query: Mistä ketjureaktio johtuu?

title: Fissio

text: Ketjureaktio johtuu siitä, että spontaanissa fissiossa ytimestä vapautuu 1–5 (luonnon uraanille keskimäärin 2,5[4]) vapaata neutronia. Neutronien osuessa uusiin ytimiin, halkeavat ne myös vapauttaen lisää vapaita neutroneja ja runsaasti energiaa sekä lämmön että gammasäteilyn muodossa. Jos fissiokelpoista ainetta on vähän, suurin osa neutroneista joutuu kappaleen ulkopuolelle eikä saa aikaan uusia fissioita. Mutta jos sellaista ainetta on riittävästi, kriittistä massaa suurempi määrä, ketjureaktio jatkuu yhä useamman ytimen haljetessa niin, että voi tapahtua jopa ydinräjähdys.

title: Tutkimusreaktori

text: Polttoainemateriaalin eli uraani-zirkonium hydridin ominaisuus on voimakas negatiivinen takaisinkytkentä lämpötilan ja reaktiivisuuden välillä. Tämän ansiosta ketjureaktion karkaaminen hallitsemattomasti on fysikaalisesti mahdotonta. [2] Voimakkaan takaisinkytkennän ansiosta reaktorilla voitiin ”ampua” tehopulsseja. Siinä säätösauva ammuttiin paineilmalla pois sydämestä, jolloin reaktorin teho nousi tuhatkertaiseksi eli 250 megawattiin. Tämä nosti polttoaineen lämpötilaa, ja reaktiivisuuden ja lämpötilan negatiivinen takaisinkytkentä pysäytti ketjureaktion itsestään. Tehopulssi kesti vain 30 millisekuntia. [6]

title: Kriittinen massa

text: Kriittinen massa on fissiilistä materiaalista tehdyn kappaleen massan raja-arvo, jossa kappaleen kriittisyys "k"=1. Kriittisen massan ylittyessä kappaleen kriittisyys "k" on suurempi kuin 1 (ylikriittinen kappale), ja alittuessa "k" on alle 1 eli kappale on alikriittinen. Ylikriittisessä kappaleessa tapahtuu (aina) spontaani ja progressiivinen ydinreaktioiden ketjureaktio, jossa atomien ytimiä halkeaa eli fissioituu ja vapautuu energiaa. Vastaavasti alikriittisessä kappaleessa ketjureaktiota ei synny.

title: Jälkilämpö (ydinreaktori)

text: Jälkilämpöä syntyy ydinreaktorin polttoaineessa, kun radioaktiiviset fissiotuotteet hajoavat. Jälkilämmön tuotto jatkuu vielä sen jälkeen, kun ketjureaktio on pysäytetty. Jälkilämpö kuumentaa polttoainetta, ja siksi myös pysäytettyä reaktoria täytyy jäähdyttää. Reaktorin jäähdyttäminen jälkilämmön poistamiseksi onkin toinen ydinturvallisuuden keskeinen tehtävä, ketjureaktion hallinnan lisäksi.

title: Fissio

text: Ydinvoimaloiden sähköntuotanto perustuu tällaisesta ketjureaktiosta saadun lämpöenergian hyväksikäyttöön hallituissa olosuhteissa. Jos ketjureaktio pääsee jostain syystä kiihtymään liiaksi, lämmöntuotanto kasvaa hyvin nopeasti. Tehon hallitsematon nousu on kaupallisessa energiantuotannossa käytetyissä kevytvesireaktoreissa estetty perustavanlaatuisilla luonnollisilla takaisinkytkennöillä siten, että lämpötilan nousu hidastaa välittömästi ketjureaktiota ja teho pienenee. Reaktorin jäähdytyksen menettäminen kuitenkin saattaa pahimmillaan aiheuttaa ydinvoimalan reaktorisydämen sulamisen, eli ns. sydämen sulamisonnettomuus. Syynä tähän on jälkilämpö, jota fissioissa syntyneiden kevyempien ytimien beetahajoaminen ja gammasäteily tuottavat ketjureaktion sammuttamisen jälkeen merkittäviä määriä 1–2 vuorokauden ajan. Jäähdytysvesikierron estyminen voi tällöin aiheuttaa sydämen ylikuumenemisen ja vaurioitumisen. Jäähdytysveden saatavuuden turvaaminen kaikissa olosuhteissa onkin yksi nykyaikaisten tehoreaktorien pääsuunnitteluperusteista.

title: Olkiluodon ydinvoimalaitos

text: Reaktori koostuu painesäiliöstä, jonka sisällä on polttoaine, säätösauvat, vedenerotin ja höyrynkuivain. Vesi pumpataan syöttövesipumpuilla reaktoriin, jossa se kiertää pääkiertopumppujen aikaansaamassa pääkiertovirtauksessa. Veden kiertäessä reaktorisydämen läpi osa siitä höyrystyy ja kulkee vedenerottimen sekä höyrynkuivaimen kautta turbiinille veden palautuessa takaisin pääkiertovirtaukseen. Reaktorisydän koostuu 121 säätösauvasta ja 500 polttoainenipusta, joissa on uraania noin 90 tonnia. Reaktorin tehoa säädetään säätösauvoilla ja pääkiertopumpuilla. Tarvittaessa ketjureaktio voidaan nopeasti pysäyttää tekemällä pikasulku (alle 4 s), joka nostaa säätösauvat reaktoriin vedellä, joka on paineistettu typen avulla. Normaalisti säätösauvoja siirretään sähkömoottoreilla. Jos säätösauvat eivät toimi lainkaan, voidaan ketjureaktio silti pysäyttää pumppaamalla boorihappoa sisältävää vettä reaktoriin, jolloin neutronit absorboituvat booriin.

title: Radikaali (kemia)

text:
"Etenemisvaiheessa" klooriradikaali sitoutuu radikaalisubstituutioreaktiolla metaanin vetyatomin kanssa synnyttäen metyyliradikaalin. Metyyliradikaali voi reagoida kloorimolekyylin kanssa.
Näissä reaktioissa syntyy metyylikloridia mutta klooriradikaaleja ei kulu. Radikaalit voivat reagoida uudestaan, joten on syntynyt ketjureaktio. Klooriatomit voivat reagoida myös metyylikloridimolekyylien kanssa. Tällöin muodostuu dikloorimetaania (CHCl), joka voi reagoida edelleen klooriatomien kanssa. Yhdestä kloorimolekyylistä lähtenyt ketjureaktio etenee keskimäärin noin 10 000 kierrosta ennen päättymistään.

title: Kahjot ninjat

text:
12. kisassa Katsumi
Yamada olisi päässyt 3. tasolle jos olisi muistanut ottaa hanskat
pois Ketjureaktio-esteen jälkeen.

title: Ydinturvallisuus

text: Ydinreaktorit pyritään suunnittelemaan siten, että lämpötilan nousu tai veden kiehuminen hidastaa ketjureaktiota. Tämä estää reaktorin tehon hallitsemattoman kasvun. Ketjureaktion nopeaa pysäyttämistä varten reaktoreissa on pikasulkujärjestelmä ja sitä varmentava boorausjärjestelmä. Painevesireaktoreissa pikasulku saadaan aikaan pudottamalla säätösauvat reaktorin sydämeen ylhäältä päin. Pudotus tapahtuu katkaisemalla sauvoja kannattelevien sähkömagneettien virta. Kiehutusvesireaktoreissa säätösauvat taas laukaistaan reaktoriin alhaalta päin hydraulisen pikasulkujärjestelmän avulla. Säätösauvojen juuttumisen varalta ketjureaktio voidaan pysäyttää myös pumppaamalla reaktoriin booriliuosta, joka absorboi neutroneja.

title: Ydinvoima

text: Eräissä alkuaineissa voi suotuisissa olosuhteissa syntyä ketjureaktio, jossa fissiossa vapautuvat neutronit törmäävät muihin atomeihin ja aiheuttavat uusia fissioita. Jos kussakin fissiossa vapautuneet neutronit aiheuttavat keskimäärin ainakin yhden uuden fission, ketjureaktio pysyy käynnissä, muutoin se väistämättä pysähtyy. Ydinreaktorin tehon säätö perustuu yleensä vapaiden neutronien absorbointiin säätösauvoilla tai muilla keinoilla.

title: Ketjureaktio (fysiikka)

text: Ketjureaktiolla tarkoitetaan fysiikassa fissioiden ilmenemistä toisiaan aiheuttavana sarjana. Ketjureaktiossa fissiilissä eli halkeamiskelpoisessa aineessa, kuten uraani-235:ssä, tapahtuu ydinfissio, jossa vapautuu energiaa ja neutroneita. Nämä neutronit törmätessään muihin ytimiin aiheuttavat jälleen uusia fissioita. Ketjureaktio tapahtuu hallitsemattomasti ydinaseessa ja hallitusti ydinreaktorissa. Ydinenergian tuotanto perustuu ketjureaktiolle.

title: Ketjureaktio (vuoden 1980 elokuva)

text: Ketjureaktio (eng. "The Chain Reaction") on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut toiminnallinen trilleri tai katastrofielokuva. Sen pääosia esittävät mm. Steve Bisley, Arna-Maria Winchester, Ross Thompson, Ralph Cotterill, Hugh Keays-Byrne, Lorna Lesley, Richard Moir, Patrick Ward ja Laurie Moran. Mel Gibson tekee elokuvassa cameoroolin parrakkaana mekaanikkona. Elokuvan on ohjannut Ian Barry.

title: Ketjureaktio

text: Ketjureaktio tarkoittaa seuraavia asioita:

title: Ydinvoima

text: Ydinpolttoaineiksi kelpaavilta aineilta vaaditaan muutamia tekijöitä. Ensinnäkin vain harvat aineet pystyvät ylläpitämään ketjureaktiota eli ovat fissiilejä. Toisaalta taas energiaa saadaan vapautettua ainoastaan raskaista ytimistä, jotka hajoavat keskiraskaiksi ytimiksi. Tämä johtuu siitä, että keskiraskaiden alkuaineiden ytimien sidososuus (ytimen sidosenergia ytimen hiukkasten lukumäärää kohti) on suurempi kuin raskaiden tai keveiden aineiden sidososuus. Sidososuuden kasvaessa vapautuu ytimien rakenneosasten väliltä potentiaalienergiaa. Keveiden aineiden potentiaalienergiaa saadaan vapautettua fuusiolla.

title: Luonnollinen immuniteetti

text: Komplementiksi kutsutaan järjestelmää, joka koostuu joukosta veressä ja kudosnesteissä esiintyviä proteiineja, jotka tunnistavat ja tuhoavat siellä esiintyviä patogeenejä. Komplementin eri proteiinit toimivat ketjureaktion kaltaisella tavalla: ensimmäisen aktivoiduttua se aktivoi seuraavan, joka edelleen aikaansaa kolmannen proteiinin aktivoitumisen. Ketjureaktion käynnistyttyä sitä on vaikea pysäyttää, ja se myös kasvaa edetessään voimakkaammaksi, sillä kukin aktivoituneista proteiineista kykenee aktivoimaan useita seuraavan vaiheen proteiineja.

title: Ydinturvallisuus

text: Jos ydinreaktorin polttoainetta ei pystytä jäähdyttämään, niin sen lämpötila nousee. Tämä voi johtaa polttoaineen vaurioitumiseen tai sulamiseen ja radioaktiivisten aineiden vapautumiseen. Näin tapahtui Three Mile Islandin ja Fukushiman onnettomuuksissa. Ydinreaktorin toimiessa sen polttoaineeseen kertyy fissiotuotteita. Näiden fissiotuotteiden radioaktiivisessa hajoamisessa syntyy lämpöä, jota kutsutaan jälkilämmöksi, koska sen tuotto jatkuu vielä ketjureaktion pysäyttämisen jälkeen. Suuren reaktorin jälkilämpöteho on niin suuri, että se voi sulattaa polttoainesauvat. Sen takia polttoainetta täytyy jäähdyttää vielä ketjureaktion pysäyttämisen jälkeen.

title: Nikolai Semjonov

text: Semjonovin tutki tarkasti ketjureaktioiden etenemistä ja erityisesti palamisprosessia. Hänen tutkimuksensa johtivat hapettumisen mekanismien tarkempaan ymmärtämiseen.

title: Ydinonnettomuus

text: Niin sanotussa reaktiivisuusonnettomuudessa menetetään ketjureaktion hallinta siten, että reaktorin teho kasvaa äkillisesti. Tällöin polttoaineen kuumeneminen voi johtaa sen nopeaan vaurioitumiseen. Reaktiivisuusonnettomuus voisi tapahtua, jos säätösauva putoaa tai vahingossa vedetään ulos reaktorista. Painevesireaktorissa reaktiivisuuden säätöön käytetään säätösauvojen lisäksi jäähdytysveteen liuotettua booria. Säätösauvoihin liittyvien syiden lisäksi reaktiivisuusonnettomuus voisi johtua myös jäähdytteen booripitoisuuden äkillisestä laimenemisesta, jos esimerkiksi käyttöhenkilökunnan virheiden takia reaktoriin pumpattaisiin booripitoisen veden sijasta booritonta vettä. [3][4]

title: Ydinase

text: Jotta uraani kelpaisi atomipommiin, sitä on rikastettava siten, että se sisältää halkeamiskelpoista 235U:tä ainakin noin 93,5%. Yli 80-prosenttista rikastettua uraania sanotaan vahvasti rikastetuksi uraaniksi. Jotta ketjureaktio olisi jossain uraanikappaleessa mahdollinen, siinä on oltava riittävä määrä halkeamiskelpoista uraani-235:tä. Tätä määrää sanotaan kriittiseksi massaksi. Tämä siksi, etteivät ensimmäisen halkeamisen tuloksena olevat neutronit karkaisi uraanikimpaleesta jatkamatta ketjureaktiota. Jos kaikki ensimmäisessä halkeamisessa syntyneet neutronit sattumalta karkaavat uraanista ulos, tulee kuitenkin joskus jokin neutroni, joka käynnistää ketjureaktion.

title: Enrico Fermi

text: Atomiydinten halkeaminen eli fissio voidaan saada aikaan pommittamalla riittävän epävakaita ytimiä neutroneilla. Halkeamisessa vapautuu lisää neutroneja, jotka puolestaan voivat halkaista uusia ytimiä. Fermi näki tämän ketjureaktion mahdollisuuden heti kun fissio oli keksitty ja alkoi tehdä kokeita, joiden tarkoituksena olisi saada ketjureaktio toimimaan hallitusti laboratoriossa. Hän onnistuikin vuonna 1942 Chicagossa; koetta voidaan pitää maailman ensimmäisenä ydinreaktorina.

title: Ydinvoima

text: Ketjureaktion hallinnan menettäminen voi johtaa ns. reaktiivisuusonnettomuuteen, jossa ydinreaktorin teho kasvaa äkillisesti, kuten tapahtui Tšernobylin onnettomuudessa. Tällöin reaktorin polttoaine kuumenee nopeasti, mikä voi johtaa sen vaurioitumiseen ja radioaktiivisten aineiden vapautumiseen. Ydinreaktorit pyritään suunnittelemaan siten, että lämpötilan nousu tai jäähdytysveden kiehuminen hidastaa ketjureaktiota. Tämä estää reaktorin tehon hallitsemattoman kasvun. Ketjureaktion nopeaa pysäyttämistä varten reaktoreissa on pikasulkujärjestelmä, joka työntää säätösauvat reaktorin sydämeen. Jos säätösauvat jumittuvat, niin ketjureaktio voidaan pysäyttää myös pumppaamalla reaktoriin booriliuosta, joka absorboi neutroneja.[29]

title: Manhattan-projekti

text:
Alamogordossa 30 metriä korkeassa terästornissa (koordinaatit ) 16. heinäkuuta 1945 suoritettu ensimmäinen koeräjäytys – koodinimeltään Trinity (kolminaisuus) – onnistui hyvin.
Pommi oli läpimitaltaan noin 1,5 -metrinen pallo, jonka kyljessä oli räjäytyslaite. Pallo koostui pääosin räjähteistä, joiden keskellä oli noin 6,2 kg painava plutoniumpallo, jonka läpimitta oli yhdeksän senttimetriä. Kahdesta eri räjähdetyypistä muotoillut ”linssit” puristivat räjähtäessään plutoniumpallon kriittiseksi, jolloin ketjureaktio alkoi. Ketjureaktio kiihtyi räjähdykseksi, josta vapautunut energia nosti lämpötilan kymmeneen miljoonaan asteeseen.

title: Berkelium

text: Berkeliumin käyttäytyminen fissiossa on erilaista kuin sitä lähellä olevien aktinoidien curiumin ja kaliforniumin. Siitä ei saada käyttökelpoista ydinpolttoainetta. Teoriassa Bk voi ylläpitää ketjureaktiota nopeassa hyötöreaktorissa. Berkeliumista ei myöskään saa helposti ydinasetta. Isotoopin Bk kriittinen massa on 192 kg, ja vaikka sitä voidaan pienentää erilaisilla neutroniheijastimilla aina 131 kg:aan saakka, niin tämäkin määrä ylittää koko maailman berkeliumin tuotannon moninkertaisesti. Isotooppi Bk voi ylläpitää ketjureaktiota sekä termaalisia neutroneja että nopeita neutroneja hyödyntävässä reaktorissa, mutta sen valmistaminen on monimutkaista joten tällä on vain teoreettista merkitystä. Tämän isotoopin kriittinen massa on 75,7 kg puhtaalle pallomaiselle kappaleelle, 41,2 kg 20 cm vettä sisältävän neutroniheijastimen kanssa ja 35,2 kg 30 cm paksun teräsheijastimen kanssa.

title: Ydinreaktori

text: Kevytvesireaktorin luonteeseen kuuluu, että se on itsestään, fysikaalisten ominaisuuksiensa ansiosta vakaa. Vaikka operaattori tai automatiikka ei hallitsisi reaktoria, syystä tai toisesta tapahtuva ketjureaktion kiihtyminen johtaisi lämpötilan nousuun, joka aiheuttaisi lämpölaajenemista polttoaineessa ja höyrystymistä hidastinaineena toimivassa vedessä. Koska ketjureaktio pysyy käynnissä vain juuri ja juuri, nämä riittävät hillitsemään reaktion. Tästä syystä kevytvesireaktorin ketjureaktion on fysikaalisesti mahdotonta ”karata käsistä”.

title: Ketjureaktio (visailuohjelma)

text: Ketjureaktio oli MTV3-kanavalla kesällä 2002 esitetty suomalainen visailuohjelma, jossa kilpailijoiden piti selittää toisilleen sanoja voittaakseen palkintoja. Joka jaksossa kilpaili vastakkain kaksi joukkuetta, joista toinen koostui miehistä ja toinen naisista. Ohjelmaa juonsi Marko Pirttinen.

title: Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus

text: Isotooppianalyysin perusteella on esitetty, että 2–3 sekuntia höyryräjähdyksen jälkeen tapahtunut toinen voimakkaampi räjähdys oli osittainen hallitsematon ketjureaktio eli pienimuotoinen ydinräjähdys, joka seismologisten mittausten mukaan oli teholtaan noin kymmenen tonnia TNT:tä. Ydinräjähdys ei kuitenkaan voinut johtua reaktorin polttoaineesta, sillä rikastusastetta ei ollut tarpeeksi. Toisen räjähdyksen syyksi on myös arveltu vedyn räjähtämistä, kun kuuma zirkonium reagoi kemiallisesti veden kanssa synnyttäen vetyä, joka taas reagoi ensimmäisen räjähdyksen takia reaktoriin päässeen hapen kanssa.

title: Kryptoniitti

text:
Kryptoniittia ei tule sekoittaa krypton-alkuaineeseen.
Kryptoniittia syntyi Krypton-planeetan tuhoutuessa, kun planeetan sisältä alkanut suunnaton paine oli aiheuttanut ketjureaktion, joka lopulta johti Kryptonin tuhoon. Planeetan jäljelle jääneet meteoriitin kappaleet olivat ketjureaktiosta johtuen radioaktiivisia. Tästä mineraalin nimi krypto"niitti". Lyijy suojaa kryptoniitin säteilyltä (mm. tästä syystä Teräsmiehen avaruuspuvuissa käytetään lyijyä).
"Teräsmies III" -elokuvassa aine analysoitiin, ja sen koostumukseksi todettiin "kuuman fuusion yhdiste": 15,08 % plutoniumia, 18,06 % tantaalia, 27,71 % ksenonia, 24,02 % prometiumia, 10,62 % dialiumia (joka on todellisuudessa palkokasvi, ei alkuaine), 3,94 % elohopeaa ja loput 0,57 % jaksolliseen järjestelmään kuulumatonta alkuainetta.

title: Ketjureaktio (vuoden 1996 elokuva)

text: Ketjureaktio (engl. "Chain Reaction") on vuonna 1996 kuvattu toimintaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Keanu Reeves, Morgan Freeman, Rachel Weisz, Fred Ward, Brian Cox, Kevin Dunn, Joanna Cassidy, Nicholas Rudall ja Tzi Ma. Elokuvan on ohjannut Andrew Davis.

title: Ketjureaktio (visailuohjelma)

text: Palkinnoksi joukkue sai bonuskierroksella kerätystä pisteistä jonkin seuraavista laivaristeilyistä:

title: Ydinase

text: Plutoniumpommi on tykkityyppistä uraanipommia huomattavasti vaikeampi valmistaa, koska tykkityyppisessä plutoniumpommissa ketjureaktio pyrkii alkamaan liian aikaisin ja tuottamaan vain pienen räjähdyksen. Ketjureaktion alku johtuu fissiokelpoisen Pu-239:n seassa olevan Pu-240:n ja muiden plutoniumin isotooppien itsestään tapahtuvasta fissiosta. Pu-240 on siis niin epävakaa, että se pystyy fissioitumaan ilman neutronipommitusta. Tämä neutronintuotanto on ongelma tehokkaan plutoniumpommin suunnittelijalle.


query: Kuinka suolaista Punaisenmeren vesi on?

title: Punainenmeri

text: Punainenmeri on yhteydessä Arabianmeren kautta Intian valtamereen. Sen valuma-alueella sataa todella vähän. Haihtuminen on suurempaa kuin makean veden virtaus mereen, ja Intian valtamerestä tuleva täydennysvesi estää Punaistamerta haihtumasta kuiviin. Siksi vesi on suolaisempaa kuin muissa maailman merissä: tyypillisesti 3,8%, Suezin- ja Aqabanlahdella jopa 4,1%.[4]

title: Taghaza

text: Noin 500-luvulla syntynyt Taghaza mainitaan ensimmäisen kerran 1200–1300-luvun arabialaisten maantieteilijöiden teoksissa. Aluksi se kuului massufa-nimiselle berberiheimolle, kunnes 1300-luvun alussa alue liitettiin keskiaikaiseen Malin valtakuntaan. Suola leikattiin 90 kiloa painaviksi harkoiksi, jotka kuljetettiin kamelikaravaaneilla Sidjilmasan, Oualatan ja Timbuktun kauppakeskuksiin. Kaivoksilla työskentelevien orjien olot olivat hirvittävät. Kaikki ruoka täytyi tuoda muualta, vesi oli suolaista ja suolaharkot toimivat ainoana rakennusmateriaalina.

title: Adulis

text: Adulis ( tai "Adoulis") on historiallinen ja arkeologinen rauniokaupunki Pohjoisella Punaisenmeren alueella nykyisessä Eritreassa, Punaisenmeren länsirannikolla. Kreikkalaisten perustama ja sittemmin Aksumin valtakuntaan kuulunut kaupunki oli aikanaan tärkeä Punaisenmeren kauppakeskus.

title: Linnulaht

text: Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.

title: Suolaliejukko

text: Suolaliejukko eli suolasuo on maapallon kuivilla alueilla esiintyvä laskujoeton suolajärvi, joka sateettomana aikana muuttuu liejukoksi tai kuivuu kovaksi suolasavitasangoksi. Vähävetisenä aikana suolat rikastuvat ja niiden sekoittuessa saveen tai liejuun muodostuu seosmaalajeja. Maaston painanteeseen syntyneen järven kuivuessa kokonaan paikan pinta peittyy suolakerrokseen. Suolaliejukosta käytetään espanjassa nimitystä "salar," persiassa "kavir," arabiassa "sebha" ja ranskassa "chott". Nimitystä chott käytetään Algerian ja Tunisian lietteellä täyttyneistä suolajärvistä, joihin jokien vesi kuljettaa paljon maa-ainesta. Kuivana aikana ne ovat suolan peittämää savitasankoa.

title: Oessaare laht

text: Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vetää, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.

title: Suola

text: Suolaa liukenee veteen, kunnes vesi muuttuu kylläiseksi. Kylläiseen veteen suola jää omaksi faasikseen.

title: Metateesi

text: Neutraloituminen (neutralisaatio) on tavanomainen esimerkki metateesista. Reaktiossa happo ja emäs reagoivat ja reaktiotuotteina ovat suola ja vesi. Esimerkiksi:

title: Mordor

text: Gorgothin takana oli Núrn, jossa Sauronin orjat asuivat. Núrnissa maa oli hedelmällistä, koska Tuomiovuoren tuhka hedelmöitti sitä ja maa oli ravinteikasta. Siellä sijaitsi suuri sisämeri. Núrnin sisämeren vesi oli suolaista.

title: Bonaire

text: Saaren kaksi kaupunkia ovat Kralendijk (pääkaupunki) ja Rincon. Bonairen merkittävimmät vientituotteet ovat öljy ja suola. Suola tuotetaan saarella haihduttamalla auringonlämmön ja voimakkaan tuulen avulla vesi merivedestä. Saarella on Curoilin öljynjakelukeskus mutta saarella ei itsellään ole öljyesiintymiä.

title: Siguedine

text: Siguedinessa harjoitettu suolan tuotanto käynnistyi uudelleen vuonna 1941, jolloin kylän asukkaat palasivat Kawarin Emi Tchoumasta. Louhoksia hyödynnetään samaan tapaan kuin Bilmassa ja Fachissa. Kaksi metriä syvään ja leveään kuoppaan keräytyvä vesi haihtuu ilmaan ja suola kiteytyy kuoreksi, joka kuumana aikana rikotaan päivittäin ja kerätään ajoittain talteen. Siguedinen suola on laadultaan erinomaista, mutta nykyään sen tuotanto on vähäistä.

title: Kuollutmeri

text: Kuollutmeri koostuu kahdesta altaasta. Niihin valuva vesi haihtuu Jordaninlaakson voimakkaassa auringon paahteessa jättäen jälkeensä suola- ja mineraalikerrostumia. Kuolleenmeren suola- ja mineraalipitoisuus on korkeimmillaan 33 prosenttia. Tämä johtuu jokien kuljettamasta eroosion irrottamasta aineksesta, jossa on myös suola-aineita. Järven vesi on niin suolapitoista, että se kannattelee uimaria pinnalla. Sillä uskotaan olevan myös terveydelle myönteisiä vaikutuksia. Näistä syistä järvi on hyvin suosittu matkailukohde. Korkean suolapitoisuuden vuoksi järvessä ei ole muutamia harvalukuisia bakteerilajeja lukuun ottamatta mitään elävää. Kuolleenmeren suola sisältää erityisen paljon mineraaleja, joista tärkeimpiä ovat magnesium (yli 30 %), kalsium, kalium, natrium ja sinkki. Rannalla on teollisuutta, joka erottaa vedestä ruokasuolaa, kaliumia, magnesiumia ja bromia.

title: Djado

text: Djadossa, Djabassa ja Sarassa tuotettiin aikaisemmin myös suolaa, mutta keitaan hävityksen jälkeen tubut kieltäytyivät työskentelemästä suolalouhoksilla pitäen sitä häpeällisenä (louhosten työvoimana käytettiin ennen orjia). Vuonna 1941 suolan tuotanto käynnistyi uudelleen Siguedinessä, jonka asukkaat palasivat sinne Kawarin Emi Tchoumasta. Louhoksia hyödynnetään samaan tapaan kuin Bilmassa ja Fachissa. Kaksi metriä syvään ja leveään kuoppaan keräytyvä vesi haihtuu ilmaan ja suola kiteytyy kuoreksi, joka kuumana aikana rikotaan päivittäin ja kerätään ajoittain talteen. Siguedinen suola on laadultaan erinomaista, mutta sen tuotanto on nykyään varsin vähäistä.

title: Suolajärvi

text: Suolajärvi on laskujoeton järvi, jonka vesi yleensä on vahvasti suolapitoista. Yleisesti suolajärvien vesi on jopa tavallista merivettä suolaisempaa. Useimmat suolajärvet sijaitsevat kuivilla ja kuumilla alueilla, kuten aavikkoseuduilla, joissa ne saattavat jopa kuivua kokonaan kuivan kauden aikana. Veden mineraalit ja suolat kiteytyvät pohjalle ja rannalle veden haihtuessa. Suolajärven suoloilla on yleensä samat runsaussuhteet kuin valtameren veden sisältämillä suoloilla.

title: Kylläisyys

text: Liuos on kylläinen, kun liuotettavaa ainetta ei tietyssä lämpötilassa enää liukene siihen. Se on kuitenkin kylläinen vain yhden aineen suhteen. Tämä määrä riippuu lämpötilasta ja etenkin kaasuilla myös paineesta. Useat nesteet liukenevat toisiinsa kaikissa mahdollisissa suhteissa, näin esimerkiksi vesi ja etanoli, eikä tällöin saada kylläistä liuosta. Sen sijaan kaasun ja kiinteän aineen liukeneminen nesteeseen on aina rajallista. Lisäämällä veteen riittävästi suolaa saadaan aina lopulta kylläinen liuos. Tällöin suolaa liukenee nesteeseen sama määrä kuin liuoksesta erkanee suolaa kiinteäksi ja suolaliuos on näin dynaamisessa tasapainotilassa.

title: Merisuola

text: Merisuolaa saadaan haihduttamalla merivettä suurissa altaissa niin, että suola jää pohjalle, kun vesi on haihtunut. Suolaa saadaan 30 kilogrammaa kuutiometristä vettä. Merisuola on tavallisesti hieman harmaata, sen kiteet ovat joko pieniä tai suuria ja suola itsessään joko kosteaa tai kuivaa. Merisuolaa suositellaan käytettäväksi kala- ja äyriäisruoissa.

title: Etiopian kuumat myrkkylähteet

text: Danakilin aavikolla on evaporiittikerros, joka koostuu vesiliukoisista mineraaleista. Kerros on aikoinaan syntynyt aavikolla veden haihtumisen tuloksena. Danakilin evaporiitit ovat peräisin ajoilta, jolloin Punainen meri on useaan otteeseen peittänyt laakson vedellä ja vesi on haihtunut pois. Dallolissa olevat kuumat lähteet ovat värikkäimpiä maisemia maapallolla. Kuuma magma lämmittää pohjavettä, joka virtaa ympäröiviltä ylängöiltä. Kuuma vesi nousee maanpinnalle ohittaen evaporiittikerroksen, josta liukenee suolaa, kaliumkarbonaattia ja muita liukoisia mineraaleja.

title: Suola

text: Joissain suoloissa vesimolekyylit ovat osana kidehilaa. Tällaista vettä sanotaan kidevedeksi. Vettä sitovaa eli hygroskooppista suolaa kuumennettaessa vesi irtoaa kidehilasta ja kiteet rapautuvat. Rapautuneet kiteet pyrkivät ottamaan menettämänsä veden takaisin ja sitovat vettä ympäristöstään. Tällaista kuivattavaa suolaa pakataan joskus pieninä pusseina mukaan tuotteisiin, joiden on tarkoitus saapua kuivina kuluttajalle, esimerkiksi elektroniikkatuotteisiin ja kenkiin.

title: Kasviproteiinituote

text: Elovena Muru Kaurajauhis on suomalainen Raisio Oyj:n valmistama ja markkinoima kypsä kasviproteiinituote. Sen raaka-aineina ovat suomalainen täysjyväkaura, kauralese, vesi ja suola sekä peruna- ja herneproteiini.

title: Palosammutin

text: Nesteiden ja vaahtojen koostumuksen ovat moninaisia ja ovat usein osin tuotesalaisuuksia. Yhdessä B-luokan vaahtoseoksessa ainesosia ovat hydrolysoitu proteiini, glykolipohjaiset liuottimet, pinta-aktiivinen fluoriyhdiste, epäorgaaniset suolat ja vesi (yli 70 %), heksyleeniglykoli (17 %), etyleeniglykoli (13 %) ja diklorofeeni (0.02 %). Tässä esimerkissä jäätymispistettä laskevat suolat ja hyvin kylmässäkin jäätymättömät glykolit mahdollistavat seosta sisältävän sammuttimen säilytyksen alimmillaan -28 °C:ssa, joka on nestesammuttimille poikkeuksellista. Eräässä nesteseoksessa ainesosia ovat kaliumkarbonaatti (yli 30 %), kaliumasetaatti (18 %) vesi (52 %).

title: Vesi

text: Nimenomaan makea vesi eli suolaa sisältämätön vesi on elämän elinehto. Maapallon vesivaroista 97 prosenttia on suolaista merivettä. Jäljelle jäävää kolmea prosenttia edustavasta makeasta vedestä puolestaan suurin osa on vaikeasti käytettävissä jäätiköissä (77 %) tai maa- ja kallioperässä (22 %). Vain noin 1 % maailman makeasta vedestä on helposti hyödynnettävissä järvissä, joissa ja tekoaltaissa: se tarkoittaa minimaalista 0,036 prosentin osuutta maapallon kaikesta vedestä. Vain 0,001 % vedestämme leijuu vesihöyrynä pilvissä.

title: Makea vesi

text: Makea vesi tarkoittaa vettä, johon ei ole liuennut suolaa ja joka on yleensä juomakelpoista. Termiä käytetään erottamaan järvi-, joki-, sade- ja pohjavesi sekä jäätiköihin sitoutunut vesi merivedestä, jota maapallon vedestä on selkeästi suurin osa, noin 97prosenttia.

title: Darling (joki)

text: Darlingjoki on kärsinyt sen veden ylikäytöstä ja saasteista, minkä vuoksi se ei joinakin vuosina ole virrannut juuri ollenkaan. Joen vesi on suolaista ja sen laatu on laskeva, mutta vuoden 2010 lisääntyneet sateet ovat toistaiseksi parantaneet Darlingin veden kuntoa.

title: Eyrejärvi

text: Eyrejärven vesi on suolaista. Suolaisuus on pienintä siihen virtaavien jokien suiden lähellä ja suurinta kauempana niistä. Suolaisuus lisääntyy, kun vesi haihtuu. Esimerkiksi kun eteläisessä Eyrejärvessä oli vettä tammikuusta 1984 tammikuuhun 1985, suolapitoisuus oli alimmillaan 25 ‰ ja kohosi järven kuivuessa noin 270 ‰:een. Kuivuessa järven vesi haihtuu, ja jäljelle jää suolamineraaleja. Tuhansien vuosien haihdunnan vuoksi järven pohja on hyvin suolainen, ja järven kuivuessa jäljellä jää vain niin sanottu suolapannu. Kuivana kautena maanpinnan muodostaa joko suolapitoinen muta tai haliittimuodostumat. Suolakuori on keskimäärin 50 senttimetriä paksu, ja sen alla oleva muta ulottuu jopa kuuden metrin syvyyteen. Järven pohjoisosissa suolakerros on kuitenkin hyvin ohut, ja siellä on melkein heti pinnalla kosteaa mutaa.

title: Ubagan

text: Joki virtaa Länsi-Siperian alangon eteläosissa, joka jää eteläisen Uralvuoriston itäpuolelle. Siellä ilmasto on mannermainen ja pohjoisosia paljon kuivempi. Alueen sateet riippuvat ilmamassojen liikkeistä ja vallitsevana on kaakkoinen kuiva ilmavirtaus. Alueen biotyyppi onkin aroa ja puoliaavikkoa, mikä riippuu siitä, onko aluetta kohdannut kuivuusjakso vai ei. Kuivuusjakson aikana joki ei saa vettä, koska pohjavesi vajoaa liian syvälle. Silloin alueen järvet ja lammet kuivuvat tai jäävät suolaisiksi lammikoiksi. Maaperään on kertynyt suolaa, joka huuhtoutuu jokeen, minkä vuoksi sen vesi on kesäisin hieman suolaista.

title: Itämeri

text: Itämeren vesi on liian suolaista monille makeanveden lajeille, mutta ei kyllin suolaista valtamerieläimille. Itämeren lajisto muuttuukin suolaisuuden mukaan, ja osa lajeista selviää vain tietyssä osassa Itämerta. Kun Tanskan salmista pulppuaa suolaista vettä Itämereen, altaan suolapitoisuus kohoaa ja samalla monet mereiset lajit leviävät väliaikaisesti uusilla asuinalueille.[28] Lisäksi Itämeri on geologisesti hyvin nuori, joten vain harvat lajit ovat ehtineet sopeutua elämään siellä. Kolmantena tekijänä lajiston köyhyyteen on se, että Itämerestä puuttuu valtamerten elinympäristöistä vuorovesivyöhyke ja syvänmerenpohjat.[29]

title: Mullutu-Suurlaht

text: Järven vesialueen pinta-ala on 960 hehtaaria (ha) ja siinä on yli 7 saarta, joiden yhteinen pinta-ala lisää järven alaa vielä 7,4 ha. Järven laskujoki on vain 3 kilometriä pitkä Nasva jõgi, joka laskee Itämereen Kuresaaren länsipuolella. Järven vedenpinnankorkeus vastaa meren vedenpinnan korkeutta. Korkeanveden aikana vesi virtaa Nasvaa pitkin järveen ja matalanveden aikana takaisin mereen. Tämän vuoksi järven vesi on suolaista. Järvessä on kaksi toisiinsa yhteydessä olevaa järviallasta.

title: Mars

text: Arvioidaan, että Marsin vesi on liian suolaista ainakin Maassa tavattaville mikrobeille. Toisaalta Atacaman autiomaan syanobakteeripopulaatio elää lähes vastaavissa olosuhteissa.

title: Mesopotamian maantiede

text: Vehnä sietää maan suolaa 0,5 % maassa, mutta ohra kaksi kertaa enemmän, noin prosentin verran. Etelä-Mesopotamia on herkkä suolaantumaan, koska pohjavesi on korkealla ja joetkin tuovat suolaa mukanaan, ja kesällä on kuuma. Haihduttava kasvillisuus imee pohjavettä kohti pintaa, ja haihtuminen jättää vain suolat pinnalle. Haihtuminen lisää veden suolapitoisuutta, kun vesi höyrystyy pois ja suola jää jäljelle.

title: Mesopotamian maatalous

text: Monet viljakasvit sietävät suolaa vain 0,3–0,6 prosenttia. Vehnä sietää maan suolaa 0,5 % maassa, mutta ohra kaksi kertaa enemmän, noin prosentin verran. Maan suolaantuminen on paha ongelma niillä alueilla, joilla pohjavesi on korkealla, alle kolmen metrin päässä Maan pinnasta, ja haihtuminen suurta. Haihduttava kasvillisuus imee pohjavettä kohti pintaa, ja haihtuminen jättää vain suolat pinnalle. Haihtuminen lisää veden suolapitoisuutta, kun vesi höyrystyy pois ja suola jää jäljelle. Myös kasteluvesi tuo suolaa mukanaan ja luo siten suolaantumista. Puutteellinen veden ojitus pois lisää myös suolaantumista. Etelä-Mesopotamia on alavaa maata, jonka alueella on kesällä korkea lämpötila ja haihtuminen.

title: Riad

text: Riadin suurempi kasvu alkoi Saudi-Arabian öljyvarantojen hyödyntämisen alun jälkeen toisen maailmansodan jälkeen. Kaupunkiin sijoitettiin rahaa, ja siellä aloitettiin suuria rakennushankkeita. Suurin osa vanhasta kaupunginmuurista purettiin uusien nykyaikaisten talojen tieltä. Vaikka Riad oli maan pääkaupunki, maata hallittiin pitkään Punaisenmeren rannikkokaupunki Jeddasta. Vasta Ibn Saudin seuraaja Sa’ud ibn Abdilaziz siirsi suurimman osan maan ministeriöistä Riadiin 1950-luvun puolivälissä. Infrastruktuurin ja esimerkiksi terveydenhoidon kehittymisen myötä Riadin väestö kasvoi räjähdysmäisesti. Vuonna 1962 kaupungissa oli 169 000 asukasta, vuonna 1974 650 000 ja vuonna 2010 jo 6 506 700.. Suuren väestömäärän tekee mahdolliseksi merivedestä suolan poistamalla tehty makea vesi, jota tuodaan kaupunkiin Jubailista Persianlahdelta.


query: Montako lajia on kuulunut jyrsijöihin?

title: Jyrsijät

text: Jyrsijät (Rodentia) on nisäkkäiden lahko. Jyrsijät ovat nisäkkäistä suurin ja monimuotoisin eläinryhmä. Jyrsijöihin kuuluu 2277 eri elossa olevaa lajia (Wilson & Reeder, 2005), mikä on lähes tasan kaksinkertainen määrä seuraavaksi suurimpaan nisäkäslahkoon lepakoihin verrattuna.[1] Nisäkäslajeista noin 42 prosenttia on jyrsijöitä. Jyrsijöihin kuuluu niin maan alla eläviä lajeja, kuten myyrät, kuin maanpinnalla ja puissa eläviä ja jopa liitokykyisiäkin lajeja. Jotkin lajit ovat tottuneet myös uimaan. Pääosa jyrsijöistä on pieniä, enintään 20 cm pitkiä. Suurin jyrsijä on kapybara, joka kasvaa 1,3 metrin pituiseksi. Jyrsijöillä on tärkeä rooli luonnon kiertokulussa. Jyrsijöiden nopean lisääntymisnopeuden ansiosta ne ovat monien pienikokoisten petoeläinten tärkein ravinnonlähde.

title: Etuhampaat

text: Monilla kasvinsyöjillä ja kaikkiruokaisilla, kuten ihmisillä ja hevosilla, etuhampaat on tarkoitettu ruokapalojen irrottamiseen. Jyrsijöiden etuhampaat kasvavat niiden koko elämän ajan. Etuhampaiden lukumäärä nisäkkäillä ei ole vakio, sillä esimerkiksi norsuilla ja kissoilla on 12 etuhammasta.

title: Ruokorotat

text: Ruokorotat ("Thryonomyidae") on jyrsijöiden heimo, johon kuuluu vain yksi suku, "Thryonomys", jossa on kaksi Afrikassa elävää lajia.

title: Heptaxodontidae

text: Heptaxodontidae on sukupuuttoon kuollut jyrsijöiden heimo, joka kuuluu piikkisikamaisten osalahkoon. Siihen luetaan neljä sukua, joissa on viisi lajia.. Niitä esiintyi Karibian alueella. Ilmeisesti sukuja "Amblyrhiza" ja "Clidomus" esiintyi vielä ihmisten aikana. Heimon lajien koko vaihteli muihin jyrsijöihin verraten keskikokoisista erittäin suuriin. Heimon oletetaan olevan sukua tsintsilloille (Chinchilloidae), pakaranoille (Dinomyidae) ja hutioille (Capromyidae). Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus heimon suomenkieliseksi nimeksi on antillienhiiret.

title: Jyrsijät

text: Lajien pituus vaihtelee erittäin runsaasti, mutta pääosan pituus sijoittuu noin 20 senttimetriin ja painavat muutamia satoja grammoja. Pienimpiin jyrsijöihin kuuluu suohiiri, jonka ruumiin pituus on aikuisena noin 5 senttimetriä ja paino 5–7 grammaa. Suurin nykyään elossa oleva jyrsijä on Etelä-Amerikassa elävä kapybara, joka aikuiseksi tultuaan on 130 senttimetriä pitkä ja painaa 35–65 kilogrammaa. Muita suurikokoisia jyrsijöitä ovat pakaranat ja pakat. Suurimmat jyrsijälajit elävät Etelä-Amerikassa ja mantereen ulkopuolisista jyrsijöistä suurimmat ovat, ja samalla maailman toiseksi suurimmat, majavat.[16] Nämä lajit kulkevat maanpinnalla, mutta puussa kiipeilevistä jyrsijöistä kookkain on muutaman kilon painoinen intianjättiorava. Suurin koskaan elänyt jyrsijä oli plioseenikaudella (2–5 mvs.) elänyt Josephoartigasia monesi. Se oli kolme metriä pitkä ja painoi tonnin.[2] Elossa olevista lajeista nopein on Etelä-Amerikassa elävä mara.[17]

title: Jalkapallo

text: FIFA:n keväällä 2007 julkaistun tutkimuksen mukaan enemmän kuin 265 miljoona ihmistä yli 200 maassa pelaa jalkapalloa.[54] Jalkapallon yksinkertaiset säännöt sekä muun muassa erikoisvälineiden vähäisyydestä johtuva harrastamisen helppous tekevät siitä erityisen suositun lajin. Englantilaislähtöisen lajin leviämiseen eri puolille maailmaa on epäilemättä vaikuttanut 1900-luvun voimakas brittivaikutus ympäri maailmaa. Laji on levinnyt enemmänkin brittien kansainvälisen kaupan ja merenkulun kuin Brittiläisen imperiumin kautta; monilla brittiläiseen imperiumiin kuuluneilla alueilla, kuten Intiassa ja Etelä-Afrikassa, ovat muut brittilajit (kuten rugby ja kriketti) perinteisesti olleet jalkapalloa suositumpia, kun taas jalkapallon asema on ollut erityisen vahva monilla sellaisilla Manner-Euroopan ja Etelä-Amerikan alueilla, jotka eivät koskaan kuuluneet imperiumiin. Tästä esimerkkinä on Uruguay, johon jalkapallo tuli brittiläisten merimiesten mukana[55], vaikka maa ei kuulunut brittiläiseen imperiumiin.

title: Agouti

text: Agouti on agutien mukaan nimetty jyrsijöillä yleinen väritys. Se on myös monilla kotieläimillä eumelaniinin ja feomelaniinin jakautumisesta vastaavan A-lokuksen nimitys.

title: Xenopsylla cheopis

text: Xenopsylla cheopis -kirppulaji on pienikokoinen jyrsijöiden ulkoloinen, joka voi siirtyä myös ihmiseen. Se voi levittää monia tauteja, kuten paiseruttoa.

title: Pakaranat

text: Pakaranat (Dinomyidae) on jyrsijöiden heimo, jota tavataan Etelä-Amerikassa. Heimon ainoa elossa oleva laji on pakarana ("Dinomys branickii"). Se painaa noin 15 kiloa ja on yksi suurimmista elävistä jyrsijöistä. Heimosta tunnetaan myös noin 50 fossiilista lajia, joista monet kasvoivat paljon pakaranaa suuremmaksi. Fossiiliset jäänteet koostuvat kuitenkin yleensä yksittäisistä hampaista ja pienistä leuanpalasista, joten eläinten anatomiasta ei tiedetä paljoa. "Josephoartigasia monesi" -lajista on löydetty poikkeuksellisen hyvin säilynyt, miltei täydellinen kallo.

title: Varpuslinnut

text: Varpuslinnut (Passeriformes) on suurin lintujen lahko. Siihen kuuluu yli 5 000 lajia (eri lähteissä mainitaan lukuja 5 100 – 5 700), eli yli puolet kaikista maailman lintulajeista. BirdLife Suomen lajiluettelon mukaan varpuslintuja on 5 990 eri lajia. Suurimmassa nisäkkäiden lahkossa, jyrsijöissä, on lajeja yli puolet vähemmän kuin varpuslinnuissa. Varpuslinnut muodostavatkin yhden monipuolisimmista maalla elävistä selkärankaisryhmistä. Laululinnut on varpuslintujen alalahko, eli kaikki varpuslinnut eivät ole laululintuja. Kaikki eurooppalaiset varpuslinnut ovat kuitenkin laululintuja.

title: Isopáramotyranni

text: Isopáramotyranni syö hyönteisiä, sammakoita, liskoja, pienikokoisia jyrsijöitä sekä lintujen munia ja poikasia. Lajin pesimäkausi kestää lokakuusta marraskuulle ja pesä on kuppimainen suurikokoinen rakennelma pensaikon suojissa ja rakennetaan risuista ja heinistä. Naaras munii kahdesta neljään kermanvalkeaa punapilkullista munaa.

title: Piikkisiat

text: Piikkisiat (Hystricidae) on jyrsijöiden heimo, johon kuuluu 11 nykyisin elävää lajia. Lajit tunnetaan parhaiten suojaavista piikeistään.

title: Akasiavarpuspöllö

text: Lajia tavataan useimmiten metsissä alavilla ja vuoristoalueilla sekä metsien reunamilla. Sitä esiintyy myös kosteissa pensastoissa. Se on osittain päivälintu, ja se syö lähinnä hyönteisiä, mutta toisinaan myös pieniä jyrsijöitä ja lintuja.

title: Hiirimäiset jyrsijät

text: Hiirimäiset jyrsijät ("Myomorpha") on jyrsijöihin kuuluva alalahko. Siihen kuuluu yli 1 500 lajia ja noin 38 % koko maailman nisäkäslajeista kuuluu hiirimäisiin jyrsijöihin.

title: Notostylopidae

text:
Notostylopidae oli lahkoon Notoungulata kuulunut heimo, joka eli Etelä-Amerikassa. Heimon lajit muistuttivat ulkonäöltään kaniinia ja niiden hampaat
olivat samanlaiset kuin jyrsijöillä.

title: Viskatsat

text: Viskatsat ovat tsintsillojen (Chinchillidae) heimoon kuuluvia jyrsijöitä. Ne ovat noin kaniininkokoisia ja muistuttavat ulkonäöltään kaniinin ja oravan risteymää. Viskatsoihin kuuluu kaksi sukua, joihin on liitetty yhteensä viisi lajia. Lajit elävät Etelä-Amerikassa.

title: Jyrsijät

text: Varhaisimmat jyrsijäfossiilit ovat noin 56 miljoonan vuoden takaa, mikä näyttäisi tukevan ajatusta, että jyrsijät kehittyivät monien muiden nisäkäslahkojen tapaan dinosaurusten sukupuuton jälkeen. Jyrsijät kehittyivät samasta kantaisästä jäniseläinten kanssa. Varhaisimmat fossiilit ovat peräisin Pohjois-Amerikasta ja Aasiasta, mutta monet seikat viittaavat kuitenkin siihen, että jyrsijät olisivat peräisin Euroopasta ja kauempaa historiasta kuin 56 miljoonan vuoden takaa. Molekyylitutkimusten avulla jyrsijöiden alkuperä on sijoitettu jopa liitukaudelle 100–110 miljoonan vuoden päähän, mikä on poikkeuksellisen radikaali tulos verrattuna fossiililöytöihin.[3] Sittemmin on saatu myös fossiililöytöjä tukevia molekyylitutkimuksia.[4] Jyrsijöiden monofyleettisyyttä on ehditty kyseenalaistaa molekyylitutkimuksiin vedoten, mutta uudelleentehtyjen tutkimusten tulokset näyttäisivät kuitenkin tukevan monofyleettisyyttä.[5][6] Jyrsijät lajiutuivat erittäin nopeasti eoseenikauden alussa sopeutumislevittäytymisen kautta, mikä selittää sen, miksi jyrsijöihin kuuluu poikkeuksellisen runsas määrä heimoja.

title: Juovamaaorava

text: Juovamaaorava eli idänmaaorava ("Tamias striatus") on jyrsijöiden lahkoon kuuluva eläin, jota tavataan itäisessä Pohjois-Amerikassa. Sillä on tummia juovia, joista sen erottaa helposti. Lajille on ehdotettu uutta suomenkielistä nimeä "tikutaku".

title: Jäniseläimet

text: Jäniseläimet muistuttavat joiltakin ominaisuuksiltaan jyrsijöitä ("Rodentia"), ja 1900-luvun alkupuolelle saakka niitä pidettiinkin jyrsijöiden alalahkona. Nykyään ne luokitellaan omaksi lahkokseen. Välillä oli yleisenä käsityksenä, että ne ovat vain etäistä sukua jyrsijöille ja että yhtäläisyydet ovat pinnallisia.

title: Hamsterit

text: Hamsterit ("Cricetinae") ovat pienikokoisia ja lyhythäntäisiä jyrsijöitä. Alaheimoon kuuluu noin 18 lajia, jotka jaetaan kuuteen tai seitsemään sukuun. Koska ne lisääntyvät helposti vankeudessa, niitä käytetään usein koe-eläiminä ja pidetään lemmikkeinä.

title: Kissafretti

text: Kissafretti ("Bassariscus astutus") on puolikarhuihin kuuluva nisäkäs. Lajia tavataan Meksikossa ja Yhdysvaltain eteläosissa. Kissafretit ovat yöeläimiä ja yksineläjiä. Ne syövät jyrsijöitä, hyönteisiä, lintuja ja runsaasti hedelmiä. Sen vartalo on yleisväriltään harmaanruskea, ja mustavalkoraitainen häntä on ruumiin mittainen.

title: Hyppyrotat

text: Hyppyrotat tai hyppyrotat ja koivuhiiret ("Dipodidae") on jyrsijöiden heimo, johon kuuluu 16 eri sukua ja niiden sisältämät 51 lajia. Ne elävät mm. Aasiassa, Pohjois-Afrikassa ja Yhdysvalloissa. Lajeista vain yksi, koivuhiiri ("Sicista betulina"), esiintyy Suomessa. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus heimon uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on jerbot.

title: Australian eläimistö

text: Australian kotoperäiset istukkanisäkkäät kuuluvat kahteen lahkoon: lepakoihin (Chiroptera), joita esiintyy kuusi heimoa, ja jyrsijöiden lahkon Muridae-heimoon, johon Australiassa kuuluvat hiiret ja rotat. Lepakot ja jyrsijät ovat verrattain uusia tulokkaita Australiassa. Lepakot saapuivat todennäköisesti Aasiasta, ja löydetyt lepakonfossiilit ovat vain 15 miljoonaa vuotta vanhoja.[24] Vaikka maailman lepakkolajeista 7 % asuu Australiassa, vain kaksi lajia on maan kotoperäisiä sukuja. Jyrsijät saapuivat Australiaan ensimmäisen kerran 5–10 miljoonaa vuotta sitten ja levittäytyivät laajalle alueelle tuottaen joukon lajeja, joita kutsutaan yhdessä "vanhoiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi[24]. Nämä muodostuvat 14:stä jäljellä olevasta suvusta. Rotta saapui Uuden-Guinean kautta Australiaan noin kaksi miljoonaa vuotta sitten ja kehittyi seitsemäksi rottalajiksi (Rattus), joita yhdessä kutsutaan "uusiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi[24].

title: Rotat

text: Rotat ("Rattus") on jyrsijöiden suku, johon kuuluu 55 lajia. Suomessa tavattuja lajeja ovat isorotta ("Rattus norvegicus") ja mustarotta ("Rattus rattus"), joista jälkimmäinen ei enää esiinny alueella vakituisesti. Maailman kolmanneksi yleisin rottalaji on polynesianrotta, "kiore" ("Rattus exulans"). Lemmikkeinä pidettävät kesyrotat on kesytetty isorotasta.

title: Marsut

text: Marsut ("Caviidae") on jyrsijöihin kuuluva heimo, johon kuuluu kuusi sukua ja 18 lajia, muun muassa lemmikkieläimenä tunnettu marsu sekä villinä elävät kapybara ja mara.

title: Rub’ al-Khali

text: Rub’ al-Khalissa elää ilmaston ankaruudesta huolimatta silti hämähäkkejä ja jyrsijöitä sekä kasveja. Alueelta on löydetty 37 lajia, 20 keskustan hiekoilta ja 17 reuna-alueilta. Vain 1–2 lajeista on paikallisia (endeemisiä).

title: Luettelo jyrsijöistä

text: Tämä on luettelo jyrsijöiden ("Rodentia") lahkoon kuuluvista nisäkkäiden alalahkoista, osalahkoista, yläheimoista, heimoista, alaheimoista, tribuksista, suvuista ja lajeista. Luettelossa käytetty taksonomia perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (2005), jonka mukaan jyrsijöiden lahkossa on 2 277 elossa olevaa tai viimeisten 500 vuoden aikana sukupuuttoon kuollutta lajia. Sukupuuttoon kuolleet lajit on merkitty ristillä.

title: Varsinaiset rotat ja hiiret

text: Varsinaiset hiiret ja rotat ("Murinae") on jyrsijöiden alaheimo, johon kuuluu ainakin 519 lajia. Niiden taksonomia on toistaiseksi huonosti tunnettu.

title: Jyrsijät

text: Jyrsijöiden hampaat kasvavat jatkuvasti, mutta kuluvat samanaikaisesti, kun eläin jyrsii esimerkiksi puuta. Kaikilla jyrsijöillä on neljä kappaletta etuhampaita, kaksi ylä- ja alaleuassa. Harvoissa tapauksissa etuhampaita voi olla yhteensä kahdeksan kappaletta. Etuhampaat ovat juurettomia ja kasvavat syvällä leuassa. Ne kasvavat jatkuvasti, jolloin jyrsijät joutuvat mekaanisesti kuluttamaan hampaitaan, jottei hampaiden kasvusta aiheutuisi fysiologisia ongelmia. Etuhampaiden ulkopinta on vahvaa hammaskiillettä, mutta suun puoleinen pinta on hauraampaa hammasluuta.[2] Jyrsijöillä ei ole lainkaan kulmahampaita ja etuhampaiden ja välihampaiden välillä on pitkä hampaaton alue (diastema), joka mahdollistaa yhdessä poskipussien kanssa ruoan varastoinnin poskiin. Poskihampaiden, välihampaiden ja etuhampaiden kokonaislukumäärä on vain harvoissa tapauksissa enemmän kuin 22,[3] mutta enemmän kuin 16. Riippuen jyrsijän ruokavaliosta, poskihampaiden rakenne on joko tasainen tai teräväreunainen. Edeltävillä jyrsijöillä ruokavalio koostuu kasveista, kun jälkimmäisillä ravintoon kuuluu myös lihaa tai hyönteisiä eli ne ovat kaikkiruokaisia. Jyrsijöille tyypillinen hammasrakenne löytyy myös jäniseläimiltä, vompateilta, ai-ailta ja tamaaneilta.[13]

title: Pitkähäntäkärppä

text: Kuten useat muut kärpät, pitkähäntäkärppä syö jyrsijöitä, ja niiden laiha vartalo mahdollistaa niiden menemisen jyrsijöiden kaivamiin koloihin. Pitkähäntäkärppä on pääasiassa aktiivinen öisin, mutta niitä voi tavata silti keskellä päivää. Pitkähäntäkärpät ovat pääasiassa yksin eläviä, eivätkä niiden reviirit mene päällekkäin samaa sukupuolta olevan lajin kanssa. Uroksen reviirillä voi olla useitakin naaraita. Poikaset ovat syntyessään avuttomia, mutta 56:ssa päivässä ne voivat saalistaa itsenäisesti.


query: Milloin Konstantinopolin piiritys tapahtui?

title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantin ja osmanien väliset sodat olivat Bysantin valtakunnan ja turkkilaisten osmanien vuosina 1265–1453 käymiä sotia. Bysantin valtakunnan olemassaolo päättyi, kun osmanit valtasivat Konstantinopolin vuonna 1453.

title: Theban piiritys

text: Theban piiritys tapahtui vuonna 335 eaa. kreikkalaisen Theban kaupungin noustua kapinaan Makedoniaa vastaan. Aleksanteri Suuri piiritti joukkoineen kapinoivan kaupungin ja tuhosi sen.

title: Bayezid I

text: Kostoksi isänsä murhasta Bayezid tapatti kaikki Kosovo Poljen taistelussa saadut serbivangit. Hänen onnistui silti neuvotella sopimus serbijohtaja Stephen Bulcovicin kanssa, ja hän myönsi Serbialle huomattavan itsevallan. Vuonna 1391 hän aloitti Konstantinopolin piirityksen. Bysantin keisarin Johannes V Palaiologoksen pyynnöstä uusi ristiretki suunnattiin Bayezidia vastaan. Vuonna 1396 kristittyjen joukot kärsivät Unkarin kuninkaan ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Sigismund Luxemburgilaisen alaisuudessa tappion Nicopoliksen taistelussa. Konstantinopolin piiritys kesti vuoteen 1398, jolloin bysanttilaiset maksoivat huomattavan summan, jotta Bayezid lopettaisi piirityksen.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Kaupungin puolustuksen heikoin lenkki oli ns. Kultainen sarvi, Konstantinopolin kupeeseen työntyvä merenlahti. Isot kettingit sulkivat lahden Bosporinsalmesta, mutta Mehmedin joukot onnistuivat kiertää ketjut vetämällä aluksensa maitse Galatan kaupunginosan lävitse.

title: Yorktownin piiritys (1862)

text: Yorktownin piiritys tapahtui 5. huhtikuuta – 4. toukokuuta 1862 Yhdysvaltain sisällissodan aikana. Piiritys oli osa Pohjoisvaltioiden kenraali George B. McClellanin johtamaa Virginian niemimaan sotaretkeä.

title: Halikarnassoksen piiritys

text: Halikarnassoksen piiritys tapahtui vuonna 334 eaa. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Halikarnassoksen (nykyinen Bodrum). Persialaisia joukkoja johti rodoslainen palkkasotilas Memnon.

title: Sidney Streetin piiritys

text: Sidney Streetin piiritys tapahtui 3. tammikuuta 1911 Lontoon East Endissä kun monisatapäinen poliisi- ja sotilasjoukko piiritti Stepneyn kaupunginosassa erääseen rakennukseen linnoittautuneita latvialaisia anarkisteja. Piiritys on saanut mainetta ennen kaikkea siksi, että silloinen sisäministeri Winston Churchill oli mukana johtamassa piirittäjiä.

title: Viipurin piiritys (1710)

text: Viipurin piiritys tapahtui suuren Pohjan sodan aikana huhti–kesäkuussa 1710. Pietari Suuren komentamat venäläiset joukot piirittivät Viipuria yhteensä 77 päivän ajan, jonka jälkeen kaupungissa ollut ruotsalainen sotaväki antautui ja Venäjä valtasi sen.

title: Konstantinos XI Palaiologos

text: Mehmed tarjosi Konstantinokselle Mistraa, mikäli tämä antaisi Konstantinopolin hänelle. Konstantinos päätti kuitenkin puolustaa pääkaupunkiaan viimeiseen asti. Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Konstantinos johti itse joukkoja, jotka yrittivät lyödä takaisin kaupunkiin tunkeutuneet osmannit. Hänen sanotaan kuolleen taistelussa.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmedin tykit moukaroivat kaupungin muureja viikkokausia, mutta koska tykit ampuivat niin hitaasti, kaupungin asukkaat ehtivät välillä korjata syntyneet vauriot.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopolin suojana oli noin 10 000 sotilasta , joista noin 2 000 ulkomaisia palkkasotureita. Kaupunkia suojasi myös yli 20 km pitkä muuri.

title: Maltan piiritys

text: Maltan piiritys tapahtui vuonna 1565, kun osmanit hyökkäsivät Maltalle. Suleiman Suuri päätti vallata saaren ja tuhota siellä majaansa pitäneen Johanniittain ritarikunnan. Osmanien vahvuus oli noin 40 000 miestä, kun puolustajiin kuului vain 700 johanniittain ritaria ja jonkin verran muita joukkoja. Johanniitat kestivät piiritystä 112 päivää osmanien kärsiessä suuria tappioita. Piiritys päättyi, kun osmanit ajettiin pakoon Sisiliasta apuun tulleen pienen armeijan voimin.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopoli oli viimeinen kristinuskon linnake idässä. Konstantinopolin ja Bysantin valtakunnan olemassaolon aikana kaupunkia oli piiritetty moneen kertaan. Se oli vallattu vain kerran aikaisemmin, neljännen ristiretken aikana vuonna 1204. Vaikka Bysantin valtakunta valtasi kaupungin takaisin vuonna 1261 se ei toipunut saamastaan iskusta koskaan. Ajan myötä valtakunnan hallitsemat alueet pienenivät, erityisesti osmanien vuoksi. Vuonna 1453 ”valtakunta” käsitti vain Konstantinopolin kaupungin ja osan Peloponnesoksen niemimaata. Valtakunnalle kuuluva Trebizondin keisarikunta oli todellisuudessa täysin itsenäinen pikkuvaltio Mustanmeren rannikolla.

title: Antiokian piiritys

text: Ristiretkeläisten saapuessa kaupunkiin englantilainen laivasto oli jo ottanut haltuunsa kaupungin satamat, mutta suoraa hyökkäystä kaupunkiin ei uskallettu tehdä johtuen sen massiivisista suojamuureista ja koosta. Piiritys johti ristiretkeläisten keskuudessa puutteeseen ruoasta, minkä paikkaamiseksi lähetettiin retkikunta noutamaan lisää muonavaroja. Retkikunta joutui kuitenkin matkalla taisteluun, joka tuloksettomuudestaan huolimatta pakotti sen palamaan takaisin ilman toivottuja ruokavaroja. Muonavaroja saadakseen lähetettiin suuri joukko ristiretkeläisarmeijasta pyytämään apua Konstantinopolista, jolloin turkkilainen sotapäällikkö Ridwan päätti yrittää hyökätä heikentyneen ristiretkeläisarmeijan kimppuun. Ristiretkeläiset saivat kuitenkin tietää tästä suunnitelmasta, joten he järjestivät turkkilaisille väijytyksen ja löivät näiden joukot. Tämän jälkeen armeija sai jälleen lisää muonavaroja.

title: Viaporin piiritys

text: Viaporin piiritys tapahtui Suomen sodan aikana 2. maaliskuuta – 3. toukokuuta 1808, jolloin venäläiset piirittivät ruotsalaisten hallussa ollutta Viaporin linnoitusta Helsingin edustalla. Piiritys päättyi linnoituksen antautumiseen venäläisille 3. toukokuuta 1808.

title: Rusien–Bysantin sota (988)

text:
Tästä tulisi kysymykseksi se, miten Vladimir olisi voinut tehdä sopimuksen Bysantin kanssa, jos hän samanaikaisesti piiritti heidän kaupunkiaan. Historioitsijoilla on eri teorioita Vladimirin sotaretkestä Khersonesosiin. Suosituimman teorian mukaan Bysantti sai 6 000 soturin sotajoukon, mutta ei ruvennut täyttämään omaa velvoitettaan eli antaa Bysantin keisarin sisar barbaarille, joka ei ollut ottanut Bysantin ortodoksikirkon kastetta. Khersonesosin valtaus sekä uhkaus tulla myös Konstantinopoliin pakottivat Basileios II suostumaan ”Taurian skyyttien” vaatimuksiin. Toisen teorian mukaan, kaupunki oli liittoutunut kapinallinen Bardas Fokas nuoremman kanssa, minkä vuoksi Vladimir Suuri hyökkäsi sinne Basileios II liittolaisena.
Eri keskiaikaisten lähteiden mukaan Khersonesosin piiritys kesti 6-9 kuukautta, mikä antaisi olettaa, että piiritys olisi alkanut syksyllä 988. Basileios II olisi jo saanut 6 000 soturin apujoukot siihen mennessä ja piiritys olisi päättynyt kesällä 989.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmed lupasi lopettaa piirityksen, jos kaupunki maksaisi lunnaat, jotka olivat niin suuret, ettei niitä pystytty mitenkään maksamaan. Lopulta hän päätti hyökätä muureja vastaan ja murtaa puolustuksen pelkällä miesylivoimalla.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Mehmed lisäsi painetta rakennuttamalla Konstantinopolin lähistölle linnoituksen Rumeli Hisarin jonka avulla turkkilaiset pystyivät valvomaan Bosporinsalmea ja katkaisemaan pohjoisesta tulevat viljakuljetukset osana piiritysvalmisteluja. Konstantinos XI yritti lahjoa Mehmediä, mutta yritys ei tuottanut tulosta. Kun Konstantinos sulki Konstantinopolin pienen moskeijan ja painosti kreikkalaisia muslimeja kääntymään kristinuskoon, Mehmed sai tarvitsemansa tekosyyn sodan aloittamiseen.

title: Jerusalemin piiritys (70)

text: Jerusalemin piiritys tapahtui vuonna 70 ensimmäisen juutalaissodan aikana, kun Tituksen johtama Rooman armeija valtasi Jerusalemin lähes viiden kuukauden piirityksen jälkeen.

title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Syrakusan piiritys ja taistelu (214–212 eaa.) tapahtui toisen puunilaissodan aikana.

title: Nikean piiritys

text: Aleksios palkitsi ristiretkeläiset rahalla, hevosilla ja muilla lahjoilla, mutta nämä eivät olleet tyytyväisiä, koska uskoivat voineensa saada enemmän valloittamalla Nikean itse. Lisäksi ristiretkeläisiä vaadittiin vannomaan valaa Aleksiokselle, mikäli nämä eivät olleet tehneet sitä aikaisemmin Konstantinopolissa. Tankred kieltäytyi ensin, kuten oli tehnyt jo aikaisemmin Konstantinopolissa, mutta lopulta nöyrtyi ja lupautui keisarin vasalliksi.

title: Konstantinopoli

text: Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453 ja loppui kaupungin valtaukseen 29. toukokuuta. Tästä hetkestä lähtien Bysantin valtakunta lakkasi olemasta. Osmanien sulttaani Mehmed II siirsi Osmanien valtakunnan pääkaupungin vallattuun kaupunkiin ja teki Hagia Sofiasta moskeijan.

title: Konstantinopoli

text: Justinianuksen jälkeen Bysantti joutui sotilaallisiin vaikeuksiin. Lännessä valtakuntaa uhkasivat avaarit ja idässä Persia. Keisari Herakleioksen aikana tilanne hellitti ja bysanttilaiset kukistivat vastustajansa. Herakleios hellenisoi koko valtakunnan vaihtamalla kreikan viralliseksi kieleksi entisen latinan sijaan. Herakleioksen kuoleman jälkeen muslimit valtasivat suuren osan Bysantin valtakunnasta, muun muassa Syyrian, Palestiinan ja Egyptin. He piirittivät myös Konstantinopolia vuosien 674 ja 678 välillä, mutta eivät pystyneet valtaamaan kaupunkia. Kalifi Umarin veljen Maslaman johdolla muslimit palasivat piirittämään Konstantinopolia toistamiseen vuonna 717. Tällä kertaa kaupunkia piiritettiin 80000 sotilaan kanssa maalta käsin ja lähemmäs 2000 laivan avulla mereltä käsin. Kaupungin puolustajat käyttivät hyväkseen kreikkalaista tulta vihollisen laivastoa vastaan. Seuraavana vuonna bulgaarit tulivat bysanttilaisten avuksi, ja muslimien oli pakko lopettaa piiritys ja perääntyä. Konstantinopolin toista piiritystä on verrattu Toursin taisteluun, käännekohtana joka pysäytti muslimien hyökkäyksen Eurooppaan.

title: Fort Zeelandian piiritys

text: Fort Zeelandian piiritys (, kirjaimellisesti "Koxingan hyökkäys Taiwaniin") tapahtui 1661–1662 ja lopetti Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian vallan Taiwanissa. Hyökkäyksen seurauksena valtaan nousi Tungningin kuningaskunta. Taiwanilainen tutkija Lu Chien-jung kuvasi tapahtumaa sodaksi, joka määräsi Taiwanin kohtalon neljäksi sadaksi vuodeksi.

title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Kaupungin häviö ei ollut seurausta ottomaanien tykistön eikä niiden merivoimien ylivoimasta (monet italialaiset alukset pystyivät antamaan tukea ja sitten pakenemaan kaupungista). Konstantinopolin valtaus tapahtui, koska yhteenlaskettu voimasuhde ylivoimaa vastaan oli yli 10:1, ja puolustajien ratkaisuna oli pelkästään poistua. Koska osmanit jatkoivat näennäistä tulitusta, monet leirissä alkoivat epäillä piirityksen onnistumista; historia oli osoittanut kaupungin olleen usein voittamaton, ja ottomaanien piirityksen pitkittyessä muistot Ankaran taistelusta ja Varnan ristiretkestä palautuivat osmanien mieleen. Ottomaanijoukkojen taistelumoraali saattaisi heikentyä, jos piiritys pitkittyisi. Sulttaani piti sitten puheen[28], jossa hän muistutti joukkonsa saavan valtavia rikkauksia kaupungin ryöstössä. Hyökkäys johti kaupungin valtaamiseen 29.toukokuuta 1453. Koska osmanien vallatessa kaupunkia heidän sodankäyntinsä kurinalaisuus alkoi romahtaa, monet genovalaiset ja venetsialaiset pakenivat kaupungista, muun muassa venetsialainen välskäri Nicolò Barbaro, jonka päiväkirja kertoo piirityksen vaiheista.[29]

title: Konstantinopolin piiritys

text: Osmaneja avusti unkarilainen nimeltä Urban, joka oli tykkien valmistuksen asiantuntija. Tykit olivat vielä tähän aikaan uusia aseita. Urban rakensi valtaisan, yli 8 metriä pitkän ja 75 cm leveän tykin jolla voitiin ampua yli 500 kg:n painoisia kuulia. Tykin kantama oli ehkä noin 2 km, ja sillä oli vaikea osua edes Konstantinopolin kokoiseen maalitauluun. Tykin lataaminen kesti kolme tuntia, ja lopulta se hajosi kuuden viikon käytön jälkeen. Kanuunan saamiseksi paikalle tarvittiin jopa 60 härkää ja 200 miestä . Bysanttilaisillakin oli tykkejä, mutta ne olivat paljon pienempiä, eikä niitä voitu käyttää tehokkaasti, koska niiden rekyyli vaurioitti kaupungin muureja.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Konstantinopolin piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453 ja loppui Bysantin valtakunnan pääkaupungin, Konstantinopolin valtaukseen 29. toukokuuta. Tästä hetkestä lähtien valtakunta lakkasi olemasta. Osmanien sulttaani Mehmed II siirsi osmanien valtakunnan pääkaupungin läheisestä Edirnen kaupungista vallattuun Konstantinopoliin.

title: Konstantinopolin piiritys (717)

text: Konstantinopolin piiritys vuonna 717 oli umaijajidien yritys valloittaa Bysantin pääkaupunki Konstantinopoli. Bysanttilaiset käyttivät onnistuneesti hyväkseen kreikkalaista tulta. Arabiarmeijat olivat yrittäneet Konstantinopolin valtausta ensimmäisen kerran vuosina 674–678.

title: Konstantinopolin piiritys

text: Piiritys alkoi 2. huhtikuuta 1453. Mehmedin armeijaan kuului 200 000 sotilasta , joista 20 000 oli janitsaareja. Mehmed oli myös rakennuttanut laivaston, jotta kaupungin piiritys olisi täydellinen.

title: Masadan piiritys

text: Masadan piiritys tapahtui vuosina 72–73 jaa. ja se oli ensimmäisen juutalaissodan viimeinen taistelu. Roomalaiset olivat kolme vuotta aiemmin vallanneet Jerusalemin, jonka jälkeen juutalaisten taistelutahto laski rajusti, sillä olihan Jerusalem yksi juutalaisten pyhimmistä paikoista ja siellä sijaitsi Suuri temppeli. Masadan valtaus päätti ensimmäisen juutalaissodan.

title: Tyroksen piiritys

text: Tyroksen piiritys tapahtui vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Tyroksen kaupungin seitsemän kuukauden piirityksen jälkeen.


query: Minä vuonna pidettiin ensimmäiset talviolympialaiset?

title: Olympialaiset

text: Talviolympialaiset 1924, Chamonix, Ranska Talviolympialaiset 1928, Sankt Moritz, Sveitsi Talviolympialaiset 1932, Lake Placid, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1936, Garmisch-Partenkirchen, Saksa Talviolympialaiset 1940, Sapporo, Japani > Sankt Moritz, Sveitsi > Garmisch-Partenkirchen, Saksa: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Talviolympialaiset 1944, Cortina d'Ampezzo, Italia: ei järjestetty toisen maailmansodan takia Talviolympialaiset 1948, Sankt Moritz, Sveitsi Talviolympialaiset 1952, Oslo, Norja Talviolympialaiset 1956, Cortina d'Ampezzo, Italia Talviolympialaiset 1960, Squaw Valley, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1964, Innsbruck, Itävalta Talviolympialaiset 1968, Grenoble, Ranska Talviolympialaiset 1972, Sapporo, Japani Talviolympialaiset 1976, Innsbruck, Itävalta Talviolympialaiset 1980, Lake Placid, Yhdysvallat Talviolympialaiset 1984, Sarajevo, Jugoslavia Talviolympialaiset 1988, Calgary, Kanada Talviolympialaiset 1992, Albertville, Ranska Talviolympialaiset 1994, Lillehammer, Norja Talviolympialaiset 1998, Nagano, Japani Talviolympialaiset 2002, Salt Lake City, Yhdysvallat Talviolympialaiset 2006, Torino, Italia Talviolympialaiset 2010, Vancouver, Kanada Talviolympialaiset 2014, Sotši, Venäjä Talviolympialaiset 2018, Pyeongchang, Korean tasavalta Talviolympialaiset 2022, Peking, Kiina

title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2010

text: XXI talviolympialaisissa järjestettiin rattikelkkailussa kilpailut kaksi- ja nelimiehisille joukkueille sekä naisille kahden hengen kelkoilla. Kilpailut pidettiin Whistlerissä 20.–27. helmikuuta 2010.

title: Talviolympialaiset 1994

text: Kisojen valintaäänestys pidettiin 15. syyskuuta 1988 ja järjestettiin Etelä-Korean Soulissa kaksi päivää ennen kesäolympialaisten 1988 avajaisia. Lillehammer yritti hakea jo vuoden 1992 talviolympialaisia, mutta ne myönnettiin Albertvillelle.

title: Talviolympialaiset 1998

text: XVIII talviolympialaiset pidettiin Naganossa Japanissa. Kilpailut avattiin 7. helmikuuta ja päätettiin 22. helmikuuta vuonna 1998.[1]

title: Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut

text: Ensimmäisen kerran alppihiihdossa kilpailtiin maailmanmestaruuksista vuonna 1931 ja vuoteen 1939 kilpailut järjestettiin vuosittain. Vuosina 1948–1982 kilpailut pidettiin joka toinen vuosi. Kilpailujen ollessa järjestämisvuorossa olympiavuonna (alkaen vuoden 1948 talviolympialaisista Sankt Moritzissa ja päättyen vuoden 1980 talviolympialaisiin Lake Placidissä) olympiavoittajat nimettiin myös maailmanmestareiksi, eikä erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja järjestetty. Poikkeuksena on alppiyhdistetty, joka ei ollut olympialaji (laji palautettiin olympialajiksi vuoden 1988 talviolympialaisiin). Vuonna 1984 kilpailuja ei kuitenkaan järjestetty vaan päätettiin siirtyä järjestämään kisat parittomina vuosina alkaen vuodesta 1985. Nykyään talviolympialaisten järjestämisellä ei ole vaikutusta maailmanmestaruuskilpailujen järjestämiseen. Lumenpuutteen seurauksena eteläisessä Espanjassa pidettäväksi suunnitellut vuoden 1995 maailmanmestaruuskilpailut jouduttiin siirtämään seuraavalle vuodelle.

title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 1984

text: XIV talviolympialaisissa vuonna 1984 järjestettiin rattikelkkailussa kilpailut kaksi- ja nelimiehisille joukkueille. Kelkkailukilpailut pidettiin Trebevićissä, noin 10 kilometrin päässä Sarajevosta.

title: Talviolympialaiset 1924

text: Talvilajeille haluttiin kuitenkin tasa-arvoa kesälajeihin nähden, ja vuonna 1921 pidetyssä Kansainvälisen Olympiakomitean kokouksessa päätettiin järjestää kansainvälinen talviurheiluviikko yhteydessä myöhemmin samana vuonna järjestettyihin Pariisin kesäolympialaisiin. Vasta jälkeenpäin kisat nimettiin ensimmäisiksi talviolympialaisiksi, ja talviolympialaisia päätettiin ryhtyä järjestämään neljän vuoden välein.

title: Freestylehiihto olympialaisissa

text: Freestylehiihto on ollut virallisena lajina talviolympialaisissa vuodesta 1992 lähtien. Vuoden 1988 talviolympialaisissa freestylehiihto oli näytöslajina. Ensimmäisen kerran laji oli virallisena talviolympialaisissa 1992, jolloin mitaleista kilpailtiin ainoastaan kumparelaskussa. Talviolympialaisissa 1994 mukaan otettiin hypyt ja vuonna 2010 skicross. Vuoden 2014 kisoihin lajiohjelmaan lisättiin lumikouru eli half pipe ja slopestyle.

title: Talviolympialaiset

text:
Edelleen, vuoden 1940 talvikisojen järjestäjäksi oli päätetty Sapporo ja kesäkisojen Tokio, molemmat siis Japanissa. Kuitenkin Kiinan–Japanin sodan takia kaupungit joutuivat luopumaan kisaisännyyksistään vuonna 1938. Tämän jälkeen KOK päätti järjestää talvikisat Sankt Moritzissa, mutta sveitsiläisten järjestäjien kanssa syntyneiden erimielisyyksien vuoksi päätös peruutettiin kolme kuukautta myöhemmin. Edellisten talvikisojen järjestäjä Garmisch-Partenkirchen tarjoutui järjestämään kisat, mutta marraskuussa 1939 kisat peruutettiin kokonaan toisen maailmansodan sytyttyä, kuten myös samassa maanosassa eli Euroopassa sijaitseva Suomen Helsinki joutui tekemään vuoden 1940 kesäkisoille. Sodan takia myös talvikisat 1944 Italian Cortina d'Ampezzossa peruutettiin kesällä 1941, samaten Euroopassa oleva Britannian Lontoo teki vuoden 1944 kesäkisoille.
Toisen maailmansodan jälkeen vielä 1940-luvulla myönnetyt talvi- ja kesäkisat järjestettiin samassa maanosassa, Euroopassa: talviolympialaiset 1948 Sankt Moritzissa ja kesäolympialaiset 1948 Lontoossa sekä talviolympialaiset 1952 Norjan Oslossa ja kesäolympialaiset 1952 naapurimaan Helsingissä. Poikkeuksen kuitenkin muodostavat viimeiset 1940-luvulla myönnetyt kisat: talviolympialaiset 1956 Euroopassa – Italian Cortinasta ensimmäiset televisioidut talvikisat – kesäolympialaisten 1956 ollessa Oseaniassa, Australian Melbournessa – koska kesäkisojen hakijoita ei ollut lainkaan Euroopasta (tosin ratsastuskilpailut pidettiin aiemmin kesällä Tukholmassa, Ruotsissa). 1950-luvulta myönnetyissä olympiakisoissa aina vuoteen 1988 saakka saman vuoden talvikisat ja kesäkisat järjestettiin aina eri maanosissa eikä peräkkäisiäkään kisoja pidetty samassa maanosassa – poikkeuksena Innsbruckissa järjestettyjä talviolympialaisia 1964 seuranneet talviolympialaiset 1968 Grenoblessa, molemmat Euroopassa. Grenoblen kisat olivat ensimmäiset olympialaiset, jotka lähetettiin värillisinä televisiolähetyksinä.

title: Talviolympialaiset 2006

text: XX talviolympialaiset pidettiin Italian Torinossa 10. – 26. helmikuuta vuonna 2006. Kisoihin osallistui 2 633 urheilijaa 80 maasta. Kilpailutapahtumia järjestettiin 84 kaikkiaan viidessätoista urheilumuodossa.

title: Talviolympialaiset 1994

text: XVII talviolympialaiset pidettiin Lillehammerissa Norjassa. Ne olivat ensimmäiset talviolympialaiset, jotka järjestettiin eri vuonna kuin kesäolympialaiset. Lillehammerin talviolympialaiset olivat toiset Norjassa järjestetyt talviolympialaiset Oslon vuoden 1952 olympialaisten jälkeen.

title: Olympia-Skistadion

text: Ensimmäiset hyppyrimäet Garmisch-Partenkirchenissä avattiin vuonna 1902 keskustan eteläpuolelle Kochelbergille ja itäpuolelle Gudiberg-vuorelle, hyppyrimäen nimi oli tuolloin Gudibergschanze. Gudibergschanzea remontoitiin vuonna 1922 toista uudenvuodenpäivän mäkihyppykilpailua varten ja se sai uuden nimen Olympiaschanze am Gudiberg, tuolloin K-piste sijaitsi 45 metrissä. Nykyisten hyppyrimäkien nimet ovat peräisin talviolympialaisista, jotka pidettiin vuonna 1936. Olympialaisia varten rakennettiin uusi Große Olympiaschanze -suurmäki ja Olympiaschanze am Gudiberg remontoitiin normaalimäeksi. Uuden Große Olympiaschanzen puisen tornin korkeus oli 43 metriä ja K-piste sijaitsi 76 metrissä. Olympialaisissa 131 000 katsojaa todisti norjalaisen Birger Ruudin olympiavoittoa. Yhdistetyn mäkiosuus hypättiin Kleine Olympiaschanzesta.

title: Talviolympialaiset

text: KOK päätti 1986, että talvi- ja kesäolympialaiset järjestettäisiin eri vuosina. Tämän vuoksi oli sekä talviolympialaiset 1992 että talviolympialaiset 1994, minkä jälkeen ne on taas pidetty aina joka neljäs vuosi. Tässä taitehetkessä, tahdistuskohdassa vuonna 1992 talvikisat järjestettiin eurooppalaisissa naapurimaissa, talvikisat Ranskan Albertvillessä ja kesäkisat Espanjan Barcelonassa sekä myös seuraavat vuoden 1994 talvikisat pidettiin Euroopassa, Norjan Lillehammerissa. Koska talvi- ja kesäkisat on tuosta lähtien pidetty eri vuosina (kesäkisat karkausvuosina ja talvikisat muina parillisvuosina), ei isäntäkaupungin valinnassa sijaintipaikoilla ole enää merkitystä – kuitenkin "erikseen" talvi- ja kesäkisojen peräkkäisillä sijaintipaikoilla on. Kanadan Vancouverissa järjestetyt talviolympialaiset 2010 olivat järjestyksessään kahdennetkymmenennetensimmäiset olympialaiset talvikisat.

title: Talviolympialaiset 1972

text: Vuoden 1972 talviolympialaiset pidettiin Sapporossa, Japanissa 3.–13. helmikuuta vuonna 1972. Kisat avasi Japanin keisari Hirohito, olympiatulen sytytti Hideki Takada ja urheilijoiden valan vannoi pikaluistelija Keiichi Suzuki.[1]

title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2014 – naisten 4 × 6 km viesti

text: Naisten 4 x 6 kilometrin viesti kuului ampumahiihdon kilpailuohjelmaan talviolympialaisissa 2014. Kilpailu pidettiin 21. helmikuuta 2014 Maasto- ja ampumahiihtokeskus Laurassa.

title: Talviolympialaiset 1980

text: XIII talviolympialaiset pidettiin Lake Placidissa Yhdysvalloissa. Näissä kisoissa käytettiin keinolunta ensimmäisen kerran.

title: Rattikelkkailu olympialaisissa

text: Rattikelkkailu on ollut talviolympialaisten ohjelmassa ensimmäisistä talviolympialaisista, vuodesta 1924 lähtien. Se on ollut kilpailuohjelmassa kaikissa talviolympialaisissa lukuun ottamatta vuoden 1960 talviolympialaisia. Vuoden 1924 talviolympialaisissa kilpailtiin ainoastaan neljän miehen kelkoissa. Vuonna 1932 mukaan tuli myös kahden miehen kelkat. Naisten rattikelkkailu tuli olympiaohjelmaan vuonna 2002.

title: Talviolympialaiset 1976

text: Vuoden 1976 talviolympialaiset pidettiin Innsbruckissa Itävallassa 4.–15. helmikuuta vuonna 1976. Kilpailut julisti avatuksi Itävallan presidentti Rudolf Kirchschläger, urheilijoiden olympiavalan vannoi Willy Köstinger ja olympiatulen sytyttivät Christl Haas ja Josef Feistmantl.

title: Venäjä

text: Venäjä on ollut menestyksekäs lukuisissa urheilulajeissa sijoittuen niissä jatkuvasti olympialaisten mitalisijoille. Neuvostoaikana maajoukkue osallistui 18 olympialaisiin ja sai 14 kerralla eniten mitaleja; Neuvostoliitto olikin vuosikymmenestä toiseen dominoiva mahti olympialaisissa. Vuoden 1952 olympialaisista lähtien Neuvostoliiton ja myöhemmin Venäjän yleisurheilijat ovat aina olleet kolmen eniten kultamitaleita saaneen maan joukossa. Vuoden 1980 kesäkisat pidettiin Moskovassa ja vuonna 2014 talviolympialaiset pidettiin Sotšissa.

title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2002

text: XIX talviolympialaisissa vuonna 2002 järjestettiin rattikelkkailussa kilpailut kaksi- ja nelimiehisille joukkueille sekä ensimmäistä kertaa olympiakisojen historiassa myös naisille, kahden hengen kelkoilla. Kilpailut pidettiin "Utah Olympic Parkissa" Salt Lake Cityn lähistöllä.

title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2014 – naisten pikakilpailu

text: Naisten 7,5 kilometrin pikakilpailu kuului ampumahiihdon kilpailuohjelmaan talviolympialaisissa 2014. Kilpailu pidettiin 9. helmikuuta 2014 Maasto- ja ampumahiihtokeskus Laurassa.

title: Talviolympialaiset 1992

text: XVI talviolympialaiset pidettiin Albertvillessä Ranskassa. Kilpailut avattiin 8. helmikuuta ja päätettiin 23. helmikuuta vuonna 1992. Kilpailut avasi virallisesti Ranskan presidentti François Mitterrand. Olympialaisten valan vannoi toimitsijoiden puolesta Pierre Bornat ja urheilijoiden puolesta Surya Bonaly. Olympiatulen sytyttivät Michel Platini ja François-Cyrille Grange. Albertvillen talviolympialaiset olivat viimeiset, jotka järjestettiin samana vuonna kesäolympialaisten kanssa.

title: Cortina d’Ampezzo

text: Cortinassa pidettiin vuoden 1956 talviolympialaiset. Olympialaiset oli määrä pitää jo vuonna 1944, mutta kisat peruttiin toisen maailmansodan vuoksi.

title: Talviolympialaiset

text: Sodan päätyttyä ensimmäiset olympialaiset olivat kesäolympialaiset 1920 Antwerpenissä. Kisojen ohjelmassa oli taitoluistelun lisäksi myös ensimmäistä kertaa jääkiekko. Seuraavana vuonna pidetyssä KOK:n kokouksessa päätettiin järjestää Pariisissa pidettäviin kesäolympialaisiin 1924 liittyen kansainvälinen talvilajien viikko. Chamonix'ssa järjestetty tapahtuma oli huikea menestys ja innoitti komitean päättäjiä luomaan kokonaan erilliset talviolympialaiset. Vuonna 1926 KOK päätti jälkikäteen, että Chamonix'n kisat olivat ensimmäiset talviolympialaiset.

title: Talviolympialaiset 1984

text: Vuoden 1984 talviolympialaiset pidettiin Sarajevossa, Jugoslaviassa 8.–19. helmikuuta 1984. Kisat julisti avatuksi Mika Špiljak. Urheilijoiden olympiavalan vannoi Bojan Križaj ja olympiatulen sytytti Sanda Dubravčić.

title: Mäkihyppy talviolympialaisissa 1924

text: Mäkihyppy oli olympiaohjelmassa ensimmäistä kertaa Chamonixin vuoden 1924 talviolympialaisissa. Kilpailu käytiin 4. helmikuuta Chamonixin Tremplin aux Bossonsin hyppyrimäellä. Suurina suosikkeina kilpailuun lähtivät norjalaishyppääjät ja ainoana haastajana heille pidettiin Yhdysvaltain Anders Haugenia, joka hänkin oli amerikannorjalainen.

title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 1988

text: XV talviolympialaisissa Calgaryssä vuonna 1988 järjestettiin rattikelkkailussa kilpailut kaksi- ja nelimiehisille joukkueille. Kelkkailukilpailut pidettiin "Canada Olympic Parkissa". Lajiin osallistui kyseisissä kisoissa myös maita, jossa on vähän tai ei lainkaan lunta. Nämä maat olivat Jamaika, Meksiko ja Uusi-Seelanti.

title: Talviolympialaiset 1948

text: Vuoden 1948 talviolympialaiset järjestettiin Sankt Moritzissa Sveitsissä. Kisojen avajaiset olivat 30. tammikuuta ja päättäjäiset 8. helmikuuta 1948. St. Moritzissa pidettiin olympialaiset jo toisen kerran, ensimmäiset olivat vuonna 1928.

title: Grenoble

text: Grenoblessa pidettiin vuonna 1968 talviolympialaiset. Siitä lähtien kaupungissa on järjestetty suuria urheilutapahtumia, kuten yleisurheilun sisäratojen Euroopanmestaruuskilpailut, tenniksen Davis Cup sekä nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut.

title: Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2006

text: XX talviolympialaisissa vuonna 2006 järjestettiin rattikelkkailussa kilpailut kaksi- ja nelimiehisille joukkueille sekä naisille kahden hengen kelkoilla. Kilpailut pidettiin Cesana Torinesessa San Sicariossa uudella 1 435 metrin mittaisella radalla, jossa on 19 mutkaa ja 114 metrin kokonaispudotus.

title: Ampumahiihto talviolympialaisissa 2014 – miesten 4 × 7,5 km viesti

text: Miesten 4 × 7,5 kilometrin viesti kuului ampumahiihdon kilpailuohjelmaan talviolympialaisissa 2014. Kilpailu pidettiin 22. helmikuuta 2014 Maasto- ja ampumahiihtokeskus Laurassa.


query: Milloin Novgorod perustettiin?

title: Novgorodin tasavalta

text: Nestorin kronikassa kerrotun tarun mukaan ruhtinas Rurik perusti 800-luvulla Novgorodin ruhtinaskunnan. Todellisuudessa Novgorod (Novgorodin kaupunki) syntyi noin sata vuotta myöhemmin , 900-luvun keskivaiheilla. 800-luvun puolivälissä Olhavanjoen-Ilmajärven alueelle ilmeisesti kuitenkin syntyi viikinkien hallitsema valtakunta, jonka keskuksia olivat Laatokanlinna eli Staraja Ladoga ja Rurikinlinna. Sitä voi pitää Novgorodin valtion edeltäjänä. Novgorodin kaupungista tuli pian Kiovan Venäjän suuri pohjoinen keskus.[1]

title: Arkangelin alue

text: Alueet kuuluivat noin 1100-luvulta lähtien laajan, Baltiasta Jäämerelle yltäneen Novgorodin tasavallan etupiiriin, vuodesta 1478 yhdistyneeseen Moskovan Venäjään. Tšuudit sulautuivat yhteen slaavilaisten kanssa. Novgorodilaiset tienasivat elantonsa metsästyksellä, kalastuksella ja turkiskaupalla; myöhemmin myös suolankeitolla ja - myynnillä. Erityisen paljon maaomaisuutta Vienanmereltä ja -joelta hankki Boretskin pajarisuku. 1400-luvulla perustettiin arkkienkeli Mikaelin luostari Vienanjoen alajuoksulle nykyisen Arkangelin paikalle, Nikolo-Korlskin luostari nykyisen Severodvinskin paikalle ja Solovetskin luostari Vienanmeren saarille. Novgorodin käskynhaltijan vaimo Maria Boretskaja lahjoitti luostareille suuret maa-alueet.

title: Neuvostoliiton 8. armeija

text: Neuvostoliiton 8. armeija oli puna-armeijan yhtymä. Se perustettiin Novgorodin Operatiivisena Ryhmänä elokuussa 1939 ja sen nimi muutettiin 8. Armeijaksi Leningradin Sotilaspiirin sotaneuvoston 26. lokakuuta 1939 antamalla päätöksellä. Armeija siirrettiin ensin 23. syyskuuta Pihkovaan ja siitä 26. lokakuuta Petroskoihin, ja jonne se saapui lokakuun lopulla. Armeija siirrettiin Novgorodiin huhtikuun 1940 lopulla ja liitettiin osaksi Itämeren sotilaspiiriä kesällä 1940.

title: Oksotši

text: Oksotšin pogosta mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Derevan viidenneksen verokirjassa vuonna 1495. Myöhemmin se kuului Novgorodin läänin Kresttsyn kihlakuntaan. Oksotšissa oli vuosina 1767 ja 1898 rakennetut kirkot, vuonna 1869 perustettu koulu ja vuonna 1902 avattu kirjasto. Verebjen mutkaa rakennettaessa vuosina 1877–1881 Pietarin ja Moskovan väliselle pääradalle perustettiin Oksotšin asema. Se lakkautettiin rautatien suoristamisen yhteydessä vuonna 2005. Aluksi Torbinon ja myöhemmin Okulovkan piiriin kuulunut Oksotšin kyläneuvosto siirrettiin Malaja Višeran piiriin vuonna 1969.

title: Muinaisvenäjä

text: Vanhin muinaisvenäjänkielinen kirjoitus on Novgorodista vuodelta 980. Vanhin käsin kirjoitettu kirja on diakonin Gregorin vuosina 1056–1057 kirjoittama Ostromir(ovo) Evankeliumi (), itäslaavilaiskirkollisen kirjallisuuden muinaisin muistomerkki, jota vuodesta 1806 lähtien säilytetään Venäjän kansalliskirjastossa Pietarissa. Tämä on hyvin säilynyt kirje Novgorodin posadnikille Ostromiroville. Teos koostuu yhteensä 294:stä 20 × 24 cm:n kokoisesta pergamenttisivusta, jolle on kirjeen loppua kohti koossaan viidestä millimetristä seitsemään isonevilla kirjaimilla ja noin 18 riville käsin kirjoitettua tekstiä muun muassa siitä, milloin ja millaisissa olosuhteissa kirjoitus on valmistunut. Vanhimpana muinaisvenäjänkielisenä asiakirjana on säilynyt noin 1300-luvulta Mstislavova gramota ().

title: Vatjalaiset

text: Novgorodin luhistumisen jälkeen vatjalaisten alueet joutuivat Moskovan käsiin. Moskova karkotti monia vatjalaisia alueiltaan ja asutti heidän tilalleen venäläisiä. Näitä toimenpiteitä tehtiin erityisesti vuosina 1484 ja 1488. Moskovan vallan aikana alkoi myös ortodoksisen kirkon vaikutus levitä. Vuonna 1384 perustettiin Jaaman eli nykyisen Kingisseppin kaupunki, jonne tuli kirkko ja luostari. Varsinainen vatjalaisten käännytystyö alkoi kuitenkin vasta 1534, sen jälkeen kun Novgorodin arkkipiispa Makarius oli valittanut Moskovan suurruhtinaalle vatjalaisten palvovan edelleen vanhoja jumaliaan. Makarius sai valtuudet lähettää paikalle Ilja-munkin, jonka tehtäväksi tuli hävittää pakanalliset pyhätöt, uhrilehdot ja uhrikivet. Käännytystyö ei kuitenkaan tuonut toivottua tulosta, sillä vuonna 1548 silloinen Novgorodin arkkipiispa Feodosius lähetti samoihin tehtäviin pappi Nikiforin. Hiljalleen vatjalaisten käännyttäminen onnistui, ja heistä tuli hartaita ortodokseja.[8]

title: Kos (antiikin kaupunki)

text: Antiikin ajan lähteistä on hankala saada selvää, milloin viittaukset ”Kosiin” tarkoittavat koko saarta ja kaikkia sen poliksia yhdessä, ja milloin vain jotain yhtä polista. Jälkimmäisessä tapauksessa puolestaan on usein epäselvää, viitataanko Astypalaiaan vai Kos Meropikseen. Kaupungit ilmeisesti löivät yhteistä hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien, mutta muutoin niiden välistä poliittista ja valtiomuodollista suhdetta ei tunneta. Siksi seuraavassa kuvataan koko saaren historiaa siihen saakka, kunnes Kosin polis perustettiin vuonna 366 eaa.

title: FK Volga Nižni Novgorod

text: FK Volga perustettiin vuonna 1963 kahden gorkilaisen seuran, Torpedon ja Raketan, yhdistyttyä. Seura pelasi Neuvostoliiton liigassa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksitoista kaudella 1964. Seuran toiminta lakkasi vuonna 1984 ja se perustettiin uudelleen 1998 nimellä FK Elektronika Nižni Novgorod. Seura aloitti taipaleensa Venäjän amatööriliigasta nousten kaudeksi 2001 2. divisioonaan ja kaudeksi 2011-12 liigaan.

title: Novgorodin alue

text: Suomalais-ugrilaiset ja slaavilaiset heimot valitsivat Nestorin kronikan 800-luvulla mukaan viikinki Rurikin ruhtinaakseen ja hallintoalueen "pääkaupungiksi" valittiin Olhavan joen Novgorod. Novgorodin alue joutui 900-luvulla Kiovan valtaan. Novgorod itsenäistyi Kiovasta 1136 ja muodosti ympäristöineen tämän jälkeen tasavaltamaisen valtion, joka rikastui kaupankäynnillä. Novgorodin valtio laajeni sittemmin pohjoiseen ja koilliseen. Pihkova ympäristöineen erosi Novgorodista 1348 ja muodosti oman valtion. Novgorodin valtio liitettiin Venäjään 1478.

title: Šimskin piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Vuoteen 1926 saakka seutu kuului Novgorodin läänin Novgorodin kihlakunnan Šimskin ja Medvedin volosteihin sekä Pietarin läänin Lugan kihlakunnan Utorgošin volostiin. Seuraavan vuoden alussa perustettiin Leningradin alueeseen kuuluneet Medvedin ja Utorgošin piirit ja vuonna 1935 Šimskin piiri. Utorgošin ja Šimskin piirit liitettiin vuonna 1944 vasta muodostettuun Novgorodin alueeseen. Ne lakkautettiin vuonna 1963, mutta vuonna 1973 alueesta muodostettiin jälleen Šimskin piiri.

title: Babajevon piiri

text: Piirin alueella sijannut Kološman pogosta mainitaan ensimmäisen kerran Dmitri Donskoin testamentissa vuonna 1389. 1400-luvun lopulle saakka alue oli Novgorodin feodaalitasavallan sekä Vladimirin ja Suzdalin ruhtinaskuntien (myöhemmin Moskovan) rajaseutua, joka kuului pitkään Belozerskin ruhtinaskuntaan. Pietari I:n uudistusten myötä alue liitettiin Novgorodin lääniin Belozerskin ja Ustjužnan kihlakuntiin. Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuuluneet Babajevon ja Borisovo-Sudskojen piirit, jotka vuonna 1937 liitettiin vasta perustettuun Vologdan alueeseen. Borisovo-Sudskoje yhdistettiin Babajevon piiriin vuonna 1959.

title: Korotkan piiri

text: Paikannimistön perusteella Kirovskin piiri on vanhaa itämerensuomalaisten asuinseutua. Novgorodin valta alueella lujittui vuonna 1323, jolloin Nevan niskalla sijaitsevalle Pähkinäsaarelle perustettiin Pähkinälinnan linnoitus. 1400–1500 luvulla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Pähkinälinnan läänin Järvisaaren, Lopen ja Spasskin pogostoihin sekä idässä Laatokankaupungin lääniin.

title: Soltsyn piiri

text: Vuonna 1927 perustettiin aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Soltsyn piiri, jonka keskuksesta tuli kaupunki. Vuonna 1931 siihen yhdistettiin Utorgošin piiri, joka perustettiin uudelleen vuonna 1935. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 se liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 muodostettiin Soltsyn maaseutupiiri, johon liitettiin Šimskin ja Utorgošin piirit. Nykyinen Šimskin piiri erotettiin Soltsysta vuonna 1973.

title: Hvoinajan piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Seutu kuului vuoteen 1927 saakka Novgorodin läänin Borovitšin kihlakuntaan. Tuolloin perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Mintsyn piiri, joka vuonna 1931 nimettiin uudelleen samalla kun piirikeskus siirrettiin Hvoinajan taajamaan. Vuonna 1944 piiri liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen.

title: Staraja Russan piiri

text: Vuonna 1773 muodostettiin Novgorodin kuvernementtiin kuulunut Staraja Russan kihlakunta. Se lakkautettiin vuonna 1824, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1859. Vuonna 1927 muodostettiin aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Staraja Russan piiri, joka toisen maailmansodan aikana oli saksalaisten miehittämä. Piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen vuonna 1944. Kaupunkia ympäröivä maaseutu muodosti vuosina 1963–1965 Staraja Russan maaseutupiirin.

title: Volotin piiri

text:
Asukasluvun kehitys
Aluksi Leningradin alueeseen kuulunut Volotin piiri on muodostettu vuonna 1927. Se lakkautettiin vuonna 1932, mutta perustettiin uudelleen 1935. Toisen maailmansodan aikana seutu oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 Volotin piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Piiri lakkautettiin vuonna 1963, mutta perustettiin jälleen 1965.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Kresttsyn kihlakunta

text: Novgorodin käskynhaltijakuntaan kuulunut Kresttsyn kihlakunta erotettiin Novgorodin kihlakunnasta Katariina II:n hallintouudistuksen yhteydessä vuonna 1776. Se lakkautettiin Novgorodin läänin muodostamisen yhteydessä vuonna 1796, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1802. Vuonna 1824 osa kihlakunnasta liitettiin vasta perustettuun Demjanskin kihlakuntaan. Kajovon, Karpina Goran, Mežnikin, Paporotski Ostrovin, Požarjen, Zaozerjen ja Zarutševjen volosteista muodostettiin vuonna 1918 Malaja Višeran kihlakunta. Kresttsyn kihlakunta lakkautettiin vuonna 1922, jolloin sen alue jaettiin Malaja Višeran, Novgorodin ja Valdain kihlakuntien kesken. Vuonna 1927 perustettiin aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Kresttsyn piiri.

title: Rurikinlinna

text: Nestorin kronikka 1100-luvun lopulta mainitsee Novgorodin ensimmäisen kerran vuoden 859 yhteydessä, joskin todellisuudessa kaupunki on satakunta vuotta nuorempi. Viimeaikaisten arkeologisten tutkimusten mukaan Rurikinlinnan aluetta rakennettiin jo 700-luvulla. Rurikinlinna on vanha kaupunki, ja sen viereen perustettiin myöhemmin Uusikaupunki eli Novgorod. Ensimmäiset arkeologiset löydöt Novgorodista ovat aikaisintaan 930-luvulta..

title: Vologdan alue

text: Nykyinen Vologdan alue joutui Novgorodin vaikutuspiiriin 1100-luvulla, jolloin perustettiin myös Vologdan kaupunki. Novgorodin mukana alue liitettiin Venäjään. Vuonna 1796 perustettiin Vologdan kuvernementti, joka oli nykyistä Vologdan aluetta paljon laajempi. Vologdan kuvernementti liitettiin Pohjoiseen aluepiiriin 1929, josta taas nykyinen Vologdan alue erotettiin 1937.

title: Gulag

text: Ensimmäiset vankileirit perustettiin heti vallankumouksen alussa vuonna 1918, ensimmäisten joukossa perustettiin Nižni Novgorodiin tyhjillään olevaan nunnaluostariin.[11] Yksi ensimmäisistä varsinaisista ojennusleireistä perustettiin Solovetskin luostarin saarelle vanhaan munkkiluostariin[12] 13. lokakuuta 1923.[13][14] Solovetskin saarelta käsin perustettiin aluksi Vienan Karjalan alueelle eri tarpeisiin kymmeniä eri kokoisia leirejä.

title: Sloveenit (heimo)

text: Sloveenit () eli Ilmajärven slaavit (и́льменские славя́не, "ilmenskije slavjane") olivat Ilmajärven rannoilla, Olhavan, Lovatin ja Mstan varsilla sekä Mologan yläjuoksulla 500–900-luvuilla elänyt itäslaavilainen heimo. 800–1100-luvuilla seudulle perustettiin Novgorodin ja Staraja Russan kaupungit. Myöhemmin sloveenien asuinalueesta muodostui Novgorodin feodaalitasavallan ydinalue.

title: Inkereenjoki

text: Joesta on saanut nimensä inkeroisten kansanheimo. Se muodostaa ”parin” viereisen Venjoen (< "Venäjä") kanssa. Vuonna 1240 Aleksanteri Nevskin johtamat Novgorodin ja Laatokankaupungin joukot löivät ruotsalaisten armeijan Nevan taistelussa Nevan ja Inkereenjoen yhtymäkohdassa. Keskiajalla seutu kuului Novgorodin Vatjan viidenneksen Inkereen pogostaan. 1600-luvulla joen rannoille syntyi suomalaisasutus, joka kuului Inkereen, Venjoen ja Skuoritsan luterilaisiin seurakuntiin. 1700-luvun alussa perustettiin Isoran Lopotin postiasema ja joelle rakennettiin ”sahamyllyjä”, joista saivat alkunsa Inkereen tehtaat nykyisessä Kolpinassa. Näihin aikoihin joen rannalle syntyi myös saksalaisia siirtokuntia. Suomalaisasutus tuhoutui toisen maailmansodan aikaisten pakkosiirtojen seurauksena.

title: Nižni Novgorodin konetehdas

text: Tehdas perustettiin parantamaan Krasnoje Sormovon tehtaan metalliteollisuuden kapasiteettia. Vuonna 1932 tehtaalle perustettiin Vasili Grabinin johtama tuotekehitysosasto. Suuren isänmaallisen sodan aikana tehdas valmisti 100 000 tykkiä.

title: Novgorodin kuvernementti

text: Novgorodin kuvernementti erotettiin Pietarin kuvernementista vuonna 1727. Aluksi se koostui Novgorodin, Pihkovan, Velikije Lukin, Tverin ja Belozerskin provinsseista. Pihkovan ja Velikije Lukin provinsseista muodostettiin vuonna 1772 Pihkovan kuvernementti. Vuonna 1773 perustettiin Aunuksen provinssi ja vuonna 1775 Tverin käskynhaltijakunta. Vuonna 1776 perustettu Novgorodin käskynhaltijakunta koostui aluksi Novgorodin ja Aunuksen alueista. Vuonna 1777 siitä erotettiin Jaroslavlin käskynhaltijakunta. Aunuksen alue ja Uuden-Laatokan kihlakunta liitettiin vuonna 1781 Pietarin kuvernementtiin. Osa lakkautetusta Aunuksen kuvernementista kuului vuosina 1796–1801 jälleen Novgorodin kuvernementtiin.

title: Tšudovon piiri

text: Aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Tšudovon piiri on perustettu vuonna 1927. Tšudovosta tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1928 ja kaupunki vuonna 1937. Toisen maailmansodan aikana piiri oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 se liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 Tšudovon piiri yhdistettiin Novgorodin maaseutupiiriin ja Tšudovon kaupunki siirrettiin Malaja Višeran teollisuuspiirin alaisuuteen. Piiri perustettiin uudelleen vuonna 1965.

title: Kresttsyn piiri

text: Kresttsyn kihlakunta lakkautettiin vuonna 1922. Vuonna 1927 sen tilalle perustettiin Kresttsyn piiri, joka kuului aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan. Vuonna 1944 se liitettiin vasta perustettiin Novgorodin alueeseen. Vuonna 1963 muodostettiin Kresttsyn teollisuuspiiri, mutta jo vuonna 1965 palattiin entiseen piirijakoon.

title: Valdain piiri

text: Novgorodin Derevan viidennekseen kuulunut Valdain kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1495. Sen kehitys perustui Moskovan ja Novgorodin sekä myöhemmin Pietarin väliseen maantieliikenteeseen. 1600-luvun puolivälissä Valdaiskojejärven saarelle syntyi Iverskin luostari. Vuonna 1770 perustettiin Valdain kaupunki, josta tuli Novgorodin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus.

title: Staraja Russa

text: Vuoden 1763 tulipalon jälkeen Staraja Russa rakennettiin uudelleen Polistin itärannalle. Vuonna 1776 siitä tuli Novgorodin läänin Staraja Russan kihlakunnan keskus. Vuosina 1824–1857 kaupunki kuului sotaministeriön alaisuuteen. Kihlakuntaan perustettiin sotilasasutuksia, joissa maata viljelevien sotilaiden ja paikallisten talonpoikien oli tarkoitus muodostaa halpa armeijan reservi. Vuonna 1831 Staraja Russan lähellä syttyi Venäjän 1800-luvun alkupuoliskon suurin sotilaskapina, joka levisi myös muualle Novgorodin lääniin.

title: Poddorjen piiri

text: Aluksi Leningradin alueen Novgorodin piirikuntaan kuulunut Poddorjen piiri on perustettu vuonna 1927. Belebjolkan piiri yhdistettiin Poddorjeen vuonna 1931, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1941. Toisessa maailmansodassa seutu oli saksalaisten miehittämä. Vuonna 1944 Poddorjen piiri liitettiin vasta perustettuun Novgorodin alueeseen. Belebjolkan piiri yhdistettiin Poddorjeen uudelleen vuonna 1961. Vuonna 1963 Poddorjen piiri liitettiin Holmin maaseutupiiriin, mutta se perustettiin uudelleen vuonna 1965.

title: Jaroslav I Viisas

text: Jaroslavin aikana perustettiin ensimmäiset luostarit Kiovan Venäjälle. Vuonna 1030 hän perusti Pyhän suurmarttyyri Georgios Voittajan kunniaksi eri luostareita: Novgorodiin Jurjevin luostarin, Kiovan luolaluostarin sekä otti käyttöön uuden ortodoksisen pyhäpäivän Jurjevin päivän, 26.11. (9.12 gregoriaaninen kalenteri). Jaroslav painatti kirkkojärjestyksen, jossa määriteltiin kirkon ja valtion suhde toisiinsa sekä "Russkaja Pravda", joka oli muinaisvenäläinen feodaalioikeus. Vuonna 1051 hän kokosi arkkipiispat yhteen ja nimitti itse metropoliitaksi Ilarionin. Kokous suoritettiin ensimmäistä kertaa ilman Konstantinopolin patriarkkaa. Ilarionista tuli ensimmäinen venäläinen metropoliitta. Hän aloitti suuren työn bysanttilaisten ja muiden kirkkoslaavilla kirjoitettujen kirjojen kääntämiseksi muinaisvenäjän kielelle. Vuonna 1028 Novgorodiin perustettiin ensimmäinen iso koulu, jonne tuli lähes 300 pappien ja kyläpäälliköiden lasta opiskelemaan.. Siihen aikaan ilmestyivät myös ensimmäiset kolikot tekstillä "Jaroslavin hopea". Kolikon toisella puolella oli Jeesus Kristus ja toisella puolella Pyhä Yrjö, Jaroslavin suojeluspyhimys.