query: Onko Parkanonjärvi pohjois-etelä-suuntainen järvi?

title: Parkanonjärvi

text: Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.[1][2][3]

title: Jukojärvi (järvi)

text: Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 4,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se on pitkänomainen järvi, jonka sijainti on pohjois-etelä-suuntainen. Pohjoisosassa on kapea järvenosa, jota kutsutaan Mantelanlahdeksi. Se kapenee jo Pääniemen kohdalla 130 metriä leveäksi salmeksi, mutta se laajenee vielä Talassaaren kohdalla Ruorasvalkamaksi. Järven puolivälissä sijaitsee länsirannalla pieni Matinniemi. Järvellä on Matinniemen pohjoispuolella pieni järvenselkä, mutta eteläosassa, missä järvi on leveämpi kuin muualla, järvenselän yhtenäysyyttä rikkovat järven saaret. Heti Vihtasaaren eteläpuolella järvelle työntyy kolme niemeä: Heikinniemi, Mustanniemi ja Peltoniemi. Heikinniemi on kapean harjujakson pohjoispää, joka tulee Jukojärvelle Ruokosjärveltä. Harjujakson 400-metrisen Heikinniemen vedenalainen jatke on 500 metriä pitkä ja jatke loppuu Vihtasaaren viereen. Heikinniemen länsipuolelle jää Hiekanlahti, itäpuolelle jää 950 metriä pitkä Jutikanlahti ja Mustaniemen ja Peltoniemen väliin jää Kortelahti. Järven rannat ovat korkeussuhteiltaan pääosin alavaa, mutta joissakin kohdissa myös vaihtelevaa. Esimerkiksi itärannalla sijaitseva ja veteen laskeva Vattuvuori kohoaa yli 46 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven eteläpäässä sijaitsevalla Jutikanlahdella Säkkivuori kohoaa yli 36 metriä korkealle.

title: Šventojin asuinpaikka

text: Lähiseudun merenranta muodostuu hiekkamaasta, joka on pohjois−etelä-suuntainen. Muinainen laguuni on jäänyt rantavallin taakse ja on muinoin muodostanut sinne suojaisan merenlahden ja myöhemmin pienten järvien ja kanaalien verkoston. Kaikki tutkimuskohteet sijaitsevat tämän rantavallin takana, ja ne merkitään tutkimusraporteissa arabialaisilla numeroilla ja isoilla kirjaimilla, joissa iso kirjain osoittaa kulttuurikerroksen statigrafisen järjestyksen maanpinnasta lukien (A, B, ..). Pohjoisimmat kohteet sijaitsevat Šventojin joen lähettyvillä noin 1,5−3 kilometriä merenrannasta. Ensimmäiseksi tutkitut kohteet 1−8 sekä kohteet 33−36 sijaitsevat ensin mainituista kohteista 1−2 kilometriä etelään suoalueen keskellä. Seuraava ryhmittymä, johon luetaan kohteet 19−32, on mantereelta laskevassa rinteessä noin 3 kilometriä joesta etelään. Eteläisimmät kohteet 10−18 muodostavat tiheän ryppään noin 4,5 kilometriä joesta. Muut kohteet sijaitsevat näistä paikoista hieman hajallaan.

title: Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)

text: Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Järven itäpuolella työntyy kaakkoon päin yli 600 metriä pitkä lahti. Järven eteläpäässä sijaitsee Kylmälahti, jonne suot laskevat vetensä. Pohjoisrannasta työntyy syvempään veteen lähes 100 metriä pitkä penger, jonka päässä sijaitsee saarimainen jatke. Täältä näkee järven jokaiseen poukamaan hyvin. Järvelle näkyy lähes 40 metriä korkea Niemenvuoren Helaakalliot, joiden rinteet laskevat etelärantaan. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai matalan rannan luhtaa. Järven länsi- ja pohjoisrannat ovat asutuksen valtaamat ja rantojen takamaat on raivattu peltomaiksi. Haja-asutusta, joka muodostaa Lylyn kylän, levittäytyy eri puolille järven rantoja ja niiden välissä on rannoille rakennettu myös vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet kantatieltä 58, yhdystieltä 14293 ja yhdystieltä 3422. Järven länsirantaa seuraa etelä-pohjois-suuntainen Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka entinen Lylyn rautatieasema on järven rannan tuntumassa.

title: Iso Kukkojärvi

text: Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee kallioruhjeita täynnä olevalla ylänköalueella. Se on suuren L-kirjaimen muotoinen, jonka jalka on itä-länsi-suuntainen ja 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se jää Jampinvuoren ja Sysikuoppamäen väliin ja sen rannat ovat jyrkkiä metsärinteitä. Jampinvuori kohoaa 70 metrin korkeuteen ja Sysikuopanmäen rinteet yli 60 metrin korkeuteen. L-kirjaimen pohjois-etelä-suuntainen osa on vasemmalle aukeavan kuunsirpin muotoinen. Tämä osa on 1,0 kilometriä pitkä ja 340 metriä leveä. Sen rannat ovat alavaa metsämaastoa ja järven pohjoispää tunnetaan nimellä Tonkinlahti. Järvenosat yhtyvät Kukkojärven maatilan kohdalla, jossa salmen leveys on 100 metriä. Salmen luoteispuolella sijaitsee järven ainoa nimetön saari. Salmen yli aukeaa Jampinvuoren lounaispuolen jyrkänteiden päältä hyvät näkymät. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa metsämaastoa. Alueen haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 lähtevältä ja Kokkilaan menevältä tieltä sekä Talviaista ja Petääjärveä yhdistävältä tieltä.

title: Kiminginjärvi (Saarijärvi)

text: Järven tilavuus on 2,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0027 kuutiokilometriä ja järven keskisyvyys on 1,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 10 kilometriä ja sen rannat ovat toisinaan soistunutta mutta myös kovaa metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta ja sen pohjoisrannalla sijaitsee yksi maatila. Osa asutuksesta keskittyy Kukon kulmakunnalle, jonka läpi kulkee itä-länsi-suuntainen seututie 633. Järven rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Seututieltä haarautuu järven itäpuolelle etelään kulkeva yhdystie 16529 ja länsipuolelta etelään kulkeva kylätie. Näiltä teiltä tulee asutukselle tiet.

title: Parkanonjärven alue

text: Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen.

title: Köyliönjärvi

text: Köyliönjärven pinta-ala on 1240 hehtaaria, eli 12,4km², ja se on 10,3 kilometriä pitkä ja alle 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pohjois-etelä-suuntainen, ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisosan länsireunalla Kaukosaaren kohdalla, mistä järven laskujoki Köyliönjoki saa alkunsa.[1][2]

title: Lambertin oikeapintainen lieriöprojektio

text: Vaikka todellisuudessa pituuspiirit napoja kohti kuljettaessa lähestyvät toisiaan, tällaisessa kartassa niiden etäisyydet pysyvät vakioina, joten napoja lähestyttäessä länsi-itä-suuntainen mittakaava kasvaa. Sitä vastoin pohjois-etelä-suuntainen mittakaava pienenee kääntäen verrannollisena pohjois-etelä-suuntaiseen mittakaavaan. Näin projektio esittää eri alueiden pinta-alat oikeassa suhteessa eli se on "oikeapintainen".

title: Pentojärvi

text: Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee pohjois-etelä- suuntainen harju, josta on otettu soraa. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurin saarista on yli 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Saaressa on kolme vapaa-ajan asuntoa. Toinen saari on 170 metriä pitkkä ja pinta-alaltaan 0,6 hehtaaria. Sekin on asuttu. Muut saaret ovat pieniä. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja se on puoliksi metsämaata ja suomaata. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuhmalahden kirkonkylältä.

title: Taiz

text: Taiz on kahden tärkeän maantien liittymäkohta. Itä-länsi suuntainen maantie saapuu kaupunkiin Punaisenmeren rannikolta Mochasta ja pohjois-etelä suuntainen pääkaupunki Sanaasta Ibbin ja Dhamarin kautta. Toinen tie johtaa rannikkokaupunki Adeniin. Kaupungissa sijaitsee myös Taizin kansainvälinen lentokenttä.

title: Kirkkojärvi (Muolaa)

text: Kirkkojärvi (vuodesta 1948 ) on järvi Karjalankannaksella Viipurin piirin Kyyrölän kunnan itäreunalla. Pohjois-etelä-suuntainen järvi on noin 10 kilometriä pitkä mutta hyvin kapea, leveimmilläänkin vain kilometrin. Vastarannalla on Käkisalmen piirin Punnuksen kunta. Suomelle kuuluessaan järvi sijaitsi Muolaan kunnassa.

title: Parkanonjärven alue

text: Valuma-alueen keskusjärvi on Vuorijärvi, jonka laskujoki Vuorijoki, laskee Kirkkojärven kautta edelleen Kirkkojokena Viinikanjokeen. Se laskee vuorostaan Parkanonjärveen. Vuorijärveen laskevat suoraan lyhyillä laskuojilla Hanhijärvi etelästä ja Majajärvi pohjoisesta sekä pienen ojan kautta Kuuhimojärvi koillisesta. Kuuhimojärveen laskevat metsien lammet Kivilampi ja Vähä-Kuuhimo. Majajärveen laskeva Ritajoki tuo pohjoisesta soiden ja lampien vesiä. Näitä ovat Valkeinen, Iso Ristiharjunlampi, Liejulampi ja Vähä Ristiharjunlampi.

title: Parkanonjärvi

text: Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta.[1]

title: Parkanonjärvi

text: Parkanonjärvi [1][2] on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Parkanonjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.[1][2]

title: Ajosjärvi (Mänttä-Vilppula)

text: Järven pinta-ala on 416 hehtaaria eli 4,2 neliökilometriä. Se on 3,5 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järven ympäristö on melko alavaa maata. Järven itäpuolelta sen ohittaa pohjois-etelä- suuntainen harjujakso, josta Ajosharju sijaitsee järven kohdalla. Länsiranta nousee loivasti länteen jättäen järven painaumaan. Sen länsirannasta kohoaa selvästi vain Kuoppaniemestä nouseva 30 metrin korkeuteen kohoava nimetön mäki.

title: Jaakkolanjärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 950 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee Jaakkolankylän peltoaukean keskellä ja se on Sammatinjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee muutama metsäoja ja pelto-ojia. Järvi on kutistunut aiemmasta niin kapeaksi, että siihen on muodostunut useita järvialtaita. Suurin altaista on pohjoisessa sijaitseva Jaakkolanjärvi, jossa on 400 metriä pitkä joen suuntainen allas ja siitä länteen aukeava halkaisijaltaan 300 metriä pyöreä lahti. Etelässä järviallas kapenee ja salmen jälkeen aukeaa 300 metriä pitkä Saaresjärvi. Viimeinen allas on kapean salmen takana oleva Haavistonlampi, joka on 200 metriä pitkä. Läpivirtauksen rannat ovat ruohottuneita ja soistuneita, mutta Haavistonlammessa ja pyöreässä lahdessa on avovettä runsaasti jäljellä. On mahdollista, että Haavistonlampi on aina ollut erillenen lampi. Joki jatkaa Haavistonlammen jälkeen mutkittelevana, mutta metsästysmajan eteläpuolella oleva seuraava lampi on kuivatettu avosuoksi. Seuraava uomassa sijaitseva vesistö on Marjolampi. Rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on ranennettu rantaan vain viisi. Järvelle pääsee kääntymällä etelään Parkanosta Kuruun kulkevalta seututieltä 332 Holmanmäen tiehaaran kohdalta.

title: Kärkjärvi (Lahti)

text: Järven pinta-ala on 199 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä. Se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Se on pitkulainen ja pohjois-etelä-suuntainen järvi, jonka lounaispuolen rannat ovat alavaa maastoa ja muut rannat ovat paikoin jyrkkärinteisten mäkien ympäröimä. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi pohjoispäässä Holonsuonmäki, itärannoilla Ristikangas, Kuohunkallio, ja eteläpuolella Möhönkallio. Järvelle näkyvät selvästi Ristikankaan ja Kuohunkallion mäet, jotka kohoavat 30–40 metrin korkeuteen.

title: Ikaalisten reitin valuma-alue

text: Vaikka valuma-alueen suurin järvi onkin Aurejärvi, voidaan toisesta syystä pitää jotakin muuta järveä valuma-alueen pääjärvenä. Tämä siksi, että tällaisen järveen kertyy muita valuma-alueen jokien sivuhaarojen vesiä. Jos valuma-alueen vesistöjä kuvataan lähtien liikkeelle sen alajuoksulta, voidaan muodostaa siita puumaisesti haarautuva mielikuva. Poltinjoki yhtyy Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen hieman ennen sen laskemista Kyrösjärveen. Poltinjoki on Leppäsjärven laskujoki. Poltinjoen suvantomaisia laajentumia ovat Teurulampi, Lierulampi ja Poltinkosken suvanto. Leppäsjärveen laskevat toistakymmentä pienempää järveä.

title: Arnsberg

text: Kaupunkia rajaa pohjoisessa Ensen ja Möhnesee kunnat sekä Warsteinin kaupunki, idässä Mescheden kaupunki, etelässä Sundernin kaupunki ja lännessä Balven ja Mendenin kaupungit. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 74 383 asukasta. Pinta-alaltaan se on 193,45 neliökilometrin kokoinen. Asukastiheys on 392 as./km². Kaupunki on jaettu 15 eri kaupunginosaan, joista väkirikkain on Neheim. Kaupungin pohjois–etelä-suuntainen pituus on noin 13 kilometriä, itä–länsi-suuntainen puolestaan noin 24 kilometriä.

title: Kallavesi (Mäntyharju)

text: Järven pinta-ala on 1400 hehtaaria eli 14 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut varsin kapeisiin maaston painanteisiin. Painanteet ovat kallioperässä olevia murroslinjoja, joita viimeinen jääkausi on laajentanut. Järven länsipäässä on on pohjois-etelä-suuntainen murros, joka on seitsemän kilometriä pitkä. Tämän linjan pohjoispäässä on kapea poikittainen linja, jonka itäpää on Suivaanlahti ja länsipää jatkuu 4,5 kilometrin jälkeen Kiepinsalmen länsipuolella Pyhävetenä. Pohjois-etelä-suuntaisen murroksen pohjoispuoliskosta erkanee itään kuusi kilometrinen linja, joka päättyy Laanaselällä. Siitä jatkaa kaakkoon 4,5 kilometriä pitkä murros, jonka itäpäässä Kallavesi haarautuu itään ja pohjoiseen työntyviksi Taipaleenlahdeksi ja Raajoenlahdeksi, sekä kaakkoon työntyväksi 2,5 kilometriä pitkäksi lahdeksi, jonka päässä sijaitsee kapean salmen takana lahdenpohjukaksi tulkittava Haapalampi.

title: Nekala

text: Nekalan pääkadut ovat länsi-itä-suuntainen Kuokkamaantie, joka yhtyy itäpäässään Viinikan liikenneympyrästä kaakkoon kulkevaan Nekalantiehen, sekä pohjois-etelä-suuntainen Jokipohjantie.

title: Iso-Kukkanen

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0321 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 33 tai 34 metriä [4]. Läntinen järviallas on suhteellisen matala ja sen syvin kohta 9,0 metriä sijaitsee Pikku-Kukkasen itäpäässä. Villähteen Kukkasessa on noin 5 metriä syvää [4]. Itäisen järvialtaan keskellä kulkee pohjois-etelä-suuntainen syvännejakso, jonka keskellä Pajulahden urheiluopiston Vähä-Mojon kohdalla sijaitsee järven syvin kohta. Syvänteen 30-metrinen osa on kilometrin pituinen ja sen yli 10-metrinen osa on 2,4 kilometriä pitkä. Myös Immilänpohjassa on yli 10 metriä syvää.[2][1]

title: Iso-Kukkanen

text: Järven pinta-ala on 367 hehtaaria eli 3,7 neliökilometriä. Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Järvi on kaksialtainen, joita yhdistää toisiinsa Karhunsillan alla virtaava salmi. Läntistä järviallasta kutsutaan Pikku-Kukkaseksi ja se on pitkulainen 2,8 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on itä-länsi-suuntainen järviallas, jonka puolivälissä on kapea Turpeensalmi ja jonka länsipäätä nimitetään Villähteen Kukkaseksi. Pikku-Kukkaseksi kutsutaan myös Turpeensalmen itäpuolista osaa järvialtaasta [3]. Pikku-Kukkasella on koillisrannassa lähes sulkeutunut lahti Akalahti, joka on myös matala. Itäinen järviallas, jota kutsutaan myös Iso-Kukkaseksi [3], on myös muodoltaan pitkulainen, mutta se on pohjois-etelä-suuntainen. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen eteläpään halkaisee 650 metriä pitkä Hevosniemi kahdeksi lahdeksi ja järven pohjoispäässä on kaksi lahtea Rajasuonpohja ja Immilänhaara. Järven ympäristö on pääasiassa alavaa maastoa, mutta monissa kohdissa rannat ovat jyrkkärinteisiä. Esimerkiksi Vilpistönmäen, Pohjattomankallion, Salmenmäkien ja Kertunmaan rannat ovat jyrkkiä. Lahden puoleisessa päässä sijaitsee kaksi korkeaa mäkeä Huhkaimenkallio ja Turpeenkorkea, jotka kohoavat 40–50 metriä järven yläpuolelle. Järven etelärannat kohoavat kauempana koko järven pituudelta Salpausselän päälle.[2][1]

title: Viinikka

text: Viinikan pääkadut ovat pohjois-etelä-suuntainen Viinikankatu ja länsi-itä-suuntainen, Lempääläntieltä Nekalaan kulkeva Kuokkamaantie. Viinikankadun alkuperäinen nimi vuosina 1939–1956 oli Hervannantie, mutta nimeä pidettiin harhaanjohtavana, koska Hervanta sijaitsee melko kaukana Viinikan kaupunginosasta. Ennen Tampereella vuonna 1936 toteutettua suurta kadunnimiuudistusta Viinikankatuna tunnettiin nykyinen Tuomiokirkonkatu Tampereen keskustassa. Viinikankadun suuntainen, sen itäpuolella oleva Ahlmanintie on nimetty Hatanpään kartanon 1700-luvun lopulla omistaneen asessori Gabriel Ahlmanin mukaan.

title: Södertäljen kanava

text: Södertäljen kanava () on Ruotsissa Tukholman lounaispuolella Södermanlandin maakunnassa sijaitseva kanava, joka yhdistää Mälaren-järven Itämereen. Pohjois-etelä-suuntainen kanava on 5,2 kilometrin pituinen. Se sijaitsee Södertäljen kunnassa ja kulkee kunnan keskustaajaman (Södertäljen kaupungin) läpi, jossa on myös kanavan ainoa sulku. Vedenpinnan korkeusero Itämeren ja Mälarin välillä on vain 0,6 metriä, mutta kooltaan sulku on Pohjoismaiden suurin kanavasulku, 135 x 18 m.

title: Karhujärvi (Parkano)

text: Järven pituus on 850 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä pohjoiseen Leppäsjärvestä ja lähes kolme kilometriä Parkanonjärvestä. Vieressä sijaitsee toinen saman kokoinen Vatavesi. Järvi on syntynyt maastossa sijaitsevaan pitkään painaumaan. Järveen laskee kaksi suo-ojaa kahdelta suurelta ojitetulta suolta. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Laskuojaan yhtyy oikealta puolelta Vataveden laskuoja. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja ne ovat paikoin jyrkkiäkin. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.

title: Kallavesi (Mäntyharju)

text: Yleiskuvaa Kallavedestä voidaan vielä tarkentaa pienillä lisäyksillä. Länsipään pohjois-etelä-murroksen puolivälissä on järvessä laajennus, jossa on paljon saaria. Suurimmat saaret ovat Vuohisaari, Petäjäsaari, Naakansaari ja Junttisaari. Naakansaaren taakse jäävät Kallalahti ja Levälahti. Itä-länsi-suutaisesta murroslinjasta työntyvät pohjoiseen Katiskalahti, joka jää Mustasaaren taakse, Römmilanlahti, joka jää Särkiahonniemen taakse, edellisiä hieman suurempi Majaanlahti, sekä muita laajempi ja 2,5 kilometriä pitkä Kuikkolahti. Sitten tullaankin Laanaselälle, josta työntyy pohjoiseen vielä Ollikkalanlahti. Järven itäpäässä selälle työntyvä Juurakkoniemi ja Puuskansaari erottavat koillispuolelle suojaisan lahden. Juurakkoniemen länsipuolella jatkuu järven pohjois-etelä-suuntainen murros Raajoenlahden luoteispuolella kapean salmen takana sijaitsevalla järvenosalla, josta työntyy koilliseen pitkä ja kapea Myllylahti.

title: Aleksanterinkatu (Tampere)

text: Aleksanterinkatu on Tampereella Kyttälän kaupunginosassa sijaitseva pohjois–etelä-suuntainen katu, joka on yksi Hämeenkadun, Tampereen pääkadun, poikkikaduista. Etelässä se risteää Hatanpään valtatieltä Sorinaukion kohdalla ja päättyy pohjoisessa Erkkilänaukeelle Jussinkylässä, lähellä tuomiokirkkoa.

title: Sarkkilanjärvi (Hämeenkyrö)

text: Sarkkilanjärvi on valuma-alueeltaan melko suuren joen järvilaajentuma, joka on lähes pohjois-etelä-suuntainen. Se on 2,1 kilometriä pitkä, vain 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 45 hehtaaria. Ympäristössä on pelkästään peltomaata, jonka pintavalunta on järvellä suurta. Järven rannan läheisyydessä ei ole muuta asutusta kuin kolme kiinteää tilaa. Rannat viettävät jyrkkärinteisinä kohti rantaa. Järven pohjoiskärjen ohittaa valtatie 3,lounaiskulman läheltä kulkee yhdystie 2624 ja länsirantaa seuraa yhdystie 13147.


query: Mikä Suojeluskunta oli?

title: Suojeluskunta

text: Suojeluskuntajärjestö () oli Suomessa vuosina 1918–1944 toiminut vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö ja kansalliskaarti, joka lakkautettiin Liittoutuneiden valvontakomission määräyksellä syksyllä 1944 fasistisena järjestönä.[1] Ensimmäiset suojeluskunnat perustettiin syksyllä 1917 yksityisten aloitteesta, mutta ne eivät olleet rakenteeltaan ja jäsenistöltään tai muutenkaan samanlaisia kuin vuosien 1918–1944 Suojeluskuntajärjestön suojeluskunnat. Vaikka ne alkujaan perustettiin yksityisinä kansalaisjärjestöinä, vuonna 1918 Suojeluskuntajärjestön organisaatio ja tehtävät vahvistettiin erityisellä asetuksella ja vuonna 1927 lailla.[2]

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Mäntsälän suojeluskunta osallistui Lapuan liikkeen jäsenten käynnistämään Mäntsälän kapinaan vuonna 1932. Kun kapina epäonnistui, suojeluskunnan toiminta laamantui vuosiksi.

title: Temmeksen suojeluskunta

text: Kesän 1918 aikana suojeluskunnan toiminta hiljentyi. Uudelleen se elpyi syksyllä vuonna 1918 säädetyn suojeluskunta - asetuksen suomin edellytyksin. Temmeksen uuden suojeluskunnan järjestäytymiskokous pidettiin 18. syyskuuta 1918. Lokakuun lopussa 1918 sai Temmeksen suojeluskunnan paikallispäälliköksi valittu kirkkoherra Hannes Mustakallio valtakirjansa. Eräs uuden suojeluskunnan jäsenistä oli ollut entinen paikallispäällikkö Eero Junttila.

title: Oulun valtaus

text: Oulun suojeluskunta oli punaisiin ja varsinkin venäläisiin verrattuna selvästi heikompi osapuoli. Suojeluskuntaan kuului noin 300 miestä. Suojeluskunnan piiripäällikkönä toimi Vilho Nenonen, jonka ehdotuksesta suojeluskunta varusti tuomiokirkon viereisen Franzéninpuiston ympärillä olevat kivirakennukset tukikohdakseen. Oululaisin voimin suojeluskunta ei kuitenkaan olisi pärjännyt. Mannerheim lähetti ensin 700 ja myöhemmin vielä 200 lähinnä eteläpohjalaista suojeluskuntalaista Oulun avuksi.

title: Reino Mikkonen

text: Mikkonen siirrettiin sisällissodan jälkeen 13. heinäkuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Suojeluskuntajärjestön palveluksessa hän toimi 28. helmikuuta - 31. lokakuuta 1919 välisen ajan paikallispäällikkönä Pieksämäen suojeluskunnassa, josta hänet siirrettiin 27. tammikuuta 1920 paikallispäälliköksi Nastolan suojeluskuntaan, missä hän palveli 15. elokuuta 1920 saakka. Nastolan suojeluskunnan paikallispäällikkönä hän toimi 15. elokuuta 1920 - 1. syyskuuta 1922 välisen ajan. Myöhemmin Mikkonen työskenteli liikemiehenä, mutta astui uudelleen Hollolan suojeluskunnan palvelukseen paikallispäälliköksi 1. helmikuuta 1926. Toistamiseen hän erosi suojeluskunnasta 1. huhtikuuta 1928 ja työskenteli sen jälkeen liikealalla.

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Mäntsälän suojeluskunta perustettiin 20. elokuuta 1917 Sääksjärven Pohjoispään Seurahuoneella. Se oli aluksi Sääksjärven suojeluskunta ja sen jäseniksi liittyi tuolloin noin 30 miestä. Se harjoitteli kaksi kertaa viikossa. Apteekkari lahjoitti suojeluskunnalle kahdeksan vanhaa kätkössä ollutta Grafton-kivääriä. Lisäksi suojeluskunta käytti aseinaan muun muassa seipäitä ja urheiluseura Veljen voimistelusauvoja.

title: Suojeluskunta

text: Sodan jälkeen nousi esiin kysymys, mitä tehdä maassa oleville aseellisille suojeluskunnille. Osa oli sitä mieltä, että suojeluskunnat olivat suorittaneet voitetun sodan jälkeen tehtävänsä, eikä niille ollut enää tarvetta. Maan jälleenrakentamisen jälkeen kaikilla ei tuntunut olevan jaksamista jatkaa suojeluskuntatoimintaa. Toiset olivat taas sitä mieltä, että suojeluskunnat perustettiin nimenomaan jatkuvasti olemassa olevan ulkonaisen uhkan torjumiseksi. Valtiovallan puolelta asiaa pohti sotilasasiaintoimikunnan (nyk. puolustusministeriö) alainen komitea.

title: Suojeluskunta

text: Malmbergin ensimmäisinä vuosina suojeluskunnan jäsenistöä karsittiin. Itsenäisyyden alkuvuosien innostus oli hiipunut ja nimellisiä suojeluskuntalaisia alettiin poistaa jäsenrekistereissä. Lisäksi myös piiri- ja paikallispäälliköitä erotettiin. Tämä oli osa ohjelmaa, jossa aktivisteja poistettiin suojeluskunnan johtopaikoilta. Nämä korvattiin ammattiupseereilla. Muutenkin koulutuksessa alettiin suosia oikeita ammattisotilaita ja moni syksyn 1917 perintönä edelleen esimerkiksi kouluttajana toiminut kyläkauppias vapautettiin tehtävästään. Suojeluskunnat ammattilaistuivat.

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Moskovan välirauhan mukaisesti suojeluskunnat jouduttiin vuonna 1944 lakkauttamaan. Kokouksessaan 2. marraskuuta 1944 Mäntsälän suojeluskunta lahjoitti talonsa ja tonttinsa kahdelle urheiluseuralle, Veljelle ja Versolle. Seuraavana päivänä suojeluskunta lakkautettiin.

title: Jalasjärven suojeluskunta

text: Suojeluskunta kunnallistettiin 17. joulukuuta 1917 myrskyisän kuntakokouksen tuloksena. Jalasjärven kunta hyväksyi Jalasjärven suojeluskunnan kunnallistamisen, mutta ei myöntänyt varoja sen ylläpitämiseksi. Kunta kuitenkin osallistui suojeluskunnan valvontaan nimittämällä siihen edustajansa. Suojeluskunnan päällystö muodosti esikunnan, joka jatkoi kehittämistä johtokunnassa olevasta asenteesta huolimatta. Erityisesti Juho Tala oli aktiivinen.

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Mäntsälän kunnanvaltuusto kokoontui toukokuussa 1918 ja antoi 20 000 markkaa taloudellista tukea Sääksjärven suojeluskunnalle, josta kasvoi seuraavina vuosina Mäntsälän suojeluskunta. Vuonna 1919 valtuusto antoi 50 000 markkaa avustusta. Vasemmisto vastusti suojeluskunnan tukemista. Vielä vuonna 1922 sitä tuettiin, mutta sen jälkeen ei enää pitkään aikaan. Mäntsälän kunnanvaltuustossa oli vasemmistoenemmistö vuoteen 1947 asti.

title: Lauri Viitanen

text: Viitanen palveli sisällissodan edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin aluksi Savon jääkärirykmentti 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä nuorempana upseerina muun muassa 3. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 24. syyskuuta 1919 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja sijoitettiin 1. tammikuuta 1920 alkaen paikallispäälliköksi Kiuruveden suojeluskuntaan, missä hän palveli 19. huhtikuuta 1920 saakka. Kiuruvedeltä hän siirtyi 1. joulukuuta 1920 alkaen paikallispäälliköksi Kosken suojeluskuntaan ja palveli koskella 6. kesäkuuta 1921 saakka. Koskelta hän siirtyi 7. kesäkuuta 1921 niin ikään paikallispäälliköksi Auran suojeluskuntaan ja palveli Auralalla 1. joulukuuta 1921 saakka. Pienen tauon jälkeen hän palasi suojeluskuntaan ja otti vastaan 1. helmikuuta 1922 alkaen paikallispäällikön tehtävät Vanajan suojeluskunnassa, missä tehtävässä hän palveli 1. marraskuuta 1922 saakka. Vanajalta hän matkusti Ouluun missä hän toimi komppanianpäällikkönä Oulun suojeluskunnassa vuosina 1923 – 1924. Myöhemmin hän työskenteli vuodesta 1931 alkaen rakennusmestarina Oulussa.

title: Lohjan suojeluskunta

text: Lohjan suojeluskunta oli yksi valtakunnallisen suojeluskuntajärjestön paikallisista suojeluskunnista. 1918 perustettu Lohjan suomenkielinen suojeluskunta oli alkujaan nimeltään Pohjois-Lohjan suojeluskunta, mutta vuodesta 1939 se otti käyttöön nimen "Lohjan suojeluskunta".

title: Oulun suojeluskunta

text: Vuonna 1917 perustetun suojeluskunnan perustamisasiakirja tuhoutui Oulun valtauksen yhteydessä. Perustamisasiakirja kirjoitettiin uudelleen noin vuoden päästä alkuperäisessä mukana olleiden muistitietojen pohjalta. Sittemmin suojeluskunnat vakinaistettiin ja niiden asema vahvistettiin lailla elokuussa 1918. Niitä alettiin perustaa lisää ja varhaisemmin syntyneitä suojeluskuntia perustettiin uudelleen. Oulun suojeluskuntakin perustettiin uudelleen 19. lokakuuta 1918.

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: 3. helmikuuta suojeluskunta perääntyi Sääksjärvelle ja sieltä edelleen Askolan Monninkylään. 5. helmikuuta punaiset valtasivat Mäntsälän. Suojeluskunta kuitenkin palasi Sääksjärvelle mukanaan vahvistuksia Porvoosta. Valkoiset joukot pyrkivät valtaamaan kirkonkylän ja kohtasivat punaiset Sääksjärven taistelussa 7. helmikuuta. Taistelussa kaksi suojeluskunnan jäsentä kaatui, yksi katosi ja viisi haavoittui. Suojeluskunta otti kaksi vankia, joista toinen pakeni, mutta toinen tapettiin. Taistelun jälkeen suojeluskunta perääntyi taas Monninkylään. Tämän jälkeen suojeluskuntalaiset osallistuivat Pellingin retkeen siirtymällä osittain Porvooseen ja edelleen hiihtäen Pellinkiin. Osa suojeluskuntalaisista alkoi palata koteihinsa, mutta osa jäi piileskelemään metsiin. Punaiset vakiinnuttivat valtansa Mäntsälässä.

title: Toivo Julku

text: Julku palveli sisällissodan jälkeen edelleen joukkueenjohtajana 5. Jääkärirykmentissä, mistä muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti n:o 4. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin harjoitus- ja paikallispäälliköksi Vehkalahden suojeluskuntaan. Vehkalahdella hän palveli 5. huhtikuuta 1921 saakka, jolloin siirtyi paikallispäälliköksi Virolahden suojeluskuntaan. Virolahdelta hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1922 harjoituspäälliköksi Myllykosken-Anjalan suojeluskuntaan, missä hän palveli 31. joulukuuta 1922 saakka. Hän erosi suojeluskunnasta 1. maaliskuuta 1923 ja siirtyi työnjohtajaksi Metsäkylän sahalle Vehkalahdelle, missä hän palveli kunnes liittyi uudelleen suojeluskuntaan 15. helmikuuta 1924 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Suonenjoen suojeluskuntaan. Suonenjoella hän palveli 1. helmikuuta 1925 asti, jolloin hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1925 alkaen Joensuun (myöhemmin Pohjois-Karjalan) suojeluskuntapiirin 4. ja 1. heinäkuuta 1928 alkaen 10. alueen sekä 1. marraskuuta 1935 alkaen Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin 5. alueen päälliköksi. Seuraavaksi hän erosi suojeluskunnasta ja astui armeijan palvelukseen 13. marraskuuta 1936 ja hänet sijoitettiin Savon jääkärirykmenttiin, missä hän toimi nuorempana upseerina ja virkaatekevänä komppanianpäällikkönä.

title: Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo

text:
Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo on Tampereella Tammelan kaupunginosassa sijaitseva yksityinen museo, joka on aloittanut toimintansa vuonna 2003. Sillä on näyttelytila Väinölänkatu 2:n kellarikerroksessa, lähellä Tammelantoria. Museo esittelee Suomen itsenäistymisen vaiheita sekä suojeluskunta- ja lottajärjestöjen toimintaa 1920–1930-luvuilla.
Näytteillä on myös sotiin ja marsalkka Mannerheim -perinteeseen liittyvää aineistoa. Museokokoelma on kerätty pääasiassa Pirkanmaan alueelta. Museota ylläpitää Tampereen Suojeluskunta- ja Lottamuseoyhdistys.

title: Seiskari

text:
Marraskuussa Seiskarin kansakoulunopettaja Juho Leppälä perusti Lavansaaren opettajan Ilo Jalmari Kaupin kehotuksesta Seiskariin suojeluskunnan. Seiskarissa ei ollut venäläisiä sotilaita tai vierastyövoimaa mantereelta, joten sen toiminta ei herättänyt vastaavaa närää kuin Lavansaaren suojeluskunta. Suojeluskuntaan liittyi kuutisenkymmentä miestä, myös työväenyhdistyksen pääosa.
Suomen itsenäisyysjulistus 6. joulukuuta 1917 ei herättänyt Suomenlahden ulkosaaristolaisissa liikehdintää. Yhä useammat venäläiset karkasivat asemapaikoiltaan ennen kelirikkoa. 23. joulukuuta kelirikko alkoi ja Seiskari jäi eristyksiin muusta maailmasta. Työväenyhdistyksen puheenjohtaja, joka oli valittu Seiskarin poliisikonstaapeliksi, toimi maltillisesti eikä halunnut lietsoa eripuraa saarelaisten kesken. Hän ei halunnut muuttaa työväenyhdistystä punakaartiksi ja muutenkin pyrki pitämään saaren olot rauhallisina. Hän ehdotti myös Seiskarin suojeluskunnan nimen muuttamista urheiluseuraksi, mikä tyrmättiin suojeluskunnan taholta.

title: Oulun suojeluskunta

text: Oulun suojeluskunta syntyi vaiheittain. Itsenäisyystavoitteiden viritessä Suomessa ja alkaessa koskea koko kansaa Ouluun perustettiin paikallinen itsenäisyysyhdistys. Se sulautui 3. heinäkuuta 1917 perustettuun Oulun Riippumattomuusklubiin, joka asetti tavoitteekseen herättää maakunnan väestö itsenäisyystaisteluun. Suojeluskunnan edeltäjä ”palokunta” perustettiin elokuulla 1917. Oulun suojeluskunnan arvellaan syntyneen 19. lokakuuta 1917. Siihen tuli mukaan noin 100–120 miestä sekä vakituinen harjoituspäällikkö

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Tammikuussa 1918 suojeluskunnassa oli 75 jäsentä, joista 20 oli muilta kyliltä kuin Sääksjärveltä. 29. tammikuuta 1918 suojeluskunta komennettiin Sipooseen, mutta kun punaiset eivät hyökänneetkään sinne, joukot siirtyivät Keravalle. Suojeluskunta sai tulikasteensa Keravan taistelussa yrittäessään vallata Keravan rautatieaseman punaisilta. Valtaus epäonnistui ja Mäntsälän suojeluskunta koki ensimmäiset tappionsa: viisi suojeluskunnan jäsentä jäi vangiksi ja heidät surmattiin. Lisäksi kaksi suojeluskuntalaista haavoittui. Sääksjärven suojeluskunta oli Mäntsälän ainoa suojeluskunta, ja niinpä se siirtyi 1. helmikuuta kirkonkylään, jossa se majoittui kansakoululle ja kunnantalolle. Tässä vaiheessa Hirvihaara ja Ohkola olivat punaisten hallussa ja niistä tuli joitakin miehiä suojeluskuntaan.

title: Temmeksen suojeluskunta

text: Jatkosodan lopputuloksen seurauksena suojeluskunnat lakkautettiin. Temmeksen suojeluskunta oli talvisodan jälkeen siirretty Raahen suojeluskuntapiiriin. Lakkautetun Temmeksen suojeluskunnan pesänselvittelijänä toimivat Raahen sotilaspiirin selvitysmiehet. Kun Temmeksen suojeluskunta lakkasi toimimasta 6.11.1944, se lahjoitti Temmeksen sankaripatsasrahastoon 70 000 markkaa ja Suomen Punaiselle Ristille 5 000 markkaa. Urheilukenttä ja ampumarata siirtyivät kunnalle. Entinen suojeluskuntatalo Väinölä siirtyi temmesläisille näytelmäharrastajille.

title: Myrskylän suojeluskunta

text: Myrskylän suojeluskunta perustettiin porvoolaisten aloitteesta. Ensimmäinen kokous järjestettiin 2.9.1917 palokunnan muodostamiseksi porvoolaisten johdolla. Vastoin odotuksia kokouksessa seurantalolla oli puolet sosialisteja. Suojeluskunta päätettiin kuitenkin perustaa yhteishengessä, mutta myöhempi poliittinen jakautuminen keskeytti sen toiminnan. Myrskylän suojeluskunnassa oli 30 jäsentä, joista viisi osallistui suojeluskuntien puolella sisällissotaan sodan ensivaiheissa. Sen johtohenkilöinä toimivat V. Wirén, J. A. Melander ja R. Kiviranta.

title: Suojeluskunta

text: Suojeluskuntia kehitettiin 1930-luvulla Mäntsälän kapinan jälkeen voimakkaasti. Kommunistien aiheuttaman vallankumousvaaran katsottiin väistyneen ja esimerkiksi Tampereen suojeluskunta lakkasi harjoittelemasta kaupungin valtausta. Sen sijaan suojeluskunnista kehitettiin eversti Aksel Airon johdolla Puolustusvoimien aluejärjestö, joka sai tehtäväkseen liikekannallepanon järjestämisen. Suojeluskuntayksiköille annettiin selkeät kotirintamatehtävät, ja suojeluskuntaan kuuluneet nuoremmat miehet sijoitettiin liikekannallepanossa vakinaisen armeijan yksiköihin.

title: Mäntsälän suojeluskunta

text: Mäntsälän suojeluskunta oli Mäntsälässä 1917–1944 toiminut suojeluskunta. Se taisteli Suomen sisällissodassa valkoisten puolella ja Mäntsälän kapinassa Lapuan liikkeen puolella.

title: Suojeluskunta

text: Poliittisia ongelmia olivat muun muassa kysymys siitä, mihin suojeluskuntia oli tarkoitus käyttää. Sodan jälkeen toukokuussa alkanut hallitusmuototaistelu herätti erityisesti Karjalan suojeluskunnissa arveluja siitä, että hallitus aikoisi käyttää Suojeluskuntajärjestöä monarkian ajamiseksi. Hallitusmuototaistelu jopa esti liittymistä suojeluskuntiin tai aiheutti jopa eroanomuksia. Vaasan suojeluskuntapiirissä pelättiin hallituksen käyttävän suojeluskuntia mahdollisessa hyökkäyssodassa hyväkseen vakinaisen sotaväen tapaan. Nämä pelot liittyivät suojeluskunta-asetuksen 2. pykälään, jossa suojeluskuntaan liittyneen piti kuulua suojeluskuntaan vähintään kolmen kuukauden ajan ennen kuin saisi eron. Välittömän eron estäminen sai epäilemään hallituksen ja järjestön tarkoitusperiä.

title: Suojeluskunta

text: Ennen valtakunnallista järjestäytymistä suojeluskunnista osa toimi huhti-toukokuussa 1918 Etelä-Suomessa valkokaartin nimellä, kunnes rauhantilan jatkuttua nekin muuttivat nimensä suojeluskunniksi. Yksi tällainen suojeluskunta on ollut Orimattilan valkokaarti, joka muutti valtakunnallisen järjestäytymisen edettyä nimensä Orimattilan suojeluskunnaksi.

title: Jalasjärven suojeluskunta

text: Suojeluskunnalle vahvistettiin Ilkasta kopioidut säännöt, jotka Vaasan läänin kuvernööri hyväksyi 29. elokuuta 1917. Suojeluskunnalle valittiin sääntöjen mukainen pysyvä johtokunta. Rahoituksesta vastasi kannattajajäsenistö. Suojeluskunta harjoitteli taajaan ja sai kokoon 80 henkisen liikuteltavissa olevan pysyvän joukon.

title: Suojeluskunta

text: Valkoiset Luettelo suomalaisista suojeluskuntalehdistä Suojeluskunta- ja Lotta Svärd -museo Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo

title: Oulun suojeluskunta

text: Oulun suojeluskunta lahjoitti pois irtaimistonsa ja muutamien miljoonien markkojen rahavaransa sekä rakennuksensa, maiden vuokrasopimuksensa jne. Suuri lahjoitusten saaja oli ollut Oulun Tuomiokirkkoseurakunta. Se sai rahavaroja ja Raatinsaaren rakennukset. Sen velvollisuudeksi tuli esimerkiksi huolehtia sankarihaudoista. Muun muassa suojeluskunnan aseet ja varusteet piti luovuttaa suojeluskuntapiirin tilalle perustetulle sotilaspiirille. Saksalaisille aseveljille vuonna 1943, 2,450 miljoonalla markalla myydyn niin sanotun suojeluskunnan Tuiran ampumaradan, se lahjoitti kaupungille. Entisen tilalle rakennettu Yläsiirtolan ampumarata, siirtyi lakkatetun suojeluskunnan selvityspesältä Oulun varuskunnalle vuonna 1945.

title: Temmeksen suojeluskunta

text: Helmikuun 26. päivä 1918 suojeluskunta järjestyi saaden päällikökseen tehtävään lupautuneen maanviljelijä Eero Junttilan. Pian pidettiin myös ensimmäiset kutsunnat ja vapaussotaan saatiin noin 30 miestä. Sotilaalliset harjoituksetkin käynnistyivät. Niihin osallistuminen oli ollut sangen säännöllistä, vaikka harjoitukset tehtiin ilman kivääreitä. Suojeluskunnan ensimmäisenä harjoituspaikkana oli toiminut kirkonkylän nuorisoseurantalo. Vapaussodan aikana Temmeksen suojeluskunnan tehtäviin oli kuulunut esimerkiksi myös kuljetusvelvollisuus.

title: Temmeksen suojeluskunta

text: Temmeksen suojeluskunta perustettiin 17. helmikuuta 1918. Temmesläiset perustivat sen Oulun suojeluskunnan kehotuksesta pian Oulun valtauksen jälkeen. Samana päivänä perustettiin myös kutsuntalautakunta yhdessä Temmeksen kunnallislautakunnan kanssa. Suojeluskunta päätti asettaa tehtäväkseen myös paikallispäällikön valinnan.


query: Kuka Kaarle II Kaljupää oli?

title: Kaarle Kaljupää

text: Kaarle II Kaljupää (s. 13. kesäkuuta 823 Frankfurt – k. 5. lokakuuta tai 6. lokakuuta 877) oli frankkilais-roomalainen kuningas ja keisari.[1]

title: Johannes VIII (paavi)

text: Hänet valittiin paaviksi 14. joulukuuta 872, mutta hänen kruunajaisensa pidettiin vasta vuonna 875. Kruunajaisista tiedetään sen verran, että frankkihallitsija Kaarle Kaljupää lahjoitti hänelle oman valtaistuimensa. Se on tänä päivänä nähtävänä Pietarin kirkossa Pyhän Pietarin istuimena.

title: Brissarthen taistelu

text: Vuonna 868 Kaarle Kaljupää ryhtyi neuvottelemaan Salomonin kanssa ja tunnusti hänet Bretagnen kuninkaaksi. Hän luovutti Contentin lueen ja ehkä myö Avranchen alueen bretonneille. Hásteinn jatkoi kuitenkin ryöstöretkiään Loire-joen laaksossa vielä monia vuosia.

title: Nominoë

text: Nominoë ilmestyy historiallisiin lähteisiin ensimmäisen kerran Vannesin kreivinä. Tuolloin hän oli frankkien hallitsija Ludvig Hurskaan vasalli. Vuonna 831 Ludvig teki hänestä keisarin delegaatin ("missus imperatoris"). Joissain lähteissä häntä kutsuttiin myös herttuaksi. Ludvig Hurskaan kuoltua hänen kolme poikaansa kiistelivät hänen valtakuntansa jaosta. Kaarle Kaljupää sai vuonna 843 solmitulla Verdunin sopimuksella valtakunnan läntiset alueet, joihin kuului muun muassa nykyinen Ranska. Nominoë nousi kapinaan häntä vastaan, mutta kapinan tarkasta syystä on kiistaa historiantutkijoiden kesken. Nominoën joukot voittivat joka tapauksessa Kaljupään joukot Ballonin taistelussa vuonna 845 ja Kaarlen piti tämän takia tunnustaa Bretagnen autonomia seuraavana vuonna. Nominoë jatkoi kuitenkin alueidensa laajentamista tämänkin jälkeen. Hän hyökkäsi Anjouun ja Maineen, mutta hän kuoli vuonna 851 Vendômessa.

title: Hinkmar

text: Hinkmar oli kuningas Kaarle Kaljupään uskollinen tukija keisaria vastaan. Kun Lothar I:n seuraaja Lothar II vuonna 860 yritti erota vaimostaan, Hinkmar kirjoitti aiheesta tiukkasävyisen kirjoituksen "De divortio Lotharii et Teutbergae" (”Lotharin ja Teutbergan avioerosta”). Lothar II:n kuoltua Hinkmar tuki Kaarlea uudeksi keisariksi paavi Hadrianus II:n vastustuksesta huolimatta. Hän ei myöskään hyväksynyt sitä, että paavi nimitti vuonna 876 hänen ohitseen itselleen legaatin Saksan ja Gallian alueelle.

title: Ranska

text: Ranskan valtion voidaan katsoa syntyneen vuonna 843, kun Kaarle Suuren kolme pojanpoikaa jakoivat valtakunnan keskenään Verdunin sopimuksella. Näin syntyneistä valtioista läntisin oli Länsi-Frankia, jonka hallitsijana oli Kaarle Kaljupää. Karolingien jälkeen valtaan nousi vuonna 987 Hugo Capet. Hänen jälkeläisiään ovat kaikki Ranskan myöhäisemmät kuninkaat, kapetingit, myös suvun sivuhaaroihin kuuluneet Valois’t ja Bourbonit[2].

title: Kaarle Kaljupää

text: Vuonna 875 Kaarlen veljenpoika, keisari Ludvig II kuoli. Kaarle marssi paavi Johannes VIII:n tuella Italiaan ja kruunattiin Paviassa Italian kuninkaaksi ja Roomassa Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunnan keisariksi. Ludvig Saksalainen valtasi kostoksi Kaarlen alueita, ja Kaarlen piti palata Ranskan puolelle. Ludvig Saksalainen kuoli 876, ja Kaarle yritti hankkia vanhoja alueitaan takaisin. Paavi joutui pulaan Italiassa saraseenien kanssa, ja kutsui Kaarlea palaamaan Italiaan. Jatkuva Alppien ylittäminen kulutti voimia ja terveyttä, eivätkä Kaarlen omat joukotkaan halunneet osallistua näille kuluttaville sotaretkille. Kaarle kuoli ylittäessään Mont Cenisiä vuonna 877. Hänen seuraajansa oli hänen poikansa Ludvig Änkyttäjä.[2]

title: Ludvig III (Ranska)

text: Ludvig syntyi, kun hänen isänsä oli vielä Akvitanian kuningas ja hänen isoisänsä, Kaarle Kaljupää, hallitsi Länsi-Frankiaa. Kun Kaarle Kaljupää kuoli vuonna 877 ja Ludvig Änkyttäjä 879, jotkut aateliset kannattivat Ludvigia ainoaksi kuninkaaksi, mutta toinen osapuoli suosi vanhaa, hyväksihavaittua systeemiä, jossa valtakunta jaettiin siten, että jokainen veli hallitsi maan eri osia. Syyskuussa 879 Ludvig kruunattiin Länsi-Frankian kuninkaaksi.

title: Kaarle Kaljupää

text: Seuraavat vuodet olivat rauhaisia ja veljekset tapasivat säännöllisesti jonkinlaisen veljellisen yhteishallinnon ylläpitämiseksi. Lothar kuoli vuonna 855, ja rauhallinen naapuruus päättyi. Ludvig Saksalainen valtasi Kaarlen alueet vuonna 858, ja Kaarle pakeni Burgundiin. Vuonna 860 hän puolestaan hyökkäsi tuloksetta veljenpoikansa maille Provenceen. Samaan aikaan valtakunnassa syntyi eriasteisia kapinoita, ja normannit hyökkäilivät sen pohjoisosaan.[2]

title: Ethelbald

text: Ethelbald meni myöhemmin naimisiin ilmeisesti vuonna 858 jo edellisen kuninkaan kanssa naimisissa olleen frankkien kuninkaan Kaarle Kaljupään tyttären Judithin kanssa, joka oli ensimmäisessä avioliitossaan vasta 13-vuotias. Ethelbald kuoli lapsettomana noin 24-vuotiaana 20. joulukuuta 860, ja hänet haudattiin Sherborneen, Dorsetiin.

title: Keskiajan tiede

text: Syynä Kaarle Suuren koulutusuudistukseen oli, että ammattitaitoisia oppineita ei enää löytynyt hovin tarpeisiin riittävästi. Latinan murteetkin olivat tuohon aikaan eriytymässä moniksi eri kieliksi, romaanisiksi kieliksi. Kaarle Suuri koki olevansa Rooman valtakunnan perinnön jatkaja aina "keisari"-arvonimeään myöten, joten hän halusi esiintyä roomalaisten arvojen palauttajana. Aikalaiset kuvasivatkin uudistuksia "renovaatioksi" eli palauttamiseksi. Myös Kaarle Suuren seuraajat Ludvig Hurskas ja Kaarle Kaljupää keräsivät hoviinsa oppineita. Muista varhaiskeskiajan hallitsijoista esimerkiksi anglosaksien kuningas Alfred Suuri jäi historiaan sivistyselämän suosijana.

title: Alankomaiden historia

text: Lothar II kuoli kuitenkin vuonna 869 lapsettomana, ja hänen setänsä, länsifrankkien hallitsija Kaarle Kaljupää sekä itäfrankkien hallitsija Ludvig Saksalainen, jakoivat Lothringenin kuningaskunnan keskenään. Alankomaat (Scheldejoelle asti) tulivat osaksi itäfrankkien valtakuntaa, josta tuli myöhemmin Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Tärkeänä kaupankäynnin keskuksena toimi tuona aikana friisien Dorestad. Dorestad menetti kuitenkin asemansa viikinkien hyökkäyksien seurauksena. Vuosina 866 ja 882 viikingit hyökkäsivät IJsseljoelle ryöstäen kauppapaikkana ja kirkollisena keskuksena toimineen Deventerin sekä Zutphenin.

title: Verdunin sopimus

text: Verdunin sopimus solmittiin Kaarle Suuren pojan Ludvig Hurskaan kuoleman jälkeen vuonna 843 Kaarlen pojanpoikien kesken. Sopimuksessa frankkien valtakunta jaettiin kolmeen osaan. Kaarle Kaljupää sai länsiosan, Lothar keskiosan ja Ludvig Saksalainen itäosan.

title: Maine (Ranska)

text: 700- ja 800-luvulla oli olemassa myös Le Mansin herttuakunta (ducatus Cenomannicus), joka oli useiden karolinki-ruhtinaiden apanagena. Tämä herttuakunta oli todennäköisesti muodostettu useista kreivikunnista, joista yksi oli juuri Maine. Vuonna 748 palatsimestari Pipin Pieni antoi herttuakunnan velipuolelleen Grifonille, ja vuonna 790 Kaarle Suuri teki samoin poikansa Kaarle Nuoren kanssa. Tuleva keisari Kaarle Kaljupää ja nuori Ludvig Änkyttäjä saivat Le Mansin herttuakunnan isältään. Kun viikinkien hyökkäykset olivat voimakkaimmillaan vuonna 885, sai surmansa Ragenold, joka tunnettiin nimeltä "Ragnoldus dux Cinnomanicus".

title: Strasbourgin valat

text: Strasbourgin valat vuodelta 842 on maailman ensimmäinen tunnettu ranskankielinen kirjallinen dokumentti. Valoissa Kaarle Suuren pojan Ludvig Hurskaan lapset Ludvig Saksalainen ja Kaarle Kaljupää lupaavat auttaa toisiaan veljeään Lotharia vastaan.

title: Abd ar-Rahman II

text: Abd ar-Rahman osallistui isänsä hallintokaudella veriseen Toledon kapinan kukistamiseen, ja peri isältään rauhoitetun valtakunnan, joka eli al-Rahmanin hallitusvuosina loisteliainta aikaansa. Emiiri suosi musiikkia ja muita taiteita, ja Ziryab-nimisestä muusikosta tuli jopa yksi hänen tärkeimpiä neuvonantajistaan. Myös sulttaanitar Tarub ja eunukki Nasr vaikuttivat voimakkaasti hallintoon ja vuosien mittaan kolmikon välinen kilpailu johti keskusvallan rappeutumiseen:Meridan kristityt nousivat kapinaan, samoin Toledon asukkaat. Ebron laakson vaikutusvaltainen Banu Quasi aiheutti emiirille hankaluuksia ja hän solmi diplomaattisuhteet Kaarle Kaljupään kanssa. Myös viikinkien ilmaantuminen vuonna 844 sai aikaan diplomaattista toimintaa: emiiri lähetti etevän Dzahdza Bekrin Tanskaan.

title: Chartresin katedraali

text: Legendan mukaan vuodesta 876 katedraalissa on ollut Neitsyt Marialle kuulunut tunika, "Sancta Camisia". Kaarle Suuren väitetään lahjoittaneen pyhäinjäännöksen katedraalille ristiretken aikana. Todellisuudessa Kaarle Kaljupää lahjoitti vaatteen, joka todennäköisesti on Syyriasta ja kudottu ensimmäisellä vuosisadalla.

title: Ranskan historia

text: Ranskan valtion voidaan katsoa syntyneen vuonna 843, kun Kaarle Suuren kolme pojanpoikaa jakoivat valtakunnan keskenään Verdunin sopimuksella. Näin syntyneistä valtioista läntisin oli Länsi-Frankia, jonka hallitsijana oli Kaarle Kaljupää. Karolingien jälkeen valtaan nousi vuonna 987 Hugo Capet. Hänen jälkeläisiään ovat kaikki Ranskan myöhäisemmät kuninkaat, kapetingit, myös suvun sivuhaaroihin kuuluneet Valois’t ja Bourbonit.

title: Kaarle Kaljupää

text: Hänen vanhempansa olivat Ludvig Hurskas ja tämän toinen puoliso keisarinna Judit. Isän kuoleman jälkeen velipuolet Lothar I ja Ludvig Saksalainen eivät olleet tyytyväisiä perinnönjakoon, ja veljesten kesken käytiin sotaa, joka päättyi Verdunin sopimukseen vuonna 843. [2] Sopimuksen mukaan Kaarle sai valtakunnan länsiosan (tulevan Ranskan), Ludvig sai valtakunnan Reinin itäpuoliset alueet (tulevan Saksan), ja Lothar sai keisarin arvon sekä Italian, Provencen, Burgundin, Lothringenin ja Friisian.[3]

title: Kaarle Kaljupää

text: Kaarle Kaljupää ei ehkä sittenkään ollut todellisuudessa kalju. Lisänimi saattoi olla keskiaikaista huumoria. Historioitsijoiden mukaan hänellä todellisuudessa oli paksut hiukset ja runsas parta.

title: Kaarloman II

text:
Kaarloman II (n. 866 - 12. joulukuuta 884) oli Ranskan (tai Länsi-Frankian) kuningas ja Ludvig Änkyttäjän nuorempi poika. Ludvig III oli hänen veljensä, ja molemmat kruunattiin kuninkaiksi isänsä kuoltua 879. He olivat poikia isänsä ensimmäisestä avioliitosta, jota Kaarle Kaljupää ei hyväksynyt, ja kaikki eivät tunnustaneet poikien kuninkuutta. Ludvigin kuoltua 882 Kaarlomanista tuli valtakunnan ainoa kuningas.
Provencen käskynhaltija kapinoi eikä tunnustanut kummankaan kuninkuutta. Hän oli jo aikaisemmin luopunut uskollisuudesta Kaarlomania ja Ludvigia kohtaan. Tästä seurasi lukuisia vastoinkäymisiä ja piirityksiä. Ludvig III:n kuoleman jälkeen viikingit hyökkäilivät jatkuvasti Ranskaan ja valtio oli sillä hetkellä surkeassa tilassa.

title: Maine (Ranska)

text: Vuoden 895 kuluessa Mainen kreivikunta riistettiin Rorgonidesien suvulta, ja sen teki Kaarle Kaljupään vävy Roger, joka oli Robertien-suvun, myöhemmin Kapetingit-suku, liittolainen.

title: Giverny

text: Givernystä on löydetty jälkiä asutuksesta neoliittiselta kaudelta. Merovingit perustivat Givernyn seurakunnan. On todistettu, että merovingien aikana Givernyn asukkaat kasvattivat viinirypäleitä. Vuonna 863 kuningas Kaarle Kaljupää antoi Givernyn tilan Saint-Denis-le-Fermentin munkeille.

title: Andorran historia

text: Andorran laaksot mainitaan ensimmäisen kerran dokumentissa vuodelta 839. Siinä vahvistettiin Andorran kuuden seurakunnan ja niiden kirkkojen ja muiden omistuksien kuuluvan espanjalaiselle Urgellin hiippakunnalle. Sopimuksen vahvisti neljä vuotta myöhemmin Kaarle Kaljupää, joka antoi Andorran laaksot Urgellin kreiville Sunifredille.

title: Strasbourg

text: Kaarle Kaljupää ja Ludvig Saksalainen antoivat kaupungissa vuonna 842 Strasbourgin valat pitääkseen veljensä Lothar I:n ulkona Kaarle Suuren valtakunnan jaosta. Seuraavana vuonna Strasbourgissa solmittiin Verdunin sopimus, joka sijoitti kaupungin Lotharingian kuningaskuntaan. Kaupunki päätyi 870 jälleen Ludvig Saksalaisen alaisuuteen. Strasbourgista tuli 900-luvulla osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ja nautti samalla pitkästä vaurauden jaksosta saamiensa erioikeuksien turvin.[13]

title: Kaarle Kaljupää

text: Kaarle Kaljupäätä pidetään sivistyneenä ja lukeneena ruhtinaana, jolla oli läheinen suhde kirkkoon. Hän haki papistosta tukea niskoittelevia aatelisia vastaan, ja valitsi lähimmät neuvonantajansa kirkonmiehistä. Hänen luonteestaan ja valtakaudestaan on hyvin erilaisia kuvauksia, kenties siksi, että itäfrankkien kronikoijat ovat olleet Ludvig Saksalaisen puolella.[2]

title: Andorra

text: Perimätiedon mukaan Kaarle Suuri antoi Andorralle erioikeuden palkkiona heidän taistelustaan maureja vastaan vuonna 788. Andorran laaksot mainitaan ensimmäisen kerran dokumentissa vuodelta 839. Siinä vahvistettiin Andorran kuuluvan espanjalaiselle Urgellin hiippakunnalle. Neljä vuotta myöhemmin Kaarle Kaljupää myönsi Andorran laaksot Urgellin kreiville Sunifredille. Andorran poliittinen valta säilyi Urgellin kreiveillä vuoteen 1007, jolloin Ermengol I siirsi puolet Andorrasta Urgellin piispoille. Koko Andorran piispoille luovutti Ermengo IV vuonna 1133.

title: Ludvig Änkyttäjä

text:
Ludvig Änkyttäjän vanhemmat olivat Kaarle Kaljupää ja Orléansin Ermentrude.
Kaarlesta tuli keisari vuonna 875 ja kaksi vuotta myöhemmin hän jätti poikansa sijaishallitsijaksi lähtiessään puolustamaan paavi Johannes VIII:ta. Ludvigista äänestettiin länsifrankkien kuningas joulukuussa 877 sillä ehdolla että hän kunnioitti frankkiruhtinaiden omaisuutta ja oikeuksia.

title: Clécy

text: Nimi "Clécy" mainittiin vuonna 860, kun Kaarle Kaljupää oli vallassa.

title: Kaarle Kaljupää

text: Luokka:Frankkien kuninkaat Luokka:Vuonna 823 syntyneet Luokka:Vuonna 877 kuolleet


query: Mikä oli sfinxi antiikin mytologian mukaan?

title: Sfinksi

text: Sfinksi (kreikan sanasta Σφιγξ sphinx, ’kuristaja’) on taiteessa ja mytologiassa kuvattu ihmispäinen leijona tai hirviö, jolla on joskus myös siivet. Ensimmäiset tunnetut sfinksiveistokset valmistettiin muinaisessa Egyptissä. Egyptiläinen sfinksi kuvasi yleensä faaraon tai muun tärkeän henkilön kasvoja, sekä leijonan ruumista, jolla pyrittiin korostamaan patsaan esittämän henkilön voimaa ja mahtia. Myöhemmin kreikkalaiset omaksuivat sfinksin osaksi tarustoaan. Heidän sfinksinsä oli yleensä naispuolinen. Sfinksejä löytyy myös Mykenen, Assyrian, Persian ja Foinikian kuvataiteesta ja kuvanveistosta.

title: Sfinx

text: Sfinx on saavuttanut erikoisuutensa ansiosta paljon huomiota kissaihmisten keskuudessa, mutta poikkeavuudessa on olemassa haittapuolia, jotka tekevät sekä kissan että omistajan elämän välillä keskimääräistä vaikeammaksi. Turkin puutteesta on omat haittatekijänsä.

title: Kreikkalainen mytologia

text: Roomalaiset perivät kreikkalaiset tarut osaksi omaa mytologiaansa. Erityisesti Ovidius käytti monissa runoissaan kreikkalaisesta mytologiasta saatuja aiheita, tunnetuimpana laaja runoelmansa Muodonmuutoksia. Se esittää maailman historian sen luomisesta Julius Caesariin asti ja kuvaa suuren määrän myyttejä keskittyen erilaisiin muodonmuutoksiin. Monet antiikin tarut tunnetaan juuri Ovidiuksen esittämässä muodossa tai jopa pelkästään hänen kauttaan, ja teoksella on ollut suuri vaikutus renessanssiajan taiteeseen. Vergilius esitti eepoksessaan Aeneis Aineiaan tarinan yhdistettynä Rooman historiaan. Se jäljitteli pääosin kreikkalaisen mytologian kertomuksia ja eepoksen alkupuolella erityisesti Odysseiaa ja loppupuolella Iliasta.[1]

title: Kreikkalainen mytologia

text: Kreikkalaisella mytologialla tarkoitetaan antiikin Kreikan aikaista tarustoa, joka alun perin syntyi ja levisi suullisesti ja runomuotoisesti. Kreikkalaisessa mytologiassa esiintyy paljon jumalia, sankareita ja taruolentoja. Varsinkin jumalaistarut tulivat osaksi antiikin kreikkalaista uskontoa. Mytologia kytkeytyi myös kreikkalaisen filosofian ja historiankirjoituksen varhaisvaiheisiin. Myytit olivat suosittuja aiheita kreikkalaisessa taiteessa, näytelmissä ja kirjallisuudessa, ja tätä kautta niillä on ollut kestävä vaikutus koko länsimaiseen kulttuuriin.

title: Sfinx

text: Karvattomista kissoista on kerrottu kautta historian erilaisissa lähteissä. Esimerkiksi asteekkien kerrotaan kasvattaneen niitä ja onpa olemassa kirjallista tietoa karvattomien kissojen esiintymisestä eri lähteissä ympäri maailman. Vaikuttaakin siltä, että karvattomuuden aiheuttava geeni ilmestyy luonnostaan esiin noin 15 vuoden välein. Ennen sfinxiä ei oltu kuitenkaan kiinnostuttu jalostamaan karvattomista kissoista rotua.

title: Ifis

text: Ifis (, "vahva, voimakas") oli antiikin Kreikassa nimi, jota voitiin antaa sekä miehelle että naiselle. Nimellä on kreikkalaisessa mytologiassa useita kantajia:

title: Sfinx

text: Sfinxin iho on paikoin hyvinkin ryppyistä päässä ja jaloissa, sekä joillakin muilla vartalon alueilla. Näitä alueita lukuun ottamatta kissan ihon tulisi kuitenkin olla sileä. Kissan pitkä ja piiskamainen häntä on ohut ja kapenee tyvestä kärkeä kohti.

title: Ante Aikio (kirjailija)

text: Goranus on saamelaisen mytologian ympärille perustettu yritys, jonka Ante Aikio ja kumppanit perustivat vuonna 2013. Ante Aikio toimii Goranuksen toimitusjohtajana ja kantaa päävastuun yrityksen luovasta tuotannosta. Goranus etsii saamelaisen mytologian hahmoja ja niiden kuvauksia historiallisista lähteistä pyrkien luomaan ulkoiset piirteet löydetyille figuureille. Goranus on julkaissut Aikion kirjoittamaa Aigi-kirjasarjaa yhteistyössä Reuna-kustantamon kanssa.

title: Amrita

text: Amrita on vanhassa hindulaisessa mytologiassa jumalten juoma, joka antaa ja säilyttää kuolemattomuuden. Se on saattanut olla kreikkalaisessa mytologiassa myöhemmin esiintyvän ambrosian esikuva.

title: Sfinx

text: Sfinxiä on luonnehdittu hyvin seuralliseksi, ystävälliseksi, älykkääksi ja vilkkaaksi kissaksi, joka osallistuu mielellään isäntäväkensä askareisiin. Se nauttii ihmisten ja muiden kissojen läheisyydestä ja kiintyy omistajaansa syvästi. Korkean ruumiinlämpönsä ansiosta se saattaa viettää aikaansa jopa saunan lauteilla.

title: Sfinx

text: Sfinxilla on keskikokoinen vartalo, joka sirosta luurangosta huolimatta on hyvin lihaksikas. Vatsan seutu on hieman pyöristynyt. Sen pitkät ja hoikat etujalat ovat hieman takajalkoja lyhyemmät. Pitkävarpaiset käpälät ovat muodoltaan soikeat ja varsin sirot. Polkuanturoiden tulisi sointua turkin väriin.

title: Sfinx

text: Sfinx eli Sphynx (englanniksi myös Canadian Hairless) on harvinainen kissarotu, joka luonnollisen mutaation aiheuttaman geenivirheen vuoksi on lähes karvaton. Rotu sai alkunsa Kanadassa 1960-luvulla ja vaikka se onkin vielä Suomessakin varsin huonosti tunnettu, se on herättänyt paljon keskustelua erikoisen ulkonäkönsä vuoksi. Se on kuitenkin saavuttanut aseman muiden kissarotujen joukossa. Rotu on saanut nimensä egyptiläisen taruolennon, sfinksin mukaan.

title: Lohikäärme

text: Lohikäärmeet esiintyvät kreikkalaisessa, roomalaisissa ja persialaisessa mytologiassa. Antiikin mytologiassa lohikäärmeet olivat tavallisesti väkivaltaisia alkuolentoja ja kaaoksen voimien edustajia, joita vastaan jumalat taistelivat. Aristoteles, Herodotos ja Plinius mainitsevat outoja liskoja, mukaan lukien siivekkäitä käärmeitä.

title: Sfinx

text: Sfinxin juuret ovat vahvasti Pohjois-Amerikan maaperällä ja rotu onkin ollut pitkään lähes tuntematon muissa maanosissa. Viime aikoina se on kuitenkin saavuttanut suosiota myös Euroopassa ja levinnyt yhä suuremman yleisön tietoisuuteen.

title: Sfinx

text: Sfinx ei ole saavuttanut rotuna toistaiseksi kovin suurta suosiota Pohjois-Amerikan ulkopuolella. Se on kuitenkin kiinnittänyt varsinkin kissaharrastajien huomion erikoisella ulkonäöllään. On käyty myös keskustelua siitä, onko sfinxin kaltaisen mutaation kehittäminen roduksi eettisesti arveluttavaa.

title: Kevät (Botticelli)

text: Vaikka hahmot ovat antiikin mytologiasta, tilanne ei ole peräisin tietystä mytologian kohtauksesta. "Kevään" merkitys ei aiheen suhteen ole muutenkaan täysin selvä. Arvoituksellinen kuva voi olla allegoria kevään saapumisesta, jota muun muassa Ovidius on kuvannut. Botticelli myös yhdisti maalauksiinsa antiikin ohella aineksia kristinuskon perinteestä. Kevään lempeä ja unelmoiva Venus muistuttaa Madonnaa ruusutarhassa.

title: Sfinx

text: Vuonna 1966 Kanadan Torontossa syntyi lyhytkarvaiselle kotikissalle pesueellinen karvattomia pentuja, jotka kiinnittivät ihmisten huomion ja niiden jalostaminen roduksi alkoi. Nykyisin maailmassa esiintyvä sfinx-kanta polveutuu kahdesta 1970-luvulla syntyneestä pesueesta:

title: Sfinx

text: Sfinx on keskikokoinen kissarotu, jonka keskimääräinen paino on uroksilla 4-5 kiloa ja naarailla 3-3,5 kiloa. Rotusäädösten mukaan uros saa olla 25 % naarasta kookkaampi, kunhan vartalon mittasuhteet ovat kohdallaan.

title: Sfinx

text: Sfinxin ruumiinlämpö on turkin puutteesta huolimatta muita kissarotuja korkeampi. Tämä on seurausta rodun poikkeuksellisen voimakkaasta aineenvaihdunnasta, joka on niille välttämätön. Koska sfinxiltä puuttuu lämpöä eristävä turkki, sen on pidettävä ruumiinlämpöään yllä toisin keinoin. Voimakas aineenvaihdunta ja lihaksikas ruumis tuottavat paljon lämpöä ja estävät kissaa palelemasta. Nopea aineenvaihdunta kuitenkin myös kuluttaa runsaasti energiaa ja tämän vuoksi sfinxin on syötävä muita rotuja enemmän ruokaa ja tehtävä tarpeensa tavallista useammin.

title: Sfinx

text: Sfinxin vieraudesta Amerikan ulkopuolella kielii jotain se, että Suomeen tämä rotu saapui vasta tällä vuosituhannella. Vuoden 2000 joulukuussa saapui Yhdysvalloista Satu Salmiselle ensimmäinen sfinx, joka oli rekisteröity Suomen Kissaliitolle. Sen jälkeen karvattomien kissojen reitti Suomeen aukesi ja niitä saapui maahan eri puolilta maailmaa. Helmikuussa 2002 syntyi Satu Salmisella Suomessa ensimmäinen sfinx-pentue, ja nykyisin näitä kissoja on maassa satakunta kappaletta.

title: Sfinx

text: Rodun alkutaipaleella sfinxin pentuja risteytettiin devon rexien kanssa. Rotujen risteytyksessä on käytetty syynä yritystä vahvistaa kissan karvattomuuden aiheuttavia ominaisuuksia. Sfinxin karvattomuuden aiheuttaa alleeli samassa geenissä, jossa piilee syy myös devon rexin harvinaislaatuiseen yksikerroksiseen turkkiin. Ominaisuudet ovat peittyviä, joten rotujen risteyttämisen toivottiin vahvistavan kyseistä geeniä. Se kuitenkin aiheutti kissoille hammas- ja hermosto-ongelmia, minkä seurauksena tällaiset risteytykset ovat nyt laajalti kiellettyjä. Nykyisin rodun geenipoolia laajentamaan käytetään normaaliturkkisia lyhytkarvaisia rotuja. Sfinxsien pentueet eivät ole kovin suuria, joten esimerkiksi Suomessa karvattoman kissan hankkiminen voi viedä pitkän aikaa, kun pesueitakin syntyy harvassa.

title: Antiikin Kreikan uskonto

text: Mytologia säilyi antiikin ajan loppuun, ja siitä tuli osa roomalaista mytologiaa. Sekä kreikkalaiset että roomalaiset olivat kirjallisia kansoja, ja mytologian kuvauksia kirjoitettiin ylös eeppisenä runoutena (kuten Ilias, Odysseia ja Argonautika) ja näytelminä (kuten Euripideen Bakkhantit ja Aristofaneen Sammakot). Kreikkalais-roomalainen mytologia tuli jälleen suosituksi renessanssia seuranneen ajan Euroopassa, ja sitä kuvasivat taiteessaan muun muassa Botticelli, Michelangelo ja Rubens.

title: Italian elokuva

text: "Peplumeiden" päähahmoma oli usein antiikin historian tai mytologian lihaksikas sankari, jota esitti yleensä yhdysvaltalainen kehonrakentaja. Päähenkilö oli usein joko Maciste, Herakles, Goljat tai jokin muu mytologian hahmo. Seikkailut sijoitettiin usein antiikin Kreikkaan tai Roomaan, mutta ne saatettiin käydä myös esimerkiksi muinaisessa Egyptissä, Kiinassa tai täysin kuvitteellisessa ympäristössä.

title: Páfos

text: Antiikin Pafos oli kreikkalaisessa mytologiassa Afroditen synnyinpaikka. Hellenistisellä ja roomalaisella kaudella kaupunki oli saaren hallinnollinen keskus. Antiikin kaupungin arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde.

title: Sfinx

text: Sfinx on erikoinen ilmestys kissojen joukossa ja sitä vieroksutaan joskus harvinaislaatuisen ulkonäkönsä vuoksi. Rotua kutsutaan yleisesti karvattomaksi kissaksi, joskin tämä nimitys on siltä osin harhaanjohtava, että sfinxin naama, häntä, korvien ulkopinta ja selkä on ohuen karvoituksen peitossa. Varsinainen karvoitus siltä kuitenkin puuttuu ja paljas iho on selvästi näkyvissä. Sfinxin iho tuntuu käteen pehmeältä ja lämpimämmältä kuin kissalla yleensä. Kaikki värimuodot ovat sfinksillä mahdollisia ja sen ihon väri osoittaakin millainen sen turkki olisi, jos sille sellainen kasvaisi.

title: Sfinx

text: Vilkas aineenvaihdunta kiihdyttää myös sfinxin ihon rasvoittumista. Sen iho tuottaa samoja eritteitä, kuin muillakin roduilla, mutta karvoituksen puuttuessa ne eivät pääse leviämään vaan jäävät iholle, mistä kissan ei onnistu niitä omin avuin pestä pois. Tämän vuoksi sfinx on pestävä säännöllisesti, ja myös sen korvat on puhdistettava. Lisätöitä omistajalle tuottaa se erikoislaatuinen seikka, että sfinx muista kissoista poiketen hikoilee, ja vilustumisvaaran välttämiseksi iho on kuivattava säännöllisesti.

title: Sfinxen

text: Sfinxen on Skandien Lyngsalpenen osassa sijaitseva vuorenhuippu Tromssan kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 285 metriä. Lähellä koillissuunnassa sijaitsee Nállangáisin korkein 1 595-metrinen huippu ja lounaassa Ellendaltindenin 1 345 metriä korkea huippu. Sfinxenin itäpuolella sijaitsee jäätikkö, Steindalsbreen.

title: Leto

text: Leto () on antiikin Kreikan mytologiassa esiintynyt jumalatar. Hän on titaani Koioksen ja Foiben tytär, ja Zeus on hänen kaksostensa, Apollonin ja Artemiksen, isä. Roomalaisessa mytologiassa Letoa vastaa Apollon ja Dianan äiti Latona.

title: Kreikkalainen mytologia

text: Antiikin aikana kreikkalainen mytologia vaikutti suuresti roomalaiseen mytologiaan. Roomalaisilla ei alun perin ollut juurikaan omaa mytologiaa, koska heidän jumaliaan ei oltu personoitu. Myöhemmin he kuitenkin loivat oman mytologiansa osaksi soveltamalla kreikkalaisia myyttejä roomalaiseen ympäristöön.[3] Monet kreikkalaisen mytologian aiheet tunnetaan ennen kaikkea roomalaisaikaisten versioiden kautta, kuten Ovidiuksen ja Vergiliuksen teoksista, sekä roomalaisten varhaisemmista kreikkalaisista taideteoksista tekemien jäljitelmien kautta.

title: Sfinx

text: Sfinxin pää on kiilamainen, hieman leveyttään pidempi ja kallossa on leveät poskiluut. Sillä on lyhyt kuono ja nenän tulisi sointua yhteen turkin kanssa. Kuonossa on pienet viiksentyngät, mutta ei varsinaisia viiksikarvoja. Hyvin suuret ja leveät korvat ovat avoimet ja kärjistä pyöristyneet. Sisältä ne ovat sisäsivultaan täysin karvattomat joskin ulkosivua peittää ohut untuva. Suuret silmät ovat soikeat ja hieman vinot. Ne sijaitsevat syvällä päässä ja niiden värin tulisi sointua yksiin turkin kanssa.

title: Sfinx

text: Sfinx ei ole tavallinen näky myöskään elokuvakankaalla. Parhaiten tunnettu rodun edustaja lieneekin SGC Belfry Ted Nude-Gent, joka esiintyy Austin Powers -elokuvasarjassa Mr. Bigglesworthina, tohtori Pahan kissana. Kuuluisa tatuoija Kat Von D omistaa kaksi sfinx kissaa, Piafin ja Poen.


query: Kertooko Koraani mitään profeetta Muhammedista?

title: Raamattu ja Koraani

text: Kokonaisuutena kirjat poikkeavat tyyliltään ja sisällöltään merkittävästi toisistaan. Raamattu koostuu laajasta kokoelmasta erityyppisiä tekstejä: juutalaisen kansan historiaa, profetioita, lakia, sananlaskuja, runoutta, ilmestyksiä, kirjeitä sekä kirkkohistoriaa. Koraanista suurin osa on pelkästään ilmestyksiä. Raamatussa on paljon sisältöä, jota Koraanissa ei ole lainkaan. Erityinen ero on suhtautumisessa Jeesukseen Jumalan Poikana, evankeliumeihin sekä Paavalin kirjeisiin. Myös käsitteet syntiinlankeemus, armo, pelastus, uskontunnustus ja temppeli poikkeavat kristinuskossa ja islamissa toisistaan merkittävällä tavalla. [8] Koraanissa myös mainitaan Muhammed profeettana, jota ei mainita ollenkaan Raamatussa.

title: Jyllands-Postenin pilapiirrokset

text:
Jyllands-Postenin pilapiirrokset, jotka julkaistiin 30. syyskuuta 2005 aiheuttivat pilapiirrosjupakan, mikä 25. lokakuuta 2005 johti yli kymmenen islamilaisen suurlähettilään kirjeeseen Tanskan pääministerille ja tammikuussa 2006 ensin norjalaisen lehden Magazinetin ja sitten noin 30 muun lehden tultua avuksi Jyllands-Postenille kansainväliseen diplomaattiseen kriisiin.
Kåre Bluitgen on tanskalainen vasemmistolainen kirjailija ja toimittaja, joka kirjoittaessaan vuonna 2006 julkaistua profeetta Muhammedista kertovaa lastenkirjaa "Koranen og profeten Muhammeds liv" (Koraani ja profeetta Muhammedin elämä) kohtasi vaikeuksia löytää kuvittajaa kirjalleen. Useat kuvittajat pelkäsivät ääri-islamilaisten reaktioita ja siksi he kieltäytyivät kuvitustyöstä. Tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten sai Bluitgenin vaikeuksista idean pyytää pilapiirtäjiä tekemään oman karikatyyrinsä profeetta Muhammedista.

title: Islam

text: Islam jakautuu kahteen pääryhmään: sunnalaisuuteen ja šiialaisuuteen. Valtaosa, 85–90 prosenttia, muslimeista on sunnalaisia.[43] Sunnalaisuus perustuu Koraanin lisäksi hadith-perimätietokokelmiin. Ne yhdessä muodostavat profeetta Muhammedin elämäntavan eli sunnaan, jonka oikeauskoiseen jäljittämiseen sunnalaisuus perustuu. Perinteisen näkemyksen mukaan jakautuminen sunnalaisiin ja šiialaisiin on perua profeetta Muhammedin seuraajaan liittyneestä kiistasta.[44]

title: Islam

text: Islamilainen perinne antaa ristiriitaista tietoa Koraanin kokoamisesta. Myöhäisempi perimätieto kertoo, että arkkienkeli Gabriel kävi Muhammedin kanssa ilmestykset läpi kerran vuodessa ja kahdesti kuolinvuoteella. Varhaisemmat lähteet ovat lähes yksimielisiä siitä, ettei Muhammed koonnut Koraania.[21] Koraani koottiin kirjaksi 600-luvun puolivälissä aluksi konsonanttitekstinä. Arabian vokaalimerkit ja muut tarkkeet vakiintuivat seuraavalla vuosisadalla. Nykyinen käytössä oleva versio on vuoden 1923 Kairon kuninkaallinen editio.

title: Profeetta Muhammed (kirja)

text: Profeetta Muhammed ("The Prophet Muhammad. A Biography") on Barnaby Rogersonin vuonna 2003 ilmestynyt kirja islamin perustajahahmo Muhammadista. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2006 Ajatus-kirjojen kustantamana.

title: Muhammed-pilapiirrosjupakka

text: Useat muslimit sekä Tanskassa että muualla suuttuivat kuvista, sillä islamilaisessa perinteessä ei pidetä hyväksyttävänä kuvata profeettaa. Erityisen loukkaavaksi koettiin Kurt Westergaardin kuvaa, jossa profeetta Muhammadilla on turbaanissaan pommi, jossa lukee islamilainen uskontunnustus: ”Ei ole muuta jumalaa kuin Jumala ja Muhammed on hänen profeettansa.” Se yhdistää profeetan suoraan terrorismiin.

title: Samuel

text: Koraani jatkaa, että profeetta voiteli kuninkaan, jonka nimi oli "Talut" (heprealaisen Raamatun Saul). Kuitenkin se kertoo, että israelilaiset pilkkasivat ja solvasivat vastavoideltua kuningastaan, koska hän ei ollut syntynyt varakkaaseen perheeseen. Mutta toisin kuin Raamattu, Koraani ylistää Saulia suuresti ja kertoo hänellä olleen hyvin voimakas henkisesti ja ruumiillisesti. Koraanin mukaan Samuel profetoi israelilaisille, että Saulin ollessa kuninkaana israelilaiset saisivat Liiton arkin takaisin:

title: Islam

text: Aselevon ehtojen mukaisesti muslimit suorittivat pyhiinvaelluksen Mekkaan. Seuraavana vuonna 630 he valtasivat kaupungin kohtaamatta suurtakaan vastarintaa.[11] Muhammedin määräyksestä yksikään ei-muslimi ei saanut astua jalallaan Mekkaan; nykyisin tämä koskee myös Medinaa.[19] Profeetta Muhammed käski tuhota mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan. Muhammed jäi Medinaan ja vahvisti uutta valtakuntaansa sekä kävi taisteluita niskuroivia heimoja vastaan. Seuraavana vuonna hän lähti toiselle pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan. Matkan alkuvaiheessa Muhammed sai voimakkaan päänsärkykohtauksen ja palasi takaisin Medinaan. Perimätiedon mukaan Muhammed kuoli tuolla matkalla 8. kesäkuuta 632 eli hidžran 10. vuotena.[20]

title: Muhammed

text: Kuva Muhammedista alkoi elää hänen kuoltuaan varsin itsenäisesti, ja hänestä tehtiin 800-luvulla ihmisten ja Jumalan välinen profeetta. Koraani itse korostaa monissa kohdissa Muhammedin tavallisuutta.[38]

title: Muhammed

text: Perimätieto on kuvannut Muhammedia lukutaidottomaksi. Toisaalta tällä islamilaiset lähteet ovat halunneet korostaa Koraanin jäljittelemättömyyttä ja sitä, että sen sanamuodotkin ovat tulleet Jumalasta, ei ihmisestä. Toisaalta yksittäisten lähteiden mukaan Muhammed oli luku- ja kirjoitustaitoinen.[12] Pakanakansan profeettaa tarkoittavan sanan ummi merkitys on hieman epävarma. Useimmat tutkijat tulkitsevat sanan viittaavan, ettei Muhammed ollut uskonoppinut vaan tavallisten ihmisten keskuudesta noussut profeetta.[13]

title: Koraani

text: Islamilainen perinne antaa ristiriitaista tietoa Koraanin kokoamisesta. Myöhäisempi perimätieto kertoo, että arkkienkeli Gabriel kävi Muhammedin kanssa ilmestykset läpi kerran vuodessa ja kahdesti kuolinvuoteella. Varhaisemmat lähteet ovat lähes yksimielisiä siitä, ettei Muhammad koonnut Koraania.[10]

title: Muhammed

text: Profeetta Muhammedin kuvaaminen on islamin eräiden tulkintojen mukaan kiellettyä. Islamin pääsuuntaus sunnalaisuus on kuvakielteinen. Koraani ei suoraan kiellä kuvien esittämistä, ja lähimmäksi asiaan viittaa Profeettojen suura.

title: Koraani

text: Koraani () on islamin pyhä kirja. Muslimien mukaan se on Jumalan profeetta Muhammedille välittämä. Perinteisen käsityksen mukaan Muhammadin ilmestykset alkoivat noin vuonna 610. Niitä kirjattiin epäsäännöllisesti ylös tai ne säilyivät ihmisten muistissa aina Koraanin kokoamiseen asti. Perimätiedon mukaan Koraani koottiin kirjaksi 600-luvun puolivälissä aluksi konsonanttitekstinä: arabian vokaalimerkit ja muut tarkkeet vakiintuivat seuraavalla vuosisadalla. Vanhin säilynyt kokonainen Koraani on 800-luvulta.

title: Kåre Bluitgen

text: Bluitgenin kirjoittaessa vuonna 2006 julkaistua profeetta Muhammedista kertovaa lastenkirjaa "Koranen og profeten Muhammeds liv", hänellä oli vaikeuksia löytää kuvittajaa kirjalleen. Useat kuvittajat pelkäsivät ääri-islamilaisten reaktioita ja siksi he kieltäytyivät kuvitustyöstä. Tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten sai Bluitgenin vaikeuksista idean pyytää neljääkymmentä pilapiirtäjää tekemään oman karikatyyrinsä profeetta Muhammedista. Kaksitoista näistä pilapiirroksista julkaistiin lehdessä 30. syyskuuta 2005. Julkaisu aiheutti tyrmistystä ääri-islamilaisissa piireissä ja siitä sai alkunsa Muhammad-pilapiirrosjupakkana tunnettu tapahtumasarja.

title: Mujaddid

text: Nykyisin eli jälkikäteen on tapana esittää luetteloita mahdollisista mujaddid-persoonista. Asiasta ei kuitenkaan voida olla varmoja. Yksimielisyys on saatu vain ensimmäisestä vuosisadasta ja sen mujaddid-persoonasta: Umar ibn Abd al-Aziz (682–720). Toinen traditio ("hadith") kertoo, että parhaita ihmisiä ovat muutama sukupolvi Muhammedin jälkeen eläneet ihmiset, mutta sen jälkeen ei enää ole tullut sukupolvia, joilla olisi samanlainen auktoriteetti. Tämä toinen traditio saattaa vaikeuttaa mujaddid-persoonien tunnistamista. Mitä etäämpänä sukupolvet ovat Muhammedista, sitä heikompia ne ovat. Samoin niiden mujadidd-persoonat ovat vähemmän vaikuttavia. Profeetta Muhammedilla oli läheisenä apuna neljä miestä, jotka kykenivät toimimaan hänen yhteydessään, mutta myöhemmin toimivilla mujaddid-persoonilla ei tällaista apua ollut.

title: Aiša

text: Aiša bint Abu Bakr (, ”hän joka elää”, muita kirjoitustapoja A'ishah, Ayesha, A'isha ja Aisha, 613 tai 614 Mekka – heinäkuussa 678 Medina) oli islamin profeetta Muhammedin kolmas vaimo. Häntä kutsutaan joskus Muhammedin lempivaimoksi. Islamin kirjoituksissa hänet usein mainitaan arvonimellä ”uskovien äiti” (), Koraanin (33:6) kuvauksen mukaan, jossa Muhammedin vaimoja sanotaan ”uskovien äideiksi”. Aišan nimiin on kirjoitettu monia haditheja eli profeetta Muhammadin elämää koskevia perimätietoja.

title: Islamin kritiikki

text: Niin sanottu historiallis-kriittinen islamin tutkimuksen koulukunta, jonka nykyinen keskus on Saarlandin yliopistossa vaikuttava Inārah-projekti, on asettanut kyseenalaiseksi Muhammedin historiallisuuden, Koulukunnan edustajia ovat muun muassa Karl-Heiz Ohlig, Gerd R. Puin ja Christoph Luxenberg. Luxenbergin mukaan profeetta Muhammedin hahmo syntyi lukuvirheen tuloksena, kun Jeesuksen arabiankielinen kunnianimi "muhammad" eli "ylistetty" alettiin lukea Muhammed -nimiseksi henkilöksi.

title: Muhammed

text: Länsimaisessa taiteessa profeetta Muhammedia on kuvattu erityisesti silloin, kun on pyritty kuvaamaan uskontojen perustajia tai filosofeja. Esimerkiksi Yhdysvaltain korkeimman oikeuden pohjoisseinällä on korkokuva profeetta Muhammedista. Hänellä on oikeassa kädessään sapeli ja vasemmassa kädessään Koraani. Korkokuvan on vuonna 1932 veistänyt kuvanveistäjä Adolph A. Weinman. Yhdysvaltain muslimit ovat aika ajoin valittaneet kuvasta, mutta Korkeimman oikeuden mukaan kuvanveistäjä on tehnyt kuvan hyvässä tarkoituksessa ja kuva ei missään tapauksessa muistuta todellista profeetta Muhammedia.[46] Vuonna 2005 Euroopassa julkaistut Muhammed-pilapiirrokset aiheuttivat levottomuuksia ja vaatimuksia tekijöiden surmaamisesta.[40] Vuoden 2015 satiirisen ranskalaislehden Charlie Hebdon pilapiirtäjiä murhattiin lehden julkaisemien Muhammed-piirrosten vuoksi.[47][48]

title: Muhammed

text: Tosin vanhoissa suurissa ”saatanalliset säkeet” olivat voimassa ja korjattu muoto tuli hyväksyttäväksi vasta Muhammedin kuoleman jälkeen.[21] Koraani koottiin kirjaksi 600-luvun puolivälissä aluksi konsonanttitekstinä. Arabian vokaalimerkit ja muut tarkkeet vakiintuivat seuraavalla vuosisadalla. Oppi Koraanin muuttumattomuudesta syntyi vielä myöhemmin.[22]

title: Muhammed-pilapiirrosjupakka

text: Islamilainen traditio kieltää profeettojen kuten Muhammad, Mooses ja Jeesus kuvaamisen piirroksin tai patsain. Tätä on perusteltu esimerkiksi sillä, että kuvien pelätään johtavan kuvainpalvontaan. Islamilaisessa maailmassa on kuitenkin aikojen kuluessa esiintynyt eriäviä tulkintoja tästä opista. Koraani ei anna aiheesta yksiselitteistä ohjetta, vaan kielto perustuu hadith-perimätietoon, jonka katsotaan täydentävän Koraania. Joidenkin muslimien mukaan profeetta Muhammadia saa kuvata, jos kasvot on peitetty tai kuva on takaapäin. Profeetta Muhammadista on olemassa myös useita islamilaisissa maailmassa tehtyjä kuvia. Toisaalta jotkut tulkinnat kieltävät kaikki elävien olentojen kuvat, mukaan lukien eläinten kuvat. Sunni- ja šiiamuslimien kuvatulkinnoissa on merkittäviä eroja.

title: Muhammed

text: Cook, Michael: Muhammed. Suomentanut englannista Osmo Kantokorpi. Like, 1991. ISBN: 951-620-003-6 Ibn Hisham: Profeetta Muhammadin elämäkerta. Suomentanut arabiasta Jaakko Hämeen-anttila. Basam, 1999. ISBN: 952-9842-27-9. Hiidenlehto, Ilmari: Profeetta Muhammedin haamu. BoD, 2018. ISBN: 978-951-568-887-3. Holma, Harri. Muhammed. WSOY, 1907. Citation error, replace with{{cite book| author = Rogerson, Barnaby| title = Profeetta Muhammed| location = Helsingissä| publisher = Ajatus| year = 2006| version = (Prophet Muhammad: A Biography, 2003.) Suomentaneet Päivi Liski ja Pasi Jääskeläinen| id = ISBN 951-20-7040-5}} Spencer, Robert: Totuus Muhammadista - maailman suvaitsemattomimman uskonnon perustajasta. Cranite, 2007. ISBN: 9789529225606 Sardar, Ziuadir: Muhammad: hänen elämäkertansa. Islamin neuvontakeskus ( Suomen islamilainen yhdyskunta ), 1995

title: Muhammed

text: Islaminuskossa Muhammed on tavallinen, joskin Jumalan suosima ja valitsema ihminen. Sen sijaan kansantaruissa profeetta Muhammed teki ihmetekoja, jotka toisinaan muodostivat vastineita kristittyjen Jeesuksen tarinoihin. Jo pelkällä Muhammedin nimen lausumisella uskottiin olevan parantavia voimia.[38] Islamin mystisessä suuntauksessa sufilaisuudessa Muhammed on täydellinen ihminen, jollaiseksi Jumala on tarkoittanut kaikki ihmiset.[39]

title: Raamattu ja Koraani

text: Aabel (Habil/هابيل) Aadam (ادم) Aaron (Harun/هارون) Abraham (Ibrahim/ابراهيم) Apostolit (Al Hawaryyoon/الحواريون He olivat Jeesuksen opetuslapsia, Koraanissa heidät mainitaan sourat El maa'eda 5 ayah 111-115) Daavid (Daud/داود) Eeva (Hawa/حواء) Egyptiläinen, jonka Mooses surmasi (häntä ei nimetä myöskään Koraanissa) Elia (Ilyas/الياس) Elisa (Al Yasa) Elisabet (Elisabet/الصابات Hän on Neitsyt Marian täti eli äidinsisko, häntä ei varsinaisesti nimetä Koraanissa, häntä kutsutaan "Sakariaan vaimoksi") Esra ('Uzayr/عزير) Ester Henok (Jaredin poika) (Idris/ادريس) Hesekiel (Dhu al Kifl/ذو الكفل – on epäselvää, onko Koraanin Dhu al Kifl todellisuudessa Raamatun Hesekiel) Faarao (Fir'awn/فرعون) Gabriel, enkeli (Jibril/جبرائيل) Goljat (Jalut/جالوط) Iisak (Ishaq/اسحاق) Ismael (Isma'il/اسماعيل) Jaakob (Ya'qub/يعقوب tai Israel اسرائيل) Jeesus (Isa/عيسى) Job (Ayyub/ايوب) Johannes Kastaja (Yahya/يحيى) Jokebed (häntä ei varsinaisesti nimetä Koraanissa) Joona (Yunus/يونس) Joosef (Yusuf/يوسف) Joosefin veljet (Koraani ei mainitse heitä nimeltä) Joosefin palvelijat (heitä ei mainita nimeltä kummassakaan kirjassa) Jumala (Allah/الله) Kain (Qabil/قابيل) Korah (Qarun/قارون hän oli Mooseksen ajalta) Loot (Lut/لوط) Lootin vaimo (hänen nimeään ei mainita kummassakaan kirjassa) Maria (Mariam/مريم) Mikael (Mikhail/مخائيل enkeli) Mirjam Mooses (Musa/موسى) Mooseksen appi, Raamattu antaa hänelle kaksi nimeä – Reuel ja Jetro (Syu'ib/شعيب profeetta. Sourat Al A'raaf 7 ayah 90, 85) Nooa (Nuh/نوح) Nooan pojat: Seem, Haam ja Jafet (Koraani ei mainitse heitä nimeltä) Nooan vaimo (kumpikaan kirja ei mainitse häntä nimeltä) Faaraon leipuri (kumpikaan kirja ei mainitse häntä nimeltä, Koraani kutsuu häntä "nuoreksi mieheksi") Faaraon juomanlaskija (kumpikaan kirja ei mainitse häntä nimeltä, Koraani kutsuu häntä "nuoreksi mieheksi") Potifar (Aziz/عزيز مصر profeetta Yusufin kasvattaja Egyptissä) Potifarin vaimo (kumpikaan kirja ei mainitse häntä nimeltä, perinteisesti häntä kutsutaan islamissa nimellä Zulaykha/زليخة) Raakel (Koraani ei mainitse hänen nimeään) Saatana (Iblis/ابليس, Shaytaan/شيطان) Saban kuningatar ( Bilqis/بلقيس Koraanissa hänet mainitaan "امرأة" sourat Al Naml 27 ayah 23-24) Sakarja (Zakariya/زكريا) Salomo (Sulaiman/سليمان) Samuel (Koraani ei mainitse hänen nimeään, häntä kutsutaan "profeetaksi" صموئيل Hän on Mooseksen jälkeen, sura 2 Al-Baqara ayah 246-248) Sarah (Koraani ei mainitse hänen nimeään, häntä kutsutaan "Ibrahimin vaimoksi") Saul (Talut/طالوط) Sippora (Koraani ei mainitse hänen nimeään) Terah (Koraani ei mainitse hänen nimeään)

title: Eritrean historia

text: Aksumilla on ollut kontakti Islamiin jo profeetta Muhammedin elinaikana. ibn Hisham kertoo kuinka osa Muhammedin seuraajista, mukaan lukien hänen tyttärensä Ruqayya ja tämän aviomies Uthman ibn Affan, pakenivat Quraiš-heimon vainoa Aksumin kristityn kuninkaan Ashama ibn Abjar turviin. Pakolaiset eivät palanneet takaisin vasta kuin Mekka oli vallattu takaisin ja monet heistä jäivät Abyssiiniaan jossa asettautuivat Negashin kaupunkiin Itä - Tigrayssä. Näistä maan ensimmäisistä muslimeista kerrotaan erilaisia tarinoita kertojasta riippuen. Muslimitradition mukaan Aksumin kuningas ihastui uudesta uskosta niin, että salaa kääntyi muslimiksi Ortodoksit taas kertovat näiden pakolaisten olleen ensimmäisiä käännynnäisiä islamista kristinuskoon. Eräs tarina taas kertoo kuinka kuningas Ashama ibn Abjarin kuoltua, Muhammed oli rukoillut hänen sielunsa puolesta ja pyytänyt seuraajiaan jättämään abyssinialaiset rauhaan niin kauan kuin he eivät hyökkää muslimeja vastaan.

title: Muhammed

text: Muhammed (koko nimi Abū al-Qāsim Muḥammad ibn ʿAbd Allāh ibn ʿAbd al-Muṭṭalib ibn Hāšim (ابو القاسم محمد ابن عبد الله ابن عبد المطلب ابن هاشم)) ( noin 570 Mekka – 8. kesäkuuta 632 Medina) oli islamin uskonnon profeetta. Islamin opin mukaan on olemassa ainoastaan yksi Jumala, jonka lopullisen ja täydellisen ilmoituksen profeetta Muhammed välitti ihmiskunnalle. Perimätiedon mukaan vuodesta 610 alkaen Muhammed sai ilmestyksiä, joista koottiin hänen kuolemansa jälkeen Koraani. Muhammed saarnasi islaminuskoa aluksi Mekassa, mutta vuonna 622 hän siirtyi läheiseen Medinan kaupunkiin. Medinassa Muhammedista tuli niin uskonnollinen, sotilaallinen kuin poliittinenkin johtaja. Monivuotinen sota Mekkaa vastaan päättyi kaupungin valloitukseen vuonna 630. Muhammed kuoli Medinassa vuonna 632.[1]

title: Muhammed

text: Vuonna 629 muslimit suorittivat pyhiinvaelluksen, mutta jo seuraavana vuonna 630 Muhammed rikkoi "kymmenen vuoden rauhansopimuksen" ja valtasi Mekan kohtaamatta suurtakaan vastarintaa. Mekan asukkaat kääntyivät islaminuskoon yksittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta.[34] Tähän syynä oli myös Muhammedin määräys, että yksikään ei-muslimi ei saa astua jalallaan Mekkaan. Nykyisin tämä määräys koskee myös Medinaa.[35] Profeetta Muhammed käski tuhottavaksi mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan.

title: Koraani

text: Seuraavana vuonna 630 muslimit valtasivat kaupungin kohtaamatta suurtakaan vastarintaa.[7] Profeetta Muhammad käski tuhottavaksi mekkalaisten palvomien jumalien patsaat, mutta jätti Kaaban rauhaan. Muhammad jäi Medinaan ja vahvisti uutta valtakuntaansa. Kahden vuoden kuluttua hän lähti toiselle pyhiinvaellusmatkalle Mekkaan. Matkalla Muhammad sai voimakkaan päänsärkykohtauksen, mahdollisesti aivoinfarktin, ja hän palasi takaisin Medinaan. Perimätiedon mukaan Muhammed kuoli tuolla matkalla 8. kesäkuuta 632 eli hidžran 10. vuotena.[8]

title: Ramadan

text: Ramadan on kuukausi, jolloin Koraani lähetettiin profeetta Muhammedille.[5] Profeetan perimätiedon mukaan Ramadanin ajaksi avataan Paratiisin portit, lukitaan Helvetin portit ja kahlitaan paholaiset.[6] Ramadan-kuun paasto on islamin neljäs pilari,[7] jota jokaisen muslimiksi tunnustautuvan tulee noudattaa.

title: Jeesus islaminuskossa

text: Koraani määrittää uskonnon peruspiirteet: ne ovat usko yhteen Jumalaan, profetiaan ja tuomiopäivään. Toisaalta monet yksityiskohdat jäävät Koraanissa avoimiksi, ja niitä on täydennetty myöhemmin islamilaisessa kirjallisuudessa. Viimeisten päivien tuomiosta Koraani kertoo paljon, mutta sitä edeltävistä tapahtumista ei juuri mitään.

title: Muhammed

text: Muhammed ei ollut ainoa arabialainen pohdiskelija, vaan niemimaalla oli yleisestikin vilkasta uskonnollista liikehdintää. Arabeja kääntyi kristinuskoon ja ennen kaikkea juutalaisuuteen. Vastaavasti osa ihmisistä tutustui näihin uskontoihin kuitenkaan kääntymättä niihin, mutta he omaksuivat eräänlaisen alkumonoteismin. Myöhemmin Muhammedin ilmestyksissä tästä yksijumalaisuudesta käytettiin nimitystä hanif.[10] Ibn Hishamin kirjan Profeetta Muhammedin elämäkerta mukaan Muhammed noudatti "isämme Abrahamin uskontoa".[18]

title: Aiša

text: Islamin piirissä Aišan ja Muhammedin kihlauksesta on erilaisia käsityksiä, sillä Koraani ei sano siitä mitään. Tulkinnat ovat peräisin haditheista, joiden luotettavuus on yleisesti katsottu epävarmaksi, sillä niiden syntyaika ajoitetaan 700- ja 800-luvulle ja niiden taustalla katsotaan olevan sen aikaisia oppikiistoja.