query: Missä Black Swan -elokuva sai ensi-iltansa 1. syyskuuta 2010?

title: Black Swan

text: Black Swan on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Darren Aronofskyn ohjaama yhdysvaltalainen elokuva, jonka pääosissa ovat Natalie Portman, Vincent Cassel ja Mila Kunis. Elokuva sai ensi-iltansa 1. syyskuuta 2010 Venetsian elokuvajuhlien avajaiselokuvana, ja Yhdysvalloissa 3. joulukuuta 2010. Suomessa ensi-ilta oli 4. maaliskuuta 2011. Elokuva voidaan luokitella psykologiseksi trilleriksi tai psykologiseksi jännityselokuvaksi. Elokuva kertoo Joutsenlampi-baletin tuotannosta arvostetussa New York City Ballet'ssa. Tanssija Nina Sayersin (Portman) täytyy muuntautua sekä viattoman valkoisen joutsenen rooliin että aistillisen mustan joutsenen rooliin. Mustan joutsenen rooli saa Ninan mielen järkkymään.[1]

title: Titus (elokuva)

text: Yhdysvalloissa "Titus" sai ensi-iltansa 25. joulukuuta vuonna 1999 Los Angelesissa ja New Yorkissa. Rajoitettuun teatterilevitykseen elokuva pääsi seuraavana vuonna 11. helmikuuta. Italiassa elokuva tuli ensi-iltaan 24. maaliskuuta vuonna 2000 ja Isossa-Britanniassa ensimmäiseksi 1. syyskuuta 2000 Lontoossa ja sitten 29. syyskuuta maanlaajuisesti. "Titusta" ei esitetty Suomessa ollenkaan elokuvateattereissa, mutta elokuva julkaistiin VHS:lle ja DVD:lle.

title: Venuto al mondo

text: "Venuto al mondo" sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa 13. syyskuuta 2012. Elokuvan Espanjan ensi-ilta oli San Sebastiánin elokuvajuhlilla 25. syyskuuta 2012 ja Italian 8. marraskuuta 2012. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Espanjassa 11. tammikuuta 2013. "Venuto al mondon" teatterilevittäjänä Italiassa oli Medusa Distribuzione ja Espanjassa Alta Films. Maailmanlaajuisesti elokuva tuotti lähes yhdeksän miljoonan dollarin lipputulot.

title: Lady Bird (elokuva)

text: "Lady Bird" sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 1. syyskuuta 2017. Teatteriensi-iltansa se sai Yhdysvalloissa 3. marraskuuta 2017. Elokuva sai kriitikoilta hyvän vastaanoton ja kehuja muun muassa Gerwigin ohjauksesta ja käsikirjoituksesta sekä Ronanin ja Metcalfin suorituksista. Elokuva palkittiin parhaan musikaali- tai komediaelokuvan ja parhaan naispääosan (Ronan) Golden Globe -palkinnoilla. Suomen-ensi-ilta oli 16. maaliskuuta 2018, ja kriitikot arvioivat elokuvaa melko myönteisesti.

title: Scary Movie 5

text: Scary Movie 5 on Malcolm D. Leen ohjaama yhdysvaltalainen kauhukomediaelokuva. Elokuvan pääroolin näyttelee Ashley Tisdale. Elokuva parodioi muun muassa elokuvia "Mama", "Paranormal Activity 4", Sinister, "Evil Dead" ja "Black Swan". Elokuvan kuvaukset alkoivat kesällä 2012, ja ensi-ilta oli keväällä 2013.

title: Oi! Mikä ihana sota

text: "Oi! Mikä ihana sota" sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 10. maaliskuuta vuonna 1969. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 3. lokakuuta. Suomessa elokuva sai ensi-illan 11. syyskuuta vuonna 1970. Paramount Pictures toimi elokuvan jakelijana.

title: Kvartetti (vuoden 2012 elokuva)

text: "Kvartetti" sai ensi-iltansa vuoden 2012 Toronton elokuvajuhlilla 9. syyskuuta 2012. Yhdysvalloissa Se kiersi monia elokuvajuhlia loka-joulukuussa, kunnes pääsi rajoitettuun teatterilevitykseen 11. tammikuuta 2013. Isossa-Britanniassa elokuva sai ensi-iltansa 1. tammikuuta, Suomessa 5. huhtikuuta 2013.

title: Bostonilaiset

text: "Bostonilaiset" sai ensi-iltansa Ranskan Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 1984. Elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta oli New Yorkissa 2. elokuuta 1984 ja Isossa-Britanniassa syyskuussa 1984. Suomessa elokuva ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin televisiossa ensi kerran 29. syyskuuta 1987. Yhdysvalloissa elokuvan teatterilevityksestä vastasi Almi Pictures. "Bostonilaiset" tuotti Yhdysvalloissa 1 009 700 dollarin lipputulot.

title: Viimeinen pari ulos

text: "Viimeinen pari ulos" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1. toukokuuta vuonna 1943. New Yorkin ensi-ilta oli 5. elokuuta. Suomessa elokuva sai ensi-illan 9. syyskuuta vuonna 1945. Metro-Goldwyn-Mayer toimi myös elokuvan jakelijana.

title: We Think the World of You

text: "We Think the World of You" kuvattiin tammi-toukokuun välisenä aikana 1988. Elokuva sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa 16. syyskuuta 1988. Kotimaan ensi-iltansa elokuva sai Isossa-Britanniassa 22. syyskuuta 1989. "We Think the World of You" -elokuvan VHS-julkaisu julkaistiin ensi kerran Yhdysvalloissa vuonna 1989 ja DVD-julkaisu Isossa-Britanniassa 2010.

title: Machete (elokuva)

text:
Machete on Robert Rodriguezin ohjaama elokuva, joka sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 1. syyskuuta 2010. Machete oli alun perin -elokuvaa (2007) varten tehty kuvitteellinen traileri, jonka pohjalta ohjaaja teki kokopitkän elokuvan.
Pääosaa näyttelee Danny Trejo. Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 3. syyskuuta 2010.

title: Black Book

text: Black Book () on Paul Verhoevenin ohjaama trillerimäinen sotaelokuva vuodelta 2006. Sen pääosissa ovat Carice van Houten, Sebastian Koch, Thom Hoffman ja Halina Reijn. Elokuva kertoo nuoresta juutalaisnaisesta, joka ajautuu toisen maailmansodan aikaan vastarintaliikkeen vakoojaksi. Elokuvan ensi-ilta oli 1. syyskuuta 2006 Venetsian elokuvajuhlilla ja se julkaistiin levitykseen Alankomaissa 14. syyskuuta 2006.

title: Kohtalon tähti

text: "Kohtalon tähti" sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 31. tammikuuta vuonna 1952 New Yorkissa. Yhdysvaltain maanlaajuinen ensi-ilta oli 8. helmikuuta, ja Suomessa elokuva sai ensi-illan 7. marraskuuta 1952. Elokuva uudelleenesitettiin Suomessa 3. syyskuuta vuonna 1965. MGM:n merkinnöissä elokuva tuotti Yhdysvalloissa ja Kanadassa 2 478 000 dollaria ja ulkomailla 1 444 000 dollaria. Lopulta elokuva toi voittoja 990 000 dollarin edestä. United Artists ja MGM julkaisivat "Kohtalon tähden" VHS:lle vuonna 1994, ja Warner Bros. julkaisi elokuvan DVD:lle vuonna 9. syyskuuta 2011.

title: Incendies

text: Incendies (televisioesityksessä ) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut kanadalainen jännitysdraama, jonka on ohjannut Denis Villeneuve. Elokuva kertoo kahdesta sisaruksesta, jotka lähtevät äitinsä viimeisen toiveen vuoksi Kanadasta Lähi-itään toimittamaan kahta sinetöityä kirjettä kuolleeksi uskotulle isälleen ja tuntemattomalle veljelleen. "Incendies" sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 4. syyskuuta 2010 ja Kanadassa kahta viikkoa myöhemmin 17. syyskuuta 2010. Elokuva oli ehdolla parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkintoon vuonna 2011. Se voitti kahdeksan Kanadan elokuvapalkinto Genie-palkintoa muun muassa parhaasta elokuvasta, ohjauksesta ja naispääosasta.

title: Bette-serkku

text:
"Bette-serkku" sai ensimmäisen ensi-iltansa Yhdysvalloissa Seattlen elokuvajuhlilla 14. toukokuuta vuonna 1998.
"Bette-serkku" sai oman ensi-iltansa Yhdysvalloissa 12. kesäkuuta vuonna 1998. Laajempaan teatterilevitykseen elokuva pääsi 26. kesäkuuta 1998. Isossa-Britanniassa elokuva esitettiin Edinburghin elokuvajuhlilla 16. elokuuta 1998, jonka jälkeen "Bette-serkku" sai oman ensi-iltansa 11. syyskuuta 1998. Levittäjänä toimi 20th Century Fox.

title: Resident Evil (elokuvasarja)

text: Constantin Film osti oikeudet ensimmäiseen elokuvaan tammikuussa 1997. Alan B. McElroyta ja George A. Romerota suunniteltiin elokuvan käsikirjoittajiksi. Vuonna 2001 Sony osti oikeudet elokuvaan ja palkkasi Paul W. S. Andersonin ohjaajaksi ja käsikirjoittajaksi. Ensimmäinen elokuva "Resident Evil" sai ensi-iltansa vuonna 2002. Anderson jatkoi käsikirjoittajana jatko-osissa "" (2004) sekä "" (2007) ja palasi ohjaajaksi neljännessä osassa "" (2010). Elokuvasarjan viides osa "" sai ensi-iltansa syyskuussa 2012. Kuudes ja viimeinen elokuva "" sai ensi-iltansa tammikuussa 2017.

title: Suuri paraati

text: "Suuri paraati" sai ensimmäisen ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa Kalifornian Los Angelesissa 5. marraskuuta 1925. Maanlaajuiseen teatterilevitykseen elokuva pääsi 19. marraskuuta 1925 New Yorkissa, missä elokuvaa esitettiin melkein kahden vuoden ajan. Suomessa elokuva sai ensi-illan 24. tammikuuta vuonna 1927. Elokuva sai uusintaensi-illan 10. syyskuuta 1927 Yhdysvalloissa ja 1. tammikuuta 1933 Suomessa. Lisäksi elokuva esitettiin Sodankylän elokuvajuhlilla 16. kesäkuuta 2007.

title: Sydänmailla (elokuva)

text: "Sydänmailla" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 19. syyskuuta vuonna 1997. Suomessa elokuva tuli ensi-iltaan 11. syyskuuta seuraavana vuonna. Elokuva ei menestynyt kaupallisesti tuottaen ilmestymisvuonnaan noin 8 miljoonaa dollaria Yhdysvalloissa. Buena Vista Pictures toimi elokuvan levittäjänä Yhdysvalloissa vuonna 1997 ja Scanbox Entertainment Finland Oy Suomessa vuonna 1998. Vaikka "Sydänmailla" sai kriitikoilta kielteisiä arvosteluja, roolisuoritukset saivat kehuja.

title: White Material

text: "White Material" sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla Italiassa 6. syyskuuta 2009. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 24. maaliskuuta 2010, oli Wild Bunch Distributionin teatterilevittämä ja keräsi teatterikierroksensa aikana 147 295 katsojaa. Elokuvan Kamerunin ensi-ilta oli Écrans noirsin elokuvajuhlilla Yaoundéssa kesällä 2010. Elokuva on kiertänyt useita elokuvajuhlia ympäri maailman, kuten Toronton ja Karlovy Varyn elokuvajuhlat. "White Material" ei saanut Suomessa teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin Rakkautta ja anarkiaa -elokuvajuhlilla Helsingissä 15. syyskuuta 2011. Elokuvan Suomen televisioensi-ilta oli Yle Teema -kanavalla 16. lokakuuta 2013.

title: The Last Song

text: The Last Song on 31. maaliskuuta 2010 Yhdysvalloissa ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on tuottanut Walt Disney Pictures. Elokuva perustuu Nicholas Sparksin romaaniin vuodelta 2009.[1] Se kertoo kapinallisesta nuoresta, joka joutuu viettämään kesän isänsä kanssa, jota ei oikeastaan tunne ollenkaan. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 1. toukokuuta 2010.[2] Pääosissa näyttelevät Miley Cyrus ja Liam Hemsworth.[3]

title: My Old Lady

text: "My Old Lady" sai ensi-iltansa Kanadan Toronton elokuvajuhlilla syyskuussa 2014. Yhdysvalloissa elokuva sai ensi-iltansa 10. syyskuuta 2014. Avausviikonloppunaan Yhdysvalloissa elokuvaa esitettiin ainoastaan 11 elokuvateatterissa, ja laajimmillaan elokuvaa esitettiin 273 elokuvateatterissa. Isossa-Britanniassa elokuva kiersi Lontoon, Bathin ja Leedsin elokuvajuhlat loka-marraskuussa 2014 ennen kuin pääsi teatterilevitykseen 21. marraskuuta 2014. "My Old Ladyn" ensi-ilta oli ollut Isossa-Brianniassa Lontoon elokuvajuhlilla 13. lokakuuta 2014. "My Old Lady" on tuottanut Yhdysvalloissa 4 013 786 dollaria ja yhteensä 8 283 951 dollaria. Cohen Media Group oli elokuvan levittäjänä Yhdysvalloissa ja Curzon Film World Isossa-Britanniassa.

title: Copacabana (vuoden 2010 elokuva)

text: "Copacabana" sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 16. toukokuuta 2010. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 7. heinäkuuta 2010 ja Belgiassa 11. elokuuta 2010. Mars Distribution oli elokuvan teatterilevittäjänä Ranskassa ja Cinéart Belgiassa. "Copacabana" ei saanut Suomessa teatteriensi-iltaa, mutta se esitettiin Espoo Cinén elokuvajuhlilla 25. elokuuta 2011. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 300 864 katsojaa.

title: The American

text: The American on Anton Corbijnin ohjaama vuonna 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen trillerielokuva, jonka pääosissa näyttelevät George Clooney, Thekla Reuten, Violante Placido, Irina Björklund ja Paolo Bonacelli. Elokuva perustuu Martin Boothin kirjaan "A Very Private Gentleman" vuodelta 1990. Elokuvan ensi-ilta oli 1. syyskuuta 2010.

title: Nuori leski

text: "Nuori leski" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1. maaliskuuta 1946. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 24. syyskuuta 1948. Elokuvan levityksestä vastasi United Artists. Elokuva sai uusintaensi-iltansa uudella nimikkeellä "The Naughty Widow" Yhdysvalloissa vuonna 1952. Ilmestyessään vuonna 1946 "Nuori leski" ei ollut menestys.

title: Punainen lohikäärme

text: Punainen lohikäärme sai ensi-iltansa ennakkonäytöksessä 30. syyskuuta 2002.[1] Elokuvateattereissa sen ensi-ilta oli Yhdysvalloissa ja Kanadassa 4. lokakuuta.[1] Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 27. lokakuuta Night Visions -elokuvafestivaaleilla.[1]

title: Twilight (elokuvasarja)

text: Elokuvat on käsikirjoittanut Melissa Rosenberg. Catherine Hardwicken ohjaama sarjan ensimmäinen osa Twilight – Houkutus sai ensi-iltansa 21. marraskuuta 2008.[1] Sarjan toinen osa, Chris Weitzin ohjaama Twilight – Uusikuu, tuli ensi-iltaan 20. marraskuuta 2009.[2] Sarjan kolmannen osan, Twilight – Epäilys, on ohjannut David Slade. Se sai ensi-iltansa 30. kesäkuuta 2010.[3][4] Viimeinen kirja jaettiin kahdeksi elokuvaksi, joista Twilight – Aamunkoi, osa 1 sai ensi-iltansa 18. marraskuuta 2011 ja sarjan päättänyt Twilight – Aamunkoi, osa 2 16. joulukuuta 2012.

title: Satuhäät (elokuva)

text: "Satuhäät" sai ensi-iltansa 13. syyskuuta vuonna 2010 Kanadassa Toronton elokuvajuhlilla ja kotimaassaan 8. lokakuuta 2010 Hamptonsin elokuvajuhlilla. Teatterilevityksen ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 8. huhtikuuta vuonna 2011. NALA Films tuotti elokuvan.

title: Elisabeth ja Essex

text: "Elisabeth ja Essex" sai ensi-iltansa kotimaassaan 27. syyskuuta vuonna 1939 Beverly Hillsissä, Kaliforniassa ja maanlaajuinen ensi-ilta oli 11. marraskuuta. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 16. helmikuuta vuonna 1941. Warner Bros. tuotti elokuvan.

title: Puolineitseitä

text: "Puolineitseitä" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 24. elokuuta vuonna 1929. New Yorkin ensi-ilta oli 6. syyskuuta 1929 ja maanlaajuinen 8. syyskuuta. Suomen ensi-ilta oli 3. marraskuuta vuonna 1930. "Puolineitseitä" osoittautui menestykseksi; elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 857 000 dollaria. "Puolineitseitä" julkaistiin VHS:lle 5. syyskuuta 2000 ja DVD:lle 21. syyskuuta 2010.

title: Up in the Air

text: Elokuva sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 5. syyskuuta 2009. Suomessa ensi-ilta oli 29. tammikuuta 2010. Elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta kategorioissa paras elokuva, ohjaus, sovitettu käsikirjoitus, miespääosa (Clooney) ja naissivuosa (Farmiga ja Kendrick). Elokuva palkittiin parhaan käsikirjoituksen Baftalla ja Golden Globella.


query: Montako suomalaista puulajia lasketaan jaloiksi lehtipuiksi?

title: Jalot lehtipuut

text: metsälehmus (Tilia cordata) metsävaahtera (Acer platanoides) tammi (Quercus robur) saarni (Fraxinus excelsior) vuorijalava (Ulmus glabra) kynäjalava (Ulmus laevis) euroopanpähkinäpensas (Corylus avellana)

title: Metsälehmus

text: Metsälehmus on mantereinen laji, toisin kuin monet muut jalot lehtipuut, eikä viihdy Suomen rannikkoseuduilla, lukuun ottamatta etelärannikkoa, jossa se ei ole kovin harvinainen. Se puuttuu länsirannikolta lähes kokonaan, mutta sisämaassa sitä kasvaa. Levinneisyytensä pohjoisimmilla alueilla metsälehmus on ainoa jalo lehtipuu. Tampereen leveyksillä se on jaloista lehtipuista yleisin, tosin sielläkin melko harvalukuinen. Vaikka metsälehmus on yleisempi mentäessä Tampereesta etelämmäksi, muuttuvat kuitenkin metsävaahtera ja pähkinäpensas nopeasti runsaammiksi ja ovat selvästi lehmusta yleisempiä etelärannikolla. Tampereen leveyksillä kulkevat metsävaahteran ja pähkinäpensaan kasvualueiden pohjoisrajat. Lehmus muodostaa Suomessa harvemmin varsinaisia metsiä. Lähinnä sitä esiintyy pieninä löyhinä puuryhminä muiden puulajien seassa. Tammi taas voi esiintyä Etelä-Suomen tammivyöhykkeellä tammimetsikköinä.

title: Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeet

text: Rannikko-Suomi, eli käytännössä muutaman kymmenen kilometrin levyinen rannikkosiivu pääkaupunkiseudulta Turun seudulle, sekä Lounais-Suomen saaristo ja Ahvenanmaa ovat Suomen ihanteellisinta aluetta metsänkasvulle. Alueen kasvillisuudesta saa parhaan kuvan esimerkiksi vierailemalla Lohjan seudun hyvin runsaslehtoisissa metsissä tai Ahvenanmaan lehdesniityillä. Alue käsittää käytännössä Suomeen juuri ja juuri ylettyvän hemiboreaalisen kasvillisuusvyöhykkeen alueen. Alueella yleisin puulaji on metsäkuusi ja tyypillisimmät metsätyypit ovat tuorekangas (40 %) ja lehtomainen tuorekangas, jota on jopa noin 40 % metsämaasta. Kuivahkoja kankaita on 20 %, kuivia kankaita on 1 % ja karukkokankaita alle promille. Lehtomaisen tuoreenkankaan yleisyys on selkein erottava tekijä kasvillisuudessa Saaristo-Suomen ja Etelä-Suomen välillä. Varsinaiset lehdot eivät ole huomattavasti muuta Etelä-Suomea yleisempiä, mutta alueen lehdot muistuttavat monesti hyvin paljon lehtimetsävyöhykkeen metsiä jaloine lehtipuineen. Alueen jaloista lehtipuista yleisimmät ovat lehmus, pähkinäpensas ja vaahtera. Silmiinpistävää on myös, että saarnea tavataan alueen lähteikköalueilla, muttei pohjoisemmilla Suomen metsäkasvillisuusvyöhykkeillä lainkaan. Muualla Etelä-Suomessa lehtimetsävyöyhykkeen voimakkaat piirteet lehdoissa ovat harvinaisempia. Rannikko-Suomi on myös tammen pohjoisinta kasvualuetta, jossa sitä tavataan lehdoissa ja lehtomaisilla kankailla.

title: Lehtometsä

text:
Harvinaisin lehtotyyppi Suomessa on jalopuulehto. Suomen jalopuulehdot ovat tarkoin tunnettuja ja suojeltuja alueita. Suurin osa Suomen jalopuulehdoista on hävitetty peltojen ja kaskeamisen tieltä jo aikoja sitten. Nykyään myös liiallinen havupuiden suosiminen metsätaloudessa on uhka jaloille lehtipuille. Suomen luonnonsuojelulain mukaan tulisi suojella sellaiset lehdot, joissa kasvaa 1,3 metrin korkeudelta vähintään 7 senttimetrin paksuisia luontaisesti syntyneitä jaloja lehtipuita yli 20 kappaletta hehtaarilla yhtenäisellä alueella. Jaloiksi lehtipuiksi lasketaan tammi, metsälehmus, saarni, metsävaahtera, vuorijalava ja kynäjalava. Poikkeuksena tammen paksuuden tulee olla vähintään 20 cm. Vastaavasti alueet, joilla kasvaa hehtaarilla vähintään 20 kpl yli 2 metriä korkeita tai leveitä euroopanpähkinäpensaita yhtenä tai useampana lähekkäisenä ryhmänä, tulisi suojella.
Jalopuulehtoja tavataan muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta vain Etelä-Suomen rannikkoalueen niin sanotulla tammivyöhykkeellä. Usein nämä vaateliaat lehdot muodostuvat kalkkiperäiselle maaperälle. Tavallisimmat jalopuulehdot ovat metsälehmus- ja pähkinäpensaslehdot, jotka ovat Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa yleisiä, mutta harvinaisempia pohjoisempana. Suomen pohjoisin pähkinäpensasyksilö kasvaa Korpilahden Vaarulla, Pohjois-Päijänteellä.
Vain hieman harvinaisempia, ainoastaan lounais- ja etelärannikolla tavattavia jalopuulehtoja ovat tammi- ja metsävaahteralehdot. Näistä tammilehdot ovat kaikkein huomiota herättävimpiä. Tammi- ja vaahteralehtoja on Etelä-Suomessa useita kymmeniä, esimerkiksi jo pelkästään Vantaan kaupungin alueella kasvaa kaksi tammistoa noin 10 km:n etäisyydellä toisistaan, tosin Helsingin kaupungin alueella ei kasva yhtäkään tammistoa. Lohjan seudulla on monia tammistoja, vaikka komeimmat tammilehdot sijaitsevatkin Turun seudulla, esimerkiksi Ruissalossa. Kaikkein harvinaisin lehtotyyppi on jalavalehto, joita on Suomessa yhteensä vain noin 25 kappaletta, yksi Hollolassa, kaksi Itä-Suomessa, useita Lounais-Suomessa, yksi muun muassa Rymättylässä. Kaksi vuorijalavalehtoa sijaitsee Korpilahdella, yksi Nokialla ja toinen Pirkkalassa, neljä Vanajaveden rannoilla, kolme Lohjanjärven rannoilla, yksi Karkkilassa, kaksi Pohjalla. Helsingissä yksi pieni vuorijalavalehto sijaitsee lähellä Pihlajamäkeä, ja luonnonmuistomerkiksikin rauhoitettu kynäjalavavanhus Haltialassa. Ahvenanmaalla on useita pienialaisia jalavalehtoja. Molemmat Suomessa kasvavat jalavalajit ovat rauhoitettuja. Jalavalehdoissa valtapuulaji on tavallisimmin vuorijalava, usein niiden seassa kasvaa myös metsälehmusta ja pähkinäpensasta. Kynäjalavavaltaisia lehtoja on Suomessa vain muutama, ja ne kasvavat usein samoilla paikoilla yhdessä vuorijalavien kanssa. Suurin osa jalavalehdoista painottuu Lounais-Suomeen. Eräs vuorijalavalehto löytyy kuitenkin myös esimerkiksi Korpilahdelta, Jyväskylän eteläpuolelta. Varsinaisia saarnilehtoja kasvaa vain lounaissaaristossa ja erityisesti Ahvenanmaalla, vaikka muutamia saarnilehtoja kasvaa myös Lounais-Suomen metsissä, sekä yksi vanha saarnilehto Asikkalassa, Kopsuon kalliolla.

title: Jalot lehtipuut

text: Vaahteran pohjoisraja kulkee suunnilleen linjalla Pori–Tampere–Mikkeli–Lappeenranta, mutta jokseenkin yleisenä luonnonvaraisena puuna se kasvaa kuitenkin vain Lounais-Suomessa ja Hämeen lehtokeskuksen alueella. Vaahtera viihtyy kaikenlaisilla rehevillä lehtomailla, lehtomaiset kankaat mukaan lukien. Se sietää kohtalaisesti varjostusta ja saattaa kasvaa alispuuna esimerkiksi kuusivaltaisilla rehvillä kankailla. Vaahtera on levinnyt Etelä-Suomessa monin paikoin pihoista taajamien ja kaupunkien metsiin.

title: Biotooppi

text: Lehdossa kasvillisuus on rehevää ravinteikkaan ja multaisan maaperän ansiosta. Lehdoistamme lähes kaikki sijaitsevat Etelä-Suomessa, etenkin lounaassa. Maaperää hoitavat kuolleita eliöitä hajottavat bakteerit, sienet ja lierot. Kosteassa kasvillisuudessa viihtyvät monet hyönteiset ja kotilot. Puusto koostuu monipuolisesti lehtipuista: koivu, haapa, pihlaja, leppä ja tuomi ovat yleisiä lehtipuita suomalaisessa lehdossa. Kuivemmat lehdot ovat usein koivuvaltaisia, tuoreita täyttävät myös lepät. Jaloja lehtipuita edustavat muun muassa metsävaahtera, metsälehmus, tammi, saarni ja jalavat.

title: Lehtomainen kangas

text: Käenkaali-mustikkatyypin lehtomaisen kankaan puukerroksen tyypillisin puulaji on kuusi, mutta kasvun alkuvaiheessa hakkuiden, laiduntamisen, kaskeamisen tms. alussa voi olla myös lehtipuita tai kaskella männikkö.

title: Kuiva kangas

text: Kuivilla kankailla parhaiten menestyvä puulaji on mänty. Niillä voi kasvaa myös kuusia ja useita lehtipuitakin, mutta ne jäävät siellä maaperän karuuden vuoksi yleensä pienikokoisemmiksi.

title: Atlanttinen lämpökausi

text:
Tällöin alkoi ns. atlanttinen lämpökausi (tai atlanttinen kausi), joka oli lämpimimmillään 4 800–3 500 eaa. eli 6 800–5 500 vuotta sitten, jolloin ilmasto oli 1–3 astetta nykyistä lämpimämpi ja yleensä kosteampi.
Tällöin Etelä-Suomessa vallitsi Keski-Euroopan ilmasto ja monet jalot puulajit viihtyivät täällä. Suomessa kasvoi Keski-Euroopan sekametsiä muistuttavia metsiä. Pähkinäpensas ja jalava saapuivat noin 6500 eaa. 5400 eaa. tuli lehmus. Noin 5100 kalenterivuotta eaa. alkaen jalot lehtipuut levisivät Etelä-Suomeen. Tammi, saarni, pähkinäpensas ja jalava kasvoivat Keski-Suomessa.
Leppä runsastui räjähdysmäisesti kauden alussa 9 000–8 500. Mänty harvinaistui 9 000–8 000 ja koivu yleistyi hieman samaan aikaan. Jalava yleistyi 9 000–8 000. Lehmus ja tammi levittäytyivät Suomeen ehkä jo 8 000 mutta viimeistään 7 000 vuotta sitten.

title: Jalot lehtipuut

text: Tammen pohjoisraja kulkee Raumalta Salon seudulle, Salon seudulta Lohjanjärvelle ja Lohjanjärveltä Porvooseen. Tammen pohjoisrajaa pidetään yleensä myös boreaalisen havumetsävyöhykkeen (taiga) ja hemiboreaalisen havu- ja lehtimetsiä sekoittavan sekametsävyöhykkeen pohjoisrajana. Tammi on pyökin ohella yksi lauhkean lehtimetsävyöhykkeen pääpuulajeista, samalla tapaa kuin havumetsävyöhykkeellä pääpuulajit ovat kuusi, mänty ja koivu. Tammi on pohjoisrajansa suhteen hyvin ehdoton, kuten kuusi pohjoisrajoillaan Lapissa. Kummankin, sekä kuusen että tammen, esiintymiä löytyy yleisesti heti niiden pohjoisrajojen eteläpuolella. Paikoin tammi muodostaa Suomessa oikeita metsiäkin, toisin kuin muut jalot lehtipuut. Laajin suomalainen tammimetsä sijaitsee Turun Ruissalossa.

title: Iso tammi

text: Isoksi kasvava, pitkäikäinen ja kovapuinen tammi on ollut pyhä itämerensuomalaisille ja monille Keski-Euroopan kansoille, kuten germaaneille ja kelteille. Tammen lehvien on uskottu tuottavan onnea. Tammi on myöhempänä tunnuksena merkinnyt kestävyyttä ja voimaa. Se on kansallispuun asemassa muun muassa Saksassa, Englannissa, Ranskassa, Yhdysvalloissa ja Virossa. Tammen lehvät ovat myös eräänlainen suomalaisten viime sotien veteraanien tunnus. Muinaisten lämpimämpien kausien aikana jalot lehtipuut ovat viihtyneet nykyistä huomattavasti pohjoisempana Suomessakin.

title: Tammi

text: Metsätammi eli tammi (Quercus robur) on pyökkikasveihin kuuluva, jaloihin lehtipuihin luettava puulaji.[1] Luontainen levinneisyysalue käsittää suurimman osan Eurooppaa.

title: Jalot lehtipuut

text: Jalojen lehtipuiden harvinaisuus johtuu osittain myös ihmisen vaikutuksesta. Varsinkin entisinä aikoina niitä on kaadettu niistä saatavan arvokkaan puuaineen vuoksi enemmän kuin uusia on kasvanut tilalle. Lisäksi niitä on enimmäkseen kasvanut rehevimmissä lehdoissa, joista kuitenkin suuri osa on niiden hyvän maaperän vuoksi aikojen kuluessa raivattu viljelysmaiksi.

title: Jalot lehtipuut

text: Jalot lehtipuut () on lähinnä Pohjoismaissa (lukuun ottamatta Tanskaa) ja Pohjois-Baltiassa käytetty yhteisnimitys muutamille lehtipuulajeille, jotka Keski-Euroopan lehtimetsävyöhykkeellä ovat varsin yleisiä, mutta joita Pohjois-Euroopassa tavataan luonnonvaraisina vain harvinaisina parhailla kasvupaikoilla, varsinkin lehdoissa. Jalot lehtipuut muistuttavat toisiaan useilta tärkeiltä metsänhoidollisilta ja ekologisilta ominaisuuksiltaan. Kasvitieteellisesti ne eivät muodosta yhtenäistä ryhmää, vaan kuuluvat lähes kaikki eri kasviheimoihin.

title: Kuningaseukalyptus

text: Kuningaseukalyptus ("Eucalyptus regnans") on myrttikasveihin kuuluva lehtipuu, joka kasvaa alkuperäisenä Kaakkois-Australiassa ja Tasmanian saarella. Se on Australian suurin puulaji, maailman suurin koppisiemeninen kasvi ja maailman toiseksi suurin puulaji punapuun ("Sequoia sempervirens") jälkeen. Lajin tieteellinen nimi tulee latinan sanasta "regnans", ’hallita’, mikä viittaa sen suureen kokoon.

title: Jalot lehtipuut

text: Saarni on suomalaisista luonnonvaraisista puulajeista vaativin. Menestyäkseen Suomen luonnossa se vaatii avaran kasvupaikan, multavan maan ja liikkuvaa pohjavettä. Tyypillisesti sitä tavataan lähteiköissä ja tervaleppäkorvissa sekapuuna. Saarnen lehdet puhkeavat yleensä vasta toukokuun lopussa tai kesäkuun alussa, eli noin kuukautta Etelä-Suomen muita puulajeja myöhemmin. Saarnea tavataan luontaisesti lähes yksinomaan lounaissaaristossa ja Ahvenanmaalla, mutta pari esiintymää löytyy jopa Lahden leveysasteilta saakka.

title: Bhutanin talous

text: Bhutanin metsät ovat maassa merkittävä luonnonvara. Noin kaksi kolmasosaa maasta on metsien peitossa. Maan sijainnista Himalajan itäosassa ja subtrooppisesta ilmastosta tasangoilla ja kukkuloilla johtuu, että maassa sataa enemmän kuin maan läntisissä naapurimaissa, ja se hyödyttää metsien kasvua. Metsien puulajeja ovat lehtipuut ja ikivihreät puulajit, kuten trooppiset lehtipuut, tammi ja männyt.

title: Liettuan maantiede

text: Liettua kuuluu luonnonmaantieteellisesti lauhkean vyöhykkeen sekametsäalueeseen. Havupuiden osuus metsien puustosta on hiukan alle puolet, yleisimpänä kuusi. Eri metsätyypeissä on valtalajeina yleensä 3-5 puulajia, havupuiden lisäksi erityisesti jaloja lehtipuita. Soita ei juurikaan ole, mutta lehtomaiset kosteikot ja tervaleppä-paju-saarniluhdat ovat yleisiä. Tyypillisiä lehtipuita ovat koivut, lepät, haapa ja jalot lehtipuut, kuten tammi, pähkinäpensas ja lehmus. Pyökki kasvaa Liettuassa pohjoisimmillaan. Sen levinneisyyden pohjoisraja seurailee suurin piirtein Latvian ja Liettuan rajaa.

title: Subboreaali

text:
Kauden alussa noin 5800 eaa. jalot lehtipuut alkoivat vähetä.
Kauden lopulla hävisivät lauhkean vyöhykkeen puulajit tammi, jalava, pähkinäpensas ja lehmus Suomesta suureksi osaksi. Kaudella Itämeri oli vielä Litorinameri-vaiheessaan. Leppä harvinaistui tällä kaudella hieman. Kauden lopulla koivu harvinaistui ja mänty yleistyi siitepölyistä päätellen.

title: Tukki (puu)

text: Suomessa kasvavista puulajeista mänty elää pitkäikäisimmäksi, ja hyvälaatuisia tukkipuita voidaan kasvattaa hyvinkin yli 100-vuotiaiksi. Kuusen lahoamisriski kasvaa Etelä-Suomessa selvästi iän myötä, joten kuusen kasvattaminen yli 100-vuotiaaksi ei ole yleensä kannattavaa. Lehtipuut elävät harvoin yli 100-vuotiaiksi. Lahottajasienet alkavat vaivata lehtipuita usein jo 50 vuoden iässä.

title: Uusikylä (Vuoksela)

text: Uusikylä rajoittui etelässä Vuokseen ja kylään kuului monia Vuoksen saaria. Näistä suurimmat olivat 10 hehtaarin laajuiset ja asutut Vasikkasaari ja Kurosensaari sekä useita pienempiä saaria Vuoksesta. Pienempiä saaria olivat muun muassa Kaunissaari, Lehessaari, Kymäläissaari, Hotiluoto, Hajoluoto, Kirvessaari ja Majasaari. Uusikylä kuten koko Vuoksela kuului Vuoksen lehtokeskukseen, jonka vuoksi kasvillisuus oli hyvin rehevää. Jalot lehtipuut kuten lehmus, saarni, vuorijalava ja pähkinäpensas muodostivat paikoittain jopa metsiköitä.

title: Jalot lehtipuut

text: Etelä-Ruotsissa ja Norjassa kasvavat näiden ohella myös muun muassa euroopanpyökki (Fagus sylvatica), valkopyökki (Carpinus betulus) ja talvitammi (Quercus petraea), jotka siellä luetaan myös jaloihin lehtipuihin kuuluviksi.

title: Jalot lehtipuut

text: Suomessa jaloiksi lehtipuiksi lasketaan seitsemän puulajia, joista euroopanpähkinäpensas kasvaa pensasmaisesti, mutta puun mittoihin. Nämä seitsemän lajia ovat:

title: Talousmetsä

text: Suomessa talousmetsän valtapuuna on mänty, toiseksi tärkein puulaji on kuusi. Näistä saadaan sekä tukkia että kuitupuuta selluloosateollisuuden tarpeisiin. Jonkin verran on vähintään kokeilumielessä käytetty myös tuotuja puulajeja kuten siperianlehtikuusen ja contortamännyn istutuksia. Lehtipuista koivulla katsotaan perinteisesti olevan eniten taloudellista merkitystä.

title: Ahvenanmaan maakunta

text: Jalot lehtipuut kasvavat yleisempänä Ahvenanmaalla kuin eteläisessä Manner-Suomessa, esimerkiksi Etelä-Suomessa harvinaisiksi tai harvalukuisiksi luokitellut puulajit, kuten vuorijalava ja saarni, ovat Ahvenanmaalla yleisiä.[19] Ahvenanmaan rantaniityillä lajirunsaus on suurempi kuin missään Suomessa.[12]

title: Metsälehmus

text: Metsälehmus on kasvupaikaltaan melko vaatimaton jaloksi lehtipuuksi. Tämän ansiosta se ehkä onkin laajimmalle levinnein jalo lehtipuu Suomessa. Metsälehmus viihtyy lehdoissa, purolaaksoissa, jyrkänteiden juurella, rehevillä harjuilla, ja lehtomaisilla kankailla. Se ei useinkaan kärsi talvivaurioista Oulun eteläpuolella, ja se kasvaa jopa katu- ja pihapuuna Rovaniemellä saakka. Metsälehmus on melko hyvä kilpailija Etelä-Suomessa muille lehtipuille ja ravinteikkailla mailla se kukistaa nopeasti männyn. Se ei kuitenkaan pärjää kuuselle Suomessa, sillä kuusella on Suomen pitkässä ja kylmässä talvessa selvät kilpailuedut verrattuna lehmukseen.

title: Jalot lehtipuut

text: Jaloista lehtipuista pohjoisimmaksi on levinnyt metsälehmus. Suomessa sen luontaisen levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee maan poikki suunnilleen Vaasasta Nurmekseen. Levinneisyysalueensa pohjoisosassa se ei kuitenkaan juuri koskaan tuota siemeniä. Noin 5000 vuotta sitten Suomen ilmasto oli nykyistä lämpimämpi, ja silloin laji levisi pohjoisemmaksi kuin missä se nykyisin siementää, minkä jälkeen se on vuosituhansien ajan lisääntynyt etupäässä vain juurivesoista. Metsälehmus oli joskus paljon nykyistä yleisempi, mutta niitä on kaadettu runsaasti lehmuksesta saatavan niinen takia. Nykyiset lehmusesiintymät kasvavatkin monesti esimerkiksi harjuilla, joilla kasvavat yksilöt eivät kelvanneet niinen valmistukseen mutkaisen kasvutavan vuoksi.

title: Metsävaahtera

text: Metsävaahtera on luonnonvarainen puu Suomessa. Se lasketaan kuuluvaksi jaloihin lehtipuihin. Sen luontaisen levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee linjalla Pori-Tampere-Korpilahti-Puumala-Värtsilä. Se on yleinen myös istutettuna piha- ja puistopuuna, ja sellaisena sen menestymisalueen raja on Pohjanlahden rannikolla Kemiä ja Torniota myöten. Sisämaassa viljelyn raja on paljon eteläisempi. Vaahteroiden viljelyn menestymisen edellytyksenä on siemenalkuperän kotimaisuus. Keskieurooppalaiset kannat eivät meillä selviä lounaisrannikkoa lukuun ottamatta.

title: Jämsä

text: Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.

title: Jalot lehtipuut

text: Istutettuina puisto- ja pihapuina jalot lehtipuut ovat varsin suosittuja, ja sellaisina ne menestyvät luonnollisten levinneisyysalueidensa pohjoispuolellakin. Niiden siemenet voivat levitä istutuksista ympäröiviin metsiinkin, minkä vuoksi niiden taimia on varsinkin asutuskeskusten läheisyydessä yleisesti metsissäkin. Sen sijaan suurikokoisiksi kasvaneet luonnonvaraiset yksilöt ovat varsin harvinaisia eteläisimmässäkin Suomessa. Kuitenkin paikoitellen, esimerkiksi Ruissalossa, on jopa tammivaltaisia metsiä.

title: Kynäjalava

text: Kynäjalava eli vanhan kansan kielellä kynneppää ("Ulmus laevis") on jalavien ("Ulmus") sukuun kuuluva jalo lehtipuu. Kynäjalava oli pitkään ainoa rauhoitettu puulaji Suomessa. Sittemmin myös vuorijalava on rauhoitettu.


query: Milloin Valve on perustettu?

title: Valve Corporation

text: Valve Corporation (ent. Valve Software) on Bellevuessa, Washingtonissa sijaitseva videopelien kehittämiseen ja digitaaliseen jakeluun erikoistunut yritys. Gabe Newell ja Mike Harrington perustivat Valve Corporationin (silloinen Valve Software) Kirklandissa, Washingtonissa vuonna 1996. Valven teki kuuluisaksi sen ensimmäinen julkaisu, Half-Life, vuonna 1998.

title: Leo Valve

text: Valve laati lyhyeksi jääneen elämänsä aikana yli 400 tehtävää. Pääosa niistä oli kaksi- ja kolmisiirtoisia mattitehtäviä, mutta hän laati myös joitakin monisiirtoisia mattitehtäviä, itsematti- ja apumattitehtäviä sekä lopputehtäviä. Monet hänen tehtävistään palkittiin kilpailuissa. Valve sai mm. 1936 Helsingin Shakkiklubin 50-vuotisjuhlien kunniaksi järjestetyssä tehtävänlaadintakilpailussa toisen palkinnon kolmesiirtoisten mattitehtävien sarjassa.

title: Leo Valve

text: Vuodesta 1936 alkaen Valve piti taukoa laatimisesta. Hän osallistui kuitenkin tehtäväshakilliseen toimintaan mm. toimittamalla tehtäväpalstaa sanomalehdissä. Hän toimitti Suomen Shakin tehtäväpalstaa Osmo Kailan kanssa vuosina 1934–1939. Talvisodan syttyminen kuitenkin katkaisi Valven toimituksellisen uran. Hän palasi tehtäväshakin pariin vasta 1941, jolloin aloitti laadinnan uudelleen. Valve hoiti Suomen Shakin tehtäväshakin toimittamista yksin vuodesta 1943 aina vuoteen 1948 asti. Tästä toimesta hän siirtyi Helsingin Sanomien tehtäväpalstan toimittajaksi vuosiksi 1948–1952. Hän ehti ennen kuolemaansa vielä toimittamaan kolmannen kerran Suomen Shakin tehtäväpalstaa 1952. Lehtien tehtäväpalstojen ohella Valve toimitti useiden vuosien ajan Suomen Tehtäväniekkojen monisteita. Valve kuoli vain 38-vuotiaana Helsingissä joulukuussa 1952.

title: Half-Life: Opposing Force

text: Half-Life: Opposing Force on Gearbox Softwaren ja Valve Corporationin yhdessä kehittämä lisäosa Valven "Half-Life"-videopeliin. Sierra Entertainment julkaisi lisäosan vuonna 1999 Windowsille. Gearboxin perustajajäsenen Randy Pitchfordin mukaan Valve antoi kehityksen Gearboxille, jotta Valve voisi itse keskittyä muihin projekteihinsa. Vuonna 2013 peli julkaistiin OS X:lle ja Linuxille.

title: Kulttuuritalo Valve

text: Kulttuuritalo Valve, entinen Nuoriso- ja kulttuurikeskus NUKU, on yksi Oulun seitsemästä kulttuurilaitoksesta, joiden toiminta-ajatuksena on tuottaa kulttuuripalveluja yhteistyössä taiteilijoiden, taide- ja kulttuurijärjestöjen sekä yhdistysten kanssa. Vuosittain Oulussa järjestettävät festivaalit ovat näkyvin osa kulttuuritalo Valveen toimintaa.

title: Väinö Valve

text: Väinö Valveen kunniamerkit ovat esillä Museo Militariassa Hämeenlinnassa. Lisäksi Suomen Jääkärimuseossa Kauhavan Kortesjärvellä on Valveelle omistettu muistohuone, jossa on runsaasti hänelle kuuluneita esineitä. Helsingin Herttoniemessä Siilitien ja Oravatien väliin jäävässä Väinö Valveen puistossa on kenraali Valveen muistomerkki.

title: Leo Valve

text: Valven laatimista tehtävistä kansainvälisten valiotehtävien kokoelmiin eli FIDE-albumeihin on valittu 20 tehtävää, joista hänelle kertyi albumipisteitä 20. Pistemäärä ylittää laadinnan fidemestarin arvonimeen vaadittavan pisterajan eli 12 pistettä, mutta tätä arvonimeä Valvelle ei ole myönnetty. Tunnustuksena ansioistaan shakkitehtävien laatijana Valvelle myönnettiin kuitenkin kansallisen tehtävämestarin arvonimi 1945. Laatijana Valve sovelsi tehtävissään monia tehtäväshakillisia teemoja. Näistä tunnetuimpia ovat Valven houkutusteema ja Suomi-teema.

title: Leena Valvanne

text: Valvanne edisti hyvin voimakkaasti Suomessa luonnonmukaisia synnytyksiä ja isien osallistumista synnytykseen. Hän oli ammatillisissa asioissa paljon julkisuudessa ja myös kirjoitti paljon oman alansa asioista. Kätilölehden pitkäaikaisena päätoimittajana Valvanne vaikutti omaan ammattikuntaansa. Hän oli myös Kätilöliiton kunniapuheenjohtaja.

title: Konsepti (yritys)

text: Konsepti Oy oli helsinkiläinen vuonna 1983 perustettu business-to-business-mainontaan erikoistunut mainostoimisto. Se muutti vuonna 2014 nimensä Faster Horse Oy:ksi ja myytiin osaksi Valve Groupia, johon kuuluu myös muun muassa mainostoimisto King.

title: Wille Valve

text: Wille Valve (s. 17. kesäkuuta 1980 Maarianhamina) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän toimii Ahvenanmaan maltilliset -puolueessa (Moderaterna på Åland).Valve nimitettäneen vuoden 2013 loppupuolella Ahvenanmaan maakuntahallituksen kansliaministeriksi, jonka vastuulla ovat mm. EU-kysymykset, Ahvenanmaan poliisi ja kunnalliset asiat. 2009–2011 Valve työskenteli Euroopan parlamentissa Rkp:n eurokansanedustaja Carl Haglundin erityisavustajana, vastuullaan Ahvenanmaahan liittyvät asiat. Valve on toiminut Ahvenanmaan sovittelutoimiston sovittelijavastaavana ja Ålandsbankenin markkinaosaston copywriterina.

title: Väinö Valvanne

text: Väinö Henrik Valvanne ent. Wegelius (10. toukokuuta 1887 – 8. maaliskuuta 1919) oli teosofi ja kirjailija. Hänen veljensä Hugo Valvanne tuli tunnetuksi suurlähettiläänä. Molempien isä Henrik Eliel Wegelius oli rovasti, valtiopäivämies ja sanomalehden perustaja.

title: Valve Corporation

text: Half-Lifen menestyksen jälkeen Valve ryhtyi kehittämään Team Fortress Classic -modia Half-Lifeen. Valve auttoi myös itsenäisiä modien kehittäjiä ja on hankkinut joidenkin modien oikeudet itselleen. Valven nykyään omistamia, aiemmin itsenäisiä modeja ovat muun muassa Counter-Strike ja Day of Defeat.

title: Half-Life (pelisarja)

text: Valve kehitti Half-Life 2:lle kaksi lisäosaa: Episode Onen, joka julkaistiin vuonna 2006,[24] ja Episode Twon, joka julkaistiin vuonna 2007.[25] Valve aikoi julkaista myös kolmannen lisäosan, Half-Life 2: Episode Threen, jonka ei kuitenkaan ollut tarkoitus olla pelisarjan loppu.[26] Lisäosasta on saatavilla useita konseptikuvia.[27][28][29] Myöhemmin Valven toimitusjohtaja Gabe Newell ilmoitti, että episodimainen malli hylättiin.[30] Useiden haastatteluiden ja monien tuotanto-ongelmien jälkeen Valve ei ole suostunut antamaan peliin liittyviä haastatteluja.[31] Episode Three on nimetty myöhemmin pelihistorian suurimmaksi vaporwareksi.[32]

title: Väinö Valve

text: Valveen johtaman rannikkotykistön pääaseistuksena olivat Venäjän laivastolta sisällissodassa vallatut kiinteät järeät rannikkotykit. Valveen johdolla rannikkopuolustuksen järjestely muunnettiin vastaamaan itsenäisen valtion tarpeita. Samalla Valveen tehtävät laajenivat ensin rannikkopuolustuksen, sitten merivoimien komentajuuteen. Tässä tehtävässä Valve pysyi myös sotien ajan. Talvisodan jälkeen Valve sai ylennyksen kenraaliluutnantiksi ansioistaan merivoimien komentajana.

title: Leo Valve

text: Matti Myllyniemen vuonna 1973 julkaisema teos "Leo Valve" sisältää 136 Valven laatimaa tehtävää.

title: Valve Anti-Cheat

text: Valve Anti-Cheat (VAC) tai Valven huijauksenesto on Valven kehittämä järjestelmä, jolla pyritään estämään pelaajien huijaamista videopeleissä automaattisesti vanhoista "Overwatch"-käyttäjistä ja perinteisestä ilmoita pelaajasta -toiminnosta huolimatta. Tämä järjestelmä on osa Steamiä.

title: Väinö Valve

text: Valve kirjattiin Jääkäripataljoona 27:n täydennyskomppanian rulliin 1. toukokuuta 1916, mistä hänet siirrettiin jääkäritykistöön, haupitsipatteriin 17. marraskuuta. Valve oli mukana Riianlahden rannikon asemasodassa sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hänet ylennettiin vuoden 1917 aikana hilfsgruppenführeriksi ja edelleen gruppenführeriksi.

title: Ari Valvee

text: Valvee aloitti peliuransa Euran Pallossa. Muita hänen seurojaan olivat FC Haka, Vasalunds IF, Helsingin Jalkapalloklubi ja Pallo-Iirot. Vuosina 1980–1989 Valvee pelasi 47 ottelua Suomen A-maajoukkueessa ja teki niissä kahdeksan maalia.

title: Väinö Valvanne

text: Valvanne aloitti opinnot Turun suomalaisen klassillisessa lyseossa vuonna 1897 josta hän valmistui ylioppilaaksi keväällä 1905. Samana vuonna hän siirtyi Helsingin yliopistoon jossa hän opiskeli mm. kreikkaa ja haaveili kansakoulun opettajan virasta. Valvanne avioitui vuonna 1914 sairaanhoitaja Elina Rutasen kanssa.

title: Heikki Valvanne

text: Valvanne oli pääministeri Rainer von Fieandtin sihteeri parin kuukauden ajan 1957–1958. Valvanne kuului Wegeliuksen sukuun. Hänen setänsä oli suurlähettiläs Hugo Valvanne.

title: Kulttuuritalo Valve

text: Kulttuuritalo Valveella toimii oma lastenkulttuurin tuotanto, joka on osana valtakunnallista Taikalamppu-verkostoa. Valveen lastenkulttuurissa toimii mm. Valveen elokuvakoulu ja Valveen sanataidekoulu, jotka järjestävät runsaasti koulutusta ja kursseja vauvaikäisistä aikuisiin. Yhteistyössä Oulun taidemuseon kanssa järjestetään vauvojen värikylpyä.

title: Väinö Valve

text: Valve kuului 25. helmikuuta 1918 Suomeen saapuneeseen jääkäripataljoonan pääjoukkoon ja toimi Suomen sisällissodassa tulenjohtajana jääkäritykistössä. Valveen kyvyt huomattiin pian, ja hänen uransa eteni nopeasti sisällissodan jälkeen. Jo vuonna 1919 Valve sai komentoonsa kotikaupunkiinsa Lappeenrantaan sijoitetun Raskaan tykistörykmentin. Vuonna 1921 Valve avioitui Margareta Helena Cornérin kanssa. Lapsia pariskunta sai yhteensä kolme.

title: Väinö Valve

text: Sodan jälkeen Valve toimi puolustusministerinä noin puolen vuoden ajan. Tämän jälkeen hän joutui valvontakomission painostuksen vuoksi siirtymään eläkkeelle vain 50-vuotiaana. Sodan jälkeisen ajan Valve kunnostautui veteraanijärjestöjen työssä. Vuonna 1992 presidentti Mauno Koivisto palkitsi Valveen näistä ansioista ylentämällä hänet jääkärikenraaliksi.

title: Valve Hammer Editor

text: Valve Hammer Editor on Valve Corporationin kehittämä kenttäeditori Source-tietokonepelejä varten. Sillä voi luoda karttoja lähes kaikkiin Source-peleihin.

title: Steam Machine

text: Steam Machine on Valve Corporationin pelikonsoli/pelitietokonekonsepti. Konsolin on tarkoitus toimia osin franchise-periaatteella. Valve kehittää laitteelle ohjelmiston, SteamOS:n, ja prototyyppilaitteita mutta ei varsinaisia myytäviä laitteita. Lisäksi Valve on kehittänyt laitetta varten peliohjaimen. SteamOS on Linuxiin perustuva käyttöjärjestelmä, jossa keskeisessä osassa on Valven Steam-ohjelmistojenjakeluohjelmisto. Varsinaiset pelikoneet valmistaa ja myy useat eri valmistajat.

title: 1. jääkäripatteristo

text: Päällikkö: jääkärikapteeni Torsten Ragnar Fredrik Lecsch (haavoittui 21. maaliskuuta), jääkäriyliluutnantti Jarl Frithiof Lundqvist (21. maaliskuuta alkaen, toimi aikaisemmin jääkäritykistön adjutanttina, siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen perustetun jääkäritykistöprikaatin esikuntapäälliköksi), jääkäriluutnantti Väinö Lahja Rikhard Valve.

title: Timo-Veikko Valve

text: Valve aloitti opintonsa Länsi-Helsingin musiikkiopistossa ja siirtyi sieltä Sibelius-Akatemiaan vuonna 1997, josta hän valmistui vuonna 2007. Valve on opiskellut myös Edsbergin Musiikki-instituutissa vuosina 2002-2006.

title: Väinö Valveen puisto

text: Puisto nimettiin vuonna 2007 viimeisen jääkärikenraalin ja Merivoimien entisen komentajan Väinö Valven mukaan. Paikassa sijaitsee myös Väinö Valveen muistomerkki, jonka muistomerkkikivi on tuotu Isosaaren linnakkeelta. Kiven valinnan suoritti prikaatikenraali Asko Kilpinen. Valve asui Oravatiellä puiston vieressä viimeiset elinvuotensa.

title: Promonauha / Aina valveilla

text: Promonauha / Aina valveilla on jyväskyläläisten rap-artistien Krison ja Aren yhteisjulkaisu, joka sisältää Krison "Promonauha" -EP:n ja "Aren Aina valveilla" -EP:n. Levy julkaistiin 2. maaliskuuta 2018 Meiän Musiikki -levy-yhtiön kautta.

title: Kulttuuritalo Valve

text: Kulttuuritalo Valveen tiloista löytyvät Oulun kaupungin kulttuuriasiainkeskuksen lisäksi Nukketeatteri Akseli Klonk, Oulun Elokuvakeskus, Pohjoinen valokuvakeskus, Jojo – Oulun tanssin keskus, Oulun musiikkivideofestivaalit, Kulttuurilehti Kaltio, Oulun sarjakuvakeskus, Soiva Siili -orkesteri ja Galleria 5. Lisäksi useat kulttuurialan toimijat järjestävät Valveella säännöllisesti tapahtumia ja kursseja.


query: Onko Käärmeimuri -romaanissa kuolema läsnä?

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri on kielellisesti runsas, absurdi ja mystinen kertomus maailmasta, jossa ihmiset ja jumalat vaihtavat jatkuvasti muotoaan: he kuolevat ja syntyvät, murhaavat toisiaan tai heittäytyvät itse kuolemaan vain ruumiillistuakseen uudestaan eri henkilöksi eri tilanteisiin. Kuoleman lisäksi läsnä ovat huumeet, sadismi, masokismi, jumalat ja olemassaolon filosofinen pohdinta maailmassa, jossa väkivaltaan, sukupuolitoimintoihin ja tappamiseen on niin turruttu, että asiat tapahtuvat usein kuin ohimennen.

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri () on venäläiskirjailija Jegor Radovin (1962–2009) kokeellinen postmoderni romaani [1][2]. Alkuperäisteos valmistui vuonna 1989 ja julkaistiin Venäjällä vuonna 1992[3]. Suomessa Käärmeimuri julkaistiin vuonna 1993 Jukka Mallisen suomentamana[1]. Jegor Radov kuuluu venäläisiin postmodernisteihin[2], joskaan Käärmeimurin Radov ei omien sanojensa mukaan katsonut edustavan perinteistä postmodernismia. [4].

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri tarjoaa runsaasti aineksia dystooppiseen luentaan niin kielellisesti kuin sisällöllisesti. Teoksen yleistunnelma on arvaamattomine väkivallantekoineen kaoottinen ja painajaismainen, mitä vahvistaa Radovin tyylillisesti tempoileva ja räiskähtelevä kieli. Julmistakin teoista kirjoitetaan lyhyesti ja kliinisesti todeten, dynaamista toimintaa kuvataan hitaasti ja absurdin yksityiskohtaisesti, asiohin viitataan kasvottomalla, byrokraattisella käsitteistöllä ja kerrontaan pudotellaan silkan absurdeja ilmauksia. Tyylin ja sisällön ristiriitaisuus tekee teoksessa näkyväksi kielen roolin vallankäytön välineenä, mikä on dystopioille tyypillistä.[5]

title: Härjänoja

text: Härjänojan ja Somerniemen luonto ja ihmiset ovat läsnä sekä Hämäläisen runoissa että romaanien maaseutukuvauksissa. Muistelmissaan vuonna 1993 Hämäläinen kertoo, miten "Härjänojan kylä suorastaan tulvi runon aiheita. Asuin keskellä runoa ja tunsin olevani kylän runoilija: toiset tekivät kylässä muut työt, minä runoilijan työt." Tästä kertoo runo "Härjänojankylässä" kokoelmassa "Surmayöt" (1957), jossa kyläläisten niittäessä heinää niityillä runoilija kerää heinää ruskeaksi palaneelta nummelta unen suurisilmäiselle karjalle. Kokoelmissa "Surmayöt" (1957) ja "Punainen surupuku" (1958) rakastettu kylä muuttuu kuitenkin myrkytetyksi viitaksi, ja myös kylän autioitumista kuvataan useissa runoissa. Runossa "Kuolema nummella" kokoelmasta "Sukupolveni unta" (1987) kylän nummilla soittaa enää vain kuolema, ei enää ohikulkijana vaan kylän ainoana asukkaana.

title: Koiramme Firenzessä

text: Romaanista julkaistiin vuonna 1930 Yhdysvalloissa englanninkielinen käännös "The Hound of Florence", jonka loppu eroaa olennaisesti saksankielisestä alkuteoksesta. "Der Hund von Florenz" on tragedia, ja se päättyy Lucaksen kuolemaan, mutta amerikkalaisessa julkaisussa on onnellinen loppu. Ei tiedetä, onko vaihtoehtoinen loppu Saltenin kirjoittama tai hyväksymä. — Suomenkielinen käännös sisältää molemmat loppuratkaisut.

title: Béla Kun

text:
Elokuussa 1919 neuvostotasavalta luhistui ja Béla Kun pakeni Neuvosto-Venäjälle. Vuodesta 1921 lähtien hän toimi Kominternin johdossa ja vuodesta 1928 sen toimeenpanevan komitean jäsenenä. Vuonna 1937 Béla Kun erotettiin kaikista tehtävistään kommunistisessa liikkeessä, vangittiin ja pantiin syytteeseen osallistumisesta salaliittoon Stalinin murhaamiseksi. Hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin Stalinin määräyksestä.
Béla Kunin nimi oli esillä myös Nikolai Buharinia vastaan vuonna 1938 käydyssä oikeudenkäynnissä, jossa virallinen syyttäjä Andrei Vyšinski väitti hänen suunnitelleen Buharinin kanssa Stalinin murhaamista. Béla Kun ei itse ollut läsnä tässä oikeudenkäynnissä, ja Arvo Tuominen onkin arvellut, että Béla Kun oli jo siihen mennessä teloitettu, ”sillä muuten hänet olisi tuotu tähän istuntoon joko todistajaksi tai tuomittavaksi”.

title: Lammio

text: Monille Tuntemattoman sotilaan hahmoille on esitetty todellisia esikuvia, mutta Lammion Linna on itsekin sanonut olevan kirjailijan kehittämä, kokonaan teoreettisesti hahmoteltu henkilö. Kirjailija on tarkoituksellisesti kerännyt hahmoon kaikki suomalaisen kantaupseeriston asennevirheet, eikä hahmo Jaakko Syrjän mukaan kehity romaanin aikana, vaikka onkin romaanihenkilönä tosi ja kuvana tarkka; tässä suhteessa Lammio muistuttaa Syrjän mukaan Lehtoa, vaikka hahmojen kohtalo olikin eri, kun Lehto on romaanissa jo ennalta määrätty kuolemaan, mutta Lammio jää henkiin ja saa ylennyksiä.

title: Takeo Arishima

text: Arishiman yksityiskohtaisia päiväkirjoja on julkaistu hänen kuolemansa jälkeen. Hänen tunnetuin romaaninsa "Aru onna" (Eräs nainen) ilmestyi vuonna 1919.

title: Nuorena nukkunut

text:
Teoksessa kuolema on vahvasti läsnä. Se tuntuu helpottavalta, koska se on hengen voitto materiasta. Silja on kuollessaan onnellinen, hän täyttää tehtävänsä tässä maailmassa. Aineellinen menetys onkin romaanissa elämän onnen edellytys. Romaania pidetään syntymäajankohtaansa sitoutuvana ajankuvana. Epävarmat ajat ja talouspula vaikuttivat ja historia sekä juuret kiinnostivat yleisesti.
Yksi romaanin teemoista on eräänlainen isällinen kolminaisuus. Kustaalla, Professorilla ja Armaalla on Siljan elämään suuri vaikutus. Isä on isä, Professori eräänlainen viisas isähahmo ja Armas hänen rakkautensa kohde. Tämän kolminaisuuden vaikutus tulee esiin erityisesti Siljan unissa ja kuumehoureissa. Varsinkin isän merkitys on suuri. Rajala toteaakin, että "teoksen sisäistekijä varaa Kustaalle etusijan Siljan miessuhteiden joukossa".

title: Betty Elfving

text: Romaanissa on huomattavaa se, että varsinaista taistelua ei juuri kuvata, vaikka sota on jatkuvasti läsnä. Teos rakentuu kohtauksittain siirtymällä tapahtumasta toiseen. Väliin jäävää aikaa ei tarkemmin selitetä. Tässä voi nähdä vaikutteita näytelmäkirjallisuudesta. Romaaniin sisältyy myös historiankirjoitusta muistuttavia jaksoja, joissa selitetään tapahtumien ja henkilöiden taustoja. Omaan aikaansa suhteutettuna ne ovat varsin päteviä.

title: Käärmeimuri

text: . Pekka Pesosen Helsingin Sanomissa julkaistu kirja-arvio Jevgeni Popovin teoksesta Aaton aattona sekä Jegor Radovin teoksesta Käärmeimuri.

title: Jean Paulhan

text: Paulhan kirjoitti esipuheen "Onnesta orjuudessa" vuonna 1954 ilmestyneeseen eroottiseen romaaniin "Histoire d'O" (suom. ). Romaanin salanimellä "Pauline Réage" kirjoittanut Anne Desclos paljasti vasta Paulhanin kuoleman jälkeen kirjoittaneensa O:n tarinan tuolloisen rakastajansa Paulhanin innoittamana.

title: Kuolema Niilillä

text: "The Scotsmanissä" todettiin 11.11.1937: "Agatha Christien romaani, varsinkin kun pääosassa on Hercule Poirot ”harmaine aivosoluineen”, on aina huomionarvoinen tapahtuma. On makuasia, onko kirjailija ylimielinen antaessaan yllättävän käänteen päätösluvuille, mutta toisaalta voidaan sanoa hänen pelaavan reilua peliä. "Kuolema Niilillä" -romaanissa arvoituksen ratkaisu ei kuitenkaan tule niin suurena yllätyksenä, mihin Christien vannoutuneet ihailijat ovat tottuneet. Ei ainakaan jos on lukenut huolellisesti erään tietyn luvun ja on halukas seuraamaan Poirotin eräitä vihjeitä niiden loogiseen päätökseen. Osaako lukija arvata, kuka murhaaja on – ja tällä tarkoitan murhan tekotapaa – onkin kokonaan toinen asia. Joka tapauksessa tämä on todellakin ratkaisemisen arvoinen tapaus." Arvostelu päättyi sanoihin: "Christie on jälleen kerran punonut mitä nerokkaimman juonen, joka on täynnä häiritseviä tekijöitä ja olosuhteita, ja sitten esittänyt kaiken sellaista arvostavalle lukijakunnalle.

title: Käärmeimuri

text: Käärmeimuri koostuu fragmentaarisista kohtauksista maailmassa, jossa ihmisten elämänkulkua kontrolloidaan tarkkaan vartioidusta Kaiken Keskuksesta käsin. Teoksen maailmassa ihmisillä on ollut syntymästään saakka vasemmassa ohimossaan pieni punainen tähti, jonka kautta heille jaetaan uudelleensyntymässä aina uusia ”minä”-tuntemuksia tai personaalioita. Keskeisin henkilö on jumalista ja heidän ruumiillistumistaan syntynyt Miša Se, joka kulkee uudelleensyntymästä toiseen tehtävänään hävittää jumalallisesta järjestelmästä poispudonnut maailma ja täten pelastaa sen asukkaat ikuiselle olemassaololle. Teoksen edetessä Miša alkaa vähitellen kyseenalaistaa ajatuksen jälleensyntymisestä ja ampuu lopulta itseään keskelle punaista tähteä.

title: Leo Tolstoi

text: Tolstoin suuret romaanit ovat maailmankirjallisuuden klassikkoja, mutta hän oli myös pienoisromaanin ja novellin taitaja. Varhaisvaiheen kuuluisia novelleja ovat muun muassa ”Avio-onni” (1859), ”Kolme kuolemaa” (1859) ja ”Vanha ruuna” (1886).[7] Myöhemmät ”Isäntä ja renki” (1895), ”Isä Sergius” (1898) ja ”Kornei Vasiljev” (1906) todistavat ehtymättömästä taiteellisesta luomisvoimasta.[4] Tolstoin lyhyitä kertomuksia on valikoimassa Valitut kertomukset (kolme osaa, 1963).[7]

title: Käärmeimuri

text: Murhia ja itsemurhia seuraa väistämättä uusi ruumiillistuminen, sillä ihmisillä on otsassaan punainen pieni tähti, joka sitoo heidät jälleensyntymisen jatkuvaan kehään. Yksilö on toisin sanoen sidottu valtaapitävän järjestelmän toimintaan ja pakotetaan osaksi sen rituaaleja. Dystopioissa esiintyy tyypillisesti rituaaleja, joissa julkisen ja yksityisen raja katoaa[6]. Punaisen tähden myötä ihmisestä tulee julkisen rituaalin sija, ja julkinen ja yksilö ikään kuin sulautuvat: "Hänellä oli ollut kuten muillakin syntymästä asti pieni punainen tähti vasemmassa ohimossaan, sillä korkeimmat voimat olivat pitäneet huolta hänen alkuperäisen olemuksensa säilymisestä vuosisatojen kierrossa [--]." (s. 20) Seuraavan lainauksen perusteella voidaan lisäksi kysyä, onko yksilöitä teoksen maailmassa lähtökohtaisesti edes olemassa: "Lapsen syntyessä sille tehdään välittömästi tämä tähti ja jonkun ’minä’ astuu siihen.” (s. 237)

title: Käärmeimuri

text: Luokka:Venäläiset romaanit Luokka:Venäjän kirjallisuus Luokka:Vuoden 1992 kirjat

title: Horus

text: Horuksen äiti oli Isis ja isä Osiris. Horuksen uskottiin kostaneen isänsä kuoleman. Hänen uskottiin myös olevan läsnä faraoiden kruunauksessa ja pitävän heihin yhteyttä. Kuolemansa jälkeen faraot muuttuivat Horuksen isäksi Osirikseksi. Myöhemmin Horus yhdistettiin myös Ra-Horakhten muodossa kiinteästi auringonjumala Rahan, ja näitä kahta onkin toisinaan vaikea erottaa toisistaan.

title: Käärmeimuri

text: Väkivaltaan suhtaudutaan dystopialle ominaisesti joko täysin välinpitämättömästi[5] tai kieroutuneella kiinnostuksella. Erilaisia kuolemisen tai sairastamisen tapoja käsitellään mielenkiintoisina aistimuksina, sillä niitä seuraa väistämättä uudelleensyntymä. ”Nyt meillä on Keskus ja Keskuksessa on Keskusten Keskus, joka suorittaa kaiken tämän. Ja niin meidän maailmamme on olemassa ja kuolema on meille vain mielenkiintoinen arkinen tapahtuma.” (s. 237 - 238)

title: Cicero

text: Hätätilavaltuuksien nojalla joitain salaliittolaisia teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä. Julius Caesar kannatti lievempiä rangaistuksia, Cato nuorempi sen sijaan tuki kuolemanrangaistusta. Cicero vei salaliittolaiset pahanmaineiseen Tullianumin vankilaan ja oli henkilökohtaisesti läsnä, kun pyöveli kuristi heidät. Oikeudenkäynnin unohtaminen raivostutti kansaa, mutta tarinan mukaan Cicero vastasi pitämällä kokonaisuudessaan yhden sanan pituisen puheen: ”Fuerunt” (”He olivat”).[7] tai ”Vixerunt” (”He elivät”). Tämän formulantyyppisen ilmauksen taustalla oli mahdollisesti pyrkimys välttää huonoa onnea välttämällä suora kuolemasta puhuminen.

title: Dracula

text: Ensimmäinen elokuvasovitus Drakula tehtiin Neuvostoliitossa vuonna 1920, mutta yhtään kopiota elokuvasta ei ole säilynyt.[16] Koko elokuvan olemassaolokaan ei ole varmaa. Myös seuraavana vuonna Unkarissa tehty Drakula halála ('Drakulan kuolema') on hävinnyt, mutta sen juoni on säilynyt siitä tehdyssä kirjassa. Elokuva ei ole Stokerin Draculan suora filmatisointi, vaikka sillä onkin romaanin kanssa selkeitä yhteyksiä.[17]

title: Herodes Antipas

text: Asko Sahlberg julkaisi vuonna 2013 historiallisen romaanin "Herodes". Siinä karkoituspaikassaan elelevä vanha tetrarkki muistelee elämänsä kulkua. Häntä vaivaa suurena profeettana pitämänsä Johannes Kastajan kohtalo. Lisäksi hän pohtii hallitsijan asemaa melko pessimistisesti: onko hallitsija vapaa vai onko hänet asemansa vuoksi pakotettu tiettyihin rikoksiin? Kumpi on pelottavampaa: lähestyvä kuolema vai hänen elämänsä elämä? Onko hän sittenkin tehnyt suurimman rikoksen itseään kohtaan?

title: Kuolema Niilillä

text: E. R. Punshon aloitti "The Guardianin" arvostelunsa 10.12.1937 sanomalla: "Jos haluaa arvioida, onko romaanikirjailija todella lahjakas kirjailija, niin usein kannattaa kiinnittää huomio siihen, miten sivuhenkilöt – joiden luomiseen kirjailija todennäköisesti ei perehdy niinkään tarkasti – käsitellään romaanissa ja ovatko he todella aitoja, eläviä henkilöitä. Christiellä se onnistuu aina hyvin, ja tuskin koskaan paremmin kuin tässä romaanissa." Hän jatkoi kuvailemalla eräitä henkilöitä ja sanoi sitten: "kaikki nämä ja myös heidän matkustajakumppaninsa on kuvailtu selkeästi ja nasevasti – myös silloin kun he ovat enemmän henkilötyyppejä kuin henkilöitä, ja siten ilman sitä täyteläisyyttä, jota löytyy Dickensin tai Thackerayn romaaneista." Lopuksi hän totesi: "Poirotin harmaat solut joutuivat todellakin tekemään kokopäivätyön hänen ratkaistessaan arvoitusta. Huolellisesti punotut alibit tuntuvat kiehtovan Christietä ja tälläkin kertaa hänellä on mitä parhaimmat mahdollisuudet näyttää taitonsa niiden punomisessa. Vikoja hakeva kriitikko voisi tosin ihmetellä, onko Poirot muuttumassa liian salailevaksi kun hän salaa esimerkiksi sellaisen tärkeän johtolangan kuin luodinreikä pöydässä. Jos lukijan on tarkoitus nauttia kaikesta, hänen myös pitäisi tietää kaikki."

title: Valentin Vaala

text: Monissa arvioissa yhdeksi Vaalan parhaista elokuvista on mainittu "Ihmiset suviyössä" (1948), joka on hänen sovituksensa F. E. Sillanpään samannimisestä romaanista. Se on tarina yhdestä juhannusyöstä, jolloin monen ihmisen kohtalot nivoutuvat yhteen. Tarinassa on sillanpääläiseen tapaan läsnä niin kuolema kuin syntymäkin. Vaikka elokuvassa on useita henkilöitä, sen varsinaisessa pääosassa on suomalainen suviyö.

title: Käärmeimuri

text: Dystopioille tyypillisesti Käärmeimurista on löydettävissä myös uskonnollisia elementtejä.[5] Teoksesta löytyy viittauksia paitsi Raamattuun myös itäisiin uskontoihin. Kirjassa esiintyy huddhismi-niminen uskonto, jonka tunnustajat eivät usko jälleensyntymiseen vaan Todelliseen Kuolemaan. Etenkin huddhismin kuvauksessa teoksesta voi löytää dystopialle tyypillistä satiiria[5][6], jonka kohteeksi joutuvat esimerkiksi kielen ja vallan suhde ("Tämä juuri on huddhismin tärkein rukous, keksin sen äsken. Se noudattaa uskontomme kaikkia sääntöjä: käsittämättömyys (todellinen salaperäisyys), tunnistaminen (jotkin sanat ovat käsitettäviä), ilmestymisen situatiivisuus (keksin sen äsken), alzheimer (harmaan ruunan houretta), epäitsenäisyys (muistuttaa hörlötähöö-runoja), nerokkuus (nerokasta!)" (s. 159)) sekä uskonnolliset rituaalit ja symbolit ("[--] siksi huddhismi voi käyttää absoluuttisesti mitä tahansa rituaaleja ja vaatteita, ne valitaan riippuen vuodenajasta, säästä ja huddhistien mielialasta." (s. 157 - 158))

title: Rutto (romaani)

text: Camus kuvailee kollektiivista kärsimystä, jonka yhteiskunta joutuu kohtaamaan. Hän osoittaa, mitä yhteinen kärsimys saa aikaan yksilöissä ja yhteisössä. Romaanissa viitataan yhä useammin toiseen maailmansotaan lopun lähestyessä: eristysleirit, krematoriot ja taistelu kuolemaa vastaan vastaavat tilannetta, joka vallitsi Ranskassa samaan aikaan. Vaikka rutto onkin voitettu, saattaa se milloin tahansa puhjeta uudelleen, sillä "ruttobasilli ei kuole eikä häviä milloinkaan".

title: Thomas Mann

text: Ensimmäisen maailmansodan kokemusten jälkeen "Taikavuori" merkitsi Mannille lähes täydellistä irtaantumista sotaa edeltäneistä arvoista. Tapahtumapaikka on tosin kuoleman merkitsemä, keuhkotautiparantola jossakin Alpeilla. Sinne kokoontunut eri maita ja näkemyksiä edustanut seurue tekee kuitenkin romaanista paljon edeltäjiään moniäänisemmän. Rakkauden ja kuoleman tuskassa kylpevä nuori kertoja Hans Castorp onkin lähinnä koominen havainnoitsija, sillä tärkeimmät keskustelut käydään muualla.

title: Dibentsylideeniasetoni

text: Dibentsylideeniasetonin trans,trans-isomeeria voidaan valmistaa emäksisissä olosuhteissa bentsaldehydistä ja asetonista. Reaktio on tyypiltään aldolikondensaatio. Muita yhdisteen isomeereja valmistetaan vedyttämällä 1,5-difenyylipentadiyyni-3-onia tai 1,5-difenyylipent-1-en-4-yn-3-onia Lindlar-katalyytin läsnä ollessa.

title: Tess – viattomuuden tarina

text: Polański sai sytykkeen elokuvahankkeelleen vaimoltaan Sharon Tatelta, joka ehdotti juuri ennen kuolemaansa Hardyn romaaniklassikon elokuvatoteutusta, mahdollisesti haluten jopa näytellä itse pääosan. Elokuva onkin omistettu alkuteksteissä ”Sharonille”. Romaanin kaksi aiempaa elokuvasovitusta ovat mykkäelokuvat vuosilta 1913 ja 1924. Kun Polański muutamaa vuotta myöhemmin tutustui vasta teini-iässä olevaan näyttelijä Nastassja Kinskiin, hän totesi löytäneensä Tessin rooliin täydellisesti sopivan näyttelijän.

title: Käärmeimuri

text: Dystopialle tyypillistä on myös hierarkkisen tai sulkeutuneen yhteisön kuvaus[5]. Käärmeimurissa esiintyvät tarkoin vartioitu Keskusten Keskus, vapaa ja totalitaarinen vyöhyke sekä erilaisia, rajattua tarkoitusta varten osoitettuja tiloja, kuten Urheilun ja Fyysisten Pelien Kompleksi. Myös huumeiden käyttäjistä erotetaan ”tavalliset sunnuntaitykittäjät” sekä arvostetut ammattilaiset, jotka kilpailevat eri huumeiden käytön osa-alueilla ja joille myönnetään arvonimiä, kuten Synnynmaan Kunnianarkomaani ja Kristalliruiskun toisen asteen Kunniaristin Ritari.


query: Miten pitkä Peter Steele oli?

title: Peter Steele

text: Peter Steele, syntyjään Petrus Thomas Ratajczyk syntyi katoliseen perheeseen Brooklynissa, New Yorkissa tammikuussa 1962. Hänen isänsä oli venäläistä ja puolalaista alkuperää ja hänen äitinsä Skotlannista. Steelellä oli viisi vanhempaa sisarta ja hän oli perheensä kuopus. Hänen isänsä oli taistellut toisessa maailmansodassa ja työskenteli myöhemmin telakalla. Ratajczykin perhe oli erittäin musikaalinen. Steele peri isältään musikaalisuuden sekä suuren kokonsa. Hän osasi muun muassa puhelimen näppäinääniä kuunnellen sanoa, mihin numeroon oltiin soittamassa.[2] Hänestä kasvoi 203 senttimetriä pitkä.

title: Peter Steele

text: Steele soitti runsaasti voimasointuja ja käytti huomattavia määriä säröä, tämä oli yksi perustekijä Type O Negativen painostavaan ja raskassointiseen soundiin. Tätä hän tosin vähensi uransa loppupuolella huomattavasti. Hän ei tavallisesti käyttänyt perinteistä bassohihnaa, vaan ripusti soittimen kaulalleen kettingillä.

title: Fine Young Cannibals (albumi)

text:
6. "Blue" (Steele / Gift / Cox)
7. "Move to Work" (Steele / Gift)
8. "On a Promise" (Steele / Gift)
9. "Time Isn't Kind" (Steele / Gift / Cox)
10. "Like a Stranger" (Steele / Gift)

title: Peter Steele

text: Vuonna 1995 Steele poseerasi alastomana Playgirl-lehdelle, mutta alkoi myöhemmin katua sitä saatuaan selville, että ainoastaan 23 prosenttia lehden lukijoista on naisia.

title: Peter Steele

text: Steele perusti ensimmäisen yhtyeensä Falloutin vuonna 1979, jossa lauloi ja soitti bassoa. Yhtyeessä oli mukana tuleva Type O Negative-kosketinsoittaja Josh Silver. Falloutin hajottua vuonna 1982 Steele perusti thrash metal-yhtyeen Carnivore. Hänen kirjoittamansa kappaleet olivat varsin vihaisia ja hän käsitteli niissä uskontoa, sotaa, eri rotuja ja köyhyyttä. Carnivore levytti kaksi studioalbumia ja hajosi pian toisen ilmestyttyä 1987.

title: Peter Steele

text: Steele harrasti vapaa-ajallaan uintia, painonnostoa ja tietokirjojen lukemista. Hän kävi säännöllisesti kuntosalilla ja vaati jopa keikkapaikkojen takahuoneisiin kuntosalilaitteita. Esimerkiksi kesällä 2003 Type O Negativen vieraillessa Suomessa Tuska -festivaaleilla Steelelle rakennettiin pieni kuntosali.[4] Häntä kiinnosti paljon eurooppalainen, etenkin pohjoismainen kulttuuri. Hän harrasti myös talonsa remontointia, arkkitehtuurin tutkimista, autojensa virittelyä ja hölkkäämistä. Hän piti erityisesti kissoista, joita hän omisti vuosien varrella useita.

title: Type O Negative

text: Itse Type O Negative syntyi alun perin nimellä Repulsion, mikä oli englantilaisen metalliyhtyeen nimissä ja nimi vaihdettiin Subzeroksi. Tämäkin vaihdos osoittautuikin vain Yhdysvaltojen Queensistä tulevan toisen Subzeron omistamaksi nimeksi. Peter Steele ja muut jäsenet olivat ehtineet tatuoida jo legendaarisen logonsa käsivarsiinsa ja uusi logoa vastaava nimi jäi Steelen vastuulle. Hän kuuli veripalvelusta ilmoituksen O miinus -veren tarpeelle ja siitä hän kehitti yhtyeen nimeksi Type O Negative.

title: Slow, Deep and Hard

text: Albumin alkuperäisen nimen oli tarkoitus olla "None More Negative", mutta päätyi mainitsemattomista syistä nykyiseen muotoonsa. Albumi jäi melko vähäiselle huomiolle verrattuna yhtyeen menestysalbumeihin Bloody Kisses ja October Rust. Albumin sisältö on raskasta ja Steelen laulutyyli raakaa karjumista myöhemmin tavaramerkiksi muodostuneen bassobaritoninsa sijaan. Musiikillisesti albumi on verrattavissa Type O:a edeltäneeseen bändiin, Carnivoreen. Albumin tekstit sisältävät aiheita, jotka liittyvät petollisen tyttöystävän murhaamiseen kirveellä, kappaleet ovat myös usein huomattavan pitkiä ja harvemmin jäivät pituuksiltaan alle kuuden minuutin. Albumia pidetään yhtenä Doom- ja Goottimetallin kulmakivinä. Albumi sisältää huomattavia määrie Peter Steelen omalaatuista mustaa huumoria ja levynkansi vastaakin nimeään sensuroidulla kuvalla yhdynnästä. Vaikkakin albumin musiikki oli keskimäärin nopeaa ja aggressiivista, Type O Negative flirttaili Doom Metal-vaikutteitaan tuskallisen hitailla väliosilla.

title: Peter Steele

text: Steelen huhuttiin kuolleen vuonna 2005, kun Type O Negativen kotisivuilla julkaistiin 13. toukokuuta 2005 kuva hautakivestä jossa oli Steelen nimi ja teksti "Free at Last". Tämä oli kuitenkin yhtyeen tapa kertoa mustalla huumorillaan levy-yhtiönsä vaihdoksesta.

title: Peter Steele

text: Steelen sekä Type O Negativen teki tunnetuksi heidän musta huumorinsa. He viljelivät sanoituksissaan ja konserteissaan usein vitsejä, jotka olivat erittäin hillittyjä, itseironisia ja synkkiä.

title: Peter Steele

text: Steele alkoi opiskella kitaransoittoa 12-vuotiaana, mutta vaihtoi pian bassoon. Hän oli vasenkätinen, mutta osti oikeankätisten basson, koska se oli halvempi.[3]

title: Miten meitä hallitaan

text: Miten meitä hallitaan () on vuonna 2008 ilmestynyt Peter Millerin ja Nikolas Rosen kirja. Teos käsittelee hallinnan tutkimusta. Peter Miller on johdon laskentatoimen professori ja Nikolas Rose sosiologian professori. Suomennoksen on kustantanut Vastapaino.

title: Peter Steele

text: Vuonna 2006 Steele perusti Carnivoren uudelleen. Hänen viimeiseksi levytykseksi jäi Type O Negativen albumi Dead Again (2007). Yhtyeet lopettivat toimintansa Steelen kuoleman jälkeen vuonna 2010.

title: Peter Steele

text: Kun Type O Negative solmi levytyssopimuksen Roadrunner Recordsin kanssa, allekirjoitti Steele sopimuksen oman veren ja siemennesteen sekoituksella. Yhtyeen ensimmäinen albumi Slow, Deep and Hard ilmestyi vuonna 1991. Myöhemmät albumit Bloody Kisses (1993) ja October Rust (1996) nostivat yhtyeen suuren yleisön suosioon.

title: Josh Silver

text: Josh Silver (s. 16. marraskuuta 1962) oli yhdysvaltalaisen metalyhtye Type O Negativen kosketinsoittaja ja tuottaja. Hän soitti yhtyeessä, kunnes se hajosi Peter Steelen kuoltua.

title: Peter Steele

text: Steele arvosti luontoa ja hän työskenteli pitkään puistomiehenä Brooklynissa, myös soittaessaan Carnivoressa sekä Type O Negativessa. Hän siirtyi kokopäiväiseksi muusikoksi vuonna 1994.

title: Peter Steele

text: Peter Steele sairasti masennusta ja myönsi avoimesti käyttävänsä siihen lääkityksenä Prozacia. Aiemmin hyvin urheilullinen ja terveitä elämäntapoja vaalinut Steele alkoi 35-vuotiaana käyttää runsaasti alkoholia ja kokaiinia helpottaakseen voimakasta esiintymisjännitystä.[5] Steelelle tuli tavaksi juoda lavallakin punaviiniä.

title: Dead Again (Type O Negativen albumi)

text: Sävellys ja sanoitus Peter Steele, ellei toisin mainita.

title: Peter Steele

text: Marraskuussa 2011 Brooklynin Prospect Parkiin istutettiin tammi Steelen muistoksi. Steele oli aikoinaan työskennellyt puistomiehenä samassa paikassa.[7]

title: Peter Steele

text: Steele kuoli yllättäen kotonaan Brooklynissä 14. huhtikuuta 2010. Kuolinsyyksi kerrottiin ensin sydänkohtaus, mutta todellisuudessa Steele menehtyi Meckelin divertikkelin aiheuttamiin komplikaatioihin. Kyseessä on synnynnäinen ohutsuolen epämuodostama, jonka olemassaolosta Steele ei ollut tietoinen. Hän oli ollut monta päivää huonovointinen, mutta ei mennyt lääkäriin vaan keskittyi hoitamaan syöpää sairastanutta kissaansa.[6] Kissa kuoli muutamia tunteja ennen Steeleä, joka viimeisinä hetkinään suunnitteli lemmikkinsä hautaamista tyttöystävänsä kanssa.

title: Type O Negative

text: Lyhytikäisen Falloutin jälkeen Peter Steele perusti vuonna 1982 speed- ja thrash metalia sekä hardcorea yhdistelleen yhtyeen Carnivore. Yhtye julkaisi kaksi studioalbumia, "Carnivore" (1985) ja "Retaliation" (1987). Yhtye hajosi vuotta myöhemmin, mutta palasi vuonna 2006 yhteen Peter Steelen aloitteesta soittaakseen muun muassa Wackenissa.

title: Life Is Killing Me

text: Sävellys ja sanoitus Peter Steele, paitsi jos toisin mainitaan.

title: Peter Steele

text: Steele muistetaan goottityylisestä ulkonäöstään, vaikuttavan suuresta pituudestaan, matalasta lauluäänestään sekä omalaatuisesta, kuivasta huumoristaan ja omaperäisestä ottestaan bassonsoittoon. Hänen kirjoittamat sanoitukset käsittelevät usein omaa elämäänsä, kuten rakkautta, menetyksiä ja riippuvuutta. Steele mainitsi Black Sabbathin ja Beatlesin suurimmiksi musiikillisiksi vaikuttajiksen.

title: Peter Steele

text: Steele perusti yhdessä Josh Silverin, Kenny Hickeyn ja Johnny Kellyn kanssa Repulsion-yhtyeen vuonna 1989. Nimeä käytti kuitenkin jo toinen metalliyhtye, joten he vaihtoivat nimeksi Subzeron. Steele tatuoi käteensä nollalla ympyröidyn miinusmerkin, joka oli yhtyeen logo. Tämäkin nimi oli jo toisella yhtyeellä, joten Steele keksi nimen Type O Negative kuultuaan radiosta pyynnön luovuttaa O-veriryhmän verta. Yhtyeen ei tarvinnut nimen ansiosta vaihtaa logoaan.

title: Peter Steele

text: Oltuaan vuosina päihdeongelmainen Steele joutui vuonna 2005 pahoinpitelystä Rikers Islandiksi kutsuttuun vankilaan. Sieltä sittemmin muun muassa mielisairaalaan, jonne oli joutunut kärsimästään vainoharhasta. Hän vietti useita kertoja katkaisuhoidossa ja oli lopulta ennen kuolemaansa jättänyt päihteiden käytön. Myöhemmin Steele palasi julkisuuteen ja myönsi vainoharhan johtuen hänen runsaasta huumeidenkäytöstään. Myöhemmin hän vitsaili addiktiostaan muun muassa sonnustautuen sairaanhoitajan ja vangin asusteisiin.

title: Carnivore

text: Vuotta myöhemmin yhtye hajosi. Kitaristi Marc liittyi The Crumbsuckersiin, Carnivoren kaltaista "thrashpunkkia" soittavaan jenkkiyhtyeeseen. 1990-luvulla yhtye soitti useita reunion-keikkoja vaihtelevalla kokoonpanolla. Peter Steele vaikutti 90-luvun alusta kuolemaansa saakka vuonna 2010 Type O Negativessa, joka on usein soittanut myös Carnivoren kappaleita. Vuonna 2006 Steele ilmoitti perustavansa Carnivoren uudestaan ja esiintyvänsä muun muassa Wacken Open Airissa. Suurella todennäköisyydellä Carnivoren tarina päättyi Steelen kuolemaan.

title: Peter Steele

text: Peter Steele (oik. Petrus Thomas Ratajczyk, 4. tammikuuta 1962 – 14. huhtikuuta 2010[1]) oli yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Type O Negativen laulaja, basisti ja lauluntekijä. Ennen Type O Negativea Steele soitti Carnivore-yhtyeessä ja työskenteli New Yorkin kaupungin puhtaanapitolaitoksessa.

title: Peter Steele

text: Huhtikuussa 2007 Steele paljasti, että hän oli alkanut harjoittaa katolisuutta oltuaan vuosia vakaumuksellinen ateisti. Hän kertoi asiasta Decibel-lehdessä:

title: Peter Steele

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset basistit Luokka:Yhdysvaltalaiset laulajat Luokka:Vuonna 1962 syntyneet Luokka:Vuonna 2010 kuolleet Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Edino Steele

text: Steele sijoittui Pekingin nuorten MM-kisoissa 2006 viidenneksi 400 metrillä ajalla 46,42. Kaksi vuotta myöhemmin hän karsiutui Valencian sisäratojen MM-kisoissa alkuerissä. Steele oli samoissa kisoissa mukana Jamaikan joukkueessa, joka voitti 4 × 400 metrin viestijuoksussa MM-hopeaa. Dohan MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui 400 metrin välierissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän juoksi toisen osuuden hopeaa saaneessa Jamaikan pitkän viestin joukkueessa. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän sai pronssia viestissä ja hylättiin 400 metrin välierissä.


query: Mikä oli Kurskin taistelun lopputulos?

title: Kurskin taistelu

text: Kurskin taistelu oli merkittävä Saksan ja Neuvostoliiton välinen taistelu toisen maailmansodan itärintamalla 4.–22. heinäkuuta 1943. Kurskin taistelu on maailman kaikkien aikojen suurin panssaritaistelu. Saksalaiset aloittivat hyökkäyksen itärintamalla Kurskin kaupungin lähellä. Saksan armeijan tavoitteena oli oikaista kaupungin kohdalle rintamaan muodostunut mutka, jotta joukkoja tarvittaisiin koko rintamalla vähemmän ja motittaa puna-armeijan alueella olleet merkittävät joukot ja saada siten Stalingradin taistelussa menetetty aloite takaisin haltuunsa. Neuvostoliitto onnistui pysäyttämään hyökkäyksen ja saksalaiset saivat vallattua alle viidesosan tavoitteistaan.

title: Kurskin taistelu

text: Nyt neuvostoliittolaiset kuitenkin käyttivät kaikki reservinsä vastaiskuun operaatio Kutuzoviin, joka alkoi 5. kaartin panssariarmeijan hyökkäyksellä. Panssariarmeijaan kuului 900 panssarivaunua ja rynnäkkötykkiä. Prohorovkassa käytiin maailman suurin yksittäinen panssaritaistelu 5. kaartin panssariarmeijan ja 500 saksalaisen tankin välillä. Saksalaiset menettivät 60 panssarivaunua (lähteistä riippuen yli 70–100) ja venäläiset 328. Vaikka neuvostoliittolaiset hävisivät Prohorovkan taistelun, saksalaiset eivät enää onnistuneet saamaan aloitetta Kurskissa takaisin. Venäläisten aloittama voimakas vastahyökkäys Kurskin pohjoispuolelta kohti Orelia pakotti saksalaiset irrottamaan joukkoja pohjoisen pihtiliikkeen hyökkäysjoukoista rintaman hajoamisen estämiseksi. Lisäksi 10. heinäkuuta tapahtunut Sisilian maihinnousu sai Hitlerin ilmoittamaan Günther von Klugelle ja Erich von Mansteinille, että operaatio oli ohi, vaikka Mansteinin mielestä taistelu oli vielä voitettavissa.[2]

title: Kurskin taistelu

text: Varsinainen hyökkäys alkoi seuraavana aamuna kello 3.30. Hyökkäyksen alettua saksalaiset etenivät aivan liian hitaasti ja olivat 12. heinäkuuta vielä 25 kilometrin päässä Kurskista.

title: Suuri isänmaallinen sota

text: Stalingradin taistelun yhteydessä puna-armeija tuhosi yli 300 000 miehen vahvuisen akselivaltojen joukoista koostuneen armeijan. Taistelu päättyi 2. helmikuuta, kun jäljellä olevat 91 000 antautui. Muita vaiheen taisteluita olivat Leningradin piirityksen murtaminen tammikuussa 1943, voitokas Kurskin taistelu kesällä 1943, puna-armeijan eteneminen Dneprille ja Dneprin sillanpääasemien varmistaminen Ukrainassa syksyllä 1943.

title: Georgi Žukov

text: Keväällä 1943 Žukov ja Vasilevski suunnittelivat ja organisoivat operaatiot Kutuzov ja Rumjantsev Kurskin sektorilla. Žukov koordinoi Kurskin taistelussa heinäkuussa 1943 kuutta rintamaa ja johti sen jälkeen etenemisen Ukrainan läpi talvella ja keväällä 1944. Helmikuussa 1944 Žukovin 1. Ukrainan rintama eteni 400 kilometriä Karpaattien ja Pripetin välillä.

title: Kurskin taistelu

text: Saksalaisia joukkoja Kurskin taistelussa. Saksalaisen 2. SS-panssaridivisioonan Tiger I-panssareita Kurskissa.

title: Kurskin taistelu

text: Neuvostoliiton tiedustelupalvelu sai selville että saksalaiset suunnittelivat hyökkäystä Kurskin lähellä. Merkittävimpänä tietolähteenä toimi ”Lucy”, vakoilurengas Sveitsissä, joka sai tietonsa brittien tiedustelupalvelulta. He pystyivät avaamaan saksalaisten Enigma-salakirjoituksen. Tämä oli brittien suurin sotasalaisuus, joka julkaistiin vasta 1970-luvulla. Neuvostoliittolaiset saivat selville hyökkäyksen, jonka koodinimi oli operaatio Zitadelle eli operaatio Linnoitus, ajankohdan ja jonkin näköisen ajoituksen. Tiedon saatuaan neuvostoliittolaiset vahvistivat Kurskin rintamaa ja taistelujen alkaessa siellä oli yli 6000 kilometriä ampumahautoja, lähes 50000 konekivääri-, tykki- ja kranaatinheitinasemaa ja kilometriä kohden keskimäärin 1500 miinaa.

title: Markian Popov

text: Hyökkäys oli kuitenkin menestys, ja Pauluksen 6. armeija jäi saartoon. Semjon Timošenkon Stalingradin jälkeisen hyökkäysoperaatio Tähden kärkenä toimineet Popovin neljä panssariarmeijakuntaa valtasivat Harkovan 2. helmikuuta. Lisäksi ne puhkaisivat saksalaisten linjat, ylittävät Donetsin ja painostivat saksalaisten selustaa.[9] Erich von Manstein käynnisti kuitenkin voimakkaan vastahyökkäyksen, ja Harkovan taistelun jälkeen saksalaiset onnistuivat ajamaan puna-armeijan kaupungista ja tuhoamaan osan Popovin taisteluosastosta.[10] Vastahyökkäys onnistui von Mackensenin 1. panssariarmeijan ja von Richthofenin 4. ilma-armeijan yhteisoperaationa. Popov menetti tässä taistelussa kolme jalkaväkidivisioonaa ja yhden panssariarmeijakunnistaan, yhteensä 615 panssarivaunua.[11] Tämän jälkeen Popov siirtyi puna-armeijan ylimmän johdon alaisen reservinyhtymän komentajaksi Kurskin alueelle. Yhtymä nimettiin aluksi reservirintamaksi ja uudelleen Aron sotilaspiiriksi.[1] Sotilaspiiri nimettiin Arorintamaksi Kurskin taistelun alettua 9. heinäkuuta, jolloin sen komentajaksi tuli Ivan Konev. [12]

title: Keskustan rintama

text: Kurskin taistelussa heinäkuun alussa 1943 Konstantin Rokossovskin komentama uudelleen muodostettu Keskustan armeija vastasi Kurskin mutkan pohjoisosan puolustamisesta Walter Modelin joukkoja vastaan Vatutinin Voronežin rintaman puolustaessa eteläosaa Erich von Mansteinin hyökkäykseltä. Konevin Arorintama toimi reservinä saksalaisten mahdollisen läpimurron varalta.

title: Sylvester Stadler

text: Kesäkuussa 1943 Stadlerista tuli rykmentinkomentaja. Hän johti rykmenttinsä läpi Kurskin ja Mius-joen taisteluiden. Hänelle myönnettiin "Tammenlehvät" syksyllä 1943 suorituksista kesän taisteluissa.

title: Kurskin alue

text: Toisen maailmansodan aikana Kurskin alue oli Saksan miehittämä 1941–1943. Vuonna 1943 alueella käytiin suuri Kurskin taistelu.

title: Kurskin taistelu

text: Olennaista taistelun tuloksella oli kuitenkin se, etteivät saksalaiset enää tämän jälkeen pystyneet merkittäviin, taisteluita ratkaiseviin keskityksiin. Merkittävistä torjuntavoitoista huolimatta voimasuhde oli heilahtanut niin paljon venäläisten hyväksi, ettei saksalaisten enää onnistunut saada strategista aloitetta.

title: Kurskin taistelu

text: Kun Neuvostoliiton tappiot olivat (luultavasti) 862366 miestä (monet arviot kylläkin pyörivät 400000–600000:n välillä), yli 1500 panssaria ja 700–1000 lentokonetta, Saksan tappiot jäivät 198512 mieheen (tai kun Orelin operaatio ja heti Kurskin jälkeen tulleet tappiot otetaan huomioon, 350000 kuolleeseen, vangittuun tai haavoittuneeseen saksalaiseen), noin 500 lentokoneeseen ja noin 300 panssarivaunuun (tästäkin luvusta on monia arvioita ja siihen eivät ainakaan kuulu jo ennen taistelua rikkoutuneet Pantherit). Saksan panssaritappiot olivat kuitenkin mahdollisesti jopa 1200 vaunua, sillä lukuun on otettava kaikista syistä tuhoutuneet tai taistelukentälle pahojen vaurioidensa vuoksi jätetyt vaunut. Neuvostoliitto kykeni helposti korvaamaan menetetyt tankit, mutta Saksan panssarivoimille Kurskin menetykset olivat kova isku, eikä Saksa enää kyennyt toipumaan tappioistaan. Saksa ei saavuttanut kumpaakaan päätavoitettaan, vaan sai vallattua ainoastaan minimitavoitteensa. Neuvostoliitto kykeni hyökkäyksen päätyttyä aloittamaan vastahyökkäyksen. Kurskin taistelu oli Saksan sodankäynnille eräänlainen lopun alku, sillä sen jälkeen Neuvostoliitto saavutti strategisen voiton ja hyökkäysaloite siirtyi lopullisesti Neuvostoliitolle. Kurskin jälkeen saksalaiset eivät enää pystyneet itärintamalla kokoamaan hyökkäykseen tarvittavia operatiivisia reservejä.

title: Kurskin taistelu

text: Manstein myös kyseenalaistaa tiedot Saksan käyttämien panssarivaunujen määrästä Kurskin taistelussa. Hänen mukaansa saksalaisilla oli käytössä vain 1081 panssarivaunua ja 376 rynnäkkötykkiä, yhteensä siis 1457 hyökkäysvaunua. Mansteinin mukaan hyvin alkanut saksalaishyökkäys jouduttiin pysäyttämään koska Hitler Italian tapahtuminen takia halusi offensiivin keskeyttämistä ja asettautumista puolustukseen.

title: Honkaniemen taistelu

text: Honkaniemen taistelu käytiin talvisodassa 26. helmikuuta 1940. Suomen sotahistoriaan mainittu taistelu on jäänyt lähinnä siitä syystä, että se oli ensimmäinen merkittävämpi vastahyökkäys, johon suomalaisten puolelta talvisodassa osallistui panssarijoukkoja. Taistelun lopputulos oli suomalaisten kannalta synkkä ja suomalaisten osalta panssarijoukkojen käyttö loppuikin käytännössä talvisodassa tähän taisteluun. Taistelun tuloksena Mannerheim kypsyi ajatukseen vetää suomalaiset joukot väliasemasta taaksepäin.

title: Nikita Hruštšov

text: Nikita Hruštšov syntyi 15. huhtikuuta 1894 Kalinovkan kylässä, Kurskin kuvernementin alueella (nykyinen Kurskin alue). Vuonna 1908 hänen vanhempansa muuttivat Jusovkaan joka on nykyisen Ukrainan alueella. Kolme vuotta Hruštšov oli Bossen tehtaassa asentajaoppilaana ja työskenteli kaivoksissa. Vuoteen 1914 mennessä hän oli menestyvä ja hyvin palkattu metallityöläinen, oli nainut suhteellisen varakkaasta perheestä. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän tutustui ammattiyhdistysliikkeeseen ja bolševikkien vallankumouksen jälkeen hän liittyi Puna-armeijaan osallistuen sisällissodan taisteluihin.

title: Kurtšatov (Kurskin alue)

text: Kurtšatov () on kaupunki Venäjän Kurskin alueella, vajaa 40 kilometriä alueen pääkaupunki Kurskista länteen. Kaupunki sijaitsee Dneprin sivuhaara Desnan haarajoki Seimin eteläpuolelle, Kurskin ydinvoimalaa varten rakennetun tekojärven etelärannalla. Kaupungin asukasluku vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan on 42 706. Kurskin ydinvoimalaitos sijaitsee noin 5 kilometriä kaupungin keskustan itäpuolella.

title: Kursk

text: Toisen maailmansodan aikana Kursk oli saksalaisten miehittämänä vuodet 1941–1943. Kesällä 1943 sen hallinnasta käytiin maailmanhistorian suurin panssaritaistelu, Kurskin taistelu, joka oli myös sodan eräs käännepiste.

title: Voronežin rintama

text: Kurskin taistelussa heinäkuun alussa 1943 Konstantin Rokossovskin komentama Keskustan rintama vastasi Kurskin mutkan pohjoisosan puolustamisesta Walter Modelin joukkoja vastaan Vatutinin Voronežin rintaman puolustaessa eteläosaa Erich von Mansteinin hyökkäykseltä. Konevin Arorintama toimi reservinä saksalaisten mahdollisen läpimurron varalta. Voronežin rintama osallistui Prohorovkan massiiviseen panssaritaisteluun kenraalieversti Hermann Hothin johtama 4. panssariarmeijaa vastaan. Kurskin jälkeen rintama eteni nopeasti ja vapautti Belgorodin ja Harkovan kaupungit sekä pian koko Itä-Ukrainan.

title: Prohorovkan taistelu

text: Prohorovkan taistelu oli toisessa maailmansodassa 12. heinäkuuta 1943 Saksan II SS-panssariarmeijakunnan ja Neuvostoliiton 5. kaartin panssariarmeijan joukkojen välinen taistelu Prohorovkan kaupungin hallinnasta Kurskista 87 km kaakkoon. Taistelu oli yksi historian suurimmista panssarivaunutaisteluista. Taistelussa saksalaiset saavuttivat paikallisia voittoja, mutta kovista tappioista huolimatta 5. kaartin panssariarmeija onnistui estämään saksalaisia valtaamasta Prohorovkaa ja murtautumasta läpi. Myöhemmin saksalaiset keskeyttivät etenemisen ja aloittivat joukkojensa vetäytymisen.

title: Arorintama

text: Kurskin taistelussa kenraalieversti Ivan Konevin johtama Arorintama heitettiin taisteluun 19. heinäkuuta hyökkäysoperaatiossa Belgorod–Harkova-linjalla. Arorintama löi useita saksalaisten 9. armeijan joukko-osastoja, vapautti Belgorodin ja Harkovan ja saavutti pian Dneprjoen.

title: Tarutinon taistelu

text: Venäläiset eivät valmistelleet eivätkä toteuttaneet taistelua hyvin. Lopputulos oli kuitenkin erinomainen. Tykkien ja vankien lisäksi Tarutinon taistelulla oli merkittävä osuus Napoleonin päätökseen olla hyökkäämättä Pietariin ja vetätyä Moskovasta.

title: Itärintama (toinen maailmansota)

text: Kurskin taistelu oli Saksan sodankäynnille eräänlainen lopun alku, sillä sen jälkeen Neuvostoliitto saavutti strategisen yliotteen ja hyökkäysaloite siirtyi lopullisesti sen eduksi. Kurskin jälkeen saksalaiset eivät enää pystyneet itärintamalla kokoamaan laajamittaiseen hyökkäykseen tarvittavia operatiivisia reservejä.

title: Kurskin taistelu

text: *' Luokka:1943 Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Kurskin taistelu

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Carell, Paul| title = Poltettu maa: Taistelut Volgan ja Veikselin välillä| location = Jyväskylä| publisher = Gummerus| year = 2005| version = (Verbrannte Erde: Schlacht zwischen Wolga und Weichsel, 1964.) Suomentanut Raimo Arhela. Näköispainos (1. painos 1967)| id = ISBN 951-20-6814-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Tim Newark| title = 50 taistelua jotka muuttivat maailmaa| publisher = Gummerus| year = 2002| id = ISBN 951-20-6139-2}} Citation error, replace with{{cite book| author = Healy, Mark| title = Zitadelle the German Offensive Against the Kursk Salient 4-17 July 1943| location = Gloucestershire| publisher = History Print| year = 2011| id = ISBN 978-0-7524-5716-1| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}

title: Saksan 3. panssaridivisioona

text:
Neuvostoliiton talvihyökkäyksessä 1941–1942 divisioona oli taisteluissa aina kriittisissä kohdissa kuten Orjolin ja Kurskin taisteluissa ja maaliskuussa 1942 Harkovan toisessa taistelussa. Kesällä divisioona otti osaa Kaukasukselle tehtyyn hyökkäykseen, jossa se kärsi suuria tappioita Mozdokin ympäristössä käydyissä taisteluissa.
Divisioona pakeni Kubanista Asovanmeren jään yli Rostovin puolustuksen petettyä tammikuussa 1943. Se osallistui Kurskin ja Belgorodin taisteluihin heinäkuussa ja kärsi suuria tappioita syksyllä Harkovan taisteluissa. Divisioona osallistui Dneprjoen alueen taisteluihin syyskuusta 1943 tammikuuhun 1944. Niissä divisioona osoitti jälleen kykynsä ja taisteli Tšerkasyn ympäristössä ja Umanissa talvella 1943–1944. Divisioona joutui saarroksiin Kirovohradissa 5. tammikuuta 1944, mutta se murtautui ulos 10. tammikuuta perässään neljä muuta divisioonaa. Divisioona jatkoi etulinjassa raskaista tappioistaan huolimatta, taisteli Kiovassa ja osallistui vetäytymistaisteluihin Ukrainasta ja Itä-Puolasta poistuttaessa. Divisioona murtautui ulos Romanian saarrostuksesta ja osallistui Unkarin taisteluihin. Divisioonan sotatoimet päättyivät Steiermarkissa Itävallassa.

title: Kursk (sukellusvene)

text: Kurskin rakentaminen aloitettiin Severodvinskin telakalla Arkangelin alueella Venäjällä vuonna 1992. Kursk kuului 1980-luvulla Neuvostoliitossa suunniteltuun Projekt 949A Antei -luokkaan, joka tunnetaan myös NATO-nimellä Oscar II -luokka. Oscar II -luokan sukellusveneiden pituus on 154 metriä ja uppouma 13 400 tonnia pinnalla, mikä tekee niistä maailman suurimpia hyökkäyssukellusveneitä. Kursk oli viimeinen kymmenestä valmistuneesta Oscar II -luokan sukellusveneestä, ja se valmistui vuonna 1994. Vuonna 1995 sukellusvene siirrettiin Venäjän pohjoiseen laivastoon, jonka ankkuripaikkana oli Andreajevan lahti, joka sijaitsee noin sadan kilometrin päässä Murmanskista, ja se nimettiin Kurskiksi samannimisen kaupungin mukaan. Kurskissa käytiin vuonna 1943 Kurskin taistelu, joka on maailmanhistorian suurimpia taisteluita. Kurskin valmistumisajankohdan vuoksi sitä ei poistettu palvelukäytöstä, kun Venäjän laivasto 1990-luvun aikana romutti useimmat neuvostoaikaiset ydinsukellusveneensä budjettileikkausten seurauksena.

title: Operaatio Tähti

text: Operaatio Tähti ( (Zvezda)) oli puna-armeijan operaatio toisessa maailmansodassa itärintamalla. Se oli seurausta Stalingradin taistelusta. Operaation tarkoituksena oli vallata Harkovan ja Kurskin kaupungit, ja sen suorittivat 2. helmikuuta 1943 alkaen Filipp Golikovin johtaman Voronežin rintaman joukot. Puna-armeija onnistui valtaamaan molemmat kaupungit, mutta huoltolinjojen venymisen seurauksena sotamarsalkka Erich von Manstein onnistui suorittamaan vastahyökkäyksen, jonka seurauksena Harkova vallattiin takaisin kolmannessa Harkovan taistelussa. Yritys Kurskin takaisin valtaamiseksi kuitenkin epäonnistui Kurskin taistelussa. Operaatio suoritettiin samanaikaisesti Operaatio Gallopin kanssa.

title: Kurskin taistelu

text: Myös jotkut riippumattomat tutkimukset ovat kyseenalaistaneet Georgi Žukovin ja venäläisten esittämät luvut propagandana ja päätyneet yleisimmin lähelle von Mansteinin arviota Kurskin taisteluiden aiheuttamista tappioista. Saksalaisten yleensä luotettavan kirjanpidon mukaan taisteluiden aiheuttama kokonaistappio saksalaisille oli vain kolme prosenttia koko vuoden 1943 tappioista, mikä tukee lähes täsmälleen von Mansteinin kirjassaan esittämää arviota, mutta varmaa tietoa ei ole. Venäläisille puolestaan oli tärkeää korostaa heidän saaneen aikaan voiton Saksasta, eikä etelärintaman avautuminen Italiaan. Toisaalta Hitler siirsi juuri Kurskin taistelujen jälkeen joukkoja Italiaan, jolloin voimasuhteet itärintamalla muuttuivat saksalaisille epäedullisiksi.

title: Kurskin asema (Moskova)

text: Moskovan Kurskin asemalta liikennöi päivittäin useita vuoroja Kurskissa sijaitsevalle Kurskin rautatieasemalle.