: Giovanni Giorgi

text: Vuonna 1935 kansainvälinen sähkötekninen komissio IEC otti käyttöön tämän "Giorgin järjestelmän", joka tunnettiin myös MKSΩ-järjestelmänä, koska neljäntenä perusyksikkönä oli resistanssin yksikkö ohmi (Ω). Vuonna 1960 yhdestoista kansainvälinen mittojen ja painojen konferenssi vahvisti käyttöön SI-järjestelmän, jossa on seitsemän perusyksikköä: metri, kilogramma, sekunti, ampeeri, kelvin, mooli ja kandela.

title: Mega

text:
Alun perin etuliite mega samoin kuin mikro otettiin käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Science -järjestön (BAAS) suosituksesta. Tuolloin niitä käytettiin CGS-järjestelmän yksikköihin liitettyinä pääasiassa tieteellisissä yhteyksissä. Vuonna 1960 yhdestoista yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti nämä
etuliitteet sekä muutamia uusia käytettäviksi myös SI-järjestelmässä.

title: Japanilainen aikakausinimi

text: Kuten muualla Itä-Aasiassa, aikakausien käyttö on lähtöisin kiinalaisesta keisarillisesta ajanlaskujärjestelmästä. Japanin järjestelmä on kuitenkin itsenäinen kiinalaisista, korealaisista ja vietnamilaisista aikakausimerkinnöistä, ja ainoa niistä yhä käytössä oleva. Järjestelmä otettiin alun perin käyttöön vuonna 645 keisari Kōtokun hallituskaudella. Ensimmäinen nengō oli nimeltään "Taika", ja se juhlisti suuria poliittisia Taika-uudistuksia. Järjestelmän käyttö katkesi 600-luvun lopussa, mutta se otettiin pysyvästi käyttöön taas vuonna 701 keisari Mommun hallituskaudella. Sen jälkeen aikakausinimiä on annettu jatkuvasti nykyaikaan saakka.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Yhdysvalloissa metrijärjestelmä laillistettiin jo vuonna 1866, mutta sitä ei ole otettu virallisesti käyttöön. SI-järjestelmä on silti alkanut saada jalansijaa luonnontieteiden ja lääketieteen sekä valtionhallinnon ja useiden teollisuusalojen piirissä. Yhdysvaltain lisäksi Liberia ja Myanmar (aiemmin Burma) ovat tiettävästi ainoat maat, joissa SI-järjestelmää ei ole virallistettu.[6]

title: Celsiusaste

text: SI-järjestelmän myötä Celsius-asteikko otettiin käyttöön lähes koko maailmassa 1970-luvulle mennessä. Fahrenheit-asteikko on yhä käytössä lähinnä vain Yhdysvalloissa, ja sielläkin tieteellisissä yhteyksissä käytetään yleensä Celsius-asteikkoa. Kanadassa lämpötilat ilmoitetaan usein kummankin asteikon mukaan, etenkin Yhdysvaltojen rajan läheisyydessä. Isossa-Britanniassa Celsius-asteikkoa alettiin käyttää säätiedotuksissa vuonna 1962, mutta Fahrenheit-asteikkoa voidaan käyttää yhä epävirallisesti esimerkiksi mediassa.

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Yksi ero Gaussin ja SI-järjestelmän välillä on, missä kaavoissa esiintyy tekijä 4π. SI-järjestelmän sähkömagneettisia yksiköitä sanotaan "rationalisoiduiksi", koska niitä käytettäessä tekijä 4π ei esiinny eksplisiittisesti Maxwellin yhtälöissä. Sitä vastoin käänteisen neliön laeissa kuten Coulombin laissa sekä Biot'n ja Savartin laissa tämä tekijä esiintyy nimittäjässä tekijän "r" yhteydessä. "Ei-rationalisoidussa" Gaussin järjestelmässä (mutta ei Lorentzin-Heavsiden järjestelmässä) asian laita on päinvastoin: tekijä 4π esiintyy kahdessa Maxwellin yhtälöistä, mutta ei Coulombin eikä Biot'n ja Savartin laissa. (Tosin SI-järjestelmässäkin tekijä 4π kyllä esiintyy magneettivakion lukuarvossa, joka on 4π · 10 H/m. Tämän vuoksi eräiden magneettisten suureiden yksiköiden suhteet SI- ja Gaussin järjestelmässä, samoin kuin sähköyksiköidenkin suhteet SI- ja sähköstaattisessa CGS-järjestelmässä, ovat kymmenen potensseja.)

title: Gaussin yksikköjärjestelmä

text: Nykyään Gaussin järjestelmän on pitkälti tieteellisissäkin yhteyksissä syrjäyttänyt SI-järjestelmä, jonka käyttö yhä laajenee Gaussin järjestelmän kustannuksella. Muunnokset Gaussin ja SI-yksiköiden välillä eivät ole aivan yksinkertaisia, koska fysiikan suureiden määritelmätkin järjestelmissä poikkeavat toisistaan ja sen mukaisesti myös fysiikan lakeja esittävät kaavat, esimerkiksi Maxwellin yhtälöt, on esitettävä eri muodossa riippuen siitä, mitä järjestelmää käytetään. On myös suureita, jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiottomia eli niihin ei liity yksikköä, mutta jotka toisessa järjestelmässä ovat dimensiollisia.

title: Jotta (SI-järjestelmä)

text: Jotta otettiin käyttöön vuonna 1991. Sana on peräisin kreikan kielen sanasta ὀκτώ (októ), joka tarkoittaa "kahdeksaa" – jotan kerroin on yhtä suuri kuin 1000.

title: Mikro

text: Alun perin etuliite mikro samoin kuin mega otettiin käyttöön jo vuonna 1874 British Association for the Advancement of Sciencen (BAAS) suosituksesta. Tuolloin niitä käytettiin CGS-järjestelmän yksikköihin liitettyinä pääasiassa tieteellisissä yhteyksissä. Vuonna 1960 yhdestoista yleinen paino- ja mittakonferenssi vahvisti nämä etuliitteet sekä muutamia uusia käytettäviksi myös SI-järjestelmässä.

title: Yhdysvaltalaiset mittayksiköt

text: Mittayksiköiden yhdenmukaisuutta säätelee Yhdysvaltojen mittatoimisto, Office of Weights and Measures. Se pyrkii myös edistämään kansainvälisen SI-mittajärjestelmän käyttöönottoa, mutta kuluttajien tietämys SI-yksiköistä vaihtelee. CIA:n mukaan maailman kolme viimeistä valtiota, joissa SI-järjestelmä ei ole virallisessa käytössä ovat Yhdysvallat, Burma ja Liberia.

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: SI-järjestelmän mittayksiköitä voi käyttää maailmanlaajuisesti, ja useissa maissa lainsäädäntö määrää niiden käytön. Toisaalta joissain yhteyksissä saatetaan yhä suosia muita mittayksiköitä: esimerkiksi moottorien tehot ilmoitetaan usein hevosvoimina, ja jopa Suomen aluevesiraja on määritetty meripeninkulmina.[4] Myös ilmailussa korkeus ilmaistaan jalkoina ja nopeus solmuina. Britanniassa puolestaan on lain mukaan liikennemerkeissä yhä käytettävä maileja ja jaardeja[5] (tosin nämä perinteiset brittiläisen järjestelmän mittayksikötkin on nykyään määritelty suhteessa SI-yksiköihin).

title: Mittayksikön etuliite

text: Muutamia etuliitteitä käytetään puhekielessä vakiintuneesti myös eräiden niiden avulla muodostettujen yksiköiden nimien lyhennettyinä muotoina. Esimerkiksi kilogramma sanotaan usein lyhyesti kiloksi, senttimetriä sentiksi ja millimetriä milliksi.Mittayksiköiden etuliitteitä on käytetty metrijärjestelmän alkuajoista 1790-luvulta saakka, kauan ennen kuin SI-järjestelmä vuonna 1960 otettiin käyttöön. Paitsi SI-yksiköistä, on samoilla etuliitteillä aikoinaan muodostettu kerrannaisyksiköitä myös CGS-järjestelmän yksiköistä, esimerkiksi millidyne ja milligauss. Myös teknisessä mittajärjestelmässä niitä käytettiin, esimerkiksi voimayksikössä kilopondi. Toisinaan niitä liitetään kokonaan metrijärjestelmään perustumattomiinkin yksikköihin.

title: Hevosvoima

text:
Hevosvoima (tunnus "hv" tai "hp") on tehon yksikkö. Hevosvoima ei ole nykyisin käytössä olevan SI-järjestelmän mukainen, mutta sitä käytetään vieläkin varsinkin arkikielenkäytössä usein moottorien tehojen yksikkönä. SI-järjestelmän mukainen tehon yksikkö on "watti" (tunnus W) tai ajoneuvoihin sopivampi watin kerrannaisyksikkö "kilowatti" (tunnus kW).
Hevosvoiman teholla pystyi määritelmän mukaan nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella yksi metri sekunnissa siellä, missä painovoimalla on niin sanotussa normaaliarvonsa (9,80665 m/s²). Täten yksi hevosvoima on 75 · 9,80665 = 735,49875 eli suunnilleen 735,5 wattia.

title: Vanhat suomalaiset mittayksiköt

text: Ennen kuin Suomessa vuonna 1887 otettiin käyttöön metrijärjestelmä, nykyisen SI-järjestelmän edeltäjä, maassa käytettiin monenlaisia mittayksiköitä, sekä Ruotsin vallan aikaisia että Venäjältä tulleita. Ulkomaankaupassa käytettiin myös anglosaksista järjestelmää ja merellä merenkulkumittoja.

title: Dyne

text: Dyne (lyh. dyn) on käytöstä poistunut, cgs-järjestelmään kuuluva voiman mittayksikkö. Dynen määritelmä muistuttaa sen SI-järjestelmässä korvannutta newtonia:

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: Vuonna 1901 Giovanni Giorgi osoitti, että oli mahdollista yhdistää MKS-järjestelmä ja sähköyksiköiden käytännöllinen järjestelmä yhdeksi johdonmukaiseksi yksikköjärjestelmäksi. Kun ampeeri vahvistettiin järjestelmän neljänneksi perusyksiköksi, alettiin käyttää nimitystä MKSA-järjestelmä tai Giorgin järjestelmä.[38] Vuonna 1954 kymmenes kansainvälinen mitta- ja painokonferenssi vahvisti ampeerin ohella myös kelvinin ja kandelan perusyksiköiksi. Nimi SI-järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1960.[38]

title: Kansainvälinen yksikköjärjestelmä

text: SI-järjestelmän tunnukset eivät ole varsinaisesti lyhenteitä, vaikka monet niistä on alun perin muodostettu lyhentämällä. SI-tunnusten käyttöön liittyy joitain erikoissääntöjä, jotka eivät koske tavanomaisia lyhenteitä,[8][9] vaikka yleisesti ottaen lyhenteitä koskevat suomen oikeinkirjoitussäännöt ovat varsin yhdenmukaiset SI-järjestelmän sääntöjen kanssa. SI-järjestelmän mukaan tunnuksen perään ei esimerkiksi merkitä pistettä (jollei se päätä virkettä), mutta vastaavasti suomenkin oikeinkirjoitussääntöjen mukaan kaikki mittayksiköiden lyhenteet ovat pisteettömiä.[9][10]

title: Tekninen mittajärjestelmä

text: Sähkötekniikassa tekninen järjestelmä ei ollut koskaan yleisessä käytössä, vaan jo 1800-luvun lopulla sähköalalla käytettiin MKSA-järjestelmää (metri-kilogramma-sekunti-ampeeri-järjestelmää). Siinä yksiköt olivat jo samat kuin nykyisessä SI-järjestelmässäkin. Perusyksiköillä tosin oli nykyisestä poikkeavat määritelmät, mutta yksiköt olivat käytännössä nykyisen suuruiset. Muillakin teknisillä aloilla tekninen järjestelmä jäi pois käytöstä 1970-luvulla, kun niilläkin siirryttiin SI-järjestelmään.

title: Sähköyksiköt

text: Gaussin yksikköjärjestelmä soveltui hyvin teoreettisen fysiikan tarpeisiin, ja monet sähköopin perusyhtälöt, erityisesti Maxwellin yhtälöt, saavat sitä käytettäessä yksinkertaisemman muodon kuin SI-järjestelmässä. Kun sähkövirta sai enenevässä määrin teknisiä sovelluksia, useimmat sen yksiköt osoittautuivat kuitenkin käytännön kannalta epäsopivan suuriksi tai pieniksi. Tämän vuoksi vuonna 1881 Pariisissa pidetyssä kansainvälisessä sähkökongressissa päätettiin ottaa käyttöön ns. "käytännölliset sähköyksiköt", jotka pian vahvistettiin monissa maissa myös lainsäädännöllä. Ne määriteltiin alun perin sähkömagneettisten cgs-järjestelmän yksiköiden avulla, niiden kymmenjärjestelmän mukaisina monikertoina, koska käytännössä sähkömagneettiset mittaukset ovat paljon yleisempiä ja myös helpommin suoritettavia kuin sähköstaattiset. Perusyksiköt olivat sähkövirran yksikkö ampeeri, suuruudeltaan 1/10 sähkömagneettista virtayksikköä, ja resistanssin yksikkö ohmi, suurudeltaan 10 sähkömagneettista resistanssiyksikköä. Samassa kongressissa saivat nimensä myös varauksen yksikkö coulombi, jännitteen yksikkö voltti ja kapasitanssin yksikkö faradi, jotka myöhemmin tulivat käyttöön myös SI-järjestelmässä, ja tehon yksikölle ehdotettiin nimeä watti.