query: Minä päivänä Saksan demokraattisen tasavallan osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan?

title: Länsi-Saksa

text: Kesällä 1989 DDR:ssä tapahtui nopeita yhteiskunnallisia mullistuksia. Kasvava joukko itäsaksalaisia muutti Saksan liittotasavaltaan Unkarin kautta sen uudistusmielisen hallituksen avattua rajansa. Maastamuutto ja kiihtyvät suurmielenosoitukset tuottivat DDR:lle paineita politiikan muutokseen. DDR:n johtaja Erich Honecker oli pakotettu eroamaan lokakuussa, ja 9. marraskuuta DDR:n viranomaiset odottamatta sallivat itäsaksalaisten siirtymisen Länsi-Berliiniin ja Saksan liittotasavaltaan. Uusia rajanylityspaikkoja avattiin Berliinin muuriin ja pitkin Saksojen välistä rajaa, ja sadattuhannet ihmiset käyttivät tilaisuutta hyväkseen. Se johti kiihtyvään uudistusprosessiin DDR:ssä ja lopulta DDR:n liittämiseen Saksan liittotasavaltaan 3. lokakuuta 1990.

title: Saksan historia

text: Potsdamin konferenssissa Saksa jaettiin neljään liittoutuneiden hallitsemaan miehitysvyöhykkeeseen. Kolmesta läntisestä muodostui Saksan liittotasavalta (BRD, epävirallisesti "Länsi-Saksa"), kun taas Neuvostoliiton hallitsemasta itäisestä vyöhykkeestä syntyi Saksan demokraattinen tasavalta (DDR, epävirallisesti "Itä-Saksa"). Molemmat perustettiin vuonna 1949. Liittotasavallasta luotiin länsiliittoutuneiden valvonnassa läntisen mallin mukainen liittovaltio, ja demokraattisesta tasavallasta puolestaan Neuvostoliiton valvoma sosialistinen tasavalta. Potsdamissa sovittiin myös Oder–Neisse-linjan itäpuolisten alueiden, muun muassa Sleesian luovuttamisesta Puolalle sekä Itä-Preussin jakamisesta Puolan ja Neuvostoliiton kesken. Järjestelyt aiheuttivat saksalainen nationalismin pesäkkeenä pidetyn Preussin häviämisen. Luovutettavilla alueilla eläneet saksalaiset joutuivat muuttamaan kodeistaan uuden Saksan alueelle, kuten myös osa muiden Euroopan maiden saksalaisvähemmistöistä. Neuvostoliiton ja Puolan lisäksi myös Alankomaat miehitti ja liitti itseensä joitakin raja-alueita vuonna 1949, osa näistä alueista palautettiin kuitenkin Saksan liittotasavallalle vuosina 1963 ja 2002. Saar palautettiin Saksan liittotasavaltaan 1956.

text: Saksan demokraattisen tasavallan vuoden urheilija ("DDR-Sportler des Jahres") oli nimitys joka vuosien 1953—1989 aikana vuosittain annettiin Saksan demokraattisessa tasavallassa annettiin parhaalle mies- ja naisurheilijalle sekä joukkueelle. Valinnan tekivät "Junge Welt" -lehden lukijat.

title: Mikojan MiG-29

text:
Saksan liittotasavalta modernisoi Saksan demokraattisen tasavallan 24 MiG-29:ää, jotka se myi muiden neuvostotyyppisten sotilaslentokoneiden kanssa Puolalle. Puola itse modernisoi MiG-29:t MiG-29 SMT:ksi venäläisen MAPO ANT:n avulla. Uusiminen maksoi noin neljä miljoonaa dollaria yhdeltä koneelta.
Vuonna 2008 Peru solmi sopimuksen 19 koneensa modernisoinnista yhteensä 106 miljoonan Yhdysvaltain dollarin hintaan.

title: Sopimus Saksaa koskevasta lopullisesta järjestelystä

text: Saksan jälleenyhdistyminen tapahtui kolme viikkoa sopimuksen solmimisen jälkeen 3. lokakuuta. Sopimuksen mukaan Neuvostoliiton asevoimien oli vedettävä joukkonsa itäisen Saksan alueelta ja Berliinin itäosasta viimeistään vuonna 1994. Yhdistyvä Saksa puolestaan lupasi Neuvostoliitolle, että vaikka voikin jatkaa läntisen Saksan jäsenyyttä Pohjois-Atlantin sopimusjärjestössä, se ei kuitenkaan sallisi neuvostojoukkojen vetäydyttyä vieraita joukkoja eikä niiden ydinaseita, mukaan lukien myöskään kuljetusalustoja kuudessa maassa eli osavaltiossa, jotka liittyivät liittotasavaltaan vuonna 1990 (Berliinin ja entisen Itä-Saksan valtion alue). Samalla myös sovittiin, että sekä entisen Itä-Saksan ja Puolan välinen sopimus rajasta Oder–Neisse-linjalla vuodelta 1950 että Saksan liittotasavallan ja Puolan välinen sopimus vuodelta 1970 tunnustetaan yhdistyvän Saksan ja Puolan välisellä sopimuksella.

title: Oder–Neisse-linja

text: Oder–Neisse-linja oli Saksan demokraattisen tasavallan ja Puolan rajana vuosina 1949–1990. Saksan liittotasavalta tunnusti rajan vuonna 1970 Puolan ja Neuvostoliiton kanssa tekemällään sopimuksella, vaikka se tunnusti Saksan demokraattisen tasavallan käytännössä vasta vuonna 1972 (ei koskaan virallisesti). Kun Saksat yhdistyivät vuonna 1990, Oder–Neisse-linjasta tuli yhdistyneen Saksan ja Puolan välinen raja.

title: Saksan jälleenyhdistyminen

text: Virallisesti valtiot yhdistyivät 3. lokakuuta 1990. Saksan demokraattisen tasavallan loppuaikojen viisi maata, eli osavaltiota sekä jälleen yhdistynyt Berliini liittyivät Saksan liittotasavaltaan. Toinen vaihtoehto olisi ollut kahden likimain tasavertaisen valtion liittyminen yhdeksi uudeksi, jolle olisi sitten pitänyt kehittää muun muassa perustuslaki. Valittu linja oli yksinkertaisempi toteuttaa, mutta se on aiheuttanut monelle Itä-Saksassa ja Itä-Berliinissä asuneelle tunteita joutumisesta läntisen Saksan liittotasavallan ”miehittämäksi” tai ”valloittamaksi”.

title: Jürgen Röber

text: Saksan demokraattisen tasavallan alueella syntynyt Röber muutti perheensä mukana Saksan liittotasavaltaan 1956, Bertlichin kaupunkiin.

title: Berliini

text: 1200-luvun alussa perustettu Berliini kohosi vuonna 1701 Preussin ja vuonna 1871 yhdistyneen Saksan valtakunnan pääkaupungiksi. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki jaettiin miehityssektoreihin, joista Yhdysvaltain, Britannian ja Ranskan hallitsemista muodostui Länsi-Berliini ja Neuvostoliiton hallitsemasta Itä-Berliini. Saksan liittotasavalta oli nimennyt Bonnin ainoastaan väliaikaiseksi pääkaupungikseen tavoitteenaan sama kuin Saksan demokraattisen tasavallan julistuksella, eli molempien pääkaupunkina olisi ollut sama kaupunki, koko Berliini, mutta sen ylin päätösvalta pysyi edelleen neljällä miehitysvallalla. Ne luopuivat oikeuksistaan vuonna 1990, kun Saksa jälleenyhdistyi ja Berliinistä tuli jälleen Saksan pääkaupunki ja yksi Euroopan vilkkaimmin kehittyvistä metropoleista.

title: Länsi-Saksa

text: Berliinin muurin kaaduttua 9. marraskuuta 1989 Saksojen yhdistyminen järjestettiin nopeasti. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueen osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan 3. lokakuuta 1990. Miehitysvallat vetäytyivät virallisesti 15. maaliskuuta 1991. Yhdysvalloilla ja Isolla-Britannialla on kuitenkin edelleen tukikohtia Saksan alueella Nato-yhteistyön nimissä.

title: Saksan demokraattisen tasavallan jalkapallomaajoukkue

text: DDR:n joukkue selviytyi kerran maailmanmestaruusturnaukseen Romanian, Suomen ja Albanian karsintalohkosta. Saksan liittotasavallassa 1974 pelatun turnauksen alkulohkossa olivat vastassa Australia, jonka DDR voitti 2–0, Chile, jota vastaan peli päättyi tasan 1–1, ja viimeisenä isäntämaa Länsi-Saksa, jonka DDR voitti 1–0 Jürgen Sparwasserin maalilla. Alkulohkon voiton jälkeen joukkue hävisi jatkolohkossa Brasilialle ja Hollannille sekä pelasi tasan Argentiinan kanssa jääden lohkon viimeiseksi. Hollanti ja Saksa selviytyivät loppuotteluun, jossa Saksan liittotasavalta voitti maailmanmestaruuden.

title: Saksan jälleenyhdistyminen

text: Yhdistyminen on ollut Saksalle taloudellinen taakka, joka on johtanut talouskasvun hidastumiseen. Saksan demokraattisen tasavallan teollisuuden kilpailukyky oli huono, monia valtioyrityksiä lakkautettiin ja syntyi joukkotyöttömyyttä, joka on uusien osavaltioiden alueella noin 20 prosenttia. Sadattuhannet työikäiset ovat muuttaneet vanhoihin osavaltioihin työn perässä, mikä on aiheuttanut ongelmia väestörakenteessa. Uusien osavaltioiden jälleenrakentamiseen ohjataan edelleen vuosittain noin sata miljardia euroa liittovaltion varoja.

text: Saksan demokraattisen tasavallan vuoden jalkapalloilija oli vuosittain jaettu jalkapallopalkinto, joka myönnettiin Saksan demokraattisessa tasavallassa. Palkinto jaettiin vuosina 1963–1991.

title: Saksan jälleenyhdistyminen

text: Saksan jälleenyhdistyminen () tapahtui 3. lokakuuta 1990, kun Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksa, DDR) osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan (Länsi-Saksa). Saksan yhtenäisyyden päivä (Tag der Deutschen Einheit) on Saksan ainoa liittovaltion säätämä kansallinen vapaapäivä.[1] Nimitystä ”jälleenyhdistyminen” käytetään erotukseksi vuonna 1871 tapahtuneesta Saksan yhdistymisestä Saksan keisarikunnaksi.

title: Saksan kristillisdemokraattinen unioni (DDR)

text: De Maizière valittiin DDR:n viimeisen ja ainoan demokraattisesti syntyneen hallituksen pääministeriksi. Hän muodosti hallituksen yhdessä Sosialidemokraattisen puolueen, Vapaiden demokraattien ja Allianssi-puolueiden DA:n ja DSU:n kanssa. Tämä hallitus ohjasi Saksan demokraattisen tasavallan yhdistymisen Saksan liittotasavaltaan. 1. lokakuuta 1990 puolue fuusioitui virallisesti läntiseen CDU:hun, jonka ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi Lothar de Maizière tuli.

title: Mecklenburg

text: Kun Saksan demokraattinen tasavallan osat yhdistettiin Saksan liittotasavaltaan, muodostettiin uudelleen Mecklenburg-Etu-Pommeri, josta tuli yksi Saksan liittotasavallan osavaltioista.

title: Volkstrauertag

text: Toisen maailmansodan jälkeen vanha Volkstrauertag otettiin käyttöön vuonna 1948 sekä Saksan liittotasavallassa että Saksan demokraattisessa tasavallassa. DDR:ssä siitä tehtiin "Fasistisen terrorin uhrien kansainvälinen muistopäivä sekä taistelupäivä fasismia ja imperialistien sotaa vastaan" (saks. "Internationaler Gedenktag für die Opfer des faschistischen Terrors und Kampftag gegen Faschismus und imperialistischen Krieg"). Liittotasavalta päätti vuonna 1952 siirtää muistopäivän syksyyn, jolloin se osuu kristillisen perinteen mukaiseen kuolleiden muistamisen aikaan. Samalla Volkstrauertagista tehtiin yleinen sodassa kaatuneiden muistopäivä.

title: Saksan jälleenyhdistyminen

text: Saksan liittotasavalta kehittyi länsimaiseksi monipuoluedemokratiaksi ja avoimeksi markkinataloudeksi, kun taas Saksan demokraattisessa tasavallassa vallitsi kommunistinen yksipuoluejärjestelmä ja valtion suunnitelmatalous. Vaikka Itä-Saksa olikin poliittisen Itä-Euroopan suhteellisesti vaurain maa, monet sen asukkaat hakeutuivat länteen haaveillessaan poliittisesta vapaudesta ja taloudellisesta menestyksestä. Itä-Saksassa kuin myös Itä-Berliinissä asuneiden kasvava virta Länsi-Berliiniin ja sen kautta länteen, ennen kaikkea läntiseen Saksaan, sai Saksan demokraattisen tasavallan kommunistisen puolueen eli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen perustamaan rajavalvontajärjestelmän, jonka näkyvin osa oli Berliinin muuri.

title: Länsi-Saksa

text: Lontoon ja Pariisin sopimusten myötä maasta tuli ”täysin suvereeni” 5. toukokuuta 1955, vaikka entiset miehitysjoukot jäivät maahan, kuten myös Neuvostoliiton armeija Saksan demokraattiseen tasavallan alueelle. Saarland liittyi liittotasavaltaan vuoden 1957 alusta sen kymmenentenä osavaltiona, oltuaan sitä ennen Ranskan valvonnassa.

title: Berliinin neljän vallan sopimus

text: Vuonna 1949 Saksa jakautui kahteen valtioon, Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeestä muodostettuun Saksan demokraattiseen tasavaltaan (DDR, Itä-Saksa) sekä kolmen muun voittajavallan miehitysvyöhykkeistä muodostettuun Saksan liittotasavaltaan (Länsi-Saksa). Sen enempää Itä- kuin Länsi-Berliinikään ei aluksi kuulunut kumpaankaan valtioon vaan ne olivat edelleen miehittäjävaltioiden hallinnassa. Varsin pian kuitenkin Saksan demokraattinen tasavalta otti Itä-Berliinin hallintaansa ja teki siitä pääkaupunkinsa. Vuodesta 1952 lähtien se oli samalla yksi Itä-Saksan 15 piirikunnasta. Länsi-Berliini taas liittyi erillisestä sijainnistaan huolimatta läheisesti Saksan liittotasavaltaan, vaikka kansainvälisesti sitä ei tunnustettu siihen kuuluvaksi. Liittotasavallan vuonna 1950 vahvistetun perustuslain mukaan se kuitenkin oli yksi sen osavaltioista. Liikenne Länsi- ja Itä-Berliinin välillä oli aluksi pitkään melko esteetöntä, mutta vuonna 1961 ne erotettiin toisistaan Berliinin muurilla.

title: Saksan demokraattinen tasavalta

text: Saksan demokraattinen tasavalta käsitti Saksan nykyisten Brandenburgin, Mecklenburg-Etu-Pommerin, Saksin, Saksi-Anhaltin ja Thüringenin osavaltioiden alueet sekä Itä-Berliinin. Vastaavat osavaltiot olivat olemassa myös Saksan demokraattisen tasavallan alkuvuosina, mutta vuonna 1952 ne lakkautettiin ja maa jaettiin viiteentoista hallinnolliseen piirikuntaan. Ne saivat nimensä pääkaupunkiensa mukaan. Uudelleen Saksan itäiset osavaltiot perustettiin vasta Saksan yhdistymisen yhteydessä vuonna 1990.

title: Saksan osavaltiot

text: Saksan nykyiset osavaltiot perustettiin suurelta osin vasta 1940-luvun jälkipuoliskolla, ja ne vastaavat vain osittain aikaisempia Saksan keisarikunnan ja Weimarin tasavallan aikaisia osavaltioita. Esimerkiksi silloisen Preussin alueet ovat nykyisin jaettuna monien osavaltioiden kesken. Saksan nykyiset osavaltiot muodostettiin vuosina 1945–1947 toisessa maailmansodan neljän liittoutuneen eli Yhdysvaltain, Neuvostoliiton, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan yhteisen sotilashallinnon päätösten mukaisesti. Vuonna 1949 Saksan läntisillä miehitysvyöhykkeillä olleet osavaltiot yhdistyivät Saksan liittotasavallaksi. Badenin, Württemberg-Badenin ja Württemberg-Hohenzollernin osavaltiot yhdistettiin vuonna 1952 nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Saarland oli aluksi puoliautonominen ja liittyi vasta vuonna 1957 liittotasavaltaan. Saksan demokraattisen tasavallan alueella olleet viisi osavaltiota korvattiin vuonna 1952 neljällätoista piirillä. Hieman ennen Saksan jälleenyhdistymistä vuonna 1990 Saksan demokraattiseen tasavaltaan muodostettiin uudelleen osavaltiot, jotka sitten yhdistyivät liittotasavaltaan. Tällöin myös Berliinistä muodostettiin yksi liittotasavallan osavaltioista. Sodan jälkeen kaupunki oli ollut virallisesti neljän vallan miehityksessä, mutta käytännössä se oli jakautunut Itä-Berliiniin ja monin tavoin jo epävirallisesti osavaltioksi luokiteltuun Länsi-Berliiniin.

title: Saksan yhtenäisyyspäivä

text: Saksan demokraattisessa tasavallassa säädettiin vuonna 1950 kaksi kansallispäivää, Saksan kansan hitlerfasimista vapautumispäivä ("Tag der Befreiung des deutschen Volkes vom Hitlerfaschismus"), jota vietettiin 8. toukokuuta vuoden 1945 Saksan toisessa maailmansodassa antautumisen vuosipäivänä, ja Tasavallan päivä, jota vietettiin 7. lokakuuta Saksan demokraattisen tasavallan perustamisen vuosipäivänä.

text: Saksan demokraattisen tasavallan vaakuna oli Saksan demokraattisen tasavallan (DDR) kansallistunnus. Se oli käytössä DDR:ssä Saksan jälleenyhdistymiseen asti vuonna 1990. Se on edelleen yksi kuuluisimpia kansandemokratian ja sosialismin tunnuksia ja vaakunoita. Se loi aikoinaan pohjan tyypilliselle kansandemokraattiselle vaakunalle ottaen itsekin samalla mallia Neuvostoliiton vaakunasta ja sen rakenteesta. Neuvostovaakunassa olevien sirpin ja vasaran sijaan Saksan demokraattisessa tasavallassa otettiin käyttöön pelkkä vasara, joka kuvasi työväenluokkaa, ja jota täydentämään lisättiin myöhemmin harppi kuvaamaan maan älymystöä. Kuviot on sijoitettu maanviljelijöihin viittaavan seppeleen sisään, joita puolestaan käärivät yhteen Saksan liput kuvaten saksalaisuutta. Vaakuna lisättiin Saksan demokraattisen tasavallan lippuun vuonna 1959.

title: Liittoutuneiden miehitysvyöhykkeet Saksassa ja Itävallassa

text: Vuonna 1989 kommunistijohtoinen järjestelmä sortui Euroopassa, minkä huipentumana oli Saksojen välisen rajan kaatuminen ja erityisesti Länsi-Berliiniä ympäröineen Berliinin muurin murtuminen. Itä-Saksaan uudelleen perustetut osavaltiot sekä miehityksestä vapautunut Berliini liittyivät liittotasavaltaan eli tapahtui Saksan jälleenyhdistyminen 1990. Seuraavan vuoden lopulla hajosi Neuvostoliitto ja sen seuraajavaltion Venäjän asevoimien viimeiset joukot poistuivat Saksasta 1994. Sen sijaan Pohjois-Atlantin sopimusjärjestön jäsenenä Saksa on sopinut, että kaksi liittolaista, Yhdysvallat ja Britannia, saavat pitää siellä tukikohtiaan.

title: Saksa

text: Saksan liittotasavalta () eli Saksa () on 82,8 miljoonalla asukkaallaan[1] Keski-Euroopan runsasväkisin valtio ja yksi maailman johtavista teollisuusmaista. Saksan valtiomuoto on liittotasavalta ja se koostuu kuudestatoista osavaltiosta (Bundesland). Maan pääkaupunki ja hallinnolliselta alueeltaan runsasväkisin kaupunki on yli 3,5 miljoonan asukkaan Berliini.

title: Länsi-Saksa

text: Länsi-Saksa () on epävirallinen termi, jolla Saksan liittotasavaltaa () kutsuttiin vuosina 1949–1990. Tällöin valtioon ei kuulunut Saksan demokraattisen tasavallan aluetta. Saksojen yhdistyessä vuonna 1990 Saksan demokraattisen tasavallan alueet liittyivät Saksan liittotasavaltaan, minkä seurauksena liittotasavaltaa on siitä lähtien kutsuttu lyhyesti Saksaksi.

title: Luettelo Saksan kanslereista

text: Tämä on luettelo Saksan kanslereista. Luettelo alkaa Pohjois-Saksan liitosta Saksan liittotasavaltaan. Luettelossa on otettu huomioon Saksan keisarikunnan, Weimarin tasavallan, kansallissosialistisen Saksan, Länsi-Saksan liittokanslerit sekä nykyisen yhdistyneen Saksan liittokanslerit. Luettelossa ei ole Saksan demokraattisen tasavallan pääministeriä.

title: Saksa

text: Saksa jälleenyhdistyi jälleen vuonna 1990, kun Saksan demokraattinen tasavalta ja sen osavaltiot (eli liittomaat, Bundesländer) liittyivät Saksan liittotasavaltaan ja samalla Euroopan yhteisöön.[27] Viime vuosikymmenten näkyviä kanslereita ovat olleet kristillisdemokraattien Helmut Kohl (1982–1998), sosiaalidemokraattien Gerhard Schröder (1998–2005) ja kristillisdemokraattien Angela Merkel (2005–).[27]

title: Saksan demokraattisen tasavallan markka

text: Saksan demokraattisen tasavallan markka () oli Saksan demokraattisen tasavallan eli DDR:n rahayksikkö. Se otettiin käyttöön Neuvostoliiton Saksan miehitysvyöhykkeellä vuonna 1948. Vuoteen 1964 se tunnettiin nimellä "Deutsche Mark", Saksan markka, vuoteen 1967 "Mark der Deutschen Notenbank" ja siitä eteenpäin "Mark der DDR". Arkikielessä se tunnettiin vain markkana ja lännessä nimellä "Ostmark" (”itämarkka”). Markka jakaantui sataan penniin (Pfennig). Sen valuuttakoodi oli DDM.

title: Demokraattisen sosialismin puolue

text: Demokraattisen sosialismin puolue (, PDS) oli vuosina 1989–2007 toiminut saksalainen demokraattista sosialismia ja eurokommunismia ajanut puolue. Puolue oli suora Saksan demokraattisen tasavallan kommunistisen valtapuolueen Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen (SED) seuraaja. Saksojen yhdistymisen jälkeen se profiloitui Itä-Saksan vasemmistopuolueena, joka sai idässä 15–25 prosentin kannatusta, kun taas lännessä sen kannatus oli vähäistä. Puolue muodosti koalitiohallituksia sosiaalidemokraattien (SPD) kanssa Mecklenburg-Etu-Pommerin ja Berliinin osavaltioissa. Vuonna 2001 Berliinin osavaltiovaaleissa se sai parhaimmain vaalituloksensa sitten Saksojen yhdistymisen, kun se otti osavaltion kolmanneksi suurimman puolueen aseman 22,6 prosentin ääniosuudella.


query: Kuinka pitkä tunkioliero on?

title: Tunkioliero

text: Tunkioliero on pienehkö, 0–55 mm pitkä syvänpunainen mato. Se koostuu pienistä peräkkäisistä lihasrenkaista, segmenteistä, joiden sisäpuolella ovat yksinkertainen hermosto, viisi sydäntä sekä verisuonet, ja lisäksi koko lieron ruumiin läpi kulkee putkimainen ruuansulatuselimistö. Sukukypsillä lieroilla ominaispiirteenä kokonaispituudesta noin kolmannekseen päästä oleva rengas, clitellum, jonka yläpuolella sijaitsevat sen lisääntymiselimet. Yksinkertaistetusti kuvattuna tunkioliero on kuurosokea luikerteleva suoli.[7][8]

title: Tunkioliero

text: Tunkiolieroilla ei ole silmiä, mutta ne pystyvät aistimaan valoa. Ultraviolettisäteily tappaa lierot, ja ne ovat hyvin valonarkoja. Ne aistivat kehollaan värähtelyitä ja pystyvät näin välttelemään esimerkiksi niitä ravinnokseen käyttäviä maanpintaa kaivelevia lintuja. Ihonsa kautta lierot pystyvät haistamaan hyvin tarkasti ja löytämään ympäristössä parhaat ruokapaikat. Tunto-, valo-, värähtely- ja hajuaistireseptorit sijaitsevat jokaisessa lieron segmentissä.

title: Tunkioliero

text: Seuraavaksi ravintoaines päätyy lieron lihasmahaan, jonka tehtävänä on jauhaa ravintoa. Lihasmahassa aines liikkuu ja pyörii, jolloin se hajoaa mekaanisesti. Lihasmahasta ravinto päätyy madon suolistoon, ohutseinäiseen suoleen, jossa ravinto hajoaa kemiallisesti.

title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Hud on eräänlainen tietotaulu, jossa kerrotaan muun muassa kuinka kauan olet ajanut, mutta Big Rigsin hudissa aika ja pisteet menevät taulun ulkopuolelle ja epäselvästi toteutettu "Ultranaviksi" nimetty checkpoint-mittari on liitetty hudiin. Lisäksi Ultranavin yläpuolella on mittari, jonka tarkoitus on kuvastaa kuinka pitkälle olet edennyt radalla.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolieron suolessa elävät bakteerit huolehtivat varsinaisesta ravinnon sulattamisesta, ja lieron ja bakteerien välillä voidaankin sanoa olevan symbioottinen suhde. Bakteerien määrä suolen sisältämässä aineksessa saattaa tässä vaiheessa olla tuhansia kertoja suurempi kuin vastaavassa aineksessa lieron ulkopuolella. Suolen pinta on poimuttunut, ja sen pinta-ala on suuri. Suurin osa ravinteista siirtyy tässä vaiheessa lieron nielemästä aineksesta verenkiertoon. Lierojen peräaukko sijaitsee viimeisen lihasrenkaan päässä.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierojen ruoansulatusjärjestelmä on jossakin määrin samankaltainen kuin ihmisillä. Lieron ensimmäisen lihasrenkaan kohdalla sijaitsee niiden suuaukko joka johtaa suuonteloon. Suullaan se imee tai nielee ravinnon sisäänsä. Suuontelossa ainekseen sekoittuu syljen kaltaisia aineita. Tunkiolieroilla ei ole hampaita. Suuontelon sisäpuolella on joillakin yksilöillä tavattu kalsiumpitoisia kovettumia, mutta ne eivät varsinaisesti pureskele ruokaansa, vaan nielty aines on jo kooltaan hienojakoista. Suuontelosta liero nielee ruokansa kapeaan ruokatorveen, jota pitkin se päätyy mahalaukun kaltaiseen laajentumaan väliaikaiseen säilöön.

title: Tunkioliero

text: Jos olosuhteet munan ympäristössä ovat sopivat, munan sisällä munasoluista kehittyy pieniä matoja, ja muutaman kuukauden kuluttua munista kuoriutuu 10–20 madonpoikasta, jotka saavuttavat sukukypsyyden yleensä noin 10 viikon sisällä.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolieroilla ei ole keuhkoja, vaan ne hengittävät ihon kautta. Niiden iholla on hyvin pieniä sukaskarvapareja, ja näiden avulla tunkiolierot pystyvät esimerkiksi ryömimään ylösalaisin pitkin sileitä pintoja. Ihoa peittää erite, jonka tarkoituksena on estää niiden elimistöä kuivumasta. Eritteen takia lierojen iho heijastaa valoa hieman dispersoiden, hajottaen sen sateenkaaren väreihin kuten saippuakuplan pinta, ja tätä ominaisuutta voi käyttää lajintunnistuksen apuna.

title: Tunkioliero

text: Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierot pystyvät häntänsä menetettyään kasvattamaan uuden, mikäli vamma on tapahtunut 21. segmentin alapuolella. Samaten, mikäli pääpuolelta on leikattu alle 8 segmenttiä, pää saattaa kasvaa uudelleen. Irti leikattu palanen ei kasvata uutta päätä - toisin sanoen se osa joka sisältää tärkeimmät elimet saattaa kasvattaa puuttuvan osan. Useimmiten lierot tosin kuolevat vammoihinsa.[11][14]

title: Tunkioliero

text: Väritykseltään tunkioliero on tumman- tai violetinpunainen. Yleisilmeeltään se on hieman raidallinen. Kehon segmenttien välit ovat kellertävät, ja siksi sitä kutsutaan jollakin kielillä yleisnimellä tiikeriliero. Tunkiolieron peräpään kärki on hieman vaaleampi tai kellertävämpi kuin muu ruumis. Sukukypsillä yksilöillä rengas eli clitellum alkaa 24., 25. tai 26. segmentin kohdalla.[9][10]

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierojen viljely on melko helppoa. Ne viihtyvät varsin vaihtelevissa olosuhteissa, ja kunhan ympäristö pysyy kosteana ja lämpötila tai suolapitoisuus pysyy riittävän alhaisena, ne mukautuvat varsin monenlaisiin olosuhteisiin. Paras lämpötila matoviljelmälle on 20–25 °C.[15]

title: Tunkioliero

text: Tunkioliero eli kompostiliero (Eisenia fetida) on maa-aineksen pintakerroksessa elävä tummanpunainen, hieman raidoittunut mato. Se on yleinen ja tärkeä eloperäisen jätteen hajottaja ja humusaineksen tuottaja. Tunkiolieroksi kutsutaan myös ulkoisesti erittäin samankaltaista raidatonta tummanpunaista lajia tummatunkioliero (Eisenia andrei), joka ei kuitenkaan risteydy Eisenia fetidan kanssa.[1]

title: Kahdentoista taulun lait

text: Se, että lait olivat syntyneet yhteiskunnallisen kamppailun tilanteessa, heijastuu monien mielestä niiden sisällöllisissä painotuksissa. Etualalla olivat oikeusturvaan ja oikeudelliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset, esimerkiksi oikeudenkäyntejä koskevat säännöt ja rangaistusten suuruudet. Myös säädökset, jotka rajoittivat ylenpalttista luksusta esimerkiksi hautajaisjärjestelyissä, sopivat ajan ilmapiiriin. Toisaalta ei ole varmaa, kuinka pitkälle säädökset olivat vain jo aiemmin vakiintuneen käytännön kirjallinen vahvistus, kuinka pitkälle todellisia uudistuksia. Kahdentoista taulun laeissa on myös selviä vaikutteita samanaikaisesta kreikkalaisesta lainsäädännöstä, minkä osoittavat lukuisat muistumat esimerkiksi Gortynin laeista, jotka ovat säilyneet alkuperäisinä. Kuten useimmat muut alkukantaiset lait, kahdentoista taulun lait yhdistävät tarkat ja ankarat rangaistukset yhtä tarkkoihin ja ankariin oikeustoimia koskeviin muotovaatimuksiin.

title: Lierot

text: Lierot (Lumbricidae) on harvasukasmatoihin kuuluva heimo, johon kuuluvia lajeja ovat muun muassa kasteliero ja tunkioliero.

title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.

title: Tunkioliero

text: Niiden hermosto lähettää aisti-informaatiota vain kunkin lihassegmentin alueella. Samaten kunkin segmentin liike aiheuttaa lieroille ominaisen luikerteluliikkeen, ja tähän liikkeeseen tai sen mahdollisesti aiheuttavan ärsykkeen aistimiseen ei tarvita aivoja lainkaan.[11][12][13]

title: Tunkioliero

text: Tunkilierojen viljelyssä ongelmia aiheuttavat rotat (Rattus), punkit (Acarina) ja muurahaiset (Formicidae).[15]

title: Tunkioliero

text: Yleinen tunkiolierojen aloitusviljelmä on ämpäri tai laatikko, jossa muutamia ilmareikiä, täytettynä kostutetulla pahvilla ja paperilla. Viljelyastiassa tulee olla kansi, sillä muuten ainakin osa lieroista karkaa. Kun lierot ovat muutaman viikon ajan mukautuneet ympäristöön, niille voi antaa pieniä määriä ravintoa. Ravintoa tulee lisätä vasta kun edellinen on muuttunut tummaksi humusaineeksi.

title: Tunkioliero

text: Monet eliöt käyttävät tunkiolieroa ravinnokseen. Selkärangattomista yleisimpiä lieroja ravinnokseen käyttäviä eliöitä ovat lattanamato (Planariidae sp, Artiposthia triangulata), kovakuoriaiset (Coleoptera), juoksujalkaiset (Chilopoda) ja jotkin etanat (Gastropoda). Sen luontaisia selkärangallisia vihollisia ovat useat eri lintulajit, pikkunisäkkäät kuten kontiaiset (Talpidae), siilit (Erinaceinae) ja hiiret. Tunkiolierot voivat toimia myös monien loiseliöiden isäntäeliöinä, esimerkkeinä alkueläimet (Protozoa), sukkulamadot (Nematoda) ja tiettyjen kärpäslajien toukat (Diptera).[11][15]

title: Tunkioliero

text: Lieroyhdyskunta syö päivässä jätettä noin neljäsosan elopainonsa verran. Ihanneoloissa yhdyskunta voi hajottaa jo elopainonsa verran jätettä, mutta tällöin vaaditaan apuvälineitä kuten koneellista sekoitusta ja ilmastointia. Hyvin hapanta, emäksistä tai voimakkaan hajuista jätettä tulee lisätä vain hyvin pieninä erinä tai selluloosamassaan sekoitettuna. Esimerkiksi tuoretta sipulia lierot välttelevät. Perinteisen kompostin lämpötoiminta tappaa suurimman osan tunkiolieroista, joten lierot sopivat paremmin kuumavaiheen jälkeiseen osuuteen.

title: Tunkioliero

text: Luonnontieteilijä Charles Darwin tutki elinaikanaan tunkiolieroja ja muita lieroja ja sitä, miten ne tuottavat multaa.[6]

title: Tunkioliero

text: Tunkiolieroja viljellään kaupallisiin tarkoituksiin syöteiksi kalastukseen, lemmikkien ravinnoksi ja kotipuutarhureiden matokomposteihin. Tunkiolieroja on käytetty myös maanparannukseen ja maa-aineksen puhdistukseen. Öljyisen maan puhdistamista tunkiolierojen avulla on kokeiltu hyvin tuloksin.[2][3] Tunkiolieroja on myös käytetty maiden saastuneisuuden mittaamisen apuna.[4] Lisäksi tunkiolieroja on käytetty lääkkeenä ja lääkeaineiden lähteenä.[5]

title: Hauki

text: Vaikka hauki ei varsinaisesti valitse saaliskalojaan, sen oma koko vaikuttaa jossain määrin siihen, kuinka suuria kaloja se pyydystää. 35 senttimetriä pitkät hauet pyydystävät keskimäärin 8 senttimetrin ja 65 senttimetriä pitkät hauet 15 senttimetrin pituisia kaloja. Hauet voivat kuitenkin saalistaa jopa itsensä kokoisia kaloja tai syödä satoja pieniä poikasia. Pitkä ruumiinmuoto ja venyvä vatsalaukku mahdollistavat suurtenkin saaliiden nielemisen. Saaliin korkeutta tosin rajoittaa suu, joka aukeaa vain rajallisesti.

title: Georg Philipp Telemann

text: Maria-äiti ryhtyi voimatoimiin varmistaakseen poikansa hyvän koulutuksen. Hän takavarikoi tältä kaikki soittimet ja lähetti hämmentyneen kaksitoistavuotiaan Georg-pojan kouluun pitkän matkan päähän Zellerfeldiin. Hän antoi koulun rehtorin tehtäväksi varmistaa, ettei Georg tuhlaisi aikaansa joutaviin sävellyksiin. Ironista onkin, kuinka rehtori itse ymmärsi, kuinka lahjakas nuori Georg oli ja rohkaisi tätä musiikin opinnoissa. Georg lahjoittikin kiitokseksi varhaisimmat sinfoniansa kaupunginorkesterille.

title: Sähkömagneettinen säteily

text: Tunnetut sähkömagneettisten kenttien haitalliset vaikutukset, kuten hermostimulaatio tai kudosten lämpeneminen, esiintyvät vasta, kun kentänvoimakkuus tai tehotiheys ylittää tietyn kynnystason, eivätkä vaikutukset määräydy suoraviivaisesti ajan kuluessa kumuloituvasta annoksesta (aika × voimakkuus). Radiotaajuisia kenttiä koskevissa altistumisrajoissa aikatekijä on huomioitu määrittämällä kuinka pitkän aikavälin yli altistumisen keskiarvo lasketaan. Suurimmillaan tämä aikaväli on kuusi minuuttia. On selvää, että altistumisen biologiset seuraukset riippuvat myös siitä kuinka kauan altistuminen kestää, joten myös aika on eräs tekijä arvioitaessa altistumista pitkällä aikavälillä. Yleisesti altistuminen on kuvattava niin, että esitetään altistumisen voimakkuutta, vaihtelua ja kestoa kuvaavia tunnuslukuja [3].[4].

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierot ovat kaksineuvoisia, joten ne voivat lisääntyä joko yksilöiden välillä tai itsensä kanssa. Parittelun aikana madot asettavat ruumiinsa vastakkain päät eri suuntiin. Hedelmöitettyään munasolunsa tunkiolierot erittävät kehonsa ympärille limamaista ainesta ja sitten luikertavat pois eritteen muodostaman renkaan sisältä. Erite kuivuu ja kutistuu, jolloin munasolut jäävät pienen, noin 2–3 mm korkean helmiäisvärisen munan sisälle. Munan sisällä alkiot kestävät äärimmäistä kuivuutta, ja hyvin korkeita tai matalia lämpötiloja.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierojen hermosto koostuu muutaman hermokimpun aivoista ja vatsapuolella kehon läpi suolen molemmin puolin kulkevista keskushermosäikeistä. Aivojen tehtävä on ohjata lierojen liikettä ympäristöstä aistitun valaistustason avulla. Jos päässä sijaitseva hermokimppu poistetaan, tuloksena lierojen liike on lakkaamatonta.

title: Tunkioliero

text: Tunkiolierot hajottavat ravinnokseen ruokatorvessaan jo vähän hajonnutta eloperäistä ainesta bakteerien avulla. Biosfäärin humus onkin pitkälti tunkiolierojen ja muiden niiden sukuisten matojen läpi kulkenutta eloperäistä ainesta. Joidenkin lähteiden mukaan tunkiolierot käyttävät pääasiallisena ravintonaan hajoavan eloperäisen aineksen alkueläimiä.[11]

title: Ystävyydestä

text: Tämän jälkeen Laelius käsittelee syitä ystävien eroon toisistaan, sekä sitä, kuinka pitkälle rakkaus ystävään voi mennä. Hänen mukaansa ystävän pyynnöstä ei koskaan tule tehdä mitään väärää. Laelius käsittelee myös ystävyyden syntyä, ystävien valitsemista ja koettelua, sekä niitä ominaisuuksia, joita ystävissä tulee etsiä. Samalla hän huomauttaa, ettei vanhoja ystäviä tule hylätä uusien vuoksi. Laelius selvittää myös ystävien velvollisuuksia niissä tapauksissa, joissa osapuolet ovat erilaisia asemansa tai kykyjensä suhteen. Laelius käsittelee myös sitä, kuinka ystävyys päätetään tarvittaessa ja kuinka ystävyyssuhteiden päättäminen vältetään. Hän huomauttaa, että joskus ystävyyteen kohdistuu kohtuuttomia odotuksia.


query: Mitä immissio tarkoittaa?

title: Immissio

text: Immissio ( < in 'sisään' + mittere 'päästää') tarkoittaa oikeustieteessä kahta eri asiaa, joista toinen liittyy sijoitukseen ja toinen aiheutettuun haittaan. Immission vaikutusta havainnoitaessa tai mitattaessa tarkastellaan haittaa kärsivän kohteen mukaan.[1]

title: Flapper

text: Monet modernissa amerikanenglannissa käytössä olevat sanonnat ovat peräisin flappereiden käyttämästä slangista, kuten ”big cheese”, jolla tarkoitetaan merkittävää henkilöä; ”to bump off” tarkoittaa murhaamista, ja ”baloney” tarkoittaa hölynpölyä. Muut termit tulevat suoraan kieltolain ajalta, kuten ”speakeasy”, joka tarkoittaa laitonta paikkaa, jossa tarjoillaan väkijuomia ja ”hooch”, joka tarkoittaa laitonta väkijuomaa.

title: Alkoholijuoma

text: Alkoholipitoisella aineella Suomen lainsäädännössä tarkoitetaan yli 1,2 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävää juomaa.[12] Alkoholijuomalla tarkoitetaan juotavaksi tarkoitettua alkoholipitoista ainetta, joka sisältää enintään 80 tilavuusprosenttia etyylialkoholia. Miedolla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enintään 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia, ja väkevällä alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholijuomaa, joka sisältää enemmän kuin 22 tilavuusprosenttia etyylialkoholia.[12]

title: Royal Rumble (2009)

text:
Punainen ██ "Raw" tarkoittaa Raw'n supertähteä, sininen ██ "SD" tarkoittaa SmackDown supertähteä, purppura ██ "ECW" tarkoittaa ECW'n supertähteä, ja kultainen ██ tarkoittaa erityis osallistujaa.
^ Randy Orton oli jo eliminoinut Big Show'n kun hän eliminoi The Undertakerin.

title: Immissio

text: Immissiokiellon pitkä historia alkaa jo roomalaisesta oikeudesta.[3] Vuoden 1734 lain rakennuskaaren 2 luvun 2 pykälä määräsi asiasta lyhyesti:

title: Immissio

text: Nykyisinkin voimassa oleva vuonna 1920 säädetty laki eräistä naapuruussuhteista (26/1920) määrää, ettei kiinteistöä, rakennusta tai huoneistoa saa käyttää niin, että naapuri tai muu kärsii siitä kohtuutonta rasitusta (17 §). Voidaan siis sanoa, että sietokynnyksen ylityttyä immissio on lopetettava tai saatava loppumaan. Tämä ei kuitenkaan koske tilannetta, jossa naapuri on hankkinut kohtuutonta rasitusta aiheuttavalle toiminnalleen ympäristöluvan. Kohtuuttomuuden arvioinnissa merkitystä on paikallisilla olosuhteilla, rasituksen tavanomaisuudella, voimakkuudella ja kestolla.[5]

title: Carnotaurus

text: "Carnotaurus" tarkoittaa "lihansyöjähärkää". Etuliite "carno" tulee latinan kielen sanasta "carnis", joka tarkoittaa lihaa. Sana "taurus" tarkoittaa latinaksi härkää. "Carnotauruksen" otsassa olleet sarvet antavat sille samanlaisen ulkonäön kuin härällä. Ja koska "Carnotaurus" oli lihansyöjä, sen nimi tarkoittaa karkeasti käännettynä "lihansyöjähärkää".

title: Pakkotoimikorvaus

text: Pakkotoimikorvaus on omistajalle tai jonkin oikeuden haltijalle maksettava korvaus siitä, että viranomaisen päättämin pakkotoimin omistus- tai muuta oikeutta rajoitetaan tai se lunastetaan tai sallitaan aiheuttaa sille vahinkoa. Eräs pakkotoimikorvauksen laji on pakkolunastuksen vuoksi suoritettava lunastuskorvaus. "Vahinkotoimikorvaus" tulee kyseeseen silloin, kun toisen omaisuuteen kohdistuu viranomaisen sallimia vahingollisia vaikutuksia, kuten esimerkiksi naapuruusoikeudellinen immissio tai tulva.

title: Samoan kieli

text: Samoassa substantiivit voidaan muodostaa verbeistä lisäämällä loppuun päätteitä, kuten "ga", "saga", "taga", "maga" tai "'aga". Esimerkiksi samoan verbi "tuli" tarkoittaa "ajaa". "Tuliga" tarkoittaa ajoa tai ajamista. Joskus substantiivi tulee myös suoraan verbin perusmuodosta. Esimerkiksi sana "tatalo" tarkoittaa "rukoilla" ja sana "‘o le tatalo" tarkoittaa "rukousta".

title: Biometria

text: Biometria tarkoittaa yleisesti biologista mittaamista. Kreikan kielessä "bios" tarkoittaa elämää ja "metron" mittaamista. Biometrialla tarkoitetaan:

title: Shichinintai

text: Ban tarkoittaa barbaaria ja kotsu tarkoittaa "luuta". Merkki hänen kasvoillaan tarkoittaa "nuoruutta".

title: Immissio

text: Immissio-käsite on siirtynyt yksityisoikeudesta myös ympäristönsuojeluoikeuteen, jossa se ei kuitenkaan liity kiinteistöihin, vaan haitat kohdistuvat ympäristöön yleensä. Immissio merkitsee päästön mitattavaa vaikutusta tietyllä etäisyydellä päästölähteestä.[6] Nimitystä immissio käytetään myös tekniikassa, jossa se kuvaa kohteessa mitattua epäpuhtauksien pitoisuutta tai melutasoa. Tällöin immission vastinparina on emissio, joka tarkoittaa esimerkiksi massavirran voimakkuutta tai äänilähteestä säteilevää energiaa.[3]

title: Adeopapposaurus

text: "Adeopapposaurus" tarkoittaa "kaukaa syövää liskoa". "Adeo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "kaukaa". "Pappo" tulee latinan kielestä ja tarkoittaa "syömistä". "Saurus" tulee kreikan kielen sanasta "sauros" ja tarkoittaa "liskoa". "Adeopapposauruksen" nimi tulee siitä että se on pitkän kaulansa ansiosta pystynyt syömään kaukaa kehostaan.

title: Immissio

text: Luokka:Esineoikeus Luokka:Ympäristöoikeus

title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"

title: Immissio

text: "Joka rakentaa toiselle haitaksi, purkakoon sen pois, käskyn siitä saatuansa. Jos sitä ei tee, sakoitettakoon kolme talaria ja palkitkoon vahingon, jos siitä käräjissä valitetaan."

title: Kōdōkan

text: Kōdōkan () on judon kansainvälinen päämaja josta hallinnoidaan kansainvälistä judo-toimintaa. Kirjaimellisesti japaninkielinen sana "kō" tarkoittaa "luennoida" tai "levittää tietoa", "dō" tarkoittaa tietä ja "kan" tarkoittaa julkista rakennusta. Karkeasti suomennettuna Kōdōkan tarkoittaa paikkaa tien opiskeluun. Sen on perustanut judon kehittäjä Jigorō Kanō vuonna 1882. Nykyisin Kōdōkan sijaitsee 8-kerroksisessa rakennuksessa Tokiossa Japanissa.

title: Myriadi

text: Klassisissa kreikkalaisissa numeroissa myriadia tarkoitti iso myy, M. Erotukseksi kirjaimista sen yläpuolelle vedettiin toisinaan viiva, . Sen monikerrat ilmaistiin merkitsemällä kerroin tämän yläpuolelle: esimerkiksi formula_1 tarkoitti lukua 20;000 ja vastaavasti formula_2 tarkoitti lukua 4 582·10 000 eli 45 820 000 (koska formula_3 tarkoitti lukua 4582).

title: Jahve

text:
Jos verrataan muihin seemiläisin, muoto Ja.Hu.Wa on yksi mahdollinen Jumalan nimestä käytetty muoto, joka tarkoittaa "Vain itse Ja". Näin, koska esimerkiksi nykyajan sufilaisilla "Allah Hu" tarkoittaa "itse Allah".
Niinpä Hu, Huwa tarkoittaa "Juuri hän, itse".
Niinpä esimerkiksi nimi Ne.Tan.Ja.Hu tarkoittaa "Itse Jumalan lahja", "Itse jumala antaa"."

title: Imissionikirja

text: Imissionikirja eli sijoituskirja () on Suomessa 1900-luvun alkuun saakka käytössä ollut asiakirja, jonka kuvernööri antoi kruununtilan asukkaaksi valitulle henkilölle. Asiakirja sisälsi tiedon talon nimestä, kylänumerosta, manttaalista ja siitä onko tilan vero pidätetty kruunulle tai mitä verosta muussa tapauksessa on määrätty. Siinä oli lisäksi tieto siitä, miten asukas oli tilalle päässyt eli oliko hän päässyt oman tai vaimonsa perintöoikeuden nojalla vai siirron avulla. Kruununtilan hallintaoikeutta kutsuttiin asukasoikeudeksi ja kiinteistön haltijaksi asettamista immissioksi.

title: Shipping

text: ”Ship” ja sen johdannaiset tässä kontekstissa ovat sittemmin kehittyneet laajalti ja monipuoliseen käyttöön. ”Shipping” tarkoittaa koko ilmiötä, ”shippi” tarkoittaa yhtä fiktionaalista paria, ja ”shipata” (jotain paria) tarkoittaa luonnollisesti mieltymystä johonkin pariin. ”Shippaaja”(”Shipper”) taas tarkoittaa jotakuta, joka on erittäin mieltynyt tai kiinnostunut jostain tietystä parista, ja niin edelleen.

title: Immissio

text: Immissio on viranomaisen toimenpide, jolla henkilö asetetaan jonkun esineen tai omaisuuden, kuten kiinteistön, haltijaksi. Aiemmin nimitystä käytettiin erityisesti henkilön ottamisesta kruununtilan asukkaaksi tai asukkaan sijoittamista kruununtilalle.[2] Kuvernööri antoi tällöin asukkaaksi otetulle imissionikirjan eli sijoituskirjan.

title: Super

text: Super on latinan sana, joka tarkoittaa ’yllä’. Lainasanana eri kielissä sanalla tarkoitetaan jotakin ”ylivertaista”. Super voi tarkoittaa:

title: Sahaja-jooga

text: Sanskritinkielinen termi Sahaja tarkoittaa luonnollista, yksinkertaista tai myötäsyntyistä , termi Yoga tai suomeksi jooga puolestaan tarkoittaa kirjaimellisesti yhdisteyttä. Sanalla voidaan tarkoittaa yhteyttä omaa perimmäiseen itseen, mutta toisaalta sillä voidaan tarkoittaa myös yhteyttä korkeampaan siinä, missä jokaisen ihmisen perimmäinen "Itse" on heijastus Jumalasta. (Ei Jumala, mutta heijastus tai kuva Jumalasta.) Sahaja-jooga voidaan vapaasti kääntää "Luonnollinen/yksinkertainen/myötäsyntyinen yhteys omaan perimmäiseen Itseen ja sitä kautta Jumalaan".

title: Apatoraptor

text: "Apatoraptor" tarkoittaa ”petollista ryöstäjää”. Apato tulee kreikan kielen sanasta "apate", joka tarkoittaa petollista. Raptor tulee latinan kielestä ja tarkoittaa ryöstäjää, rosvoa tai varasta. Lajinimi "pennatus" tarkoittaa latinaksi höyhenpeitteistä, joka tulee sulannupeista sen yläraajassa, jossa on saattanut olla höyheniä.

title: Immissio

text: Immissio naapuruusoikeudellisena käsitteenä tarkoittaa kiinteistön tai laitoksen toisille kiinteistöille aiheuttamaa haittaa. Immissio johtuu päästöistä eli emissioista: kaasuista ja hienojakoisista partikkeleista, jotka leviävät ilman mukana, ja energiasiirtymistä.[3] Tällainen haitta saattaa muodostua ympäristölle haitallisista aineista, noesta, liasta, pölystä, hajusta, kosteudesta, melusta, tärinästä, säteilystä, valosta, lämmöstä tai muusta vastaavasta.[4]

title: Moduuli

text:
"Moduuli tarkoittaa seuraavia asioita:"
"Matematiikassa moduli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Rakennustekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Tietotekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":
"Konetekniikassa moduuli tarkoittaa seuraavia asioita":

title: Halkaisija

text: Halkaisija tarkoittaa suomen yleiskielessä useita erilaisia asioita. Esineen, kuten esimerkiksi putken tai tukkipuun, halkaisijalla tarkoitetaan suurinta poikkileikkauskuvion mittaa. Halkaisija voi myös tarkoittaa yleensä suoraa katkaisukohtaa, joka jakaa esineen kahteen yhtäsuureen osaan, yhtä painavaan osaan, yhdenmuotoisiin osiin tai jonkin muun kriteerin perusteella yhtäläisiin osiin. Pituusmitan sijasta halkaisija voi tarkoittaa myös janaa, joka lävistää kuvion tietyllä tavalla.

title: Shuaijiao

text: Shuaijiao (摔跤; yksinkert. 摔角; pinyin: shuāijiāo; Wade-Giles: shuai chiao) on uudissana, joka tarkoittaa kiinalaista ja mongolialaista painia. Sana "shuai" tarkoittaa "heittää maahan", mutta sanalla "jiao" on kaksi merkitystä: vanhempi tulkinta tarkoittaa "sarvia" ja toinen, uudempi tarkoittaa "painia", joten "shuaijiao" sananmukaisesti tarkoittaa "heittää maahan sarvilla" tai "heittää maahan painimalla".

title: Whyten järjestelmä

text: Pyörästöjärjestystä osoittavan numeroyhdistelmän perässä käytetään kirjainlyhenteitä osoittamaan veturin vesitankin sijoittamista veturin yhteyteen. Mikäli kirjainta ei ole, on kyseessä tenderiveturi, jossa vesitila on erillisessä polttoainevaunussa. Kirjain T tarkoittaa tankkiveturia, jossa vesitila on sijoitettu veturiin eikä erillistä tenderiä ole. Brittiläisen käytännön mukaan T tarkoittaa kattilan sivulle asetettuja vesitankkeja, PT () tarkoittaa vesitilaa, joka on sijoitettu kattilan molemmin puolin sen yläosaan aluskehyksen yläpuolelle, ST () tarkoittaa satulamaisesti kattilan päällä sijaitsevaa vesitilaa, ja WT () tarkoittaa veturin aluskehyksen sisään rakennettua vesitilaa. Yhdistelmä T+T tai TT tarkoittaa tankkiveturia, jossa on erillinen lisätenderi.


query: Kuinka suuri Jupiter on?

title: Jupiter

text: Jupiterin läpimitta on noin 11 kertaa Maan läpimitta ja sen massa on 318 Maan massaa ja se on tilavuudeltaan 1300 kertaa Maata suurempi. Painovoima Jupiterin pinnalla on 2,3 kertaa niin suuri kuin Maan pinnalla. Jupiterilla on 79 tunnettua kuuta,[1] joista neljää suurinta nimitetään Galilein kuiksi. Aurinkokunnan massiivisimpana planeettana Jupiter vaikuttaa vetovoimahäiriöillään monien komeettojen ja asteroidien ratoihin, ja on kyennyt sieppaamaan itselleen suuren kuuperheen. Voidaan sanoa että Jupiter kuineen on kuin pienoismalli aurinkokunnasta.

title: Aste (Abelin ryhmä)

text: Matematiikassa Abelin ryhmän aste eli torsiovapaa aste mittaa kuinka suuri ryhmä on. Aste kuvaa, kuinka suuri rationaalikertoiminen vektoriavaruus tarvitaan, jotta abelin ryhmä voitaisiin upottaa siihen. Yhtäpitävästi voidaan kysyä, kuinka suuri vapaa Abelin ryhmä voi ryhmällä olla aliryhmänään.

title: Jupiterin suuri punainen pilkku

text: Jupiterin suuri punainen pilkku on soikiomainen, valtava pysyvä pyörremyrsky planeetta Jupiterissa. Pilkun koko on noin 30 000 × 14 000 km ja se on pidempi leveysasteiden suunnassa. Pilkun pilvet ovat huomattavasti korkeammalla ja kylmempiä kuin monet muut Jupiterin pilvet.

title: Luettelo Suomen avaruustoiminnasta

text: JUICE on ESAn suuri planeettaluotain, joka lentää Jupiteriin vuonna 2022 ja saapuu Jupiterin kiertoradalle vuonna 2028. Aalto-yliopisto ja Ilmatieteen laitos osallistuvat sen ruotsalaisen Particle Environment Package (PEP) plasmainstrumentin toteutukseen.

title: Jupiterin kuut

text: Kuut on lueteltu lyhyimmästä kiertoradasta lähtien. Jupiterin neljä suurinta kuuta, Galilein kuut on merkitty sinisellä. Niiden massa on riittävän suuri muodostamaan niistä pallomaisia. Muut kuut ovat epäsäännöllisen muotoisia. Tummanharmaalla on merkitty kuut, joiden kiertorata on retrogradinen, taannehtiva.

title: Kuuma jupiter

text: Joidenkin tutkimusten mukaan tähdillä, joita kiertää kuuma jupiter, on monesti kuuman jupiterin kiertoradan sisäpuolella suuria "kuumia maapalloja" ja ulkopuolella vetisiä, elämälle sopivia planeettoja. Kuuman jupiterin "maapallot" saattavat olla "vesimaailmoja", joilla on koko planeetan peittävä suuri valtameri ja joiden rautapitoisuus on pieni. Rautapitoisuudella saattaa olla vaikutusta planeetan magneettikenttään ja ilmakehään.

title: Jupiter

text: Massansa myötä Jupiterilla on suuri vetovoima ja se on Auringon jälkeen aurinkokunnan toiseksi merkittävin kappale. Jupiterin kanssa samalla radalla kiertää monia niin sanottuja troijalaisia asteroideja, jotka sijaitsevat sen kiertoradalla noin 60 astetta planeetan edessä ja takana. Se on siepannut osan komeetoista kymmeniä komeettoja käsittävään Jupiterin komeettaperheeseen. Jupiter on aiheuttanut vetovoimallaan asteroidivyöhykkeeseen alueita, joissa asteroideja ei ole lainkaan.

title: Jupiter

text: Joskus havaitaan napa-alueilla SSSTB, SSSTZ ja NNNTB sekä NNNTZ. SEB ja NET ovat leveitä tummia vyöhykkeitä päiväntasaajan suunnassa. Jupiterin suuren punaisen pilkun lyhenne on GRS (). Suuri punainen pilkku on STrZ:ssä oleva SEB:in sisään ulottuva pullistuma. Se on korkeapaineen vyöhyke. Sen reunalla on tumma pullistuma, Great Red Spot Hollow. STB:ssä oli kolme pitkäikäistä lauhkean alueen ovaalia (FA, BC ja DE) ennen kuin ne yhdistyivät Jupiterin pieneksi punaiseksi pilkuksi, eli ovaaliksi BA, joka kasvaa jatkuvasti.

title: Eksentrinen jupiter

text: Eksentrinen jupiter on tähteä soikealla radalla kiertävä suuri jättiläisplaneetta. Eksentrisen jupiterin massa on monesti Jupiterin massan luokkaa tai massiivisempi. Kaasupitoiset eksentriset jupiterit kiertävät yli 0,2 AU:n päässä keskustähdestään.

title: Galilein kuut

text:
Jupiterin sisimpien kuiden uskotaan syntyneen samalla tavoin kuin Aurinkokunta, mutta keskustähden paikalla oli Jupiter, joka synnyinaikanaan hehkui kuumana, kun siihen virtasi kaasua alkuaurinkosumusta kaasukiekon kautta. Tässä kaasukassa oli metalli-pöly-jäähitusia, joista kuut tiivistyivät, kun nämä hituset törmäilemällä toisiinsa kasvoivat ajan mukana yhä isommiksi. Jupiteriin putoavan kaasun kitka lämmitti planeetan punahehkuiseksi. Jupiterin väitetään olleen kymmenen kertaa nykyistä suurempi ja kutistuneen nykyiselleen noin kymmenessä miljoonassa vuodessa. Alussa Jupiterin säteilyvoima oli jopa 0,01 Aurinkoa, ja miljoonan vuoden kuluttua noin miljoonasosa Auringon säteilystä. Jupiterin kuiden tiheysjakaumassa sisin kuu Io on tihein, Europa hieman harvempi ja Ganymedes ja Kallisto vielä harvempia. Tämän mukaan Io tai Europa vastaa kappaleiden tiheyttä asteroidivyöhykkeellä. Erään teorian mukaan tiheysjakauma selittyy sillä, että kuiden syntyaikoina Jupiter loisti kuin pieni tähti, ja sulatti Ion jäät, mutta jätti paljon jäätä ulompiin kuihin.
Toisen näkemyksen mukaan Jupiterin kuita kuumensivat asteroiditörmäykset, joita tapahtui Jupiterin lähellä olevassa Iossa enemmän kuin muissa Jupiterin kuissa. Näiden törmäysten takia Ganymedeksen kivet ja jäät lajittuivat eri kerroksiin, koska Ganymedes kuumeni kyllin, mutta Callisto ei lajittunut. .
Ion jäättömyyteen voi osaltaan vaikuttaa kuun oleminen Jupiterin lähellä, josta aiheutuu suuri vuorovesivoimien kuumentava vaikutus. Tähän kuvaan ei sovi Ion radan sisäpuolella oleva Amalthea, joka on tiheytensä puolesta harvaa jäätä, jonka tiheys on 0,84 g/cm³. Vuorovesivoimat eivät Amalthean kaltaiseen pieneen kappaleeseen vaikuta niin voimakkaina kuin suuriin Jupiterin kuihin.
Nykyään Jupiterin kuiden arvellaan muodostuneen melko myöhään harventuneessa alkuaurinkosumussa, joka tuotti Jupiterin ympärille melko hitaasti kasautuvan, melko viileän kaasukiekon.

title: Jupiter

text: Jupiterista nähdään ainoastaan sen pilvien yläosa. Siinä havaitaan vaaleita ja tummia raitoja sekä suuri punainen pilkku, joka on valtava pysyvä pyörremyrsky. Pilkun halkaisija on leveimmillään kolme kertaa Maan halkaisijan kokoinen. Jupiter näkyy Maasta hyvin paljain silmin ja sen suuret kuut erottuvat jopa tavallisella kiikarilla. Avaruusluotain Voyager 1 löysi Jupiterin ympäriltä ohuet renkaat, jotka eivät näy Maahan asti. Jupiter on tunnettu jo muinaisista ajoista lähtien. Roomalaiset nimesivät sen Juppiter-jumalan mukaan.

title: Titiuksen–Boden laki

text: Aurinkokunnassa on esimerkiksi kuiden ratojen välillä säännönmukaisuuksia. Neljä Jupiterin suurinta kuuta ovat resonanssissa keskenään, kiertoaikojen suhde on vakio. Sisempi suuri kuu Amalthea on mukana samassa sarjassa, jossa kiertoaikojen suhde on 1:2:4:8. Uloin suuri kuu Kallisto aiheuttaa vuorovesilukituksen, joka ohjaa muita kuita. Jupiterin kuille d = 2n-1 + 0.5, jossa n = 0, 1, 2, 3. Amalthealle n =−∞.

title: CoRoT-Exo-3b

text: CoRoT-Exo-3b on poikkeuksellinen kohde, sillä se näyttäisi olevan jonkinlainen välimuoto ruskean kääpiötähden ja jättiläisplaneetan välillä. Kohde löydettiin muiden CoRoT'n löytämien planeettojen tapaan ylikulun perusteella, joten sekä sen läpimitta että massa on voitu määrittää. Kohteen massa on 20,2 kertaa oman aurinkokuntamme Jupiterin massan verran, mikä on tyypillinen arvo ruskeille kääpiötähdille. Läpimitaltaan CoRoT-Exo-3b on kuitenkin vain 0,83 kertaa Jupiterin läpimitta. Tämä tekee siitä aivan liian pienen, jotta kyseessä voisi olla suuri jättiläisplaneetta tähdestä puhumattakaan. Suuren massan ja pienen läpimitan vuoksi kohteen keskitiheys on poikkeuksellisen suuri. Jos kyseessä osoittautuu olevan tähti, se on kooltaan pienin tunnettu sellainen.

title: Kuuma jupiter

text: Jos Jupiteria vastaava planeetta on lähellä tähteään, Auringon asteroidivyöhykettä vastaavalle etäisyydelle saattaisi syntyä suuri planeetta, jossa on alkuaineiden radioaktiivisen hajoamisen aiheuttaman lämmön takia vettä.

title: Jättiläisplaneetta

text: Jättiläisplaneetta, kaasujättiläinen tai joviaaninen planeetta (Jupiteria muistuttava planeetta) on suuri planeetta, jossa on runsaasti kaasumaisia ainesosia.[1] Jupiter on aurinkokunnan jättiläisplaneetoista suurin. Se on lähinnä jättimäinen vetypallo, joka oli kuitenkin aivan liian pienimassainen kehittyäkseen tähdeksi. Sen massa on noin 300 Maan massaa. Aurinkokunnan jättiläisplaneetat ovat Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Koska Uranuksen ja Neptunuksen arvellaan koostuvan enimmäkseen jäästä, niitä sanotaan joskus jääjättiläisiksi.

title: Eksentrinen jupiter

text: Eksentrisen jupiterin radan soikeus on yli 0,1 ja etäisyys ainakin 0,15 AU keskustähdestään. Alle 0,1 AU päässä keskustähdestään olevien eksoplaneettojen rata on lähes aina melkein ympyrä[3] tähden aiheuttamien vuorovesivoimien takia. Noin 7%:lla Auringon tyyppisistä tähdistä on eksentrisiä jupitereita. Noin 0,1 AU;n päästä lähtien planeettojen ratojen soikeus kasvaa kaavan de/dlog a = 0,2 AU-1 mukaan. Tyypillisen yli viiden päivän jaksossa kiertävän eksoplaneetan eksentrisyys on keskimäärin 0,23. Kun oli löydetty 200 eksoplaneetta, näistä 15:n eksentrisyys oli yli 0,6 eli hyvin suuri.

title: Migraatioteoria

text: Migraatiota tapahtuu helpommin, jos planetesimaalien tiheys on suuri. Jos keskustähden metallipitoisuus on suuri, planetesimaalien tiheys on suuri. Myös suuri kiekon massa kiihdyttää migraatiota. Näin ollen "kuumia jupitereita" havaitaan useammin metallirikkaammilla tähdillä. Jos metallipitoisuus kasvaa 10-kertaiseksi, migraatio nopeutuu kaksinkertaiseksi.. Kuumia Jupitereita ei synny, jos metallipitoisuus on alle 1/3 Auringon metallipitoisuudesta.

title: Jättiläisplaneetta

text: Jupiter ja Saturnus koostuvat lähinnä vedystä ja heliumista, joten niitä kutsutaan kaasujättiläisiksi. Samaan tapaan Uranusta ja Neptunusta, joiden massasta huomattavan suuri osa koostuu astrofyysisistä jäistä, kuten vedestä, metaanista, rikkivedystä ja ammoniakista, voisi kutsua jääjättiläisiksi. Nämä ”jäät” eivät kuitenkaan ole kiinteässä muodossa vaan nesteenä. Voi myös olla että Uranus ja Neptunus koostuvat pääasiassa ”kiven” sekä vedyn ja heliumin seoksesta toisin kuin Jupiter ja Saturnus, joiden koostumuksesta pääosan täytyy niiden tiheyden vuoksi olla ainoastaan vetyä ja heliumia.[2] Jupiteria ja Saturnusta vastaavien planeettojen massa on noin 30–300 Maan massaa. Uranusta ja Neptunusta vastaavien eksoplaneettojen massa on noin 10–30 Maan massaa.

title: Jupiterin pilvet

text: Systeemi I:n ja II:n ero on viiden Jupiterin pyörähdyksen jälkeen 15 pituusastetta. Eteläisellä pallonpuoliskolla, jolla Suuri punainen pilkku sijaitsee, tuulet puhaltavat tummien vöiden eteläreunalla länteen ja pohjoisreunalla itään.

title: Kuuma jupiter

text: Nykyisten planeettojen syntyteorioiden mukaan planeetat syntyvät tiivistymällä pölyä, jäätä, kiviä ja asteroidin kokoisia kappaleita sisältävistä esiplanetaarisista kiekoista, jotka kiertävät keskustähteään. Aurinkokunnan sisäosissa saattoi syntyä vain pieniä Maan tyyppisiä kiviplaneettoja. Tämän teorian mukaan kuuma jupiter ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä tähden suuri kuumuus ja säteilypaine estää kaasuplaneetan synnyn.

title: Kuuma jupiter

text: Kuuma jupiter on Jupiteria muistuttava, mutta tavallisesti useita kertoja Jupiteria massiivisempi kaasupitoinen eksoplaneetta, jonka kiertorata on hyvin lähellä planeettakunnan keskustähteä. Kuumalla jupiterilla on suuri vetypitoinen vaippa, joka on ulompana kaasua, sisempänä nestemäinen. Kuumalla jupiterilla ei ole kiinteää pintaa, mutta sen keskustassa on hyvin tiheä kivi-rautaydin.

title: Jupiter

text: Jupiterissa esiintyy myös suhteellisen lyhytikäisiä korkeintaan pari vuotta kestäviä valkeita ja ruskeita tai punertavia täpliä, jotka ovat pyörremyrskyjä. Jupiterin suuri punainen pilkku on aurinkokuntamme suurin pyörremyrsky, jonka tummuus muuttuu aika ajoin. Voi olla että se on ollut käynnissä jo vuosisatoja. Ensimmäiset varmat havainnot teleskoopeilla siitä ovat 1870-luvun loppupuolelta. Se on pienentynyt vuosia ja sen sisään mahtui joskus Maa kolmeen kertaan, mutta vuonna 2018 se oli enää yhden Maan kokoinen.[9] Pilkku on soikea ja pitkulainen leveysasteiden suunnassa. Sen sijainti on 22 astetta eteläistä leveyttä.

title: Bristol Jupiter

text: Vuonna 1918 suuri Cosmos-niminen teollisuusyhtymä hankki itselleen Brazil Strakerin ja antoi konepajalle nimeksi Cosmos Engineering. Moottoria pidettiin erittäin lupaavana ja sen kehittelyä jatkettiin, vaikka Ison-Britannian ilmailuministeriö olikin valinnut ja standardoinut toisen valmistajan samantyyppisen konstruktion - ABC Dragonflyn - vuonna 1918 lähes kaikkiin vuonna 1918 valmistettaviksi suunniteltuihin lentokoneisiin. Jupiterin prototyyppi, joka painoi 300 kg, antoi 395 hevosvoimaa 29.10.1918 tehdyssä kokeessa. Jupiterista ehdittiin kehittämään sekä 3-sylinterinen versio että kaksirivinen 18-sylinterinen versio ennen kuin Cosmos-yhtymä joutui taloudellisiin vaikeuksiin tammikuussa 1920 .

title: Jupiterin suuri punainen pilkku

text: Jupiterin suuren punaisen pilkun havaitsi jo Galilei. Se sijaitsee planeetan eteläisellä pallopuoliskolla. Se on 30 000 km pitkä ja noin 14 000 km leveä.

title: Kiviplaneettojen synty

text:
Raymondin tekemässä simulaatiossa, jossa oli alussa muutama sata kuivaa ja vetistä kappaletta, syntyi keskinäisissä törmäyksissä 1–4 kiviplaneettaa massaltaan 0,23–3,85 Maan massaa 2 AU:n sisäpuolelle.
Planeettojen vesipitoisuus oli 0- yli 300 valtamerta, Maassa on nykyään 3–10 valtamerta vettä.
Suuri Jupiterin radan soikeus tuotti kuivempia planeettoja.
Suuri Jupiterin massa tuotti vähemmän ja suurempia kiviplaneettoja, samoin kuin suuri pintatiheys (eli planeettoja edeltävien planetesimaalien massa pinta-alayksikköä kohti).

title: Baalbekin Jupiterin temppeli

text: Jupiterin temppeli Heliopoliksessa (monimutkainen alue, jota kutsutaan myös "Heliopolitan Zeuksen pyhäköksi") oletettavasti korvasi aikaisemman foinikialaisten temppelin, joka käytti samaa perustaa. Valtava louhos oli yksi syy Rooman päätökseen luoda valtava "Suuri Tuomioistuin" isoon pakanalliseen temppelikompleksiin tällä vuorella, joka sijaitsee lähes 1100 metrin korkeudessa Rooman Valtakunnan itärajalla. Kesti kolme vuosisataa rakentaa tämä valtava Roomalainen pakanuuden temppeli. Jupiterin temppeli sijaitsee roomalaisen Heliopolisen Suuren tuomioistuimen länsipäässä.

title: Jupiterin pilvet

text: Jupiterin pilvet ovat Jupiterissa olevia vaaleita vyöhykkeitä (engl. "zone") ja tummia vöitä (engl. "belt"). Vaaleat vyöhykkeet ovat matalapaineen alueita ja tummat vyöt korkeapaineen alueita. Jupiterissa on monia tummia ja vaaleita pyörteitä. Tunnetuin pyörre on melko pysyvä Jupiterin Suuri punainen pilkku. Jupiterin pilvet koostuvat monista kerroksista: ylinnä on ammoniakkijääpilviä ja huomattavasti alempana vesijääpilviä ja vesipisarapilviä.

title: Jupiterin pilvet

text:
Planeetan päiväntasaajan tienoilla on kaksi melko kirkasta ja paksua pilvivyöhykettä. Pohjoisempana
on kaksi paksua tummaa vyötä ja niin edelleen. Suurimmat tuulen nopeuserot havaitaan alueiden rajalla. Vaaleissa vyöhykkeissä tuulee myötäpäivään ja tummissa vastapäivään. Eteläisellä pallonpuoliskolla on suuri punertava pyörremyrsky, Jupiterin suuri punainen pilkku.

title: Jättiläisplaneetta

text: Huomattava osa jättiläisplaneetan materiasta koostuu niin sanotusta aurinkomateriasta, eli vedystä ja heliumista. Jättiläisplaneetan ulommat kerrokset ovat kaasumaisia. Sisempänä arvellaan olevan nestemäistä molekyylimuodossa olevaa vetyä, nestemäistä metallista vetyä, jäätä, kiveä sekä rautaa. On kiistelty siitä, kuinka suuri kiinteästä aineesta oleva ydin esimerkiksi Jupiterilla on. Ytimen massa lienee 10–50 Maan massaa.

title: Jupiterin suuri punainen pilkku

text: Jupiterissa on nähty myös ruskeita, valkeita ja punaisia soikioita, jotka ovat Suurta Punaista pilkkua lyhytikäisempiä. Vuonna 2000 Jupiteriin syntyi yhdistymällä kolmesta suuresta valkeasta soikiopilkusta Pieni punainen pilkku, joka on näyttänyt voimistuvan jatkuvasti. Kolmas suurehko pilkku havaittiin vuonna 2006.


query: Kuinka lethal white voi havaita?

title: Valkovoikko

text: Yhdysvalloissa valkovoikot sekoitetaan silloin tällöin niin sanotusta Lethal white -oireyhtymästa kärsiviin kokovalkoisiin ”Lethal white” -varsoihin. LW-varsat ovat elinkelvottomia ja kuolevat pian syntymänsä jälkeen.[11]

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Erillinen ongelma on frame overo –kuviosta käytettävä. Vaikka kuvio periytyykin dominoivasti, poikkeuksia esiintyy. Suurimmalla osalla LWS-tekijän kantajista on tunnistettava frame overo –kuvio, mutta joillakin prosenteilla on liian vaatimaton kuvio, jotta rotujärjestöt tunnistaisivat ne kirjaviksi. Tällaiset "yksiväriset" hevoset voivat yksivärisillekin hevosille paritettaessa tuottaa klassisesti kuvioituneita frame.Tämä "cropout"-ilmiö voi saada frame overo –kuvion periytymisen vaikuttamaan resessiiviseltä.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: LWS-tekijän suhteen homotsygooteilla kantajilla on lethal white -oireyhtymä . Kaikissa kahden kantajahevosen parituksissa on 25 prosentin mahdollisuus, että jälkeläinen on yksivärinen; 50 prosentin mahdollisuus, että se on frame overo; ja 25 prosentin mahdollisuus, että se on valkoinen LWS-varsa.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Lethal white -oireyhtymä (LWS), joskus myös overo lethal white -oireyhtymä (OLWS)", "lethal white overo (LWO), tai overo lethal white foal -oireyhtymä (OLWFS) on hevosilla esiintyvä autosomaattinen perinnöllinen sairaus, joka esiintyy lähinnä painthevosilla. Oireyhtymästä kärsivät varsat syntyvät täysiaikaisina ja vaikuttavat ulkoisesti normaaleilta, mutta ovat kokovalkoisia tai melkein kokovalkoisia sinisin silmin. Tällaisten varsojen paksusuolen keskiosa on kuitenkin toimimaton. Joidenkin tuntien kuluttua varsalla alkaa esiintyä ähkyn oireita, ja se kuolee muutaman päivän sisällä. Koska tällainen kuolema on usein kivulias, LWS-varsat usein lopetetaan heti kun tila on niillä todettu. Oireyhtymän vaikutus hevosjalostukseen on erityisen raskas, koska tiineys on normaali ja sairaat varsat vaikuttavat ulkoisesti täysin terveiltä.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Normaalien varsojen mekonium eli ensimmäinen uloste tulee yleensä pian syntymän jälkeen, joskin joillakin terveillä varsoilla voi olla ummetusta. LWS-varsojen mekonium on juuttunut kauas suoleen, eikä koskaan tule näkyviin edes peräruiskeiden avulla. Ähkyn oireita alkaa ilmetä ensimmäisen elinpäivän aikana, ja kaikki LWS-varsat kuolevat muutaman päivän sisällä. Varsan kuoleman tuskaisuuden ja väistämättömyyden vuoksi hevosenomistajat ja lääkärit yleensä lopettavat varsan, jolla epäilevät olevan LWS:n.

title: Hevosten värit

text: Frame overo -geeni on epätäydellisesti dominoiva: heterotsygoottina geeni aiheuttaa tunnusomaisen frame -kuvion, homotsygoottina se tekee yksilöstä täysvalkoisen. Frame overo -geeni on homotsygoottina letaali, ja homotsygootit "Lethal White" -varsat kuolevat sisäelinten epämuodostumiin kolmen vuorokauden sisällä syntymästä. Frame -kuvio voi pienimerkkisenä olla vaikea tai mahdoton tunnistaa silmämääräisesti, ja yhdysvaltalaiset paint-kasvattajat testauttavatkin jalostuseläimensä rutiininomaisesti frame overo -geenin varalta välttääkseen kahden geenin kantajan parittamisen ja näin ollen "Lethal White" -varsat.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: LWS-tekijä on yleisin painteilla, mutta esiintyy myös muissa roduissa kuten quarterhevosella, appaloosalla, englannintäysiverisellä, morganinhevosella, miniatyyriroduilla, tennesseewalkerilla ja mustangeilla. Vain kahdella morganinhevosella on todettu frame overo -kuvio.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: LWS-tekijän kantajilla esiintyy usein frame overona tunnettu kirjavuuskuvio. Hevosen värityksestä ei kuitenkaan voida luotettavasti päätellä LWS-tekijän läsnäoloa. Frame overo -kuvio voi olla hevosella erittäin pienikuvioinen tai peittyä jonkin toisen kirjavuuskuvion aiheuttaman valkoisuuden alle. On myös olemassa muita geneettisiä tekijöitä, joiden vaikutuksesta voi syntyä aivan terve valkoinen varsa, jolla ei välttämättä ole mitään yhteyttä lethal white -oireyhtymään. Tämäkin on syy teettää geenitesti jalostukseen aiotuilla hevosilla, jotka sukunsa tai rotunsa puolesta voivat kantaa LWS-tekijää. Vaikkakaan lethal white -oireyhtymälle ei ole olemassa hoitokeinoa, muulla tavalla sairas valkoinen varsa voidaan ehkä hyvinkin parantaa.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Lethal white -oireyhtymän etiologia on samankaltainen kuin ihmisillä esiintyvällä Hirschsprungin taudilla. Endoteliinireseptorin tyyppi B:n (EDNRB) keskellä sijaitsevassa geenissä oleva mutaatio aiheuttaa homotsygoottina lethal white -oireyhtymän. LWS-tekijän heterotsygootit kantajat ovat terveitä, ja LWS-tekijä voidaan todentaa niistä luotettavasti DNA-kokeella. LWS-varsan molempien vanhempien on oltava LWS-tekijän kantajia.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Useampaan kuin yhteen asiaan vaikuttavia perinnöllisiä sairauksia kutsutaan pleiotrooppiseksi. LWS-varsoilla esiintyvä pleiotropian vuoksi voitiin päätellä jo varhain, että oireyhtymä liittyy tärkeään alkiokudoksen osaan nimeltä hermostopiena. Kuten nimestä voi päätellä, hermostopienan kantasolut ovat hermosolujen esimuotoja. Toinen hermostopienan soluista kehittyvä solutyyppi on ihon ja karvan pigmentin tuottava melanosyytti. Hermosolujen ja melanosyyttien esiasteiden kulkeutuminen alkion päältä lopullisiin sijainteihinsa on säätelijägeenien kontrolloima tapahtuma.

title: Paint (hevosrotu)

text: Eräs paint-rotuun liittyvä lääketieteellinen ongelma on geneettinen lethal white -oireyhtymä (LWS). Sitä kutsutaan joskus myös Overo Lethal White -oireyhtymäksi (OLWS) tai harvemmin White Foal -oireyhtymäksi (WFS). Se liittyy resessiiviseen, frame overo -kuvioon liittyvään geeniin. Geenin heterotsygootit kantajat ovat oireettomia. Geenin homotsygoottina kantava varsa syntyy valkoisena, ja mikäli sitä ei lopeteta, se kuolee muutaman päivän sisällä alikehittyneen ruoansulatuskanavan aiheuttamiin komplikaatioihin. Frame overo -geenille on kehitetty DNA-testi. Myös yksivärisiltä vaikuttavat hevoset voivat kantaa geeniä; joissain tapauksissa esimerkiksi tobianojen tai yksiväristen hevosten jälkeläinen on syntynyt lethal whitena, vaikkakin kaikissa tällaisissa tapauksissa hevosten suvuissa on esiintynyt overokuviota. Lethal white -oireyhtymää esiintyy paint-rodun lisäksi myös kaikissa muissa hevosroduissa, joissa esiintyy frame overo -geeniä.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Ilmiötä selittämään on esitetty useira teorioita. Läpäisevyys tarkoittaa sitä, kuinka suurella osuudella tietyn genotyypin omaavista yksilöistä on siihen liittyvä fenotyyppi. LWS-tekijällä saattaa yksinkertaisesti olla vaihteleva läpäisevyys.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Lethal white -varsan saamiseksi molempien vanhempien on oltava mutaation suhteen heterotsygootteja kantajia. Ilman DNA-testausta joidenkin kantajien valkoisia merkkejä luullaan muiden geenien aiheuttamiksi, ja jotkin jopa luokitellaan yksivärisiksi.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Painthevosten kuvioinnin vanhat käytännöt ovat osasyynä siihen, että joihinkin lethal white -oireyhtymän nimityksiin kuuluu sana "overo". Termi "overo" kuitenkin viittaa useisiin geneettisesti toisiinsa liittymättömiin valkokirjavuuskuvioihin, ja vain frame overo -kuvio liittyy LWS:ään. Sekaannus LWS:n laadusta vain sakenee esimerkiksi toteamuksen "monet overot eivät kanna letaalitekijää" myötä. Tlaiset väittämät ovat kyllä tosia, mutta vain koska "overo" voi tarkoittaa myös splashed white- ja sabinohevosia frame overoiden ohella.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Eri tutkijatahot ovat esittäneet lethal white –oireyhtymän periytyvän sekä dominoivasti että resessiivisesti. Oireyhtymää voidaan kuvata resessiiviseksi eli väistyväksi, koska heterotsygootit kantajat ("Oo" tai "N/O") eivät kärsi suolen epämuodostumista. Termiä "kantaja" voidaan määritelmänsä mukaan käyttää vai resessiivisistä ominaisuuksista. Jos frame overo –kuvio huomioidaan osana oireyhtymää, sen periytyminen on epätäydellisesti periytyvä. Tässä yhteydessä tulisi huomioida, että "resessiivisen" ja "dominoivan" käsitteet ovat peräisin ajalta ennen molekyylibiologiaa ja viittaavat oikeastaan vain ominaisuuksiin, eivät niistä vastaaviin geenitekijöihin. Lethal white –oireyhtymän tavoi pleiotrooppisista sairauksista puhuttaessa termit resessiivinen ja dominoiva voivat olla merkitykseltään epämääräisiä.

title: J. K. Rowling

text: Cormoran Strike -sarjan toinen osa "Silkkiäistoukka" ilmestyi kesällä 2014, ja sen kolmas osa "Pahan polku" julkaistiin syksyllä 2015. Neljännen osan nimeksi on ilmoitettu "Lethal White", sen julkaisupäivämäärästä ei ole virallista tietoa.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Lethal white -oireyhtymästä kärsivät eivät ole ainoita sinisilmäisiä valkoisia varsoja. Jotkin muutkin geenitekijäöt voivat tuottaa tällaisen värityksen. Ennen luotettavaa DNA-testimenetelmää terveitä valkoisia varsoja on joskus lopetettu LWS-varsoina, mutta turhat varsakuolemat voidaan nykyisin välttää DNA-kokeilla ja hevosvärien periytymisen paremmalla ymmärtämisellä. DNA-kokeella kasvattaja voi myös määrittää, onko oireilevalla valkoisella varsalla LWS vai jokin muu, mahdollisesti hoidettavissa oleva sairaus.Jo varhaisesta perinnöllisyystutkimuksesta alkaen, lethal white -oireyhtymää on verrattu ihmisillä esiintyvään Hirschsprungin sairauteen (HSCHR), joka on myös EDNRB-geenin mutaation aiheuttama. Tämän geenin polymorfismi tuottaa suoliston aganglioosia, johon joissain tapauksissa liittyy ihon ja silmien epätavallista väritystä ja kuuroutta. Sairauteen joskus liittyvä ihmisen pigmentoitumishäiriö tunnetaan Waardenburg-Shahin oireyhtymänä.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Eräs näistä säätelijägeeneistä on endoteliinireseptori tyyppi B (EDNRB). EDNRB-geenin keskellä sijaitseva mutaatio Ile118Lys on lethal white -oireyhtymän aiheuttaja. Tässä mutaatiossa "kirjoitusvirhe" DNA:ssa vaihtaa isoleukiinin lysiiniksi. Muuntunut EDNRB-proteiini ei kykene suorittamaan osaansa alkion kehityksessä ja rajoittaa melanosyyttien ja suolihermosolujen esimuotojen kulkeutumista.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Geenin esiintyminen eri pohjoisamerikkalaisissa hevoskannoissa viittaa siihen, että mutaatio syntyi varhaisessa vaiheessa Amerikan historiaa, mahdollisesti espanjalaistyyppisessä hevosessa.

title: Frame-kirjavuus

text: Frame-väritys on kiistelty, koska siihen liittyy lethal white -oireyhtymä (OLWS tai LWS). Lethal white -oireyhtymästä kärsivät varsat ovat homotsygootteja Ile118Lys EDNRB -mutaation suhteen. Tämä mutaatio on "yleensä" frame-kuvion aiheuttaja. Asiaan liittyvää tutkimusta ei ole kuitenkaan saatu vielä päätökseen, ja jotkin tutkijat painottavat sitä, että tobianosta poikkeavat kirjavuustyypit (niinkutsutut overo-kuviot) ovat sekä fenotyyppiensä että genetiikkansa suhteen heterogeenisiä, eli että niillä voi olla useita aiheuttajia.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Asteikon toisessa päässä ovat hevoset, jotka ovat niin taajaan kirjavia, että frame overo -kuvion piirteet peittyvät näkyvistä. Erityisesti dominoiva tobiano on frame overolle peittävä kuvio. Muita kirjavuusgeenejä ovat splashed white ja sabino. Mikä tahansa yhdistelmä näitä kirjavuustekijöitä voi tuottaa niin suurelta osin valkoisen hevosen, että frame overo -tekijän voi todentaa vain DNA-kokeella.

title: Sabino

text: Vaikka Sabino 1 -geeni voi tuottaa täysin valkoisia hevosia, mikään sabinokirjavuuden muoto ei liity Lethal White -syndroomaan.

title: Sabino

text: Vaikka "Sabino1"-geeni voi tuottaa täysvalkoisia hevosia, eivät Sabino 1 -tyypin kirjavuus tai muut sabinotyypit liity Lethal white -syndroomaan. Lethal white -syndroomaa sairastavat varsat syntyvät kokovalkoisina tai melkein valkoisina, mutta niillä on epämuodostunut suolisto ja ne kuolevat poikkeuksetta kolmen vuorokauden sisällä syntymästä. Lethal white -kantajat voidaan tunnistaa DNA-testillä.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Termiä "kirjava-letaali" ("piebald-lethal" tai "spotting-lethal") käytetään hiirillä ja rotilla esiintyvästä samankaltaisista sairauksista, jotka nekin aiheutuvat EDNRB:n mutaatioista. Nämä mutaatiot ovat letaaleita vain homotsygootteina esiintyessään. Ne liittyvät valkokirjavuuteen, kuurouteen ja suoliston aganglioosin aiheuttamaan koolonin laajentumiseen.

title: Frame-kirjavuus

text: Lethal white -hevoset saatetaan joskus sekoittaa valkoisiin hevosiin tai erittäin suurimerkkisiin "valkoisiin" sabinoihin, joilla molemmilla voi olla täysvalkoinen karvoitus ja vaaleanpunainen iho. Myöskään sinisilmäisillä ja vaalenpunaihoisilla valkovoikoilla ei voi olla LWS-tekijää, ellei niiden suvussa ole ei-tobianoja kirjavia. Splashed white - ja sabinokirjavuuskuviot eivät juurikaan liity lethal white -oireyhtymään.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: LWS:n tapauksessa heterotsygoosi EDNRB-mutaation suhteen tuottaa tunnistettavan piirteen, joka kuitenkin poikkeaa suuresti homotsygootista.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Erittäin pienimerkkiset LWS-tekijän heterotsygootit kantajat eivät ole harvinaisia: yhdellä DNA-testatulla englannintäysiverisellä on vain alhaalta leveä läsi ja kaksi polven alle jäävää sukkaa. Eräs quarterhevostamma todettiin testin perusteella kantajaksi sen jälkeen, kun se sai frame overo -oriista lethal white -varsan. Tamman ainoat merkit olivat kapea läsi ja valkoinen pilkku toisessa sieraimessa. Eräässä tutkimuksessa löydettiin kaksi täydellisen merkitöntä miniatyyrihevosta, jotka kuitenkin kantoivat LWS-tekijää.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Ihoa ja karvapeitettä tarkemmin tutkimalla voidaan todeta molempien olevan pigmentittömiä, ja että useimmat karvatupet ovat inaktiivisia. Monista karvatupista puuttuu karva kokonaan. Kaikilla LWS-varsoilla on todettu homotsygoosi perinnöllisen vian suhteen.

title: Tobiano

text: Tobianogeeni ei liity lethal white -oireyhtymäan, mutta myös tobianokuvioinen hevonen voi kantaa syndrooman aiheuttavaa frame overo -tekijää, vaikka fenotyyppi ei siihen viittaisikaan.[2] Joissain tapauksissa hevonen, joka kantaa sekä tobiano- että muita kirjavuustekijöitä ("overo"), voi fenotyypiltään viitata sekä tobiano- että ei-tobiano -kuvioon; tällaisia hevosia kutsutaan toveroiksi.

title: Lethal white -oireyhtymä

text: Lethal white -varsat syntyvät näennäisen normaaleina ja täysinmuodostuneina poiketen joistakin muista letaaleista väridiluutioista, jotka voivat aiheuttaa luomisia, ennenaikaisia varsomisia, tai kuolleina tai heikkoina syntyviä varsoja. Karvapeite on täysin tai liki täysin puhtaanvalkoinen, ja iho on vaaleanpunainen ja pigmentitön. Pigmentöityneet kohdat voivat olla minkävärisiä tahansa, ja esiintyvät yleensä turvassa, rungon alapuolella, takaosassa tai hännässä. Silmät ovat siniset. Joidenkin LWS-varsojen on todettu olleen kuuroja.


query: Onko Dridzis Baltian syvin järvi?

title: Latgallia

text: Latgalliaa sanotaan sinisten järvien maaksi, sillä alueella on tuhansia järviä. Suurimmat niistä ovat Lubāns ja Rāznas. Dridzis on Baltian syvin järvi (63 m). Latgalliassa on myös paljon suoalueita. Maasto on kumpuilevaa ja korkeimmat mäet ovat yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella. Rāznan kansallispuisto edustaa alueen järviluontoa ja Luonnonpuisto Daugavas loki sen mutkittelevia jokia.[2]

title: Baikaljärvi

text: Baikaljärvi on vuorten ympäröimä vajoamalaakso. Järvi on 636 kilometriä pitkä ja keskimäärin 48 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 31 722 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan maailman seitsemänneksi suurin järvi. Se on maailman syvin järvi, ja siinä on yli viidennes maailman kaikesta sulasta makeasta vedestä. Sen syvin kohta on 1 642 metrin syvyydessä 1 186,5 metriä merenpinnan tason alapuolella. Järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä.

title: Tanganjikajärvi

text: Tanganjika on pinta-alaltaan Afrikan toiseksi suurin järvi ja maanosan syvin järvi. Sen pinta-ala on 32000km², pituus yli 670km ja syvin kohta 1471m.[1] Tanganjikajärvi on luonnonoloiltaan ja biologialtaan ainutlaatuinen.

title: Tahoejärvi

text: Tahoejärvi on 501 metrin maksimisyvyydellään Yhdysvaltain toiseksi syvin järvi Oregonin Crater Laken (594 m) jälkeen. Koko maailman mittakaavassa se on 12. syvin ja keskisyvyytensä puolesta 4. syvin. Järvi on noin 35 kilometrin pituinen ja 19 kilometrin levyinen. Sillä on rantaviivaa noin 116 kilometrin edestä ja sen pinta-ala on 495 neliökilometriä. Noin kaksi kolmasosaa rantaviivasta sijaitsee Kalifornian puolella. Eteläisellä rantaviivalla sijaitsee järveä ympäröivistä kaupungeista suurin, Kalifornian noin 24 000 asukkaan South Lake Tahoe. Järven ainoa saari on Fannette Island.

title: Kankarinjärvi

text: Yhtenäisen järvenselän katkaisee 1,1 kilometriä pitkä Pyhäniemi, joka on harju. Järvessä on seitsemän isompaa saarta, joita ovat Lehtisaari, Aukeasaari, Paarmasaari, Kalliosaari, Kyhäräinen, Iso Liettinen ja Pikku Liettinen. Järvi on melko matala, koska keskisyvyys on kaksi metriä ja syvin kohta on alle 12 metriä. Rannoilla onkin paljon kiviä ja pieniä nimettömiä luotoja. Järven eteläosan pohjassa on keskilinjalla puolenjärven mittainen ja 4–7 metriä syvä alue, mutta se on samalla myös kapea. Lehtisaaren länsipuolella keskellä selkää sijaitsee pienialainen syvänne, josta on mitattu 11,5 metriä vettä.

title: Kuolimo

text: Kuolimossa elää harvinaisena ja uhanalaisena saimaannieriää eli rautua, joka jäi Saimaaseen satimeen jääkauden jälkeen Saimaan kuroutuessa erilleen Baltian jääjärvestä. Nykyistä kantaa tuetaan kalaistutuksin, jossa järven oman kalakannan mädistä on tuotettu istutetut jälkeläiset. Nieriän elintapoja ei tunneta tarpeeksi hyvin, jotta sen suojelu olisi tehokasta. Isoselkä ja Morruuvuorenselkä onkin rauhoitettu verkkokalastukselta toistaiseksi.

title: Maaninkajärvi

text: Maaninkajärvi on syntynyt kallioperän murtumalinjaan. Loivista rannoistaan huolimatta järvi on poikkeuksellisen syvä (jopa 60 metriä) ja matalia ruovikkorantoja on vähän. Maaninkajärvi onkin Pohjois-Savon neljänneksi syvin järvi.

title: Ala-Suolijärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 240 miljoonaa kuutiometriä eli 0,24 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 21 metriä. Murtoselän syvin kohta on 17 metriä syvää, mutta järvenselän keskellä on kolme 13–15 metriä syvää syvännettä. Oivanjärven syvänteessä on 13 metriä syvää. Kiviperä on matala järvenosa ja syvimmät kohdat painuvat yli 6 metrin syvyyteen. Myös eteläisin järvenosa on matalaa, mutta Kiviselällä sijaitsee 15 metrin, Hämeenselällä 13 metrin ja Jaakkimonselällä 13 metrin syvänne. Syvin kohta sijaitsee läntisessä järvenosassa. Siellä on Koiraselällä 15 ja 12 metrin syvänteet, Kiviselällä kaksi yli 13 metrin syvännettä, Aittaselällä lähes 19 metrinen ja Kiekkiselällä kolme yli 15 metrin syvännettä ja järven syvin 21 metrin kohta. Syvin kohta sijaitsee tarkalleen Kalliosaaren lounaispuolella 100 metriä rannasta.

title: Genevenjärvi

text:
Genevenjärvi (, tai "Genfer See", , ) on Ranskan ja Sveitsin rajalla sijaitseva suuri ja syvä järvi. Kuunsirpin muotoisen järven pohjoisranta ja molemmat kärjet kuuluvat Sveitsiin, eteläranta Ranskaan.
Genevenjärven pituus on 72 kilometriä, leveys enimmillään 13 kilometriä ja pinta-ala 582,4 neliökilometriä, josta 234 neliökilometriä Ranskassa ja 348,4 neliökilometriä Sveitsissä. Syvin kohta on 310 metriä Lausannen ja Évianin välillä, ja järven tilavuus on 89 kuutiokilometriä. Genevenjärvi on tilavuudeltaan Keski-Euroopan suurin järvi ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Balatonin jälkeen. Se on myös Ranskan syvin järvi.

title: Pitkäjärvi (Miehikkälä)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 4,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0042 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 11,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sipsaarenselällä. Pohjoisosan kapeikoissa on yleensä alle viisi metriä syvää, vaikka yhdessä kohtaa onkin yli 6 metriä syvää.

title: Ääninen

text: Äänisen pinta-ala on 9 800 km² ja sen syvin kohta 120 metriä. Keskisyvyys on 30 metriä. Järven pituus on 248 km ja leveys 90 km. Ääninen on maailman 17. suurin järvi. Altaan pohjoisosa on syvempi kuin eteläosa. Länsiosan keskipaikkeilla Sokšun ja Soutjärven pohjoispuolella on yli 30 km pitkä ja yli 100 metriä syvä hauta. Syvin kohta on Tšorganlahdella. Ääninen laskee Syvärin kautta Euroopan suurimpaan järveen Laatokkaan.

title: Toisvesi

text: Toisvesi on järvi Kokemäenjoen valuma-alueella Ähtärin reitillä. Se sijaitsee kokonaisuudessaan Virtain kunnan alueella Pirkanmaan pohjoisimmassa osassa. Pinta-alaltaan Toisvesi on Pirkanmaan kymmenenneksi suurin järvi. Yli 18 metrin keskisyvyydellään se on Suomen kolmanneksi syvin järvi. Toisvedessä on laajoja alueita, joiden syvyys on vähintään 60 metriä. Syvin kohta on 85 metriä.

title: Vuohijärvi

text: Vuohijärvi on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva keskikokoinen järvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakunnissa, Kouvolan ja Mäntyharjun kuntien alueella. Vuohijärven pinta-ala on 86 km² ja se on Suomen järvistä 52. suurin . Järven pituus noin 21 km ja suurin leveys noin 8 km. Syvin kohta on 75,5 metriä, joka sijaitsee Lautaniemestä kaakkoon Selkäluodon itäpuolella. Sen keskisyvyys on 16,3 metriä. Vuohijärvi on Kymenlaakson syvin järvi, ja koko Suomen järvien syvyystilastoissa sijoilla 8. (keskisyvyys) ja 7. (suurin syvyys). Vuohijärvi on kirkasvetinen ja ekologiselta tilaltaan erinomainen.

title: Paanajärvi (järvi)

text: Se sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla Sallan–Kuusamon alueella. Suomeen kuuluessaan se oli Suomen toiseksi syvin järvi (syvin oli Laatokka) ja syvin kokonaan Suomeen kuuluva järvi (Laatokka oli jaettu Suomen ja Neuvostoliiton kesken). Entisen Paanajärven kylän keskus sijaitsi järven länsipäässä Oulankajoen suulla. Valtakunnanraja kulki järven itäpäässä lyhyen matkan järven rantaa myöten. Nykyään järvi kuuluu Paanajärven kansallispuistoon.

title: Baltian maat

text: Baltian maat ovat pinnanmuodoltaan kumpuilevaa alankoa. Korkein kohta on Virossa sijaitseva, 328 metriä korkea Iso Munamäki. Baltian maissa on runsaasti havumetsiä, mutta lehtipuita enemmän kuin Suomessa. Kasvillisuus on muutenkin rehevämpää kuin Suomessa. Baltiassa on myös paljon soita ja järviä. Suurin järvi on Viron ja Venäjän rajalla sijaitseva Peipsijärvi, joka on Euroopan viidenneksi suurin luonnonjärvi.

title: Alpit

text: Alpeilla on ollut monia jääkausia suunnilleen viimeisen 2-3 miljoonan vuoden sisään. Suuria jäämassoja Alppien laaksoja pitkin on valunut pleistoseenin aikana, jolloin jää kulutti monista laaksoista hyvin jyrkkäseinäisiä ja tasapohjaisia. Viimeinen oli Würm-jääkausi. Jäätikön kuljetus- ja kulutustoiminnan seurauksena Alpeille on muovautunut runsaasti poikkileikkaukseltaan U:n muotoisia laaksoja, syviä altaita joissa on nykyään monesti hyvin syviä järviä ja onsiloita eli vuorten rinteellä olevia koveria syvennyksiä. Jäätiköiden työnnyttyä kohti vuoriston laita-alueita, kertyi maa-aineksesta suuria moreenikasoja, päätemoreeneja, joita syntyi jäätiköiden pysähdyskohdille. Kun jäätiköt alkoivat jälleen vetäytyä, jäljelle jäänyt moreeni tukki Alppien jokilaaksoja synnyttäen alueen järviä, joista suurimpien joukkoon lukeutuu Sveitsin ja Ranskan rajalla sijaitseva Genevenjärvi. Pleistoseenin jääkaudesta on kulunut jo pitkä aika, ja jää onkin vetäytynyt useimmista sen hallitsemista laaksoista, mutta tietyillä osin Alppeja on edelleen pysyvä lumi- ja jääpeite. Euroopan pisin jäävirta Aletschgletscher on jopa 27 kilometriä pitkä. Jäätiköt osoittautuvat kuitenkin olevan kutistumassa, ja nykytutkimuksen valossa niiden uskotaan häviävän Alpeilta lähes täysin vuoteen 2100 mennessä.

title: Pihlajavesi (järvi Keuruulla)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa kuutiometriä eli 0,105 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Vaajalahden rannassa Honkavuoren alla. Muuallakin on syvänteitä. Järven kaakkoispäässä Pimeäsaaren edustalla on monia yli 17 metriä syviä kohtia, joista saaren vieressä on 18,8 metriä syvä kohta. Itärannassa Paadenlahden edustalla on 18,1 metriä syvää. Vaajalahden eteläpäässä on vielä 17 metriä syvää.

title: Auhojärvi

text: Järven pinnankorkeus on 136,5 metriä, syvimmillään se on lähes 17 metrin syvyinen. Aikanaan syvin kohta naruluotauksella on ollut 32 metriä, mutta ilmeisesti virtaus on täyttänyt mudalla kyseisen montun. Vetensä järvi saa Palosenjokea myöten Palonen-nimisestä järvestä Auholta koilliseen. Järvi on kapeahko mutta pitkä, koillinen-lounassuunnassa viitisen kilometriä pitkä ja leveimmillään noin kilometrin levyinen. Se laskee Pirttijärven kautta Pirttijokea pitkin Jorvasjärveen ja sieltä Tilanjokea Kiiminkijokeen eli se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järven rannat ovat asuttuja ja sitä kiertelevät tiet kaikkialta paitsi aivan koillisnurkasta eli Palosenjoen laskukohdasta, jossa sijaitsevat kapea Pitkäniemi sekä sen juuressa Hamppukaarre ja Hamppuniemi. Keskikohdan kapeikon jälkeen pohjoisrannalla ovat Torakaarre ja koukkumainen Toraniemi. Etelärannalla on Hietalanniemi, jota vastapäätä sijaitsee järven syvin kohta. Pirttijärven kaakkoiskulmaan Auhojärven yhdistää lyhyt ja kapea salmi. Järven länsipäässä on pieni nimetön saari.

title: Turajärvi (järvi)

text:
Turajärvi on järvi Rauman kaupungin (aiemmin Lapin kunnan) sekä Eurajoen ja Euran kuntien alueella Satakunnassa, mutta pääosa järvestä kuuluu Euran kuntaan, jossa siihen rajoittuu myös Turajärven kylä. Järvi kuuluu Eurajoen vesistön Juvajoen valuma-alueeseen, joka yhtyy Eurajoen keskustassa Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Eurajoki joka laskee edelleen Eurajoensalmessa Selkämereen.
Järven pinta-ala on 257 hehtaaria eli 2,6 km² ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 1,6 kilometriä leveä. Järvi on melko tasapohjainen, koska yli 3 metriä syviä paikkoja on vain 1,5 hehtaaria ja yli 2 metriä syviä kohtia on jo 72 hehtaaria. Kun yli 1 metrin syvyisiä kohtia on jo 176 hehtaaria, on alle metrin syvyyttä 31% eli 81 hehtaaria järven pohjasta. Syvin kohta sijaitsee lähes keskellä järveä.

title: Kuvansi (järvi)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 121 miljoonaa m³ eli 0,121 km³. Järven keskisyvyys on 7,5 metriä ja suurin syvyys on 41 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tattarinniemen ja Huutovuoren välisessä lahdensuussa. Muita syviä kohtia ovat Ukonniemen itäpuolella oleva 34 metrinen syvänne, Ukonniemen pohjoispuolinen 32 metrinen syvänne ja Markkalansaaren vieressä Uittosalmessa oleva 29 metrinen syvänne.

title: Hietajärvi (järvi Juvalla)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä eli 0,013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,2 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Raudanlahelta pohjoiseen yli järven keskikohdan. Järvessä on Selkäsaaren ympäristössä kolme muuta yli kymmenen metriä syvää syvännettä. Järven pohja on varsin epätasainen ja esimerkiksi syvänteen vierestä voi löytää alle metrin syviä kohtia.

title: Hornavan

text: Hornavan on Ruotsin syvin järvi, joka sijaitsee pohjoisruotsalaisessa Arjeplogin kunnassa. Järven syvin kohta on 221 metriä. Järven pintaa säännöstellään vesivoiman tuotannon takia, ja järven pinta-ala vaihtelee siksi 220 ja 283 neliökilometrin välillä. Pinta-alaltaan Hornavan on Ruotsin kahdeksanneksi suurin järvi.

title: Mikitänjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa kuutiometriä eli 0,053 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Syvin kohta sijaitsee pohjisrannan edustalla Harjunniemen kohdalla. Järven poikki Hämeenniemestä Sinteenlahteen ulottuu pitkä ja kapea kalliomurrokseen syntynyt syvänne, jossa syvin kohta sijaitsee. Murroksessa sijaitsee myös 24 metrin syvänne ja muita yli 20 metrin syvänteitä.

title: Jauhojärvi (Ähtäri)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 8,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0080 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on yli 10 metriä. Syviä kohtia on kaksi. Syvin kohta sijaitsee Jauhosaaren kohdalla järven vastarannalla ja toinen sijaitsee järven eteläosassa. Järven pohjoisosassa Syväkarinkallion edustalla on yli yhdeksän metriä syvää.

title: Suuri-Pieksä

text: Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa kuutiometriä eli 0,083 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,6 metriä, ja suurin syvyys on 22,8 metriä. Järven syvin kohta sijaitsee Ahvenniemen ja Selkäsaaren puolivälissä. Järvessä on kolme muutakin yli 20 metriä syvää syvännettä ja yli 15 metriä syviä kohtia on lähes kymmenen.

title: Inarijärvi

text: Inarijärvi, käytetään myös nimiä "Inari" ja "Inarinjärvi" (, ja ), on vajoamajärvi Inarissa Taka-Lapissa. Sen pinta-ala on 1 084 neliökilometriä, ja se on Suomen järvistä kolmanneksi suurin ja koko Lapin suurin. Inarijärvi on Suomen suurin vain yhden kunnan alueella sijaitseva järvi. Järvi laskee Paatsjokea pitkin Barentsinmeren Varanginvuonoon. Järven pinta on 117–119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä säännöstellään Paatsjoessa Venäjän puolella sijaitsevalla Kaitakosken voimalaitoksella. Inarijärvi on Päijänteen jälkeen Suomen järvistä syvin. Syvin kohta sijaitsee Vasikkaselällä pohjoisessa painaumassa. Suurin osa Inarijärvestä on kuitenkin matalaa. Inarijärvi ympäristöineen on lähialueen Lappia hieman lämpimämpi. Rantaviivan pituus on noin .

title: Hauhusselkä

text: Järvessä on kartan mukaan noin 20 saarta, joista osa on vettyneitä ruvikkosaaria. Ei ole varmuutta sitä, kummalle järvelle Sikosaari ja Naurissaari luetaan kuuluviksi. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0018 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee läpivirtausuoman järven halki kuluttamassa matalassa syvänteessä, jonka syvin kohta sijaitsee Sikosaaren luoteispuolella. Myös Marjosaaren niemen lounaispuolella sijaitsee yli viisimetrinen syvänne.

title: Hautojärvi

text: Järven pinta-ala on 102 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on on avoin ja saareton, vaikka siellä täällä on kiviä. Järven pohjoispää kapenee Kangaslahdeksi ja järven koillisrannassa on avoin Sammakkolahti. Eteläpää on pyöreä, mutta kaakkoispäässä sijaitsee Sahinperä, joka on järven syvin kohta ja josta laskuoja saa alkunsa. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0024 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sahinperässä.

title: Kerteselkä

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 36 miljoonaa kuutiometriä eli 0,036 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 35,1 metriä. Järven luoteispäästä Kylmälahdesta sen kaakkoispään Likolahteen ulottuu järven pituinen syvänne. Siinä on useita yli 15 metriä syviä syvänteitä, joita ovat luoteispään järvenosassa, Kerten kulmakunnan kohdalla ja Matokulman kohdalla. Syvin kohta sijaitsee Kerten kohdalla, missä on 1,5 kilometriä pitkä yli 30 metriä syvä syvänne.

title: Pilvilampi

text: Järvessä on kartan mukaan 14 saarta, joista vain Brudholmarna on nimetty karttaan. Ne sijaitsevat pohjoispään salmen kohdalla. Suurin saari on 250 metriä pitkä ja se sijaitsee pitkän lahden suulla. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvin kohta on 3,4 metriä syvä ja se sijaitsee järven pohjoisosan salmessa, missä on pieni kolmenmetrinen syvänne. Myös järven keskiosassa on yli kolmen metrin syvänne ja sen syvin kohta on 3,3 metriä.