query: Missä Einstein oppi fysiikkaa?

title: Albert Einstein

text: Einstein oli 16-vuotiaana liian nuori korkeakouluun, mutta perhe sai hankittua hänelle poikkeusluvan pääsykokeisiin. Einstein kuitenkin reputti kokeen.[12] Suurimmat ongelmat olivat sanallista kuvailua vaativissa aineissa. Einsteinin lahjat matematiikassa ja fysiikassa tekivät kuitenkin vaikutuksen professori Heinrich Friedrich Weberiin, joka pyysi Einsteinia tulemaan toisen vuoden opiskelijoille tarkoitetuille luennoilleen. Einstein kieltäytyi ja päätti siirtyä opiskelemaan vuodeksi Aaraun kantonikouluun. Aaraun koulusta Einsteinille jäi toisenlaiset muistot kuin Luitpold-lyseosta. Koulu oli tunnettu vapaamielisyydestään, ja lisäksi fysiikkaa painotettiin enemmän kuin Luitpold-lyseossa. Opettajien kokouksessa todettiin, että uudella opiskelijalla on ranskan kielen taidossa suuria puutteita, jotka tulisi paikata pikaisesti. Einstein sai vapautuksen liikunnasta. Lisäksi sovittiin, että viulutunneilla käynti korvaisi lauluopetuksen.

title: Kansainvälinen fysiikan vuosi

text: Kansainvälinen fysiikan vuosi oli Yhdistyneiden kansakuntien tunnustama kansainvälinen fysiikan juhlavuosi, jota vietettiin vuonna 2005 Albert Einsteinin sata vuotta aiemman ”annus mirabilisin” kunniaksi. Vuonna 1905 Einstein julkaisi kolme fysiikan kehitykselle merkityksellistä tutkimusta kolmesta täysin eri aiheesta. Tutkimukset muun muassa loivat pohjaa kvanttifysiikalle, todistivat lopullisesti atomien olemassaolon ja ennakoivat maailman todennäköisesti kuuluisinta fysiikan kaavaa, E=mc².

title: Albert Einstein

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Einstein, Albert| title = Erityisestä ja yleisestä suhteellisuusteoriasta| location = Helsinki| publisher = Tähtitieteellinen yhdistys Ursa| year = 2003| version = Suomentanut ja kommentoinut Raimo Lehti. Ursan julkaisuja 90| isbn = 952-5329-33-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Einstein, Albert & Infeld, Leopold| title = Fysiikan kehitys: Newtonista kvanttiteoriaan| location = Helsinki| publisher = Otava| year = 1962| version = Suomentanut Heikki Hirvinen}} Citation error, replace with{{cite book| author = Mehra, Jagdish| title = Einstein, Physics and Reality| publisher = World Scientific Publishing Company| year = 2000| isbn = 978-981-023-913-8| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Geroch, Robert| title = Yleinen suhteellisuusteoria A:sta B:hen| publisher = Art House| year = 2000| isbn = 978-951-884-253-1}} Citation error, replace with{{cite book| author = Maalampi, Jukka| title = Maailmanviiva: Albert Einstein ja moderni fysiikka| location = Helsinki| publisher = Tähtitieteellinen yhdistys Ursa| year = 2006| version = Ursan julkaisuja 100| isbn = 952-5329-51-8}}

title: Albert Einstein

text: Einsteinilla oli jo mainetta tunnettujen fyysikkojen keskuudessa, ja ihmeteltiinkin, miksi hän yhä työskenteli patenttivirastossa. Hän sai 15.lokakuuta 1909 työn Zürichin yliopiston professorina. Einstein sai kunniatohtorin arvon jo ennen tehtävään astumista. Mukaansa hän otti vaimonsa ja lapsensa, Hans Albertin. Työ oli yllättävän raskasta kokemattomalle puhujalle. Opiskelijat kuitenkin pitivät Einsteinista ja laativat jopa vetoomuksen, että tämä yritettäisiin pitää yliopistossa mahdollisimman kauan; hän kun osasi selittää fysiikan vaikeat ongelmat ymmärrettävästi. Einsteineille syntyi kolmas lapsi 28.heinäkuuta 1910. Hänen nimekseen tuli Eduard.

title: Albert Einstein

text: Ennen patenttitoimistoon pääsyä Einstein työskenteli opettajana, niin yksityisenä kuin kouluissakin. Hän toimi Bernin patenttitoimistossa 3.luokan asiantuntijana, ja hänen työnkuvaansa kuului elektromagneettisille laitteille tehtyjen patenttihakemusten arviointi. Bernin patenttitoimiston työpaikkailmoitus oli ollut hieman johdatteleva, sillä ilmoituksessa sanottiin, että hakijalla pitäisi olla ”perusteellista korkeakoulusivistystä mekaanis-teknisellä tai fysiikan alalla”.[17] Näyttäisi siltä, että hakemus olisi suunnattu juuri Einsteinille, sillä patenttivirasto ei ollut aikaisemmin palkannut fyysikoita.

title: Gordon Freeman

text: Freeman on suorittanut MIT:ssa filosofian tohtorin tutkinnon väittelemällä aiheesta "Observation of Einstein-Podolsky-Rosen Entanglement on Supraquantum Structures by Induction Through Nonlinear Transuranic Crystal of Extremely Long Wavelenght Pulse from Mode-Locked Source Array" (erittäin tiheiden elementtien läpi teleporttaus). Seattlessa syntynyt Freeman kiinnostui varhain teorettisesta fysiikasta, kuten kvanttimekaniikasta ja suhteellisuusteoriasta. Hänen sankareitaan olivat Albert Einstein, Stephen Hawking ja Richard Feynman.

title: Mileva Marić

text: Marić aloitti lääketieteen opinnot Zürichin yliopistossa mutta vaihtoi sitten Zürichin teknilliseen korkeakouluun, jossa Einsteinkin opiskeli. Hän oli vuosikurssinsa ainoa naispuolinen opiskelija. Lyhyen Heidelbergissä oleskelunsa jälkeen Marić palasi Sveitsiin. Hänen arvosanansa fysiikassa olivat erinomaiset, mutta menetetyn ajan ja raskauden vuoksi hän ei läpäissyt yliopiston loppukoetta edes toisella yrittämällä. Tammikuussa vuonna 1902 hän synnytti Lieserl-tyttären ja meni naimisiin Einsteinin kanssa 6. tammikuuta 1903. Einstein ja Marić erosivat virallisesti 1919 elettyään sitä ennen viisi vuotta erossa.

title: Fysiikka

text: Nobelin fysiikanpalkinto Diracin palkinto Lorentzin mitali Albert Einstein -mitali Max Planck -mitali

title: Fysiikka

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Ahtiainen, Marketta & Aromaa, Vuokko & Heininen, Simo & Kauppinen, Sirkka & Sihvola, Juha| title = Eurooppalaisen ihmisen aikakirja| publisher = Edita Publishing Oy| year = 2006| id = ISBN 951-37-4216-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lehto, Heikki & Luoma, Tapani & Eloranta, Kari U.| title = Fysiikka 1 – Fysiikka luonnontieteenä| publisher = Tammi| year = 2005| id = ISBN 951-26-4835-0}} Citation error, replace with{{cite book| author = Lehto, Heikki & Luoma, Tapani & Havukainen, Raimo & Leskinen, Janna| title = Fysiikka 2–3 – Lämpö – Aallot| publisher = Tammi| year = 2006| id = ISBN 951-26-5223-4}} Citation error, replace with{{cite book| author = Fölsing, Albrecht| title = Albert Einstein: Elämäkerta| publisher = Helsinki: Terra Cognita| year = 1999| version = (Alkuteos: Albert Einstein: Eine Biographie, 1995.) Suomentanut Seppo Hyrkäs| id = ISBN 952-5202-27-5}}

title: Albert Einstein

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Fölsing, Albrecht| title = Albert Einstein: Elämäkerta| others = Translated by Hyrkäs, Seppo| publisher = Helsinki: Terra Cognita| year = 1999| version = (Albert Einstein: Eine Biographie, 1995)| isbn = 952-5202-27-5}} Citation error, replace with{{cite book| author = Maalampi, Jukka| title = Maailmanviiva: Albert Einstein ja moderni fysiikka| location = Helsinki| publisher = Tähtitieteellinen yhdistys Ursa| year = 2006| version = Ursan julkaisuja 100| isbn = 952-5329-51-8}} Citation error, replace with{{cite book| author = Oja, Heikki & Vilhu, Osmi (toim.)| title = Albert Einstein tutkija ja ihminen| location = Helsinki| publisher = Tähtitieteellinen yhdistys Ursa| year = 1979| version = Ursan julkaisuja XI| isbn = 951-9269-07-X}} Citation error, replace with{{cite book| author = Kuznetsov, Boris| title = Einstein Elämä. Kuolema. Kuolemattomuus| others = Translated by Robert Kolomainen| location = Moskova| publisher = Progress| year = 1985}} Citation error, replace with{{cite book| author = Ashtekar, Abhay| title = 100 Years of Relativity: Space-Time Structure, Einstein and Beyond| publisher = World Scientific Publishing| year = 2005| isbn = 981-256-394-6| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Parker, Steve| title = Albert Einstein and the Laws of Relativity| publisher = Chelsea House Publishers| year = 1995| isbn = 0-7910-3003-2| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Fox, Karen C. & Keck, Aries| title = Einstein A to Z| publisher = John Wiley & Sons| year = 2004| isbn = 978-047-146-674-1| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}} Citation error, replace with{{cite book| author = Cassidy, David C.| title = Einstein and Our World| publisher = Humanity Books| year = 2004| language = Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.}}

title: James Clerk Maxwell

text: Maxwellia on yleensä pidetty Newtonin ja Einsteinin välisen ajan suurimpana fyysikkona. Kaikista 1800-luvun tiedemiehistä hänellä oli eniten vaikutusta 1900-luvun fysiikkaan, sillä hänen on katsottu raivanneen tietä sekä suhteellisuusteorialle että kvanttimekaniikalle.. Vuonna 1931 Maxwellin syntymän satavuotisjuhlilla Einstein kuvasi Maxwellin töitä ”kaikkein syvällisimmiksi ja kaikkein antoisimmiksi, mitä fysiikka on kokenut sitten Newtonin”.

title: Fysiikan historia

text: Saksalainen fyysikko, tuolloin patenttivirkailija, Albert Einstein laittoi fysiikan kivijalat koetukselle vuonna 1905. Vuotta kutsutaan nimellä "annus mirabilis" (ihmeiden vuosi). Einsteinin julkaisi tuona vuonna viisi työtä, joista kolme mullisti maailmaa.

title: Albert Einstein

text: Einstein siirtyi syksyllä 1888 Münchenin Luitpold-lyseoon. Lyseossa opetettiin klassista kreikkaa ja latinaa, joista Einstein sai aina vähintään kakkosen eli toiseksi parhaan arvosanan. Lyseon opetussuunnitelman aineet eivät olleet Einsteinin mieleen, sillä suurin osa oppitunneista oli kieliä ja vähemmälle jäivät matematiikka, fysiikka ja maantieto. Einstein opiskeli matematiikkaa ja fysiikkaa itsenäisesti hyvin paljon ja pystyi näin täyttämään opetussuunnitelman vaatimukset ennen kuin niitä opiskeltiin itse tunneilla.

title: Einstein (suku)

text: Suvun ylivoimaisesti tunnetuin jäsen on saksalais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko Albert Einstein. Einstein tuli tunnetuksi koko fysiikan mullistavilla teorioilla. Tunnetuimmat teoriat ovat suppea- ja yleinen suhteellisuusteoria sekä valosähköisen ilmiön selittäminen. Einstein oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen vaimo oli serbialainen Mileva Marić, jonka kanssa hän sai kolme lasta. Suhde Marićin kanssa päättyi vuonna 1919 ja hän meni uusiin naimisiin serkkunsa Elsa Löwenthalin kanssa.

title: Fysiikan tutkimus

text: Japanissa fysiikan tutkimus pääsi kunnolla käyntiin vasta 1930-luvulla. Tutkimuskeskus Rikeniin ensimmäisen syklotronin rakennuttanutta Yoshio Nishinaa pidetään Japanin modernin fysiikan tutkimuksen isänä, sillä hän pystyi ensimmäisenä rikkomaan perinteiset roolijaot ja kannusti vapaaseen ideoiden vaihtoon ja yhteistyöhön fysiikan perustutkimuksen edistämiseksi.[20] Samaan aikaan natsien valtaannousun myötä Saksan johtoasema fysiikan tutkimuksen mahtimaana mureni ja Yhdysvallat nousi tutkimuksen kärkeen. Samalla fysiikan julkaisukieleksi vakiintui englanti. Yhdysvaltalaiset rekrytoivat lahjakkaita tutkijoita ulkomailta, mutta heillä oli paljon myös omaa osaamista. Lisäksi monet saksalaiset tai Saksan toisen maailmansodan aikana valloittamien maiden huippufyysikot pakenivat juuri Yhdysvaltoihin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Näihin pakoon lähteneisiin lukeutuvat muiden muassa Albert Einstein, Niels Bohr ja Erwin Schrödinger. Noin puolet fysiikan Nobel-palkinnoista on 1920-luvulta lähtien mennyt yhdysvaltalaisille tutkijoille.[19] Toisaalta nykyään suuri osa yhdysvaltalaisten yliopistojen tutkijoista ja opiskelijoista on alkujaan ulkomaalaisia.[21]

title: Albert Einstein -palkinto

text: Albert Einstein -palkinto oli teoreettisen fysiikan alalla myönnettävä palkinto. Palkinnon myöntää "Lewis and Rosa Strauss Memorial Fund". Ensimmäisen kerran palkinto jaettiin vuonna 1951 ja tuolloin palkinnon suuruus oli 15 000 dollaria.

title: Gunnar Nordström

text: Suomalaisessa tiedeyhteisössä kuitenkin muutamat henkilöt asettuivat suhteellisuusteoriaa vastaan. Karl F. Sundman ja Hjalmar Mellin torjuivat yleisen suhteellisuusteorian. Mellin liittyi myös Philipp Lenardin ja Johannes Starkin kampanjaan, jonka päämääränä oli jakaa fysiikka terveeseen arjalaiseen ja epäterveeseen juutalaiseen fysiikkaan. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluivat suhteellisuusteoriat sekä Einstein, jonka kanssa Lenard oli aiemmin riidellyt.

title: Fysiikan historia

text: Albert Einstein kohautti maailmaa uudelleen vuonna 1915 julkaistessaan yleisen suhteellisuusteorian. Teoria keskittyy painovoiman syyn selvittämiseen. Einstein ei ollut kuitenkaan ainoa, joka 1910-luvun alussa pyrki selvittämään samaa asiaa. Suomalaisella Gunnar Nordströmillä on huomattava osuus teorian kehityksessä. Nordströmin teoria oli ennen Einsteinin yleistä suhteellisuusteoriaa paras vaihtoehto painovoiman selittämiselle. Einstein itse tutki Nordströmin teoriaa hyvin paljon. Nordströmin teoriaa voidaan kutsua yleisen suhteellisuusteorian skalaarimuotoiseksi edelläkävijäksi (yleisessä suhteellisuusteoriassa käytetään tensorilaskentaa). Nordströmin teoria ennusti muun muassa sen, ettei valo kaareudu painovoimakentässä.

title: Albert Einstein

text: Einstein valittiin 23.kesäkuuta 1902 virkaan vuosipalkalla. Einstein piti kahdeksantuntista työpäivää puuduttavana ja raskaana, sillä hän antoi päivittäin yksityisopetusta ja teki myös aktiivisesti työtä fysiikan parissa. Tuolloin hän syventyi erityisesti termodynamiikkaan. Patenttivirkailijan mieli kuitenkin muuttui, ja hän alkoi pitää työtään uusia ajatuksia herättävänä ja virikkeitä fysiikan tutkimukseen antavana.[19] Einstein kävi patentteja läpi vielä sittenkin, kun ei enää ollut patenttiviraston palveluksessa. Myöhempinä vuosinaan hän toimi eräänlaisena asiantuntijana patenttiriidoissa.

title: Suhteellisuusperiaate

text: Albert Einstein oletti kuitenkin erityisessä suhteellisuusteoriassaan, että suhteellisuusperiaate koskee myös sähkömagneetismin ja optiikan lakeja. Se muodostaa toisen olennaisen postulaatin, josta Einstein johti teoriansa teoreemat. Suhteellisuusperiaatteen mukaan fysiikan lait ovat kaikkialla samanlaiset paikasta tai nopeudesta huolimatta. Ei ole olemassa mitään absoluuttista nopeutta tai asiaa, jonka suhteen liike voitaisiin laskea. Niinpä liike on aina suhteessa johonkin. Erityisesti valon nopeus on vakio myös liikkuvien koordinaatistojen suhteen. Tämä on kuitenkin mahdollista vain, jos aika ei ole sama kaikille, toisin kuin oli aikaisemmin oletettu.

title: Einstein@home

text: Einstein@home-projekti käynnistettiin virallisesti 19. helmikuuta 2005 osana kansainvälistä fysiikan juhlavuotta. Projekti käyttää hyväkseen samankaltaista hajautettua laskentaa kuin SETI@home. Molemmat toimivat BOINC-alustalla.

title: Fysiikan historia

text: Ensimmäinen Einsteinin ihmeiden vuoden työ oli Heinrich Hertzin löytämän valosähköisen ilmiön selittäminen. Einstein käytti tässä apunaan Planckin teoriaa energian kvantittumisesta. Einsteinin mukaan valo voi irrottaa metalleista elektroneja, jos siinä on vain tarpeeksi energiaa. Tästä työstä Einstein sai vuonna 1921 Nobelin fysiikanpalkinnon. Valosähköistä ilmiötä käytetään nykyään hyödyksi muun muassa kameroissa ja valokennoissa.

title: Suhteellisuusteoria

text: Erityinen suhteellisuusteoria, joka tunnetaan myös suppeana tai erikoisena suhteellisuusteoriana, on nykyisen fysiikan vallitseva käsitys tilasta, ajasta ja sähkömagnetismista. Albert Einstein julkaisi erityisen suhteellisuusteorian 1905. Se pätee vain inertiaalikoordinaatistoissa eikä kykene käsittelemään kiihtyvää (tai hidastuvaa) liikettä. Erityinen suhteellisuusteoria on yksi tarkimmin verifioiduista fysiikan teorioista. Siihen liittyvät ilmiöt ovat jokapäiväisiä muun muassa hiukkas- ja astrofysiikan tutkimuksessa. Erityisen suhteellisuusteorian matematiikka on helposti omaksuttavissa, ja joitakin sen tuloksia esitellään jo lukion fysiikassa. Se on myös yhteensopiva kvanttimekaniikan kanssa.

title: Saksa

text: Lukuisat saksalaiset tutkijat ovat saaneet Nobel-palkinnon. Tunnetuimpia heistä olivat Max Planck (fysiikka, 1918), Albert Einstein (fysiikka, 1921), Werner Heisenberg (fysiikka, 1932) ja Otto Hahn (kemia, 1944).[54]

title: Albert Einstein

text: Einstein yritti suhteellisuusteorioidensa jälkeen yhdistää kvanttimekaniikan ja suhteellisuusteorian. Hän työskenteli kaiken teorian parissa lähes 30 vuotta onnistumatta, mutta loi pohjaa tulevalle. Einstein työsti kaiken teoriaa vielä kuolinvuoteellaan[46]. Einstein saattoi tehdä virheen siinä, ettei yrittänyt luoda kaiken teoriaa kvanttimekaniikan päälle.[47] Hänen suurimmaksi kompastuskivekseen osoittautui suhteellisuusteorian ja kvanttimekaniikan yhdistäminen ja varsinkin halu poistaa fysiikasta kvanttimekaniikkaan kuuluva epävarmuus.[48]

title: Allvar Gullstrand

text: Kymmenen vuotta myöhemmin, itse Nobel-komitean jäsenenä, Gullstrand vastusti vuoden 1921 fysiikan Nobelin antamista Albert Einsteinille niin kovasti, että sinä vuonna fysiikan Nobelia ei jaettu lainkaan. Seuraavana vuonna palkintoja oli kaksi, ja Einsteinkin sai vihdoin omansa.

title: Saksan kulttuuri

text: Lukuisat saksalaiset tutkijat ovat saaneet Nobel-palkinnon. Tunnetuimpia heistä olivat Max Planck (fysiikka, 1918), Albert Einstein (fysiikka, 1921), Werner Heisenberg (fysiikka, 1932) ja Otto Hahn (kemia, 1944).[18]

title: Fysiikka

text: FysiikkaAlkuräjähdysteorian mukaan maailmankaikkeus syntyi hyvin tiheästä ja kuumasta pisteestä. Sen jälkeen avaruus on jatkuvasti laajentunut.Lähitieteet:matematiikka, kemia, tähtitiede, maantiede, biologia, lääketiedeOsa-alueet:mekaniikka, lämpöoppi, sähköoppi, optiikka, akustiikka, astrofysiikka, hiukkasfysiikka, atomifysiikka, tiiviin aineen fysiikka, ydinfysiikkaPääteoriat:klassinen mekaniikka suhteellisuusteoria kvanttimekaniikkaKuuluisimmat tieteilijät:Aristoteles, Galileo Galilei, Isaac Newton, James Maxwell, Max Planck, Albert Einstein, Richard Feynman, Nikola Tesla, Stephen Hawking

title: Albert Einstein

text: Teorian lopputulokset poikkeavat täysin klassisesta fysiikasta. Suhteellisuusteorian seurauksia ovat esimerkiksi:

title: Fysiikka

text: 1900-luvun alussa huomattiin, ettei silloin tunnettu fysiikka kuvaa tarpeeksi tarkasti tunnettua luontoa. Vuonna 1900 Max Planck kehitti Gustav Kirchhoffin ajatusten ja mustan kappaleen säteilyä koskevien tutkimustulosten pohjalta idean, jonka mukaan säteilyenergia koostuu pienistä yksiköistä, energiakvanteista.[15] Yksittäisen kvantin energia saadaan kertomalla säteilyn taajuus eräällä yleisellä luonnonvakiolla, Planckin vakiolla. Viisi vuotta myöhemmin Albert Einstein julkaisi tutkimuksen, jossa hän Planckin ideaa apuna käyttäen selitti valosähköisen ilmiön. Einstein julkaisi samana vuonna myös suppean suhteellisuusteorian ja selitti Brownin liikkeen, jota oli pyritty selittämään useaan otteeseen ennen Einsteinia. Albert Einstein oli merkittävä hahmo modernissa fysiikassa; päätöidensä lisäksi hän oli mukana kehittämässä kvanttimekaniikkaa.[16]


query: Milloin Dust Muhammad Khan kuoli?

title: Dust Muhammad Khan

text: Dust Muhammad Khan (joulukuu 1792 – 9. kesäkuuta 1863) oli Afganistanin emiiri kahteen otteeseen vuosina 1826–1839 ja 1843–1863. Dust Muhammadin noustessa valtaan vanha Dorrani-valtakunta oli käytännössä hajonnut ja maata hallitsivat useat eri paikalliset hallitsijat. Dust Muhammad ajautui myös ensimmäiseen afgaanisotaan brittejä vastaan ja menetti valtaistuimensa. Brittien kärsittyä merkittävän sotilaallisen tappion he luopuivat Afganistanista ja Dust Muhammad palasi valtaistuimelle toiselle kaudelleen. Myöhemmin hänen onnistui yhdistää suuret osat entistä valtakunnan aluetta ja suhteet britteihinkin paranivat.

title: Ensimmäinen afgaanisota

text: Nykyisen Afganistanin edeltäjä Dorrani-valtakunta oli 1830-luvulla lakannut olemasta. Valtakunta oli käytännössä jakaantunut eri paštupäällikköjen keskenään kahnaaviin pienoisvaltakuntiin. Dust Muhammad oli vallannut pääkaupungin vuonna 1826, mutta hän oli luopunut kuninkaan tittelistä šah ja alkoi käyttää titteliä emiiri. Poliittinen hajaannus merkitsi sitä, että lukuisat eri tahot etsivät omaksi tuekseen liittolaisia maan ulkopuolelta. Intian niemimaan osia hallinneet britit olivat huolestuneita Afganistanin tilanteesta. Intiaa uhkasi Venäjän vaikutusvallan leviäminen ja britit halusivat nostaa Afganistanin valtaistuimelle itselleen myötämielisen hallitsijan, joka olisi myös riittävän vahva torjumaan Venäjän laajenemisen alueelleen. Dust Muhammad oli heille huono vaihtoehto. Hän kiisteli Sikhivaltion kanssa Peshawarin kaupungin omistuksesta ja britit halusivat puolestaan pitää yllä hyviä suhteita sotilaallisesti vahvoihin sikheihin. Britit alkoivatkin tukea Šudža' Šahin pyrkimystä nousta hallitsijaksi. Vuonna 1834 hän yritti sikhien ja brittien tuella vallata Kabulia, mutta Dust Muhammad voitti hänen armeijansa Kandaharin lähistöllä.[1]

title: Ensimmäinen afgaanisota

text: Vuonna 1837 Intian kenraalikuvernööri Aucklandin jaarli George Eden lähetti kapteeni Alexander Burnsin Afganistaniin tehtävänään suostutella Dust Muhammad luopumaan Peshawarista. Hänen ei kuitenkaan onnistunut vakuuttamaan Dust Muhammadia ennen, kuin tilanne kärjistyi yllättäen Venäjän ja Persian lähentyessä. Persian Qadžar-hallitsija Muhammad Šah piiritti Heratin kaupungin Venäjän tuella. Heratin valtaaminen olisi uhannut Intiaa. Lisäksi joulukuussa 1837 Dust Muhammadin hoviin saapui venäläinen Ivan Viktorovitš Vitkevitš. Dust Muhammad oli nyt hankalassa asemassa. Hän ei halunnut suututtaa venäläisiä ja näiden valtakuntaansa uhkaavia persialaisia liittolaisia, mutta toisaalta hän halusi saada Peshawarin takaisin sikheiltä. Hän uskoi voivansa painostaa brittejä luovuttamaan kaupungin itselleen avaamalla suhteet venäläisten kanssa, jolloin britit saattaisivat vaihtaa kaupungin vastineeksi liitosta. Vaikutus oli kuitenkin toisenlainen. Persialaiset vetäytyivät Heratista brittien lähetettyä laivasto-osaston Persianlahdelle, mutta britit olivat myös päättäneet vakaasti vaihtaa afganistanin hallitsijan Šudža' Šahiin. Britit, Šudža' Šah ja sikhien Randžit Singh solmivat sopimuksen, jolla sikheille jäisivät alueet Induksen länsipuolella ja nämä tukisivat vastineeksi sotaretkeä Afganistaniin. 1. elokuuta 1838 George Eden antoi Simlan julistuksen, jonka mukaan Šudža' Šah tuli asettaa Afganistanin valtaistuimelle Intian hyvinvoinnin takaamiseksi.[1]

title: Muhammad Khan Junejo

text: Muhammad Khan Junejo (18. elokuuta 1932 Sindhri, Sindh - 16. maaliskuuta 1993) oli pakistanilainen poliitikko, joka toimi muun muassa maan pääministerinä 24. maaliskuuta 1985 – 29. toukokuuta 1988.

title: Dust Muhammad Khan

text: Brittien kokoama 22000:n sotilaan Induksen armeija lähti liikkeelle joulukuussa 1838 edeten Quettan kautta Bolanin solan läpi Afganistaniin. Kandahar kukistui huhtikuussa 1839 ja hieman myöhemmin myös Ghazni. Elokuussa joukot etenivät Kabuliin, jossa valtaistuimelle asetettiin Šudža' Šah. Dust Muhammad joutui pakenemaan pohjoiseen uzbekkiemiirien hallitsemille alueille, jossa hän oli käytännössä vankina. Myöhemmin hän yritti nostattaa brittienvastaista kapinaa Afganistanin pohjoisosissa, mutta epäonnistuttuaan hän antautui lopulta briteille. Vankina häntä kohdeltiin melko hyvin, joskin hänet vietiin Intiaan. Afganistanin sotaretken onnistuttua suurin osa briteistä palasi Intiaan, mutta Šudža' Šah osoittautui heikoksi hallitsijaksi. Brittien varuskunta Kabulissa joutui käytännössä piiritetyksi. Dust Muhammadin poika Muhammad Akbar Khan oli nostattanut tyytymättömiä afgaaneja brittejä vastaan. William Elphinstone päätti lopulta evakoida Kabulin tammikuussa 1842. Brittien Kabulista lähtenyt kolona väijytettiin ja lähes kaikki surmattiin tai otettiin vangeiksi. Šudža' Šah oli saanut surmansa Kabulissa. Britit päättivät nyt lopua Afganistanin seikkailuistaan. Dust Muhammad vapautettiin vankeudesta Intiassa ja hän valtasi Kabulin tammikuussa 1843 aloittaen näin toisen kautensa maan emiirinä.[4]

title: Agha Muhammad Šah

text: Agha Muhammad Khan syntyi Gorgānissa vuonna 1742. Agha Muhammad kuului qajarien heimoon, jonka vaikutusvalta oli lisääntynyt safavidien Persian hajotessa vuonna 1722. Hän päätyi Adil Šahin vangiksi vuonna 1747 tai 1748 ja hänet kastroitiin Adil Šahin käskystä vain viisi- tai kuusivuotiaana. Kastroinnin takia Agha Muhammad on esitetty aikalaispiirroksissa myöhemmällä iällään parrattomana ja riutuneena. Sittemmin häntä piti vankinaan Karim Khan, joka kohteli kuitenkin vankiaan ystävällisesti. Agha Muhammad pakeni pohjoieen Karim Khanin kuoltua, jossa hän nousi qajarien johtoon vakiinutettuaan asemansa sodassa veljiään vastaan. Yomut-turkkilaisten tuella hän myös karkotti zandien joukot kotiseuduiltaan Mazandaranista. Sotaretki zandeja vastaan jatkui Teheraniin, jossa paikalliset kieltäytyivät päästämästä häntä kaupunginmuurien sisäpuolelle. Teheranilaiset antoivat kuitenkin Agha Muhammadin ymmärtää kaupunkilaisten seuraavan Isfahanin hallitsijoita, joten sotaretki suuntautui zandien hallitsemaa kaupunkia vastaan. Isfahan kukistui vuonna 1785 ja voitokas Agha Muhammad palais Teheraniin maaliskuussa 1786. Teheran oli vielä tällöin vain pieni kylä, mutta Agha Muhammadin valtakaudella se kasvoi 15 000 asukkaan keskukseksi ja Persian pääkaupungiksi.

title: Dust Muhammad Khan

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Andrei Sergejeff| title = Afganistanin historia - Silkkitietä kulttuurien risteykseen| publisher = Gaudeamus Helsinki University Press| year = 2011| isbn = 978-952-495-219-4}}

title: Muhammad Ja’qub Khan

text: Toinen afgaanisota puhkesi vuonna 1878, mikä sai Šir Ali Khanin pakenemaan Afganistanin pääkaupungissa ja lopulta hän kuoli helmikuussa 1879 maan pohjoisosissa. Kuten Sher Ali seuraaja Ja’qub Khan allekirjoitti Gandamakin sopimuksen brittien kanssa toukokuussa 1879 ja antaen Afganistanin ulkopolitiikan brittien käsiin. Kapinaan tätä sopimusta vastaan johti Ja’qub Khan luopumiseen hallitsijan virasta saman vuoden lokakuussa, minkä jälkeen kapinaa johtanut Muhammad ’Aijub Khan nousi hänen tilalleen hallitsijaksi.

title: Dust Muhammad Khan

text: Luokka:Afganistanin valtionpäämiehet Luokka:Hallitsijat Luokka:Vuonna 1792 syntyneet Luokka:Vuonna 1863 kuolleet

title: Pakistan

text: Iskander Mirza 23. maaliskuuta 1956 – 27. lokakuuta 1958 Mohammad Ajub Khan (sotilasjuntta) 27. lokakuuta 1958 – 25. maaliskuuta 1969 Yahya Khan (sotilasjuntta) 25. maaliskuuta 1969 – 20. joulukuuta 1971 Zulfikar Ali Bhutto 20. joulukuuta 1971 – 13. elokuuta 1973 Fazal Ilahi Chaudhry 13. elokuuta 1973 – 16. syyskuuta 1978 Muhammad Zia-ul-Haq (sotilasjuntta) 16. syyskuuta 1978 – 17. elokuuta 1988 Ghulam Ishaq Khan 17. elokuuta 1988 – 18. heinäkuuta 1993 Wasim Sajjad (v.t.) 18. heinäkuuta 1993 – 14. marraskuuta 1993 Faruq Leghari 14. marraskuuta 1993 – 2. joulukuuta 1997 Wasim Sajjad (v.t.) 2. joulukuuta 1997 – 1. tammikuuta 1998 Muhammad Rafiq Tarar 1. tammikuuta 1998 – 20. kesäkuuta 2001 Pervez Musharraf (sotilasjuntta) 20 . kesäkuuta 2001 – 18. elokuuta 2008 Muhammad Mian Soomro (v.t.) 18. elokuuta 2008 – 9. syyskuuta 2008 Asif Ali Zardari 9. syyskuuta 2008 - 8. syyskuuta 2013 Mamnoon Hussain 9. syyskuuta 2013 –

title: Soraja Tarzi

text: Soraja Tarzi syntyi vuonna 1899. Hänen äitinsä oli korkeakoulutuksen saanut syyrialainen ja hänen isänsä oli Mahmud Beg Tarzi. Mahmud oli Dust Muhammadin veljen jälkeläinen. Hän oli muuttanut 'Abd al-Rahman Khanin valtakaudella Osmanien valtakuntaan, mutta palasi takaisin Afganistaniin uudistusmielisemmän Habib Allahin valtakaudella. Afganistanissa uudistusmielisestä Mahmudista tuli merkittävä vaikuttaja maan kulttuurielämässä ja politiikassa.

title: Muhammad ’Aijub Khan

text: Vuoden päästä ’Aijub Khan yritti valloittaa Kandaharin takaisin emiiri ’Abd al-Rahman Khanilta, mutta epäonnistui. Hän pakeni Persiaan (nykyinen Iran). Vuonna 1888 hän lähti Persiasta Brittiläiseen Intiaan, jossa eli eläkeläisenä vuoteen 1914 kuolemaansa asti.

title: Dust Muhammad Khan

text: Sekava tilanne Afganistanissa herätti huolta ulkomailla niin sanotun suuren pelin, eli Venäjän keisarikunnan ja brittien Keski-Aasian valtakamppailun vallitessa. Britit olivat liittoutuneet afgaanien vihollisten sikhien kanssa. Sikhit olivat vallanneet Pešawarin, jota Dust Muhammad ei voinut hyväksyä. Afganistanin valtaistuimelle haluttiin hallitsija, joka myöntyisi sikhien valtaan Pešawarissa ja toisaalta olisi riittävän vahva pitääkseen venäläiset loitolla. Britit pyrkivät ottamaan tilanteen haltuunsa tukemalla Šudža' Šahin yritystä nousta valtaistuimelle vuonna 1834, mutta Dust Muhammad voitti Šudža' Šahin joukot lähellä Kandaharia käydyssä taistelussa. Tilanne kiristyi entisestään venäläisten alettua tukemaan Persiaa. Qadžarien Muhammad Šah teki vuonna 1837 sotaretken Heratiin, mikä olisi saattanut uhata brittien hallitsemaa Intian niemimaata. Lisäksi Dust Muhammadin hoviin saapui venäläisten edustaja kapteeni Ivan Viktorovitš Vitkevitš. Dust Muhammad avasi diplomaattiyhteydet Venäjälle toivoen voivansa näin painostaa brittejä luovuttamaan Pešawarin. Britit tämä vakuutti kuitenkin vain hallitsijan vaihtamisen tarpeellisuudesta. Persialaiset joutuivat vetäytymään brittien vallattua saaria Persianlahdella ja yhdessä Šudža' Šahin ja sikhien kanssa he alkoivat myös suunnitella Afganistanin vallanvaihdosta, joka johti ensimmäiseen afgaanisotaan.[2]

title: Aly Khan

text: Aly Khan sai koulutuksensa Intiassa sekä Ranskassa ja opiskeli lakia Englannissa. Hän nai vuonna 1936 Pariisissa Joan Guinnessin (o.s. Yarde-Buller, 1908–1997), joka kääntyi häiden aikana islamiin. Heidän ensimmäinen lapsensa Aga Khan IV (s. 1936) on nykyinen Aga Khan, eli ismailiittišiiojen nizari-lahkon imaami eli hengellinen johtaja. Myöhemmin pari sai myös toisen lapsen, Amyn Muhammadin. He erosivat vuonna 1949.

title: ’Abd al-Rahman Khan

text: Abd al-Rahman Khan syntyi vuoden 1844 paikkeilla Kabulissa. Hänen isänsä oli Muhammad Afzal Khan, emiiri Dust Muhammadin vanhin poika. Dust Muhammadin kuoltua vuonna 1863 Afganistan ajautui kuusi vuotta kestäneeseen sisällissotaan hänen poikiensa välillä. Taistelujen osapuolia olivat Afzal Khan, hänen veljensä Muhammad A’zam Khan ja yksi Dust Muhammadin nuoremmista pojista Šir ’Ali Khan. Šir ’Ali Khan oli Dust Muhammadin itse nimeämä periä ja hän kukisti veljiensä armeijat nopeasti. Afzal Khanin poika ’Abd al-Rahman oli kuitenkin koonnut oman joukon tukijoitaan, joiden kanssa hänen onnistui syrjäyttää Šir ’Ali vuonna 1866. ’Abd al-Rahman nostatti valtaistuimelle ensin isänsä ja tämän kuoltua pian setänsä A’zam Khanin. Tällä välin Šir ’Alin oli kuitenkin onnistunut koota joukkonsa uudelleen brittien ja poikansa Muhammad Ja’qub Khanin tuella. Tammikuussa 1869 hän kukisti kilpailijansa tällä kertaa lopullisesti. ’Abd al-Rahman joutui pakenemaan Mazar-e Šarifin kautta Venäjän keisarikuntaan.

title: Ensimmäinen afgaanisota

text: 2. marraskuuta 1841 Alexander Burns murhattiin. Murhan tarkemmat yksityiskohdat tai sen motiivi ovat jääneet epäselväksi. Brittien hallintokoneisto ei reagoinut murhaan mitenkään ja tämä oli heikkouden osoitus. Kolme viikkoa murhan jälkeen Kabuliin saapui Dust Muhammadin vanhin poika Muhammad Akbar Khan, joka oli huomannut tilaisuuden koota yhteen brittejä vastustaneet hajanaiset ryhmät. Kabulissa britit huomasivat olevansa käytännössä piiritettyjä.[1] Afgaanit olivat tuoneet tykkejä brittiarmeijan leirin lähistön kukkuloille, josta he tulittivat leiriä. Yritys ajaa afgaanit tiehensä 23. marraskuuta päättyi tappioon.[2] Macnaghten murhattiin neuvotteluissa kapinallisten johtajien kanssa, ja brittien johtoon jäi näin Elphinstone. Hän päätti evakuoida koko Kabulin 16500:n miehen varuskunnan Jalalabadiin talvella ilman asianmukaisia varustuksia. Samalla hän luotti Akbar Khanin sanaan brittien häiriöttömästä vetäytymisestä. Brittikolonna lähti Kabulista 6. tammikuuta 1842 mukanaan armeijaan liittyneet siviilit, naiset ja lapset.[1] Sotilaiden määrä oli noin 4500 ja heistä eurooppalaisia oli noin 700.[2] Akbar Khan halusi todennäköisesti tuhota britit matkalla eikä päästää heitä Jalalabadiin, josta he olisivat palanneet kesän tullen. Sitä paitsi hän tuskin olisi edes voinut pitää lupaustaan häiriöttömästä kulusta. Brittien käyttämät solat olivat Dorranien vaikutusvallan ulkopuolella olevien Ghelzaiden hallussa. Brittikolonna päätyikin hyökkäyksen kohteeksi kaikilta suunnilta. Heimosoturit surmasivat tai ottivat heidät vangeiksi. 150 kilometrin matkasta selviytyi vain muutama sepoy ja vain yksi britti, kirurgi William Brydon, joka saapui Jalalabadiin 13. tammikuuta. Elphinstone oli jäänyt vangiksi ja hän kuoli vankeutensa aikana. Šudža' Šah oli saanut surmansa heti poistuttuaan Bala Hisarin suojista.[1]

title: Aga Khan IV

text:
Aga Khan IV (oikealta nimeltään Shah Karim Al Hussein), (persiaksi: شاه کریم حسینی، آقاخان چهارم, urduksi: شاه کریم حسینی، آقاخان چهارم) (s. 13. joulukuuta 1936, Geneve, Sveitsi) on ismailiittišiiamuslimien nizari-lahkon 49. hengellinen johtaja (Aga Khan) eli imaami vuodesta 1957 . Hän nousi valtaan 20-vuotiaana isoisänsä Aga Khan III seuraajana. Häntä pidetään profeetta Muhammadin jälkeläisenä 49:nnessä polvessa, Muhammadin tyttären Fatiman ja tämän aviomiehen Alin kautta. Aga Khan IV on yksi maailman varakkaimmista henkilöistä.
Aga Khan IV syntyi prinssi Aly Khanin ja tämän englantilaissyntyinen vaimon Joan Barbara Yarde-Bullerin poikana Genevessä, vietti varhaislapsuutensa Nairobissa, Keniassa ja opiskeli Sveitsissä ja Yhdysvalloissa. Hän valmistui Harvardin yliopistosta 1959 pääaineenaan islamin historia. Aga Khanin vanhemmat erosivat vuonna 1949, ja isä Aly Khan nai amerikkalaisen näyttelijän Rita Hayworthin. Aga Khanilla on suvussaan iranilais-italialaista ja englantilaista verenperintöä.

title: Šir 'Ali

text: Šir 'Ali Khan () (1825–1879) oli Afganistanin emiiri vuosina 1863–1879 nimellä "Ali II". Hän oli emiiri Dust Muhammad Khanin poika. Hänen valtaannousunsa aiheutti sukuriidan, sillä hänen velipuolensa eivät hyväksyneet häntä emiiriksi. Maa joutui sekasortoon. Šir 'Ali joutui pakenemaan maasta vuonna 1866, mutta hän palasi valtaan vuonna 1869 Intian brittiläisen varakuninkaan Sir John Lawrencen avulla. Vuonna 1879 hän kukisti poikansa Ja'qub Khan johtaman kapinan. Edellisenä vuonna 1878 hän katkaisi ystävyyssuhteet Britanniaan ja kieltäytyi ottamasta vastaan brittiläistä lähetystöä, mikä johti toiseen Afganistanin sotaan. Se aiheutti Šir 'Alin kukistumisen. Hän pakeni Turkestaniin 1879 ja menehtyi samana vuonna siellä. Hänen seuraajansa oli samaan Barakzai-perheeseen kuulunut 'Abd al-Rahman Khan.

title: Muhammad Ja’qub Khan

text: Muhammad Ja’qub Khan (1849 – 15. marraskuuta 1923) oli Afganistanin Emiiri 21.02.–12.10.1879. Hän edellisen hallitsijan Šir ’Ali Khanin poika. Ja’qub Khan oli Heratin maakunnan kuvernööri. Hän päätti kapinoida isäänsä vastaan vuonna 1870, mutta hänet vangittiin 1874.

title: Dust Muhammad Khan

text: Dust Muhammadilla oli edessään useita eri ongelmia. Brittien suhteen hän halusi noudattaa varovaista politiikkaa. Afgaanisodan yhteydessä suureen kansansuosioon noussut Dust Muhammadin poika Muhammad Akbar Khan kannatti kuitenkin sotaa brittejä vastaan. Muhammad Akbar kuoli Dust Muhammadille suotuisaan aikaan, joidenkin huhujen mukaan isänsä myrkyttämänä. Samaan tapaan kun britit joutuivat hankalaan asemaan Intiassa vuonna 1857 syttyneen sepoy-kapinan aikana, Dust muhammad ei käyttänyt hyväkseen brittien ahdinkoa Pešawarin tai muiden paštualueiden jälleenvaltaamiseksi. Britit suhtautuivat aluksi Dust Muhammadiin samaan tapaan pyrkien olematta puuttumatta maan asioihin. Lopulta briteistä ja Dust Muhammadista tuli kuitenkin liittolaisia. Britit tukivat emiiriä asein ja rahoin ja pakottivat myös Heratiin jälleen hyökänneen Persian vetäytymään uudelleen. Afganistan oli sisäisesti edelleen hajanainen, mutta Dust Muhammad alkoi toisella valtakaudellaan yhdistää hajanaisia alueita. Ensin valloitettiin uzbekkien ja tadžikkien alueet maan pohjoisosissa ja hieman myöhemmin valloitettiin myös Ghelzaiden hallussaan pitämä Kandahar. Vallattujen alueiden kuvernööreiksi Dust Muhammad nimitti poikiaan. Valtakautensa lopussa Dust Muhammadin onnistui liittää alueisiinsa myös Heratin. Afganistanin ulkopuolelle jäivät Badakhšan, sikhien aikanaan valtaamat paštualueet ja aikanaan Dorrani-valtakuntaan kuulunut Balučestan. Dust Muhammadia on joskus kuitenkin pidetty nykyaikaisen Afganistanin isänä, jonka toisella valtakaudella maa sai suurin piirtein nykyiset rajansa.[5]

title: Agha Muhammad Šah

text: Zandit olivat menettäneet Isfahanin, mutta Agha Muhammadin asema etelässä ei kuitenkaan ollut vielä vakiintunut. Isfahan vaihtoi hallitsijaa vielä muutamaan otteeseen ja kumpikaan osapuoli ei kyennyt antamaan toiselle ratkaisevaa iskua. Vuonna 1789 zandien johtajaa Ja'far Khania seurasi Karim Khanin sukulaispoika Luft Ali Khan. Tämän ollessa sotaretkellä Isfahania vastaan vuonna 1791 zandien hallitsema Širaznousi kapinaan ja Luft Ali Khanin perhe lähetettiin vangittuna Agha Muhammadille avunpyynnön kera. Agha Muhammad johti joukkonsa etelään vuonna 1792. Qajarien armeijan leiriydyttyä lähellä muinaista Persepolista ja Istakhria Luft Alin joukot toteuttivat öisen yllätyshyökkäyksen. Hyökkääjät etenivät aina Agha Muhammadin yksityistilojen tuntumaan saakka, mutta Luft Ali luopui taistelusta saatuaan tiedon Agha Muhammadin paosta tämän eräältä hovimieheltä. Hän tajusi saamansa tiedon valheeksi vasta aamulla, jolloin qajarien joukot piirittivät hänen pienemmät joukkonsa. Luft Ali pääsi pakenemaan itään mukanaan noin tuhat miestään. Qajarit seurasivat pakenijaa kukistaen Kermanin lokakuussa 1794. Luft Ali pääsi jälleen pakenemaan, tällä kertaa Bamiin. Kukistuneen kaupungin vielä elossa olevat miehet Agha Muhammad määräsi sokaistaviksi. Hänen miehensä toivat koreissa todisteeksi käskyn toteuttamisesta 20 000 irtikaivettua silmämunaa. Ali Khan jäi myöhemmin kiinni Bamissa. Hänet Agha Muhammad määräsi turkkilaisorjiensa raiskattavaksi, sokaistavaksi ja viimein hän kuoli kidutuksessa. Agha Muhammad oli nyt Iranin ylätasangon kiistaton hallitsija.

title: Dust Muhammad Khan

text: Dust Muhammad syntyi tuolloin Dorrani-valtakuntaan kuuluneessa Kandaharissa joulukuussa 1792.[1] Hänen isänsä oli Dorranien klaaniin kuuluvan Barzakai-klaanin Džamal Khanin poika Pajda Khan. Pajda Khanilla oli useita poikia useiden eri maan klaaneihin kuuluneiden vaimojen kautta. Dust Muhammadin äiti kuului etenkin Kabulissa vaikutusvaltaisiin kižilbašeihin.[2] Joissakin lähteissä hänen sanotaan olleen Pajda Khanin lempivaimo. Myöhemmin hänen äitinsä päätyi pakkoavioliittoon Dust Muhammadin nserkun ʿAbd-al-Majid Khanin kanssa ja Dust Muhammadista tuli hänen vanhemman veljensä ja kuningas Mahmud Šahin visiiri Fath Khanin holhokki. Dust Muhammad toimi ensin veljensä apulaisena ja myöhemmin Khuzestanin kuvernöörinä.[1]

title: Dust Muhammad Khan

text: Dust Muhammad kuoli Heratissa 9. kesäkuuta 1863.[1] Dust Muhammad oli valtakaudellaan jakanut valtaa tasaisesti eri poikiensa kesken, mikä johti hänen kuollessaan sisällissotaan eri valtaistuimen tavoittelijoiden kesken. Sisällissota Dust Muhammadin kuoleman jälkeen kesti kuusi vuotta ja vuonna 1869 voittajaksi nousi lopulta yksi Dust Muhammadin nuoremmista pojista ja hänen itsensä nimeämä seuraaja Šir 'Ali Khan.[5]

title: Ghiyas ud din Balban

text: Mongolit hyökkäsivät Delhin sulttaanikuntaan jälleen vuosina 1279, 1285 ja 1286. Mongolien hyökkäykset torjuttiin mutta kolmannessa kohtaamisessa sotajoukkoja johtanut Balbanin poika Muhammad sai surmansa. Tämä oli suuri menetys Balbanille, joka oli tehnyt Muhammadista seuraajansa. Muhammadin kuoleman jälkeen Balbanin terveys heikkeni, hän oli jo vanha ja hän kuoli vuonna 1287 80-vuotiaana. Muhammadin kuoltua Balban nimesi seuraajakseen toisen poikansa Bughra Khanin, mutta tämä oli nimetty johtamaan Bengalia eikä halunnut tulla Delhin sulttaaniksi. Balbanin kuoltua sulttaaniksi tuli Bughra khanin poika Muiz ud din Qaiqabad. Qaiqabad tuli murhatuksi vuonna 1290, kun sotapäällikkö Firuz Khilji kaappasi vallan. Samalla maata hallinnut orjadynastia tuli päätökseensä

title: Aga Khan IV

text:
Aga Khan nai englantilaisen mallin Sarah Frances (Sally) Croker-Poolen 22. lokakuuta 1969, kotonaan Pariisissa. He erosivat vuonna 1995.
Aga Khanilla on kolme lasta avioliitostaan Croker-Poolen kanssa: Aga Khanin toinen vaimo on saksalaissyntyinen Gabriele Thyssen, joka kuuluu Thyssenin teollisuussukuun. Hänellä on yksi lapsi avioliitostaan Thyssenin kanssa: prinssi Aly Muhammad Aga Khan (s. 7. maaliskuuta 2000).

title: Muhammad Zahir Šah

text: Syyskuussa 1953 entisen pääministeri Šah Mahmudin paikalle kohosi hänen veljenpoikansa ja Zahir Šahin serkku Muhammad Daud Khan. Mosaheban-perhe kävi läpi sukupolvenvaihdosta. Muhammad Daud Khan oli vakaumuksellinen paštunationalisti, mikä johti jälleen välien kiristymiseen Pakistanin kanssa. Pakistan oli tällä välin suuntautunut kohti Yhdysvaltoja, kun taas Afganistan kääntyi taloudellisen, sotilaallisen ja logistisen avun toivossa Neuvostoliiton puoleen. Pakistan oli liittynyt Neuvostoliiton vastaiseen CENTO-puolustusliittoon, mikä lisäsi Neuvostoliiton mielenkiintoa Afganistania kohtaan. Neuvostoliiton pääsihteeri Nikita Hruštšov käynnistikin suurimittaisen taloudellisen ja sotilaallisen avun Afganistanille. Neuvostoliiton antamilla suurilla lainoilla käynnistyettiin rakennushankkeita, joihin lukeutui esimerkiksi Kabulin Pohjois-Afganistaniin yhdistänyt tuolloin maailman korkeimmalla sijainnut Salang-tunneli. Infrastruktuurin lisäksi kehittyivät asevoimat ja koululaitos.[5]

title: Muhammad ’Aijub Khan

text: Muhammad ’Aijub Khan (1857 - 7. huhtikuuta 1914) myös tunnettu nimellä Maiwandin voittaja tai Afganistanin prinssi Charlie ja jonkin aikaa Heratin maakunnan kuvernöörinä. Hän oli Afganistanin emiiri 12. lokakuuta 1879 - 31. toukokuuta 1880 ja afgaanien johtaja toisessa afgaanisodassa. Häntä pidetään Afganistanin kansallissankarina ja hänet on haudattu Peshawariin.

title: Muhammad Nadir Šah

text: Muhammad Nadir Khan syntyi 9. huhtikuuta 1883 Brittiläisen Intian Dehradunissa. Nadir kuului Mosaheban-perheeseen ja Barzakai-klaaniin. Mosaheban-perheen kantaisä oli hallitsija Dust Muhammadin veli. Britit olivat karkottaneet hänen isoisänsä Afganistanista Intiaan vuonna 1879, mutta Muhammad Nadirin ollessa 18-vuotias hänen isoisänsä sai luvan emiiri 'Abd al-Rahmanila palata perheineen takaisin Afganistaniin. Perheen jäsenet saavuttivat tärkeitä asemia Afganistanin hovissa. Muhammad Nadir itse aloitti sotilasuran yleten kenraaliluutnantiksi vuonna 1912. Kuningas Aman Allah Khanin valtakauden alussa vuonna 1919 syttyi brittien vastainen kolmas afgaanisota, jonka aikana Nadir johti afgaanijoukkoja Kurramin laaksossa. Kurramissa afgaanien onnistui miltei vallata brittien hallussaan pitämä Thalin linnoitus. Lyhyen sodan saavutukset jäivät muuten pieniksi, mutta britit suostuivat sodan päättäneellä Rawalpindin sopimuksella antaa Afganistanin harjoittaa itsenäistä ulkopolitiikkaa. Sopimuksen allekirjoituspäivä 19. elokuuta tunnetaan nykyisin Afganistanin itsenäisyyspäivänä ja Muhammad Nadirin osallisuus teki hänestä sotasankarin. Sodan jälkeen Nadirista tuli Aman Allahin sotaministeri, mutta hänen välinsä hallitsijan kanssa huononivat myöhemmin. Nadir uskoi Aman Allahin ajamien uudistusten menevän liian pitkälle ja Aman Allah piti puolestaan Muhammad Nadiria vaarallisena etenkin, koska hänellä oli sodan aikana muodostunutta vaikutusvaltaa Afganistanin rajaseutujen heimojen parissa. Nadir joutui eroamaan marraskuussa 1923. Eronsa jälkeen hänet nimitettiin Afganistanin Ranskan lähettilääksi ja hän toimi virassaan marraskuuhun 1926. Nadir erosi virallisesti terveyssyistä myös lähettilään virastaan ja hän jäi Etelä-Ranskaan.

title: Jalalabad

text: Nykyisen Jalalabadin alue tunnettiin historiallisesti nimellä Nangrahar. Alue kuului Gandhara-valtakuntaan, Kušan-valtakuntaan ja sakojen valtakuntaan. Ennen islamia alueella kukoisti buddhalaisuus ja kiinalainen pyhiinvaeltaja Xuanzangn mainitsi sen 600-luvulla nimellä Na-ka-lo-ho eli Nagarahāra. Varsinainen Jalalabadin kaupunki mainitaan kuitenkin ensi kertaa Suurmogulien valtakunnan aijoilla. Tarinan mukaan kaupungin perusti suurmoguli Akbar vuonna 1570. Nadir Šah johti joukkojaan alueen läpi ja kukisti paikalliset heimot Gandamakin taistelussa lähellä nykyistä kaupunkia. Matkailija Charles Masson vieraili alueella vuosina 1826-7 ja mainitsi paikalla olevan kahden raunioituneen aikaisemman kaupungin muurien jäänteet ja hieman hänen vierailunsa jälkeen kaupungin valtasivat Dust Muhammad Khanin joukot (1834). Ensimmäisen afgaanisodan aikana kaupungin valtasivat puolestaan britit (1839-42). Muhammad Akbar Khan johti omat joukkonsa brittejä vastaan ja kukisti William Elphinstonen johtamat britit näiden vetäytyessä Kabulista vuonna 1842. Vain pienen brittijoukon onnistui vetäytyä Jalalabadiin. Britit valtasivat kaupungin vielä uudestaan toisen afgaanisodan aikana. Sotien ohella Jalalabadista tuli Kabulin emiirien talviasuinpaikka ja vuonna 1892 Abd al-Rahman Khan rakennutti palatsin kaupungin länsiosaan.

title: Dust Muhammad Khan

text: Fath Khan oli ollut Mahmud Šahin tärkeä tukija sodissa Šudža' Šahia vastaan. Pian edessä oli kuitenkin välirikko. Vuonna 1818 Fath Khan oli auttamassa Heratin kuvernööriä persialaisia vastaan. Lähti liikkeelle huhu, jonka mukjaan Dust Muhammad oli tällöin rikkonut kuvernöörin haaremin rauhaa. Yksi kuvernöörin vaimoista oli myös kuningas Mahmud Šahin sisar, joten kuningas käsitti huhun henkilökohtaisena loukkauksena. Toisaalta on myös mahdollista, että kuningas käytti huhua vain tekosyynä liian voimakkaaksi käsittämästään Fath Khanista eroon päästäkseen. Fath Khan sokaistiin ja kidutettiin kuoliaaksi, mutta Dust Muhammadin onnistui paeta. Fath Khanin surmaaminen käänsi hänen lukuisat Barzakai-veljensä kuningasta vastaan. Mahmud joutui lopulta pakenemaan Heratiin, jota hän hallitsi persialaisten tuella. Kabulissa valtaan nousseet Barzakait yrittivät aluksi hallita maata nukkehallitsijoiden kautta. Lyhyessä ajassa valtaistuimelle nostettiin ja siltä erotettiin Sultan 'Ali Šah (1818–1819) ja 'Aijub Šah (1819–1823). Lopulta Barzakai-veljekset päätyivät taistelemaan toisiaan vastaan. Veljeksistä nuorin Dust Muhammad osoittautui lopulta valtakamppailun voittajaksi ja hän valloitti Kabulin kižilbašien tuella vuonna 1826. Vanha Dorrani-valtakunta oli nyt kuitenkin käytännössä lakannut olemasta valtakunnan hajotessa eri paštupäällikköjen keskenään kilpaileviin osiin. Dust Muhammad luopui hallitsijoiden aiemmin käyttämästä kuninkaan arvonimestä (šah) ja alkoi sen sijaan käyttää titteliä uskovaisten emiiri (amir al-mu'minin).[2]


query: Milloin Platon eli?

title: Platon

text: Platon (, 427–347 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja Akatemian perustaja, jota pidetään yhtenä antiikin ja koko historian vaikutusvaltaisimmista filosofeista. Hän oli Sokrateen kuuluisin oppilas ja Aristoteleen opettaja.[1][2]

title: Escalloniaceae

text: Eskalloniakasveihin kuuluu yhdeksän sukua ja 130 lajia. Ne muodostavat asteridien Campanulidae-ryhmässä oman kladinsa, jolle annetaan oman lahkon asema lahkojen Asterales (mm. mykerökukkais- eli asterikasvit), Bruniales (bruniakasvit), Apiales (mm. sarjakukkaiskasvit), Paracryphiales ja Dipsacales (tesmayrtti- ja kuusamakasvit) rinnalla. Aikaisemmin eskalloniakasveja on pidetty milloin hortensiakasvien (Hydrangeaceae), milloin rikkokasvien (Saxifragaceae) sukulaisina.

title: Platon

text: Fysiikka oli Platonille tietoa aistittavista ilmiöistä eli ideoiden aineellisista toteutumista ilmiömaailmassa. Koska Platon katsoi, että todellista tietoa voitiin saada vain ideoista, ilmiömaailma ei ollut hänelle erityinen tieteellisen mielenkiinnon kohde, samoin kuin se ei ollut ollut Sokrateellekaan. Luonto eli aistimaailma näyttäytyi hänelle ainoastaan ideamaailman alempiarvoisena kopiona, joka tarjosi vain epävarmoja aistien välittämiä kuvia. Näin aistimaailmaan liittynyt tieto ei ollut todellista tietoa eikä edes tiedon lähde vaan ainoastaan todellisen tiedon yksittäistapauksia. Tästä seurasi, että Platonin mielestä ei voinut olla olemassa empiiristä tietoa, koska se olisi ollut suorassa ristiriidassa hänen rationalistisen ajattelunsa kanssa. Siksi Platon hylkäsi myös tieteelliset kokeet. Platon katsoi, että ilmiöiden tehtävänä oli lähinnä stimuloida mieltä niin, että asioiden palautuminen muistiin käynnistyy.[43][44]

title: Platon

text: Platon oli kotoisin Ateenasta Kollytoksen demoksesta, ja hän syntyi joko siellä tai Aiginalla. Hänen isänsä oli Ariston, Aristokleen poika ja hänen äitinsä Periktione. Platon syntyi suhteellisen yläluokkaiseen perheeseen, sillä hän oli äitinsä puolelta sukua tunnetuille valtiomiehille Solonille ja Glaukonille. Myös hänen isänsä oli ylimyksellistä sukua. Platonilla oli kaksi veljeä, Adeimantos ja Glaukon, sekä sisar Potone, joka oli Platonin myöhemmän oppilaan ja seuraajan Speusippoksen äiti.[6] Platon itse ei mennyt koskaan naimisiin, eikä vaikuta olleen paljonkaan tekemisissä naisten kanssa lapsuutensa jälkeen.[7][8]

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Ideaoppi

text: Dialogi esittää ideaopissa olleen todellisen ongelman, jota Aristoteles käsitteli myöhemmin. Aristoteles esitti ongelmaan ratkaisun, mutta hylkäsi samalla ideoiden itsenäisen olemassaolon. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, katsoiko Platon, että kritiikki todisti ideaopin lopullisesti vääräksi. On syytä huomata, että Aristoteles oli tuolloin Platonin oppilas ja nuorempi työtoveri. Näin on täysin mahdollista, että Parmenides valmistelee näyttämön Aristoteleelle, eli että Platon ja Aristoteles sopivat olevansa sovussa eri mieltä ideaopista.

title: Plato

text: Plato on olutpanimoiden käyttämä yksikkö, joka ilmoittaa sokerin määrän vierteessä. Plato ilmoitetaan asteina (esimerkiksi 2° Plato). Erityisesti saksalaisissa ja tšekkiläisissä oluissa saattaa nähdä oluen Plato-vahvuuden painettuna etikettiin.

title: Valtio (Platon)

text: Kun "Valtiossa" Sokrates ja hänen ystävänsä keskustelevat valtion luonteesta ja määrittelevät perusteet kaikille tuntemilleen muodoille, eli ateenalaiselle demokratialle, oligarkialle ja tyrannialle, Ciceron "Valtiosta"-teoksessa kaikki kommentit ovat paljon ahdasmielisempiä, mitä tulee sen aikaisen valtiomuodon eli Rooman tasavallan parantamiseen sen loppuaikoina.

title: Platon

text: Merkittävät länsimaiset filosofit ovat siitä lähtien jatkaneet Platonin työn tutkimista. Vaikka kukaan uuden ajan suurista filosofeista ei ole ollut varsinaisesti platonisti, Platon voidaan nähdä yhtä lailla Gottfried Leibnizin, G. W. F. Hegelin ja muiden saksalaisten idealistien, Bertrand Russellin sekä A. N. Whiteheadin monien ajatusten taustalla.[72][74] Platonin vaikutus on ollut erityisen suurta matematiikassa ja luonnontieteissä, platonismin vaikuttaessa erityisesti matematiikan filosofisiin perusteisiin. Platon innoitti myös logiikan suurimpia edistysaskeleita Aristoteleen jälkeen Gottlob Fregen ja hänen seuraajiensa Kurt Gödelin, Alonzo Churchin ja Alfred Tarskin ansiosta. Tarski tiivisti lähestymistapansa kääntämällä Aristoteleen tunnetun Akatemiaa vastaan suunnatun kapinajulistuksen toisin päin: Inimicus Plato, sed magis inimica falsitas; "Platon on vihollinen, mutta valhe on vielä suurempi vihollinen".[76] Myös Albert Einstein on nähty matemaattisena platonistina.[77][78]

title: Hippias (laajempi dialogi)

text: Platonin teosten joukossa laajempi "Hippias" on luettu tämän varhaisvaiheen dialogeihin. Dialogi on todennäköisesti kuitenkin epäperäinen, eli se ei ole todellisuudessa Platonin kirjoittama. Teos hyökkää sofistien käsityksiä ja argumentointia vastaan satiirisen komedian keinoin. Platon olisi sinällään voinut kirjoittaa tällaisen teoksen, mutta Platonin muihin vastaavanlaisiin myöhempiin teoksiin verrattuna teos on hyvin karkea. Tyylinsä vuoksi sitä on puolestaan vaikea pitää Platonin varhaisvaiheen tuotantona. Jotkut tutkijat ovat arvelleet, että Platon ja hänen oppilaansa kirjoittivat teoksen yhteistyössä Akatemiassa, tai sen kirjoittivat oppilaat Platonin valvonnassa. Dialogi ei liity lyhyempään "Hippias"-dialogiin.

title: Platon

text: Vuonna 366 eaa. Platon matkusti toisen kerran Sisiliaan Dionysios nuoremman ja tämän neuvonantajaksi nousseen Dionin kutsumana. Platonin tarkoituksena oli todennäköisesti opettaa nuorelle tyrannille Valtiossa määrittelemänsä filosofikuninkaan ihanteet. Diogenes Laertioksen mukaan hänen tarkoituksensa oli pyytää Dionysiokselta maata ja asukkaita, jotka ryhtyisivät elämään hänen suunnittelemansa valtiomuodon mukaan. On kuitenkin epävarmaa, haaveiliko hän todellisuudessa varsinaisen ihannevaltion perustamisesta Sisiliaan. Lopulta Dionysios ja Dion kuitenkin riitaantuivat, ja myös Platon joutui ennen pitkää poistumaan maasta. Hän palasi Ateenaan koulunsa johtoon vuonna 365 eaa. Vuonna 361 eaa. Platon palasi Sisiliaan kolmannen ja viimeisen kerran, sillä hänet kutsuttiin takaisin. Hänen tarkoituksenaan oli saada sovinto Dionysioksen ja Dionin välille. Sovun rakentaminen kuitenkin epäonnistui, ja Platon joutui panttivangiksi. Hän pääsi palaamaan Ateenaan vuonna 360 eaa.[27][9]

title: Ideaoppi

text: Platon katsoi, että ideat ovat käsitettävissä ainoastaan järjellä ja ymmärryksellä, eikä niitä voi havaita aisteilla. Aistittavissa olevan maailman ja kaikki siinä olevat asiat Platon näki epätäydellisinä kopioina vain ymmärryksen kautta tavoitettavissa olevan maailman ideoista. Aistimaailmassa näkemämme muodot eivät ole todellisia, vaan kirjaimellisesti jäljittelevät todellisia muotoja eli universaaleja ideoita. Esimerkiksi Platonin tunnetussa luolavertauksessa aistimaailman muodot näyttäytyvät ideoiden varjoina.

title: Nominalismi

text: Nominalismi kieltää universaalien olemassaolon. Tähän on useita perusteita. Ensimmäinen koskee sitä, missä universaalit sijaitsisivat. Platon esitti tunnetusti, että jossain on olemassa abstraktien muotojen, ideoiden tai universaalien "valtakunta", joka on erillään fyysisestä todellisuudesta. Olemassa olevat fyysiset kappaleet ovat ainoastaan näiden universaalien toteutumia. Tämä herättää kuitenkin kysymyksen, missä tämä "valtakunta" sijaitsee. Yksi mahdollisuus on, että se olisi ajan ja paikan ulkopuolella. Jotkut ovat kuitenkin sitä mieltä, että ajan ja paikan ulkopuolella ei ole mitään. Maltilliset realistit katsovat, että universaalit eivät sijaitse missään erillisessä paikassa, vaan että ne sijaitsevat ajassa ja paikassa siellä missä niihin milloinkin viitataan.

title: Milo (joki)

text: Joki saa alkunsa Macentan koillispuolella sijaitsevalta ylängöltä 800–1 050 metrin korkeudesta. Sen alkulähteet ovat ylempänä ja etelämpänä kuin minkään muun Nigerin sivujoen. Milo virtaa vuolaana ensin kohti itää, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopuksi luoteeseen. Sen suurin sivujoki on samalta ylängöltä alkunsa saava Baoule eli Sanamba. Milo laskee Nigeriin 50 kilometriä ennen Siguiria.

title: Platon

text: Italiasta palattuaan Platon perusti tunnetun filosofikoulun Akatemian. Tämä tapahtui noin vuonna 385 eaa., jolloin Platon oli noin 40-vuotias. Akatemia sijaitsi Ateenassa Akademeia-nimisessä lehdossa. Siellä sijaitsi puistomainen urheilupaikka, jossa Platon alkoi opettaa filosofiaa ympärilleen kerääntyneille filosofian harrastajille.[9] Kuuluisimpiin oppilaisiin lukeutuu Aristoteles, joka opiskeli siellä monien muiden tunnettujen oppineiden tavoin useiden vuosien ajan. Muita Platonin oppilaita olivat muiden muassa Speusippos, Ksenokrates, Filippos, Dion, Herakleides, Lykurgos ja Demosthenes. Platonin oppilaina oli myös naisia.[24] Akatemia oli yksi varhaisimmista järjestäytyneistä oppilaitoksista länsimaissa, ja opetuksen lisäksi sen toimintaan kuului tutkimusta kaikilta tieteen aloilta. Akademeian lisäksi Platon opetti myös Kolonoksessa omassa puutarhassaan.[6]

title: Platon (Kuun kraatteri)

text:
Platon on tumma kraatteri Kuussa "Montes Alpes"-vuoristossa "Mare Imbrium"in valtavan laavatasangon reunalla. Tämä kraatteri on eräs tunnetuista Kuun "maamerkeistä". Se näyttää Maasta katsoen soikealta, koska näkyy meille matalassa kulmassa. 109 km läpimittainen Platon on täyttynyt tummaksi jähmettyneellä laavalla, niin että se on vain 1 km syvä. Kraatterin reunat nousevat 2 km korkeuteen.
Platonin alueella on melko usein väitetty nähdyn. TLP- eli LTP-ilmiöitä, jotka ovat
valonvälähdyksiä, epätavallisia värikuvioita ja näkyvyyden utuisuuksia.
Platonista lounaaseen on Vallis Alpes -laakso.

title: Liikennevalo-ohjaus

text: Normaalien kolmiaukkoisten pyöreätä valoa näyttävien opastimien viereen saatetaan sijoittaa lisäopastimia eli "nuolivalot". Lisäopastimia on yksi- ja kaksiaukkoisia; niissä on joko pelkästään vihreä tai vihreä ja keltainen valo. Nuolivaloja on kuitenkin olemassa myös kolmiaukkoisina. Suomessa liikennevaloasetus määrää, milloin nuolivaloja saadaan käyttää ja milloin niissä saa palaa mikäkin väri. Nuolen muotoiset opastinkuvat kertovat, ettei kyseisellä suunnalla ole väistettävää liikennettä eli että muiden suuntien valot ovat samaan aikaan punaisella.[37] Jos näytetään vain pyöreää valoa, kääntyvät autot väistävät joko suoraan meneviä autoja tai suojatiellä kulkevia. Yksi- tai kaksiaukkoisella opastimella voidaan vihreää valoa jatkaa oikealle ennen päävaiheen alkua tai vasemmalle sen jälkeen.[38]

title: Platon

text: Platon tuo Sokrateen suulla näkemyksensä esille kolmella tavalla: kyselemällä, argumentoimalla ja esittämällä myyttejä. Kaikki tulevat esille toisiinsa kietoutuneina filosofin, yleensä Sokrateen, johtamassa dialektisessa keskustelussa. Platon halusi korostaa dialektiikan eroa sofistien ja puhetaidon opettajien eli reetorien luennointiin. Kyselevässä esitysmuodossa Sokrates esittää yleensä tietämätöntä niistä asioista, joista hän esittää kysymyksiä, ja haluaa selvittää muiden käsityksiä muun muassa moraalin avainkäsitteistä. Keskustelut toimivat näin käsiteanalyysinä, jossa käsitteitä pilkotaan alkutekijöihinsä ja etsitään niiden varsinaista ydintä. Keskustelun edetessä päädytään paitsi määrittelemään käsitteitä uudestaan, usein myös umpikujaan eli aporiaan. Tällaisessa tilanteessa vapauduttiin ennakkoasenteista ja todellinen ratkaisun etsiminen saattoi vasta alkaa. Argumentoivassa esitysmuodossa keskustelun johtaja esittää ajatuksensa enemmän luennoivalla tyylillä, pyytäen kuitenkin kuulijalta myöntymystä uusille määritelmille ja logiikkansa etenemiselle. Myyttejä Platon käytti esittäessään sellaisia asioita, joita oli vaikea esittää rationaalisella argumentaatiolla, välittämättä historiallisesta totuudesta. Myöhempinä aikoina jotkut Platonin esittämistä myyteistä, kuten kertomus Atlantiksesta, on virheellisesti ymmärretty historiallisiksi.[10]

title: Platon

text: Platonin ajattelun tunnetuimpia osatekijöitä on ideaopiksi kutsuttu dualistinen metafysiikka. Siinä maailma jaetaan kahteen puoleen edellä kuvatun kahden todellisuuden tason periaatteen mukaisesti: järjen käsitettävissä olevaan "muotojen" maailmaan eli ideamaailmaan ja aistein havaittavissa olevaan maailmaan ympärillämme.[20] Platon näki aistittavissa olevan maailman ja kaikki siinä olevat asiat epätäydellisinä kopioina ymmärrettävissä olevan maailman muodoista eli ideoista (kreik. idea tai eidos). Nämä ideat ovat muuttumattomia ja täydellisiä, ja ne ovat käsitettävissä ainoastaan älyllä ja ymmärryksellä eli sillä mielen kyvyllä, joka ei sisällä aistien käyttöä tai mielikuvitusta.[36]

title: Sokrateen puolustuspuhe (Platon)

text: Sokrates päätyy kuitenkin, kenties kuulijakunnan yllyttämänä, ehdottamaan itselleen sakkorangaistusta. Hän ehdottaa summaksi niin paljon kuin kykenisi maksamaan, eli yhden hopeaminan (100 drakhmaa). Paikalla olevat Sokrateen tukijat, Platon, Kritobulos ja Apollodoros, korottivat ehdotuksen sakkorangaistuksesta 30 minaan (3000 drakhmaa) tarjoutuen itse takaajiksi.

title: Platon

text: Platon oli Sokrateen oppilaana kahdeksan vuotta, Sokrateen vuonna 399 eaa. tapahtuneeseen kuolemaan saakka.[9] Antiikin aikana Platon laskettiin pitkään vain yhdeksi sokraatikoksi muiden joukossa, eikä häntä pidetty aina edes sokraatikoista merkittävimpänä tai edes Sokrateen perinnön varsinaisena jatkajana samassa määrin kuin muita sokraatikkoja. Platon vaikuttaa itsekin katsoneen, ettei kuulunut Sokrateen kaikkein lähimpiin ystäviin.[11] Platon oli myös huonoissa väleissä monien muiden sokraatikkojen, erityisesti Ksenofonin, Antistheneen, Aristippoksen ja Aiskhineen kanssa. Ksenofonin kanssa hänen katsottiin kilpailleen, koska he kirjoittivat samanlaisista aiheista, kuten puolustuspuheen Sokrateelle sekä teoksen nimeltä Pidot. Toisaalta erityisesti Platonin ja Ksenofonin välistä kitkaa on myöhemmissä legendoissa myös liioiteltu.[12][13]

title: Platon

text: Sokrateen lisäksi Platon sai paljon vaikutteita muiden muassa Herakleitokselta ja Parmenideelta. Diogenes Laertios kertoo, että Platon olisi liittynyt Sokrateen kuoleman jälkeen Kratyloksen ja Hermogeneen seuraan. Ensin mainittu oli ollut Herakleitoksen oppilas, ja jälkimmäinen puolestaan oli omaksunut Parmenideen ajatukset. Lisäksi Platon sai myöhemmin vaikutteita pythagoralaisilta, joihin hän tutustui Italiassa käydessään.[6][2][19]

title: Platon

text: Platonin käsitystä luonnosta hallitsi teleologinen näkemys kaikkeuden tarkoituksesta, jota ohjasi jonkinlainen maailmansielu, joka teki kaiken parhaalla mahdollisella tavalla sekä moraalisessa, älyllisessä että esteettisessä mielessä. Kaikkeuden järjestäytymisen kaoottisesta aineesta järjestäytyneeksi kosmokseksi Platon esitti Timaioksessa myytin muodossa: hyväntahtoinen käsityöläinen, demiurgi, muovasi kaikkeuden olemassa olleesta aineesta käyttäen mallinaan ikuista ideamaailmaa. Ainetta Platon vertasi siis käsityöläisen käyttämään materiaaliin. Näin luominen ei tapahtunut ex nihilo eli tyhjästä, mikä ei olisi sopinut kreikkalaiseen ajatteluun.[44][45]

title: Platon

text: Platon ei mainitse teoksissaan itseään, lukuun ottamatta Sokrateen puolustuspuhetta[14] ja Faidonia[15]. Koska Platon itse ei toiminut henkilöhahmona dialogeissaan, hän ei ollut muodollisesti sitoutunut mihinkään niissä sanottuun. Muiden muassa George Grote on katsonut, että Platon kehitteli dialogeissaan vapaasti niitä aiheita, jotka sattuivat häntä kullakin hetkellä kiinnostamaan, ilman että olisi sitoutunut mihinkään niissä sanottuun. Monet muut taas ovat katsoneet, että Platon pani Sokrateen suuhun omia mielipiteitään ja esitti näin muun muassa ideaopin Sokrateen suulla tämän kuoleman jälkeen, vaikka se oli todellisuudessa hänen omaa keksintöään.[25] Diogenes Laertioksen mukaan Platon olisi käyttänyt Sokrateen lisäksi muun muassa Timaios Lokrilaista ja muutamia tuntemattomiksi jääviä hahmoja omien ajatustensa esittäjänä.[55]

title: Valtio (Platon)

text: Joissakin kielissä, kuten englannissa, Platonin "Valtion" nimi on johdettu Ciceron teoksesta "Valtiosta" ("De re publica"), jonka Cicero kirjoitti noin kolmesataa vuotta myöhemmin. Ciceron dialogi jäljittelee platonilaisten dialogien tyyliä ja käsittelee monia "Valtion" aihealueita. Scipio Africanus, Ciceron dialogin päähenkilö, ilmaisee kunnioituksensa Platonia ja Sokratesta kohtaan puhuessaan ”Res publicasta”. ”Res publica” ei ole kuitenkaan suora käännös kreikan sanasta ”politeia”, jota Platon käytti dialoginsa nimenä: ”politeia” on yleinen termi, joka tarkoittaa kaikkia hallitusmuotoja, joita saatettiin käyttää ja käytettiin poliksessa eli kaupunkivaltiossa.

title: Anamnesis

text: "Faidonissa" Platon yhdisti "anamnesis"-teorian ideaoppiinsa. Hän käsitteli ensin yksityiskohtaisemmin sitä, kuinka "anamnesis" voidaan saavuttaa: siinä missä "Menonissa" vastaukseksi tarjotaan vain Sokrateen kyselymenetelmää, "Faidonissa" Platon esittää elämäntavan, jonka avulla on mahdollista voittaa ruumiin ja sen aistien aiheuttamat harhat tietynlaisen "katharsiksen" () eli puhdistumisen kautta. Tietoa voidaan saavuttaa vain järkeä käyttämällä, mietiskelemällä.

title: Ofiitit

text: Ofiitit (eli "ofilaiset", "naassenit", "naassealaiset") olivat eräs luultavasti Aleksandrian juutalaista alkuperää ollut gnostilainen lahko varhain 100-luvulla. Ofiitit ottivat oppeihinsa babylonialaisen ja egyptiläisen mytologian aineksia. Heidän opeissaan on käärmeellä ("ophis") suuri merkitys, milloin hyvän, milloin pahan edustajana; joissakin lahkoissa se jopa identifioitiin Logoksen kanssa. He omaksuivat myös kaldealaista astrologiaa.

title: 5451 Plato

text: 5451 Plato on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysivät C. J. van Houten, I. van Houten-Groeneveld ja T. Gehrels vuonna 1960. Pikkuplaneetta sai nimensä antiikin kreikkalaisen filosofin, Platonin mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 4598 P-L. Koska Platon absoluuttinen magnitudi (H) on 14,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 4–9 kilometriä. Tätä päävyöhykkeen asteroidia ei pidä sekoittaa transneptuniseen kohteeseen 134340 Pluto.

title: Timaios (dialogi)

text: Platon ehdottaa, että koska mikään "ei tule eikä muutu" ilman syytä, siksi maailmankaikkeuden syynä tulee olla Jumala tai demiurgi, jota Platon piti maailmankaikkeuden isänä. Demiurgi käytti "muotojen" tai ideaalien ikuista ja täydellistä maailmaa esimerkkinä ja loi maailman, joka oli aiemmin ollut ainoastaan kaaosmaisessa tilassa. Platon kuvasi kaaoksen tilaksi, josta puuttui yhtenäisyys tai tasapaino, jossa neljä klassista alkuainetta eli maa, vesi, ilma ja tuli olivat muodottomia, sekoittuneita ja jatkuvassa liikkeessä. Luojan olennainen teko oli järjestyksen ja selkeyden tuominen tähän kaaokseen ja sekamelskaan.

title: Plato Tiburtinus

text: Plato syntyi Tivolin kaupungissa, mutta eli osan elämästäänsä Barcelonassa ja teki käännöstyötäänsä Abraham bar Hiyyan avustamana.

title: Platon

text: Platon esitti ideaoppinsa muun muassa dialogeissa Faidon[38] ja Valtio. Viimeksi mainitussa Platon havainnollisti ajatuksiaan useilla tunnetuilla vertauksillaan, joihin kuuluvat luolavertaus, aurinkovertaus ja jaettu jana.[39] Näiden lisäksi Parmenides sisältää ideaopin itsekriittisen käsittelyn, ja Sofistissa ja Valtiomiehessä Platon lähestyy ajatusta kokonaan uudelta kannalta. Sen vuoksi tutkijat ovat myös kysyneet, muuttiko Platon jossain vaiheessa mieltään ideoiden luonteen suhteen.[1][36] Myöhemmässä filosofiassa Platonin näkemyksiin liittyy läheisesti niin kutsuttu platoninen realismi.[40]


query: Missä Egeanmeren saaret sijaitsevat?

title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret sijaitsevat Manner-Kreikan itäpuolella Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian (Turkin) välissä. Egeanmeren ja koko Kreikan suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei kuitenkaan aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi kokonsa puolesta myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Egeanmeren muut pienemmät saaret on vanhastaan jaettu kahteen ryhmään, merialueen keskelle kehämäisesti sijoittuviin Kykladeihin (Kykládes) sekä eri puolilla näiden ympärillä hajanaisesti sijaitseviin Sporadeihin (Sporádes). Nykyään Sporadeilla viitataan kuitenkin yleensä lähinnä Pohjoisiin Sporadeihin.

title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saaret (; ) on joukko Kreikalle kuuluvia saaria Egeanmeressä ja yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Laajasti ottaen Egeanmeren saariin voidaan lukea myös Turkille kuuluvat Egeanmeressä sijaitsevat saaret, joista suurimmat ovat Imbros (Gökçeada) ja Tenedos (Bozcaada).

title: Egeanmeri

text: Egeanmeri[1][2] eli Aigeianmeri[3] (, ) on Balkanin niemimaan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva saarekas Välimeren osa. Se liittyy Mustaanmereen Dardanellien, Marmaranmeren ja Bosporinsalmen kautta.[4][5] Egeanmeren saaret kuuluvat Kreikalle muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Meri on Kreikan merkittävin merialue Joonianmeren ohella.

title: Egeanmeren saaret

text: Egeanmeren saarten väkiluku on yhteensä noin 1440000 (vuonna 2011).[1] Egeanmeren saarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Manner-Kreikan länsi- ja eteläpuolella sijaitsevat Jooniansaaret.

title: Pohjoisen Egean saaret

text: Pohjoisen Egean saaret (; myös "Koillisen Egean saaret"; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Välimereen kuuluvan Egeanmeren koillisosassa.

title: Adelfoí

text: Adelfoí (; myös "Adelfí"; ”Veljekset”) on kahden Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Alónnisoksen kaakkoispuolella. Saaret ovat suurempi Adélfi (Αδέλφι) eli "Megálo Adélfi" (Μεγάλο Αδέλφι, ”Isoveli”), jonka pinta-ala on 1,027 neliökilometriä, ja pienempi Adelfópoulo (Αδελφόπουλο) eli "Mikró Adélfi" (Μικρό Αδέλφι, ”Pikkuveli”), jonka pinta-ala on 0,391 neliökilometriä.

title: Santorínin kaldera

text: Santorínin kaldera on suuri, pääosin vedenalainen, eteläisellä Egeanmerellä sijaitseva kaldera. Kreetan saaresta 120 km pohjoiseen sijaitseva Kreikan Kykladien saariin kuuluva Santorínin saariryhmä koostuu kalderan vedenpinnan yläpuolella olevista osista. Pääsaari Thíra sekä Thirasían ja Aspronísin saaret sijaitsevat kalderan reunalla ja Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin saaret keskiosassa.

title: Egeanmeri

text: Egeanmeren saaria on yli 1000 kappaletta.[6] Saaret voidaan jakaa seitsemään ryhmään: Pohjoisen Egean saaret (jotka voidaan jakaa edelleen Traakianmeren ryhmään ja Itä-Egean ryhmään), Pohjoiset Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret. Saarista suurimmat ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei aina lasketa varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Näiden jälkeen suurimmat saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos ja Sámos. Egeanmerellä on vain kaksi suurempaa Turkille kuuluvaa saarta, Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos).

title: Dionysadit

text: Dionysadit (, myös "Dionysiádes", Διονυσιάδες tai "Gianysádes", Γιανυσάδες) on pieni Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren koilliskärjen pohjoispuolella. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saariryhmän saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.

title: Skópelos (kunta)

text: Skópeloksen kunta käsittää koko Skópeloksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät, asumattomat saaret Ágios Geórgios Skopélou, Dasiá Skopélou ja Mikró. Saaret kuuluvat Sporadien saariryhmään ja sijaitsevat Egeanmeressä Skiáthoksen ja Alónnisoksen saarten välissä.

title: Kreikan maantieteelliset alueet

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Korkeimmat vuoret ovat Samothrákin Sáos ja Sámoksen Kérkis. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Lesboksen Mytilíni, Chíoksen kaupunki ja Kosin kaupunki. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Hallinnollisesti saaret jakautuvat useaan alueeseen.

title: Mirampéllonlahti

text:
Mirampéllonlahti (; myös "Mirampélonlahti", "Mirabellonlahti") on lahti Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren itäosan pohjoisrannikolla Kreikassa.
Ágios Nikólaoksen kaupunki ja Eloúnta sijaitsevat lahden länsirannalla. Lahdessa sijaitsevat muun muassa saaret Ágioi Pántes ja Pseíra sekä Spinalónga, joka on osa laajempaa sekä Kalydónin että Spinalóngan nimellä tunnettua niemi- ja saarialuetta. Kalydónin niemen ja Eloúntan rannan väliin jäävä lahden osa tunnetaan nimellä Eloúntanlahti.

title: Kreikan maantiede

text: Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä.

title: Kreikan maantiede

text: Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret.

title: Kreikan saaret

text: Egeanmeren saaret jaetaan edelleen seitsemään alisaariryhmään, jotka ovat Pohjoisen Egean saaret, (Pohjoiset) Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia, sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret.[2] Kreikan suurin saari Kreeta sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja osa Kreetan alueen saarista tarkemmin ottaen Egeanmeren sijasta Libyanmeressä saaren eteläpuolella. Lisäksi osa Dodekanesian itäisimmistä saarista Ródoksen itäpuolella sijaitsee Egeanmeren ulkopuolisella itäisellä Välimerellä.

title: Eteläinen Euboianlahti

text:
Eteläinen Euboianlahti () on lahti Egeanmeren länsilaidalla Keski-Kreikan maantieteellisellä alueella Kreikassa. Se erottaa Euboian saaren Manner-Kreikasta yhdessä pohjoisempana sijaitsevan Pohjoisen Euboianlahden kanssa. Lahdet yhdistää kapea Évripos- eli Euripossalmi Chalkídan kaupungin kohdalla.
Euboian puolella lahden rannalla sijaitsevat muun muassa Erétria, Amárynthos ja Alivéri. Lahden eteläosassa, joka tunnetaan myös nimellä Petaliónlahti, sijaitsee Petalioí-saariryhmä. Sen suurimmat saaret ovat Megalónisos, Chersonísi, Lamperoúsa ja Tragonísi. Muihin suurempiin saariin kuuluvat pohjoisempana sijaitsevat Stýra ja Kavallianí.

title: Argo-Saroniset saaret

text: Argo-Saroniset saaret () on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat joko Saroninlahdella Attikan ja Peloponnesoksen niemimaan välissä, Argoksenlahdella Argoliin niemimaan eteläpuolella, tai näiden välisellä alueella Peloponnesoksen itärannikolla. Saariryhmästä käytetään myös nimitystä Saroniset saaret (Νησιά Σαρωνικού, "Nisiá Saronikoú") silloin, kun puhutaan lähinnä Saroninlahden saarista. Saarista käytetään myös nimitystä Läntiset Sporadit (Δυτικές Σποράδες, "Dytikés Sporádes").

title: Kallonínlahti

text:
Kallonínlahti () on lahti Egeanmeressä Lesboksen saaren etelärannikolla Kreikassa. Se jakaa saaren kahteen osaan, joista idemmän jakaa edelleen osiin Géranlahti.
Kallonínlahden pituus on noin 22 kilometriä ja suurin leveys noin 8 kilometriä. Sen yhdistää muuhun Egeanmereen noin kilometrin levyinen salmi. Lahti on suhteellisen matala ja laguunimainen. Lahden pohjukassa sijaitsee Skála Kalloníksen kylä, joka on hieman sisämaassa sijaitsevan Kallonín kylän ranta-asutus. Lahden rannalla on suolantuotantoaltaita ja sen alueella elää paljon vesilintuja, kuten flamingoja ja erilaisia kahlaajia.

title: Kreikan maantiede

text: Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää.

title: Kreikka

text: Kreikan saariston suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos, Ródos, Chíos, Kefaloniá ja Korfu. Saaret jaetaan ylätasolla Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitseviin Egeanmeren saariin ja Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla sijaitseviin Jooniansaariin. Egeanmeren saaristo jakaantuu edelleen alisaariryhmiin, jotka ovat Kykladit, Dodekanesia, Argo-Saroniset saaret, Pohjoiset Sporadit ja Pohjoisen Egean saaret. Kreetaa ja Euboiaa ei aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla.

title: Kreikan maantiede

text: Saariston pääsaariryhmät ovat Egeanmeren saaret Egeanmerellä sekä Jooniansaaret Joonianmerellä. Egeanmeren saaret jaetaan edelleen Pohjoisen Egean saariin, (Pohjoisiin) Sporadeihin, Argo-Saronisiin saariin, Kykladeihin ja Dodekanesiaan, ja niihin luetaan joskus myös Kreikan suurimmat saaret Kreeta ja Euboia pienempine lähisaarineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Tunnetuimpiin lukeutuvat Kreetan lisäksi muun muassa Korfu, Kos, Ródos ja Santoríni.

title: Skiáthos (kunta)

text: Skiáthoksen kunta käsittää koko Skiáthoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät, asumattomat saaret Arkó, Aspronísi, Maragkós, Répio, Sideriádes, Tsougkriá ja Tsougkriáki. Saaret kuuluvat Sporadien saariryhmään ja sijaitsevat Egeanmeressä Pelionin (Pílion) niemimaan ja Skópeloksen saaren välissä.

title: Sporadit

text: Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista.

title: Pohjoiset Sporadit

text: Pohjoiset Sporadit () eli "Thessalian Sporadit" (Θεσσαλικές Σποράδες, "Thessalikés Sporádes"), usein vain Sporadit (Σποράδες, "Sporádes"), ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosissa Manner-Kreikan itärannikolla ja Euboian saaren pohjoispuolella. Saariryhmän pääsaaret ovat Skiáthos, Skópelos, Alónnisos ja Skýros.

title: Pienet Kykladit

text: Pienet Kykladit tai "Vähä-Kykladit" () on Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Kykladeihin kuuluva pieni saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Náxoksen saaren kaakkois- ja itäpuolella Náxoksen ja Amorgóksen välissä. Hallinnollisesti saariryhmän saaret kuuluvat Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

title: Egeanmeren kulttuurit

text: Minolainen kulttuuri kehittyi Egeanmeren etelälaidalla sijaitsevalla Kreetan saarella noin 3100 eaa. Kulttuuri tunnetaan ennen kaikkea suurista palatsikeskuksistaan, kuten Knossos, Faistos, Mália ja Káto Zákros. Palatsien rakentaminen alkoi noin 1950 eaa. Kulttuuri kävi laajaa kauppaa ja perusti eräänlaisia siirtokuntia myös Kreetan ulkopuolelle. Näistä tunnetuin on Akrotírin minolainen kaupunki Thíran saarella Santorínilla. Minolainen kulttuuri oli Euroopan ensimmäinen korkeakulttuuri, ja se kirjoitti tuntematonta minolaista kieltä käyttäen kreetalaisia hieroglyfejä sekä lineaari-A-kirjoitusta. Kulttuuri ja sen kieli eivät olleet indoeurooppalaisia.

title: Pátmos

text: Pátmoksen saari sijaitsee itäisellä Egeanmerellä sen luoteispuolella sijaitsevan Ikarían ja kaakkoispuolella sijaitsevan Léroksen saaren välissä, Foúrnoin saarten eteläpuolella ja Leipsoín saarten länsipuolella. Saari koostuu kahdesta suuremmasta osasta, joita yhdistää kapeampi kannas Skálan kylän kohdalla.

title: Skýros (kunta)

text: Skýroksen kunta käsittää koko Skýroksen saaren. Sen lisäksi siihen kuuluvat pienemmät saaret Éxo Podiés, Mésa Pódia, Platý, Ríneia, Sarakinó, Skyropoúla ja Válaxa. Saaret sijaitsevat Egeanmeressä Euboian saaren itäpuolella, Pohjoisista Sporadeista kaakkoon.

title: Jooniansaaret

text: Jooniansaarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitsevat Egeanmeren saaret.

title: Kreikan saaret

text: Kreikan saaria on eri arvioiden mukaan yhteensä noin 1400–6000, riippuen saaren koolle asetetusta kriteeristä.[1][2] Saaret voidaan jakaa kahteen pääryhmään: Egeanmeren saariin, jotka sijaitsevat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sen ja Vähän-Aasian rannikon välissä, sekä Jooniansaariin, jotka sijaitsevat Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla.[2]


query: Mikä on ihmisen lisääntymiselimistön tarkoitus?

title: Lisääntymiselimistö

text: Lisääntymiselimistö on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Muut elimistöt, kuten umpieritysjärjestelmä, toimivat homeostaasin säilyttämiseksi ja siten eliön pitämiseksi elossa, mutta lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten.[1]

title: Monty Python – Elämän tarkoitus

text: Monty Python – Elämän tarkoitus () on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut brittiläisen Monty Python -komediaryhmän tekemä episodielokuva elämän tarkoituksesta ja ihmisen eri elämänvaiheista. "Elämän tarkoitus" on ryhmän viimeinen elokuva. Elokuvan on ohjannut Terry Jones.

title: Dawei

text: Dawei-hankkeessa Daweista on tarkoitus tehdä erityistalousalue, jonka pinta-ala on mahdollisesti 196 neliökilometria. Rakentamisen oli tarkoitus alkaa vuonna 2016 ja hankkeen valmistua vuoteen 2022 mennessä. Suunnitelman mukaan Daweihin rakennetaan syvänmerensatama ja Thaimaahan kulkeva moottoritie. Vuoden 2015 lopussa hankkeen takia oli pakkolunastettu maata paikallisilta ihmisiltä ja hakattu metsää. Japani (vuodesta 2012) ja Thaimaa rahoittavat hanketta.

title: Design for All

text:
Hanke tukee EDeANin toimintaa. Sen tavoitteena on kehittää mallina toimiva DfA-opinto-ohjelma, joka on suunnattu alan kaupallisille toimijoille, ohjelmarunko ja kurssisisällöt perus- ja jatkotasoisille DfA-opinnoille sekä kattava DfA:ta koskeva verkkoaineisto.
Hankkeen tavoitteena on kehittää koti- ja ammattikäyttöön soveltuva, mukautettava hakukonekäyttöliittymä henkilöille, joiden kognitiiviset taidot ovat heikentyneet.
Hankkeen tarkoitus on kehittää yleiskäyttöinen etäkonsoli, jonka avulla kodin tavallisia laitteita voidaan käyttää verkon välityksellä.
Hankkeessa kehitetään skaalautuvia ja mukautettavia lisälaitteita, joilla voidaan integroida avustavaa tekniikkaa älykkääseen tieto- ja viestintäteknologiaan kotiympäristössä.
Hankkeessa kehitetään seuraavan sukupolven apuvälineitä, joiden avulla kuulovammaiset ihmiset pystyvät osallistumaan täysin tietoyhteiskuntaan.
Hankkeen tarkoitus on kehittää ja saattaa prototyyppitasolle kognitiivinen proteesiväline, joka auttaa dementiasta kärsiviä suoriutumaan päivittäisistä toimista.
Hankkeella pyritään tekemään saavutettavuudesta kulutustavaroiden ja kuluttajapalveluiden yleinen ominaisuus. Tarkoitus on kehittää alustoja, joiden avulla ikäihmiset ja vammaiset ihmiset voivat asua pidempään kotona ja lähiyhteisössään.
Hankkeen tavoitteena on kouluttaa loppukäyttäjiä standardisointiin liittyvissä kysymyksissä niin, että he kykenevät osallistumaan tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvään standardisointitoimintaan.
Hankkeen tarkoitus on luoda mallinnus- ja simulointivälineitä, joilla voidaan optimoida käyttäjien vuorovaikutus suunnittelun, esteettömyyden ja käytettävyyden validoinnissa Ambient Assisted Living (AAL) -ratkaisujen yhteydessä.
Hankkeen tarkoituksena on kehittää edelleen Ambient Assisted Living (AAL) -tuotteita ja -palveluja, jotka ovat edullisia, helppokäyttöisiä ja kaupallisesti kannattavia. Hankkeessa kehitettävän integroidun teknologia-alustan avulla voidaan liittää saumattomasti yhteen tuotteet ja palvelut, joiden tavoitteena on parantaa sosiaalista osallisuutta, päivittäisten toimintojen tukemista, varhaista riskien tunnistamista, suojautumista terveys- ja ympäristöriskeiltä sekä liikkuvuuden ja lähiympäristössä liikkumisen tukea, jotka kaikki tekevät elämästä elämisen arvoisen perhepiirissä ja yhteiskunnassa.

title: Elämän tarkoitus

text: Koska ei ole olemassa mitään ennalta määriteltyä ihmisen luontoa tai mitään lopullista arvostelmaa maailmasta muuta kuin ihmisten kokema, ihmisiä voidaan tuomita tai määritellä ainoastaan heidän tekojensa ja valintojensa perusteella. Valinta on lopullinen mittari. Sartren mukaan: ""Ihminen on vain sitä mitä hän itsestään tekee"".

title: Elämän tarkoitus

text: Kysymys ”mikä on elämän tarkoitus?” voi merkitä eri ihmisille eri asioita. Tämä voi johtua esimerkiksi sanan ”tarkoitus” monista eri merkityksistä, joita ovat muun muassa: ”Mikä on elämän alkuperä?”, ”mikä on elämän (ja kaikkeuden) luonne?”, ”mikä tekee elämän merkitykselliseksi?”, ”mikä on arvokasta elämässä?”, tai ”mikä on yksilön elämän tavoite tai päämäärä?”. Näihin kysymyksiin on annettu lukuisia erilaisia vastauksia. Biologian näkökulmasta elämän tarkoitus on tuottaa mahdollisimman paljon jälkeläisiä, eli lisääntyä ja pitää populaatio olemassa. Kristinuskon näkökulmasta elämän tarkoitus on elää yhteydessä Jumalaan ja käyttää omia erityistaitoja muiden hyväksi.

title: Sukupuolielin

text: Sukupuolielin eli sukuelin tai genitaali on keskeisesti suvulliseen lisääntymiseen erikoistunut tai siihen muuten tärkeänä liittyvä elin. Yksineuvoisilla eliöillä lisääntymiselimistö on kullekin sukupuolelle ominainen, jota ei ole toisella sukupuolella, mistä nimitys "sukupuolielin". Useilla eläimillä uroksen siitin ja nisäkkäillä myös naaraan emätin toimivat yhdyntäeliminä.

title: Aristotelismi

text: Aristoteles esittää, että kaikilla luonnollisilla olennoilla kuten ihmisyksilöillä on kaikki nämä neljä syytä. Ihmisyksilön materiaalinen syy olisivat liha ja luut, joista hänet on tehty. Formaalinen syy olisi ihmisen suunnitelma, joka on ohjannut ihmisen tekemistä ja ohjaa pitämään hänet ihmisenä olemisen tilassa. Aiheuttaja olisi ihmisyksilön isä, tai kaikkien ihmisten tapauksessa Jumala "liikkumattomana liikuttajana", joka on puhaltanut sielun ihmisiin. Ihmisen päämääräsyy olisi, kuten Aristoteles sanoo: "Ihmisen tarkoitus on elää tietyntyyppistä elämää, ja tämä elämä on sielun toimintoja ja sen tekemiä tekoja, jotka osoittavat järkeä. Näin hyvän ihmisen tulee elää hyvin hyvin. Kukin toiminto on suoritettu hyvin, kun sen loppuunsaattaminen on ilmaissut jonkun sopivan hyveen. Näin ollen inhimillinen hyvä on sellaista sielun toimintaa, joka osoittaa hyveitä."

title: Espanjansiruetana

text: Espanjansiruetana muistuttaa erittäin paljon punasiruetanaa ("Arion rufus") ja on läheistä sukua myös mustasiruetanalle ("Arion ater"). Mustasiruetanasta poiketen espanjansiruetana ei heiluta ruumistaan häirittäessä. Täysin varma lajinmääritys onnistuu kuitenkin vain tutkimalla eläimen lisääntymiselimistöä.

title: Treffit

text: Treffejä ennalta tuntemattoman henkilön kanssa sanotaan sokkotreffeiksi. Sokkotreffien tarkoitus on uusiin ihmisiin tutustuminen. Sinkkujen tekemien treffien tarkoitus on seuran hakeminen. Laajemmassa mielessä treffit tarkoittavat seuranhakua esimerkiksi internetin tai lehtien seuranhakupalstojen ilmoitusten perusteella tehtyjä treffejä.

title: Elämän tarkoitus

text: Hindulaisuuden mukaan ihmisellä on elämässään neljä päämäärää: "kama", "artha", "dharma" ja "mokša". Sanotaan, että kaikki ihmiset etsivät kamaa (fyysistä ja henkistä nautintoa) ja arthaa (aineellista ja henkistä omaisuutta). Vanhemmiten ihmisen sanotaan tavoittelevan dharmaa (oikeudenmukaisuus, velvollisuus, henkinen oppi). Neljäs ja perimmäinen päämäärä on mokša, jossa vapaudutaan jälleensyntymän eli samsaran ketjusta ja yhdistytään brahmaniin eli maailmansieluun (vrt. nirvana). Ihmisen kannattaa tehdä elämässä hyviä tekoja kartuttaakseen hyvää karmaansa, jotta jälleensyntymän kierto katkeaisi.

title: Elämän tarkoitus

text: Humanistisen näkemyksen mukaan elämä ja todellisuus eivät ole mihinkään päämäärään suuntautuneita. Sikäli elämällä ei ole mitään erityistä tarkoitusta. Ihmisen tarkoituksen määrittävät ihmiset. Yksittäisen ihmisen onnellisuus on sidoksissa muiden ihmisten hyvinvointiin, osittain koska ihmiset ovat yhteisöllisiä eläimiä, jotka löytävät merkitystä yhteisöllisten suhteiden kautta, ja osittain koska kulttuurinen edistys hyödyttää kaikkia kyseisessä kulttuurissa eläviä.

title: Elämän tarkoitus

text: Islamin mukaan Jumala loi ihmisen ainoastaan yhtä tarkoitusta varten, eli palvomaan Jumalaa: "Olen luonut henkiolennot ja ihmiset vain palvelemaan Itseäni" (Koraani 51:56).

title: Elämän tarkoitus

text: Monty Pythonin elokuvan "Monty Python – Elämän tarkoitus" ("Monty Python's Meaning of Life", 1983) lopussa kysymykseen elämän tarkoituksesta vastataan: "No, se ei ole mitään kovin erikoista. Hmm, yritä olla kiva ihmisille, varo syömästä rasvaa, lue hyvä kirja silloin tällöin, kävele hieman, ja yritä elää rauhassa ja sopusoinnussa yhdessä kaikkien uskontojen ja kansojen edustajien kanssa".

title: Isomorsiusyökkönen

text: Aikuisilla perhosilla näyttää ilmenevän niin kutsuttu aestivaatio eli kesälepo, jonka aiheuttavat valoisat kesäyöt. Perhoset kuorituvat koteloistaan jo aikaisemmin, mutta vaipuvat aluksi horrokseen ja vasta iltojen pimeneminen saa aikuisten perhosten lisääntymiselimistön kypsymään ja ajaa perhoset liikkeelle.

title: Internet Society

text: Internet Society tai ISOC on yleishyödyllinen, vuonna 1992 perustettu, organisaatio, jonka tarkoitus on säätää Internet-standardeja, -opetusta ja -käytäntöjä. Omien sanojensa mukaan organisaation tarkoitus on varmistaa Internetin hyöty joka puolelle maailmaa jokaiselle ihmiselle.

title: Jumalallistuminen

text: Jumalallistuminen (joskus myös jumaloituminen) eli teosis tai theosis () tarkoittaa ortodoksisessa teologiassa ihmisten pyhittymistä Jumalan armolla takaisin alkuperäiseen olemukseensa Jumalan kuvaksi ja kaltaiseksi. Jumalallistumisen tarkoitus on saavuttaa synergisesti uudelleen Jumalan ja ihmisen yhteys, joka hajosi syntiinlankeemuksessa. Jumalallistuminen saavutetaan sielun ja ruumiin "puhdistumisen" () kautta. Ortodoksisessa ajattelussa jumalallistuminen on ihmiselämän tarkoitus.

title: Ali-ihminen

text: Kansallissosialistinen järjestelmä vainosi ja tuhosi laajasti ali-ihmisiksi luokiteltuja väestönosia. Juutalaiset ja romanit oli tarkoitus hävittää lopullisessa ratkaisussa täydellisesti, kun taas slaavit (pääasiassa venäläiset) oli Idän yleissuunnitelmassa tarkoitus saksalaistaa tai karkottaa Siperiaan.

title: Flow

text: Tarkoitus on tekijä, joka muuttaa elämän yhdeksi kokonaiseksi flow-kokemukseksi. Tarkoitus koostuu henkilökohtaisesta päämäärästä, toiminnasta niiden toteuttamiseksi ja näistä kahdesta muodostuvasta minän harmoniasta. Tarkoitus totetuu ihmisen valitsemien elämänteemojen kautta.

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles esittää, että kaikilla luonnollisilla olennoilla, kuten ihmisyksilöillä, on kaikki nämä neljä syytä. Ihmisyksilön materiaalinen syy olisivat liha ja luut, joista hänet on tehty. Formaalinen syy olisi ihmisen suunnitelma, joka on ohjannut ihmisen tekemistä ja ohjaa pitämään hänet ihmisenä olemisen tilassa. Aiheuttaja olisi ihmisyksilön isä, tai kaikkien ihmisten tapauksessa Jumala, ”liikkumaton liikuttaja”, joka on puhaltanut sielun ihmisiin. Ihmisen päämääräsyy olisi, Aristoteleen omin sanoin: ”Ihmisen tarkoitus on elää tietyntyyppistä elämää, ja tämä elämä on sielun toimintoja ja sen tekemiä tekoja, jotka osoittavat järkeä. Näin hyvän ihmisen tulee elää hyvin. Kukin toiminto on suoritettu hyvin, kun sen loppuunsaattaminen on ilmaissut jonkun sopivan hyveen. Näin ollen inhimillinen hyvä on sellaista sielun toimintaa, joka osoittaa hyveitä.”

title: Shin’ichi Suzuki

text:
Kasvatetaan kunnollisia ihmisiä
Suzukin ensisijainen tavoite ei ollut kouluttaa ammattimuusikoita. Tarkoitus oli kouluttaa erinomaisia soittajia, lahjakkaita ja herkkiä ihmisiä, jotka kannattavat oikeita arvoja ja pärjäävät elämässä. Oikeanlainen musiikkikasvatus johtaa elinikäiseen musiikkiharrastukseen ja vahvistaa muitakin inhimillisiä osa-alueita.

title: Häpykarvoitus

text: Häpykarvoituksen tarkoitusta ei tiedetä varmuudella. Sen uskotaan liittyvän feromoneihin, joiden tarkoitus on muinaisuudessa ollut houkutella parittelukumppania. Karva antaa pinta-alaa ja hyvän alustan kemiallisten viestien leviämiselle. Toinen häpykarvoituksen mahdollinen tarkoitus on antaa etäältä visuaalinen viesti seksuaalisesta kypsyydestä mahdolliselle parittelukumppanille. Nykyisin kuitenkin feromonien tuottamat hajut koetaan epämiellyttäviksi ja seksipartnereiden valintaperusteet perustuvat ihmisillä pääosin muihin seikkoihin kuin häpykarvoitukseen, joten häpykarvoitus kuten moni muukin ihmisen karvoitus näyttää joidenkin mielestä muinaisjäänteeltä.

title: Elämän tarkoitus

text: Pragmatistiset filosofit ovat ajatelleet, että sen sijaan, että ihmiset etsisivät totuutta elämästä, heidän tulisi etsiä hyödyllistä ymmärrystä elämästä. William James esitti, että totuutta voidaan tehdä, mutta ei etsiä. Näin ollen elämän tarkoitus on sellainen käsitys elämän tarkoituksesta, joka ei ole ristiriidassa sen kanssa, mitä ihminen kokee tarkoitukselliseksi elämäksi. Elämän tarkoituksen voisi siis muotoilla sanoilla: "elämän tarkoitus ovat ne tarkoitukset, jotka saavat sinut arvostamaan sitä". Pragmatistille elämän tarkoitus voidaan löytää ainoastaan kokemuksen kautta.

title: Elämän tarkoitus

text: Elämän tarkoitus on yleensä nimitys filosofiselle kysymykselle, miksi ihmiset elävät, mikä on heidän elämänsä tavoite tai miksi koko maailma on olemassa. Yksi yleinen vastaus nykyään on se, että elämällä ei ole ulkoa päin annettua tarkoitusta. Toisaalta elämän tarkoituksen etsiminen kiehtoo ihmisiä.

title: Lisääntymiselimistö

text: Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä.[1]

title: Ihmisen anatomia

text: Kylkiluut sijaitsevat ihmisen keskivartalossa.Ihmisellä on 24 kylkiluuta. Kylkiluut ovat kaarevia ja alkavat selkärangasta. Aikuisiässä vain kylkiluissa syntyy uusia punasoluja. Kylkiluiden tarkoitus on suojata ihmisen sisäelimiä, kuten maksaa ja keuhkoja.

title: Nikomakhoksen etiikka

text: Aristoteleen etiikkaa kutsutaan usein teleologiseksi tai päämääräsuuntautuneeksi etiikaksi. Aristoteleen mukaan jokaisella asialla on tarkoitus tai päämäärä, ja kaikki toiminta tähtää jonkun hyvän saavuttamiseen. Esimerkiksi veitsen tarkoitus on leikkaaminen. Hyvä veitsi on hyvä leikkaamaan, ja siksi veitsien tulisi olla teräviä. Samalla tavalla ihmisillä on tarkoituksensa. Ihmisten tulisi tehdä asioita, jotka auttavat heitä täyttämään tämän päämääränsä: asioita, jotka ovat heille hyväksi.

title: Agape (kristinusko)

text: 1. Korinttilaiskirjeen luvussa 13 luetellaan agape-rakkauden ominaisuudet:Agape-rakkauden tarkoitus on saada ihmiset toimimaan Jumalan mielenmukaisella tavalla ja saada ihmiset kuuliaisiksi Jumalan sanalle ja tahdolle. Pyhä Henki vaikuttaa ihmisissä jumalallista agape-rakkautta, jota Jumala on vuodattanut ihmisten sydämiin.

title: Ikoneista

text: Johannes aloittaa Vanhan testamentin kirjoissa annetusta kuvakiellosta, joka kieltää tekemästä kuvaa mistään taivaassa tai maan päällä olevasta. Johanneksen mukaan kiellon tarkoitus oli, ettei palveltaisi ja kumerrattaisi luotua luojan sijasta. Kuvakielto annettiin siis epäjumalanpalvonnan takia, koska juutalaiset olivat sellaiseen taipuvaisia. Nykyään ihmiset ovat sen sijaan kuin astuneet lapsuudesta aikuisuuteen ja tietävät, mitä voidaan kuvata ja mitä ei. Näkymätöntä Jumalaa ei voi kuvata, mutta kun Jumala tuli ihmiseksi, tällöin on luonnollista tehdä tämän ihmiseksi tulleen kuva.

title: Sukkulamadot

text: Lisääntymiselimistö on hyvin kehittynyt, useimmat lajit ovat yksineuvoisia. Sukkulamatolajeja tunnetaan noin 90 000 lajia. Monet mikroskooppiset sukkulamadot elävät maassa, karikkeessa ja sammalikossa, missä niitä voi olla useita miljoonia yksilöitä neliömetrillä. Useat ovat vakavia kasvien ja eläinten loisia.