query: Mikä on Josephsonin ilmiö?

title: Josephsonin ilmiö

text: Josephsonin ilmiö on fyysikko Brian David Josephsonin 1962 keksimä kontaktiliitoksella toisiinsa yhdistettyjä suprajohteita koskeva ilmiö (tai oikeammin joukko ilmiöitä).[1][2][3][4] Tällaisessa Josephsonin liitoksessa voi tunneli-ilmiön vaikutuksesta kulkea supravirta, vaikka jännite-ero liitoksen eri puolilla on nolla, eikä itse liitos ole suprajohtava.[1][2] Jos taas jännite-ero pidetään vakiona V {\displaystyle V} , kulkee liitoksen kautta sinimuotoisesti vaihteleva supravirta, jonka taajuus on f = 2 e V ∣ h {\displaystyle f=2eV\mid h} . Tunneli-ilmiö on tunnettu 1950-luvulta asti, mutta suprajohtavaa tunneloitumista, jossa ilmenee Cooperin pareja ennustettiin ensimmäisen kerran 1962.[5][6] Jos suprajohteet ovat yhteydessä toisiinsa kahden tai useamman Josephsonin liitoksen välityksellä, aiheutuu ulkoisessa magneettikentässä eri reittejä pitkin kulkevien supravirtojen superponoituessa interferenssi-ilmiöitä. Josephsonin liitos voidaan toteuttaa ns. pistekontaktina teräväkärkisen suprajohtavan ruuvin koskettaessa toista suprajohdetta tai myös kahden suprajohteen välisellä oksidi- tai normaalimetallikerroksella. Koska taajuus f {\displaystyle f} ja jännite V {\displaystyle V} ovat tarkasti mittatavissa voidaan ilmiön avulla avulla määrittää elektronin varauksen e {\displaystyle e} ja Planckin vakion h {\displaystyle h} suhde erittäin tarkasti. Josephsonin ilmiöön perustuvilla laitteilla on lisäksi mahdollista mitata hyvin pieniä jänniteitä (jopa 10 − 15 V {\displaystyle 10^{-15}V} ) ja magneettikenttien muutoksia (tarkkuudella 10 − 13 V s m − 2 {\displaystyle 10^{-13}Vsm^{-2}} ).[2][1][6]

title: Adolf Schück

text: Adolf Schück oli Henrik Schückin ja Sigrid Féronin poika, ja Herman Schückin isä – kaikki jollain tavalla historioitsijoita. Adolf Schück oli naimisissa Rut Josephsonin kanssa, jonka vanhemmat olivat arkkitehti Erik Josephson ja Clary Friedländer.

text: Suprajohteisiin perustuva kvanttitietokone on yksi mahdollinen kvanttitietokoneen fyysisistä toteutustavoista. Siinä valmistetaan nanotason suprajohtavia elektrodeja kytkettynä yhteen josephsonin liitosten kautta. Niitä on kolme eri luokkaa varauskubitti, vuokubitti ja faasikubitti.

title: Dirty Story

text: "Helsingin Sanomien" Helena Ylänen piti "Dirty Storya" vuoden parhaana kotimaisena elokuvana, kun taas monet muut suomalaiskriitikot luonnehtivat sitä muun muassa latteaksi, itsestään selväksi, kalseaksi ja replikoinniltaan kirjalliseksi. Charmikkaan ruotsalaistähden Erland Josephsonin roolityötä kiitettiin.

title: Erland Josephson

text: Erland Josephsonin ammatillinen yhteistyö Ingmar Bergmanin kanssa kesti yli 60 vuotta – Bergman ei ehtinyt työskennellä kenenkään muun kanssa yhtä kauan. He kohtasivat ensimmäistä kertaa jo 1930-luvun lopulla, kun Josephson oli vasta teini-ikäinen. Bergman ohjasi nuorukaista ensimmäistä kertaa 1940 näytelmässä "Venetsian kauppias", jossa tällä oli Antonion rooli. Josephson näyttäytyi myös Bergmanin varhaisessa elokuvassa "Elämän sateessa" (1946), mutta merkittävimmät Bergman-roolinsa hän teki vasta vanhemmalla iällä. Erityisen tunnettu on pääosa aviomiehenä televisiosarjassa "Kohtauksia eräästä avioliitosta" (1973). Vanhemmiten Josephsonin ja Bergmanin ystävyys syveni, niin että oli luonnollista, että Bergmanin kirjoittamassa ja Liv Ullmannin ohjaamassa televisioelokuvassa "Uskoton" (2000) Josephsonilla on rooli ystävänsä alter egona: Bergman-nimisenä tapahtumien tarkkailijana. Bergmanin viimeisessä elokuvaohjauksessa, televisiolle tuotetussa "Sarabandissa" (2003), Josephson niin ikään näyttelee pääosassa. Tämänkin jälkeen Bergman ohjasi Josephsonia vielä teatterissa.

title: Riikinruotsi

text: Tukholman yliopiston pohjoismaisten kielten professorin Olle Josephsonin mukaan kirjoitettu ruotsi on suhteellisen yhtenäinen kaikkialla, mutta etenkin puhutussa yleiskielessä ja murteissa esiintyy vaihtelua sekä maiden välillä että maiden sisällä. Alueellinen yleiskieli on välimuoto murteen ja yleiskielen välillä. Alueellisiksi yleiskieliksi lasketaan muun muassa Etelä-, Keski- ja Länsi-Ruotsissa, sekä Norlannissa, Gotlannissa ja Suomessa puhutut ruotsin kielen variantit.

title: Brian David Josephson

text: Josephsonin tiedetään puoltavan ajatusta paranormaalien ilmiöiden olemassaolosta.

title: Brian David Josephson

text: Brian David Josephson (s. 4. tammikuuta 1940) on brittiläinen fyysikko. Hän löysi vain 22-vuotiaana niin sanotun Josephsonin ilmiön, josta hän sai vuonna 1973 Nobelin fysiikanpalkinnon Leo Esakin ja Ivar Giaeverin kanssa. Josephson työskentelee tällä hetkellä Cambridgen yliopistossa, jossa hän on tiiviin aineen fysiikkaa tutkivan ryhmän johdossa.

text: 1970-luvulla sitä pidettiin lupaavana tapana rakentaa tietokone. Toiveet eivät toteutuneet. Suprajohtavista tietokoneista kehittyi ajatus rakentaa suprajohtavia kvanttipisteitä, jotka on kytketty josephsonin liitoksilla.

title: Ivar Giaever

text: Ivar Giaever ([ˈjeːvər]; alun perin "Giæver", s. 5. huhtikuuta 1929) on norjalainen fyysikko. Giaever jakoi vuonna 1973 Nobelin fysiikanpalkinnon Leo Esakin ja Brian Josephsonin kanssa tutkimuksestaan tunneloitumisilmiöstä puoli- ja suprajohteessa. Giaever työskentelee Oslon yliopiston professorina.

title: Erland Josephson

text: Erland Josephson (15. kesäkuuta 1923 Tukholma – 25. helmikuuta 2012 Tukholma) oli ruotsalainen, juutalaista syntyperää oleva näyttelijä, ohjaaja, kirjailija ja teatterinjohtaja. Josephsonin näyttelijäntyö oli psykologisesti terävää, ja hän sai usein esittää kyynikkoa tai intellektuellia. Hänen tunnetaan erityisesti rooleistaan Ingmar Bergmanin ohjaamissa elokuvissa.

title: Josephsonin ilmiö

text: Josephsonin ilmiö on kvanttitason sähköfysiikan ilmiö. Sitä käytetään uudessa voltin määritelmässä.

title: Ernst Josephson

text: Ernst Josephsonin harrastukset alkoivat suuntautua oudoille aloille. Bréhat’n saarelle oli tullut ranskalainen nainen, joka harrasti spiritismiä. Hän piti Josephsonia parhaana meediona, jonka oli tavannut. Spiritismi-istuntojen tapahtumat saivat taiteilijan pään pyörälle, ja hän sulkeutui tämän jälkeen usein päiväkausiksi yksinäiseen asuntoonsa. Österlindille selvisi pian, että hänen ystävänsä mielenterveys oli järkkynyt, ja tästä syystä hän yritti kaikin tavoin vartioida onnetonta toveriaan. Lopulta hän kuitenkin katsoi välttämättömäksi saada ystävänsä pois saarelta. Suurten ponnistelujen kautta he matkustivat lopulta Pariisiin, josta jatkoivat matkaa kotimaahan Ruotsiin.

title: Kvanttitietokone

text: Suprajohtavuutta ja Josephsonin liitosta hyödyntämällä voidaan luoda normaaliin virtapiiriin oskillaattori, joka toimii kubittina. Tätä menetelmää on hyödyntänyt muun muassa yritys D-Wave Systems.

title: Jane Harvey

text: Lukion jälkeen Phyllis Taff meni koe-esiintymiseen yökerhonomistaja Barney Josephsonille, joka kiinnitti hänet esiintymään kuuluisassa Greenwich Village -yökerhossa. Esiintyjän nimi muutettiin Jane Harveyksi Josephsonin aloitteesta. Benny Goodmanin kuultua Harveyta, Goodman kiinnitti hänet levyttämään kappaleen "You Brought a New Kind of Love to Me" orkesterinsa kanssa joulukuussa 1944 Columbia Records -yhtiölle. Harvey työskenteli Goodmanin orkesterin kanssa puoli vuotta ja levytti menestyssävelmät "Close as Pages in a Book", "Up in Central Park", "Only Another Boy and Girl" sekä "He’s Funny That Way". Harvey liittyi Desi Arnazin orkesteriin vuonna 1946 ja levytti useita sävelmiä RCA Victor -yhtiölle, kuten "Mi Vida" ja "A Rainy Night in Rio". Hän esiintyi yhtyeen solistina menestyksekkäästi myös Ciro's-yökerhossa. Harvey päätti pysyä yökerhon palkkalistoilla Arnazin yhtyeen lähdettyä kiertueelle.

title: Tunneli-ilmiö

text: Tunneli-ilmiö esiintyy elektroneilla eräissä puolijohdelaitteissa kuten tunnelidiodissa. Tunneli-ilmiön vuoksi sähkövirta kulkee myös kahden suprajohtavan kappaleen välissä olevan ohuen eristeen läpi, mitä sanotaan Josephsonin ilmiöksi.

title: Makroskooppinen kvanttitunnelointi

text: missä formula_6 on Josephsonin ilmiön kriittisestä virrasta formula_7 riippuva Josephson-energia, formula_8 liitoksen läpi ajettava virta, formula_9 Diracin vakio ja formula_10 elektronin varaus.

title: Yttriumbariumkuparioksidi

text: Korkean lämpötilan suprajohteilla on useita kaupallisia käyttötarkoituksia. Niitä käytetään enenevässä määrin magneetteina, magneettikuvauksessa, magneettisen levitaation aikaansaamiseen sekä Josephsonin liitoksissa.

title: Karin Mamma Andersson

text: Tyylillisesti Anderssonin voi yhdistää ruotsalaisen luonnonlyriikan perinteeseen, ja maalauksissa on nähty samoja sävyjä kuin Ernst Josephsonin ja Carl Fredrik Hillin maalauksissa sekä Gunnar Frödingin runoissa, mutta myös mediamaailman nykyaikaa. Värimaailma tuo myös mieleen Aasian.

title: Ernst Josephson

text: Akatemian mielipide hänen taiteestaan oli kuitenkin järkkymätön. Kun prinssi Eugen, joka oli kaikkien vuosien ajan ollut Josephsonin taiteen suuri ymmärtäjä, ilmoitti lahjoittavansa Nationalmuseumille vuodelta 1884 peräisin olevan voimakkaita tunteita herättäneen, "Näkki"-teemaisen Josephsonin teoksen nimeltään "Strömkarlen", sitä ei suostuttu ottamaan vastaan. Näin taulu siirtyi koristamaan taiteilijaprinssin yksityiskokoelmaa Waldemarsuddessa, jossa se edelleen on.

title: Ernst Josephson

text: Taidehistorian professori Ragnar Josephson (1891–1966) ja kirjailija Erland Josephson (s. 1923), molemmat näyttelijöitä ja Dramatenin ohjaajia, ovat Ernst Josephsonin sukulaisia.

title: Josephsonin ilmiö

text: Luokka:Tiiviin aineen fysiikka

title: Dirty Story

text: Elokuva kertoo suuren suomalaisen teollisuusyhtiön hallituksen puheenjohtajan yllättävän kuoleman aiheuttamista selvittelyistä. Päähenkilönä on ikääntynyt toimitusjohtaja Gabriel Berggren (Josephson), joka aloittaa vaikeuksiensa keskellä romanssin yhtiön pääkonttorin nuoren kesätyöntekijän (Josephsonin oma tytär Charlotta Larsson) kanssa.

title: Näkki (maalaus)

text: Näkki on ruotsalaisen taidemaalari Ernst Josephsonin (1851–1906) tuotannon päämotiivi ja hänen tunnetuimman maalauksensa nimi.

title: Voltti

text: Käytännön tarpeita varten voltti on vuodesta 1990 lähtien standardoitu niin kutsuttua Josephsonin ilmiötä apuna käyttäen.

title: Ernst Josephson

text: Taiteilija oli hautonut vedenhaltija-aihetta mielessään vuosikymmenen ja loi vuonna 1882 suurehkon maalauksen Näkki, joka tunnetaan suomenkielisessä taidekirjallisuudessa myös nimellä Ahti. Aihe on Josephsonin tuotannon johtomotiivi. Suomalainen taidekriitikko Einar Reuter piti aikanaan Näkki -teosta ehkä Ruotsin taiteen suurimpana taideteoksena.

title: Ernst Josephson

text: Ernst Josephson teki sairausaikanaan kuvituksia Vänrikki Stoolin tarinoihin. Näitä kuvituksia ei kuitenkaan julkaistu hänen elinaikanaan. Tutkijoiden arvioiden mukaan J. L. Runebergin innoittama piirustussarja on syntynyt vuoden 1900 tienoilla. Josephsonin piirustukset ovat vaativia ja intensiivisiä sekä täynnä voimakkaita tunteita.

title: Kaksi naista kahvipöydän ääressä

text: Kaksi naista kahvipöydän ääressä on ruotsalaisen taiteilijan, Ernst Josephsonin (1851-1906) mustetyö paperille (ajoittamaton). Tämä työ, 35,5×20,9 cm, tallennettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1910 (Antellin kokoelmat).

title: Suprajohde

text: Samana vuonna 1962 Brian Josephson laati teorian, jonka mukaan kahden suprajohteen välissä olevan ohuen eristekerroksen läpi voi kulkea sähkövirta suprajohtavasti. Tähän Josephsonin ilmiöön perustuu myöhemmin kehitetty hyvin heikkojen magneettikenttien mittauksiin soveltuva SQUID-laite (Superconducting Quantum Interference Device).

title: Ruotsin kansallismuseo

text: Museon kokoelma kattaa noin 500 000 piirustusta ja grafiikan vedosta keskiajan lopulta vuoteen 1900. Keskeisiä ovat Carl Gustav Tessinin hankkimat yli 2 000 mestaripiirustusta hänen Pariisin ajaltaan. Erityisen merkittäviä ovat myös Rembrandtin, Watteaun, Edouard Manetin, Johan Tobias Sergelin, Carl Larssonin, Carl Fredrik Hillin ja Ernst Josephsonin teokset.


query: Milloin ensimmäiset kalliomaalaukset löydettiin?

title: Suomen kalliomaalaukset

text: Ensimmäisen kalliomaalauslöydön Suomessa ilmoitti säveltäjä Jean Sibelius vuonna 1911 Kirkkonummen Vitträskissä, mutta sen aitous varmistettiin vasta vuonna 1917. Useimmat kalliokuvat on löydetty kuitenkin vasta 1960-70-luvuilla ja 1990-luvulla. Toinen maalaus on vuonna 1963 löydetty Juusjärven kalliomaalaus. Kun tiedotusvälineet kiinnittivät ihmisten huomion kalliokuviin, alkoi havaintojen määrä kasvaa nopeasti. Esimerkiksi vuonna 1966 löytyi Taipalsaaren Valkeissaari, joka oli ensimmäinen Saimaalta löydetty maalaus. Vuonna 1968 löytyi Ristiinasta Astuvansalmen maalauskenttä, joka on Suomen kansainvälisesti tunnetuin kohde. Vuonna 1975 todettiin ennätykselliset 12 uutta maalauskohdetta. Etsimistä joudutettiin muun muassa etsintäkilpailuilla. Vuonna 2003 eräs etsintäretki suuntautui Päijät-Hämeeseen, jolloin löydettiin kuusi uutta kohdetta. Eniten kalliokuvia on löytänyt Timo Miettinen, jolla oli vuonna 2003 nimissään 25 löydettyä kalliomaalausta. Edelleenkin löydetään keskimäärin yksi maalaus vuodessa.[16][17][7]

title: Eläinten sataminen

text: Eläinten satamisen kuvaili ensimmäisenä Plinius vanhempi ensimmäisellä vuosisadalla jälkeen ajanlaskun alun. Siitä lähtien ilmiö on kiehtonut ja kauhistuttanut ihmisiä. Ilmiön syynä on pidetty milloin jumalien, milloin taas maapallon ulkopuolisen elämän vaikutusta.

title: Kirkkonummi

text: Kirkkonummella on ollut asutusta kivikaudesta lähtien tähän päivään. Seutu oli mesoliittisella kivikaudella erityisen suosittua asuinalue. Jean Sibelius tunnisti vuonna 1911 Suomen ensimmäisen kalliomaalauksen Vitträsk-järven rannalta. Kalliomaalauksia on löytynyt myös Juusjärveltä.[5] Kivikauden välineitä ja asuinpaikkoja on löytynyt mm. Evitskogista, Lapinkylästä, Oitmäestä ja Kauhalasta. Kirkkonummen luutuura on yksi kolmesta vanhimmasta todisteesta inhimillisestä kulttuurista Suomessa. Sen iäksi on arvioitu noin 8500 vuotta.[6]

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Suomen kalliomaalaukset

text: Kalliomaalausten tutkimus on Suomessa hyvin nuorta ja vähäistä. Vaikka kalliomaalaus on selvästi merkitty paikka maastossa, jossa muinaiset ihmiset toimivat, ei maalauspaikoilla ole tehty montaa arkeologista kaivausta. Ensimmäiset kaivaukset on tehty Valkeisaaressa, jossa Antti Lahelma suorittamat toiset kaivaukset tapahtuivat vuonna 2004 ja Astuvansalmen kalliomaalauksien edustalla on suoritettu useita vedenalaiskaivauksia sukeltaen, joista viimeisimmän toteutti Juhani Grönhagen vuonna 1992. Ensimmäinen väitöskirja kalliomaalauksista on Antti Lahelmalta vuodelta 2008.[21][22][23]

title: Mitä missä milloin

text: Ensimmäisen kirjan painatus alkoi 25.9.1950 ja päättyi 25.10.1950. Kirjan nimi oli "MITÄ - MISSÄ - MILLOIN Kansalaisen vuosikirja 1951". Esikuvina kirjasarjalle ovat olleet Tanskassa ja Ruotsissa jo aikaisemmin vuosittain ilmestyneet "Hvem Hvad Hvor" ja "När Var Hur". Ensimmäisestä vuosikirjasta otettiin neljä painosta ja sitä painettiin yhteensä 46 000 kappaletta.

title: Norlannin kalliomaalaukset

text: Fångsjönin kalliomaalaukset kalliomaalaukset ovat Norlannin rikkain kohde kuvioiden lukumäärällä mitattuna. Se sijaitsee Strömin pitäjässä noin 6 kilometriä Strömsundin taajamasta itään ja 21 kilometriä Ökullenin maalauksesta luoteeseen.

title: Pyhänpään kalliomaalaukset

text: Pyhänpään kalliomaalaukset sijaitsevat Kuhmoisten Lästilän kylässä, Päijänteen länsirannalla Judinsalonselän alueella, itään pistävän laajan Pyhänpää nimisen niemen itäkärjen tuntumassa. Kalliomaalaukset ovat pahoin haalistuneita, mutta kuviot voi erottaa huolellisella katsomisella. Digitaalikuvien vahvistaminen paljastaa muistakin kalliomaalauksista tuttuja merkkiyhdistelmiä. Merkit ajoitetaan kivikautisiksi.

text: Sierra de San Franciscon kalliomaalaukset on UNESCOn maailmanperintökohde Baja California Surin osavaltiossa, Sierra de San Franciscon vuoristossa. Kalliomaalaukset on maalattu vuosien 100 eaa ja 1 300 jaa välillä. Kalliomaalaukset kuvaavat ihmisiä ja eläimiä. Ne ovat säilyneet hyvin johtuen kuivasta ilmastosta.

title: Suomen kalliomaalaukset

text: Reitin ensimmäiset kohteet tulevat Kivijärvellä, jossa ovat Lemin Ruominkapia, Venäinniemi, Ilmuksenvuori, Ruuniemi, Niinivuori, Muuraisvuoret, Linnasaari, Haukkasaari sekä Lappeenrannan Salmenvuori. Sitten reitillä kohdataan Kouvolan Lakiasuonvuoren ja Jyrkkävuoren kohteet, josta viimeisen kohteen saman järven vastarannalla sijaitsee Revonkärjen maalaus. Sen halkeamassa on useita punavärijälkiä, jotka ovat ilmeisesti kalliomaalauksia.[4] Tuohiaisen järven ympäristössä sijaitsevat Luumäen Kalamaniemen molemmat kohteet, Inkilän tuhoutunut maalaus ja Ievasvuoren maalaukset noin 7 kilometrin matkalla.[24]

title: Hirvenlahti

text: Hirvenlahti on kylä ja mökkialue Hirvensalmella. Hirvenlahdesta on löydetty Suomen 50. kalliomaalaukset. Maalaukset löydettiin vuonna 1990 Hirvenlahden Hahlavuoresta, joka on kunnan pohjoisosassa. Hirvenlahti on maakunnallisesti arvokas luontokohde, jonne pääsee vain vesiteitse. Lähin kylä on Kuitula noin 8 kilometriä kaakkoon. Hirvenlahdesta on noin 30 km Joutsaan, 60 km Mikkeliin ja 30 km Hirvensalmelle.

title: Värmlannin kalliomaalaukset

text: Värmlannin kalliomaalaukset muodostavat Ruotsin kalliomaalauksissa oman erillisen ryhmänsä. Maalaukset sijaitsevat Värmlannissa Norjan vastaisen rajan ja Vänernin välissä. Ne poikkeavat esityksensä puolesta Bohusläänin, Norlannin ja Suomen kalliomaalauksista, joten vastineita niille pitänee etsiä Norjan puolelta.

title: Ruotsin kalliomaalaukset

text: Kalliomaalausten tutkimusta ovat harrastaneet vain harvat arkeologit. Gustaf Hallström ansioitui tutkiessaan Norjan ja Venäjän kalliopiirroksia. Hän tutki myös kaikki Ruotsin kalliomaalaukset ja hänet kutsuttiin Suomeen, kun Suomen ensimmäinen, Kirkkonummen Vitträskin kalliomaalaus, löydettiin. Viimeaikaisia Norlannin maalauksia ovat tutkineet muun muassa Anders Fandén, Britta Lindgren, Lennart Klang, Per Ramqvist, Joakim Goldhahn ja Brent Ove Viklund. Bohusläänin kalliomaalauksia on tutkinut Göran Anderson. Suomalaisista niistä on eniten kirjoittanut Pekka Kivikäs ja Antti Lahelma.

title: Itä-Espanjan kalliomaalaukset

text: Itä-Espanjan kalliomaalaukset on yli 700 esihistoriallisen kalliomaalauksen joukko, jotka on yhdessä nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1998.

title: Altamira

text: Altamira on kalliomaalauksistaan tunnettu luola Espanjan Kantabriassa Santillana del Marin kunnassa 30 kilometriä länteen Santanderista. Sen maalaukset löydettiin vuonna 1879. Altamira on ollut Unescon maailmanperintöluettelon kohde vuodesta 1985. Vuonna 2008 kohteen määrittelyä laajennettiin koskemaan myös muita alueen luolia, joissa on jäänteitä esihistoriallisesta asutuksesta.

title: Ruotsin kalliomaalaukset

text: Ensimmäiset kalliotaiteen kohteet tulivat tiedeyhteisölle tunnetuiksi 1700-luvuilla, kun Glösan kalliopiirrokset ja Nämforsenin kalliopiirrokset löydettiin. Kalliomaalauksista on varhaisia mainintoja eri teksteissä. Muun muassa Flatruetin kalliomaalaukset, "Brattbergetin" ja "Hällbergetin kalliomaalaukset" olivat tunnettuja jo ennen 1900-luvun alkua. "Grannbergetin kalliomaalauksesta" ilmoitettiin vuonna 1930. Kolmessakymmenessä vuodessa löytyi vielä 3 maalauskohdetta: "Åbosjönin", "Fångsjönin" ja "Letsjönin kalliomaalaus" . Norlannissa kohteiden luku kohosi 1990 mennessä 12:een, kun samaan aikaan havaittiin uudet maalausalueet Bohuslänin rannikolla ja Värmlannin rajalla Etelä-Ruotsissa. .

title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text:
Gjølgan kalliomaalaus (myös Rauhammerfjellet), joka edustaa metsästyskulttuurin kuvastoa, sisältää 5 sekä punamaalattua että kiveen hakattuja kuvioita järveen työntyvän matalan niemen pystykallion sivulla. Maatalo, jonka pihapiirissä kuviot löydettiin, sijaitsee Fosenin niemimaan ylängöllä Gjøljavatn-järven rannalla. Kuviot ovat pieniä ja haalistuneita. Ne esittävät todennäköisesti hirveä ja karhua. Suurin kuvio on 55 senttimetriä ja pienin vain 10 senttimetriä pitkä.
Myös Heggvikissä , Mølnargårdenissa , Teksdalissa ja Varghietissa on kalliomaalaukset.

title: Suomen kalliomaalaukset

text: Lounais-Suomesta ei tunneta montaakaan kalliomaalausta. Paimiossa sijaitsee edellisistä erillään Rekottilan kalliomaalaus, joka on muinaisen Sauvosta sisämaahan ulottuvan merenlahden länsirannalla aivan Turku-Helsinki-moottoritien varrella. Muinaisten merenrantojen lahdet ovat jääneet kalliomaalausten suhteen huomioimatta. Niistä saattaa löytyä lisää kohteita. Vuonna 2012 löydettiin Maskusta Mätikän luolasta maalaus, joka on edelleen vahvistamatta.[31]

title: Haukkalahdenvuoren kalliomaalaukset

text:
Koloveden kansallispuiston eteläpuolella aivan sen reunalla aukeaa Käköveden selkä. Selän pohjoisrannan itäpuoli on pitkän niemen rajaama ja niemen keskikohdassa kohoaa Havukkavuori ja niemen kärjessä Havukkalahdenvuori. Haukkalahdenvuori kohoaa noin 60 metrin korkeuteen järven pinnasta ja erottuu selvästi kaukaakin katsottuna. Niemen kärjen eteläpuolella on maalauspaikka I ja siitä noin 250 metriä itään on maalauspaikka II. Niiden välissä on 250 metriä.
Kalliomaalausalue I on aivan niemenkärjen tuntumassa sen lounaaseen avautuvassa kallioseinämässä. Seinämän edessä makaa siitä irronneita kivenlohkareita, joiden yli täytyy kiivetä 9,5 metrin korkeuteen nähdäkseen maalaukset. Kallion halkeamat ovat isot ja lisää kiviä näyttäisi putoavan alas seinämästä milloin tahansa.

title: Antti Palomäki

text: Palomäen surman takana olivat jääkäriliikkeen värvärit Antti Isotalo ja Johan Snellman. Syynä olivat hänen tekemänsä jääkärien ilmiannot, mutta ilmeisesti mukana oli myös henkilökohtaista kaunaa. Palomäen ruumiista löydettiin kahdeksan pistoolin luotia. Varsinaista ampujaa ei milloinkaan satu selville, mutta todennäköisimmin se oli Isotalo. Väärällä nimellä liikkunut Isotalo oli saapunut Suomeen samana syksynä osallistuttuaan sitä ennen ensimmäisen maailmansodan taisteluihin Misajoella Latviassa.

title: Alattion kalliokuvat

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Alattion kalliokuvista on vuodelta 1938, kun "Leirbuktin" maatilalta Kvalsundista löytyi kalliopiirros. Vuonna 1950 löydettiin "Isnestoften" ja muutama vuoden kuluttua vielä "Gåshopen" kalliopiirrokset. Vuonna 1966 löydettiin "Transfarelvdalen 1" kalliomaalaukset ja "Kvalsundin" kalliopiirrokset 1970. Laaja alattiolainen kuvakompleksi löydettiin 1973 "Storsteinenista", jolloin Alattiosta tuli suurin kuvakeskittymä pohjoisella pallonpuoliskolla. Löytö innosti kalliokuvien etsintään ja se tuotti tulosta. Piirroksia löydettiin "Hjemmeluftista" samana vuonna. Vanhoista kohteista havaitaan edelleen lisää kuvia, kun taas uusien kuvakenttien etsintä 2000-luvulla tuottaa tasaisesti lisää tuloksia.

title: Norlannin kalliomaalaukset

text: Finnforsfalletin kalliomaalaukset sijaitsevat Skellefteälvenin jokilaaksossa Västerbottenin läänissä Skellefteån pitäjässä ja nykyisessä Skellefteån kunnassa Finnforsfalletin voimalaitoksen läheisyydessä. Maalaukset löydettiin vuonna 2006 tehdyn inventoinnin yhteydessä, jolloin löydettiin laaja muinainen asutuskompleksi, joka sisälsi esimerkiksi joitakin asuinpaikkoja, lukuisia kuoppaliesiä, sadan kuopan pyyntijärjestelmän ja kolme maalauskohdetta. Maalauskohteiden aiheet ovat Ruotsissa poikkeukselliset, koska muualta ei toistaiseksi tunneta kuvioita kaloista. Myös kohteen sijainti noin 30 kilometriä merenrannasta on poikkeuksellinen. Maalaukset on tehty arviolta 3 000−2 000 eaa..

title: Ruotsin kalliomaalaukset

text: Värmlannin kalliomaalaukset sijaitsevat aivan Norjan vastaisella rajan läheisyydessä. Ne edustavat pyyntiväestön kuvakieltä, mutta eroavat Norlannin kalliomaaluksista tyylinsä perusteella ja Bohusläänin kalliomaalauksista aiheidensa perusteella.

title: Lakiasuonvuoren kalliomaalaukset

text: Lakiasuonvuoren kalliomaalaukset sijaitsevat Lakiasuon, joka on kuvineen tai kuivatun järven pohjaa, länsipuolella olevassa kalliojyrkänteessä Kouvolassa Kymenlaaksossa. Kalliomaalauksen, joka ajoitetaan kivikaudelle, löysi Timo Miettinen vuonna 1985.

title: Lena

text:
Lenalla on yli tuhat sivujokea.
Sen yläjuoksulla on suuria kulta-, timantti- ja kivihiililöytöjä. Vuonna 1945 Lenan suistosta löydettiin paleoliittisia kalliomaalauksia.

title: Johdatus evoluutioon

text: Pian löydettiin ensimmäiset esi-ihmisten kallot. Aluksi niiden merkitystä ei kuitenkaan ymmärretty. Kun vuonna 1856 löydettiin ensimmäiset Neandertalin ihmisen luurangot, niiden väitettiin kuuluneen raakalaisille, ja suurin osa luista hävisi. Vuonna 1868 löydettiin Cro-Magnonin ihmisen jäännöksiä.

title: Laukaa

text: Laukaassa sijaitsevat Saraakallion kalliomaalaukset, jotka ovat tiettävästi Fennoskandian laajimmat. Kalliomaalauksia on tehty usean sukupolven ajan punamultavärillä ja niiden iäksi on arvioitu 6600–3500 vuotta . Kalliolle johtaa polku, joka on merkitty puihin keltaisella maalilla. Suurin osa kalliomaalauksista näkyy hyvin heikosti ja ne ovat parhaiten nähtävissä sateen jälkeen. Polku kalliomaalauksille on kohtalaisen vaikeakulkuinen ja tästä syystä suositellaan maastoon soveltuvia vaatteita.

title: Norlannin kalliomaalaukset

text: Storsjönin kalliomaalaus löydettiin 2 metriä korkeasta siirtolohkareesta avohakkuun aikana. Kuvio esittää ilmeisesti ihmishahmoa, joka on noin 80 senttimetriä pitkä, mutta peittävän jäkälän takia sen kaikkia piirteitä ei näy. Kivi sijaitsee noin 3 kilometriä Storsjönin järveltä loivan mäen syrjällä. Maalaus sijaitsee Härjedalenin maakunnan Storsjön pitäjässä, joka kuuluu nykyisin Bergin kuntaan.

title: Kalamaniemen kalliomaalaukset

text: Kalamaniemen II edustalla on suoritettu arkeologiset kaivaukset. Niissä löydettiin muutama pii- ja kvartsi-iskos sekä puuhiilipalanen, joka otettiin talteen. Siitä on myöhemmin määritetty radiohiiliajoitus, vaikka sen kytkös maalaukseen ei ollut varma. Hiilen ajoitus on 1530 ± 30 jaa. eli keskiaikainen. Myös palanutta luuta löytyi nuotion jätteistä.

title: Levanzo

text: Saarelta löydettiin vuonna 1949 esihistorialliselta ajalta olevia kalliomaalauksia ja kaiverruksia. Vanhimmat näistä neoliittiselta ja paleoliittiselta ajalta peräisin olevista teoksista ovat 12 000 vuotta vanhoja.


query: Montako rajanaapuria Ilmajoen kunnalla on?

title: Ilmajoki

text: Ilmajoki () on vuonna 1865[1] perustettu Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä,[2] ja sen pinta-ala on 579,79 km², josta 2,89 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 21,1 asukasta/km². Ilmajoen naapurikunnat ovat Isokyrö, Kurikka, Laihia ja Seinäjoki.

title: Ljusnarsbergin kunta

text: Kunta sijaitsee Bergslagenin alueella. Sen halki kulkevat maantiet 50 ja 63 sekä rautatiet Frövi–Ludvika ja Ställdalen-Kil. Pohjoisena rajanaapurina on Ludvika ja koillisessa Smedjebackenin kunta, molemmat Taalainmaalla. Eteläpuolella sijaitsee Lindesberg ja lännessä Hälleforsin kunta.

title: Nopankylä

text: Nopankylä on yksi Ilmajoen kylistä. Se sijaitsee kunnan länsiosassa. Kylässä on kaksi järveä ja lampi, Vitiäisjärvi ja Kalajaisjärvi sekä Rajalampi Pässilänvuoren kupeessa. Kalajaisjärvellä sijaitsee Ilmajoen kunnan kurssi- ja leirikeskus sekä seurakunnan leirikeskus. Nopankylässä on Ilmajoen kolmanneksi vanhin, nykyisin noin 30 oppilaan koulu.

title: Snåsa

text: Snåsa (eteläsaameksi Snåase) on Norjan kunta Pohjois-Trøndelagin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Overhalla ja Grong, idässä Lierne, etelässä kunta rajoittuu Verdalin lisäksi Ruotsiin ja lännessä Steinkjeriin. Snåsa on ollut kunta vuodesta 1838 lähtien. Lierne erotettiin Snåsan kunnasta vuonna 1874. Kunnan vaakunassa on kuvattu lehtotikankontti.

title: Töysä

text: Töysä on Etelä-Pohjanmaan maakunnassa sijainnut entinen Suomen kunta. Vuoden 2012 lopussa kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Töysä liittyi Alavuteen vuoden 2013 alussa. Sen naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Alajärvi, Alavus, Kuortane, Virrat ja Ähtäri. Näistä Alajärvi tuli Töysän rajanaapuriksi vuonna 2009, kun siihen liitettiin Töysän rajanaapurina ollut Lehtimäki.

title: Oravainen

text:
Oravainen () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Oravainen ja Vöyri-Maksamaa liittyivät maaliskuussa 2010 tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 2011 alusta uudeksi Vöyri-nimiseksi kunnaksi. Oravaisten kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Kunta oli kaksikielinen. Enemmistö, 79 prosenttia asukkaista, puhui ruotsia ja 11 prosentilla oli suomi äidinkielenään. Muunkielisten osuus oli huomattavan korkea eli 10 prosenttia. Oravaisten naapurikunnat ennen yhdistymistä olivat Kauhava, Uusikaarlepyy ja Vöyri-Maksamaa. Näistä Kauhava tuli Oravaisten rajanaapuriksi vuonna 2009 kun siihen liitettiin Oravaisten rajanaapurina ollut Alahärmä. Oravaisissa oli runsaasti havumetsän peittämiä mäkiä eli entisiä saaria. Mäkiä ympäröivät alavat pellot. Oravainen sijaitsee meren rannalla, ja on tuttu taukopaikka valtatie 8:n varrella. Kunnassa oli turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.
Oravaisten alueella käytiin eräs Ruotsin tappioon Suomen sodassa johtaneista taisteluista, Oravaisten taistelu, josta kertoo muun muassa Johan Ludvig Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat. Tarinoissa mainitun Lotta Svärdin todellinen esikuva nähtiin viimeksi 14. syyskuuta 1808 Oravaisten kunnassa sijainneella taistelutantereella.

title: VS-yhtiöt

text: Entinen VS-yhtiöiden pääkonttori Ilmajoella on nykyisin Ilmajoen kunnan omistuksessa. VS-yhtiöiden konkurssi oli aikoinaan kova isku Ilmajoen seudulle, mutta alueen talouselämä onnistui kuitenkin toipumaan siitä suhteellisen nopeasti.

title: Koskenkorva (Ilmajoki)

text: Koskenkorvalaiset alkoivat 1963 puuhata itsenäistymistä Ilmajoesta omaksi Santavuoren kunnakseen, johon olisi otettu mukaan myös läheinen Kurikan Panttilankylä. Hanke lähti liikkeelle tyytymättömyydestä Ilmajoen kuntapäättäjiin. Valtaosa kunnan työpaikoista sijaitsi Koskenkorvalla, joka kerrytti kunna verotuloista 40 prosenttia. Monia kaivattuja kunnallisia palveluja, kuten lääkärin vastaanottoa, ei Koskenkorvalle kuitenkaan saatu. Koskenkorva oli ehdolla myös keuhkotautiparantolan paikaksi, mutta Ilmajoen kuntapäättäjien vastustuksen vuoksi parantola päätettiin rakentaa Härmään. Omaa kuntaa tai edes lääkäriä ei saatu, vaan konkreettisimmaksi muistoksi kuntahankkeesta jäi vuoden verran viikoittain ilmestynyt Santavuori-lehti, jota päätoimitti kirjailija Lauri Pakkala.

title: Karlskronan kunta

text: Karlskronan rajanaapureita ovat lännessä Ronnebyn kunta, pohjoisessa Emmabodan kunta ja Torsåsin kunta. Etelässä ja idässä kunta rajoittuu Itämereen, jossa sijaitsee lukuisia saaria.

title: Könni (kylä)

text: Könni on Ilmajoen kunnan pohjoisosassa, niin sanotussa Ilmajoen Alapäässä Seinäjoen rajalla sijaitseva kylä. Kylä tunnettiin 1700–1800-luvuilla kellokoneistoja ja ajokaluja valmistaneista sepistä, Könnin mestareista.

title: Saltdal

text: Saltdal on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat Rana etelässä, Fauske pohjoisessa, lännessä Bodø ja Beiarn sekä idässä Ruotsin Arjeplogin kunta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Saltdalin kunnassa oli 4 745 asukasta.

title: Ilmajoen vaakuna

text: Ilmajoen vaakuna on Ilmajoen kunnan tunnus. Vaakunan aiheen karhunpää on peräisin pitäjän vanhasta sinetistä, nuijat ja isokyröläisen Yrjö Kontsaan puumerkkiä muistuttava jalkajousi viittaavat nuijasotaan.

title: Sørfold

text: Sørfold on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat pohjoisessa Steigen ja Hamarøy, etelässä Fauske ja lännessä Bodø. Kunta rajoittuu idässä Ruotsiin. Kunnan alueella on vuonna 1971 perustettu Ragon kansallispuisto.

title: Våler (Østfold)

text: Våler on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kirkebygden, minkä lisäksi kunnassa on kaksi muutakin taajamaa nimeltään Våk/Sperrebotn ja Svinndal. Kunnan rajanaapureita ovat Moss, Rygge, Råde, Sarpsborg, Spydeberg, Hobøl ja Vestby. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Vålerin kunnassa oli 4 857 asukasta.

title: Ilmajoki

text: Ilmajoen Rengonkylässä sijaitsee kansainväliset mitat täyttävä yksityisesti operoitu lentokenttä. Lisäksi kunnan lävitse kulkee Suupohjan ratana tunnettu rataosa Seinäjoki–Kaskinen. Ilmajoelta on 17 kilometriä Seinäjoelle, 70 kilometriä Vaasaan, 150 kilometriä Tampereelle ja 360 kilometriä Helsinkiin.

title: Alajoki (Ilmajoki)

text: Alajoki on Kyrönjoen molemmin puolin avautuva viljelylakeus Ilmajoen kunnan ja Seinäjoen kaupungin rajalla. Alun perin suota ollut alue kuivatettiin 1700- ja 1800-luvun vaihteessa ja kydötettiin pelloiksi. Alajoki on tulvatasanko, joka oli etenkin 1900-luvulla tunnettu kevättulvistaan. Niitä on sittemmin saatu hillityksi monin tulvasuojelutoimin. Vuonna 1995 Alajoki nimettiin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista.

title: Erkki Kiskola

text: Kiskola syntyi Kurikkaan Juho Kiskolan perheen kuopukseksi. Koulunkäyntinsä hän aloitti Kurikan yhteiskoulussa, jonka jälkeen opinnot jatkuivat Helsingissä Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Helsingistä Kiskola valmistui vuonna 1954. Hänen aikanaan kunnallistutkintoon sisältyi monia kuntaharjoittelujaksoja ja niistä osan Kiskola suoritti Kurikan ja Ilmajoen kunnissa. 10. elokuuta 1954 eli pian hänen valmistumisensa jälkeen Kiskola pääsi Ilmajoen kunnansihteeriksi.

title: Erkki Kiskola

text: Vuonna 1962 Kiskola valittiin Ilmajoen kunnanjohtajaksi. Hän oli virassa aina vuoteen 1992 saakka ja oli uransa alussa pitkään Suomen nuorin kunnanjohtaja. Kiskolan kunnanjohtajakaudella Ilmajoella kansakoululaitos muuttui peruskouluksi, ammatillinen koulutus uudistui, terveys- ja sosiaalipalvelut kehittyivät huomattavasti, kunnan alueelle saatiin vesihuolto, vapaa-aika- ja kulttuuritoimintoja monipuolistettiin sekä toteutettiin yleiskaavauudistus. Esimerkiksi Ilmajoelle saatiin vanhainkoti, uimahalli, terveyskeskus sekä alettiin järjestää musiikkijuhlia. Kiskola oli ilmajokelaisten keskuudessa arvostettu ja pidetty johtaja. Vuonna 1990 Kiskolalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.

title: Ilmajoki

text: Ilmajoen kunnan veroprosentti 20,75% (v. 2018) on Etelä-Pohjanmaan kunnista alhaisin (Etelä-Pohjanmaan keskiarvo 21,31 %) [4] Ilmajoen uusiutuvan sähkön tuotanto on suurempaa kuin sähkön kulutus.[5]

title: Hälleforsin kunta

text: Hälleforsin naapurikuntia ovat idässä Ljusnarsbergin, Lindesbergin ja Noran kunnat. Etelässä naapurina on Karlskogan kunta. Nämä kunnat kuuluvat Hälleforsin tavoin Örebron lääniin. Lännessä naapurina on Värmlannin lääniin kuuluva Filipstadin kunta ja kunnalla on rajaa myös Storforsin kunnat kanssa. Pohjoinen rajanaapuri on Taalainmaan lääniin kuuluva Ludvikan kunta.

title: Steigen

text: Steigen on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat Hamarøy ja Sørfold. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Steigenin kunnassa oli 2 552 asukasta.

title: Kiikala

text: Itsenäisen Kiikalan kunnan rajanaapureita olivat ennen kuntaliitosta Somero, Kuusjoki, Pertteli, Kisko, Suomusjärvi ja Nummi-Pusula. Aiemmin sen rajanaapureita olivat myös Somerniemi, joka vuodesta 1977 on ollut osa Someroa, sekä Nummi ja Pusula, jotka vuonna 1981 yhdistyivät Nummi-Pusulaksi ja ovat vuodesta 2013 olleet osa Lohjaa.

title: Ilmajoki

text: Suur-Ilmajoesta ovat sittemmin irtautuneet Alavus, Jalasjärvi, Kauhajoki, Kurikka, Peräseinäjoki ja Seinäjoki. Ilmajoen kunta aloitti toimintansa vuonna 1867, kun kunnallishallinto erotettiin seurakunnasta vuoden 1865 kunnallisasetuksen seurauksena.

title: Ilmajoen kihlakunta

text: Ilmajoen kihlakunta () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Vaasan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:

text: Luettelo Ilmajoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Ilmajoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

title: Ilmajoen kirkko

text: Ilmajoen kirkko on Ilmajoen seurakunnan kirkko Ilmajoen kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Se on puinen ristikirkko, jossa on noin 1200 istumapaikkaa.

title: Saint-Saturnin (Puy-de-Dôme)

text: Saint-Saturnin sijaitsee Monne-joen laaksossa parikymmentä kilometriä etelään Clermont-Ferrandin kaupungista ja kuuluu sen esikaupunkialueeseen. Pohjoisessa kunnan rajanaapuri on Chanonat, koillisessa Saint-Amant-Tallende, kaakossa Saint-Sandoux, etelässä Olloix, lounaassa Cournols, lännessä Aydat ja luoteessa Saint-Genès-Champanelle.

title: Thônex

text: Thônex on kunta Geneven kantonissa, Sveitsissä. Thônex sijaitsee kantonin itäosassa, ja se on ranskalaisen Ambillyn kunnan rajanaapuri.

title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio on Ilmajoen kunnan ylläpitämä lukio. Siinä opiskelee runsaat 200 opiskelijaa ja opettajia on 15. Ilmajoen lukio on yleislukio, jossa toimivat ilmaisu-, paini- ja pesäpallolinjat.

title: Flora (Norja)

text: Flora on Norjan kunta Sognin ja Fjordanen läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Bremanger ja idässä Gloppen ja Naustdal. Førdevuonon eteläpuolella kunnan rajanaapurina on Askvoll. Kunnan hallinnollinen keskus on Florøn kylä.

title: Ilmajoen lukio

text: Vuonna 1975 peruskoulun tulon myötä Ilmajoen yhteiskoulusta jäi jäljelle Ilmajoen lukio, joka alempien luokka-asteiden tavoin siirtyi kunnan ylläpidettäväksi. Kurssimuotoiseen lukioon Ilmajoella siirryttiin syksyllä 1982 ja luokattomaan lukioon 1990-luvun puolivälissä.


query: Sisältääkö naisen klitoris paisuvakudosta?

title: Paisuvaiskudos

text: Paisuvaiskudos on sienimäistä kudosta, joka seksuaalisen kiihottumisen seurauksena täyttyy verellä ja kovettuu. Erektiossa miehen siitin jäykistyy ja nousee pystyyn paisuvaiskudoksen täyttyessä. Naisella paisuvaista sisältävä häpykieli eli klitoris kovettuu sekä häpyhuulet turpoavat hieman. Siittimen jäykistyminen on tärkeää yhdynnän onnistumisen ja sitä kautta lisääntymisen kannalta.

title: Ihmisen seksuaalisuus

text: Naisen sukupuolielinten osia ovat esimerkiksi häpykukkula, isot ja pienet häpyhuulet, klitoris ja emätin. Naisen ulkoisissa sukupuolielimissä on paljon vaihtelua.

title: Adrenogenitaalinen oireyhtymä

text: Oireet johtuvat androgeenimetabolian, natriumhomeostaasin ja glukokortikoidien synteesin häiriöistä. Oireet voivat alkaa heti syntymän jälkeen, lapsuudessa tai aikuisuudessa riippuen entsyymihäiriön vakavuudesta ja asteesta. Liiallinen androgeeniaktiivisuus aiheuttaa miesmäisten piirteiden kehittymisen naisille (maskulinisaatio). Tällöin naisen klitoris voi olla hypertrofinen, ja oireina voivat olla myös kuukautiskierron häiriöt, hirsutismi ja akne. Miehillä androgeenien ylimäärä aiheuttaa ulkoisten genitaalien suurenemista ja oligospermiaa eli siittiöiden vähäisyyttä siemennesteessä. 11β-hydroksylaasin puutos voi aiheuttaa natriumin liian vähäistä eritystä virtsaan ja tämän takia verenpaineen kohoamisen. Toisaalta 21-hydroksylaasin puutos saattaa aiheuttaa mineralokortikoidien, pääasiassa aldosteronin, puutoksen, jonka oireena esiintyy natriumin liiallista eritystä virtsaan. Kortisolin puute lisää riskiä akuuttiin munuaisten vajaatoimintaan. Synnynnäisen lisämunuaiskuoren hyperplasian mahdollisuus tulee ottaa huomioon aina, kun vastasyntyneen ulkoiset genitaalit ovat poikkeavat. Tila voi olla hengenvaarallinen, koska siihen voi liittyä oksentelua, kuivumista ja suolatasapainon häiriöitä.

title: Seksuaalivallankumous

text: Puolimatkan mukaan vastakkainen näkemys tukeutuu niin sanottuun luonnonoikeuden perinteseen. Hän tulkitsee, että sen mukaan seksuaalisuus on voima, "joka lujittaa naisen ja miehen moraaliseen sitoumukseen perustuvaa rakkaussuhdetta avioliitossa ja luo pohjan äidin, isän ja lapsen erottamattomalle yhteydelle perheessä. Yksiavioisen kulttuurin ihanteena on naisen ja miehen solmima elinikäinen ja puolisouskollinen avioliitto: avioliittolupaus sisältää ehdottoman moraalisen velvoitteen." ("Seksuaalivallankumou"s, s. 10)

title: Häpykieli

text: Joissakin kulttuureissa on tapana poistaa naisen ympärileikkauksessa nuoren tytön ulkoiset sukupuolielimet tai osa niistä. Tosin nykyään termi "naisen ympärileikkaus" korvataan usein termillä "naisen sukupuolielinten silpominen", koska se kuvastaa paremmin toimenpiteen tekotapaa ja tarkoitusta. Usein ympärileikkauksissa poistetaan häpykieli. Vaikka tällaista tehdään ensisijaisesti pohjoisessa Afrikassa, varsinkin Somaliassa, Yhdysvalloissakin vielä vuonna 1948 poistettiin 5-vuotiaan tytön klitoris masturboinnin lopettamiseksi. Koska klitoris on hyvin keskeinen elin naisen seksuaalisen mielihyvän saamisessa, sen poistaminen vaikeuttaa huomattavasti naisen orgasmin saamista. Silpomisiin liittyy myös monia muita haittoja.

title: Suomalaiset nimet

text: Vuonna 2003 vihityistä aviopareista 81 % otti käyttöön aviomiehen sukunimen (sisältää myös tapaukset, jossa vaimolla yhdistelmäsukunimi) ja 1,3 % vaimon sukunimen (sisältää myös tapaukset, jossa miehellä yhdistelmäsukunimi). Vuodesta 1986 lähtien naisen nimen ottavien parien ja puolisoiden, jotka säilyttävät omat sukunimensä, määrä on kasvanut.

title: Orgasmi

text: Naisen orgasmia edeltää emättimen kostuminen ja klitoriksen paisuminen. Eräät kokevat voimakkaan punastumisen, joka johtuu ihon lisääntyneestä verenkierrosta. Orgasmin lähestyessä klitoris vetäytyy ja pienet häpyhuulet saavat tummemman sävyn. Veren virtaus vaginaan lisääntyy ja kohtu supistelee voimakkaasti.

title: Häpyhuulet

text: Joissakin muinaisissa kulttuureissa häpyhuulia pidettiin suuressa arvossa ja niitä saatettiin juhlia. Joissakin kulttuureissa niitä puolestaan on hävetty, joissakin kulttuureissa häpyhuulet ja klitoris on koettu epäpuhtaina ja ne on poistettu ympärileikkauksessa tytön ollessa nuori.

title: Naisen logiikka (albumi)

text: Albumi sisältää 22 Hannele Laurin ja Spede Pasasen tulkitsemaan "Naisen logiikka" -sketsiä sekä kaksi musiikkikappaletta. Ensimmäinen musiikkikappale, "This is humor, nimittäin", on kokoelma Spede Pasasen puheista hänen viihdeohjelmistaan disco-tyylisen taustamusiikin siivittämänä. Levyn viimeinen raita, "Uuno on nro 1 (remix)", on discoversio Uuno Turhapuro -elokuvien tunnussävelmästä. Albumilta on jätetty pois kaksi ensimmäistä "Naisen logiikka" -sketsiä: ""Tasauspyörästö"" (sketsin ensiesitys tv:ssä 26. marraskuuta 1984) ja ""2500 pesetaa"" (21. tammikuuta 1985) sekä ""Suuntavilkut"" ja ""Suuntavilkkuselitys"" (21. lokakuuta 1985).

title: Häpy

text: Häpy, myös vulva tai cunnus tarkoittaa naisen ulkoisia sukupuolielimiä, joihin kuuluvat isot ja pienet häpyhuulet, häpykieli eli klitoris, emättimen aukko ja emättimen eteinen sekä eteisrauhaset ja häpykumpu, toiselta nimeltään häpykukkula.

title: Häpykieli

text: Häpykieli eli klitoris on osa naisen ulkoisia sukupuolielimiä. Se on erittäin tuntoherkkä. Häpykielellä on suuri merkitys ihmisen seksuaalisuudessa. Sitä on sanottu ihmisruumiin ainoaksi osaksi, jolla ei ole muuta tehtävää kuin mielihyvän tuottaminen, mutta kun se lisää naisen yhdyntähalukkuutta, se mielihyvän tuottamisen lisäksi kasvattaa raskauden mahdollisuutta.

title: Spede Show

text: Vuonna 2002 Edel Records julkaisi "Naisen logiikka" -CD-levyn. Levy sisältää 22 naisen logiikka -sketsiä.

title: Islam ja naiset

text: Muslimiperhe on laaja käsite, joka sisältää vanhempien ja lasten lisäksi isovanhemmat, vanhempien sisarukset ja serkut. Perhe on samanaikaisesti sosiaalinen ja taloudellinen turvaverkosto, jossa yhteistyötä ja jaettua vastuuta pidetään itsestään selvänä. Yksinelävät miehet ja naiset ovat harvinaisia. Myös eronneet ja lesket palaavat usein perheensä pariin.

title: Ihanat naiset rannalla / Tuliportaat

text: Ihanat naiset rannalla / Tuliportaat on Yarin albumi vuodelta 1998. Se sisältää score-musiikkia elokuvasta "Ihanat naiset rannalla" ja TV-sarjasta "Tuliportaat".

title: Ihmisen anatomia

text: Naisen sukupuolielimistön ulkoisia osia kutsutaan vulvaksi. Joskus voidaan ajatella että naisen rinnat ja nännit ovat osa naisen sukupuolielimistöä. Varsinainen sukupuolielimistö sijaitsee naisen haaroissa. Naisen sukupuolielintä kutsutaan vaginaksi tai emättimeksi. Sukupuolielimistöön kuuluvat munasarjat, munanjohtimet, kohtu, klitoris, häpyhuulet ja emätin.

title: Hannu Rauhala

text: Vuonna 1999 Rauhala julkaisi Ultra-lehdessä ilmoituksen, jossa hän tarjosi ""laser klitoris stimulaatiota"" ja hypnoosia hoitomuodoksi frigiditeetistä kärsineille nuorille tytöille ja naisille.

title: Naisen sukupuolielinten silpominen

text: Ennen silpomista on esiintynyt myös Keski-Amerikassa, ja 1800-luvulla englantia puhuvissa maissa itsetyydytyksestä tavattujen naisten klitoris saatettiin poistaa kokonaan tai osittain: jopa munasarjoja on 1800-luvulla poistettu. Osittaista poistoa on käytetty itsetyydytyksen ehkäisyyn Yhdysvalloissa vielä 1950-luvulla. Tiedossa on tapaus, jossa viisivuotiaalta tytöltä poistettiin klitoris masturboinnin lopettamiseksi vuonna 1948.

title: Häpykieli

text: Klitorismiksi kutsutaan tilaa, jossa klitoris on jatkuvassa ja kivuliaassa kiihotustilassa. Tila vastaa miesten priapismia.

title: Yhdyntä

text: Alussa kumppaneiden sydämen syke kiihtyy ja verenpaine kohoaa seksuaalisen kiihottumisen edetessä. Molemmilla sukupuolilla verisuonet turpoavat ja iho hehkuu ja ruumiin näkyvät pehmeämmät osat laajenevat ja täyttyvät verellä. Muutosten aiheuttamat tuntemukset saattavat olla voimakkaasti eroottisia. Naisen nännit nousevat pystyyn sekä suun ja sukupuolielinten huulet punastuvat ja paisuvat. Ne reagoivat yhä herkemmin pieniin kosketuksiin. Vastaavasti miehen huulet herkistyvät ja siitin kovettuu veren aiheuttaman paineen johdosta. Myös miehen peniksen naisellinen vastine - klitoris - jäykistyy kiihottuessaan seksuaalisesti. Seksuaalinen kiihottuminen aiheuttaa myös eritteiden lisääntymistä, jotka voitelevat sukuelimet. Yhdynnässä voi olla pitkäkin tasannevaihe, jolloin seksuaalisen nautinnon määrä ei kasva. Sydän lyö huomattavasti nopeammin orgasmin lähestyessä, keho hikoilee sekä hengityksestä tulee äänekästä ja vaikeata. Orgasmin jälkeen seuraa yleensä kehon rentoutuminen ja väsymyksen tunne, jolloin pulssi sekä hengitys tasaantuvat.

title: Penektomia

text: Sukupuolenkorjausprosessin läpikäyneiden miesten operoiminen ei vaadi peniksen poistoa, vaan siitä muovaillaan hänelle klitoris.

title: Naiselleni

text: 20 suosikkia – Naiselleni on Pertti Neumannin kokoelmalevy vuodelta 1998. Kokoelma sisältää Neumannin soolokappaleiden lisäksi MAC-yhtyeen kappaleen "Suomi itkee" (1981) ja S.E.X.-yhtyeen kappaleet "Uuden aamun kitarat", "Liftari" ja "Sinä puhut, minä vaikenen" (1987). Levy on osa Warner Music Finlandin 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.

title: Häpykieli

text: Paisuvaiskudoksesta koostuva klitoris käsittää kaksi 7-10 senttiä pitkää emättimen sivuja ympäröivää vartta sekä niiden päässä olevan terskan. Terska on klitoriksen näkyvin osa ja se sijaitsee virtsaputken suun yläpuolella pienten häpyhuulien yhtymäkohdassa. Klitoriksen, kuten siittimenkin, terskaa peittää esinahka. Klitoriksen esinahan tehtävänä on suojata klitorista ärsytykseltä ja lialta. Osalla naisista klitoris ei näy ollenkaan.

title: Androgeeni-insensitiivisyyssyndrooma

text: PAIS (eng. "partial AIS") eli osittainen AIS ilmenee, kun mieshormonien vaikutus välittyy osittain androgeenireseptorien kautta, mutta ei kokonaan. Suhteessa CAI-syndroomaisiin on PAI-syndroomaisten henkilöiden välillä suurempia eroja. PAI-syndroomaisten sukuelimet ovat ulkomuodoltaan miehen ja naisen sukuelinten väliltä. PAIS:in äärimuodossa henkilöllä on ylikasvanut klitoris ja lievemmässä muodossa siitin, jossa on hypospadia. PAI-syndroomaisilla on usein ulkoiset kivekset, jotka ovat alikehittyneet eivätkä välttämättä laskeudu murrosiässä. PAIS:ia potevilla voi olla mm. rintojen kehittymistä (gynekomastiaa), korkea ääni, vähentynyt häpykarvoitus, pienentynyt eturauhanen ja piilokiveksisyyttä. PAIS:in lievintä muotoa potevat, eli piirteiltään miesmäisimmät, voivat harvinaisissa tapauksissa saada lapsia.

title: Kanozeron kalliopiirrokset

text: Eteläisin kokonaisuus sisältää monenlaisia tapahtumia. Yksinäinen valas ui kohti kahta ihmishahmoa. Siinä ilmeisesti miespuolinen hahmo tavoittelee isoilla viisisormisilla käsillään naiseksi tulkittavaa pienempää hahmoa. Miehellä on korostunut fallos ja naisella on rinnat ja aukko hävyn paikalla. Naisella on sydämen muotoinen pää. Näiden vieressä neljä venettä ja neljä valasta seuraavat toisiaan. Neljä lintua seuraa suuren veneen kulkua miehen kalastaessa suurta kalaa. Kuvioiden väliin on hakattu pyöreitä pallomaisia kuvioita. [17]

title: Häpyhuulet

text: Ympärileikkauksessa poistetaan joko pelkästään klitoris tai sekä klitoris että häpyhuulet. Jos häpyhuulet on kokonaan poistettu, reunat ommellaan yhteen ja virtsaa ja kuukautisvuotoa varten jätetään vain pieni aukko. Ensimmäistä yhdyntää varten puoliso perinteisesti teräaseella avaa ihon sukuelimien paljastamiseksi, ja ensimmäinen yhdyntä tapahtuu haavan kautta. Ympärileikkauksen vuoksi iho menettää joustavuutta, minkä vuoksi synnytys saattaa vaikeutua ja aiheuttaa riskejä sekä lapselle että äidille.

title: Häpykieli

text: Sanan klitoris on väitetty tulevan kreikkalaisesta sanasta "kleitoris", joka tarkoittaa pientä kukkulaa.

title: Naisen sukupuolielinten silpominen

text: Tyypin Ia leikkauksessa poistetaan klitoriksen huppu. Tyypin Ib leikkauksessa poistetaan klitoris osittain tai kokonaan. Tyypin IIa leikkauksessa poistetaan pienet häpyhuulet. Tyypin IIb leikkauksessa poistetaan pienet häpyhuulet ja ainakin osa klitoriksesta. Tyypin IIc leikkauksessa poistetaan pienet ja isot häpyhuulet ja ainakin osa klitoriksesta. Tyypin III ympärileikkauksessa eli infibulaatiossa poistetaan kaikki ulkoiset sukupuolielimet. Tyypillä IV viitataan muihin haitallisiin, ei-lääketieteellisistä syistä tehtyihin naisten sukupuolielinten muokkauksiin.

title: Häpykieli

text: Klitoris on miehen peniksen vastine naisella, vaikkei naisen virtsaputki kuljekaan sen läpi, toisin kuin peniksen läpi.

title: Orgasmi

text: Useimpien urosnisäkkäiden orgasmi tapahtuu samantapaisella mekanismilla. Eräiden nisäkäs- ja ei-nisäkäslajien, kuten alligaattorien, naarailla on klitoris. Delfiinit selvästi harjoittavat yhdyntöjä muutenkin kuin lisääntyäkseen, ja niiden seksuaalisuutta ja orgasmeja tutkitaan. Orgasmin kesto vaihtelee huomattavasti nisäkkäästä toiseen.

title: Infibulaatio

text: Leikkauksessa poistetaan tytön ulkoiset sukuelimet eli häpykieli (klitoris) sekä pienet ja isot häpyhuulet. Haava ommellaan yhteen pientä aukkoa lukuun ottamatta, josta virtsa ja kuukautisveri pääsevät poistumaan.


query: Onko planeetat tähtiä?

title: Planeetta

text: Planeetta on suurimassainen tähteä kiertävä kappale, joka on painovoimansa vaikutuksen vuoksi lähes pallon muotoinen ja on tyhjentänyt ympäristönsä planetesimaalista. Sana planeetta tulee muinaiskreikan sanoista αστήρ πλανήτης (astēr planētēs), jotka tarkoittavat ”vaeltavaa tähteä”.[1][2][3] Yleensä planeetan pyörimisliike akselinsa ympäri aiheuttaa jonkin verran litistymistä. Koska kappaleen massa vaikuttaa suoraan sen keskustassa vallitsevaan paineeseen ja lämpötilaan, massan ollessa tarpeeksi suuri ja kemiallisen koostumuksen ollessa sopiva ”planeetan” sisällä käynnistyy ydinfuusio. Tällöin kappaletta kutsutaan tähdeksi. Planeetat heijastavat tähtensä valoa. Tähti ja sitä kiertävät planeetat sekä muut pienemmät kappaleet muodostavat aurinkokunnan.

title: Neptunuksentakaiset planeetat

text: Vuonna 1850 James Ferguson, US Naval Observatory -tähtitornin tähtitieteilijä ilmoitti, että hän oli "kadottanut" löytämänsä tähden, GR1719k:n. Luutnantti Matthew Maury, tähtitornin ylitarkastaja, piti tätä todisteena uudesta planeetasta. Kuitenkin uuden planeetan etsinnät epäonnistuivat, ja vuonna 1878 Hamiltonin yliopiston tähtitornin johtaja ilmoitti, että tähti ei ollut kadonnut vaan kyseessä oli ollut inhimillinen erehdys.

title: Kepler-186f

text: Planeetalla saattaa olla nestemäistä vettä. Planeetta on hieman maata kylmempi, mutta tämä ei estä elämän muotoutumista. Kepler-avaruusteleskooppi havaitsi planeetan yhdessä neljän muun planeetan kanssa. Muut Kepler 186:n kanssa samaa M-luokan kokoista tähteänsä kiertävät planeetat ovat liian lähellä emoaurinkoaan ollakseen asuinkelpoisia kiertolaisplaneettoja.

title: Ceres

text: IAU asetti komitean luomaan planeetalle määritelmää, ja aluksi näytti siltä, että kaikki pyöreät tähteä kiertävät kohteet hyväksyttäisiin planeetoiksi, jos ne eivät ole kuita tai tähtiä. Erisistä, Kharonista ja Ceresistä oli tulossa planeettoja vuonna 2006. Komitea toi määritelmän julki 16. elokuuta 2006. IAU kuitenkin hyväksyi 24. elokuuta 2006 hieman erilaisen planeetan määritelmän, ja sen perusteella Ceresistä tuli kääpiöplaneetta. Myös Plutosta ja Erisistä tuli kääpiöplaneettoja.

title: Auringonkaltainen tähti

text:
Auringonkaltainen tähti on pääsarjan tähti, joka muistuttaa massaltaan ja kehitysvaiheeltaan Aurinkoa. Sellaisella tähdellä katsotaan voivan olla Maan kaltaisia planeettoja, joissa on edellytykset elämän syntymiselle. Aurinkoa massiivisemmet valkeat A-spektriluokan tähdet ovat liian lyhytikäisiä ja säteilevät liikaa ultravioletin aallonpituudella, joka on elämälle vaarallista. Aurinkoa kevyemmät punaiset kääpiöt puolestaan pysäyttävät niitä kiertävän planeetan pyörimisen akselinsa ympäri, mikä voi ohentaa planeetan kaasukehää. Yleensä auringonkaltaisina pidetään spektriluokkien F5–K5 tähtiä, joiden massa on 1,25–0,5 Auringon massaa. Myös tiukempia rajauksia mahdollisten spektriluokkien suhteen on määritetty, kuten F8V–K2V.
Auringonkaltaisin tähtiin määritellään useimmiten spektriluokan G pääsarjan tähdet, ja lisäksi pari aliluokkaa F:n lopusta ja K:n alusta. Monesti rajataan auringonkaltaisiksi luokkien F8V-K2 V eli väri-indeksien B-V 0,48–0,80 pääsarjan tähdet ajatellen elämän mahdollisuutta tähteä kiertävällä planeetalla. Rajausperusteena on evoluutioteorian mukainen malli elämän kehityksestä, tähden pääsarjaikä ja tähden vuorovesivoiman planeetan pyörimistä hidastava vaikutus. Ajatus on se, että tällöin nopeasti pyörivä planeetta säilyy riittävän kauan tähteä ympäröivällä lämpötilaltaan elinkelpoisella vyöhykkeellä. Määritelmä kattaa suunnilleen 10% kaikista tähdistä.

title: 55 Cancri e

text: Vuonna 2005 Jack Wisdom kyseenalaisti planeetan olemassaolon tutkittuaan siitä tehtyjä havaintoja. Hänen tutkimustulostensa mukaan planeettaa e ei ollut, mutta oli olemassa lähes samanmassainen samaa tähteä kiertävä planeetta, jonka kiertoaika oli 261 päivää. Myöhemmin uudemmat tutkimukset osoittivat, että kummatkin planeetat olivat olemassa. Toisen planeetan kiertoaika oli 260 päivää, ja sen nimeksi tuli 55 Cancri f. Myöhemmin planeetta e:n kiertoajaksi paljastui vain noin 18 tuntia.

title: Aurinko

text: Aurinko (symboli: ☉) on tähti, jota Maa kiertää. Auringon ympärille syntyneet planeetat ja muut kappaleet muodostavat aurinkokunnan. Aurinko on tyypillinen tähti, jolla ei ilmeisesti ole mitään poikkeuksellisia ominaisuuksia.[3] Auringon perinteisiä suomalaisia nimiä ovat myös Päivä, Päivyt ja Päivänkehrä.[4] Isolla alkukirjaimella kirjoitettu Aurinko on erisnimi omalle tähdellemme lähinnä tähtitieteessä; jokapäiväisessä kielenkäytössä aurinko kirjoitetaan pienellä. Aurinko kiertää muiden Linnunrataan kuuluvien tähtien tavoin sen keskipistettä. Aurinko on ainoa sellainen tähti, jota kiertävällä planeetalla tiedetään olevan elämää.

title: Tähdenpeitto

text: Tähdenpeitto eli okkultaatio syntyy, kun kirkas tähti peittyy Kuun tai planeetan taakse. Planeetan taakse peittyviä kirkkaita tähtiä tavataan harvoin, mutta Kuun taakse peittyvät tähdet ovat melko tavallisia.

title: Planeettakuntien synty

text: Migraatio on nykyisellään hyväksytty planeettojen synnyn vaiheeksi, jonka lähes kaikki jättiläisplaneetat käyvät läpi ja sitä kokevat planeetat on tyypillisesti jaettu kolmeen eri luokkaan. Luokka I koostuu protoplaneetoista, jotka ovat liian kevyitä avatakseen kiekkoon aukkoa eikä mikään pysäytä niiden sisäänpäin suuntautuvaa migraatiota. Tällöin ne kulkeutuvat erittäin lähelle tähteään, jolloin tähden vuorovesivoimat repivät planeetan kappaleiksi ja planeetta tuhoutuu. Luokan II planeetat kulkeutuvat myös lähelle tähteä ja kokevat tähden voimakkaat vuorovesivoimat, mutta eivät tuhoudu kokonaan, vaan jäävät kiertämään tähteä radalle, jonka isoakseli on erittäin pieni, tyypillisesti noin 0,05 AU. Luokan III planeetat eivät kulkeudu lähelle tähteä, vaan kokevat vain vähän migraatiota. Esimerkiksi Aurinkokunnan jättiläisplaneettoja voidaan pitää Luokan III planeettoina, jotka kiertävät suunnilleen samalla radalla, jolle ne jäivät migraation loputtua ja kaasukiekon haihduttua Auringon ympäriltä.

title: Auringonkaltainen tähti

text: Toisaalta oletetaan, että pienten tähtien esiplanetaarisen kiekon massa on suoraan verrannollinen tähden massaan. Monien arvioiden mukaan elinkelpoisen planeetan massa olisi oltava ainakin 0,3 Maan massaa. Silloin pienimassaisilta, alle 0,3 Auringon massaisilta tähdiltä löytyisi harvoin elinkelpoisia planeettoja. Yli 0,3 maan massaisia planeettoja on erään arvion mukaan todennäköisyydellä 10-40 % 0,6 Auringon massaiselle tähdelle, 1–25 % 0,4 ja 0–5 % 0,2 Auringon massaiselle tähdelle, jos planeetat synnyttäneen esiplanetaarisen kiekon viskositeetti alfa on välillä 0,5–1,5.

title: Gliese 581 e

text: Planeetan minimimassa on 1,7 Maan massaa, mikä tekee siitä pienimmän normaalia tähteä kiertämästä löydetyn eksoplaneetan, ja samalla planeetan jonka massa on lähinnä Maata. Planeetan etäisyys sen kiintotähteen on vain 0,03 AU. Tieteilijät uskovat, että sillä voi olla samanlainen kivinen pinta kuin Maalla tai Jupiterin kuulla Iolla.

title: K-tyypin pääsarjan tähtijärjestelmien elinkelpoisuus

text: K-tyypin pääsarjan tähden elinkelpoisuudella tarkoitetaan tähtityypin elämälle soveltuvuutta. Ne pysyvät vakaampina pidemmän aikaa kuin Aurinko. Ne sallivat elämän kehitykselle pidemmän aikaa planeetalla, joka kiertää tähteä. Näitä tähtiä pidetään "kultakutritähtinä" ja lähettävät riittävästi säteilyä muissa kuin UV-spektrillä , mikä sallii nestemäisen veden olemassa olon planeetan pinnalla, joka on K-tyypin kiertolaisena elinkelpoisella vyöhykkeellä. Planeetan elinkelpoinen vyöhyke on  0,1–0,4 ja 0,3–1,3 (AU) välillä, riippuen tähdestä. Tämä on usein riittävän kaukana, että planeetta ei ole vuorovesilukkiutunut tähteensä. Ne pysyvät suhteellisen vakaina 10 - 30 miljardia vuotta, mikä on auringon 10 miljardin vuoteen paljon. Niillä on vähän roihuja, mikä parantaa niiden elinkelpoisuutta verrattuna esimerkiksi punaisiin kääpiöihin, joilla niitä on paljon. Muutamia planeettoja on tähän mennessä löydetty, mutta ne jotka on ovat mahdollisia ehdokkaita maapallon ulkopuolisen elämän löytämiselle.

title: Starbound

text:
Starboundin pelimaailma koostuu lähes äärettömästä universumista jossa on tähtiä joita kiertää planeetat ja kuut. Planeetat ovat pelin satunnaisesti tuottamia, jokaisella planeetalla on ainutlaatuisia ominaisuuksia, kuten omanlainen kasvillisuus, materiaalit, sää, päivän pituus, painovoiman voimakkuus, planeetan koko ja eläimet.
Pelissä on myös miljoonia satunnaisesti tuotettuja esineitä, sekä tuhansia muita tavaroita, joita pelaaja voi kerätä.

title: OGLE-2005-BLG-390Lb

text:
OGLE-2005-BLG-390Lb on eksoplaneetta, joka kiertää tähteä OGLE-2005-BLG-390L, joka sijaitsee 21 500 ± 3 300 valovuoden päässä maasta, linnunradan keskustan lähellä. Sen massa on vain 5,5 kertaa suurempi kuin maan. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin 25. tammikuuta 2006. Planeetta kiertää punaisten kääpiöiden luokkaan kuuluvan tähtensä ympäri kerran kymmenessä vuodessa. Planeetan keskilämpötilaksi arvioidaan noin −220 °C.
Aiemmin löytyneet eksoplaneetat ovat olleet huomattavasti suurempia ja kiertäneet lähempänä tähteään.

title: Kepler-78b

text: Kepler-78b kiertää emotähteään vain 0,01 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on vain noin 8,5 tuntia. Planeetta onkin yksi lyhimmässä ajassa tähtensä kiertävistä ja lyhimmän kiertoradan omaavista planeetoista. Lisäksi läheisyys emotähteen nostanee planeetan pintalämpötilan jopa 1 966 Kelviniin tai toisten lähteiden mukaan jopa 2 250 tai 2 330 Kelviniin, mikä tekee siitä erään kuumimmista tunnetuista eksoplaneetoista. Planeetan pinta lieneekin kokonaan sulaa laavaa, eikä siellä voi olla nestemäistä vettä eikä sitä muutenkaan pidetä elämälle soveliaana paikkana.

title: Draken kaava

text:
Ei osata sanoa, miten tarkkaan elinkelpoisen planeetan keskustähden olisi muistutettava Aurinkoa, jotta elämää voisi siellä esiintyä. Linnunradassa on noin 500 miljardia tähteä. Gliesen luettelon lähitähdistä noin 10 % on Auringon kaltaisia tähtiä. Täsmälleen Auringon spektriluokkaa olevia tähtiä on noin 1 % kaikista lähitähdistä. Vielä vähemmän on Auringon kaksosia, jotka ovat massaltaan ja muilta ominaisuuksiltaan melkein täsmälleen Auringon kopioita. Lähin Auringon kaksonen on 48 valovuoden päässä oleva 18 Scorpii. Silloin Auringon kaksosia olisi hieman alle promillen verran. Lisäksi on arvioitu, että vaikkapa punaista kääpiötä kiertävillä jättiläisplaneettojen kuilla saattaisi olla elämää.
Erään arvion mukaan noin tuhannen valovuoden säteellä olisi 10 miljoonaa tähteä, ja 100 valovuoden säteellä 10 000 tähteä. Tämän mukaan 100 valovuoden päässä saattaisi olla
noin 10 Auringon kaksosta. Nykyisten teorioiden mukaan aurinkokunta syntyy aina tähdelle. Kyse onkin siitä osuuko planeetta sopivalle etäisyydelle tähdestä, ettei se ole liian kuuma tai liian kylmä.
Pessimistisen arvion mukaan
planeetan on oltava viiden prosentin tarkkuudella samalla etäisyydellä keskustähdestään kuin Maa.
Tällöin pessimisti voisi väittää, että elämää voisi teoriassa olla vain Auringon kaksosella, jolla on Maan tyyppinen planeetta etäisyydellä, joka on 0,975-1,25 AU:ta. Tämä siksi, ettei planeettoja kierrä lähes samalla tavoin kuin harvoin. Jo ensimmäinen laskelma näyttäisi tämän mukaan, että elämää voitaisiin etsiä joka 20000:lta tähdeltä. Lisäksi planeetan rata ei saa olla liian soikea, planeetta ei saa olla liian kevyt tai painava, se ei saa pyöriä liian hitaasti ja niin edelleen.

title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriksen tyyppiseltä tähdeltä on käytännössä mahdotonta etsiä eksoplaneettoja spektrimittaukseen pohjautuvalla säteisnopeusmenetelmällä, jolla mitataan planeetan keskustähteensä aiheuttama huojunta. Tämä johtuu siitä, että A-tyypin tähtien kaasukehän virtaukset ovat niin suuria, että ne aiheuttavat säteisnopeusmittauksiin hyvin voimakkaan kohinan, joka peittää planeetan tähteen aiheuttamat nopeuden muutokset.

title: Kepler-70b

text: Kepler-70b kiertää emotähteään 0,006 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on vain noin 5,76 tuntia. Planeetta onkin yksi lyhimmässä ajassa tähtensä kiertävistä ja lyhimmän kiertoradan omaavista planeetoista. Lisäksi läheisyys emotähteen nostanee planeetan pintalämpötilan jopa 7 178 Kelviniin, mikä tekee siitä myös kuumimman tunnetun eksoplaneetan.

title: Sirius

text: Sirius A:n massa on 2,02–2,14 ja läpimitta 1,68–1,71 Aurinkoa. Se on A-tyypin pääsarjan tähti. Rautaa on 7,4 kertaa niin paljon kuin Auringossa. Siriukselta ei ole löydetty eksoplaneettoja. Niitä onkin vaikea havaita spektroskooppisesti tähden kiehuvan pinnan takia, ja kaukoputkella lähiplaneettojen näkeminen on mahdotonta ja tulevaisuudessakin vaikeaa keskustähden suuren kirkkauden takia. Säteily sallisi mahdolliselle planeetalle vain alkeellisen elämän eli bakteereja.

title: Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke

text: Maan tyyppistä elämää ylläpitävää planeettaa kutsutaan elinkelpoiseksi planeetaksi, joskus myös "kultakutriplaneetaksi" (engl. "goldilocks planet"). Luultavasti elinkelpoisen vyöhykkeen sijainti riippuu keskustähden lisäksi myös planeetan pyörimisnopeudesta, merten ja mannerten osuudesta ja jakaumasta, sen kaasukehän arvoista jne. Yleensä kultakutriplaneetan määritelmään sisältyy myös, että sen massan on oltava melko lähellä Maan massaa. Aurinkokunnan ulkopuolelta löydetyistä eksoplaneetoista kultakutriplaneettana pidetään nykyään lähinnä planeettaa Gliese 581 g.

title: Aurinkokunnan tulevaisuus

text: Kuujärjestelmien kehityksessä ratkaisevassa asemassa ovat vuorovesivoimat. Planeettaa kiertävä kuu aiheuttaa planeettaan vuorovesivoiman, koska kuun gravitaatiovoima on erisuuruinen eri kohdissa planeettaa. Tämän seurauksena planeettaan syntyy kaksi pullistumaa, toinen sille puolelle joka on lähimpänä ja toinen sille joka on kauempana satelliitista. Avainasemassa on se, onko satelliitin kiertoaika planeetan ympäri suurempi, pienempi vai yhtä suuri kuin planeetan vuorokausi eli pyörähdysaika oman akselinsa ympäri.

title: TRAPPIST-1

text: Tähden nimi viittaa siihen että se oli ensimmäinen Chileläisen La Sillan observatoriossa sijaitsevan TRAPPIST-teleskoopin (TRAnsiting Planets and PlanetesImals Small Telescope) löytämä tähti jolla on sitä kiertäviä planeettoja. Tähtiä kiertävät planeetat nimetään löytämisjärjestyksessä ja ne alkavat kirjaimesta "b" ensimmäiselle löydetylle planeetalle, kirjaimesta "c" toiselle ja niin edelleen.

title: Auringonkaltainen tähti

text: Aurinko on epätavallisen metallirikas, ja havaitut eksoplaneetat näyttävät kiertävän metallirikkaita tähtiä. Niiden kaasussa on runsaasti raskaita alkuaineita. Kun tähti ja planeetat syntyvät kaasusta, ns. kasautumisteorian mukaan todennäköisimmin raskaita alkuaineita enemmän sisältävälle tähdelle syntyy suuri planeettakunta.

title: Planeettakuntien synty

text: Kiertoimpulssin kulkeutuminen ulospäin tarkoittaa sitä, että planeetan kiertoimpulssi pienenee eli sen radan isoakseli pienenee. Planeetan kulkeutuminen eli migraatio kohti tähteä voi olla prosessin alkuvaiheessa hyvinkin nopeaa. Vauhti kuitenkin hidastuu, mikäli planeetan massa on suuri ja se kykenee muodostamaan kiekkoon aukon, jolloin radiaalinen migraatio voi pysähtyä kokonaan tai jopa vaihtaa suuntaa riippuen kiekon fysikaalisista ominaisuuksista. Mikäli planeetta ei ole massaltaan riittävän suuri, jotta aukko voisi muodostua, sen migraatio sisäänpäin jatkuu ja se voi pysähtyä vasta aivan lähellä tähteä, missä kertymäkiekon sisäreuna tulee vastaan ja planeetan vuorovaikutus kertymäkiekon kanssa lakkaa. Tähän kuluvan ajan on yleisesti arvioitu olevan suuruusluokaltaan noin tuhat vuotta.

title: Kepler-70c

text: Kepler-70c kiertää emotähteään 0,0076 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on vain noin 8,23 tuntia. Planeetta onkin yksi lyhimmässä ajassa tähtensä kiertävistä ja lyhimmän kiertoradan omaavista planeetoista. Lisäksi läheisyys emotähteen nostanee planeetan pintalämpötilan jopa 6 350 Kelviniin, mikä tekee siitä myös erään kuumimmista tunnetuista eksoplaneetoista.

title: Migraatioteoria

text: Migraatioon vaikuttaa myös raskaiden alkuaineiden pitoisuudet planeettakuntaa edeltävässä kaasukiekossa. Runsaasti raskaita alkuaineita sisältävä kaasukiekko tuottaa paljon planetesimaaleja. Jättiläisplaneetan arvellaan syntyneen siten, että se kerää kaasua ympäröivästä pilvestä. Lähellä tähteä, 0,5 AU:n päässä ei teorian mukaan olisi ollut riittävästi materiaa 10 Maan massan verran, suuren planeetan tiivistymiseen. Näin kuuma Jupiter on vaikea selittää. Migraatioteoriat edellyttävät kylmien jupiterien muodostuneen alkujaan yli 4 AU:n päässä keskustähdestä. Vakava haaste migraatioteorialle on melko lähekkäisten kaksoistähtien kuumat jupiterit. On silti mahdollista, että jättiläisplaneetta muodostuu suoraan 1 AU:n päässä keskustähdestään. Lähekkäinen seuralaistähti nimittäin estää vetovoimallaan minkään planeetan muodostumisen 5 AU:n päässä keskustähdestä mitä teoria edellyttäisi. Migraatio pysähtyy, kun planetesimaalit haihtuvat lähellä tähteä. Migraatiota on kahta tyyppiä, toinen johtuu planeetan vuorovaikutuksesta kiinteiden planetesimaalien kanssa ja toinen planeetan ja kaasukiekon välisestä vuorovaikutuksesta. Migraation pysäyttää planetesimaalien katoaminen ja kaasun haihtuminen aurinkotuulen ja säteilyn takia.

title: Elinkelpoinen vyöhyke

text: Yleensä elinkelpoisella vyöhykkeellä tarkoitetaan Tähteä ympäröivää elämänvyöhykettä, jossa vesi voi esiintyä nestemäisenä planeetan pinnalla. Tämän vyöhykkeen sisäpuolella on liian kuumaa ja ulkopuolella liian kylmää elämälle. Tähteä elinkelpoisella vyöhykkeellä kiertävää planeettaa sanotaan usein "kultakutriplaneetaksi" vanhan kansansadun ”Kultakutri ja kolme karhua” mukaan.

title: Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke

text:
Myös planeetan radan soikeus, pyöriminen ja akselin kallistuma luovat vuoden- ja vuorokaudenaikoja. Planeetalla olevan veden määrä vaikuttaa mannerten ja merien määrään ja jakaumaan, kaasukehän kosteuteen ja pilvisyyteenkin. Pilvisyys vaikuttaa planeetan valonheijastuskykyyn ja lämpötilaan. Kaasukehän kosteus lisää kasvihuone-ilmiötä.
Kaasukehän tiheys ja koostumus vaikuttavat muun muassa kasvihuone-ilmiöön ja veden olomuotoon ja näin lämpötilaan.

title: Kepler-452b

text:
Planeetassa on joitain Maan tyyppisiä fyysisiä piirteitä. Ei osata sanoa, onko planeetta sopiva elämälle tai onko se asuttava. Ei tiedetä esimerkiksi, että onko planeetalla vettä tai sopivaa kaasukehää.
Parhaassakaan tapauksessa se ei ole välttämättä Maan kaltaiselle elämälle yhtä hyvä. Mahdollinen paksu kaasukehä saattaa olla ongelma.
Ihminen saattaa voida sopeutua elämään planeetan raskaassa 1,9 g painovoimassa, vaikka se olisi alussa vaikeaa. Tosin planeetta sijaitsee niin kaukana, että nykyteknologialla sinne kestäisi kulkea miljoonia vuosia.

title: Luettelo Tähtien sodan sivuhahmoista

text: Kenraali Grievous on alun perin matelijamainen kaleesh-avaruusolento Kalee-planeetalta, josta tuli kyborgi ja droidiarmeijan komentaja. Grievious tappaa lukuisia jedejä, ja hän itse kuolee Utapau-planeetalle taistellessaan Obi-Wan Kenobia vastaan. Hahmo teki ensiesiintymisensä "" -piirrossarjassa ja on sittemmin esiintynyt useissa kloonisotaan sijoittuvissa "Tähtien sota" -romaaneissa ja -sarjakuvissa. Merkittävimmän esiintymisensä hän kuitenkin teki elokuvassa "". Grievous on englannin kieltä ja merkitsee ”hirvittävää” tai ”karmivaa”.


query: Minä päivänä Suomen sisällissosta loppui?

title: Suomen sisällissota

text: Suomen sisällissota päättyi 15. toukokuuta 1918, mutta sen akuutit vaikutukset jatkuivat Suomessa ainakin vuoden 1918 loppuun asti. Sota hajotti ja vaurioitti suomalaista yhteiskuntaa vakavasti. Kyse ei ollut vain sodan osapuolien välisestä kuilusta vaan myös valtaryhmien sisäisistä ongelmista. Valkoinen Suomi jakaantui kahteen leiriin: toinen kannatti monarkiaa ja kavennettua demokratiaa, toinen kannatti tasavaltaista, laajaa demokratiaa ja sosiaalisia uudistuksia. Äärikonservatiivit olivat olleet pysyvästi parlamentarismia vastaan. Maltillisemmat konservatiivit kannattivat parlamentarismia aluksi, mutta vuosien 1917–1918 tapahtumat käänsivät heidät laajaa demokratiaa vastaan, ja saivat heidät etsimään eduskunnalle vastavoimaa pitkästä monarkian perinteestä. Valtiomuotokiista oli merkittävin voittajien sisäinen vedenjakaja: pitkittyneen sisäisen sodan vuoksi ja sen jälkeisessä epävarmassa tilanteessa pääosa konservatiiveista ja ei-sosialisteista kannatti Saksan vahvaa asemaa Suomessa. Lisäksi aktivistit toivoivat saksalaisilta tukea Itä-Karjalan valtaushankkeelle.[165][166]

title: Suomen sisällissota

text: Terrorin huippukautena, huhtikuun lopun ja toukokuun alun 1918 välisenä kahtena viikkona teloituksia oli noin 200 päivässä, ja yhteensä surmattiin 2500–3000 henkeä. Hans Kalmin joukot ampuivat Lahdessa 1. toukokuuta–31. toukokuuta 1918 välisenä aikana 150–200 punaisiin lukeutunutta naista. Teloituksissa menehtyi kaikkiaan 300–600 naishenkilöä.

title: Suomen sisällissota

text: Punaisen puolen hallitukseksi perustettiin Helsingissä 28. tammikuuta Suomen kansanvaltuuskunta. Se julkaisi nimilistansa yhteydessä samalle päivälle päivätyn julistuksen ”Suomen työmiehet, kansalaiset!”, jossa tiedotettiin vallankumouksen alkamisesta.[100]

title: Niilo Jämsä

text: Jämsä saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) vänrikiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, missä hän haavoittui pahasti 3. huhtikuuta 1918 johtamallaan partiomatkalla Kelhossa kansakoulun luona käydyssä kahakassa. Hän menehtyi saamiinsa vammoihin jo seuraavana päivänä Lempäälän kenttäsairaalassa. Hän oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Haukiputaalla. Hänet on haudattu Haukiputaan valkoisten sankarihautaan.

title: Suomen Somalia-verkosto

text:
Suomen Somalia-verkosto on aatteellisesti, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton kattojärjestö Somaliassa kehitysyhteistyötä toteuttaville tai sitä suunnitteleville järjestöille. Verkosto toteuttaa ja tukee kehitysyhteistyöhankkeita ja tarjoaa palveluita jäsenjärjestöilleen ja muille vertaisyhteisöille niiden kotimaisen ja kansainvälisen toimintakyvyn edistämiseksi. Verkoston kotimaan toiminnan tavoitteena on lisätä erityisesti nuorten vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuuksia Suomessa.
Suomi tuki kehitysyhteistyötä Somaliassa jo 1980-luvulla mutta työ loppui Somalian sisällissotaan vuonna 1990. Samana vuonna Suomeen alkoi somalialaisten turvapaikanhakijoiden ryhmiä ja heidän määränsä on kasvanut myös perheenyhdistämisten ja täällä syntyneiden lasten ansiosta. Vuoden 2011 lopussa Suomessa oli yli 14 000 somalia äidinkielenään puhuvaa ihmistä. Eri puolilta Somaliaa kotoisin olevat somalialaiset ovat perustaneet Suomessa lukuisia yhdistyksiä, joiden tarkoituksena on edistää somalialaisten integroitumista Suomeen, lisätä maahanmuuttajataustaisten nuorten hyvinvointia tai tukea Somalian jälleenrakennusta ja kehitystä esimerkiksi terveys-, ympäristö tai ammattikoulutussektorilla.

title: Sulo-Weikko Pekkola

text: Suomen sisällissota oli kestänyt vasta muutaman päivän, kun Pekkola haavoittui Keravan taistelussa 31. tammikuuta 1918. Sota ei kuitenkaan hänen osaltaan loppunut, vaan Pekkola osallistui ns. Pellingin retkeen mennen pääjoukon mukana Viroon. Täältä hän palasi suomalaisen etappipataljoonan mukana Hankoon osallistuen sitten niin Hangon kuin Helsinginkin valtaukseen.

title: Gregoriaaninen kalenteri

text: Gregoriaanista kalenteria käyttävissä maissa vuoden ensimmäinen päivä on yleensä tammikuun 1. päivä. Kuitenkin esimerkiksi kirkkovuosi alkaa ensimmäisestä adventtisunnuntaista. Roomalaisten taruaikaisessa kalenterissa oli vain kymmenen kuukautta: vuosi loppui joulukuun lopussa ja seuraava alkoi vasta maaliskuun alussa. Tammikuun 1. päivä vakiintui 152 eaa. mennessä konsulien virkavuoden vaihteeksi.

title: Suomen sisällissota

text: Venäjän lentoasemat Suomessa olivat pääosin lakanneet olemasta lentäjien palattua Venäjälle pääosin luultavasti sikäläisten niin kutsuttujen valkoisten joukkoon. Punaisten käyttöön oli jäänyt muutamia venäläisten lentoasemien koneita, pääosin Stetinin M-9 -lentoveneitä. Suomalaisia lentäjiä ei ollut, joten joitakin Suomeen jääneitä venäläisiä lentäjiä palkattiin ohjaajiksi. Punaisten lentotoiminta sisällissodassa pääsi käyntiin, kun Viipurista lähetettiin 24. helmikuuta 1918 viisi lentokonetta, jotka saapuivat seuraavana päivänä Riihimäelle.[135]

title: Aleksandr Solženitsyn

text: Jörn Donner yritti 1970-luvun alussa tuoda Suomeen esitettäväksi suomalaissyntyisen Casper Wreden ohjaamaa Solženitsyn-elokuvaa Ivan Denisovitsin päivä. Elokuvatarkastamo kielsi filmin 1972 kokonaan, ja Donnerin valitettua asiasta korkein hallinto-oikeus vahvisti kiellon. Kun Ruotsin televisio esitti elokuvan vuosina 1972 ja 1974, Suomen viranomaiset sulkivat Ahvenanmaan lähettimen, jotta esitystä ei voitaisi katsella Suomessa. Elokuvatarkastamon esityskielto loppui 1994, ja elokuva esitettiin Yle TV1:ssä lokakuussa 1996.[18]

title: Bougainvillen autonominen alue

text: Bougainvillen sisällissota loppui vuonna 1997 Uuden-Seelannin välittämien neuvottelujen jälkeen. Rauhansopimus saatin tehtyä vuonna 2000 ja aseistariisunnan jälkeen perustettiin autonomisen Bougainvillen hallitus. Puolueet päättivät järjestää kansanäänestyksen tulevaisuudessa ja päättää saaren itsenäisyydestä.

title: Rudolf Walden

text: 27. tammikuuta 1918 Gustaf Mannerheim komensi joukkonsa riisumaan Pohjanmaalla neuvosto-Venäjän sotilaat aseista. Samana päivänä palasi Pietarista Helsinkiin myös Rudolf Walden. Seuraavana päivänä Kullervo Manner käski punakaartit liikekannalle. Suomen sisällissota sai alkunsa.

title: Paavo Susitaival

text: Sisällissota loppui, ja Susitaival jäi Suomen armeijan palvelukseen. Hän järjesti Saksassa ensimmäisen suomalaisille upseereille suunnatun sotakorkeakoulukurssin. Kurssin johtajana toimi yleisesikuntamajuri Wilhelm Brückner. Myös Susitaival osallistui kurssille oppilaana.

title: Suomen sisällissota Lapissa

text: Punaisten lisäksi Kemin suojeluskunta teloitti Tornion taistelun jälkeen kaksi Oulun vankileiriltä karannutta venäläistä matruusia, jotka poliisi sai kiinni heidän pyrkiessään Ruotsiin. Lisäksi kaupungissa ammuttiin samana päivänä punakaartiin kuulumaton suomalainen. Myöhemmin valkoiset teloittivat ainakin yhden aseistakieltäytyjän, joka ei suostunut liittymään valkoiseen armeijaan.

title: Jordanian sisällissota

text: Palestiinalaisterroristit kaappasivat 6.–9. syyskuuta 1970 useita lentokoneita ja pakottivat ne lentämään Jordanian pääkaupunkiin Ammaniin. Kaappausten johdosta Hussein päätti murskata palestiinalaisten militanttiryhmät ja julisti Jordaniaan poikkeustilan 16. syyskuuta. Kymmenen päivän ajan Jordanian armeijan joukot piirittivät pakolaisleirejä ja riisuivat aseista palestiinalaississejä. Hussein karkotti useita palestiinalaisjohtajia. Syyrian tuki Jordanian palestiinalaisille loppui 24. syyskuuta mennessä ja 25. syyskuuta sisällissodan osapuolet solmivat tulitauon, jonka välittivät arabimaiden johtajat. Taistelut jatkuivat sissiryhmien ja armeijan välillä vuoteen 1971. Huhtikuussa 1971 palestiinalaississit oli ajettu Ammanista ja heinäkuussa 1971 armeija tuhosi sissien tukikohdat Pohjois-Jordaniassa.

title: Pankkiauto

text: Autopostitoimisto oli liikkuva postikonttori, joka kuljetti postia ja tarjosi sekä Postin että Postipankin palveluita. Autopostitoimisto ajoi joka päivä saman reitin. Reitin varrella se jakoi postin heittämällä postiniput reitin varrella oleviin avonaisiin nk. jakolaatikoihin. Tietyillä pysähtymispaikoilla auto palvelu kuten pankkiautokin. Autopostitoiminta loppui Suomessa 1980-luvulla.

title: Suomen sisällissota

text: Luettelo valkoisten muistomerkeistä Suomessa Luettelo punaisten muistomerkeistä Suomessa Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla Suomen sisällissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla

title: Matti Laurila

text: Laurilan perheen miehet olivat kovin itsenäisyyshenkisiä. Jo syksyllä 1917 Suomessa ryhdyttiin perustamaan suojeluskuntia. Lapualla muodostettiin suojeluskunta Lapuan Vapaapalokunnasta ja sen johtoon valittiin entinen Suomen vanhan sotaväen kaartin vääpeli ja Kauhavan poliisi, Matti Laurila vanhempi. Sisällissota verotti perheen miehiä, kun Länkipohjan taisteluissa kuolivat komppanianpäälliköinä sekä Matti Laurilan veli Ilmari että hänen isänsä Matti Laurila vanhempi. Molemmat kaatuivat maaliskuun 16. päivänä 1918. Jo samana päivänä nuorempi Matti Laurila sai komentoonsa isänsä johtaman komppanian ja jatkoi taisteluita Tampereelle saakka.[6]

title: Gaius Julius Caesar (preettori)

text: Caesar eteni urallaan aina preettoriksi asti vuonna 92 eaa. Hänen veljensä Sextus oli konsuli vuonna 91 eaa. Samana vuonna Caesar oli Aasian provinssin maaherrana. Kun Caesar palasi Roomaan syttyi Sullan ja Mariuksen välillä sisällissota. Marius joutui sodassa tappiolle ja tähän loppui myös Caesarin ura. Hän kuoli vuonna 85 eaa. Pisaessa.

title: Hamas

text: Monet maat pitävät Hamasia äärifundamentalistisena islamilaisena terroristijärjestönä, eivätkä siksi tue sitä. Iran ja Syyria tukivat pitkään sunnilaista Hamasia, vaikka olivatkin shiialaisjohtoisia maita. Syyriasta tullut tuki Hamasille loppui, kun maassa puhkesi sisällissota, jossa Hamas asettui islamistikapinallisten puolelle [23] . Tämän seurauksena Hamasin johto poistui Syyriasta ja asettuivat Khalid Maš’alin ja Isma’il Haniyyan johdalla Qatariin[24] [25]

title: H-päivä

text: Päätöstä tehtäessä vuonna 1963 linja-autojen lukumäärän arvioitiin olevan 6 700. Oikea lukumäärä oli noin 7 500. Näistä noin 3 500 saatiin muunnettua oikeanpuoleiseen liikenteeseen sopiviksi kevääseen 1966 mennessä. 2000 linja-autoa tilattiin suoraan oikeanpuoleista liikennettä varten ennen H-päivää. Loppuja muokattiin tai korvattiin H-päivään saakka. Raitiovaunuliikenne väheni tai joillakin paikkakunnilla loppui kokonaan. Kuitenkin Göteborgissa ja Norrköpingissä raitiotiet päätettiin säilyttää, ja ne ovat pysyneet kaupungeissa tähän päivään saakka. Tukholmassa kantakaupungin raitioliikenne loppui H-päivänä, mutta pari osuutta jäi olemaan omina irrallisina linjoinaan (ks. Tukholman raitioliikenne).

title: Jorma Gallen-Kallela

text: Gallen-Kallela osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ryhmän- ja joukkueenjohtajana. Hänet komennettiin Vöyrin sotakouluun, jossa hän toimi jonkin aikaa opettajana. Talvisodassa luutnantti Gallen-Kallela toimi lähetti- ja toimistoupseerina ja pioneerikomentajan apulaisena. Hän kaatui sodan ensimmäisenä päivänä 30.11.1939 tai toisena päivänä 1.12.1939 ollessaan pidättämässä alasammuttuja Neuvostoliiton puna-armeijan lentäjiä Adolf Ehrnroothin kanssa. Gallen-Kallela pelasti Ehrnroothin hengen heittäytymällä tämän päälle, mutta sai itse surmansa.

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Hyökkäys Viipuriin alkoi 19. huhtikuuta, jolloin eversti Ausfeldin joukot lähtivät liikkeelle ja saapuivat kaksi päivää myöhemmin Kivennavalle. Pietarin rata katkaistiin 23. huhtikuuta Raivolassa ja seuraavaan aamuun mennessä myös Terijoki ja Kuokkala olivat vallatut. Terijoen valtauksen suoritti Georg Elfvengrenin johtama ratsuväkiosasto ja vielä samana päivänä inkeriläisen luutnantti Emil Pekkasen johtama Karjalan 1. rykmentin 2. pataljoona valtasi Uudenkirkon. Tuolloin Terijoen punakaartin komentajana toiminut Heikki Kaljunen onnistui kuitenkin pakenemaan joukkojensa kanssa Venäjän puolelle, murtautumalla valkoisten linjojen läpi panssarijunalla.

title: Suomen sisällissota Etelä-Pohjanmaalla

text: 25. helmikuuta Vaasan Vaskiluotoon saapui Saksassa koulutettujen jääkäreiden pääjoukko, joka liittyi osaksi valkoista armeijaa. Seuraavana päivänä Vaasan torilla järjestettiin tuloparaati, jossa majuri Erik Jernström ilmoitti joukkonsa kenraali Mannerheimille.

title: Dinkat

text: Niloottiset kansat saapuivat 1000-luvun alussa Bahr al Ghazaljoesta lounaaseen sijaitseville alueille. 1500-luvulla he levittäytyivät dinkojen nykyisille asuinalueille. Tällöin alkoi myös eri dinkaryhmien eriytyminen. 1820-luvulla Etelä-Sudanin väestö pieneni tuntuvasti orjakaupan ja kulkutautien takia. Orjakauppiaat saapuivat dinkojen alueelle 1840- ja 1850-luvuilla. Vuodesta 1882 Sudania hallitsivat Iso-Britannia ja tämän alusmaa Egypti. Ensimmäinen Sudanin sisällissota alkoi vuonna 1955. Sen syyt juontuivat arabien hallitsevasta asemasta Sudanin yhteiskunnassa. Ensimmäinen sisällissota loppui vuonna 1972, kun Etelä-Sudanille annettiin autonomia. Vuonna 1983 Sudanin hallitus yritti vähentää dinkojen vaikutusvaltaa Etelä-Sudanissa jakamalla alueen kolmeen hallintoalueeseen. Tämä ja šarialain käyttöönotto samana vuonna johtivat uuteen sisällissotaan. Etelä-Sudanin sissiliikkeet toimivat paljolti dinkojen tuella. Etelän sissiliikkeet syyttivät vuonna 1988 Sudanin hallitusta dinkojen kansanmurhan yrityksestä. Myöhemmin Etelä-Sudanista tuli autonominen osa Sudania ja kansanäänestyksen myötä myös itsenäinen valtio 9.7.2011.

title: Suomen sisällissota

text: Neuvosto-Venäjä tuki punaista Suomea asetoimituksin ja Neuvostohallitukselle uskollisilla joukko-osastoilla. Entisiä tsaarin armeijan demoralisoituneita joukkoja poistui Suomesta tasaiseen tahtiin, ja Lev Trotski myös kehotti niitä poistumaan maasta 31. tammikuuta. Hänen tavoitteenaan oli uuden, luotettavan puna-armeijan luominen Pietarissa. V.I. Lenin totesi: ”Me lähetämme suomalaisille aseita, mutta emme kelvottomaksi osoittautuneita joukko-osastoja”, mutta Neuvostohallitus lähetti sotilasosastoja Pietarista Suomeen. Jälkeenpäin on esitetty, että Venäjän sota-asiain kansankomissaari Nikolai Podvoiski määräsi tammikuun 23. päivänä Suomeen sijoitetun 42. armeijakunnan riisumaan suojeluskunnat aseista”. Ainut Podvoiskin määräystä koskeva virallinen dokumentti on senaatin tammikuun 24. päivän pöytäkirjassa, jossa todetaan, että Podvoiski oli senaatin saamien tietojen mukaan antanut Viipuriin sijoitetulle sotaväelle määräyksen riisua aseet kaupunkiin järjestystä pitämään saapuneelta suojeluskunnalta. Senaatin mukaan Podvoiskin määräys ei siis koskenut koko 42. armeijakuntaa eikä kaikkia suojeluskuntia vaan vain Viipurin varuskuntaa ja vain kaupunkiin saapuneita suojeluskuntalaisia. Teon taustalla oli sekä Suomen valkoisen armeijan toiminta venäläisiä vastaan Etelä-Pohjanmaalla 28. tammikuuta että oletus sosialistisen vallankumouksen leviämisestä Keski-Eurooppaan. Suomen suunnalla julistuksella oli Venäjän heikkouden vuoksi lähinnä poliittisen painostuksen arvo.[92]

title: Einar Hakasalo

text: Hackzell siirtyi Suomeen jääkäreiden pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918, Vaasaan varavääpeliksi ylennettynä. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hackzell otti osaa taisteluihin Tampereella, missä haavoittui 3. huhtikuuta 1918, tultuaan ylennetyksi vänrikiksi vain kahta päivää ennen, 1. huhtikuuta 1918. Hackzell palasi takaisin joukko-osastoonsa ja osallistui taisteluihin Kämärällä ja Viipurissa.

title: Kauhajoen maatalousoppilaitos

text: Kauhajoen maamiesseura sai vuonna 1914 ajatuksen perustaa paikkakunnalle yksivuotinen maamieskoulu, jonka lukuvuosi alkaisi tammikuussa ja loppuisi jouluksi, ja huhtikuusta lokakuun puoleenväliin olisi harjoittelujakso. Maan sekasortoinen tila ja Suomen sisällissota kuitenkin lykkäsivät hanketta, kunnes Orismalan kaksitalvinen maamieskoulu Isossakyrössä päätettiin lopettaa. Lokakuussa 1918 ostettiin Emil Järviseltä Keski-Kokon ja Metsälän tilat, joihin kuului 10,6 hehtaaria peltoa, 0,2 hehtaaria luonnonniittyä ja 145 hehtaaria metsää. Orismalan kymmenen opiskelijaa siirtyivät uuteen Kauhajoen maamieskouluun lokakuussa 1919, jolloin koulun toiminta alkoi.

title: Suomen sisällissota

text: Työväen vallankumouksellinen keskusneuvosto äänesti 12. marraskuuta, Me vaadimme -ohjelman kaaduttuakin, äänin 18–8 vallanottoa vastaan. Keskusneuvosto ja Suomen Ammattijärjestö julistivat 14. marraskuuta Suomeen yleislakon. Parissa päivässä 85000 työläistä oli lakossa ja Etelä-Suomen keskeiset paikkakunnat olivat paikallisten lakkokomiteoiden hallinnassa. SDP oli omaksunut tiukan luokkataistelulinjan.[54][55]

title: Eero Ilván

text: Ilván saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) varavahtimestariksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Uudenmaan rakuunarykmentin 3. eskadroonaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Kuhmalahdella, Eräjärvellä, Orivedellä ja Vesilahdella, missä haavoittui 23. huhtikuuta 1918 saatuaan kiväärin luodin rintaansa ja kuoli haavoihinsa seuraavana päivänä. Hänet haudattiin Turun valkoisten sankarihautaan. Kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Turussa.

title: Godbyn taistelut

text: Suomen sisällissota laajeni Ahvenanmaalle, kun Uudestakaupungista vetäytynyt Vakka-Suomen suojeluskuntalaisten osasto saapui saarille 10. helmikuuta. Neljä päivää myöhemmin ne valtasivat venäläisiltä Prästön lennätinaseman Sundissa ja katkaisivat näin Ahvenanmaan ja punaisten hallussa olleen Turun välisen lennätinyhteyden. Paikalliset asukkaat suhtautuivat suojeluskuntalaisiin kielteisesti, koska eivät halunneet sisällissodan leviävän myös Ahvenanmaalle. Ensimmäinen Ruotsin armeijan osasto saapui seuraavana päivänä, ja sen jälkeen ruotsalaiset aloittivat neuvottelut saarten tilanteesta venäläisten ja valkoisten kanssa. Neuvottelut kuitenkin keskeytyivät jo 17. helmikuuta, kun Turusta lähtenyt punakaartilaisten osasto rantautui Ahvenanmaalle ja valkoiset puolestaan hyökkäsivät Godbyn kylään.

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota oli osa ensimmäisen maailmansodan aiheuttamaa valtiollista ja yhteiskunnallista murrosvaihetta Euroopassa. Vuonna 1917 maailmansota johti Venäjän keisarikunnan hajoamiseen ja poliittiseen taisteluun vallasta sekä lopulta Venäjän sisällissotaan. Venäjän romahduksen seurauksena keisarikunnan osa, Suomen suuriruhtinaskunta, julistautui itsenäiseksi Suomeksi 6. joulukuuta 1917, mutta suomalaisen yhteiskunnan sisäisten jännitteiden korostuminen ja purkautuminen johti valtiovallan hajoamisen kautta vuoden 1917 kuluessa valtapoliittiseen ja sotilaalliseen kriisiin, jonka seurauksena maahan muodostui kaksi aseistetuilla joukoilla varustautunutta valtakeskusta.[1]