query: Milloin on fasaanin metsästysaika koko Suomessa?

title: Fasaani

text: Fasaaneja tarhataan yleisesti metsästystä varten, myös Suomessa.[3] Lajin metsästysaika Suomessa on syyskuun 1. päivästä helmikuun viimeiseen päivään.[11] Vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 16000–76000 yksilöä.[12] Pyynti tapahtuu yleensä pelloilla, ja siinä käytetään apuna koiria.[4] Fasaanin lihaa myydään ravintoloihinkin, ja sen höyheniä voidaan käyttää perhojen tekemiseen.[7]

title: Väinö Tanner

text: Tästä huolimatta Tanner ei kuitenkaan kokonaan menettänyt huumorintajuaan. Kun muuan SDP:n puoluetoimitsija kävi erään asian vuoksi tapaamassa Tanneria vankilassa ja kysyi, milloin voisi tulla jälleen käymään, Tanner vastasi: "Milloin vain. Kyllä täällä kotona ollaan." Helmikuussa 1948 Tanneria kuultiin todistajana jatkosodan aikaista Valpon päällikköä Arno Anthonia vastaan käydyssä, Suomesta Saksaan luovutettuja juutalaispakolaisia koskeneessa oikeusjutussa Turun hovioikeudessa, minkä vuoksi hänet kuljetettiin poliisisaattueessa Turkuun ja takaisin vankilaan Helsinkiin.

title: Viherfasaani

text: Viherfasaani eli japaninfasaani ("Phasianus versicolor") on Aasiassa elävä peltokanalintu. Se on läheistä sukua tavalliselle fasaanille ("Phasianus colchicus"), ja joidenkin asiantuntijoiden mielestä viherfasaani olisi vain fasaanin alalaji. Viherfasaanilla koiras on kookkaampi kuin naaras. Viherfasaani on Japanin kansallislintu.

title: Karhu

text: Karhun varsinainen metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia.[55] Suomessa ammutaan vuosittain yli 200 karhua.[56] (2017-232kpl) Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä.[57]

title: Metsästys Suomessa

text: Monia eläimiä saa metsästää vain tiettynä aikana vuodesta, muulloin ne ovat rauhoitettuja. Esimerkiksi sorsien ja useiden muiden vesilintujen metsästysaika alkaa vuosittain 20. elokuuta klo 12 ja jatkuu vuoden loppuun. Hirven metsästysaika alkaa syyskuun viimeisenä lauantaina ja päättyy vuoden lopussa.. Hirven metsästys edellyttää riistanhoitopiirin myöntämää kaatolupaa, jonka voi saada vähintään 1000 ha suuruiselle yhtenäiselle maa-alueelle.

title: Minkki

text: Minkki kuuluu Suomen riistaeläimiin, ja sen metsästysaikaa on koko vuosi. Vain naaras, jolla on poikasia, on rauhoitettu 1.5.–31.7. välisenä aikana. Vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 50 000–85 000 yksilöä. Minkkiä metsästetään useimmiten elävänä pyytävillä loukuilla, joihin tulleet yksilöt lopetetaan ampumalla. Hukuttamalla lopettaminen on kielletty.

title: Arohiirihaukka

text: Arohiirihaukka syö pääasiassa pikkujyrsijöitä, kuten siiseleitä, hiiriä, myyriä, aavikkorottia, hamstereita, maaoravia, jäniksen poikasia, maamyyriä ja siilejä. Laji syö myös matelijoita, kuten liskoja ja käärmeitä. Arohiirihaukka saalistaa myös lintuja, aina kiuruista fasaanin kokoisiin. Talvisin arohiirihaukka syö mielellään haaskoja piekanan ja hiirihaukkan tavoin.

title: Ketunmetsästys

text: Vuonna 2015 muutetun metsästysasetuksen mukaan ketun metsästysaika Lapin maakunnassa on 1.8.–30.4. Muualla maassa ketun metsästysaika on 1.8.–14.4. Kesäaikainen pyynti ei enää ole mahdollista missään muodossa.

title: Fasaanit (suku)

text:
Sukuun kuuluvia lajeja ovat fasaani ja viherfasaani, joita tavataan Japanissa. Japanista laji on alalajien avulla levinnyt Kaukasukselta Kiinan itäosiin ja Formosalle. Metsästystä varten fasaania on istutettu suureen osaan Pohjois-Amerikkaa ja lähes koko Eurooppaan sekä Havaijille. Alkuperäistä istutettua muotoa on risteytetty kiinalaisen sepelfasaanin kanssa. Suomessa istuttaminen aloitettiin jo 1900-luvun alussa.
Länsimaisessa symboliikassa fasaani ei ole tärkeä lintu. Se on käsitetty rinnakkaiseksi feeniks-linnulle, etenkin kultafasaani, jonka uloste antoi antiikin kansanuskomusten mukaan voimaa. Kiinassa fasaanin käheää huutoa on pidetty ukkosen vertauskuvana, sateen ennusmerkkinä ja liitetty maailmankaikkeuden alkuprinsiippiin jangiin. Fasaanin on uskottu kykenevän muuttamaan itsensä osteriksi tai käärmeeksi ja olevan sitten jinin ruumiillistuma (ks. jin ja jang). Kultafasaani oli yksi keisarin kahdestatoista arvomerkistä ja symboloi kuningatarta. Silti se on herättänyt enemmän kielteisiä kuin myönteisiä mielikuvia. Fasaanin huutoa on pidetty tulvan, siveettömyyden, viettelyksen ja yliluonnollisen turmion vertauskuvana.

title: Orava

text: Oravannahkaa käytettiin aikoinaan maksuvälineenä, ja sana ”raha” onkin alun perin tarkoittanut oravannahkaa. Oravaa metsästettiin Suomessa 1900-luvun alussa satojatuhansia yksilöitä. Nahkoja vietiin lähinnä Saksaan ja Englantiin. Laji rauhoitettiin vuonna 1929 ja metsästysaikaa lyhennettiin. Oravakannat elpyivätkin nopeasti. Nykyään oravan metsästys Suomessa on vähäisempää. Suomessa oravan metsästyskausi alkaa koko maassa 1. joulukuuta ja päättyy 31. tammikuuta. Tänä aikana oravia metsästetään noin 3 000–5 000 yksilöä.

title: Piisami

text: Suomeen piisameita istutettiin vuodesta 1919 lähtien 1930-luvulle asti noin 300 eri paikkakunnalle turkismetsästystä varten. Ensimmäiset, vuonna 1919 Saksasta Kajaanin lähelle tuodut yksilöt eivät menestyneet. Suomalainen piisamikanta saikin varsinaisesti alkunsa vasta vuonna 1922, jolloin Tšekkoslovakiasta tuotuja yksilöitä vapautettiin Kruunupyyhyn. Myöhemmistä istutuspaikoista merkittävimpiä olivat Kirkkonummi, jonne eläimiä tuotiin vuonna 1924, Hämeenlinna, Suomussalmi ja Sulkava. Ahvenanmaalle piisami vietiin vuonna 1926. Istutuksissa käytettyjä yksilöitä, joita oli kaikkiaan noin 1 100, tuotiin Tšekkoslovakian ja Saksan lisäksi myös Pohjois-Amerikasta. 1950-luvulle mennessä laji oli saavuttanut Suomessa nykyisen levinneisyytensä, joka kattaa koko maan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Piisamia pyydetään yhä Suomessa, suurimmaksi osaksi turkin vuoksi, sillä täällä laji ei aiheuta niin paljon haittoja kuin Keski-Euroopassa. Eläimen liha käy myös ihmisravinnoksi. Parhaimpina vuosina saalis on ollut yli 300 000 yksilöä. Piisamin metsästysaika on 1.10.–19.5. Vahingollisen tai haittaa aiheuttavan yksilön poistamiseen voi saada riistanhoitopiiriltä pyyntiluvan myös rauhoitusaikana. Asuttua piisaminpesää ei tavallisesti saa rikkoa, mutta riistanhoitopiiri voi myöntää siihen erikoisluvan 1.8.–31.8. välisenä aikana.

title: Atlantis – kadonnut kaupunki

text: Eletään loppuvuotta 1914. Milo James Thatch (Pete Lattu) on nuori kielitieteilijä sekä kartanpiirtäjä, joka työskentelee Smithsonian-instituutin pannuhuoneessa. Milo tahtoo kovasti seurata kuolleen isoisänsä Thaddeus Thatchin jalanjäljissä ja löytää Suojelijan Eepokseksi kutsutun kirjan, jolla löytäisi myyttisen, mereen uponneen Atlantiksen kaupungin. Instituutin johtokunta ei kuitenkaan suostu uskomaan Miloa, että Atlantis on joskus ollut olemassa. Myöhemmin Milon isoisän ystävä, miljonääri Preston B. Whitmore (Seppo Mäki), ottaa yhteyttä Miloon ja ojentaa tälle Suojelijan Eepoksen, jonka Milon isoisä oli ehtinyt löytää ennen kuolemaansa. Whitmore paljastaa, että hän on kerännyt kokoon suuren tutkimusryhmän sekä erilaisia varusteita Atlantiksen löytämistä varten, ja tarjoaa Milolle mahdollisuutta johtaa ryhmä Atlantikselle Eepoksen avulla. Milo suostuu tarjoukseen.

title: Sapiéntza

text: Sapiéntzalla kasvaa välimerenkasvillisuutta, kuten heinäkasveja, kermestammi, lännenmansikkapuu, myrtti, mastiksipistaasi ja öljypuu. Saarelle on tuotu Kreetan saarelta uhanalaisia "kri-kri"-villivuohia ("Capra aegagrus creticus"). Sapiéntzalle on tuotu myös lampaita ja fasaaneja. Vuosittain saarelle päästetään metsästämään luvan kanssa esimerkiksi saaren villilampaita, villivuohia, fasaaneja, laulurastaita, viiriäisiä ja lehtokurppia.

title: Fasaani

text: Suomeen fasaanit istutti tehtailija Karl Fazer vuosina 1901–1902.[2] Nämä ensimmäiset yli sata yksilöä olivat kotoisin Saksasta, ja ne vapautettiin Malmille silloisen Helsingin maalaiskunnan alueelle.[2] Fazer jatkoi fasaanien tarhausta myöhemminkin, ja toteutti uusia istutuksia Jokioisissa, Lounais-Hämeessä ja Karjalankannaksella.[2] Fasaanikanta kasvoi aluksi varsinkin Hämeenlinnan seudulla, jossa paikalliset maanomistajat kasvattivat ja istuttivat niitä.[2] 1920-luvulla fasaaneja siirrettiin eri puolille maata, ja seuraavan vuosikymmenen lopulla lajia esiintyi laajalti Suomen lounaisosissa ja etelärannikon tuntumassa.[2] Fasaani on ensimmäinen Suomeen pysyvästi istutettu vieras riistaeläin; ensimmäiset kuusipeurat tuotiin maahan kyllä jo 1890, mutta ne eivät vielä silloin muodostaneet pysyvää kantaa. Vielä 1920-luvulla fasaani oli Suomessa rauhoitettu.[9] Suomessa ne eivät pärjää syvälumisilla alueilla ilman talviruokintaa, joten yhtenäinen luonnonvarainen kanta rajoittuu maan eteläosaan.[3] Hajanaisia esiintymiä on Keski-Suomessakin. Kanta pysyi pitkään varsin pienenä, kunnes 1960-luvun lopulla alkoi kasvaa voimakkaasti[2]. Linjalaskentojen mukaan Suomessa kiekui 15 000 fasaanikukkoa 1970- ja 1980-luvuilla. Nykyään kannan arvioidaan olevan 15 000-20 000 paria, mikä merkitsee talvisin 70 000-130 000 yksilöä.[4] Metsästystä varten tapahtuvia tuki-istutuksia tehdään edelleen, koska pakkastalvina luonnossa elävä kanta pienenee huomattavasti.[3][4]

title: Amprolium

text: Amproliumia lisätään erityisesti Yhdysvalloissa kanojen, kalkkunoiden ja fasaanien rehuun kokkidioosin hoitamiseksi. Suomessa käytettäviin siipikarjanrehuihin amproliumia ei kuitenkaan saa lisätä. Amproliumia käytetään myös lehmien, vuohien, lampaiden ja koirien kokkidioosin hoitoon.

title: Pesukarhu

text: Pesukarhua yritettiin 1900-luvun alussa istuttaa Suomeen, Inkoon Hättön saarelle.[8] Kokeilu ei kuitenkaan onnistunut.[8] Pesukarhuja kasvatettiin ainakin 1980-[9] ja 1990-luvuilla[2] suomalaisissa turkistarhoissa, ja tällöin pelättiin, että laji saattaa villiintyä luontoon minkin tavoin.[9] Tätä pidettiin epätoivottavana, koska kiipeilevät petonisäkkäät voivat olla alkuperäiselle luonnolle erityisen haitallisia vieraslajeja, minkä lisäksi pesukarhu on Amerikassa ollut merkittävä vesikauhun levittäjä.[2] Laji levittää myös myyräekinokokkia.[5] Pesukarhu onkin varmuuden vuoksi määritelty Suomen metsästyslaissa riistaeläimeksi,[10] ja sen metsästysaikaa on koko vuosi.[11] Naaras, jolla on poikasia, on kuitenkin rauhoitettu 1.5.–31.7.[11]

title: Euroopanmajava

text: Euroopanmajava on Suomessa riistaeläin[21]. Metsästysasetuksen mukaan euroopanmajava ja kanadanmajava ovat rauhoitettuja 1.5.–19.8.,[22] eli niiden vuotuinen metsästysaika on 20.8.–30.4. Piisamin ja majavan asuttua pesää ei saa rikkoa.[22] Asuttuun pesään liittyvän padon tai muun rakennelman saa vahinkojen estämiseksi kuitenkin rikkoa 15.6.–30.9. välisenä aikana[22].

title: Nokikana

text: Nokikana on levinnyt Eurooppaan ja Aasiaan sekä Indonesian ja Uuden-Guinean kautta Australiaan, Tasmaniaan ja Uuteen-Seelantiin. Nokikanoja arvellaan olevan Suomessa noin 15 000 paria. Euroopassa pesii yli miljoona paria. Euroopan pakkastalvet verottavat hieman kantaa. Nokikanaa on saanut metsästää Suomessa vuodesta 1980 lähtien. Metsästysaika on koko maassa 20. elokuuta – 31. joulukuuta.

title: Fasaani

text: Fasaania on istutettu kaikille mantereille lukuun ottamatta Etelämannerta. Fasaaneja tarhattiin esimerkiksi Ateenassa jo 400-luvulla ennen ajanlaskun alkua.[2] Myöhemmin niitä siirrettiin Roomaan, jossa niitä uhrattiin jumalille, ja minne ne keisariajan lopulla villiintyivät luonnonvaraisiksi.[2] Rooman valtakunnan legioonat kuljettivat P. c. colchicus -alalajin jalofasaaneja ainakin Ranskaan ja Sveitsiin, mahdollisesti myös Britanniaan.[2] Jalofasaanit olivat levinneet Euroopassa 1700-luvulla jo laajalle alueelle, ja vuonna 1768 Britanniaan tuotiin ensimmäiset sepelfasaanit (alalaji P. c. torquatus).[2] Sepelfasaaneja siirrettiin pian Manner-Eurooppaankin.[2] Britanniassa on istutuksissa ja risteytyksissä käytetty myös Japanista kotoisin olevaa ja merelliseen ilmastoon hyvin sopeutunutta viherfasaania,[2] joka on oma lajinsa. Nykyisin fasaaneja tavataan Euroopan lisäksi Keski- ja Pohjois-Amerikassa (myös Havaijilla[5]), Etelä-Amerikan Chilessä, Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa, Australiassa ja Uudessa Seelannissa sekä Atlantin Madeiralla[2] ja Saint Helenan saarella.[8] Yhdysvaltain Neitsytsaarilta se on hävinnyt.[8] Euroopassa elää vuonna 2004 julkaistun arvion mukaan 10–14 miljoonaa yksilöä, ja koko maailmassa 45–300 miljoonaa yksilöä.[8] Runsautensa ja laajan levinneisyytensä takia fasaani luokitellaan maailmanlaajuisesti elinvoimaiseksi lajiksi.[8]

title: Metsäpeura

text: Nykyisinkin metsäpeura kuuluu Suomessa riistaeläimiin.[31] Sen metsästysaika kestää syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään.[32] Vaadin, jota seuraa alle vuoden ikäinen vasa, on kuitenkin aina rauhoitettu.[32] Metsäpeura kirjattiin metsästyslakiin vuonna 1993.[18] Peurajahdit alkoivat Kainuussa vuonna 1996 ja Suomenselän Perhossa 1998.[18] Pääsyynä metsästykselle ovat Pohjanmaalla olleet peurojen aiheuttamat maatalousvahingot.[18][13] Yleisin metsäpeuran metsästysmuoto on pellon laidalla kyttääminen.[18] Metsäpeurojen metsästäminen on nykyisin rajoitettua, ja Kainuussa sitä ei ole sallittu lainkaan vuoden 2002 jälkeen.[18][13] Metsästysvuodelle 2009-2010 myönnettiin ainoastaan 35 kaatolupaa, kaikki Pohjanmaan Suomenselälle.[33] Vuosina 2004–2009 koko Suomen vuosittainen metsäpeurasaalis on vaihdellut 40 ja 141 yksilön välillä.[34]

title: Fasaanit (suku)

text: Fasaanit ("Phasianus") on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku. "Fasaani" tulee kreikankielisestä ilmaisusta "Phasisjoelta kotoisin oleva lintu". Fasaaneja on kahta lajia, mutta monia peltokanojen heimon sukuja kutsutaan myös fasaaneiksi. Koiraat ovat naaraita koristeellisempia.

title: Kuusipeura

text: Kuusipeura kuuluu Suomen metsästyslaissa mainittaviin riistaeläimiin.[21] Sen metsästysaika on syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään.[22] Kuten muillakin hirvieläimillä, naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen vasa, on ympäri vuoden rauhoitettu.[22]

title: Suomen sotahistoria

text: Esihistorian vuosituhansien aikana Suomenkin alueella lienee nähty suuri määrä aseellisia yhteenottoja, mutta niistä voivat kertoa enintään satunnaiset arkeologiset löydöt. Kivikautisten metsästäjä-kalastajakulttuurien elämäntapaa on usein pidetty suhteellisen rauhanomaisena, joskin tätä käsitystä on viime aikoina kyseenalaistettu. Nuorakeraamisen kulttuurin saapumista Etelä-Suomeen vuoden 3200 eaa. tienoilla on joskus arveltu väkivaltaiseksi prosessiksi. Pronssi- ja rautakauden, varsinkin merovingiajan, löytöihin sisältyy paljon aseita. On tosin epäselvää, milloin niitä on käytetty sotimiseen, milloin paikallisempaan väkivaltaan ja milloin lähinnä sosiaalisen aseman ilmaisemiseen.

title: Mufloni

text: Mufloni kuuluu Suomessa metsästyslaissa mainittaviin riistaeläimiin. Sen metsästysaika on 1.9.– 31.1. Suomessa on metsästetty keskimäärin 40 yksilöä vuosittain.

title: Jäniksenmetsästys

text: Rusakon ja metsäjäniksen metsästysaika on Suomessa 1.9.-28.2.

title: Karhunmetsästys

text: Karhun metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia. Suomessa annetaan vuosittain noin 150 karhunkaatolupaa, vuonna 2016 183 kpl. Suomessa on noin 1700–1800 karhua. Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä.

title: Valkohäntäpeura

text: Valkohäntäpeura on Suomessa riistaeläin,[26] ja sen metsästysaika kestää syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään.[27] Naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen jälkeläinen, on kuitenkin aina rauhoitettu.[27] Metsästäjien saama vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 21 900–25 700 yksilöä.[28]

title: Kanadanhanhi

text: Kanadanhanhi on Suomessa metsästettävä riistalaji. Sen metsästys alkoi luvanvaraisena vuonna 1983. Lajin metsästysaika on 20. elokuuta – 31. joulukuuta.

title: Puuleopardi

text: Puuleopardi poikkeaa ulkonäkönsä puolesta monella tapaa muista kissaeläimistä. Se onkin luokiteltu milloin isoksi kissaeläimeksi, milloin pieneksi kissaeläimeksi.[2] Puuleopardin ruumiinpituus on 60–95 senttiä ja sillä on poikkeuksellisen pitkä, tasapaksu häntä suhteessa ruumiin kokoon.[2] Hännällä voi olla pituutta jopa 110 senttiä eli se voi olla yli puolet eläimen koko pituudesta.[2] Puuleopardi on huomattavasti tavallista leopardia pienempi: pedon paino vaihtelee 15 ja 24 kilon välillä ja uros on naarasta kookkaampi.[2] Sen kallo on kissaeläimelle lyhyt ja sillä on ruumiin kokoon nähden kaikista kissaeläimistä suurimmat kulmahampaat.[8]

title: Kasvatuksellisesti näkeväksi

text: Niiden sijaan Suorannan pinnallisena pitämä koulutuskeskustelu on aaltoillut milloin koulutuksen arvioinnissa, milloin "tietoyhteiskunnassa" tai muissa epäolennaisuuksissa, ja on miltei kokonaan unohdettu kysyä, mikä kasvatuksessa on todella merkittävää, kun kasvatusfilosofeina esittäytyvät poliitikkojen tilaamat konsulttifilosofit.


query: Miksi Suomessa käytiin sisällissota vuonna 1918?

title: Suomen sisällissota

text: Sisällissota oli osa ensimmäisen maailmansodan aiheuttamaa valtiollista ja yhteiskunnallista murrosvaihetta Euroopassa. Vuonna 1917 maailmansota johti Venäjän keisarikunnan hajoamiseen ja poliittiseen taisteluun vallasta sekä lopulta Venäjän sisällissotaan. Venäjän romahduksen seurauksena keisarikunnan osa, Suomen suuriruhtinaskunta, julistautui itsenäiseksi Suomeksi 6. joulukuuta 1917, mutta suomalaisen yhteiskunnan sisäisten jännitteiden korostuminen ja purkautuminen johti valtiovallan hajoamisen kautta vuoden 1917 kuluessa valtapoliittiseen ja sotilaalliseen kriisiin, jonka seurauksena maahan muodostui kaksi aseistetuilla joukoilla varustautunutta valtakeskusta.[1]

title: Suomen sisällissota

text: Suomalaisissa elokuvissa vuoden 1918 sota tuli aluksi esiin lähinnä sivujuonteina, esimerkiksi elokuvassa Silja – nuorena nukkunut (ohjaus Jack Witikka, 1956). Ensimmäisiä sisällissotaan keskittyneitä elokuvia oli vuonna 1957 valmistunut T. J. Särkän ohjaama ja Jarl Hemmerin romaaniin pohjautuva elokuva 1918 – mies ja hänen omatuntonsa.[198]

title: Venäjän vallankumous

text: Vallankumouksen jälkeen vuonna 1918–1920 käytiin sisällissota, jossa bolševikkien muodostama puna-armeija taisteli useita venäläisiä ja ulkomaisia armeijoita vastaan. Sisällissota päättyi bolševikkien voittoon syksyllä 1920.

title: Luettelo jääkäreistä T

text: (Käytti Saksassa peitenimeä Storholm), () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat mäkitupalainen Kustaa Tollo ja Serafia Juhontytär. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilma Juliana Kuusiston kanssa. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli kotitalossaan ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 20. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Suurholma saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 22. maaliskuuta 1918 alkaen 1. jääkäriprikaatin esikuntaan, jossa hän toimi eversti Ausfeldin lähettinä. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Karjalankannaksella. Sisällissodan jälkeen hänet määrättiin 12. heinäkuuta 1918 alkaen lähetiksi Vuoristoprikaatin esikuntaan, josta hänet siirrettiin 17. tammikuuta 1919 alkaen Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5:een, jossa hänet sijoitettiin 1. komppaniaan. Suurholma erosi armeijasta 11. helmikuuta 1919 hänen allekirjoittamansa sitoumusaikansa päätyttyä ja siirtyi poliisin palvelukseen, jossa hän työskenteli konstaapelina Vaasassa. Hän erosi poliisivoimista ja siirtyi 15. lokakuuta 1924 alkaen Kansallis-Osake-Pankin Vaasan konttorin vahtimestariksi. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 30. elokuuta 1917, Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 10. elokuuta 1918, Vääpeli 1918 lopulla. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.

title: Uuno Koura

text: Koura saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin huhtikuun alussa vuonna 1918 joukkueenjohtajaksi 6. Jääkärirykmentin 16. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Säiniöllä ja Viipurissa.

title: Suomen sisällissota

text: Sodalle on annettu erilaisia nimiä, jotka heijastelevat eri historiallisten ajankohtien valtapoliittisia ja yhteiskunnallisia suuntauksia sekä ideologisia painotuksia. Tässä suhteessa värittyneimpiä nimiä ovat vapaussota, luokkasota, punakapina ja torpparikapina. Tasapainoisempia nimiä ovat kansalaissota, vallankumous, kapina ja veljessota. Neutraaleimmat ilmaisut ovat vuoden 1918 sota (Suomessa), Suomen sota 1918, vuoden 1918 tapahtumat tai Veijo Merta mukaillen kevään 1918 tapahtumat.

title: Viipurin taistelu (Suomen sisällissota)

text: Viipurin taistelu oli Suomen sisällissodan viimeinen suuri taistelu, joka käytiin Viipurin kaupungin hallinnasta 24.–29. huhtikuuta 1918 punakaartin ja valkoisten välillä. Taistelu päättyi valkoisten vallatessa Viipurin.

title: 1900-luku

text: Kommunistivallankumouksellisten johdossa ollut Neuvosto-Venäjä pyrki viemään vallankumousta myös muihin maihin, ja kävi taisteluja Baltian maiden kanssa. Venäjällä käytiin vuodesta 1918 alkaen sisällissotaa bolševikkien ja heitä vastustaneiden vastavallankumouksellisten välillä. Miljoona ihmishenkeä vaatinut sisällissota päättyi vasta 1920[30][33] ja seuraavana vuonna bolševikit perustivat suurimman osan entisen Venäjän keisarikunnan alueesta käsittäneen Neuvostoliiton. Suomessa käytiin verinen sisällissota 1918 punaisten ja valkoisten välillä, joka päättyi sosialistivallankumouksellisten tappioon.[34] Saksasta tuli tasavalta (ns. Weimarin tasavalta), joka oli kuitenkin hyvin epäsuosittu. Myös Saksassa puhkesi sisäisiä taisteluja: niissä olivat vastakkain vasemmistolaiset spartakistikapinalliset ja oikeistolaiset, entisistä sotilaista koostuneet vapaajoukot eli Freikorpsit.[30] Maa kuitenkin säilyi demokratiana näistä ristiriidoista. Talous oli kuitenkin erittäin huonossa kunnossa ja valtava hyperinflaatio johti rahan arvon romahtamiseen. Läntiset ympärysvallat Britannia ja Ranska olivat myös kärsineet sodasta pahoin ja niiden talous oli köyhtynyt merkittävästi. Yhdysvallat sen sijaan aloitti nousun maailmanlaajuiseksi suurvallaksi. Samoin Japani oli noussut ja havitteli laajentumista Tyynellämerellä.[30]

title: Lauri Stark

text: Stark saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi komppanianpäälliköksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin komppanioineen 25. maaliskuuta 1918 alkaen koillisrintamalle, missä komppania liitettiin Kuolajärven pataljoonan 2. komppaniaksi ja Stark jatkoi sen päällikkönä. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kuivitsassa, missä hän haavoittui pahasti 7. huhtikuuta 1918. Hänen sisällissotansa oli näin sodittu ja häntä hoidettiin sotilassairaalassa joulukuuhun 1918 saakka.

title: Helsingin historia

text: Helsingistä tuli itsenäisen Suomen pääkaupunki heti itsenäisyysjulistuksen myötä 6. joulukuuta 1917. Suomen sisällissota kuitenkin alkoi jo seuraavassa kuussa, 27. tammikuuta 1918, kun Hakaniemessä Helsingin työväentalon torniin sytytettiin punainen lyhty vallankumouksen alkamisen merkiksi. Punakaarti otti pian Helsingin haltuunsa, ja senaatti joutui lähtemään evakkoon Vaasaan. Korkeinta kunnallista valtaa kaupungissa käytti sodan aikana Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta. Suomen kansanvaltuuskunta ja muu punaisten johto pakeni 8. huhtikuuta Viipuriin, jonka jälkeen saksalaiset joukot kenraali Rüdiger von der Goltzin johdolla valtasivat kaupungin 12.–13. huhtikuuta, ja Mannerheimin johtama valkoinen armeija saapui Helsinkiin 16. toukokuuta. Sisällissodan jälkeen Viaporin linnoituksessa toimi Suomenlinnan vankileiri. Vuonna 1918 Viaporin linnoituksen nimeksi vaihdettiin Suomenlinna.

text: Punaisten ja valkoisten taistelu Suomessa 1918 on vuonna 1918 julkaistu suomalainen lautapeli, jonka aiheena on samana vuonna käyty Suomen sisällissota. Peli on tarkoitettu kahdelle pelaajalle, jotka ottavat punaisten ja valkoisten joukkojen roolin.

title: Taavi Taina

text: Taavi Taina (käytti Saksassa peitenimeä Mäkelä), () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Suomen sisällissodassa Lempäälässä vuonna 1918. Hän osallistui Suomen sisällissotaan kiväärinjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. Myöhemmin hän osallistui sekä talvi- että jatkosotaan, joista ensimmäisessä hän myös haavoittui.

title: Willy Heinz

text: Willy Heinz (oik. Wilhelm "Willy" Hussmann, 1. tammikuuta 1895 Osterfeld – 8. huhtikuuta 1918 Kymi) oli Suomen sisällissotaan osasto Brandensteinin joukoissa osallistunut saksalainen 14. Jääkärirykmentin sotilas, joka kaatui huhtikuussa 1918 nykyisen Kotkan alueella Kyminlinnassa käydyssä taistelussa. Oikealta nimeltään hän oli Wilhelm Hussmann, jota myös Suomen sotasurmat -tietokanta käyttää, mutta hänet on haudattu Kotkan vanhalle hautausmaalle nimellä Willy Heinz. Hautajaisista kirjoittanut Hufvudstadsbladet puolestaan kertoi haudatuksi tulleen sotilaan nimeltä Heinz Lauf. Hänen hautansa sijaitsee lähellä hautausmaan pääporttia.

title: Suomen sisällissota

text: Kriisi huipentui tammikuun lopussa vuonna 1918 sisällissotaan punaisten ja valkoisten välillä. Punaiset hallitsivat Etelä-Suomea, valkoiset Keski- ja Pohjois-Suomea. Molempien osapuolten sotilaallinen vahvuus oli noin 80000 sotilasta. Valkoisia saapui tukemaan lisäksi Saksan armeijan 13000 sotilaan vahvuiset joukot. Venäjä tuki punaisia pääosin luovuttamalla punakaarteille aseita.

title: Luettelo jääkäreistä V

text: (Käytti Saksassa peitenimeä Gustafsson), () oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Kustaa Vilkman ja Edla Hietala. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 31. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Vilkman saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aliupseeriksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 lähtien pataljoonan ase- ja ammusvaraston hoitajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla. Vilkman palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Pohjolan jääkäripataljoonassa, josta muodostettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoona. Hän toimi pataljoonassa 4:nnen ja 24. tammikuuta 1919 alkaen 2. komppanian Vääpelinä. Hänet siirrettiin 1. helmikuuta 1923 alkaen Hyökkäysvaunurykmentin (myöhemmin Hyökkäysvaunupataljoona) 2. komppanian Vääpeliksi ja 1. marraskuuta 1928 alkaen Parolan leirivartijaksi. Armeijasta hän erosi 30. huhtikuuta 1929 ja työskenteli sen jälkeen Hämeenlinnassa kirvesmiehenä. Hän vaihtoi sukunimensä vuonna 1931 Vuolasvuoksi. Hänet haudattiin Hämeenlinnaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 25. huhtikuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 2. lk. mitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.

title: Suomen sisällissodan nimet

text: "Vuoden 1918 sota Suomessa" ja "Suomen sota vuonna 1918" ovat objektiivisimmat ja neutraaleimmat nimet tälle sodalle. Niitä käyttävät eniten historian ammattitutkijat. Lisäksi niitä käytetään jonkin verran toimittajien ja opettajien piirissä. Jotkut historiantutkijat kuitenkin pitävät näitä nimiä liiankin värittöminä ja suosivat kuvailevampaa nimitystä kuten esimerkiksi "sisällissota", analogisesti sellaisten nimien kuin talvisota tai jatkosota kanssa. Toisaalta vuoden 1918 sota oli sekä syy-seuraussuhteiltaan että tapahtumiltaan paljon monitasoisempi, monivivahteisempi ja vaikeaselkoisempi konflikti kuin toisen maailmansodan tapahtumat Suomessa. Lopulta mikään vuoden 1918 sotaa kuvaileva nimi, vapaussodasta luokkasotaan ei kerro tapahtumasta aivan tyhjentävästi. Siksi niiden yläpuolella on syytä olla käytettävissä mahdollisimman neutraali yleisnimitys.

title: Carl Lindh

text: Lindh palveli ratsuväessä upseerina 1905–1908. Hän oli Helsingin poliisilaitoksen ohjaavana upseerina 1908–1911, Helsingin kaupungin apulaispalomestarina 1913–1917 ja Paperitehtaitten myyntikonttorin johtajana Moskovassa lyhyesti vuonna 1917. Lindh osallistui Suomen sisällissotaan vuonna 1918 Uudenmaan rakuunarykmentissä eskadroonan päällikkönä. Hän oli Suomen Paperitehtaiden yhdistyksen apulaisjohtajana 1919–1921 ja Suomen Paperikonttorin toimitusjohtajana 1922–1946. Lindh ylennettiin ratsumestariksi ja majuriksi 1918 sekä everstiluutnantiksi reservissä 1933. Talvi- ja jatkosodan aikana hän oli erikoistehtävissä.

title: Luettelo jääkäreistä B

text: (Saksassa käytti nimeä Toivo Bertil von Schrowe) (9. toukokuuta 1892 Helsinki – 10. maaliskuuta 1918) oli suomalainen jefreitteri ja konttoristi. Hänen vanhempansa olivat muurari Bertil Oksanen ja Maria Elina Berg. Toivo Bertil Berg oli käynyt kansakoulun ja Lithenin yksityisen kauppakoulun vuosina 1909–1910, Koulun jälkeen hän työskenteli konttoristina. Yhdysvaltoihin hän matkusti vuonna 1914 ja palasi sieltä keväällä 1916. Paluumatkallaan Yhdysvalloista hän sai kosketuksen jääkäriliikkeen etappimiehiin ja päätti ryhtyä jääkärivärväriksi, mutta epäonnekseen joutui santarmien pidättämäksi ollen pidätettynä 15 kuukautta Katajanokan tutkintovankilassa. Venäläiset viranomaiset laskivat hänet vapaaksi ehtona asettua Kuopioon asumaan. Mutta päästyään vapaaksi suuntasikin Kuopion sijasta Saksaan ja liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 18. joulukuuta 1917, josta hänet siirrettiin 6. tammikuuta 1918 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 1. patteriin, josta hiukan myöhemmin siirrettiin Karjalan 6. patteriin, jonka mukana hän otti osaa Ahvolan rintaman taisteluihin, jossa haavoittui pahoin 9. maaliskuuta 1918. Hän menehtyi saamiinsa haavoihin seuraavana päivänä Antrean kenttäsairaalassa. Hänen viimeinen leposijansa on Antrean sankarihaudassa. Ylennykset: jefreitteri 11. helmikuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.

title: Luettelo jääkäreistä T

text: (Käytti Saksassa nimeä Storholm), (30. tammikuuta 1891 Alahärmä – 28. maaliskuuta 1918 Tampere) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat työmies Kustaa Tollo ja Serafia Juhontytär. Tämä Alahärmäläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 20. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 4. komppaniaan 25. joulukuuta 1915 ja edelleen haupitsipatteriin 7. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 1. patteriin, josta hänet komennettiin edelleen Mäntän pataljoonaan. Hän kaatui Tampereen edustalla 28. maaliskuuta 1918 ja hänet haudattiin Alahärmän sankarihautaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Varavääpeli 9. maaliskuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Jääkärimerkki.

title: Suomen sisällissota

text: Suojeluskuntien johtoon kutsuttiin aiemmin Venäjän armeijassa 30 vuotta palvellut kenraaliluutnantti Carl Gustaf Emil Mannerheim,[81] joka sai tehtäväkseen koota niistä maahan järjestysvallan. Suojeluskunnat julistettiin Suomen senaatin armeijaksi 25. tammikuuta 1918. Tähän punakaartit eivät alistuneet, ja ne olivat vahvistumassa Leninin Pietarista lupaaman aselastin myötä 26.–27. tammikuuta. Molemmat osapuolet aloittivat sodan luonteisen toiminnan Viipurissa ja muualla Karjalassa 17.–20. tammikuuta. 26. tammikuuta punakaartit ja työväen järjestyskaartit yhdistyivät Suomen Punaiseksi kaartiksi, ja sen joukot määrättiin liikekannalle 27. tammikuuta 1918 klo 23 lähtien. Etelä-Pohjanmaalla suojeluskunnat alkoivat kenraali Mannerheimin 25. tammikuuta antamalla käskyllä riisua venäläisiä varuskuntia aseista 28. tammikuuta 1918 yöstä alkaen. Suomen sisällissota oli syttynyt.[82]

title: Suomen sisällissota

text: Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita.

title: Iivari Ellilä

text: Ellilä organisoi tammikuussa 1918 Kuivaniemellä Mursun talosta käsin Suomen sisällissotaan (Ellilän katsantokannan mukaan vapaussotaan) pienen joukon miehiä. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä 2. Krenatöörirykmentin 2. Savon pataljoonan 1. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Vilppulassa, Lylyssä, Korkeakoskella, Moisiossa (Lempäälä), Tampereella ja Vesilahdella, missä kaatui taistelussa 18. huhtikuuta 1918 ja kuollessaan hän oli naimaton ja kirjoilla Kuivaniemellä. Hän menehtyi kiväärin kuulasta kaulaan ja hänet on haudattu Kuivaniemen hautausmaan kirkkotarhaan.

title: Viljo Kauppila

text: Kauppila saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 8. maaliskuuta 1918 lähtien 4. jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan ja 25. maaliskuuta 1918 alkaen 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniassa. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa, missä hän haavoittui lievästi 29. huhtikuuta 1918.Suomen sisällissota: Joukkueenjohtaja mm. osallistui Viipurin taisteluihin. Haavoittunut 29. huhtikuuta 1918 Viipurissa vasempaan käsivarteen.

title: Uhrit 1918

text:
Uhrit 1918 () on vuonna 2008 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva. Elokuva kertoo Suomen sisällissodasta ja sitä seuranneesta ajasta. Elokuvan on ohjannut Seppo Rustanius, joka
on myös aikaisemmissa elokuvissaan käsitellyt Suomen sisällissotaan liittyviä aiheita.

title: Thure Svedlin

text: Svedlin otti osaa jääkäriliikkeeseen Lockstedtin leirillä, Tukholmassa ja Berliinissä vuosina 1915–1917 sekä aktivistien työhön Suomessa 1917–1918 ja valkoisten puolella Suomen sisällissotaan 1918. Hänet ylennettiin reservin luutnantiksi 1918 ja majuriksi 1942.

title: Kansallisarkisto

text: Itsenäistymistä seurannut sisällissota vuonna 1918 häiritsi arkiston toimintaa niin, että se pidettiin kiinni tammikuun 26. päivästä huhtikuun 22. päivään, ja vasta vuoden 1918 lopulla toiminta alkoi kunnolla vakiintua. Vaikka aukioloaikoja oli pidennetty tutkijasaliin syksyllä 1917 saadun sähkövalon ansiosta, tutkijoiden määrä oli vähentynyt neljänneksellä. Heti sisällissodan taisteluiden päätyttyä arkistonhoitaja Kaarlo Blomsted teki aloitteen sisällissodan ajan asiakirjojen ja muistelmien kokoamiseksi ja järjestämiseksi. Arkistoon saatiin hankkeen puitteissa yksityishenkilöiden muistelmia sekä viranomaisten arkistoja, ja valtioneuvoston päätöksellä väliaikainen lennätinhallitus ja rautatiehallitus määrättiin luovuttamaan arkistolle hallussaan olleet sähkösanomat marraskuun 1917 ja kesän 1918 väliseltä ajalta. Kerättyä aineistoa käytti vuonna 1918 asetettu Vapaussodan historian komitea, joka keräsi myös tahollaan tietoa ja aineistoa sisällissodan tapahtumista. Komitean työn tuloksena julkaistiin sodan kuusiosainen historiikki "Suomen vapaussota vuonna 1918".

title: Luettelo jääkäreistä H

text: (20. syyskuuta 1890 Lapua – 12. huhtikuuta 1962 oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Emanuel Huhtala ja Serafiia Palo. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Selma Melida Mattilan kanssa. Huhtala kävi kansakoulun ja työskenteli kelloseppänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 12. helmikuuta 1916, josta hänet laskettiin siviilitöihin 28. helmikuuta 1916, jonka ajan hän käytti hyväkseen jatkamalla opintojaan kellosepän ammatissa Hampurissa. Takaisin pataljoonan täydennysjoukkoon hän palasi 12. elokuuta 1917 ja siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 15. elokuuta 1917. Takaisin Suomeen Huhtala saapui (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana jefreitteriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin 9. jääkäripataljoonaan ja 25. maaliskuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, kunnes 28. maaliskuuta 1918 hänet määrättiin pataljoonan varastonhoitajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa. Sisällissodan jälkeen hän palveli 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, mikä tunnettiin myöhemmin nimillä Jääkäripataljoona n:o 2:ksi ja Pohjolan jääkäripataljoona. Hän toimi pataljoonassa koulutusaliupseerina 4. komppaniassa. Seuraavaksi hänet siirrettiin täydennyskomppaniaan 8. syyskuuta 1918 ja hetkeä myöhemmin edelleen Kaartin jääkäripataljoonaan, mistä hänet vapautettiin 21. tammikuuta 1919 ja siirtyi Kotkaan harjoittamaan kellosepän ammattia. Sotilaskoulutuksena hänellä oli Haminan taistelukoulun suorittaminen vuonna 1918. Jääkärien elämäkerraston mukaan Huhtala olisi haudattu Ouluun, jossa onkin merkintä hautauspäivästä 21. maaliskuuta 1925, mutta hautapaikkaa ei ole löydetty. Ylennykset: Jefreitteri 11. helmikuuta 1918, Aliupseeri 26. maaliskuuta 1918, Varavääpeli 1. toukokuuta 1918, Vääpeli 7. toukokuuta1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.

title: Suomen sisällissota

text: Historiantutkijat ovat kuvanneet Suomen ulkopoliittista asemaa kesällä 1918 erilaisin mutta samansuuntaisin ilmaisuin: se oli Saksan alusmaa, protektoraatti ja sotilaallinen sillanpääasema. Mutta tuossa tilanteessa Suomelle vain näytettiin sen paikka ja toimintamahdollisuuksien rajat ensimmäisen maailmansodan kurimuksessa. Suomalaiset jäivät vuonna 1914 Saksan ja emämaa Venäjän intressien väliin, mutta odotusten vastaisesti suurvallat heikentyivät pitkäksi venyneessä maailmansodassa. Joulukuussa 1917 koitti ”Suomen hetki”; Venäjä ja Saksa neuvottelivat rauhasta (6. joulukuuta 1917 alkaen), Saksa ei edennyt idässä, ja neuvosto-Venäjä oli sekasorron tilassa. Suomen irrottautuminen Venäjästä ja aidon itsenäisyyden saavuttaminen oli siten vähän aikaa kiinni vain suomalaisten omasta tahdosta. Itsenäisyys olikin juuri se asia, josta valtaosa kansasta oli yksimielisiä, ja tämä ”vapaan Suomen mentävä tila” ehdittiin käyttää hyväksi.[170]

title: Itsenäisen Suomen historia

text: Suomen sisällissota oli osa ensimmäistä maailmansotaa. Sota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 16. toukokuuta 1918. Senaatin joukkoja kutsuttiin valkoisiksi ja kansanvaltuuskunnan joukkoja punaisiksi. Maailmansota aiheutti, Venäjän keisarikunnan pirstoutumisen kautta, sisäisen hajoamisen ja taistelun vallasta Suomessa, jonka poliittinen järjestelmä oli siirtymävaiheessa säätyvallasta parlamentaristiseen valtajärjestelmään. Lisäksi yhteiskunta oli jakautunut sosiaalisesti ja taloudellisesti kahtia. Hajaannuksen keskeinen seuraus oli kahden aseistetun valtakeskuksen muodostuminen maahan. Kriisi huipentui niiden väliseen sotaan tammikuussa 1918. Valkoiset voittivat sodan keisarillisen Saksan tuella. Neuvosto-Venäjän tukemat punaiset hävisivät sodan. Suomi siirtyi Venäjän valtapiiristä Saksan valtapiiriin. Saksan hävittyä suursodan suomalaisten itsenäisyys varmistui ja maan valtiomuodoksi muotoutui tasavaltainen demokratia. Sisällissodille luonteenomaisesti poliittinen terrori oli sodan aikana yleistä. Suurimmat henkilömenetykset koettiin kuitenkin vasta sodan jälkeen vankileireillä, joissa kuoli noin 13000 punaista. Sisällissota vaati yhteensä noin 37000 uhria, joista noin 75% oli suomalaisia punaisia. Muut uhrit olivat suomalaisia valkoisia, sekä saksalaisia ja venäläisiä. Sisällissota oli psykologisesta ja aineellisesta näkökulmasta tarkasteltuna suomalaisen kansakunnan historian tuhoisin tapahtuma, joka traumatisoi kansaa ja jakoi sen kahtia. Ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen seurauksena maltillinen vasemmisto ja oikeisto kykenivät kuitenkin aloittamaan pian sisällissodan jälkeen suomalaisia ajan myötä yhdistäneen yhteistyön.

title: Väinö Wäinölä

text: Stenlund saapui Suomeen aselastia seuranneen jääkäreiden etukomennuskunnan mukana S/S Virgolla (Vaasaan) 3. maaliskuuta 1918. Saksassa hänet oli ylennetty vänrikiksi. Vaasasta khnet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 15. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 opetusupseeriksi Päämajan kipinälennätinosastolle. Stenlund vaihtoi vuonna 1918 sukunimensä Väinöläksi.

title: Luettelo jääkäreistä W

text: (käytti saksassa nimeä Einar) (5. helmikuuta 1887 Koivulahti) oli suomalainen jääkärikorpraali ja maanviljelijä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Erik Wiik ja Lisa Näsman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1912 Maria Hjortin kanssa. Johannes Wiik kävi kansakoulun ja Korsholman maamieskoulun vuonna 1910. Hän viljeli maata kotipitäjässään Koivulahdella. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n täydennyspataljoonaan 29. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin huhtikuun lopulla värväystoimiin Suomeen Merenkurkun etapille. Hän osallistui kesällä 1917 Ruotsista Suomeen tapahtuneeseen sotatarvikkeiden kuljetukseen ja syksyllä aselaiva S/S Equityn Saksasta saapuneiden aseiden vastaanottoon Vesterössä ja niiden kuljettamiseen mantereelle. Suomen sisällissotaan hän liittyi Pietarsaaren tykistökouluun ja otti 3. Förbergin patterin mukana osaa taisteluihin Mouhussa, Lusissa, Mäntyharjulla, Heinolassa, Savitaipaleella ja Suomenniemellä. Suomen armeijasta hän erosi 22. toukokuuta 1918 antautuen maanviljelylle kotipitäjässään koivulahdella. Maanviljelyn ohella hän hoiti Koivulahden suojeluskunnan paikallispäällikön tehtäviä. Ylennykset: Korpraali 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 2.lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkäriristi, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi.


query: Milloin Intia oli siirtomaa?

title: Brittiläinen Intia

text: Brittiläisellä Intialla (englanniksi British India tai British Raj) tarkoitetaan brittien hallintoa vuosien 1858 ja 1947 välillä Intian niemimaalla tai nykyisten Intian, Bangladeshin, Pakistanin ja Myanmarin alueella, jolloin nämä valtiot olivat brittiläisen imperiumin hallinnassa.

title: Intian ilmavoimat

text: Intian ilmavoimat (भारतीय वायु सेना : Bharatiya Vayu Sena : Indian Air Force) on osa Intian asevoimia. Ne perustettiin 8. lokakuuta 1932, jolloin Intia oli Ison-Britannian siirtomaa. Aselajin nimi oli aluksi "Indian Air Force" ja se muutettiin vuonna 1945 muotoon "Royal Indian Air Force". Vasta vuonna 1950 nimestä poistettiin "Royal"-sana. Intian ilmavoimat ovat kalustoltaan neljänneksi suurimmat maailmassa.

title: Ranskan Intia

text: Ranskalaishallintoon tyytymättömimmän Chandernagorin kunnanvaltuusto päätti vuonna 1948 liittyä Intiaan. Päätös hyväksyttiin seuraavana vuonna järjestetyssä kansanäänestyksessä ja vahvistettiin vuonna 1951 solmitulla sopimuksella. Vuoden 1949 huhtikuussa Intia irtisanoi brittien vuonna 1941 solmiman tulliliittosopimuksen, jolla oli sodan aikana helpotettu Charles de Gaullea tukeneen Ranskan Intian tilannetta. Poliittinen ja taloudellinen painostus, 1930-luvulla alkanut intialaisen nationalismin nousu ja lisääntyneet levottomuudet siirtomaa-alueilla sekä tappio Indokiinassa saivat Ranskan lopulta antamaan periksi. Intiaa kannattavat aseelliset joukot ottivat haltuunsa Yanaonin ja Mahén kesä-heinäkuussa 1954 ja saman vuoden lokakuussa siirtomaan kunnanvaltuustojen ja edustajainkokouksen jäsenet päättivät liittymisestä Intiaan.

title: Espanjan Itä-Intia

text: Espanjan Itä-Intia () oli Espanjan siirtomaat Aasiassa ja Oseaniassa vuodesta 1565 vuoteen 1901. Ne käsittivät nykypäivän Filippiinit, Mariaanit, Karoliinit, Palaun ja Guamin sekä osia Taiwanista, Sulawesista ja Molukeista.

title: Portugalin Intia

text: Portugalin Intia tarkoittaa Intian alueita, jotka kuuluivat siirtomaa-aikana Portugalille. Intian itsenäistyttyä vuonna 1947 Portugalin Intia koostui lukuisista enklaaveista Intian länsirannikolla. Niihin kuului muiden muassa Goa, jota Portugali hallitsi vuoteen 1961 saakka.

title: Espanjan Länsi-Intia

text: Espanjan Länsi-Intia tai Espanjan Antillit ( tai "Las Antillas Occidentales") oli Espanjan Karibian siirtomaiden nimi.

title: Kamala Markandaya

text: Kamala Markandaya syntyi yläluokkaiseen bramiiniperheen tyttärenä Etelä-Intian Mysoressa. Hän opiskeli historiaa Madrasin yliopistossa ja työskenteli toisen maailmansodan aikana Intian siirtomaa-armeijassa. Sodan jälkeen hän tuli tunnetuksi journalistina ja novellien kirjoittajana. Hän avioitui englantilaisen toimittajan Bertrand Taylorin kanssa ja muutti tämän kanssa Britanniaan vuonna 1948, juuri kun Intia oli itsenäistymässä.

title: Ranskan Intia

text: Ranskan Intian taloudellinen tilanne oli vuoden 1815 jälkeen vaikea Britannian saarrosta johtuneen kaupankäynnin tyrehtymisen seurauksena. Ranskalaiset eivät kuitenkaan hylänneet aluettaan, vaan kehittivät sen hallintoa ja pyrkivät ottamaan paremmin huomioon myös paikallisen väestön tarpeet. Pienuudestaan huolimatta Ranskan Intia oli 1800-luvun loppupuolelle saakka Algerian jälkeen Ranskan väkirikkain siirtomaa. Sen asukkaat saivat Ranskan kansalaisuuden ja äänioikeuden parlamenttivaaleissa vuonna 1848. Alueen parlamenttipaikka lakkautettiin kuitenkin jo seuraavana vuonna ja se palautettiin vasta vuonna 1871. Seuraavana vuonna perustettiin paikallista väestöä edustaneet kunnallis- ja siirtomaaneuvostot. Todellinen valta pysyi kuitenkin kuvernöörin ja virkamiesten käsissä.

title: Portugalin historia

text: Intia otti haltuunsa Portugalin Intian 1961. Myös Angolassa, Mosambikissa ja Portugalin Guineassa syntyi itsenäisyysliikkeitä, mutta Portugali oli haluton antamaan siirtomailleen itsenäisyyttä. 1968 Salazar sai sydänkohtauksen, jonka jälkeen hän ei kyennyt hallitsemaan. Pääministeriksi tuli Marcelo Caetano. Hänen johdollaan yritettiin jatkaa siirtomaasotia siirtomaiden itsenäisyysliikkeitä vastaan, mutta huonoin tuloksin. Valta siirtyi vähitellen sotilasjuntan käsiin.[7]

title: Toinen maailmansota

text: Japanin keisarikunnan sotilasmahdin murtumisella ja sen valloittamien maiden miehitysvallan päättymisellä oli kauaskantoisia poliittisia vaikutuksia Itä- ja Kaakkois-Aasian maihin. Sodan aikana Japani oli miehittänyt monet Euroopan maille kuuluneet Kaukoidän siirtomaat ja lakkauttanut niiden eurooppalaisen kolonialistisen hallinnon. Sodan jälkeen emämaat yrittivät valloittaa siirtomaansa takaisin, mutta näissä maissa vaikuttaneiden itsenäisyysliikkeiden vaikutuksesta emämaat eivät enää saavuttaneet poliittista jalansijaa. Vuonna 1947 itsenäistyi Britannian tärkein siirtomaa Intia, jonka itsenäistymissopimus loi hinduenemmistöisen Intian ja muslimienemmistöisen Pakistanin valtiot. Ranskan yritys saada takaisin Indokiinan siirtomaiden hallinta johti Indokiinan sotaan. Vuoden 1954 Geneven konferenssissa Ranska tunnusti Vietnamin itsenäisyyden, ja Ranskan häviö sodassa johti myös Laosin ja Kambodžan itsenäistymiseen. Vietnamin kahtiajako Pohjois- ja Etelä-Vietnamiin kuitenkin johti myöhemmin Vietnamin sotaan. Vuonna 1949 Alankomaiden Itä-Intian paikalle syntyi itsenäinen Indonesian valtio. Aasian maiden itsenäistymisaalto johti osaltaan siihen, että muuallakin maailmassa siirtomaat itsenäistyivät muutaman seuraavan vuosikymmenen kuluessa. Japanin miehitysvallan päätyttyä Filippiinit jatkoi itsenäisyysprosessin loppuun ja muuttui suvereeniksi valtioksi vuonna 1946. Vuonna 1948 Korean miehitysvyöhykkeille syntyivät kapitalistinen Korean tasavalta (Etelä-Korea) ja kommunistinen Korean demokraattinen kansantasavalta (Pohjois-Korea). Etelä- ja Pohjois-Korea kävivät vuosina 1950–1953 Korean sodan, josta ei allekirjoitettu lopullista aseleposopimusta. Kiinassa kenraali Tšiang Kai-šek hävisi sisällissodan Mao Zedongille, joka vuonna 1949 perusti Kiinan kansantasavallan. Tšiang Kai-šek kannattajineen pakeni Taiwanin saarelle, joka itsenäistyi vuonna 1950 Kiinan tasavallaksi. 1960-luvulla Etelä-Korea, Taiwan, Hongkong ja Singapore muuttuivat taloudellisesti kehittyneiksi ”Aasian tiikereiksi”, ja Kiinan kansantasavallasta tuli Aasian poliittinen ja sotilaallinen mahtimaa.

title: Intia

text: Intia itsenäistyi vuonna 1947 toisen maailmansodan jälkeen oltuaan sitä ennen Yhdistyneen kuningaskunnan tärkein siirtomaa. Itsenäistymissopimukseen liittyi Intian jakaminen kahteen valtioon: hinduenemmistöiseen Intiaan ja muslimienemmistöiseen Pakistaniin. Uusien valtioiden välillä käytiin lyhyt sisällissota. Intian itsenäistymiseen liittyneissä levottomuuksissa miljoonia ihmisiä jätti kotinsa. Intia ja Pakistan ovat käyneet itsenäistymisen jälkeen pari sotaa Kashmirin omistuksesta, ja maiden välit olivat pitkään kireät. Vuonna 2003 sovittiin tulitauosta Kashmirissa ja avattiin uudelleen lentoyhteys maiden välillä.

title: Brittiläinen imperiumi

text: Ennen kuin dominiot vuonna 1931 lopullisesti saivat itsenäisen valtion aseman, brittiläiseen imperiumiin kuuluneet valtiot ja alueet jaettiin niiden hallinnollisen ja lainsäädännöllisen aseman perusteella seuraavasti:Dominioilla oli parlamentaarinen itsehallinto ja oikeus tehdä ulkopoliittisia sopimuksia.Intia julistettiin vuonna 1877 keisarikunnaksi, ja Britannian kuningas oli samalla Intian keisari. Intialla oli oma parlamentti ja oikeus tehdä ulkopoliittisia sopimuksia, mutta käytännössä sekin oli selvästi Britannian hallinnassa, siirtomaahan verrattavassa asemassa. Vuonna 1947 keisarikunta lakkautettiin ja sen alueista muodostettiin kaksi itsenäistä valtiota, Intia ja Pakistan.Mandaattialueet olivat entisiä Saksan siirtomaita tai Turkille kuuluneita alueita, jotka ensimmäisen maailmansodan jälkeen siirtyivät Kansainliiton valtuutuksella voittajavaltioiden hallintaan.

title: Siirtomaa

text: Siirtomaajärjestelmän purkautuminen alkoi varsinaisesti toisen maailmansodan jälkeen. Intia itsenäistyi Brittiläisestä imperiumista vuonna 1947. Muiltakin osin imperiumi purkaantui nopeasti 1960-luvulla Afrikan maiden itsenäistyessä.

title: Kashmirin konflikti

text: Hindulaisuus on Intian pääuskonto ja islam Pakistanin pääuskonto. Intia, Pakistan ja Kiina ovat jakaneet Kashmirin, mutta alueen hallintasuhteista ei ole päästy lopulliseen sopuun. Sekä Intia että Pakistan vaativat Kashmiria itselleen. Intia ja Pakistan ovat käyneet alueesta kolme sotaa. Kun brittien siirtomaa Intia itsenäistyi, se jakautui muslimienemmistöiseen Pakistaniin ja hinduenemmistöiseen Intiaan.

title: Alankomaiden siirtomaat

text: Alankomaiden merkittävimmäksi siirtomaaksi muodostui kuitenkin Alankomaiden Itä-Intia eli nykyinen Indonesia, joka oli Alankomaiden hallinnassa 1600-luvulta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin Japani miehitti sen vuonna 1942. Indonesia julistautui itsenäiseksi heti Japanista vapauduttuaan vuonna 1945, eikä Alankomaat enää sodan jälkeen kyennyt saamaan aluetta uudelleen hallintaansa, vaan joutui tunnustamaan Indonesian itsenäisyyden vuonna 1949. Alankomaille kuului myös Uuden-Guinean länsiosa, nykyinen Irian Jaya. Sekin oli toisen maailmansodan aikana Japanin miehittämänä, mutta joutui sodan jälkeen takaisin Alankomaiden haltuun, kunnes liitettiin Indonesiaan vuonna 1962.

title: Intia

text: Vuoden 1947 itsenäistymisensä jälkeen Intia on pitänyt yllä suhteita useimpiin maihin. Se otti johtoaseman 1950-luvulla kampanjoiden Euroopan maiden Afrikan ja Aasian siirtomaiden itsenäisyyden puolesta. Intia oli mukana perustamassa Sitoutumattomien maiden liikettä 1961. Intia on Shanghain yhteistyöjärjestön tarkkailijajäsen. Se on myös pyrkinyt saamaan pysyvän paikan YK:n turvallisuusneuvostosta.

title: Tanskan Länsi-Intia

text: Tanskan Länsi-Intia () oli Tanskan siirtomaa Karibianmerellä vuosina 1672–1917. Se koostui 68 tuliperäisestä saaresta, joista kolme suurinta olivat Sankt Thomas (), Sankt Jan (engl. "Saint John") ja Sankt Croix (engl. "Saint Croix"). Pienempiin saariin kuului muiden muassa Water Island. Tanskan Länsi-Intia oli osa Pieniin Antilleihin kuuluvaa Neitsytsaarten saariryhmää. Saaret myytiin Yhdysvalloille 1917 ja ne tunnetaan nykyisin nimellä Yhdysvaltain Neitsytsaaret.

title: Jigme Wangchuck

text: Wangchuckin hallitsema Bhutan jatkoi lähes täydellistä eristäytymistään muusta maailmasta pitäen yllä rajattuja suhteita ainoastaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jonka siirtomaa Intia tuolloin oli. Intia peri ulkosuhteet pian itsenäistymisensä jälkeen vuonna 1949. Wangchuckin kuoltua tämän poika, Jigme Dorji Wangchuck, nousi kuninkaaksi.

title: Portugalin Intia

text: Portugali alkoi menettää otettaan Intiasta 1600-luvulla, kun Iso-Britannia alkoi rakentaa omaa merivaltaansa. Britit tukeutuivat hallinnossaan paikallisten ruhtinaiden apuun, ja 1800-luvulla lähes koko niemimaa alkoi olla brittien suorassa tai epäsuorassa hallinnassa. Portugalille jäi vain hajanaisia enklaaveja. Vuonna 1703 britit taivuttelivat Portugalin Methuenin sopimukseen, jonka mukaan Britannian teollisuudella tuli olemaan etuoikeutettu asema Portugalin ja sen siirtomaiden markkinoilla. Intia valtasi Portugalin viimeiset Intian-siirtomaat Goan, Damanin ja Diun vuonna 1961.

title: Brittiläinen Länsi-Intia

text: Brittiläinen Länsi-Intia () tarkoittaa nykyään Britannian merentakaisia alueita Karibialla: Anguillaa, Bermudaa, Caymansaaria, Turks- ja Caicossaaria sekä Montserratia. Ennen itsenäistymistään kaikki nämä valtiot olivat brittiläiseen imperiumiin kuuluneita siirtomaita.

title: Alankomaiden siirtomaat

text: Hollantilaiset perustivat kauppa-asemia myös Intiaan ja aloittivat Kapmaan, Taiwanin ja Sri Lankan kolonisaation. Kapmaa ja Alankomaiden Intia joutuivat myöhemmin Britannialle. Nykyisin Etelä-Afrikassa sinne muuttaneiden hollantilaisten siirtolaisten, buurien, puhumasta hollannin kielestä on kehittynyt afrikaans.

title: Brittiläinen Länsi-Intia

text: Vuonna 1912 Brittiläinen Länsi-Intia jaettiin kahdeksaan siirtomaahan: Bahamaan, Barbadokseen, Brittiläiseen Guianaan, Brittiläiseen Hondurasiin, Jamaikaan (Jamaikan siirtomaa), Trinidadiin ja Tobagoon, Windwardsaariin (Brittiläiset Windwardsaaret) sekä Lewardsaariin (Brittiläiset Leewardsaaret).

title: Brittiläinen imperiumi

text: Imperiumin eri alueet olivat hallinnollisesti eri asemassa ja sen mukaisesti niistä käytettiin eri nimityksiä. Brittiläinen Intia muodostettiin vuonna 1877 keisarikunnaksi, jonka keisarinnaksi kuningatar Viktoria samalla julistettiin. Kanada, Etelä-Afrikka, Australia ja Uusi-Seelanti, joissa asui runsaasti brittiläisiä siirtolaisia, olivat itsehallinnollisia dominioita. Muut siirtomaat olivat kruununsiirtomaita tai protektoraatteja. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Britannian hallinnassa oli myös Kansainliiton mandaattialueita.

title: Ranskan Intia

text: Ranskan Intia (, virallisesti "Établissements français dans l’Inde") oli erillisistä enklaaveista koostunut Ranskan siirtomaa Etu-Intiassa. Sen hallinnollinen keskus oli Pondichéry. Alueen pinta-ala oli 509 neliökilometriä. Asukkaita oli 362 000 henkeä vuonna 1948. Ranska luovutti alueen Intialle vuonna 1954.

title: Mosambikin itsenäisyyssota

text: Portugalin siirtomaapolitiikka oli ankaraa sen siirtomaita kohtaan. Cabo Delgadon maakunnassa työläisten kapinajohtajia pidätettiin ja vuonna 1960 maakunnassa ammuttiin noin 500 työläistä rauhallisen mielenosoituksen lopettamiseksi. Portugali ei halunnut antaa siirtomailleen itsenäisyyttä, mutta lisääntyvä levottomuus pakotti sen säätämään politiikkaansa. Kun Angolan sisällissota oli käynnistynyt kapinalla, Portugalin johtaja António de Oliveira Salazar yritti hillitä muiden siirtomaidensa itsenäisyyspyrkimyksiä myöntämällä merentakaisille maakunnilleen paikan Portugalin parlamentissa ja maakuntien alkuperäisasukkaille täyden kansalaisuuden. Joulukuussa 1961 Intia otti haltuunsa kolme Portugalin enklaavia, minkä jälkeen Salazar päätti, että eroamispyrkimyksiin Afrikassa tultaisiin vastaamaan sotilaallisella voimalla.

title: Tanskan historia

text: Tanska valloitti 1600-luvulla myös siirtomaita. Niitä olivat Tanskan Länsi-Intia, joka käsitti nykyiset Yhdysvaltain Neitsytsaaret vuosina 1671–1917,[4] sekä Tranquebar Intiassa 1620–1845.[5] Myös Grönlanti oli siirtomaan asemassa vuoteen 1953 saakka, jolloin se muutettiin Tanskan maakunnaksi.

title: Sepoy

text: Sepoy oli nimitys, jota käytettiin yleensä intialaisesta sotilaasta erityisesti aikana, jolloin Intia oli Britannian siirtomaa. Nimitys on jäänyt osittaiseen käyttöön Intian, Nepalin, Pakistanin ja Bangladeshin armeijoihin, joissa sillä tarkoitetaan sotamiehen arvoa.

title: Anguilla

text:
Saaren ensimmäiset asukkaat olivat Etelä-Amerikasta tulleita intiaaneja. Ei ole tiedossa tarkalleen milloin eurooppalaiset havaitsivat saaren ensimmäisen kerran, eräiden lähteiden mukaan Kolumbus olisi nähnyt saaren 1493, toisten lähteiden mukaan ranskalaiset olisivat löytäneet saaren 1564 tai 1565. Ensimmäiset englantilaiset siirtolaiset tulivat saarelle Saint Kittsistä 1650 tuoden todennäköisesti mukanaan afrikkalaisia orjia.
Saariryhmästä tuli Englannin siirtomaa 1690.

title: Milo (joki)

text: Joki on liikennöintikelpoinen matalapohjaisilla aluksilla Kankaniin saakka. Ranskan siirtomaa-aikana se oli melko tärkeä liikenneväylä, joka auttoi yhdistämään Kankaniin ja Bamakoon päättyvät rautatiet.

title: Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

text: Intia milloin kovensi, milloin lievensi eri alueilla ulkonaliikkumiskeltoja ja muita keinoja tilanteen mukaan pyrkien hallitsemaan protestointia. Turvallisuusviranomaiset jahtasivat separatisteja.

title: Ranskan Intia

text: Alueen talous alkoi elpyä tullimaksujen alentamisen jälkeen vuonna 1860. Tärkeimmät vientituotteet olivat seesami, indigoväri, puuvilla ja maapähkinät. Maataloutta ja liikenneyhteyksiä kehitettiin, ja monet intialaiset hakeutuivat ansiotöihin Ranskan ja Britannian siirtomaiden sokeriruokoviljelmille. Vuoden 1885 tienoilla suunta kuitenkin kääntyi, ja Pondichéry menetti asemansa vientisatamana Madrasille. Väestö sai elantonsa riisin viljelystä, tekstiiliteollisuudesta ja kalastuksesta. Koululaitosta kehitettiin, mutta sen laajentaminen paikallisen väestön keskuuteen törmäsi ranskan kielen taidon vähäisyyteen, konservatismiin ja kastieroihin.


query: Missä Harry Ferguson syntyi?

title: Harry Ferguson

text: Harry Ferguson syntyi yksitoistalapsiseen maanviljelijäperheeseen Growellissa, Dromoren kaupungin lähistöllä, Pohjois-Irlannin Downin kreivikunnassa.[1]

title: Harry Ferguson

text: Uuden yhteenliittymän ensimmäisenä tuotoksena syntyi Ferguson TE20 (TE = Tractor England), joista ensimmäinen rullasi ulos Banner Lanen tuotantolinjalta 6. päivänä heinäkuuta vuonna 1946. "Pikku Fergu" tai "Harmaa Fergu", joilla nimillä traktori meillä Suomessa tunnettiin oli merkittävä virstanpylväs, ei vain Fergusonille vaan ylipäätään koko maatalousalalle.

title: Harry Ferguson

text: Harry Fergusonin saatua kolmipistenostolaitteen kehitystyön tuotantovalmiiksi, hän tarvitsi kevyen traktorin jossa "Ferguson System" pääsisi oikeuksiinsa. Hänelle katsoi että paras tapa edetä oli oman traktorimallin suunnittelu ja valmistus. Vain siten samaan laitteeseen pystyttäisiin yhdistämään ne ominaisuudet, jotka hän näki traktorissa tarpeelliseksi. Tämän kehitystyön tuloksena syntyi prototyyppi Ferguson "Black" (nimitys tulee traktorin kauttaaltaan mustasta värityksestä), joka esiteltiin vuonna 1933.[6] Traktorin voimanlähteenä toimi amerikkalainen nelisylinterinen Hercules-moottori. Vaihteisto, voimansiirto ja ohjauslaitteisto olivat brittiläisen David Brown and Sons -yhtiön valmistetta. Ferguson Black oli nykyaikaisen traktorin kantaäiti, hydraulisine kolmipistenostolaitteineen, vetovastuksen tasaimineen ja automaattisine syvyyssäätöineen.

title: Harry Ferguson

text: Toisen maailmansodan aikana brittiläinen Standard Motor Company oli rakentanut Coventryn Banner Lanelle lentokoneiden moottoreita valmistaneen tehtaan. Sodan päätyttyä tämä pinta-alaltaan 93 000 m2 tehdas oli lähes tyhjäkäynnillä ja Standard Motorin johtaja Sir John Black etsi kuumeisesti uusia toimintoja sen kattojen alle. Harry Fergusonin kiinnostuksen kohteena oli juuri tämäntyyppinen teollisuuslaitos ja nämä kaksi solmivat sopimuksen Ferguson-traktoreiden tuotannon aloittamisesta. Kuten aiemminkin, Harry Ferguson vastasi suunnittelusta, kehityksestä, myynnistä ja huolto-organisaation järjestämisestä, Standard Motor Companyn toimiessa traktoreiden valmistuksesta vastaavana.

title: Ferguson Research

text: Harry Ferguson ei kyennyt täysin irtautumaan traktorien maailmasta, jossa hän oli työskennellyt lähes koko aktiiviuransa ajan. Vuonna 1960 Harry Ferguson Research Ltd loi uuden divisioonan nimeltä Harry Ferguson Tractor Research Ltd. Tämän yksikön kehitystyön tavoitteena oli valmistaa uudenlainen ja kevyt, hydraulisella momentinmuuntimella varustettu traktori. Samaan aikaan Harry Ferguson laittoi alulle nelivetoisen kilpa-auton kehitystyön, nimellä "Project 99".

title: Ferguson Research

text: Crab-projektin edetessä Harry Ferguson toi tuolloin Surreyn Redhillissä toimineeseen yhtiöön entisen Aston Martin -suunnittelija Claude Hillin. Freddie Dixon jätti yhtiön melko pian sen syntymän jälkeen petyttyään siihen, että Harry Ferguson omi itselleen ison osuuden projektissa, jota Dixon oli ollut luomassa.

title: Ferguson Black

text: Ferguson Black johti David Brownin ja Harry Fergusonin yhteistyöhön ja Ferguson-Brown-traktoreihin.

title: Harry Ferguson

text: Ensimmäisten versioiden moottorina oli amerikkalainen 1966 cm3 Continental Z-120, mutta kun Standard Vanguard -henkilöautoa varten kehitetty 2088 cm3 moottori tuli markkinoille syyskuussa 1947, tämä otettiin TE20:ssa käyttöön kesäkuussa 1948. Banner Lanen tehtailla valmistettiin vuoteen 1953 mennessä 517 651 kappaletta Ferguson TE20 -traktoria. Vuoden 1953 keskivaiheilla Harry Ferguson Ltd yhdistyi kanadalaisen, maatalouskoneita ja traktoreita valmistaneen Massey Harris Company Ltd:n kanssa ja ne muodostivat Massey-Harris-Ferguson -yhtiön. Yhtiö jatkoi traktoreiden valmistamista sekä Massey-Harris- että Ferguson-brändien alla joulukuuhun 1957, jolloin yhtiön nimeksi muutettiin Massey-Ferguson. Massey-Harris-Ferguson -yhtiön ensimmäinen yhteinen tuote oli Ferguson FE35 eli "Kultamaha", joka esiteltiin lokakuussa 1956. Vuoden 1957 lopussa traktorin merkki muuttui Massey-Fergusoniksi ja väri punaiseksi.

title: Ferguson P99

text: Ferguson P99-Climax oli historian ensimmäinen nelivetoinen F1-auto. Se jäi historian lehdille myös viimeisenä etumoottorisena autona, jolla on voitettu F1-osakilpailu. Auto oli parhaiten traktoreistaan tunnetun Harry Fergusonin perustaman kehitys- ja tutkimusyhtiö Ferguson Research Ltd.:n suunnittelua.

title: Ferguson Research

text: Harry Ferguson Research Ltd oli brittiläinen erityisesti voimansiirtolaitteiden kehitykseen ja suunnitteluun suuntautunut yhtiö, jonka perusti 1950 "modernien traktorien isä" Harry Ferguson.

title: Harry Ferguson

text: Ajauduttuaan veljensä kanssa erimielisyyksiin lentämisen turvallisuudesta ja tulevaisuudesta, Harry päätti jatkaa lentämisen kehittämistä yksin. Hän testasi lentokonettaan vielä vuosien 1911 ja 1912 aikana, kunnes luopui sen jatkokehityksestä. Harry oli perustanut vuonna 1911 May Street Motor Co -yhtiön, joka myi Maxwell-, Star- ja Vauxhall-henkilöautoja sekä Overtime-traktoreita. Vuonna 1912 yhtiön nimeksi muutettiin Harry Ferguson Limited.

title: Ferguson (traktori)

text: Ferguson on Harry Fergusonin perustama traktorimerkki Ferguson–Brown-yhteistyön päättymisen jälkeen. Yhtiö liittyi 1953 Massey–Harrikseen ja Harry Ferguson sai vastineeksi yhtiöstään 16 000 000 dollarin arvosta Massey–Harris–Fergusonin osakkeita. Vuonna 1958 yhtiöstä muodostettiin Massey Ferguson.

title: Ferguson Research

text: Harry Ferguson kuoli yllättäen lokakuun 25. päivänä vuonna 1960. Hän ei tullut näkemään P99:n debyyttiä eikä nelivetojärjestelmän yhdistämistä perheautoiluun.

title: Ferguson–Brown

text: Erimielisyydet keinoista myynnin parantamiseksi johtivat Fergusonin ja David Brownin yhteistyön päättymiseen. Lokakuussa 1938 Harry Ferguson vei Ferguson–Brown-traktorin numero 722 varusteineen Yhdysvaltoihin ja Eber Sherman järjesti hänelle tapaamisen Henry Fordin kanssa. Harry Ferguson solmi Fordin kanssa sopimuksen, jolla Fordson-traktoreihin tuli kolmipistekiinnityksinen nostolaite. Näin alkoi Ford–Ferguson-yhteistyö, jonka ensimmäinen traktori oli Ford–Ferguson 9N.

title: Ferguson–Brown

text: Ferguson–Brown oli Harry Fergusonin ja David Brownin yhteenliittymä 1935–1947. Harry Ferguson oli kehittänyt "Ferguson System" -nimisen traktorin nostolaitteiden kolmipistekiinnitysjärjestelmän, jota hän halusi tehdä tunnetuksi. Tätä varten hän valmisti Ferguson Black -traktorin. Traktorien laajempi valmistaminen johti yhteistyöhön David Brown -tehtaan kanssa, joka valmisti myöhemmät traktorit. Ensimmäinen traktori oli Ferguson–Brown A. Traktoreita valmistettiin vuosina 1936–1938 yhteensä 1 350 kappaletta, mutta menekki oli vaatimaton. Ongelmaksi muodostui suhteellisen kallis hinta esimerkiksi kilpailevaan Fordsoniin verrattuna.

title: Ferguson Research

text: Harry Ferguson perusti traktoreiden valmistusta ja myyntiä harjoittaneen Harry Ferguson Ltd -yhtiön rinnalle huhtikuussa 1950 Harry Ferguson Research Ltd -nimisen yhtiön, jonka tarkoituksena oli kehittää uudenlainen, turvallinen nelivetoinen perheauto. Fergusonin kipinä moottoriajoneuvojen kehittämiseen oli syttynyt vuoden 1948 aikana, kun hän lupautui lempinimen "Crab" ("Rapu") saaneen nelivetoisen auton kehitysprojektin taustatukijaksi. Harry Fergusonilla oli ollut jo 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä läheinen side autoihin hänen omistaessaan Belfastissa autojen kauppaa ja huoltoja tehneen May Street Motor Companyn. Projektin olivat ideoineet entinen Brooklands- ja Le Mans -kilpa-ajaja Freddie Dixon ja F1-kuljettaja Tony Rolt. Projektin myötä he liittyivät Fergusonin uuden yhtiön johtajistoon.

title: Rebecca Ferguson (laulaja)

text: Ferguson syntyi heinäkuussa 1986 Mill Roadin sairaalassa, Liverpoolissa. Hän vietti elämänsä kaksi ensimmäistä vuotta Huytonissa. Hänellä on yksi nuorempi veli, Sam. Artisti on myöhemmin kertonut, että häntä kiusattiin koulussa hänen perheensä köyhyyden vuoksi. Ferguson sai ensimmäisen lapsensa teini-ikäisenä muutettuaan Anfieldiin. Nykyään hänellä on kolme lasta, joista nuorin syntyi syksyllä 2014. Ennen laulu-uraansa Ferguson kouluttautui sihteeriksi.

title: Harry Ferguson

text: Ferguson-Brown Massey-Ferguson Ferguson Research Ltd.

title: Eros (traktori)

text: Eros oli Harry Fergusonin 1917 kehittämä autotraktori, missä Fordin auton T-malli muutettiin traktoriksi siten, että aura kiinnitettiin vetolaitteen perään kiinteästi auranvetäjien tapaan eikä sitä näin ollen olisi enää tarvinnut vetää traktorin perässä koukusta niin kuin Fordson F-traktorissa. Eroksia ei valmistettu monta kappaletta, mutta 1930-luvulla Harry Ferguson kehitti vedettävälle auralle toisenlaisen vaihtoehdon, Ferguson Systemin, joka merkitsi kolmipistekiinnitystä työkoneille, myös auralle, traktorin perään. Näin monien työkoneiden osalta voitiin luopua hinaamisesta.

title: David Brown (traktori)

text: David Brown oli englantilainen traktorimerkki. David Brown aloitti traktoreiden tuotannon 1936 yhdessä Harry Fergusonin kanssa nimellä Ferguson-Brown. Traktoreita valmistettiin 1936 1 350 kappaletta. David Brownin yhtiönsä oli perustettu jo 1860. Liikekumppanuus raukesi ja Harry Ferguson muutti Yhdysvaltoihin.

title: Massey Ferguson

text: Yhtiö syntyi vuonna 1953, kun kanadalainen maatalouskonevalmistaja Massey-Harris osti englantilaisen traktorivalmistajan Fergusonin. Vuosina 1953–1958 yhtiön nimi oli Massey-Harris-Ferguson, mutta se lyhennettiin sittemmin Massey Fergusoniksi. Ferguson-merkkisten traktorien valmistus alkoi 1930-luvun lopulla, kun traktorinvalmistaja David Brown ja Harry Ferguson alkoivat yhteistyössä valmistaa traktoreita, joissa oli kolmipistenostolaite. Ferguson-Brownien valmistusmäärä jäi kuitenkin kaikkiaan vain 1 350 traktoriin. Myöhemmin Harry Ferguson teki sopimuksen Henry Fordin kanssa traktorien valmistuksesta. Yhteistyö kuitenkin kariutui, Ferguson syytti Fordia patenttirikkomuksesta kolmipistenostolaitejärjestelmän käytöstä 8N-mallissa. Ferguson voitti oikeusjutun ja aloitti traktorinvalmistuksen omilla malleillaan TE ja TO. Ne eivät poikenneet Fordson 9N:stä muuten kuin vaihteistonsa ja moottoritehojensa suhteen. Fergusonien valmistus aloitettiin vuonna 1946 Coventryssä, Englannissa, ja vuonna 1948 Yhdysvalloissa. TE20-mallia valmistettiin aluksi bensiinikäyttöisinä mutta myöhemmin myös petrolikäyttöisinä. Dieselmoottori tuli saataville 1951. Nämä mallit tunnettiin ns. harmaina Ferguina. Niitä valmistettiin kaikkiaan yli puoli miljoonaa vuosina 1946–1956. Vuonna 1951 tuotantoon tulivat mallit TO30 ja TO35. 1953 Harry Ferguson myi yhtiönsä Massey-Harrisille.

title: Harry Ferguson

text: Harry Ferguson kuoli barbituraattien yliannostukseen kotonaan Gloucestershiren Stow-on-the-Woldissa vuonna 1960. Selvittämättä jäi, oliko kyse vahingosta vai tarkoituksellisesta teosta.

title: Harry Ferguson

text: Vuonna 1933 tapahtunutta "Black"-prototyypin esittelyä seuranneina vuosina Harry Ferguson paneutui hydrauliikkajärjestelmän ongelmiin. Vuonna 1935 nämä oli ratkaistu ja Ferguson Malli A -traktorin sarjatuotanto saatettiin aloittaa. Tätä varten Ferguson solmi yorkshirelaisen konepaja David Brownin kanssa yhteistyösopimuksen, jonka perusteella Dawid Brown aloittaisi traktorien valmistamisen Huddersfieldin tehtaallaan ja Harry Ferguson Ltd. huolehtisi niiden myynnistä. Traktoreiden merkkinä oli Ferguson-Brown. Vuonna 1937 traktoreiden myynti ja tuotanto yhdistettiin vastaperustetun Ferguson-Brown Tractors Ltd -yhtiön alaisuuteen.

title: Harry Ferguson

text: Henry George "Harry" Ferguson (4. marraskuuta 1884 – 25. lokakuuta 1960) oli irlantilainen insinööri ja keksijä, joka tunnetaan parhaiten saavutuksistaan modernin traktorin kehittäjänä. Hän oli lisäksi ensimmäinen irlantilainen joka valmisti oman lentokoneen ja lensi sillä, lisäksi hänet tunnetaan moottoriurheilun parista. Ensimmäisen nelivetoinen Formula 1 -luokan kilpa-auto, Ferguson P99, kehitettiin Ferguson Research Ltd.:n toimesta. Nykyään hänen nimensä elää Massey Ferguson -tuotemerkin yhteydessä.

title: Harry Ferguson

text: Harry Ferguson pyrki poistamaan ongelmat joita ilmaantui käytettäessä traktoria ja auraa hevosvetoisen auran tapaan, toisistaan erillisinä yksikköinä. Hän esitteli vuonna 1917 Fordin T-mallista modifioidun autotraktorin nimeltä Ford Eros. Ferguson ja häntä avustanut insinööri Willie Sands suunnittelivat varta vasten Eroksen perään sopivan, tukipyörättömän auran nimeltä "Belfast plough". Keksintö sai kohtuullisen suosion ja se kilpaili markkinaosuuksista Fordson F -traktoria vastaan.

title: Harry Ferguson

text: Vuonna 1920 Ferguson teki ensimmäisen vierailun Yhdysvaltoihin ja esitteli tiiminsä kehittämää auran kytkentälaitetta Henry Fordille. Tämä tarjosi työpaikkaa yhtiössään Fergusonille, mutta Harry päätti pysyä itsenäisenä toimijana ja perustaa aurojensa valmistukseen oman tuotantolaitoksen.[5] Vuoden 1922 aikana Ferguson teki kaksi matkaa Yhdysvaltoihin ja solmi molemmilla kerroilla sopimuksen Ferguson-aurojen tuotannon aloittamisesta, mutta molemmat hankkeet kariutuivat vailla tulosta. Vuonna 1925 Ferguson solmi sopimuksen aurojen valmistuksesta liikemiesveljesten Eber ja George Shermanin kanssa ja tämän tuloksena Yhdysvaltain Indianaan perustettiin Ferguson-Sherman Inc. -yhtiö. Shermanit olivat Henry Fordin luottomiehiä ja Eber Sherman piti hallussaan mm. Fordson-traktorien USA:n laajuista edustusoikeutta. Fergusonin ja Shermanien yhtiö valmisti Fordson F -mallin perään mekaanisella nostolla ja laskulla varustettua Duplex-kytkentälaitetta. Sen etuisuutena, keveyden lisäksi, oli että auran takertuessa esteeseen sitä voitiin keventää ylöspäin siirtämällä. Tämä vähensi traktorin ympärikaatumisen riskiä, mikäli aura tarttuu kiinni esteeseen tai vetovastus kasvaa liaaksi maaperän tiiviyden takia. Tästä kehitettiin edelleen mekaaninen kolmipistenostolaite eli Ferguson System, joka patentoitiin vuonna 1926. Nostolaitteen ensimmäinen versio oli nykyisiin nähden "väärin päin", ts. alhaalla oli yksi mekaaninen työntövarsi ja ylhäällä kaksi vetovartta, mutta pian Ferguson käänsi järjestyksen toisin päin. Tämä laite oli maanviljelystyössä suorastaan vallankumouksellinen. Sen sijaan että traktorilla olisi vain vedetty maan muokkaamiseen tarkoitettuja laitteita, niiden työkorkeutta voitiin nyt tarpeen ja käyttöolosuhteiden muutosten mukaan säädellä.

title: Ferguson Research

text:
Alkuperäinen Dixonin ja Roltin Crab-design oli periaatteessa hylätty ja sen tilalle oli luotu nelivetoisen ajoneuvon prototyyppi R2, jota seurasi edelleen paranneltu R3. Prototyypissä oli jo tuossa vaiheessa lukuisia ajoturvallisuutta parantavia keksintöjä kuten Dunlopin kehittämä lukkiutumaton Maxaret-jarrujärjestelmä. Voimansiirto oli toteutettu nestekytkimen jatkeeksi kytketyllä manuaalivaihteistolla.
Vuonna 1953 Harry Ferguson päätti myydä kaikki traktoreiden valmistukseen liittyvät toimintonsa, ja elokuussa 1953 kanadalainen Massey-Harris ja Harry Ferguson Ltd fuusioitiin Massey-Harris-Ferguson Inc. -yhtiöksi. Harry Ferguson nimitettiin uuden yhtiön hallituksen puheenjohtajaksi. Fergusonin henkilökemia ei kuitenkaan toiminut aiemman Massey-Harris-yhtiön pääjohtaja James Duncanin kanssa ja Ferguson lähti Massey-Harris-Fergusonilta jo heinäkuussa 1954.

title: Harry Ferguson

text: Ferguson-Sherman -yhtiön toiminta loppui vuonna 1928, kun Ford lopetti Fordson-traktorien valmistuksen Yhdysvalloissa. Samana vuonna järjestettiin ensimmäiset Ulster TT -moottoripyöräkilpailut. Harry Fergusonilla oli näiden kilpailujen aikaansaamisessa suuri panos.

title: Ferguson Black

text: Ferguson Black oli Harry Fergusonin 1935 valmistuttama maataloustraktori, jossa oli Ferguson System-kolmipistenostolaite, joka mahdollisti sen, ettei traktorin tarvinnyt enää hinata työkoneita, vaan jopa aurat saatettiin kytkeä traktorin kolmipistenostolaitteeseen siten, että sen nostaminen ja laskeminen tapahtuivat hydraulisesti. Laitteesta tuli ensiksi lisälaite muihin traktoreihin, mutta lopulta siitä tuli yleinen vaatimus.

title: Ferguson P99

text: Vuonna 1950 suunnittelija Claude Hill, entinen Brooklands- ja Le Mans -kilpa-ajaja Freddie Dixon ja F1-kuljettaja Tony Rolt muodostivat Harry Fergusonin kanssa tiimin, jonka kehitystyön tuloksena syntyisi maailman ensimmäinen nelivetoinen F1-auto – Project 99. Entisenä kilpamoottoripyöräilijänä Harry Ferguson tunsi vetoa moottoriurheilua kohtaan. Hän myös halusi näkyvyyttä traktoreita valmistavan yhtiönsä Ferguson Companyn luomalle nelivetojärjestelmälle. Kun nämä kaksi asiaa yhdistettiin, niiden luonnollisena tuotoksena oli nelivetoinen kilpa-auto, joka saatiin suunnittelupöydältä tuotantoon vuonna 1960.


query: Oliko Harri Holkerilla valtioneuvoksen arvonimi?

title: Harri Holkeri

text: Harri Hermanni Holkeri (6. tammikuuta 1937 Oripää – 7. elokuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen valtioneuvoksen arvonimen saanut poliitikko. Hän toimi Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtajana vuosina 1971–1979, Suomen pääministerinä vuosina 1987–1991 (Holkerin hallitus) ja Suomen Pankin johtokunnassa.

title: Harri Holkeri

text: Holopainen, Kauko: Harri Holkeri, kahden presidentin mies, Kirjayhtymä, 1989 Lehtilä, Hannu: Mainettaan parempi. Valtioneuvos Harri Holkeri, Otava, 2001

title: Harri Holkeri

text: Pääministerikautensa päätyttyä Holkeri palasi Suomen Pankkiin ja työskenteli siellä vuoteen 1997 – aina eläkkeelle jäämiseensä saakka. Hän toimi Paasikivi-seuran puheenjohtajana vuosina 1995−2000. Suomen Pankin johtajana toimiessaan Harri Holkeri soitti maailman ensimmäisen GSM-puhelun 1. heinäkuuta 1991 Radiolinjan järjestämässä avajaistilaisuudessa Helsingissä. Puheluun vastasi Tampereen apulaiskaupunginjohtaja Kaarina Suonio.[7]

title: Harri Holkeri

text: Kuvanveistäjä Pekka Jylhä suunnitteli Holkerille hautamuistomerkin, joka pystytettiin Hietaniemen hautausmaalle syyskuussa 2012. Veden muisti -teoksessa esitetään joutsen aallokossa ja sitä koristaa Holkerin nimikirjoitus.[14]

title: Harri Holkeri

text: Pääministerinä ollessaan Holkeri herätti julkista kohua suosittelemalla edullista silakkaa hyväksi ruokakalaksi. Keskusta käytti tätä lausumaa vaalimainonnassa häntä vastaan.[5] Klassiseksi lentäväksi lauseeksi muodostui Holkerin kokoomuksen puoluetilaisuudessa vuonna 1990 lausuma ärsyyntynyt kommentti toimittajan kysymykseen hänen mahdollisesta presidenttiehdokkuudestaan vuoden 1994 vaaleissa: "Minä juon nyt kahvia."[6]

title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri syntyi Oripäässä, Varsinais-Suomessa, konstaapeli (myöhemmin kamreeri) Antti Edward Holkerin ja Maire Kyllikki Holkerin (o.s. Ahlgren) perheeseen. Perhe muutti Toijalaan, jossa Harri Holkeri vietti lapsuutensa ja nuoruutensa, valmistuen vuonna 1957 ylioppilaaksi Toijalan yhteiskoulusta. Holkeri toimi myös partiossa, Toijalan Eräveikoissa.[2] Suoritettuaan asepalveluksen 1958 Holkeri aloitti opinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa, josta hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1962 ja maisteriksi vuonna 1963. Holkerin pro gradun aiheena oli kokoomuksen kannatus.[3]

title: Harri Holkeri

text: Vuonna 1961 Harri Holkeri toimi Urho Kekkosen kaatamiseen tähdänneen niin sanotun Honka-liiton tiedottajana. Tämä ei estänyt häntä luomasta toimivia suhteita Kekkoseen myöhemmin.[1]

title: Riitta Uosukainen

text: Yhdysvaltalainen Suomi College promovoi Uosukaisen vuonna 1997 filosofian kunniatohtoriksi ja Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu promovoi hänet vuonna 1999 kauppatieteiden kunniatohtoriksi. Suomen puheopettajien liitto nimesi Uosukaisen Vuoden puhujaksi vuonna 1985. Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Uosukaiselle vuonna 2004 valtioneuvoksen arvonimen. Uosukainen on ensimmäinen valtioneuvoksen arvonimen saanut nainen ja järjestyksessä kahdeksas arvonimen saaja Suomen itsenäisyyden aikana. Harri Holkerin kuoltua vuonna 2011 Uosukainen on ainoa elossa oleva valtioneuvos.

title: Harri Holkeri

text: Presidenttiehdokkaana Holkeri oli kahdesti, vuosien 1982 ja 1988 vaaleissa. Kummatkin vaalit päättyivät Mauno Koiviston voittoon. Ensimmäisellä kerralla Holkeri sai toiseksi eniten valitsijamiehiä, jälkimmäisellä kerralla Holkerin ohi kiri oppositiojohtaja Paavo Väyrynen. Holkeri ei itse ollut kummallakaan kerralla kiinnostunut ehdokkuudesta eikä uskonut voittoon. Hän oli pitänyt kokoomuksen mahdollisena presidenttiehdokkaana Päiviö Hetemäkeä. Hetemäki kuitenkin oli kuollut jo vuonna 1980 eikä kokoomuksella ollut asettaa ketään arvostukseltaan Holkerin veroista ehdokasta.[3] Presidentin valitsijamiehenä Holkeri oli vuoden 1978 presidentinvaalissa.[4]

title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri tunnettiin innokkaana kuntoilijana, jota lähellä oli erityisesti hiihto. Sotilasarvoltaan Holkeri oli reservin majuri (1991).

title: Harri Holkeri

text: Kolumnisti Risto Uimonen on käsitellyt Holkerin ongelmallista mediasuhdetta. Uimosen mukaan Holkeri ei nauttinut poliitikkovuosinaan laajaa yhteiskunnallista arvostusta. Holkeri johti Kokoomusta presidentti Urho Kekkosen kaudella, jolloin presidentin valtakautta jatkettiin neljä vuotta poikkeuslailla. Poikkeuslaki jakoi Kokoomusta, samoin kuin suhde Kekkoseen ja Neuvostoliittoon. Holkerin väheksyntä mediassa alkoi hänen puheenjohtajakautensa lopulla: Holkeria syytettiin ”kulmikkuudesta”, hampaiden kiristelystä; siitä ettei hän avaudu journalisteille, ja pinnallisuudesta. Holkerin pankinjohtajakaudella häntä kuvailtiin johtajaksi, jonka "täytyi hiihtää myös työaikana, sillä muuten hän ei olisi saanut hiihdettyä vuotuisia hiihtokilometrejään".

title: Jaakko Holkeri

text: Jaakko Kalevi Holkeri (s. 11. joulukuuta 1946 Toijala) on suomalainen juristi ja toimitusjohtaja, joka toimi Suomen Hiihtoliiton puheenjohtajana vuosina 2004–2009. Hänet valittiin toiselle puheenjohtajakaudelle 8. marraskuuta 2008. Kausi olisi päättynyt vuonna 2012, mutta 10. lokakuuta 2009 pidetyssä liittovaltuuston ylimääräisessä kokouksessa liiton johtokunta sai epäluottamuslauseen ja puheenjohtajaksi valittiin Matti Sundberg. Holkeri toimi Tampereen SM-hiihtojen 2006 suojelijana. Holkeri kuului myös Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n hallitukseen kaudella 2006–2008. Koulutukseltaan hän on lakimies, arvoltaan varatuomari. Entinen pääministeri Harri Holkeri oli Jaakko Holkerin veli.

title: Harri Holkeri

text: Kokoomusjohtajana Holkerin keskeisiin saavutuksiin kuului puolueen suhteiden normalisoiminen niin presidentti Urho Kekkoseen kuin Neuvostoliittoonkin.[1]

title: Harri Holkeri

text: Puoluesihteerinä Holkeri teki harkitun ulosmarssin Ylen Sirkus Pasila -ohjelmasta, kun siinä oli esitetty kokoomusta pilkkaava laulu.[3]

title: Metrojupakka

text: Unto Valtanen pidätettiin epäiltynä lahjusten vaatimisesta Siemensiltä. Tammikuussa 1983 Helsingin kaupungin virallinen syyttäjä, 1. kaupunginviskaali Jorma Uski aloitti poliisitutkinnat metrosotkuista. Helsingin kaupunginvaltuuston valiokunnan johtajan Harri Holkerin 15-henkisen ryhmän tuli selvittää, oliko metron rakentamisessa toimittu kaupungin edun vastaisesti ja mihin toimenpiteisiin kaupungin tulisi ryhtyä. Valiokunnan toiminta kesti vuoden ajan. Metrotoimiston johtajan Unto Valtasen osalta ratkaisevaksi koko jutun käsittelyn aikana muodostui kysymys siitä, oliko hän virkamies vai työsuhteessa Helsingin kaupunkiin.

title: Harri Holkeri

text: Mauri Sariola -seura myönsi 23. lokakuuta 2009 Harri Holkerille arvonimen Vuoden Susikoski 2010. Valintaperusteluissa korostettiin Holkerin olevan suorasanainen ja isänmaallinen ihminen kuten Mauri Sariolakin.

title: Harri Holkeri

text: Harri Holkeri kuoli Helsingissä 7. elokuuta 2011 pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana. Hän oli kuollessaan 74-vuotias.[12] Valtioneuvosto päätti 11. elokuuta, että Holkerille järjestetään valtiolliset hautajaiset, jotka pidettiin 27. elokuuta 2011 Helsingin tuomiokirkossa.[13]

title: Harri Holkeri

text: Holkeri luopui puheenjohtajuudestaan ja kansanedustajan paikastaan 1978 tullessaan valituksi Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Holkerin paikalle eduskuntaan nousi Ritva Laurila.[4] Holkeri toimi myös Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1981–1987.

title: Valtioneuvos (Venäjä)

text: Valtioneuvoksen arvo kuului Suomen suuriruhtinaanmaan arvojärjestyksessä viidenteen arvoluokkaan. Arvonimi myönnettiin viimeisen kerran vuonna 1917 ennen Suomen itsenäistymistä. Koska itsenäisessä Suomessa otettiin vuonna 1930 valtioneuvoksen arvonimi käyttöön, Suomessa oli pitkään elossa myös Venäjän vallan aikaisia valtioneuvoksia.

title: Harri Holkeri

text: Uimosen mukaan Holkerista tuli pääministeri vuonna 1987 presidentti Mauno Koiviston manuaalisen valinnan seurauksena: Holkeri sai pääministerin salkun, jonka piti mennä porvaripuolueiden johtajien (Ilkka Suominen ja RKP:n puheenjohtaja Christoffer Taxell)[8] ja Nokian Kari Kairamon salaisen kassakaappisopimuksen mukaan Paavo Väyryselle. Valitsemalla Holkerin Koivisto sivuutti silloisen Kokoomuksen puheenjohtajan Ilkka Suomisen, mistä seurasi sittemmin Kokoomuksen sisäistä polemiikkia. Myös erityisesti Suomen Yhdyspankki vastusti Holkerin talouspolitiikkaa jota leimasi vakaan markan puolustaminen sillä seurauksella, että Holkerin oli vaikea saavuttaa laajaa poliittista arvostusta. Holkerin vähättelyssä kunnostautuivat erityisesti Iltalehti ja Uusi Suomi; syntyi myytti huonosta mediajulkisuudesta.[9] Holkerin kommenteista ”minä juon nyt kahvia” kuvastanee hankalaa suhdetta joukkotiedotusvälineisiin.

title: Harri Holkeri

text: Kokoomus oli 1970-luvulla varsin toraisa puolue. Holkeri piti etäisyyttä niin puolueen radikaaliin nuorisosiipeen kuin vanhoilliseen oikeistoonkin ja onnistuikin säilyttämään puolueen jotenkuten koossa.[1] Kokoomuksen kannatus kasvoi tasaisesti Holkerin puheenjohtajakauden ajan. Viimeisissä Holkerin johdolla käydyissä vuoden 1979 eduskuntavaaleissa puolueen kannatus ylsi ensimmäistä kertaa yli 20:een prosenttiin ja kokoomus saavutti siihen asti historiallisen toiseksi suurimman puolueen aseman.

title: Kansallinen Kokoomus

text: J. K. Paasikivi (myöhempi pääministeri ja presidentti) sai valtioneuvoksen arvonimen 7. helmikuuta 1930. Professori E. N. Setälä sai valtioneuvoksen arvonimen 23. helmikuuta 1934. Harri Holkeri (pankinjohtaja, pääministeri) sai valtioneuvoksen arvonimen 15. toukokuuta 1998. Riitta Uosukainen (opetusministeri, eduskunnan puhemies) sai valtioneuvoksen arvonimen 26. marraskuuta 2004 ensimmäisenä naisena.

title: Tuure Junnila

text: Kokoomuksen sisällä alkoi 1970-luvulla olla kova halu päästä hallitukseen. Rihtniemen yllättävän kuoleman jälkeen vuonna 1971 puheenjohtajaksi valittu Harri Holkeri ja remonttimiehet halusivat kokoomuksesta irti Kekkos-vastaisen leiman, mikä johti Junnilan ja muiden kokoomuksen Kekkos-kriittisten aseman vaikeutumiseen. Remonttimiehiin kuulunut Juha Vikatmaa vaati keväällä 1973 erityisen kiivaasti Harri Holkeria erottamaan Junnilan, Raimo Ilaskiven, Pentti Mäki-Hakolan ja muut oikeistosiiven edustajat puolueesta ja uhkasi Holkeria muussa tapauksessa taloudellisilla seuraamuksilla. Painostus ei kuitenkaan tehonnut Holkeriin, joka oli jo muutoinkin kyllästynyt Vikatmaan sooloiluun. Holkerin mielestä Vikatmaa oli jopa myymässä kokoomusta keskustan K-linjalle.

title: Harri Holkeri

text: Holkeri mursi lonkkansa marraskuussa 2008, kun kruununhakalaisesta Alepa-myymälästä rynnännyt varas kaatoi hänet. Hänet vietiin ensin Töölön ja sitten Peijaksen sairaalaan, jossa hänet leikattiin heti.[15] Holkerin kaatanut varas antautui poliisille myöhemmin tammikuussa 2009. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi marraskuun alussa 2009 varkaan maksamaan Holkerille 8 400 euron korvaukset kivusta ja särystä sekä pysyvästä haitasta. Holkeri ilmoitti heti oikeudenkäynnin jälkeen lahjoittavansa korvaussumman Suomen Punaisen Ristin katastrofirahastolle ja Kirkon ulkomaanavulle.[16]

title: Harri Holkeri

text: Holkeri toimi opiskeluaikoinaan ja valmistuttuaan Kokoomuksen Nuorten Liiton ja puoluetoimiston virkailijana kuuden vuoden ajan, kunnes vuonna 1965 kokoomuksen vastavalittu puheenjohtaja Juha Rihtniemi kutsui hänet puoluesihteeriksi. Holkeri lupautui tehtävään viideksi vuodeksi. Holkeri lukeutui kokoomuksen uudistusmieliseen siipeen yhdessä puheenjohtaja Rihtniemen kanssa.[3]

title: Harri Holkeri

text: Työstään Pohjois-Irlannin rauhankomitean jäsenenä Holkeri sai kuningatar Elisabet II:lta Brittiläisen imperiumin ritarin arvoa vastaavan kunnianosoituksen (Honorary Knight Commander of the Order of the British Empire, KBE). Suomessa Holkeri on palkittu vuonna 1998 valtioneuvoksen arvonimellä.[4]

title: Veden muisti

text: Veden muisti on kuvanveistäjä Pekka Jylhän suunnittelema pääministeri Harri Holkerin hautamuistomerkki. Se on mustaa graniittia, jossa on käytetty materiaalina myös pronssia. Hautamuistomerkissä oleva Harri Holkerin nimi on kirjoitettu valtioneuvoksen omalla käsialalla, tekstit ovat mustaksi maalattua terästä.

title: Harri Holkeri

text: Vuonna 1991 Harri Holkeri nimitettiin valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajaksi. Tässä roolissaan hän oli keskeinen toimija suomalaisen urheilujärjestelmän uudelleenorganisoinnissa. Sen seurauksena vanhat keskusjärjestöt SVUL ja TUL menettivät asemansa ja luotiin uusi keskusjärjestö Suomen Liikunta ja Urheilu, joka rakenteeltaan oli edeltäjiään kevyempi ja suosi lajiliittojen keskeistä roolia.[10],[11]

title: Harri Holkeri

text: Kansainvälisissä yhteyksissä Holkeri toimi Yhdistyneiden kansakuntien 55. yleiskokouksen, Millennium Assemblyn, puheenjohtajana 5. syyskuuta 2000 – 11. syyskuuta 2001. Viimeisinä aktiivivuosinaan Holkeri toimi YK:n rauhanneuvottelutehtävissä.

title: Harri Holkeri

text: Holkerin hallitus 30. huhtikuuta 1987 – 26. huhtikuuta 1991 (1458 päivää)[17]