query: Kuuluuko saariharmaakettu kettujen Vulpes-sukuun?

title: Koiraeläimet

text: Atelocynus Pienikorvakettu[4][5] eli pienikorvakoira[4] eli zorro negro[4] eli kärppäkettu (Atelocynus microtis) Koirat (Canis) Juovasakaali (Canis adustus) Kultasakaali eli sakaali[1] (Canis aureus) Kojootti (Canis latrans) Susi eli harmaasusi[4] (Canis lupus) Punasusi (Canis lupus rufus) Koira (Canis lupus familiaris) Dingo (Canis lupus dingo) Metsäsusi[4] (Canis lupus lycaon) Vaippasakaali (Canis mesomelas) Simieninsakaali eli simeninsakaali[6] eli simiensakaali[5] eli etiopiankettu[4] eli etiopiansusi[5] (Canis simensis) Cerdocyon Ravunsyöjäkettu eli ravunsyöjäkoira[4] eli rapukettu[5] (Cerdocyon thous) Chrysocyon Harjasusi (Chrysocyon brachyurus) Cuon Vuorisusi eli aasianvillikoira[4] (Cuon alpinus) Dusicyon Falklandinkettu eli falklandinsusi[5] (Dusicyon australis) † Eteläamerikanketut (Lycalopex, vanh. Pseudalopex) Culpeo eli andienkettu[4][5] (Lycalopex culpaeus) Darwininkettu[5] (Lycalopex fulvipes) Lintukettu (Lycalopex griseus) Pampakettu eli pampankettu[5] (Lycalopex gymnocercus) Sechurankettu (Lycalopex sechurae) Pienihammaskettu (Lycalopex vetulus) Lycaon Hyeenakoira (Lycaon pictus) Nyctereutes Supikoira (Nyctereutes procyonoides) Otocyon Korvakoira eli korvakettu[4] (Otocyon megalotis) Speothos Pensaskoira (Speothos venaticus) Harmaaketut (Urocyon) Harmaakettu eli puukettu[4] (Urocyon cinereoargenteus) Saariharmaakettu eli saarikettu[5] (Urocyon littoralis) Ketut (Vulpes) Bengalinkettu (Vulpes bengalensis) Blanfordinkettu[4][5] eli afgaanikettu[5] (Vulpes cana) Kaamakettu eli kapinkettu[5] (Vulpes chama) Korsakki eli arokettu[5] (Vulpes corsac) Tiibetinkettu (Vulpes ferrilata) Naali eli napakettu eli sinikettu (Vulpes lagopus) Vaaleakettu (Vulpes pallida) Hiekkakettu (Vulpes rueppellii) Kissakettu eli preeriakettu[5] (Vulpes velox) Vulpes macrotis, pidettiin aiemmin kissaketun alalajina[4] Kettu eli punakettu eli hopeakettu eli ristikettu (Vulpes vulpes) Aavikkokettu eli fennekki (Vulpes zerda)

title: Kettu

text: Kettu eli punakettu (Vulpes vulpes) on koiraeläin. Se on maailman levinnein maalla liikkuva petoeläin: sen levinneisyysalue käsittää lähes koko Pohjois-Amerikan ja Euraasian. Lisäksi Pohjois-Afrikassa elää jonkin verran kettuja.

title: Kettu

text: Punakettu on kettujen suvun (Vulpes) kookkain laji, tosin kettujen koon alueellinen vaihtelu on todella suurta. Täysikasvuisen ketun pituus ilman häntää vaihtelee välillä 45–90 senttimetriä; tuuhea häntä on 30–55 senttimetriä pitkä.[1] Ketun paino vaihtelee muutamasta kilosta jopa yli kymmeneen kiloon. Suomessa ketun keskipaino on hieman yli viisi kiloa.[2]

title: Kaamakettu

text: Kaamakettu ("Vulpes chama") kettujen sukuun kuuluva petoeläin.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu muodostaa kumppaninsa kanssa elinikäisen liiton. Pari viihtyy usein yhdessä tammikuun alusta helmikuun loppuun tai maaliskuun alkuun. Tiineys kestää 33–50päivää. Saariharmaakettu synnyttää pesässään yhdestä viiteen, useimmiten kuitenkin kaksi tai kolme, poikasta kerralla. Poikaset syntyvät keväällä. Ne karkotetaan pesästä jo alkukesästä emon imetettyä niitä 7–9viikkoa. Sukukypsyyden saariharmaakettu saavuttaa 10kuukauden ikäisenä; naaras yleensä synnyttää ensimmäisen elinvuotensa aikana. Saariharmaaketun elinikä on luonnossa 4–6 ja vankeudessa jopa 8vuotta.

title: Hiekkakettu

text: Hiekkakettu ("Vulpes rueppellii") on kettujen sukuun kuuluva nisäkäslaji. Se muistuttaa fenekkiä eli aavikkokettua, mutta on kookkaampi. Turkin väri on hiekanruskea. Eläin on 40-52 cm pitkä. Lajia eniten esiintyy Saudi-Arabiassa, Algeriassa ja läntisen Saharan alueella. Levinneisyysalue kattaa kauttaaltaan Arabian niemimaan ja Pohjois-Afrikan. Se menestyy kuivilla ja puuttomillakin paikoilla. Se on kaikkiruokainen sekä yö- ja hämäräaktiivinen. Naaraan tiineys kestää 50 vuorokautta ja pesueessa on yleensä 2-3 pentua.

title: Kalahuuhkaja

text: Kalahuuhkaja ("Bubo zeylonensis" tai "Ketupa zeylonensis") on pöllö, joka kuuluu kalahuuhkajien 4–jäseniseen sukuun.

title: Äyriäishuuhkaja

text: Äyriäishuuhkaja ("Bubo blakistoni") on pöllöihin kuuluva lintu. Se on kuuluu huuhkajien alaryhmään, joka on erikoistunut metsästämään jokien ranta-alueilla. Lintu on aiemmin kuulunut sukuun kalahuuhkajat ("Ketupa").

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu on uhaksi San Clementen saaren amerikanisolepinkäiskannalle. Siellä saariharmaaketut ovat harventuneet, kun niitä on jouduttu ottamaan kiinni ja siirtämään muualle tai lopettamaan. San Clementen, San Nicolasin ja Santa Catalinan saarilla auto-onnettomuudet ovat olleet merkittävä kettujen kuolinsyy.

title: Veiksel-jääkausi

text: Hemitragus bonali, euroopantari (= euroopanpuolivuohi) + Bison schoetensacki / Bison bonasus, metsävisentti Bison priscus, arovisentti + Bos primigenius, alkuhärkä + Castor fiber, euroopanmajava Crocuta crocuta, täplähyeena + Homotherium crenatidens / H. latidens, sapelihammaskissa + Felis lunensis / F. silvestris, villikissa Felis issiodorensis / F. lynx, ilves Panthera leo, leijona + Panthera pardus, leopardi + Gulo schlosseri / G. gulo, ahma Meles meles, mäyrä Lutra simplicidens / L. lutra, saukko Canis lupus, susi Cuon priscus / C. alpinus, vuorisusi + Vulpes vulpes, kettu Alopex lagopus, naali Ursus deningeri / U. spelaeus, alkukarhu (Mosbacher Bär) / luolakarhu + Ursus arctos, ruskeakarhu

title: Kissakettu

text: Kuten muidenkin kettujen, kissaketun ravintoon kuuluvat pienet nisäkkäät ja hyönteiset. Lintuja se pyydystää harvoin. Eteläisemmillä alueilla kissakettu syö marjoja ja kaktusten hedelmiä. Kissakettu nukkuu päivisin maahan kaivetussa kolossa, joka yleensä on noin metrin syvyinen. Kissaketun ikä luonnossa on 3–7 vuotta, mutta kuten punaketullakin ("Vulpes vulpes"), vankeudessa 15–20 vuoden ikä on mahdollinen.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu ei pelkää ihmistä, koska se on historiallisesti ollut saarensa ravintoketjun huipulla eikä sillä ole luontaisia vihollisia. Se kesyyntyy melko helposti ja on tavallisesti oppivainen. Saariharmaaketut kommunikoivat keskenään ääni-, haju- ja näköviestein. Johtajayksilö käyttää äännähtelyitä, tuijotusta ja korvien suipistusta saadakseen muut alistumaan. Saariharmaakettu merkitsee reviirinsä virtsalla ja ulosteella.

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu kuuluu samaan harmaakettujen (Urocyon) sukuun kuin Yhdysvaltain mantereella elävä harmaakettu (Urocyon cinereoargenteus). Saariharmaaketulla on kuusi alalajia[4] (suluissa alalajin asuinsaari):

title: Naali

text: Naalin on todettu kykenevän risteytymään ketun (Vulpes vulpes) kanssa[1].

title: Suolakkosorsa

text: Suolakkosorsan luontaisia saalistajia ovat: harmaakettu ("Urocyon cinereoargenteus"), kettu ("Vulpes vulpes"), minkki ("Neovison vison"), amerikansaukko ("Lontra canadensis"), haisunäätä ("Mephitis mephitis"), siiselit ("Spermophilus"), pesukarhu ("Procyon lotor"), sinisuohaukka ("Circus cyaneus"), muuttohaukka ("Falco peregrinus"), mississippinalligaattori ("Alligator mississippiensis"), näykkijäkilpikonna ("Chelydra serpentina"), härkäsammakko ("Lithobates catesbeianus") ja isobassi ("Micropterus salmoides").

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu[1][2][3] eli saarikettu[2] (Urocyon littoralis) on pienikokoinen koiraeläin. Se ei nimestään huolimatta kuulu kettujen Vulpes-sukuun, mutta on niille läheistä sukua. Laji elää luonnonvaraisena Yhdysvaltain Kaliforniassa kuudella Santa Barbaran saarten kaikkiaan kahdeksasta saaresta. Lajilla on kuusi alalajia: kullakin kuudella saarella omansa.

title: Santa Catalina Island

text: Saariharmaakettu on uhanalainen paikallislaji. 1999 vain 100 kettua 1300:sta oli jäljellä vaarallisen penikkatautiviruksen levittyä saarella. Onnistuneen rokotuksia, vangittujen eläinten kasvatusta ja seurantaa käsittäneen suojeluohjelman myötä populaatio on saatu neljänsadan vahvuiseksi, joka tutkijoiden arvion mukaan on omavarainen määrä.

title: Kissakettu

text: Kissakettu elää pääasiassa eteläisestä Kanadasta Luoteis-Teksasiin ulottuvalla alueella. Alueen pohjoisosissa elävät ketut poikkeavat hieman eteläisemmistä saman lajin edustajista. Niiden turkki on tummempi, niillä on hieman leveämpi kallo ja korvat ovat huomattavasti pienemmät. Näitä pohjoisia populaatioita onkin aiemmin pidetty omana alalajinaan, pikkukissakettuna ("Vulpes velox hebes"). Nykyisin kissaketulla ei kuitenkaan katsota olevan alalajeja.

title: Saariharmaakettu

text: Maaliskuussa2004 saariharmaaketun Santa Cruzin, Santa Rosan, San Miguelin ja Santa Catalinan saarten alalajit julistettiin valtiollisesti suojeltaviksi erittäin uhanalaisiksi eläimiksi.

title: Ketut

text:
Ketut ovat yleensä pienempiä, kuin muut Koiraeläimet, kuten sudet, koirat ja sakaalit. Esimerkiksi suurin laji eli punakettu painaa keskimäärin 4.1-8.7 kg ja pienin laji eli Aavikkokettu vain 0.7-1.6 kg. Suomessa ketun keskipaino on hieman yli viisi kiloa. Ketuille tyypillisiä piirteitä ovat kolmiomaiset kasvot, suipot teräväkärkiset korvat ja tuuhea häntä. Kettu on varvasastuja eli sen kävellessä vain varpaat osuvat maahan. Koiran sukuisista poiketen, ketuilla on osittain sisäänvedettävät kynnet. Ketun kuonosta lähtevät n.100-110mm pitkät mustat viikset, pään muu karvoitus on huomattavasti lyhyempää. Muut kettujen ominaisuudet vaihtelevat suuresti elinympäristön mukaan.
Kettulajien turkin pituus, väri ja tiheys eroavat toisistaan. Kettujen alaturkin värisävy vaihtelee helmenvalkoisesta mustavalkoiseen ja täplikkääseen. Aavikkoketuilla (ja muilla aavikolla elämään sopeutuneilla kettulajeilla kuten Vulpes macrotiksella) on suuret korvat ja lyhyt turkki, jotta keho pysyisi viileänä. Toisaalta naalilla on pienet korvat ja paksu, eristävä turkki, jotta keho pysyisi lämpimänä. Punaketuilla on sen sijaan tyypillisesti punaruskea turkki ja valkopäinen häntä. Kettujen turkin koostumus vaihtelee vuodenajan mukaan. Kylminä kuukausina ketuilla on tuuheampi turkki kuin lämpiminä kuukausina. Päästäkseen eroon talviturkista, ketulla on karvanlähtöaika kerran vuodessa huhtikuun tienoilla. Karvanlähtö alkaa jaloista ylöspäin. Turkin väri voi muuttua kettuyksilön ikääntyessä.

title: Harmaakettu

text: Harmaakettu on sopeutunut melko lämpimään ilmastoon, siksi sen turkissa on vain vähän pohjavillaa ja turkki on siten melko karhea. Suojakarvat ovat 5–7 sentin pituisia ja aluskarvat 3–4 sentin pituisia. Karvanvaihto on kerran vuodessa ja kestää kesästä syksyyn. Koska harmaaketun silmät ovat hiukan vinot ja pupillit soikeat, se näyttää hieman kissamaiselta. Harmaakettu muistuttaa punakettua, mutta sen jalat ovat lyhyemmät, häntä pidempi ja ruumis hennompi. Ketulla on kahdeksan nisää, kun taas harmaaketulla niitä on vain kuusi. Tassunjäljet ovat leveämmät ja lyhyemmät. Kallon erottaa helposti "Vulpes"-suvun ketuista ohimon U:n muotoisesta harjanteesta, joka on molemmin puolin kalloa. Kallo on 11–13 senttiä pitkä. Hammaskartta on 3/3–1/1–4/4–2/3=42, eli lajilla on jokaisessa leuan puoliskossa 3 etuhammasta eli yhteensä 12 etuhammasta, jokaisessa leuanpuoliskossa on yksi kulmahammas eli yhteensä 4 kulmahammasta ja kussakin leuanpuoliskossa on 4 välihammasta eli yhteensä 16 välihammasta. Yläleuan molemmin puolin on 2 poskihammasta ja alaleuan kummassakin puoliskossa on 3 hammasta, eli yhteensä 10 poskihammasta. Muiden koiraeläinten tapaan harmaaketun haju- ja näköaisti ovat hyvät.

title: Blanfordinkettu

text: Blanfordinkettu eli mustatäpläkettu ("Vulpes cana") on kettujen sukuun kuuluva petoeläin.

title: Näykkijäkilpikonna

text: Näykkijäkilpikonnan saalistajia luonnossa ovat ainakin: amerikanharmaahaikara ("Ardea herodias"), pesukarhu ("Procyon lotor"), haisunäätä ("Mephitis mephitis"), kettu ("Vulpes vulpes"), isobassi ("Micropterus salmoides"), härkäsammakko ("Lithobates catesbeianus"), Nerodia sipedon ja amerikanvaris ("Corvus brachyrhynchos").

title: Saariharmaakettu

text: Avaimena saariharmaakettukannan palauttamiseen pidetään maakotkan siirtämistä pois Santa Barbaran saarilta, ekosysteemin saattamista ennalleen ja sairauksien hallintaa. Jotta saariharmaaketun henkiin jääminen saataisiin varmistetuksi, maakotkia siirretään jo pohjoisilta saarilta mantereelle. Valkopäämerikotkakannan säilyminen ja lisääntyminen saarilla auttaisi maakotkan saamisessa pysyvästi siirretyksi. Ohjelman jatko on kuitenkin vaarassa kariutua taloudellisen tuen epävarmuuteen. Villisikoja on alettu siirtää Santa Catalinan ja Santa Cruzin saarilta. Näin saadaan sekä maakotkan ravinto että saariharmaaketun kilpailija siirretyksi. Tautivaaran pienentämiseksi lemmikkieläimiä ei päästetä Santa Barbaran saarten luonnonpuistoon. Santa Catalinan saarella on aloitettu rokotusohjelma penikkataudin ehkäisemiseksi.

title: Koirat

text: Caniformia ja Feliformia alkoivat kehittyä erilleen noin 43 miljoonaa vuotta sitten. Nykyisiä kettuja muistuttanut "Leptocyon" suku kehittyi noin 34 miljoonaa vuotta sitten, siitä kehittyivät muun muassa ketut ("Vulpes"). Sukuun "Canis" luetteva "Canis ferox" kehittyi "Eycyon davisista" noin 5 miljoonaa vuotta sitten plioseenikaudella. Samalla alueella noin 3,5 miljoonaa vuotta sitten eli susimainen "Canis lepophagus".

title: Šventojin asuinpaikka

text: Metsästys takamailla on ollut rinnakkainen elinkeino. Hirven (Alces alces) luita on löydetty kohteista 1B ja 2B, karhun (Ursus arctos) kohteista 3 ja 6, majavan (Castor fiber) kohteesta 3, mäyrää (Meles meles), saukkoa (Lutra Iutra) kohteesta 23, kettua (Vulpes vulpes) kohteesta 3, metsäkauris (Capreolus capreolus) sekä villisikaa (Sus scrofa) kohteista 3 ja 6. Yleisimmät saaliseläimet olivat kuitenkin alkuhärkä (Aurochs bos) ja saksanhirvi (Cervus elaphus).

title: Saariharmaakettu

text: Saariharmaakettu elää kaikissa saarensa biomeissa kuten lauhkean vyöhykkeen metsässä, sademetsässä, heinikkomaalla ja pensasarolla. Minkään saaren populaatio ei kuitenkaan ylitä tuhatta yksilöä. Saariharmaakettu syö hedelmiä, hyönteisiä, lintuja, munia, taskurapuja, liskoja ja pieniä nisäkkäitä kuten peurahiiriä. Saariharmaakettu liikkuu mieluummin yksinään kuin ryhmissä. Se on normaalisti päiväeläin, vaikka silloin tällöin liikkuukin aamu- ja iltahämärissä. Päiväajan aktiivisuus vaihtelee myös vuodenajan mukaan: Kesällä saariharmaakettu on liikkuvampi kuin talvella.

title: Kissakettu

text: Kissakettu eli preeriakettu ("Vulpes velox") on pienin Pohjois-Amerikan ketuista. Täysikasvuinen kissakettu on normaalikokoisen kotikissan ("Felis catus") kokoinen. Aikuinen yksilö painaa keskimäärin 2–3 kg. Kissakettu voi saavuttaa jopa 60 kilometrin tuntinopeuden.

title: Bengalinkettu

text: Bengalinkettu on kettujen suvun (Vulpes) pienikokoinen laji. Täysikasvuisen yksilön pituus ilman häntää on noin 45 cm ja sen tuuhea häntä on 25 cm pitkä. Bengalinkettu painaa 2.5 - 4 kiloa. Ketun väri voi vaihdella ruskean ja harmaan eri sävyjen välillä. Sillä on selkäpuolta vaaleampi vatsanalus, ruskeat jalat ja musta hännänpää. Bengalinkettu on punakettua (V. vulpes) selvästi hentorakenteisempi.

title: Ketut

text: Ketut ("Vulpes") ovat koiraeläimiin kuuluva suku, johon kuuluu 12 lajia. Ketut ovat hieman keskikokoista koiraa pienempiä. Ne ovat nykyisin maailman levinneimpiä maalla eläviä eläimiä: niiden levinneisyysalue käsittää lähes koko maailman Etelämannerta lukuun ottamatta. Levinnein ja yleisin kettulaji on ylivoimaisesti 47-alalajinen punakettu, joka on ollut aikaisemmin arvokas turkiseläin.


query: Mikä on Raaseporin asukasluku?

title: Raasepori

text: Vuoden 2016 lopussa Raaseporissa oli 27 851 asukasta, joista 21 453 asui taajamissa, 6 081 haja-asutusalueilla ja 317 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Raaseporin taajama-aste on 77,9 %.[6] Raaseporin taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:[7]

title: Raaseporin kreivikunta

text: Raaseporin kreivikunta oli Ebba Leijonhufvudille ja hänen jälkeläisilleen vuonna 1569 annettu läänitys. Läänitystä laajennetiin 1571 ja 1649. Siihen kuuluivat Raaseporin linna, Tammisaaren kaupunki ja kreivin residenssi Tammisaaren kartano, Karjaan ja Inkoon pitäjät ja osia muista pitäjistä. Läänitys peruutettiin reduktiossa 1680.

title: Raasepori

text: Raaseporin tunnetuin nähtävyys on Raaseporin linnanrauniot, joka on Tammisaaren ja koko läntisen Uudenmaan merkittävin historiallinen jäänne. Linna on osittain entisöity ja kesäisin linnan läheisyydessä toimii kesäteatteri, jonka näyttelijät toimivat linnassa myös oppaana. Keskiajalta on peräisin myös Grabben kanava.

title: Raasepori

title: Raaseporin linnalääni

text: Raaseporin linnalääni oli Suomen hallintoalueena keskiajalta vuoteen 1634, jolloin paikallishallintoa uudistettaessa perustettiin maaherrakunnat. Raaseporin linnalääni hallitsi Uudenmaan maakunnan läntistä osaa Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta käsin.

title: Raasepori

text: Raasepori () on eteläsuomalainen kaupunki, joka syntyi 1. tammikuuta 2009, kun Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta yhdistyivät. Kunnanvaltuustot päättivät yhdistymisestä 18. kesäkuuta 2007. Raaseporin kaupungissa on asukasta[1], joista hieman yli puolet asuu liitosta edeltäneen Tammisaaren kaupungin alueella. Väkiluvultaan Raasepori on Suomen . suurin kunta. Raaseporin asukkaista prosenttia on ruotsinkielisiä.[2]

title: Raasepori

text: Raaseporin naapurikuntia ovat Hanko, Kemiönsaari, Salo, Inkoo ja Lohja.

title: Tuomiokunta

text: Uuden ajan alusta vuoden 1680 virkareduktioon säilyi pääpiirteissään keskiaikainen tuomiokuntajako. Pienoinen muutos oli, että Uudellamaalla oli nyt Raaseporin läänin ja Porvoon läänin tuomiokunnat. Raaseporin tuomiokunta oli 1558–1563 jaettuna Raaseporin itäiseen tuomiokuntaan ja Raaseporin läntiseen tuomiokuntaan. Itä-Suomesta tunnetaan kihlakunnantuomareita 1530-luvulta lähtien. Sitä ennen Viipurin linnanpäällikkö oli huolehtinut alimman asteen oikeudenhoidosta. Itä-Suomi jakautui Savon, Lappeen ja Äyräpään tuomiokuntaan. Lappeen tuomiokunta koostui Lappeen kihlakunnasta, Kymenkartanon läänin itäisestä osasta ja Rannan kihlakunnan läntisestä osasta. Kymenkartanon läänin läntinen osa kuului Porvoon tuomiokuntaan. Äyräpään tuomiokuntaan kuuluivat Äyräpään kihlakunta, Jääsken kihlakunta ja Rannan kihlakunnan itäinen osa.

title: Raasepori

text: Ekenäsnejdens svenska församling Karis-Pojo svenska församling Raaseporin suomalainen seurakunta

title: Raasepori

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Raaseporin nykyisellä alueella.[8]

title: Raaseporin vaakuna

text: Raaseporin kunnanvaakuna on 15-henkisen Raaseporin järjestelytoimikunnan Raaseporin kaupungille kutsukilpailun perusteella valitsema vaakuna, joka on saanut aiheensa alueen lehtobiotoopista sekä yhdistyvään kuntaan alun perin kuuluneista kahdeksasta kunnasta. Nämä kehäkkäin sijoitettujen valkovuokkojen kuvaamat kunnat ovat Bromarv, Karjaa, Karjaan maalaiskunta, Pohja, Snappertuna, Tammisaaren maalaiskunta, Tammisaari ja Tenhola. Kilven päällä oleva muurikruunu viittaa seudun historiaan ja alueella olleisiin kolmeen linnoitukseen.

title: Raasepori

text: Kaupungin nimi on peräisin Tammisaaren Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta. Jouko Vahtola on katsonut linnan mahdollisesti perustaneiden saksalaisten antaneen linnalle nimen Lyypekin lähellä sijaitsevan Ratzeburgin hiippakunnan mukaan.[3] Historiallisesti seutu on keskiajalla kuulunut Raaseporin lääniin. Kaupungille valittiin kutsukilpailun perusteella uusi vaakuna, jota on kritisoitu sen epäheraldisuudesta ja valinnan menettelytapojen vuoksi.[4]

title: Raaseporin linna

text: Raaseporin linna on Raaseporin Snappertunassa sijaitseva keskiajalta peräisin oleva linna.

title: Raasepori

text: Nykyään huomattavimpia Raaseporin alueella toimivia yrityksiä ovat:

title: Raasepori

text: Suomen kunnista Raaseporissa on kuudenneksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa niitä oli 6200.[5]

title: Raaseporin tasoristeysturma

text: Raaseporin tasoristeysturma tapahtui aamulla 26. lokakuuta 2017 Hangon radalla Raaseporissa vartioimattomassa Skogbyn tasoristeyksessä Tammisaaren eteläpuolella, kilometrin päässä Skogbyn seisakkeelta. Onnettomuudessa VR:n kiskobussi ja Puolustusvoimien maastokuorma-auto törmäsivät toisiinsa. Kuorma-auto oli Sisu A2045 -tyyppinen miehistönkuljetusauto. Turmassa kuoli kolme Uudenmaan prikaatin varusmiestä ja yksi junan matkustaja. Loukkaantuneita oli yhteensä yksitoista, joista neljä kuorma-autossa.

title: Raaseporin linna

text: Muun muassa kuningas Kaarle Knuutinpoika piti hallussaan Raaseporin linnaa, jossa hän asui kolmatta hallituskauttaan edeltäneen välivaiheen aikana. Vuonna 1570 kuningas Juhana III läänitti linnaläänin alueen enovainajansa ja tukijansa Lewenhaupt-perheelle, korottaen heidät kreivilliseen arvoon Raaseporin nimellä, jolloin Raaseporista tuli kreivikunta.

title: Raasepori

text: Bromarvin seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015) Karis svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015) Karjaan seurakunta (, jaettu Karjaan suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1997) Karjaan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015) Mustion tehdasseurakunta (, liitetty Karjaan seurakuntaan 1923) Pohjan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015) Pojo svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015) Snappertunan seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015) Tammisaaren kaupunkiseurakunta (, yhdistetty Tammisaaren maaseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977) Tammisaaren maaseurakunta (, yhdistetty Tammisaaren kaupunkiseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977) Tammisaaren seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015) Tenholan seurakunta (, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)

title: Raasepori

text: Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Raaseporin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[9]

title: Raasepori

text: Alla Raaseporin alueen puoluekannatuslukemat.

title: Raasepori

text: Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raaseporissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[8]

title: Tenhola

text: Tenholan asukasluku on noin 2 400 (2012). Tenholan keskiaikainen harmaakivikirkko on rakennettu 1400-luvun lopulla. Pääosa Bromarvin kuntaa liitettiin Tenholaan 1977. Samalla kuitenkin Tenholaan kuulunut Lappohja liitettiin Hankoon. Tenhola liitettiin Tammisaaren kaupunkiin vuonna 1993. Vuodesta 2009 lähtien se on kuulunut Raaseporin kaupunkiin. Tenholan naapurikunnat olivat Hanko, Kisko, Perniö, Pohja, Särkisalo ja Tammisaari.

title: Raasepori (täsmennyssivu)

text: Raasepori viittaa seuraaviin nykyisiin ja historiallisiin paikkoihin:

title: Fredrika Åkerö

text: Åkerö on toiminut vuosina 2005–2008 Karjaan kaupunginvaltuuston sekä kaupunginhallituksen jäsenenä ja vuodesta 2009, Karjaan liityttyä yhteen Pohjan ja Tammisaaren kanssa, Raaseporin kaupunginvaltuuston jäsenenä. Vuonna 2013 hänet valittiin Raaseporin kaupunginhallituksen toiseksi varapuheenjohtajaksi sekä kaupungin konsernijaoston puheenjohtajaksi. Kauden 2009–2012 hän toimi Raaseporin sivistyslautakunnan puheenjohtajana. Åkerö on toiminut politiikan parissa myös maahanmuuttoministeri Astrid Thorsin eduskunta-avustajana vuosina 2007–2009.

text: Raaseporin läänin ja Hattulan kihlakunnan tuomiokunta oli 1653–1776 toiminnassa olut Turun hovioikeuden alaisuuteen kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue. Sitä edeltävinä aikoina Uudenmaan maakunnassa oli ollut käytössä useita erilaisia tuomiokuntajakoja. Keskiajalla Uudellamaalla oli kolme tuomiokuntaa: Raaseporin kihlakunnan läntinen tuomiokunta, Raaseporin kihlakunnan itäinen tuomiokunta ja Itä-Uudenmaan tuomiokunta. Uudella ajalla Uudellamaalla oli Raaseporin (läänin) tuomiokunta ja Porvoon (läänin) tuomiokunta. Raaseporin tuomiokunta oli vuodet 1558–1563 jaettuna kahteen tuomiokuntaan: Raaseporin läntiseen tuomiokuntaan ja Raaseporin itäiseen tuomiokuntaan. Vuonna 1653 muodostettiin osasta Porvoon tuomiokuntaa ja osasta Lappeen tuomiokuntaa Kyminkartanon tuomiokunta. Vuosina 1659–1750 Porvoon tuomiokunta ja Hollolan tuomiokunta olivat yhdistettynä yhdeksi tuomiokunnaksi nimeltään Hollolan kihlakuntien ja Porvoon läänin tuomiokunta.

title: Maarit Feldt-Ranta

text: Kunnallispolitiikkassa Feldt-Ranta on vaikuttanut vuodesta 2000, jolloin hänet valittiin Pohjan kunnanvaltuustoon. Kunta yhdistettiin vuonna 2009 uuteen Raaseporin kaupunkiin, jonka kaupunginvaltuustoon Feldt-Ranta valittiin kaupungin ääniharavana 1 378 äänellä vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. Feldt-Ranta toimii SDP:n ryhmäpuheenjohtajana Raaseporin kaupunginvaltuustossa. Feldt-Ranta ilmoitti 2. lokakuuta 2016 olevansa ehdolla vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Raaseporissa. Vaaleissa hän sai 1 659 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle Raaseporin valtuustoon.

title: Axel Leijonhufvud

text: Leijonhufvud sai Raaseporin kreivikunnan haltuunsa 1585 äitinsä Ebba Lilliehöökin luopuessa siitä. Kreivikuntaan kuului Raaseporin linna, Inkoon ja Karjaan pitäjät sekä Lohjan Töytäri ja Tammisaaren kartano ja kaupunki. Hän asui kartanossa 1585–1589, muutti Ruotsiin eikä enää palannut tiluksilleen. Vuonna 1585 hänestä tuli myös Raaseporin ja Hämeenlinnan linnaläänien käskynhaltija. Suomen käskynhaltijana hän johti Karjalaa lukuun ottamatta koko muun maan yleishallintoa, johon ei kuulunut verotus eikä tilintarkastustoimi.

title: Raaseporin seutukunta

text:
Raaseporin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 014. Lankapuhelinsuuntanumerona seutukunnassa on käytössä Hangossa ja Raaseporissa 019 sekä Inkoossa 09.
__notoc__

title: Raasepori

text: Nämä seurakunnat muodostavat Raaseporin seurakuntayhtymän ().

text: Luettelo Raaseporin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Raaseporin kaupungissa julkisilla paikoilla pysyvästi olevat julkiset taideteokset ja muistomerkit sekä muistolaatat. Raaseporiin kuuluvat entiset Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta. Näihin on aiemmin liitetty Tenholan, Bromarvin ja Snappertunan kunnat sekä Tammisaaren maalaiskunta ja Karjaan maalaiskunta.


query: Kuka kehitti LED -valon?

title: LED

text: Ensimmäisen valoa lähettävän diodin valmisti Marconin laboratorioissa työskennellyt brittiläinen kokeilija H. J. Round vuonna 1907.[4] Hänestä riippumatta venäläinen Oleg Vladimirovich Losev teki saman keksinnön 1920-luvulla. Vaikka siitä kerrottiin venäläisissä, saksalaisissa ja brittiläisissä tieteellisissä aikakauskirjoissa,[5][6] keksintö ei vielä tullut kovin tunnetuksi eikä sitä vuosikymmeniin käytetty hyväksi mihinkään tarkoitukseen. Vuonna 1955 Radio Corporation of Americassa työskennellyt Rubin Braunstein havaitsi, että eräät puolijohdeaineet lähettävät infrapunasäteilyä.[7] Sitä lähettivät hänen tutkimustulostensa mukaan galliumarsenidista (GaAs) galliumantimonidista (GaSb), indiumfosfidista tai piin ja germaniumin seoksesta valmistetut puolijohdekomponentit, jotkin niistä huoneenlämmössäkin, toiset alhaisissa lämpötiloissa (77 K). Saman havainnon tekivät galliumarsenidin osalta vuonna 1961 Texas Instruments'issa työskennelleet kokeilijat Bob Biard ja Gary Pittman[8] Vaikka Braunstein oli tehnyt keksinnön aikaisemmin, Briard ja Pittman voittivat prioriteettikiistan ja patentti keksinnöstä myönnettiin heille.

title: Nokia 3220

text: Teksti-, kuva- ja multimediaviestien rinnalle Nokia esitteli Nokia 3220 -puhelimessa valoviestinnän. Heiluttamalla puhelinta ilmassa puolelta toiselle Fun Shell -kuorien LED-valot heijastavat ilmaan käyttäjän viestin. Laite oli ensimmäinen sisäänrakennetuilla LED-valoilla hälyttävä puhelin, jonka valot välkehti soittoäänien rytmissä. Puhelin oli suosittu juuri näyttävän valohälytystoimintonsa takia.

title: Katuvalo

text: LED-valaisin on uusi katuvalotyyppi, jonka käyttöä on testattu 2000-vuosikymmenen puolivälistä saakka. Poikkeuksena muille katuvalaistustekniikoille se ei ole purkausvalaisin. LED-lamput kestävät huomattavasti pidempään ja kuluttavat vähemmän sähköä kuin purkauslamput. Ne ovat myös tärinän- ja iskunkestäviä, pienikokoisia ja lähes huoltovapaita. Ongelmina ovat kuitenkin vielä tekniikan keskeneräisyys ja liian heikko valaisuteho. LED-valoja käytetään nykyisin valo-ohjauksessa, valotaideteoksissa ja yhä enenevässä määrin ulko- ja katuvalaistuksessa.

title: Siilinkari

text: Syksyllä 2015 majakan säähavaintoasema poistettiin väliaikaisesti käytöstä majakan remontin vuoksi. Siilinkarin valolaite vaihdettiin samalla kirkkaan oranssiin LED-valoon, koska valo näkyi aiemmin järveltä rantautuvien opastukseen huonommin kuin nykyinen LED-valo. Siilinkarille on Naistenlahdesta matkaa noin 1,2 kilometriä ja Mustalahden kohdalta suunnilleen saman verran.

title: LED

text: LEDien syttymis- ja sammumisajat ovat kymmenien nanosekuntien pituisia, joten niillä voidaan helposti lähettää tietoa moduloimalla valoa. Näin tehdään esimerkiksi infrapunakaukosäätimissä. Pienitehoisten LEDien valmistaminen on halpaa, koska raaka-aineena on lähinnä muovia ja puolijohteita.[1]

title: LED-valoputki

text:
Retro-fit LED-valoputkien 3. sukupolvi
Tällä hetkellä markkinoilla on nk. 3. sukupolven LED-valoputkia, jotka ratkaisevat 1. ja 2. sukupolven ongelmana olleen ajoittaisen liian vähäisen valon ongelman. LED-valoputken valon ollessa keilamaista on LED-valoputken suorituskyky vastaavanmittaiseen loisteputkeen verrattuna luxeissa mitattuna riippunut merkittävästi myös valaisimen sijoituksesta ja optiikasta. Jotkin valaisinrungot heijastavat hyvin loisteputkesta ylös ja sivuille säteilevää valoa, kun toiset puolestaan hukkaavat lähes kaiken paitsi alas säteilevän valon. Erityisesti vähemmällä valovirralla varustetut 1. ja 2. sukupolven LED-valoputket kärsivät tappion valaistusvoimakkuuksissa loisteputkille kun valaisimessa on hyvin heijastava laaja optiikka ja asennuspaikka vain yhdelle loiste-/LED-valoputkelle. Tällöin valaisin pystyy maksimoimaan loisteputken ylös ja sivuille säteilevän valon suuntaamisen takaisin tilaan, jossa valoa käytetään. 3. sukupolven LED-valoputkilla on pyritty ratkaisemaan tämä ongelma lisäämällä LED-valoputken valovirtaa, jotta se riittäisi lähes kaikissa tilanteissa valaisimeen katsomatta. Samalla tosin itse valoa säteilevän putken pintakirkkaus kasvaa loisteputkea suuremmaksi ja joissain tapauksissa yksittäiset kirkkaat LED-komponentit voivat olla haitallisia näkökyvylle. Nk. 3. sukupolven LED-valoputkia on markkinoilla jo useammalta toimijalta, mutta useimmiten ylimääräisen valon varjopuolena on samalla kasvanut sähkönkulutus.

title: LED-näyttö

text: LED-näyttö on kokonaan LED-puolijohteilla toteutettu näyttö. LED-näyttöjä käytetään mainostauluina tienvarsilla, urheiluareenoiden näyttöinä sekä opasteina ja erilaisten laitteiden pieninä näyttöinä. Monivärisessä LED-näytössä jokaista pääväriä vastaa oma erillinen LED-polttimo, joiden kaikkien kolmen palaessa yksittäisen näyttöpisteen valo näyttää valkoiselta. OLED-näyttö on tekniikaltaan vastaava, mutta käyttää LEDien sijasta orgaanista alkuperää olevia OLEDejä.

title: LED

text: Valkoisen LEDin kehittäjälle Shuji Nakamuralle myönnettiin Millennium-teknologiapalkinto vuonna 2006.[2] Valkoinen LEDi perustuu siniseen LEDiin, joka on päällystetty fluoresoivalla loisteaineella, joka muuntaa osan säteilystä kellertäväksi niin, että silmän aistima valon väri on valkoinen. Toinen periaate tehdä valkoinen LED on yhdistää erivärisiä LEDejä.[3]

title: LED

text: Hälytysajoneuvojen uudet vilkkuvalot toteutetaan yhä useammin LEDeillä, samoin liikennevalot. Jopa uusien autojen etuajovaloja valmistetaan LED-tekniikalla[17]. Taka- ja sivuvaloissa LED-tekniikkaa on käytetty jo yli kymmenen vuotta. Haittapuolena on, että talvikäytössä LED-valojen kehittämä lämpö ei välttämättä riitä sulattamaan valojen päälle kertynyttä lunta ja voi aiheuttaa vaaratilanteita.

title: Katuvalo

text: Lampputyypeistä nykyään ovat käytössä lähinnä monimetalli-, suurpainenatrium-, led- ja pienpainenatriumvalaisimet. Elohopealamppujen käytöstä ollaan jo suurilta osin luovuttu. Elohopea- ja monimetallilamput tuottavat valkoista valoa, suurpainenatriumlamput oranssia valoa ja pienpainenatriumlamput keltaista valoa. Nykyaikaiset led-valaisimet tuottavat valkoista valoa. Värillä on merkitystä lähinnä ympäristön viihtyisyyden ja vähäisemmässä määrin havaitsemisen, häikäisyn ja opastamisen kannalta. Hehkulamppuja käytetään ainoastaan valo-ohjauksessa.[12]

title: LED

text: LED () eli hohtodiodi tai ledi on puolijohdekomponentti, joka säteilee valoa, kun sen läpi johdetaan sähkövirta. LEDiä kutsutaan arkikielessä myös valodiodiksi, vaikka historiallisesti valodiodi eli fotodiodi tarkoittaa valolle herkkää diodia. LEDit, kuten muutkin diodit, päästävät virtaa läpi vain toiseen suuntaan.

title: LED

text: Polkupyörien valot ovat myös nykyään usein LEDejä. Pattereita säästääkseen näissä on yleensä mahdollisuus vilkuttaa valoa. LED-valoissa valon päälle laittaminen ei kuluta erikseen virtaa, joten vilkuttaminen pidentää pattereiden ikää.

title: Pienteholaserhoito

text: Yksi ristiriidan aihe on ollut, voiko hoidon toteuttaa ainoastaan koherentilla laservalolla, vai toimivatko myös muut valonlähteet kuten LED samalla tavalla. Alan tutkijat ovat esittäneet, että vaikutuksen aikaansaamiseksi ei tarvita laservaloa. Erityisesti monissa eläintutkimuksissa on käytetty monokromaattisia LED-valoja. Polykromaattisen valon kuten auringonvalon tai hehku-/halogeenilamppujen valon hoidollista käyttöä ei ole vielä tutkittu merkittävästi.

title: LED-valoputki

text: LED-valoputkien yksi tärkeimmistä ominaisuuksista on valon suunnattavuus, jolloin LED-valoputken kaikki valovirta ohjautuu kapeammalla keilalla tehokkaammin sinne missä valoa tarvitaan. Suunnattavuuden ja hyvän valotehokkuuden ansiosta LED-valoputkilla saadaan sama valaistusvoimakkuus kuin muillakin valaistusmuodoilla pienemmällä kulutetulla sähköteholla.

title: LED-valoputki

text: Tällä hetkellä LED-valoputkia käytetään lähinnä tiloissa, joissa valot palavat paljon. Tällöin saadut säästöt valaistuksen energiankulutuksessa kompensoivat kalliimman hankintahinnan nopeasti. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mm. teolliset tuotantotilat, julkiset tilat, kaupat, varastot, parkkihallit, kylmätilat ja -laitteet. Lisäksi tiloissa, joissa valonlähteiden asennus on hankalaa ja kallista, on järkevää siirtyä LED-valoputkiin pidemmän käyttöiän ja asennuskuluista saatavan säästön myötä. LED-valoputket soveltuvat hyvin myös liiketunnistimien kanssa käytettäväksi, sillä ne syttyvät ja sammuvat välittömästi, eikä sytytyskertojen määrä vaikuta LED-valoputken käyttöikään.

title: LED-valoputki

text: LED-valoputki on uudenaikainen valonlähde, jota käytetään pääasiassa G13-kantaisissa loisteputkivalaisimissa korvaamaan T8-loisteputket. LED-valoputken keskeisimpinä etuina loisteputkeen nähden ovat energiatehokkuus ja pitkäikäisyys. LED-valoputkesta käytetään myös termiä LED-loisteputki, mutta koska LED-valoputken valo tulee LED-komponenteista, eikä se loisteputken tavoin sisällä loisteainetta, on LED-valoputki oikeampi nimitys tuotteelle.

title: LED

text: LEDien valmistusmateriaali (monesti gallium-yhdisteitä) määrää komponentin lähettämän valon värin, jota voidaan edelleen muokata LEDin pintaan lisätyillä kalvoilla ja pinnoitteilla.[1] Kaukosäätimissä käytetään yleensä LEDejä, jotka säteilevät infrapunasäteilyä. Yksittäisen LEDin emittoiman valon spektri on yleensä varsin kapea eli säteily on lähes monokromaattista, mutta useita ledejä voidaan pakata samaan koteloon yhdistelmävärien saamiseksi.

title: Opastin (rautatietekniikka)

text: Hehkulamppuja on alettu korvata LED-valoilla, sillä ledit ovat pitkäikäisiä ja kestäviä. Niiden virrankulutus on myös alhainen, ja nykyisillä ledeillä voidaan tuottaa tavallista hehkulamppua kirkkaampi valo. Ledien hyödyiksi lasketaan yleensä myös tasaisempi valon väri.

title: Fluoresenssi

text: Yksi tapa tuottaa valkoinen LED perustuu siniseen LEDiin, joka on päällystetty eri aallonpituuksilla fluoresoivalla aineella, ja tuloksena LEDistä saadaan valkoista valoa.

title: LED

text: LEDin spektrikäyrä ei ole tasainen vaan sisältää suuria voimakkuuseroja. Tästä syystä valkoisen LEDin valo saattaa suuresti vääristää yksittäisiä värejä huolimatta kohtalaisen korkeasta värintoistoindeksistä.

title: Energiansäästölamppu

text: Useimmissa käyttökohteissa perinteisen energiansäästölampun eli pienloistelampun tilalla voidaan käyttää myös LED-tekniikalla toimivaa lamppua. LED syttyy lähes välittömästi täyteen valotehoon ja myös kestää pienloistelamppua paremmin käyttöä kohteissa, joissa lamppua sytytetään ja sammutetaan usein. Yleisvalaistukseen sopivien LED-lamppujen saatavuus kaupoista on parantunut ja hinta laskenut kilpailukykyiseksi pienloistelamppujen kanssa, ja myös energiatehokkuudessa ja värintoistossa LED-lamput ovat kilpailukykyisiä loistelamppujen kanssa. LED-lamput ovat jonkin verran loistelamppuja ympäristöystävällisempiä, koska ne eivät sisällä elohopeaa . Valontuotto valkoista valoa tuottavissa LED-lampuissa on luokkaa 50–100 lm/W.

title: Li-Fi

text: Li-Fi eli Light Fidelity on vapaassa tilassa toteutuvan optisen tiedonsiirron tekniikka, joka perustuu LED-valon välkyttämiseen miljoonia kertoja sekunnissa ja vastaanottoon fotodiodilla. Datan lähetin voi olla samalla myös valaisin, tai toisinpäin sanottuna LED-valo on samalla myös langaton datansiirtoväline. Näkyvän valon avulla tekniikka kykenee siirtämään dataa jopa 12,5 gigabitin sekuntinopeudella.

title: LED-valoputki

text:
LED-valoputkia voidaan hankkia vastaavilla värilämpötiloilla kuin muutakin valaistusta. LED-tekniikalla on kannattavampaa kuitenkin tehdä kylmemmän sävyisiä värilämpötiloja. Mitä lämpimämpää valoa LED-tekniikalla tehdään, sitä enemmän menetetään LED-tekniikalle ominaisia hyötyjä, valovirtaa ja joissain tapauksissa myös käyttöikää.
LED-valoputken voi lähtökohtaisesti vaihtaa kuka vain. Retro-Fit asennuksen mukaisissa tuotteissa LED-valoputki sisältää kaiken elektroniikan, jolloin vikatilanteessa tuotteen vaihto korvaavaan LED-valoputkeen tai jopa takaisin loisteputkeen on yksinkertaista.

title: Binäärikello

text: 24 tunnin binäärikoodatuissa seksagesimaalikelloissa on 11 tai 17 aikaa näyttävää LED-valoa. Viisi LEDia näyttää tunnit, kuusi LEDiä minuutit ja toiset kuusi LEDiä sekunnit. Kuutta sekuntia näyttävää LEDiä ei tarvita 24 tunnin binäärikoodattuun seksagesimaalikelloon, jos siinä on 11 LED-valoa.

title: CN Tower

text: Valoja ohjataan tietokoneilla ja LED-valot käyttävät vähemmän energiaa kuin entiset valot. LED-valojen kulut kuukautta kohden ovat arviolta 1000 dollaria.

title: LED

text: Energiatasojen välinen ero on suhteellinen LEDin säteilyn aallonpituuteen: suuri ero tarkoittaa lyhyempää aallonpituutta (tai suurta taajuutta), jolloin valo on esim. sinistä. Punaisen valon kohdalla aallonpituus on suhteessa suurempi ja tasojen energiaero on siksi pienempi. Säteilyä vapautuu rajatulla aallonpituudella. Siksi monta eri aallonpituutta sisältävä valkoinen valo saadaan yksittäisessä LEDissä yleensä aikaan fosforesenssin avulla: tässä ilmiössä p-n rajapinnan välissä oleva tähän käyttöön sopiva materiaali absorboi rajatun aallonpituuden säteilyn ja vapauttaa sen hajauttavasti usealla eri aallonpituudella.[12][13]

title: Optinen tiedonsiirto vapaassa tilassa

text: Valaistusta varten tehdyt LEDit pyritään valmistamaan koko näkyvän valon spektrin kattavaksi ja näkyvän valon alueelle rajoittuviksi, mutta tiedonsiirtoon käytettävän valon pitäisi olla mahdollisimman kapeakaistaista, jopa monokromaattista ja mielellään vielä polarisoitunuttakin, jotta kohina voitaisiin suodattaa pois mahdollisimman hyvin. Laserin on hyvänä puolena kapean säteen lisäksi, että sen säteilemä valo on monokromaattista, joten hyvin erikoisella ja kalliilla valosuodattimella lähes kaikki kohina saadaan pysäytettyä ennen valovastaanotinta. Laserin huono puoli LEDiin verrattuna on huonompi hyötysuhde. LEDin valo leviää laajemmalle eli sen keilan kulmaläpimitta on suurempi kuin laservalon, mutta se voidaan kollimoida sitä kapeammaksi keilaksi mitä isompi linssi tai parabolinen peiliantenni on käytössä ja mitä parempilaatuinen se on.

title: LED

text: Suuritehoisilla LEDeillä voi toteuttaa isojakin valaisimia, käyttökohteena vaikkapa siltojen ja rakennusten julkisivujen yksityiskohtien korostus. Suomessa käytetään enenevässä määrin LED-valoja katulampuissa. Vanhoista monimetallikatulampuista pyritään eroon. Myös ulkoilmatapahtumissa käytetyt videoseinät on toteutettu LED-tekniikalla. LED-valaistuksella voidaan saavuttaa huoltoasemilla jopa 70 % säästö sähkönkulutuksessa perinteiseen loisteputkivalaistukseen verrattuna.[18]

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Opastimissa käytetään tavallisesti hehkulamppuja ja matalajännitelamppuja, nykyään usein myös LEDejä (). LED-opastimet ovat hehkulamppuja pitkäikäisempiä: ne kestävät jopa 8–10vuotta ilman vaihtoa, kuluttavat vähemmän energiaa kuin hehkulamput, ja ennen kaikkea niiden havaittavuus on esimerkiksi auringonpaisteessa merkittävästi parempi.[41] Tukholmassa on LED-lamput vaihdettu jo kaikkiin liikennevaloihin, Tallinnassa niin ei aiota tehdä.[41] Suomessa LED-opastimet lisääntyvät monissa paikoissa sitä mukaa kuin vanhoja liikennevaloja uusitaan tai rakennetaan kokonaan uusia. Helsingissä on vähitellen asennettu LED-liikennevaloja 80 risteykseen eli viidennekseen kaikista kaupungin liikennevaloista.[42] Tampereella on kaikkiin uusiin liikennevaloihin lisätty LED-opastimet, joita on vaihdettu myös vanhojen tilalle.[43]. Tiehallinto käyttää uusissa ja saneerattavissa liikennevaloissa LED-opastimia. Jos kaikki valot uusittaisiin kerralla, silloin kustannukset olisivat suuremmat kuin energian säästöstä kertyneet rahat.[42] Suomessa LED-valo-opastimia on otettu käyttöön myös uusimpien rautateiden tasoristeyksien varoituslaitoksissa.

title: LED

text: Ensimmäisen käyttökelpoisen näkyvää valoa lähettävän, punaisen LEDin kehitti vuonna 1962 General Electricissä työskennellyt Nick Holonyak, joka myöhemmin siirtyi Illinois'n yliopistoon.[9] Holonyakia pidetäänkin "valoa emittoivan diodin isänä."[10] Holonyakin oppilaana yliopistossa opiskellut George Craford keksi vuonna 1972 ensimmäisen keltaisen LEDin sekä kymmenen kertaa entistä kirkkaammat punaiset ja punaoranssiset LEDit[11]

title: LED

text: Esimerkiksi Siemens on kehitellyt LED-järjestelmiä, jotka toimivat yhtä aikaa valaisimena ja datan lähettimenä 1-50 metrin säteellä eli vastaavassa tehtävässä kuin WLAN. Siinä käytetään dataa siirtävää valoa normaalisti valaisemiseen, eikä bittien moduloinnista johtuvaa valon katkonaisuutta huomaa koska välkkyminen tapahtuu miljoonia kertoja sekunnissa. Yksi nimitys tällaiselle järjestelmälle on Li-Fi.


query: Mistä maasta métis-kansa on lähtöisin?

title: Louis Riel

text: Louis Riel (22. lokakuuta 1844 – 16. marraskuuta 1885) oli kanadalainen poliitikko, runoilija[1] ja métis-kansan johtaja.[2] Häntä pidetään myös Manitoban perustajana ().[3] Riel johti kahta eri kapinaa Kanadan hallitusta ja ensimmäistä itsenäisen Kanadan pääministeriä John A. Macdonaldia vastaan. Hän protestoi myös métis-kansan oikeuksien ja kulttuurin puolesta maan luoteisosassa, jossa alkuperäisväestö koki painostusta englanninkielisten siirtolaisten taholta. Nykyisin monet pitävät Rieliä alkuperäiskansojen sankarina.

title: Minnesotan historia

text: Vuoteen 1818 asti Red Riverin jokilaaksoa pidettiin osana Britanniaa, ja alueelle suunniteltiin useita siirtokuntia, näistä esimerkkinä Red River Colony -siirtokuntahanke. Red Riverin ja 49. leveyspiirin muodostama rajalinja merkittiin vasta vuonna 1823 Stephen H. Longin johtaman tutkimusretken yhteydessä. Kun sadat uudisasukkaat lähtivät Red River Colony -siirtokunnasta 1820-luvulla, he siirtyivät Red Riverin jokilaakson kautta Yhdysvaltojen alueelle, sen sijaan että olisivat muuttaneet Kanadan itäosiin tai palanneet Eurooppaan. Aluetta oli asuttanut 1600-luvun puolivälistä asti métis-kansa, alkuasukkaiden ja turkistyöläisten jälkeläiset.

title: Redjoen kapina

text: Elokuun loppupuolella pitämässään puheessa Louis Riel tuomitsi maanmittaustoimet, koska Kanadan hallitus ei ollut neuvotellut maansiirron vaikutuksista ja ehdoista alkuperäisväestön kanssa. Joukko métis-miehiä pakottaa maanmittausryhmän keskeyttämään työnsä 11. lokakuuta 1869. Joukko kutsuu itseään nimellä "Métis National Committee". Johtajinaan heillä oli ministeri Louis Riel ja presidentti John Bruce.[6] Tapahtuman johdosta 25. lokakuuta Hudson's Bay Companyn hallinnossa oleva Assiniboian neuvosto kutsui ryhmän kuultavakseen. Kuulustelussa Louis Riel ilmoitti ryhmän estävän kaikki hallituksen yritykset ottaa alueet haltuunsa, kunnes he neuvottelevat ehdoista métisien kanssa. Kenraalikuvernöörin nimittämä McDougall joukkoineen yritti matkustaa alueelle, mutta 2. marraskuuta heidän etenemisensä estettiin lähellä nykyistä Yhdysvaltain rajaa. He joutuivat perääntymään Pembinan kaupunkiin, ja saman päivän aikana Rielin johtama 400 miehen vahvuinen métis-joukko otti haltuunsa Fort Garryn linnoituksen ilman verenvuodatusta.[7] Asukkaiden keskuudessa oli huomattavia erimielisyyksiä nevuottelujen käynnistä ja ehdoista, etenkin englanninkielisten ja ranskankielisten asukkaiden välillä. Tasapuolisuuden nimissä Riel kutsui koolle molempien kielien edustajat jokaisesta hallintopiiristä. Neuvottelijat eivät silti päässeet sopuun ehdoista ja englanninkieliset edustajat kantoivat kaunaa McDougalin kohtelusta.

title: Louis Riel

text: Rieliä tapaamaan lähtevän retkikunnan johtajana toimi tunnettu biisonin metsästäjä ja Saint-Laurentin métisien johtaja Gabriel Dumont.[48] Dumont ja Riel olivat tavanneet aikaisemmin Manitobassa. James Isbister oli joukon ainoa anglo-métisi.[49] Riel oli helposti taivuteltavissa asian kannalle, eikä tämä sinällään ollut yllätys hänen edelleen uskoessa olevansa métisien valittu johtaja ja uusi kristillinen profeetta. Riel toivoi samalla pystyvänsä edistämään omaa aluevaatimustaan Manitobassa. Seurue lähti matkaan 4. kesäkuuta ja saapui Batocheen 5. heinäkuuta. Saavuttuaan métisit ja englantilaissiirtolaiset olivat Rielille suopeita ja kuuntelivat hänen lukuisia puheitaan, joissa hän kehotti kansaa maltillisesti neuvottelemaan asiasta. Kesäkuussa 1884 creepäälliköt Big Bear[50] ja Poundmaker[51] suunnittelivat oman kanteen lähettämistä ja keskustelivat samalla Rielin kanssa. Intiaanien vaatimukset poikkesivat suuresti siirtolaisista, joten keskusteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen. Rielin innoittamana[52] Honoré Jackson ja lähialueiden edustajat laativat oman luonnoksensa anomuksesta[53]. 28. heinäkuuta Jacksonin toimiessa sihteerinä métisien ja englanninkielisten edustajat pääsivät sopuun asiakirjasta, jossa esiteltiin alueen asukkaiden ongelmat ja vaatimukset hallitukselle. Samaan aikaan Rielin kannatus rakoili hänen uskonnollisten puheidensa poiketessa katolilaisen kirkon opeista. Pappi Alexis André varoitti häntä sekoittamasta politiikkaa ja uskontoa. Vastineeksi kuvernöörikenraalin ja intiaaniasiamies Edgar Dewdneyn lahjuksista[54] paikallinen englanninkielinen sanomalehti liittyi Rielin ankariin arvostelijoihin.[30] Tästä huolimatta työ jatkui, ja 16. joulukuuta Riel lähetti Jacksonin johdolla valmistellun asiakirjan hallitukselle ja suositteli neuvottelijaryhmän lähettämistä asiakirjan mukana. Pääministeri Macdonaldin valtiosihteeri Joseph-Adolphe Chapleau vastaanotti asiakirjan. Pääministeri kielsi myöhemmin koskaan nähneensä kyseistä asiakirjaa.[30]

title: Robert Semple

text: Robert Semple (26. helmikuuta 1777 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat - 19. kesäkuuta, 1816) toimi Hudson's Bay Companyn kuvernöörinä syksystä 1815 kuolemaansa saakka Seven Oaksin taistelussa 1816. Toukokuussa 1816 métis Cuthbert Grant luuli Semplen julistavan sodan heitä vastaan ja alkoi tehdä valmisteluja puolustautuakseen, Semple ja joitakin hänen miehiään meni tapaamaan métis-joukkoa ja tapahtuma eteni taisteluksi saakka jossa Semple ja suurin osa hänen miehistään kuoli, vain yksi métis-mies menehtyi.

title: Métisit

text: Kanadassa ei ole tarkkaa laillista määritelmää métiseille. Kanadan perustuslain mukaan he ovat alkuperäiskansa. Jotta henkilö katsotaan métis-ryhmään kuuluvaksi hänellä täytyy olla métisseihin historialliset yhteydet ja yhteisön hyväksyntä. Historiallisia siteitä ei kuitenkaan ole määritelty ja on epäselvää kuinka kaukaista sukua métisseille voi olla jotta saisi alkuperäisasukkaan oikeudet.

title: Collège de Montréal

text: 1800-luvun puolivälissä muutamat koulun entisistä oppilaista toimivat aktivisteina first nations- ja métis-kansojen oikeuksia puolustavissa kahakoissa. Kuuluisimpina olivat mohawk-päällikkö Joseph Onasakenrat ja métis-johtaja Louis Riel.

title: Jean-Baptiste Lagimodière

text: Lagimodière tunnetaan métis-kansan johtajan Louis Rielin isoisänä ja ensimmäisen Länsi-Kanadaan muuttaneen naispuolisen eurooppalaissiirtolaisen Marie-Anne Gabouryn puolisona. Lagimodièret olivat perustamassa Red River Colonya, joka sijaitsi nykyisen Winnipegin kaupungin tienoilla.

title: Louis Riel

text: Riel palasi maanpaosta nykyisen Saskatchewanin provinssin alueelle edustaakseen métis-kansaa mielenilmauksessa hallitusta vastaan vuonna 1885. Tämä mielenosoitus laajeni Saskatchewanin kapinaksi, jota taltuttamaan mobilisoitiin armeija. Saskatchewanin kapina päättyi Rielin vangitsemiseen ja tuomitsemiseen valtiopetoksesta kuolemaan. Ranskankielisessä Kanadassa Rielilla oli kuitenkin merkittävää kannatusta, ja hänen tuomionsa takia suhteet ranskan- ja englanninkielisen Kanadan välillä viilenivät.[7]

title: Saskatchewan

text: Alkuasukkaat pakotettiin omiin reservaatteihin. Métis-kansa Louis Rielin johdolla aloitti Saskatchewanin kapinan muodostaakseen oman, Kanadasta riippumattoman hallituksen. Riel antautui kahden kuukauden kuluttua ja tuomittiin maanpetoksesta.

title: Vogonit

text: Vogonit ovat Douglas Adamsin Linnunrata-kirjasarjan kansa, joka on lähtöisin Vogosfääristä, Vogon-tähteä kiertävältä planeetalta.

title: Revontulet

text: Monet pohjoiset kansat, muun muassa kolttasaamelaiset, eräät Siperian kansat ja eräät intiaanit, ovat uskoneet revontulten olevan verta, jota vertavuotaviin haavoihin kuolleet edelleen vuotavat vainajien maassa. Kolttasaamelaisten ja eräiden muiden uskomuksissa verisesti kuolleille on varattu oma paikkansa tuonpuoleisessa, verisurman saaneiden vainajala, ja sieltä ovat lähtöisin revontulet. Kolttasaamelaiset naiset ovat voineet suojautua hatuillaan revontulten näkyessä, sillä he pelkäsivät, että muuten verisurman saaneiden sielut tarttuisivat heihin ja aiheuttaisivat verenvuotoja. Revontulet eivät kuitenkaan olleet merkki vainajien tuskasta tai huonoista oloista. Siperian kansojen ja intiaanien uskomuksissa veri roiskui taivaalle vainajien pelatessa palloa, ratsastaessa tai muissa leikeissä tai harjoituksissa. Kolttasaamelaisten uskomuksissa vainajat leikkelivät itseään vuotaakseen verta.

title: Louis Riel

text: Riel palasi St. Pauliin syksyllä 1878, jossa hän tapasi perhettään ja ystäviään. Ajanjakso oli nopean muutoksen aikaa Redjoen alueen métiseille. Heidän pääriistansa biisonien määrä harveni voimakkaasti, ja maa-alueita myytiin häikäilemättömille liikemiehille, jotka myivät ne edelleen suurella voitolla. Monien muiden Redjoen alueen métisien tavoin hän matkusti kauemmas länteen Montanan territorion alueelle. Riel toimi tulkkina ja kauppiaana Fort Bentonin kunnassa, jossa hän näki monien alkuperäisasukkaiden ja métisien sortuvan alkoholismiin ja todisti sen rapauttavan vaikutuksen. Riel päätti toimia, mutta epäonnistui yrityksessään rajoittaa viskikauppaa. 28. huhtikuuta 1881 hän "maan tapojen mukaan" meni naimisiin nuoren métisin, Marguerite Monet Bellehumeurin kanssa (1861–1886).[44] Heille syntyi kaikkiaan kolme lasta, Jean-Louis (1882–1908), Marie-Angélique (1883–1897) ja poika joka syntyi ja kuoli 21. lokakuuta 1885, vain kuukausi ennen Rielin hirttämistä.

title: Louis Riel

text: Riel piti oikeudenkäynnin aikana kaksi pitkää puheenvuoroa, joissa hän puolusteli toimiaan ja métis-kansan oikeuksia. Hänen asianajajansa yritti puolustaa Rieliä, väittäen tämän olevan syyntakeeton, mitä Riel ei itse sallinut sitä ja totesi:

title: Louis Riel -päivä

text: Louis Riel -päivä () on yleinen juhlapäivä Manitoban provinssissa Kanadassa. Päivän tarkoituksena on muistaa ja kunnioittaa métis-kansan johtajaa Louis Rielia. Rielin johtaman Redjoen kapinan (tai toisten arvioiden mukaan mielenosoituksen) seurauksena perustettiin Manitoban provinssi. Päivää vietetään helmikuun kolmantena maanantaina.

title: Fort Garry

text: Fort Garry vallattiin vuosien 1869 ja 1870 vaihteessa tapahtuneessa Redjoen kapinassa. Kapinassa métis-kansa, johtajanaan Louis Riel, joka oli myöhemmin perustamassa nykyistä Manitoban provinssia, nousi Kanadan hallitusta vastaan.

title: Métisit

text: Métis-kansa on muodostunut cree-, ojibway-, algonquin-, saulteaux- ja menominee- ja intiaaniheimojen ja eurooppalaisten siirtolaisten jälkeläisistä. He ovat yksi kolmesta tunnustetusta Kanadan alkuperäisväestöryhmästä First Nations -intiaanien ja inuitien ohella. Heidän perinteisiä asuinalueitaan Kanadassa ovat Brittiläisen Kolumbian, Albertan, Saskatchewanin, Manitoban, Ontarion ja Québecin provinssit, Luoteisterritoriot ja osia pohjoisista Yhdysvaltojen osavaltiosta Montana, North Dakota ja luoteinen Minnesota.

title: Métisit

text: Métisien juuret juontavat 1700-luvun puoliväliin. Heidän käyttäminään kielinä ovat toimineet (ja edelleen toimivat) métisranska ja michif, josta jälkimmäinen saa nimensä métis-nimen foneettisesta ääntämisestä. Nykypäivänä he puhuvat englantia, métisranskaa ja useita alkuperäiskansojen kieliä. Métisinranska on yleisintä Kanadassa ja michif Pohjois-Dakotassa Yhdysvalloissa, jossa se on saanut virallisen kielen aseman. "Métis"-nimi tulee ranskan- ja espanjan kielisestä sanasta "mestizo", joka tarkoittaa samaa kuin sekoittunut rotu, "mixtus" latinaksi.

title: Mestitsi

text: Yhdysvaltain noin 40 miljoonasta latinalaisamerikkalaisesta puolet on mestitsejä. Näiden lisäksi eri ryhmäksi (”mixed-blood”) luokitellaan ei-latinalaisperäiset europidin ja intiaanin jälkeläiset. Kanadassa intiaanien ja eurooppalaisten jälkeläisistä polveutuvan väestön nimitys on "métis", ja heillä on virallinen alkuperäiskansan asema; métis-väestön määrä on noin 300 000.

title: Valittu kansa

text: Valittu kansa on uskonnollinen käsite ihmisryhmälle, jotka Jumala on valinnut erityisasemaan. Vanhassa testamentissa Jumala valitsi Abrahamin jälkeläiset valituksi kansaksi, jotka saivat asua itsenäisenä kansana omassa maassaan (, ). Nykyään juutalaisen valitun kansan jäsenenä pidetään juutalaisesta äidistä syntyneitä, juutalaista uskontoa noudattavia ihmisiä. Kristinuskon piirissä valittuna kansana on pidetty kristittyjä (, ).

title: Turkkilaiset kansat

text: Turkkilaiset kansat (myös "turkkilais-tataarilaiset kansat") on yleisnimitys turkkilaisia kieliä puhuville etnisille ryhmille, joilla on myös eriasteisia kulttuurillisia ja historiallisia yhtäläisyyksiä. Turkkilaisten kansojen asuma-alue muodostaa ketjun itäiseltä Välimereltä Itä-Euroopan sekä Keski-Aasian kautta aina pohjoiseen Siperiaan saakka. Turkkilaiset kielet ovat lähtöisin suppealta alueelta Keski-Aasiasta, josta ne levisivät laajalle alueelle varhaiselta keskiajalta alkaen.

title: Saskatchewanin kapina

text: Vuonna 1884 englantilaiset siirtolaiset, anglo-métisit ja métisit pitivät kokouksia ja yrittivät taivutella vastahakoista alueen hallintoa helpottamaan byrokratiaa. 24. maaliskuuta Batochen kylässä pidetyssä kokouksessa kolmekymmentä eteläisen alueen métisiä päätti ehdottaa Rieliä palaamaan takaisin ja edustamaan heidän asiaansa. 6. toukokuuta "Settler's Union" kokoontui keskustelemaan asiasta. Kokoukseen osallistui métisejä, englanninkielisiä edustajia Prince Albertista, sekä métisien kannattaja, Ontariosta kotoisin oleva siirtolainen William Henry Jackson[1], joka tunnettiin myös nimellä "Honoré Jackson" ja anglo-métisi James Isbister.[2] Kokouksessa päätettiin lähettää valtuuskunta Rielin johdolla neuvottelemaan Kanadan hallituksen kanssa, edellyttäen että Riel suostuisi palaamaan maanpaostaan. Rieliä tapaamaan lähtevän retkikunnan johtajana toimi tunnettu biisonin metsästäjä ja Saint-Laurentin métisien johtaja Gabriel Dumont.[3] Dumont ja Riel olivat tavanneet aikaisemmin Manitobassa. James Isbister oli joukon ainoa anglo-métisi.[4] Riel oli helposti taivuteltavissa asian kannalle ja hän saapui Batocheen 5. heinäkuuta. Maaliskuussa 1885, Riel, Gabriel Dumont, William Henry Jackson ja muutamat muut perustivat alueelle väliaikaishallituksen toivoen täten vaikuttamaan Kanadan hallituksen päätöksiin, samaan tapaan kuin aikaisemmassa Redjoen kapinassa 1869. Rielillä ei kuitenkaan ollut riittävää tukea alueen englanninkielisiltä asukkailta eikä alueen intiaaneilta, hän oli oman uskomuksensa mukaan jumalan lähettämä profeetta jonka tehtävänä oli johtaa hänen omaa kansaansa, tämän vuoksi katolinen kirkko veti tukensa hänen toimiltaan. Pappi Albert Lacombe jopa neuvotteli sopimuksen mustajalka-intiaanipäällikkö Crowfootn kanssa jossa hän lupasi heimonsa pysyvän sivussa kapinasta.

title: Tataarit

text: Tšingis-kaanin isä Jessugei oli lähtöisin tata-heimosta, tarkemmin mustasta tata-heimosta.[3] Nämä mustat tataarit (myöh. mongolit) olivat olleet pitkään valkoisten tataarien (eli turkkilaisten) alaisuudessa. Jessugei kuitenkin onnistui pääsemään voitolle valkoisista tataareista ja luomaan mustista tataareista yhtenäisen kansan. Tästä kansasta käytettiin nimitystä bede, mutta kun Tšingis-kaanista oli tullut hallitsija, nähtyään jonkin taivaallisen ennusmerkin hän halusi muuttaa kansansa nimeksi kunnianimen mongol, tarkemmin kökö mongol ('sininen t. musta mongoli').

title: Kuun synty

text: Törmäysteoriaa vastustavien mukaan teoria ei selitä Kuun nykyistä koostumusta. Kuussa on rautaoksidia FeO vähemmän kuin Marsissa, enemmän kuin Maassa.[39] Tämän mukaan suurin osa Kuun vaipasta ei olisi lähtöisin Maasta. Kuusta puuttuu raskaita siderofiileiksi sanottuja alkuaineita, joita on runsaasti Maan vaipassa.[40] Toisaalta Kuusta haettujen kivien happi-isotooppisuhteet ovat samoja kuin Maassa. Koska törmäysteorian mukaan Maahan törmänneen Theian ainetta pitäisi olla Kuussa, kuun happi-isotooppikoostumuksen tulisi erota Maan happi-isotooppikoostumuksesta.[41][42]

title: Louis Riel

text: Riel syntyi vuonna 1844 Louis Riel vanhemman ja Julie Lagimodièren perheeseen Hudson's Bay Companyn hallinnoimalla Rupertinmaan alueella Red River Colonyssä, joka sijaitsi nykyisen Winnipegin kaupungin läheisyydessä. Alueen asukkaat koostuivat pääosin cree-, ojibwa- ja saulteaux-intiaaniheimoista, métis-kansasta, kanadanranskalaisista, skotlantilaisista ja englantilaisten jälkeläisistä.[9]

title: Redjoen kapina

text: Redjoen kapina () oli vuonna 1869 Red River Colonyssä tapahtunut métis-kansan kapina Kanadan hallitusta ja sen maanomistuspolitiikkaa vastaan. Kapinan johtajana toimi Louis Riel, joka perusti itsenäisen väliaikaishallituksen säätämään lakeja estääkseen Kanadan pyrkimyksiä alueen liittämisestä omaan alueeseensa. Alue sijaitsee nykyisessä Manitoban provinssissa, Winnipegin kaupungin alueella.

title: Lähi-idän kalkoliittinen kausi

text: Joidenkin tutkijoiden mielestä kuparintaonta- ja/tai sulatus taitoa levitti kansa, jonka yksi isälinjan haploryhmä oli J2. J2a levisi itään Pakistaniin asti, J2b mm Romaniaan. Kansa olisi ollut lähtöisin Syyrian ja Turkin rajalta noin 5000 eaa. Kuparikausi päättyi Lähi-idässä noin 3700-3000 eaa., jolloin pronssia alettiin valmistaa sekoittamalla kupariin arseenia tai tinaa.

title: Jaavalaiset

text: Jaavalaiset ovat Jaavan saarelta lähtöisin oleva etninen ryhmä. He muodostavat Indonesian suurimman kansan.

title: W. Yvon Dumont

text: Dumont on ollut ahkera métisien oikeuksien puolustaja ja métisien julkinen kuva, historia ja etenkin Louis Rielin maineen palautus ja osuutensa Manitoban perustamisessa, ovat suurelta osin hänen ansioitaan.

title: Intiaanireservaatti

text: Kanadassa asuu noin miljoona intiaania, inuitia ja métisiä, jotka kaikki luetaan nykyisin alkuperäiskansoiksi. Kanadan intiaaniasiain- ja pohjoisen kehityksen ministeriön mukaan maassa asuu vähän alle 700000 intiaania yli 600 heimokunnassa. Reservaateissa asuvien lukumäärä on ministeriön mukaan yli 360000; Kanadan tilastokeskuksen mukaan alle 300000 asuu reservaateissa. Reservaattien ulkopuolella ministeriö arvioi asuvan lähes 300000 intiaania ja lisäksi vielä noin 25000 asui kruunun mailla. Useimmat heimokunnat ovat jäsenmääriltään pieniä. Vain kymmenellä prosentilla heimokunnista on yli 2000 jäsentä. Kolmannes kaikista alkuperäiskansoista asuu maalla reservaateissa.[11]


query: Oliko Nummelan parantola alun perin yksityinen?

title: Nummelan parantola

text: Laitos oli alun perin yksityinen, ja sen perusti joukko keuhkotautiin erikoistuneita lääkäreitä. Laitoksen vanhin osa on jugend-tyylinen tiilestä muurattu linnamainen rakennus. Sitä laajennettiin 1930-luvulla tyyliin sopivalla pohjoisella siipirakennuksella, johon sijoitettiin henkilökunnan asuntola. Päärakennuksessa oli jo alun alkaen keskuslämmitys. Päärakennuksen potilaat olivat kaikki itse maksavia, siis pääasiassa varakkaita henkilöitä.

title: Nummelan parantola

text: Virka-asunto oli muista naisten asunnoista poiketen jo alun perin perheasunto, koska mielisairaala-ajan ylihoitajat olivat perheellisiä, toisin kuin edeltäjän. Portinvartijan mökki, jossa ei ollut mitään mukavuuksia, jäi jo ennen sotaa tyhjilleen; siitä on vuonna 2008 jäljellä vain osa seinistä ja vesikatto. 1970-luvulla alueella rakennettiin paljon: ensin valmistui uusi kaksikerroksinen, luhtityyppinen rivitalo henkilökunnan asunnoiksi; nyt jäivät talouspäällikön ja postin talojen yläkerrat tyhjilleen, kun siellä asuneet muuttivat uuteen taloon.

title: Erik Rafael Schauman

text: Schaumanin vanhemmat olivat kenraalimajuri Viktor Rafael Schauman ja Ellen Matilda Österblad ja puoliso vuodesta 1928 presidentti K. J. Ståhlbergin tytär Elli Ståhlberg. Schauman tuli ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta 1913 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1924. Hän erikoistui keuhkosairauksiin. Schauman toimi valmistuttuaan eri keuhkotautiparantoloissa, mukaan lukien Nummelan parantola. Meltolan parantolassa, jossa myös hänen puolisonsa työskenteli 1940- ja 1950-luvuilla, Schauman oli ylilääkärinä vuodesta 1930 aina vuoteen 1958 saakka. Viimeksi mainittuna vuonna hänelle myös myönnettiin lääkintöneuvoksen arvo.

title: Nummelan parantola

text: Helmikuussa 2008 useimmat rakennukset ovat edelleen peruslämpö päällä vailla vakituista käyttöä. Kaupunki järjestää joissakin entisten potilasosastojen tiloissa lyhytkursseja.

title: Walter Johan Borg

text: Sisällissodan syttyessä Walter Borg oli, kuten usein ennenkin, Nummelan parantolassa. Tällä kertaa hän ei jäänyt sinne pitkäksi aikaa. Turun punainen komentaja tarjosi hänelle päällikön virkaa Suomen Pankin Turun konttorissa ja hän suostui.

title: Saima Harmaja

text: Harmajan murrosikää varjosti paitsi nuorille tyypillinen maailmantuska, myös ruumiillinen tuska: keuhkotauti, joka antoi ensi oireitaan 1929. Hänellä todettiin keväällä 1931 keuhkotuberkuloosi, ja syksyllä hän joutui kuukausiksi Nummelan parantolaan. Kirjoittamiseen sairaudella ei ollut vaikutusta, ja Harmajan esikoisteos, runokokoelma "Huhtikuu" julkaistiin keväällä 1932.

title: Nummelan parantola

text: Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help) Check date values in: |accessdate= (help)

title: Nummelan parantola

text: Laitoksen tiloissa kuvattiin 1970-luvun loppupuolella historiallisia jaksoja ruotsinkielisen TV-teatterin filmatisointiin runoilija Edith Södergranin elämästä Maa jota ei ole. Runoilija oli ennen Suomen itsenäistymistä pitkään hoidettavana Nummelan parantolassa keuhkotuberkuloosin vuoksi. Elokuva tosin kuvattiin päärakennuksen asuntolaosassa, niin sanotussa "luostarissa", joka rakennettiin vasta runoilijan jo kuoltua, koska alkuperäiset tilat olivat psykiatristen osastojen käytössä ja tämä entinen asuntolasiipi oli korjausta odottaessaan tyhjillään. Potilashuoneena käytettiin sairaalan entistä kanttiinia, joka oli suljettu hiukan aiemmin tulossa olevien korjaustöiden johdosta.

title: Nummelan parantola

text: Toiseen päähän päärakennusta rakennettiin jo vuonna 1920 erillinen puurakenteinen siipirakennus, johon sijoitettiin alkuperäisestä suunnitelmasta puuttunut mutta hyvin tarpeelliseksi osoittautunut laitoskeittiö, joka palveli aina 1970-luvulle asti.

title: Röykkä

text: Röykän alueen tunnettu historia alkaa vuodesta 1540, jolloin Korven kylässä olevat talot Ali-Korpi ja Yli-Korpi mainitaan verotusluetteloissa. Ali-Korven isäntänä oli Juho Juhonpoika vuosina 1540–1555. Merkittävää Röykän kylän synnylle oli Suomen ensimmäisen keuhkotautiparantolan eli Nummelan parantolan perustaminen ja sen asiakkaiden ja vieraiden tarpeisiin perustetun Röykän aseman syntyminen 1900-luvun alussa. Tällöin aseman kupeeseen kehittyi "Röykän suokaupunkina" tunnettu alue.

title: Nummelan parantola

text: Laitoksen toiminta alkoi supistua vähän kerrassaan, ja lopulta vuonna 1989 laitos suljettiin. Osa henkilökunnasta siirrettiin Helsingissä oleviin sairaaloihin, ja loput pääosin eläköityivät tai muutama nuorempi lähti muihin töihin.

title: Nummelan parantola

text: Laitoksen lääkärit eivät enää asuneet alueella vaan kävivät vain tarvittaessa. Heille järjestettiin tilapäistä majoittumista varten huoneisto päärakennukseen.

title: Nummelan parantola

text: Päärakennuksen järvenpuoleiseen päätyyn liitettiin jo alun alkaen puurakenteinen, kaksikerroksinen avoin makuuhallirakennus, koska hyvin kauan tärkein keuhkotaudin hoitotapa oli potilaitten makuuttaminen sään mukaan peiteltyinä ulkoilmassa.

title: Nummelan parantola

text: Luokka:Nurmijärven historia Luokka:Nurmijärven rakennukset ja rakennelmat Luokka:Suomen sairaalat

title: Nummelan parantola

text: Keuhkotautiparantola lakkautettiin vuonna 1932, kun muutaman kilometrin päähän valmistui nykyaikaisempi ja tilavampi Kiljavan parantola; Helsingin kaupunki lunasti tyhjilleen jääneet parantolarakennukset, ja tiloihin sijoitettiin psykiatrinen sairaala. Laitoksen uudeksi nimeksi tuli Röykän sairaala, joskin vanha nimi esiintyi eri papereissa oikeastaan laitoksen sulkemiseen asti.[1]

title: Nastolan Aurinkolinna

text: Nastolan Aurinkolinna (alun perin Salpausselän parantola) on arkkitehti Wäinö Palmqvistin vuonna 1921 suunnittelema jugendlinna Lahdessa, Nastolan kirkonkylässä. Se rakennettiin alun perin luu- ja niveltuberkuloosia sairastavien lasten parantolaksi. Aurinkolinna on toiminut myös sotasairaalana, keskushermostovammaisten lasten sairaalana sekä hetken aikaa 90-luvulla pakolaisten vastaanottokeskuksena. Päärakennusta remontoidaan parhaillaan asuinkäyttöön ja suurin osa rakennuksesta onkin otettu jo käyttöön vuokra- ja omistusasuntoina.

title: Nummelan parantola

text: Laitos sijaitsee Salpausselän harjanteella. Parantola-alueen pohjoisrajalle osuu juuri jääkauden jälkeen muodostuneen Yoldia-meren ranta, joka näkyy omaleimaisena kivikkona. Muinaisranta on merkitty erikseen kilvillä, ja se on suojelukohde. Parantola-alueella kasvaa runsaasti osittain varta vasten istutettuja mäntyjä, koska laitoksen rakentamisaikaan uskottiin mäntyjen erittävän runsaasti otsonia, jota pidettiin tärkeänä keuhkotautipotilaille. Parantolan lääkärit olivat kasvitieteen harrastajia ja saivat työnsä ohella useita harvinaisia kasvilajeja viihtymään parantolan alueella. Näistä merkittävin lienee kangasvuokko.

title: Paimion parantola

text: Aallon lähtökohtana parantolaa suunniteltaessa oli, että rakennus itsessäänkin toimisi yhtenä parantavana elementtinä. Hän kutsuikin rakennusta ”mediciniseksi instrumentiksi”. Siinä uudenlainen parantolarakennustyyppi yhdistyy modernin arkkitehtuurin läpimurtoon. Uuden arkkitehtuurin mahdollisuuksia käytettiin standardisoinnin ja hygienian hyväksi; arkkitehti yhdisti näihin taiteellisen luovuuden ja inhimillisen lähestymistavan. Aalto suunnitteli rakennuksen lisäksi myös sairaalan sisustuksen. Monet Artekin edelleen tuotannossa olevista huonekaluista, kuten Paimio-nojatuoli, on alun perin suunniteltu parantolan käyttöön.

title: Anton Kangas

text: Anton Kangas (lukioikäiseksi saakka Kankaanpää; 6. syyskuuta 1867 Alahärmä – 23. maaliskuuta 1904 Nummelan parantola, Nurmijärvi) oli ylioppilas, kansakoulunopettaja sekä aloitteleva kirjailija. Hänet on esitetty Artturi Järviluoman vuonna 1914 julkaiseman "Pohjalaisia"-näytelmän todelliseksi kirjoittajaksi. Kangas kuoli nuorena keuhkotautiin.

title: Parantola (Hyvinkää)

text:
Parantola on Hyvinkään keskustan läheisyydessä sijaitseva kaupunginosa. Parantola kuuluu Hyvinkään vanhimpiin kaupunginosiin, ja se tunnetaan erityisesti Hyvinkään parantolasta, josta se on saanut nimensä. Parantolanpuistossa on säilynyt yksi 1800-luvun lopun puurakennus, Magnus Schjerfbeckin suunnittelema Valkoinen huvila.
Hyvinkään parantolaa laajennettiin 1900-luvun alussa, jolloin rakennettiin uusi Lars Sonckin suunnittelema jugendlinna. Nykyään rakennus on terveyskeskuksen käytössä. Näiden lisäksi Parantolassa on 1920- ja 1930-lukujen arvokkaita kivitaloja.

title: Nummelan parantola

text: Nummelan parantola, myöhemmin Röykän sairaala, oli Nurmijärvellä Röykän kylässä sijainnut keuhkotautiparantola. Parantolan rakennukset ovat yhä jäljellä.

title: Nummelan parantola

title: Sääksjärvi (Nurmijärvi)

text: Sääksjärven rannalla sijaitsevat muun muassa Nummelan parantola, Kiljavan sairaala ja Kiljavan opisto.

title: Nummelan parantola

text: Päärakennuksen vieressä oli pienempiä uunilämmitettyjä puurakennuksia, joissa hoidettiin kunnan lähettämiä keuhkotautipotilaita. Nämä rakennukset purettiin, kun keuhkotautiparantola lopetettiin. Sairaalan erikoisuus oli, että kaikissa potilashuoneissa oli erikseen telineet tuoreille männyn- ja koivunoksille, jotka vaihdettiin muutaman päivän välein; tämä siksi, että männyn uskottiin erittävän terveellisiä ainesosia hengitysilmaan.

title: Nummelan parantola

text: Luhtityyppinen asuintalo ja entinen "Tipula" ovat kaupungin asuntokäytössä ja entinen talouspäällikön huvila kaupungin henkilökunnan vapaa-ajan käytössä. Postiasema lakkautettiin yhtaikaa laitoksen sulkemisen kanssa.[2]

title: Edith Södergran

text: Isä kuoli keuhkotautiin 1907, ja tytär sairastui samaan tautiin seuraavana vuonna. Tästä alkoi Södergranin parantolakierre: ensin Nurmijärvellä Nummelan parantolassa ja sitten Sveitsin Davosissa. Vuodesta 1914 lähtien hän kieltäytyi parantolahoidoista ja äitinsä kannustamana ja avustamana omistautui vain runoilijantyölleen.[1]

title: Jalo Järnefelt

text: Jalo William Järnefelt (7. maaliskuuta 1865 Kaavi – 3. kesäkuuta 1920 Nummelan parantola, Nurmijärvi) oli suomalainen pankki- ja valtiopäivämies.

title: Asklipieío (Ródos)

text: Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala, Asklepios, syntyi tarun mukaan Asklipieíossa. Kylässä olikin antiikin aikana parantola, jossa työskenteli parantajien lisäksi pappeja. Parantolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Nykyisin parantola on raunioina.

title: Snellmankoti

text: Samana päivänä kun säätiö perustettiin Oulun kaupunginvaltuusto luovutti säätiön käyttöön alun perin noin 30 hehtaarin maa-alueen Nokelan kankaalta, parantolan toiminnan alettua säätiön hallinnassa oli 27 hehtaaria ja lisäksi uimarantaa varten tuhannen neliömetrin tontti Vaarankarista Kempeleenlahden rannalla. Vuokra-aika oli 95 vuotta ja vuosivuokra muodollinen 30 markkaa. Parantolarakennuksen suunnitteli arkkitehti Viktor J. Sucksdorff. Taloudellisista syistä rakentaminen viivästyi ja parantolan rakentaminen aloitettiin vasta vuonna 1932, rakennus valmistui 1935. Parantolaan rakennettiin 30 vuodepaikkaa. Ensimmäiset potilaat otettiin sisään 11. helmikuuta 1935 ja parissa kuukaudessa laitos oli täynnä. Snellmanin lastenparantolan vihkiäiset pidettiin 7. heinäkuuta 1935. Lastenparantolana Snellmankoti toimi vuodet 1935–1939. Rakennustöiden alkaessa säätiöllä oli ollut käytössä yli 6,3 miljoonaa markkaa, josta rakennuskustannuksiin kului 2,9 miljoonaa ja sisustukseen 300 000 markkaa. Loput rahat jäivät parantolan ylläpitorahastoon, jonka tuotolla parantolan tuli toimia.

title: Nummelan parantola

text: Hallien päähän rakennettiin tiilestä nelikerroksinen tornimainen asuntorakennus hoitajia varten. Rakennus jäi parantola-ajan päätyttyä tyhjilleen, koska se oli vailla vesijohtoja ja viemäreitä.


query: Mitä syöpä tekee soluille?

title: Syöpä

text: Normaalien solujen jakautumista säätelevät erilaiset hormonit ja signaalit, mutta tämän järjestelmän häiriintyessä solu jatkaa jakautumistaan loputtomiin, eli muuttuu syöpäsoluksi. Kun hallitsematonta solujen jakautumista on jatkunut jonkin aikaa, muodostuu syöpäalueelle kasvain. Tiivistä kasvainta ei kuitenkaan muodostu aina, vaan syöpäsolut saattavat levitä laajemmalle alueelle ja käyttäytyä jossain määrin kuten tavallisetkin solut. Kasvaimet jaetaan yleensä kolmeen eri luokkaan: hyvin, kohtalaisesti ja huonosti erilaistuneisiin.

title: Syöpä

text: Ennen hoitoa täytyy määrittää tarkasti syöpätyyppi ja syövän levinneisyys. Kasvain paikannetaan ensin kuvantamistutkimuksin, jonka jälkeen siitä otetaan näyte joko leikkaamalla kudospala tai ottamalla yksittäisiä soluja neulalla. Patologi tutkii mikroskoopilla kudosnäytteen ja diagnoosia voidaan varmentaa erikoisvärjäyksillä ja verikokeilla. Joitakin syöpätyyppejä, Suomessa rintasyöpää, kohdunkaulan syöpää ja suolistosyöpää, etsitään seulontatutkimuksella oireettomasta väestöstä.[12] Seulonnan yksi edellytys on, että syövästä on olemassa esivaihe, joka voidaan löytää tai että syövän varhaisesta tunnistamisesta on olennainen hyöty hoitojen tuloksiin.

title: Syöpä

text: Syöpä saa alkunsa yleensä yhdestä ainoasta toiminnaltaan häiriintyneestä solusta. Eri syöpien soluilla on erilaisia piirteitä, mutta yhteistä on, että syöpäsoluilla on eri kokoonpanoja seuraavista ominaisuuksista:

title: T-imusolu

text: T-solujen ainutlaatuinen piirre on niiden kyky erottaa terveet ja epänormaalit (esim. tartunta tai syöpä) solut elimistössä.

title: Emättimen syöpä

text: Noin 65–70 % sairastuneista on elossa viisi vuotta emättimen syövän toteamisen jälkeen, jos se ei ole levinnyt. Leviäminen esimerkiksi virtsarakkoon tekee ennusteesta paljon huonomman. Britanniassa 58 % kaikista emättimen syöpään sairastuneista elää toteamisen jälkeen viisi vuotta tai enemmän.

title: Syöpä

text: Solunsalpaajia on erilaisia muun muassa alkyloivat aineet, antimetaboliitit, antibiootit, vinca-alkaloidit ja ne vaikuttavat eri kohtiin solun kehitysvaiheessa. Useimmat solusalpaajista tehoavat vain jakautuviin soluihin.

title: Syöpägeeni

text: Syöpägeeni eli onkogeeni on mutatoitunut geeni, joka voi saada solun muodostamaan kasvaimen, mikä voi johtaa syöpään. Onkogeenit saavat kasvaimia aiheuttavat ominaisuutensa mutaatioiden kautta ("gain-of-function" -mutaatio). Onkogeenit voivat syntyä soluissa normaalisti toimivista proto-onkogeeneistä (esisyöpägeenit), mutta myös virukset kantavat onkogeenejä.

title: Syöpä

text: Interferonit ovat solujen tuottamia proteiineja, jotka estävät viruksen lisääntymisen solussa. Niitä voidaan käyttää kahdella tavalla: ruiskuttamaan elimistöön valmista interferonia tai aktivoimalla rokotteella elimistö tuottamaan niitä. Interferoneita valmistetaan yhdistelmä-DNA:n avulla bakteerisoluissa (Liittyy myös sädehoitoon).

title: Solunjakautuminen

text: Useimmat solut säilyttävät jakaantumiskykynsä, mutta jotkut erikoistuneet solut eivät enää erilaistumisensa jälkeen pysty lainkaan jakautumaan. Geenit säätelevät solujen jakautumista tuottamiensa proteiinien välityksellä. Tällaisia proteiineja ovat muun muassa erilaiset morfogeenit. Perimässä on yleensä levossa olevia esisyöpägeenejä jotka saattavat ulkopuolisten tekijöiden kuten karsinogeenien vaikutuksesta muuttua aktiivisiksi. Tästä voi seurata syöpä, kun solut alkavat jakaantua hallitsemattomasti.

title: Indusoitu pluripotentti kantasolu

text: Riippuen käytetyistä menetelmistä aikuisen solujen uudelleenohjelmointi iPSC:jen tuottamiseksi voi aiheuttaa merkittäviä riskejä, jotka voisivat rajoittaa niiden käyttöä ihmisille. Esimerkiksi virusten käyttö solujen genomin muuttamiseen voi potentiaalisesti käynnistää syöpää aiheuttavien geenien tai onkogeenien ekspression. Helmikuussa 2008 Cell-nimisessä tieteellisessä lehdessä julkaistiin mullistavia löydöksiä, kun tutkijat ilmoittivat kehittäneensä tekniikan, jolla voisi poistaa onkogeenit pluripotentiaalisuuden induktion jälkeen. Siten iPSC:jen käyttömahdollisuudet ihmisen sairauksien hoidossa kasvaisivat. Myöhemmin huhtikuussa 2009 Sheng Dingin ryhmä La Jollassa Kaliforniassa kykeni osoittamaan, että iPSC:jen tuottaminen on mahdollista ilman mitään aikuisen solun geneettistä muuttamista: solujen toistunut käsittely tietyillä proteiineilla polyarginiiniankkureiden kautta soluihin kanavoiden oli riittävää indusoimaan pluripotentiaalisuuden. Tällä tavoin kehitettyjen iPSC:jen akronyymi on piPSC () eli proteiini-indusoidut pluripotentit kantasolut.

title: Eturauhasen syöpä

text: Tyköhoidoissa eturauhasen sisälle asetetaan pieniä jyväsiä, jotka säteilevät eturauhasen sisällä ja näin säästävät eturauhasta ympäröivien elinten soluja säteilyn haittavaikutuksilta. Tyköhoito aiheuttaakin vähemmän sivuvaikutuksia ja on paremmin siedetty kuin ulkoinen sädehoito. Sisäinen sädehoito antaa hyvän hoitotuloksen pienen riskin taudeissa, mutta levinneen tai aggressiivisen taudin hoitoon tyköhoito ei riitä. Tyköhoidon vaihtoehtona voi olla myös pelkkä seuranta, sillä tyköhoidon antaminen rauhalliseen syöpään voi olla taudin ylihoitamista.

title: Aapeli Saarisalo

text: Aapeli Saarisalo oppi rakastamaan raikasta ulkoilmaa. Lähi-idässä hän nukkui usein ulkona. Kotimaassa hän piti huolen siitä, että huoneita aina tuuletettiin ja hänen yliopiston ystävänsä muistavat, että automatkalla piti jopa −20°:n pakkasillakin pitää auton ikkuna auki. Saarisalon mukaan Lähi-idän paimentolaisilla, beduiineilla ei ole koskaan syöpää, koska he oleskelevat niin paljon ulkoilmassa. Syöpä johtuu solujen aineenvaihdunnan puutteista ja solut tarvitsevat happea.

title: Apoptoosi

text: On useita tilanteita, joissa soluista on päästävä eroon. Vaurioituneet tai virusten infektoimat solut saadaan apoptoosin avulla tuhottua. Yksilönkehityksen aikana muun muassa sormien synty on apoptoosin ansiota. Sormet muotoutuvat tarpeettomien solujen kuollessa sormien välistä. Myös auringonvalon vaikutuksesta vaurioituneet ihosolut tuhoutuvat apoptoottisesti. Apoptoosi ei aiheuta tulehdusta. Apoptoosilla on myös keskeinen merkitys immuunipuolustuksessa, ja syöpään liittyy usein apoptoosin estyminen.

title: Riitta Lahesmaa

text: Lahesmaa on toiminut vuodesta 1998 alkaen Turun biotekniikan keskuksen johtajana. Hän johtaa myös keskuksessa toimivaa molekyyli-immunologian tutkimusryhmää. Lahesmaa tutkii tutkimusryhmineen erityisesti T-solujen kehitystä ja tehtäviä, kuten näiden solujen osuutta kehon suojautuessa patogeenejä ja syöpää vastaan. Lahesmaa on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2012 ja hänet nimitettiin akatemiaprofessoriksi 2016 alkaen.

title: Kilpirauhassyöpä

text: Yleisin kilpirauhassyövän tyyppi on papillaarinen eli pienisoluinen syöpä, joka on lähtöisin kilpirauhasen follikulaarisista soluista. Samoista soluista on lähtöisin myös kilpirauhasen follikulaarinen syöpä. Yhdessä nämä kaksi yleisintä tyyppiä muodostavat 85–95 prosenttia kilpirauhasen pahanlaatuisista kasvaimista, ja molempien ennuste on hyvä.

title: Kloonaus

text: Kun verrataan kloonattuja alkiokantasoluja aikuisiin, useakykyisiin kantasoluihin, on kloonattujen alkiokantasolujen etuna niistä kasvatettavien kudoslajien ainakin toistaiseksi suurempi kirjo. Kun taas verrataan kloonattuja alkiokantasoluja muihin vieraisiin, jo olemassa oleviin alkiokantasoluihin (esim. koeputkihedelmöitysten ylimääräisiin alkioihin), on alkiovaiheessa kloonattujen kantasolujen etuna niiden lähes täydellinen geneettinen vastaavuus potilaan solujen kanssa (potilaan genomista eroaa vain vieraan munasolun luovuttajan mitokondrion genomi, joka muodostaa noin 0,002 % kokonaisgenomista). Huomattava geneettinen vastaavuus tekee vastaanottajan kehossa tapahtuvan hylkimisreaktio epätodennäköiseksi. Terapeuttiseen kloonaukseen liittyviä riskejä – kuten kantasolujen mahdollisesti aiheuttamia kasvaimia (syöpää) – ei ole vielä arvioitu, mikä pitäisi tehdä ennen kuin keinoa hyödynnetään ihmisten hoidossa.

title: Eturauhasen syöpä

text: Eturauhasen syövän etiologia on taudin yleisyydestä huolimatta edelleen pääosin tuntematon. Eturauhasen syöpä kehittyy eturauhasen solujen alkaessa muuttua pahanlaatuisiksi. Tapausten erityispiirteenä sairaus kehittyy usein aluksi hitaasti ja ilmenee myöhemmin iäkkäillä potilailla. Ympäristötekijöillä on suurempi merkitys eturauhasen syövän kehittymisessä kuin perinnöllisillä tekijöillä.

title: Henrietta Lacks

text: Henrietta Lacks (1. elokuuta 1920 – 4. lokakuuta 1951) oli yhdysvaltalainen nainen joka kuoli kohdunkaulan syöpään. Ennen hänen kuolemaansa hänen syöpäkasvaimestaan otettiin soluja. Siitä saakka niitä on viljelty solumaljalla, ja ne ovat kasvaneet ja jakautuneet. Nämä HeLa-solut ovat levinneet ympäri maailman, ja niitä on käytetty apuna kehitettäessä uusia lääkkeitä syöpää vastaan.

title: Mutaatio

text: Tarkoituksellisesti mutaatioita tapahtuu solussa esimerkiksi meioosissa (tekijäinvaihdunta) ja hypermutaatiossa (vasta-aineiden tuotanto). Monisoluisissa eliöissä geenivaihtelu voidaan jakaa ituradan variaatioihin, jotka voivat välittyä jälkikasvulle ja somaattisiin variaatioihin, jotka eivät periydy mutta saattavat johtaa solun virheelliseen toimintaan tai kuolemaan. Syöpä on aina useamman mutaation aiheuttama; se voi olla seurauksena, mikäli mutaatiot muuttavat solun toimintaa siten, että solu alkaa jakautua hallitsemattomasti.

title: Syöpä

text: Solunsalpaajat eli sytostaatit ovat lääkkeitä, jotka häiritsevät ja hidastavat runsaasti jakautuvien solujen toimintoja. Ne häiritsevät solunjakautumista. Varsinkin runsaasti jakautuvat solut kärsivät säteilystä ja salpaajista suhteellisesti enemmän kuin normaalit kudokset, jotka toipuvat nopeammin. Solunsalpaajia annetaan kolmannekselle potilaista.

title: Syöpä

text: Solu ei tottele ulkoisia tai sisäisiä solun erikoistumista ohjaavia signaaleja. Solu onnistuu välttämään apoptoosin. Solu ei vanhene (koe seneskenssiä) eikä erikoistu. Solun geneettinen koostumus voi olla poikkeava (kromosomihäiriöitä). Solut pystyvät karkaamaan muualle elimistöön ja kudoksiin. Solut pystyvät kasvamaan toisessa paikassa elimistössä (etäpesäkkeet).

title: Pussiahma

text: Tämä pussiahmaa uhkaava DFTD-sairaus on varsin erikoinen tarttuva syöpä, joka on peräisin hermon aksonia ympäröivistä Schwannin soluista. Syöpäsoluissa on todettu olevan vain 13 kromosomia kun taas pussiahman terveissä soluissa niitä on 14. [5][6][7]. On tehty johtopäätös, jonka mukaan geeniterapiaa voisi kenties käyttää hoitona. [7] Tartuntaa edistää pussiahman biodiversiteetin lasku sillä mekanismilla, että evidenttien eläinten immuunipuolustus ei kykene erottamaan syöpäsoluja omasta kudoksesta.[8][9]

title: Syöpä

text: Kudoksissa solut jakautuvat synnyttäen uusia soluja samalla kun vanhoja soluja tuhoutuu apoptoosin eli ohjelmoidun solukuoleman kautta. Mutaatiot DNA:n syövälle kriittisissä geeneissä voivat häiritä tätä prosessia, jolloin hallitsematon solujen jakautuminen tuottaa kasvaimia, jotka voivat olla pahanlaatuista syöpää. Näistä geeneistä esisyöpägeenit (proto-onkogeenit) säätelevät solujen kasvua ja mitoosia. Toiset, kasvunrajoitegeenit (tuumorisuppressorigeenit) hidastavat solujen kasvua, pysäyttävät solunjakautumisen DNA:n korjauksen ajaksi tai ajavat solun apoptoosiin tarpeeksi vakavissa DNA-vaurioissa. Syövän kehittyminen edellyttää tyypillisesti useita mutaatioita kummankin tyyppisissä geeneissä. Syöpä on siis pohjimmiltaan geenisairaus.

title: Henrietta Lacks

text: Lacksista otettu solulinja nimettiin HeLa-soluiksi hänen nimensä mukaan. Pian ne levisivät tutkimuskäyttöön ympäri maailman. Niitä on käytetty apuna syöpähoitojen ja -lääkkeiden kehittämisessä. Niiden avulla on saatu kehitettyä myös muun muassa poliorokote, sekä menetelmä, jolla ensimmäinen koeputkilapsi Louise Brown syntyi. Myös Nobelin lääketieteen palkinnon saanut Harald zur Hausen käytti HeLa-soluja kohdunkaulan syöpää aiheuttavan viruskannan löytämisessä. Vuoteen 2013 mennessä HeLa-soluja on käytetty jo 75 000 tutkimuksessa ja lääketehtaat ovat ansainneet niistä kehitetyillä lääkkeillä miljardeja.

title: Myrkyllisyys

text: Mutageenit ovat aineita, jotka vahingoittavat solun genomia. Syntynyt vaurio periytyy solun jakautuessa. Altistumista mutageeneille voidaan seurata mittaamalla syntyviä DNA-addukteja (kemikaalin ja emäksen kompleksi)kudoksista ja kromosomimuutoksia esimerkiksi veren lymfosyyteistä. Ionisoivan säteilyn, styreenin, vinyylikloridin ja etyleenioksidin on todettu aiheuttavan lymfosyyttimuutoksia. Mutaatiot voivat tapahtua sukusoluissa tai somaattisissa soluissa. Sukusolujen mutaatiot ovat perinnöllisiä ja näkyvät vasta seuraavissa sukupolvissa. Toistaiseksi ei tunneta varmuudella yhtään kemikaalien aiheuttamaa periytynyttä muutosta, mutta riskiin on suhtauduttava vakavasti, koska sukusoluihin kohdistuvat vaikutukset voivat pitkällä aikavälillä olla paljon tuhoisampia ihmiskunnalle kuin muut viivästyneet vaikutukset. Somaattisiin soluihin kohdistuvista mutaatioista pahin seuraamus on syöpä.

title: Ihosyöpä

text: Ihosyöpä tarkoittaa ihosoluista lähtöisin olevaa syöpäkasvainta. Se muodostuu yleensä ihon ylimpään kerrokseen eli epidermikseen. Ihosyövän tyyppi riippuu siitä, mistä soluista se on saanut alkunsa. Yleisimmät ihosyövät ovat basaliooma, spinaliooma ja melanooma. Harvinaisempia syöpätyyppejä ovat Kaposin sarkooma, dermatofibrosarkooma ja Merkelin solu -syöpä. Monesti ihosyövällä tarkoitetaan ainoastaan melanoomaa, joka on syöpätyypeistä vaarallisin. Ihosyöpään kuolee vuosittain Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan noin 48 000 ihmistä.

title: Syöpä

text: Noin sata syöpiin liittyvää geeniä tunnetaan[10]. Useimmat näistä geeneistä säätelevät solun jakaantumista.

title: Klonaalisesti tarttuva syöpä

text: 1996 hollantilainen luontokuvaaja Christo Baars havaitsi tiettävästi ensimmäisenä pussiahmojen DFTD-kasvaimia ja otti niistä valokuvia. Tätä seurasivat useat havainnot kasvaimista ja pussiahmojen määrän väheneminen. 2006 DFTD:n esitettiin ensimmäisen kerran olevan tarttuva syöpä, sillä tutkimuksessa kasvainten solujen havaittiin olevan geneettisesti samoja useissa eri pussiahmoissa.

title: Karsinogeeni

text: Mutageenit aiheuttavat syöpää vahingoittamalla DNA:ta. Solut pystyvät yleensä korjaaman vahingon. Jos se ei onnistu, solu osaa tappaa itsensä, mutta joskus vahinko estää itsetuhomekanismia toimimasta tai käynnistää solun jakautumisen. Tämä tarkoittaa samaa kuin syöpäsoluksi muuttuminen. Nopeasti jakautuvat solut, eli ihon, vatsan limakalvon, rintarauhasen sekä munasarjojen tai kivesten solut ovat erityisen alttiitta karsinogeeneille, koska syöpä-DNA pystyy kopioitumaan nopeasti. Toisaalta ruoansulatuskanavan limakalvon nopea uusiutuminen on myös puolustusmekanismi syöpää vastaan, koska näin limakalvon pintaan syntyneet syöpäsolut irtoavat.

title: Neuroblastooma

text: Neuroblastooma on sympaattisen hermokudoksen epäkypsien (”nuorten”) solujen muodostama pahanlaatuinen kasvain (neuro = hermo, blasti = hyvin nuori solu, oma = kasvain). Se on tavallisin pienillä, alle viisivuotiailla lapsilla, ja sitä todetaan Suomessa noin 10 tapausta vuodessa. Neuroblastooma on yleisin lapsilla tavattava kiinteä syöpä heti aivokasvainten jälkeen.[1] Neuroblastooman kliininen kuva on hyvin laaja: pieni osa levinneistäkin taudeista paranee itsestään, kun taas toisilla lapsilla tauti on aggressiivinen ja edellyttää rajua hoitoa lapsen selviämiseksi.