query: Missä Anders Björkqvist syntyi?

title: Anders Björkqvist

text: Anders Björkqvist (30. lokakuuta 1741 Nousiainen – 7. syyskuuta 1809 Vehmaa) oli Vehmaan kappalainen, joka tunnetaan parhaiten postillasta Uskon harjoitus Autuuteen (1801). Siitä on otettu seitsemän suomenkielistä ja kolme ruotsinkielistä painosta, ja se on siten levinneimpiä suomalaisia saarnakirjoja. Postillan nousu yhdeksi Suomen 1800-luvun menestysteoksista alkoi vuonna 1841, kun Björkqvistin kuolemasta oli kulunut jo yli 30 vuotta. Teoksen julkaisi Wulffin kirjapaino Vaasassa. Nuori pastori julkaisi arkkiveisuina kaksi virttä vuonna 1772.

title: Anders Björkqvist

text: Luokka:Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit Luokka:Vuonna 1741 syntyneet Luokka:Vuonna 1809 kuolleet Luokka:99.2 Uskontojen ja kirkkokuntien edustajat

title: Kasper Björkqvist

text: Björkqvist harrastaa myös raveja ja hän on hevosen osaomistaja. Björkqvist harrastaa myös golfia. Hän pelasi jääkiekon ohella myös 12-vuotiaaksi asti jalkapalloa.

title: Anders Björkqvist

text: Kanssakäymisessä toisten ihmisten kanssa kristittyä piti ohjata lähimmäisenrakkaus. Kristityn lähimmäisiä olivat kaikki ihmiset, sekä ystävät että viholliset. Oikea, kaikkiin ihmisiin kohdistuva rakkaus ei koskaan väsy, se ei sano koskaan paljon tehneensä, kun taas ulkokultaisen ihmisen rakkaus väsyy nopeasti ja luettelee hyviä töitänsä, Björkqvist opetti. Jos ihminen oli Jeesuksen opetuslapsi, hänellä oli ihmisrakas, hiljainen, ystävällinen, siveä ja rakkaudella täytetty mieli kuten Kristuksella. Jos ihmisrakkautta ei ollut, ihmisen vakuutukset omasta kristillisyydestään olivat ”wahingolliset luulot ja turhat uni-näöt”, kuten todetaan postillan vuoden 1876 painoksessa. Kristityn ei ole raskas rakastaa kaikkia ihmisiä, koska hänessä vallitsee Kristuksen mielenlaatu, Björkqvist opasti.[11]

title: Mathias Björkqvist

text: Mathias Alexander Björkqvist (s. 21. helmikuuta 1980 Kokkola) oli suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti Kyrkslätt Idrottsföreningiä ja hänen valmentajanaan toimi Tom Andtbacka. Kalevan kisoista Björkqvist voitti hopeaa ja kaksi pronssia 800 metrin juoksusta. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa 800 metrin juoksussa. Virallisissa kilpailuissa Björkqvist ei ole esiintynyt vuoden 2007 jälkeen.

title: Anders Björkqvist

text: Björkqvist syntyi Nousiaisissa Härjänsilmän talossa. Hänen isänsä oli kuudennusmies Antti Kreunpoika Härjänsilmä, joka julkaisi neljä virttä vuonna 1768. Antti-poika lähetettiin vuonna 1751 Turun katedraalikouluun. Koulutielle lähtiessään Antti Härjänsilmä otti nimekseen Anders Björkqvist, mikä ilmeisesti oli paikallisen vallesmannin nimi. Björkqvist tuli ylioppilaaksi vuonna 1760 ja sai pappisvihkimyksen vuonna 1765. Hän työskenteli ensin armovuoden saarnaajana Sauvossa ja Loimaalla. Vuonna 1768 hänet nimitettiin Sauvon pitäjänapulaiseksi. Vuonna 1780 hänet kutsuttiin Vehmaan kappalaiseksi, mitä virkaa hän hoiti kuolemaansa saakka. Vuosina 1800–1805 hän hoiti virkaatekevänä pitäjän kirkkoherran virkaa. Varapastorin arvonimen hän sai vuonna 1797. Postillaansa hän valmisteli kahdeksan vuotta. Lopulta Uskon harjoitus Autuuteen painettiin vuonna 1801. Sitä arvostetaan etenkin rukoilevaisuuden ja herännäisyyden piirissä.[1]

title: Anders Björkqvist

text: . Vanhan kirjasuomen korpus. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus.

title: Anders Björkqvist

text: Björkqvistiä saarnakirjaa lukeneet saivat opetusta yleisessä ihmisrakkaudessa. ”Kaikki mitä haluatte ihmisten tekevän teille, tehkää se heille” ei Björkqvistin mukaan ollut abstrakti periaate, vaan sisällöllisesti määritelty, kristityille tarkoitettu elämänohje. Periaatteen toteuttamisessa ei ollut kyse ihmisten kulloisistakin mielivaltaisista toiveista ja haluista, siitä mitä kukin ihminen sattui haluamaan muilta ihmisiltä. Periaatteen toteuttajan piti ensin olla itse kristitty, Jumalaa rakastava ja kaikkien ihmisten ”totista hyvää” haluava henkilö.

title: Paula Björkqvist

text: Useat pariskunnan tunteneet ovat kertoneet, että Jarmo Björkqvistin käytös oli viime aikoina muuttunut ja että hänestä oli tullut entistä väkivaltaisempi. Paula Björkqvist oli äänittänyt kännykällään Jarmo Björkqvistin puhetta ennen surmaa.

title: Anders Björkqvist

text: Björkqvist julkaisi arkkiveisuina kaksi virttä vuonna 1772. Virret löytyvät Kansalliskirjaston kokoelmista. Veisu Muistutus Yhdellä käändymättömälle Sielulle hänen elämästäns ja autuudestans, cuinga hän taidais sieluns pelasta siitä ijäncaickisesta waiwasta ja cadotuxesta täsä armon ajas sisältää 27 säkeistöä. Säkeistöjen alkukirjaimet (eivät aivan alusta) muodostavat akrostikonin eli nimen anders andinpoic björkqvist.

title: Anders Björkqvist

text: Osmo Tiililä on kuvannut Björkqvistin postillaa maalaiskappalaisen tuotokseksi siitä puuttuvien opillisten pohdintojen vuoksi. Niin ikään Mauno Rosendal on arvioinut Björkqvistin teosta Wegeliuksen postillaa heikommaksi, koska Björkqvist ei kiinnittänyt huomiota uskonopin käsitteiden perusteelliseen selvittämiseen.[9] Näiltä 1900-luvun uskonopin käsittelyä kaivanneilta arvioijilta jäi näkemättä, että opilliset pohdinnat ja uskonopin käsitteiden selvittäminen eivät kiinnostaneet valistusteologiaa eivätkä valistusteologian aikakautena elänyttä Björkqvistiä. Valistusteologian traditio onkin Björkqvistin ja hänen saarnakirjansa arvioinnissa jäänyt sivuun, kun "valistuksesta" ja rationalismista muodostui myöhempien suomalaisten herätysliikkeiden ja uskonnolliseen konservatismiin kääntyvän teologian viholliskuva 1800-luvun puolivälistä alkaen.

title: Kasper Björkqvist

text: Björkqvist puhuu äidinkielenään ruotsia. Hänen vanhempansa ovat lähtöisin suomenruotsalaisesta yhteisöstä Kruunupyystä. Björkqvist kävi lukion Espoossa ruotsinkielisessä Mattlidens gymnasiumissa.

title: Paula Björkqvist

text: Oikeudenkäynti alkoi Jämsän käräjäoikeudessa 12. joulukuuta 2006. Björkqvist sai syytteen murhasta. Kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo piti tekoa erityisen raakana ja julmana ja vaati syytetylle elinkautista vankeusrangaistusta. Syyttäjä piti todennäköisenä motiivina teolle aviokriisiä. Mielentilatutkimuksessa Brörkvistin todettiin olleen täydessä ymmärryksessä. Johtava kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo vaati Jarmo Björkqvistille elinkautista rangaistusta murhasta. Jarmo Björkqvist tunnusti tapon, mutta kiisti murhan. Käräjäoikeudessa Paula Björkqvistin äiti vaati Jarmo Björkqvistiltä korvauksia 50 000 ja isä puolestaan 30 000 euroa.

title: Anders Björkqvist

text: Ilmestymisvuonnaan 1801 Björkqvistin postilla oli ainoa suomenkielisen kirjoittajan suomeksi julkaisema teos. Tarja-Liisa Luukkanen on huomauttanut, että Björkqvistin teos ei ollut ainoastaan uskonnollinen opastaja, vaan useine painoksineen yksi niistä teoksista, jotka edistivät modernin lukutaitoisuuden leviämistä uskonkysymyksistä kiinnostuneen suomenkielisen rahvaan parissa. Teos levisi paitsi useina painoksina myös ilmeisesti lainakirjastojen välityksellä. Björkqvistin postilla oli herätysliikerajat ylittänyt teos: sitä lukivat sekä rukoilevaiset, heränneet että evankeliset.[2]

title: Anders Björkqvist

text: Kun ihmisellä oli tämä oikea mielenlaatu, hän halusi toisilta ihmisiltä ns. oikeita asioita ja halusi toimia itse samoin myös muita ihmisiä kohtaan. Jos kristityksi itseään kutsuva ei ollut ”ihmisrakas”, hän ei voinut olla Jeesuksen seuraaja, Björkqvist esitti.

title: Anders Björkqvist

text: Neologian hengessä Björkqvist sivuutti teologis-dogmaattiset pohdinnat, opetti käytännön kristillisyyttä, kritisoi ulkokohtaista ja ulkopäin määriteltyä uskonnonharjoitusta sekä tunne-elämän kiihotukselle perustuvaa epärationaalista hurmahenkisyyttä. Neologia oli rationaalinen, erinäisiä uskonoppeja kritisoinut, saarnan yleistä ymmärrettävyyttä sekä käytännön kristillisyyttä korostanut suuntaus. Valistusteologia ei ollut kiinnostunut perinteisestä dogmaattisesta pohdinnasta. Se oli rationaalinen, erinäisiä uskonoppeja kritisoinut, kristillistä rakkautta ja sen toteuttamista korostanut suuntaus. Neologia siirsi uskonelämän painopisteen uskonlauseista ja -opeista käytännön elämään. Tämä asennoituminen merkitsi sekä henkilökohtaisen uskonelämän että sen käytännön toteuttamisen korostamista. Uskon haluttiin realisoituvan elämässä; opetettiin hyve-etiikkaa, uskossa kilvoittelua ja hyvän tekemistä. Kaikkea tätä edustaa myös Björkqvistin, 1700-luvun suomalaisen pietistin, postilla.[10]

title: Lars Josef Achrén

text: Achrénin vanhemmat olivat kappalainen Matias Achrén ja Elisabet Ulf. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1832 ja pappistutkinnon 1833 ja toimi sitten väliaikaisena pappina useissa Etelä-Pohjanmaan seurakunnissa. Herännäisyyteen kääntynyt Achrén käänsi ruotsiksi Anders Björkqvistin tunnetun postillan, käännös ilmestyi 1843 nimellä "Trons Öfning till salighet".

title: Postilla

text: Vanhimman suomenkielisen postillan on tehnyt Eerik Sorolainen. Suomessa paljon käytettyjen postillojen tekijöitä ovat muun muassa Martti Luther, Johan Arndt, Christian Scriver, Peter Olivarius Bugge, Anders Nohrborg, Antti Björkqvist, Juhana Wegelius nuorempi, Johan Fredrik Bergh, Lars Levi Laestadius, Aatu Laitinen ja Wilhelmi Malmivaara.

title: Anders Björkqvist

text: Muistutus Yhdellä Käändymättömälle Sielulle hänen elämästäns ja autuudestans, cuinga hän taidais sieluns pelasta sijtä ijacaickisesta vaivasta ja cadotuxesta täsä armon ajas. Arkkivirsi Ach autuas se aica, 1772 Muistutus yhdelle Jumaliselle Sielulle pysymises alinomiasest rucouxis. Arkkivirsi 1772. Uskon harjoitus Autuuteen, Sowitettu niiden Wuotisten Juhla- ja Sunnundai-Päiwäisten Evangeliumein Tutkinnossa Jonga ulosandanut on Anders Björkqvist, Vice Pastor (1801)

title: Anders Björkqvist

text: Postillassa on 69 saarnaa, joissa selitetään kirkkovuoden ensimmäisen vuosikerran evankeliumitekstit. Jokaisessa saarnassa on esipuhe, joista 29:n aiheena on Vanhan testamentin teksti. Saarnan pääaiheen esitys on yleensä kaksi- tai kolmiosainen. Uskonnollisista kirjailijoista Björkqvist mainitsee muun muassa Lutherin, Nohrborgin, Freseniuksen ja Arndtin. Myös Erik Pontoppidanin teos Collegium pastorale oli Björkqvistin käytössä. Saarnoissa ei käsitellä yleisluontoisia kysymyksiä, kuten kirkko-oppia, esivaltaa ja kasvatusta, vaan lähinnä käytännöllisiä uskonelämän kysymyksiä, kuten sanan ja ihmisen kokemusten yhteensovittamista. Postillan nimessä uskon harjoitus viittaa juuri tähän.[5] Vilpittömät askeleet autuuden tiellä, kuten Björkqvist niitä kuvasi, edellyttivät ”uskon elävätä hartautta ja harjoitusta”, jatkuvaa kilvoittelua, puhtaan omantunnon vaalimista, itsekieltäymystä, nöyryyttä ja sitä, ettei ”anna kieldäns wääryden, turhuden ja - - kelwottamain puheitten” välikappaleeksi.[6]

title: Paula Björkqvist

text: Paula Annikki Björkqvist (3. tammikuuta 1975 – 18. heinäkuuta 2006) oli suomalainen keskustalainen paikallispoliitikko. Jämsän kunnallispolitiikassa vaikuttanut Björkqvist joutui raa'asti surmatuksi. Murhasta tuomittiin aviomies Jarmo Björkqvist.

title: Anders Björkqvist

text: Kun Björkqvist haki painolupaa postillalleen, sensorina toiminut Turun Akatemian teologinen tiedekunta arvosteli teoksen vanhanaikaisuutta ja tyylin puutteita. Lupa myönnettiin, koska sisällössä ei ollut opillisia hairahduksia ja koska kirja käytännöllisyytensä vuoksi sopi rahvaan käyttöön. Uskon harjoitus autuuteen ilmestyi tekijän kustantamana 2000 kappaleen painoksena vuonna 1801. Sen ilmestyminen ei herättänyt huomiota eikä aikalaisten kirjeissä ole siitä mainintoja. Postillasta toinen ilmestyi vuonna 1841. Sen jälkeen uusia painoksia on otettu vuosina 1843, 1849, 1858, 1876 ja 1896–97 (kielellisesti korjattu laitos). Ruotsiksi (Trons öfning till saligheten) postilla julkaistiin Uumajassa vuonna 1843, Vaasassa 1846 ja Helsingissä 1877. Ruotsinnoksen laati herännäisyyteen kääntynyt pappi Lars Josef Achrén. Osmo Tiililä arvioi, että mistään muusta suomalaisesta saarnakirjasta ei ole otettu yhtä monta painosta.[3] Postillan teksti on saatavana myös verkossa osana Kotimaisten kielten keskuksen vanhan kirjasuomen korpusta.[4]

title: Anders Björkqvist

text: Beutel, Albrecht Kirchengeschichte im Zeitalter der Aufklärung. Ein Kompendium. Vandenhoeck & Ruprecht 2009 Björkqvist, Anders, Uskon harjoitus autuuteen. Turku, Frenckell 1801 & Turku, Wilén 1876. Luukkanen, Tarja-Liisa, Postuumisti painosten kuninkaaksi. Antti Härjänsilmän Uskon harjoitus autuuteen. Historiallinen Aikakauskirja 4/2014, s. 429-438. Citation error, replace with{{cite book| author = Perälä, Väinö| title = Antti Björkqvist ja hänen saarnakirjansa| location = Helsinki| publisher = SKHS| year = 1936| version = Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran vuosikirja}} Rosendal, Mauno Suomen herännäisyyden historia XIX:llä vuosisadalla. Ensimmäinen osa. 1796–1836. Oulu 1902. Salminen, Seppo J.: Den finländska teologin under frihetstiden. SKHS:n toim. 168. SKHS 1994. Sparn, Walter, Vernünftiges Christentum. Über die geschichtliche Aufgabe der theologischen Wissenschaften im 18. Jahrhundert in Deutschland.Teoksessa Wissenschaften im Zeitalter der Aufklärung. Vandenhoeck & Ruprecht. 1985. Citation error, replace with{{cite book| author = Tiililä, Osmo| title = Rukoilevaisten kirjoja| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden seura| year = 1961| version = Suomalaisen kirjallisuuden seuran toimituksia 270}} Virrankoski, Pentti: Björkqvist, Anders. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| title = Suomen kansallisbiografia. 1: Aaku-Browallius| location = Helsinki| publisher = Suomalaisen Kirjallisuuden Seura| year = 2003| id = ISBN 951-746-441-X}}

title: Kasper Björkqvist

text: Björkqvist pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän toimi Suomen kapteenina ja johdatti joukkueen hopeaan. Björkqvist valittiin Sveitsiä vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Björkqvist pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014. Yhteensä hän on pelannut 13 nuorten ja 45 poikien maaottelua.

title: Kasper Björkqvist

text: Kaudella 2015–2016 Björkqvist nousi Bluesin A-nuorten varakapteeniksi. Hän jakoi tehoilla 28+38=66 koko A-nuorten SM-liigan pistepörssin toisen sijan Ilveksen Janne Seppäsen kanssa edellään vain Jokereiden Aleksi Ainali. Björkqvist oli myös Bluesin paras maalintekijä Emil Oksasen kanssa ja he jakoivat sarjan maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Björkqvistin kausi päättyi lopulta leikkushoitoa vaatiseeseen olkapäävammaan kahden playoff-ottelun jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Björkqvist palkittiin koko A-nuorten SM-liigan parhaana pelaajana Teemu Selänne -palkinnolla, parhaana hyökkääjänä Saku Koivu -palkinnolla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kauden aikana hänelle oli kiinnostusta myös Bluesin SM-liigajoukkueen suunnalta, kun joukkue menetti talousongelmien vuoksi kauden mittaan lukuisia runkopelaajiaan. Björkqvistin oli kuitenkin jäätävä A-nuoriin, sillä ammattilaisjoukkueessa pelaaminen olisi estänyt häntä siirtymästä Yhdysvaltain yliopistosarjoihin.

title: Anders Björkqvist

text: Björkqvistin uskonnollisen position määritteleminen näyttää olleen hankalaa. Hänen on esitetty kuuluneen niin sanottuun varhaisempaan herätykseen ollen sen viimeinen edustaja tai välittäjä vanhan ja uuden herännäisyyden välillä. Björkqvistiä on kommentoitu vakaan kirkollisuuden edustajaksi vastakohtana harhaantuneille separatisteille ja aikansa hurmahenkisille liikehdinnöille. On pohdittu, oliko hän kokenut opiskeluaikanaan uskonnollisen herätyksen ja oliko hän omaksunut herrnhutilaisia vaikutteita. Saarnakirjasta on sanottu löydetyn herätyskristillisyyttä sekä viitteitä aikaisemmasta puhdasoppisuudesta ja myöhemmästä evankelisuudesta.[7] Sen sijaan ei ole mietitty, vaikuttiko Björkqvistin käsitysten muotoutumiseen opiskelu Turun Akatemiassa tai, mahdollisesti hänen vanhempiensa kautta, isovihan tuottama uskonnollinen murros.

title: Jeanette Björkqvist

text: Jeanette Björkqvist (s. 1973 Porvoo) on suomenruotsalainen kirjailija ja toimittaja. Hän on työskennellyt uutistoimittajaan Hufvudstadsbladetissa Helsingissä, Svenska Dagbladetin avustajana Helsingissä ja vuodesta 2016 freelancerina. Björkqvist on vakiovieras radio-ohjelmassa "Eftersnack" ja on ollut mukana Aamu-TV:n perjantaipaneelissa "Jälkiviisaat". Hän sai vuonna 2010 Euroopan Unionin journalistipalkinnon ja 2011 Midaspalkinnon reportaasistaan "Det oönskade folket", joka käsitteli itäeurooppalaisia romaneja. Keväällä 2014 sai Ruotsalaisessa teatterissa ensi-iltansa näytelmä "Kvinna till salu", jossa Björkqvist oli yksi kirjoittajista. Näytelmä sai suomenruotsalaisen näytelmäkirjailijapalkinnon 2014. Syksyllä 2015 Björkqvist sai vuoden Fredrika Runebergin stipendin ja vuonna 2017 hänelle myönnettiin Topeliuspriset.

title: Anders Björkqvist

text: Virsi Muistutus yhdelle Jumaliselle Sielulle pysymises alinomiasest rucouxis sisältää 30 säkeistöä. Nykynäkökulmasta Björkqvistin virret vaikuttavat muodollisesti kömpelöiltä, kuten esimerkiksi:

title: Kasper Björkqvist

text: Björkqvist on Espoon Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi nuorempana C-juniorina Espoo Bluesiin, jossa Björkqvist voitti C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2012 ja C-nuorten SM-hopeaa vuonna 2013. Hän oli jälkimmäisellä kaudella 2012–2013 joukkueen paras pistemies ja syöttäjä pudotuspeleissä Konsta Kosusen kanssa tehoilla 6+10=16. Björkqvist pelasi ison osan kaudestaan myös Bluesin B-nuorissa, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudesta 2013–2014 Björkqvist pelasi valtaosan sekä seuran A- että B-nuorissa. Kausi A-nuorissa päättyi Suomenmestaruuteen, mutta hän ei saanut kuitenkaan peliaikaa pudotuspeleissä. B-nuorissa Björkqvist voitti SM-hopeaa. Kauden 2014–2015 hän pelasi kokonaan A-nuorissa, jossa Björkqvist voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.

title: Anders Björkqvist

text: laina o Jesu mul kärsimystä ettän tämän elämä ehton, Woittaisin caikki mun wihollisen nij cuin yx wäkevä sangar, Et coscan tääl taistellut Wijnamies, Sit weisata saimin Karizalle, Jesuxel mun iloni Herrallen häis.


query: Milloin Suomalainen kansanmusiikki on syntynyt?

title: Suomalainen musiikki

text: Pelimannimusiikki on saanut alkunsa 1600-luvulla keski-euroopasta Ruotsin kautta tulleista sävelmistä. Keskeinen soitin on viulu, myöhemmin myös haitari, klarinetti ja harmoni. Sävelmät ovat eurooppalaismallisia tanssisävelmiä, ensin polkia, myöhemmin poloneesi ja masurkka ja 1800-luvulta alkaen myös polkka, jenkka ja valssi.

title: Suomalainen musiikki

text: Kansanmusiikki Joiut Itkuvirret Runosävelmissä Työlaulut, paimensoitot ja -huhuilut Suomalainen kansantanssi

title: Musiikki

text: Kansanmusiikiksi kutsutaan esiteollisessa ympäristössä syntynyttä musiikkia, joka on välittynyt sukupolvelta toiselle muistinvaraisesti, ilman nuotinnoksia tai tallennusvälineitä. Kansanmusiikilla ei ole tiedossa olevia yksittäisiä säveltäjiä, vaan se on syntynyt yhteisöllisesti pidemmällä aikavälillä. Näin ollen se on tekijänoikeuksista vapaata musiikkia. Nykyään kansanmusiikin piirteitä yhdistellään runsaasti populaarimusiikkiin, mutta myös aitoa kansanmusiikkia vaalitaan paikallisten kulttuurien ilmentäjänä.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Kansanmusiikiksi sanotaan myös samaan tyyliin sävellettyä musiikkia, joka käyttää kansanmusiikin elementtejä, yhdistäen siihen pop-, jazz- tai klassisen musiikin elementtejä. Usein muusikot aloittavat esittämällä perinteisiä sävelmiä, mutta jatkavat säveltämällä omia teoksiaan, esimerkiksi Konsta Jylhä, Värttinä.

title: Kansanmusiikki

text: Kansanmusiikki on syntynyt erilaisista ihmisryhmien sävelilmaisuista, jotka sittemmin ovat siirtyneet alkukantaisessa ympäristössä sukupolvelta toiselle kuulomuistin perusteella ilman kirjallisia esikuvia – tekstejä, nuotteja tai äänentoistovälineitä, jotka kehittyneemmissä yhteisöissä helpottavat aineiston oppimista ja omaksumista, mikä on erona alkuperäisen tarvemusiikin ja viihde- ja harrastemusiikin välillä.

title: Jaakko Frigård-Rautanen

text: Monien muiden kansanpelimannien tavoin Frigård-Rautanen unohdettiin vuosikymmeniksi, kunnes hänet löydettiin uudelleen 1960- ja 1970-lukujen kansanmusiikki-innostuksen myötä. Levónin nuotinnokset löydettiin Tampereen yliopiston kansanmusiikkiarkistosta. Vuonna 1974 julkaistussa, professori Erkki Ala-Könnin toimittamassa "Jalasjärven nuottikirjassa" on tallennettuna noin 70 Frigård-Rautasen sävelmää. Parista niistä on syntynyt "Friikoolin messu", jota on esitetty Jalasjärvellä toista sataa kertaa, esiintyjinä Peliitat-kuoro, Hirvijärven kuoro ja Jalasjärven seurakunnan jousiyhtye. Tämä kokoonpano myös levytti messun Finnlevylle 1975. Jouko Tekoniemen kokoamaa ja Arvo Ylitalon sanoittamaa messua on esitetty muuallakin Suomessa sekä Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Toinen Friikooliin soitteista syntynyt teos on "Viulujen vesper".

title: Ihmisen evoluutio

text: Viime vuosikymmeninä ihmisen evoluution tutkimuksen mahdollisuuksia on laajentanut DNA-tutkimus. Ihmisen evoluution tutkimuksen kannalta on ollut suuri merkitys etenkin sillä, että DNA:ta on kyetty eristämään myös ihmisen sukupuuttoon kuolleiden sisarlajien, kuten neandertalinihmisen ja denisovanimisen jäänteistä, mikä edelleen on mahdollistanut päätelmien tekemisen siitä, milloin lajit ovat erkaantuneet toisistaan ja milloin ja missä määrin niiden välillä on tapahtunut risteytymistä ja miten ihmislajin nykyinen monimuotoisuus on syntynyt.[5] Edellytykset DNA:n säilymiseen kuitenkin vaihtelevat sekä kuluneesta ajasta että ympäristön olosuhteista riippuen.[6]

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Viulunsoittajat olivat pääasiallisesti kiertäviä tai paikallisesti vaikuttavia kyläpelimanneja tai heikkotaitoisempia harrastelijoita.

title: Pihasoittajat

text: Pihasoittajat oli vuosina 1969–1975 toiminut suomalainen kansanmusiikista vaikutteita ottanut folkrock-yhtye.

title: Whispered

text: Whispered on suomalainen melodinen death metal -yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita japanilaisesta kansanmusiikista ja japanilaisesta mytologiasta.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Suomalaisen perinteisen kansanmusiikin soittimisto on varsin niukka lähinnä luonnon karuuden ja maan syrjäisen sijainnin vuoksi. Kansanmusiikissa käytetyt soittimet lajitellaan vanhoihin kansallisiin soittimiin, joita ovat kantele ja erilaisen paimenten soittimet, sekä muualta lainattuihin soittimiin, joista kansanmusiikissa yleisesti käytettyjä ovat lähinnä jouhikantele eli jouhikko, viulu, klarinetti ja haitari.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Eräs merkittävistä kansanmusiikin parissa käytetyistä soittimista on huuliharppu, jota pitkän aikaa käytettiin tanssi- ja ajanvietemusiikissa. Muita vähemmän merkityksellisiä ja harvemmin käytettyjä soittimia ovat kitara, mandoliini ja sitra ja kontrabasso, jotka ovat yleistyneet lähinnä nykyajan pelimannien käytössä. Samaten urkuharmooni on nykyajan pelimannien suosiossa, vaikka sillä on varsinaisessa kansanmusiikissakin jo vuosisadan perinne, joskin hengellisten laulujen piirissä.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Viulun ohella myös klarinetti on peräisin länsimaista. Suomalaisessa kansanmusiikissa se on ollut käytössä pääasiassa tanssisoittimena, mutta klarinetilla on soitettu myös marsseja ja käyntisoittoja. Monien klarinetinsoittajien, eli pillipiiparien tai musikanttien, soittotaito on peräisin sotilassoittokunnista, joista he toivat oman lisänsä omille kotipaikkakunnilleen palatessaan. Klarinetinsoittotaito keskittyi pääasiassa Suomen länsiosiin.

title: AD (suomalainen yhtye)

text: Musiikissaan AD:n on sanottu sekoittavan post-punkia ja jazzia. Vuonna 2005 julkaistulla "Tocapolla" yhtyeen musiikki oli kriitikon mukaan "milloin industriaalista hälyä, milloin muuten vain umpiavantgardistista ilmaisua".

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Monelle lastenlauluista tutut riimit ovat malliesimerkki suuhun kulkevasta kansanmusiikista: Suomalaiselle tuttuja ikivanhoja kansanmusiikista juurensa juontaneita rallatuksia ovat esimerkiksi ""hura hura häitä", "lällällälää lieruu", "tuu tuu tupakkirulla"".

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Uudemmista kansanmusiikissa käytettävistä soittimista viulu on kaikkein varhaisin. Ensimmäiset maininnat soittimen käytöstä ovat jo 1600-luvulta, mutta Itä-Suomeen laajempaan käyttöön viulu levisi vasta 1800-luvulla, ja joihinkin osiin Karjalaa haitari ja balalaikka ilmaantuivat jo ennen viulua. Viulumusiikin suurkautta olivat 1700- ja varsinkin 1800-luku, jolloin viulua käytettiin laajamittaisesti Suomen etelä- ja länsiosissa. Soitinta käytettiin myös paljon Karjalassa ja Savossa.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Jouhikko eli jouhikantele on vanhimpia länsimaista suomalaiseen kansanmusiikkiin lainattuja soittimia. Jouhikossa kieliä on kahdesta neljään. Soittimen nimi tulee siitä, että kielet punottiin Suomessa hevosen häntäjouhista. Soitinta soitetaan pitämällä tartunta-aukossa kielet jakavaa vasenta kättä.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Suomalainen kansanmusiikki sisältää huhuillen, resitoiden, laulaen, rallatellen, rummuttaen ja soittaen esitettyjä sävelaihelmia. Ne sisältävät usein motiiveja ja ennestään tuntemattomia sävelmiä.

title: Ilja Kotikallio

text: Kotikallion soittoa vaikeutti työtapaturma, jonka vuoksi hänen oikeassa kädessään ei ollut kuin kaksi kokonaista sormea. Kotikallio esitti muun muassa karjalaista tanssimusiikkia, kuten ripaskaa, ristikontraa ja maanitusta. Hänen soitossaan on myös vaikutteita ruotsalaisesta pelimannimusiikista, joka saapui Suistamoon 1920-luvulla Suojärven radan valmistumisen myötä. Kotikalliosta puolestaan on ottanut vaikutteita karjalaista kansanmusiikkia ja -tanssia yhdistävä duo Puhti, jonka toinen jäsen Anne-Mari Kivimäki on myös tekemässä väitöskirjaa hänen elämästään. Kotikallio ei milloinkaan kotiutunut uudelle asuinseudulleen Etelä-Pohjanmaalle, vaan teki lopulta itsemurhan 67-vuotiaana.

title: Kare Eskola

text: Kare Eskola (s. 1977) on suomalainen freelance-toimittaja, joka on erikoistunut taide- ja kansanmusiikkiin.

title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen kansanmusiikki koostuu karkeasti ottaen kahdesta linjasta: lauluista ja pelimannimusiikista. Suomalainen kansanmusiikki sisältää huhuillen, resitoiden, laulaen, rallatellen, rummuttaen ja soittaen esitettyä sävelaihelmia. Ne sisältävät usein motiiveja ja ennestään tuntemattomia sävelmiä. Suomalainen laulurunous oli tavallisesti kalevalanmittaisia muinaisrunoja, joita useimmiten esitettiin esi- ja jälkilaulajan vuorotellessa säkeittäin.

title: Ferdinand Porsche

text: Porsche suunnitteli myös saksalaiselle Daimlerille, ja hän perusti 1931 Stuttgartiin oman konsultointiyrityksensä, "Dr. Ing. h.c. F. Porsche GmbH, Konstruktionen und Beratungen für Motoren und Fahrzeugbau". Austro-Daimler ja Steyr olivat sen ensimmäisiä asiakkaita. Osa projekteista ei johtanut tuloksiin joista olisi syntynyt autoja tai moottoripyöriä. Syyt olivat työn tilanneeseen autotehtaaseen liittyneitä, milloin teknisiä, milloin taloudellisia.

title: Suomalainen musiikki

text: Suomalainen musiikki tarkoittaa suomalaisten aikojen saatossa tekemää musiikkia. Se voidaan karkeasti jakaa kolmeen: kansanmusiikkiin, klassiseen taidemusiikkiin ja kevyeen musiikkiin.

title: Luettelo naiskirjailijoista

text: Mercedes Lackey (syntynyt 1950), yhdysvaltalainen fantasiakirjailija Madame de La Fayette (1634–1693), ranskalainen kirjailija; Clèvesin ruhtinatar Selma Lagerlöf (1858–1940), ruotsalainen kirjailija, vuoden 1909 Nobel-palkittu; Peukaloisen retket villihanhien seurassa Sinikka Laine (syntynyt 1945), suomalainen nuortenkirjailija Jhumpa Lahiri (syntynyt 1967), intialais-yhdysvaltalainen kirjailija; vuoden 2000 Pulitzer-palkittu; Tämä siunattu koti Natasha Lako (syntynyt 1948), albanialainen kirjailija Leena Lander (syntynyt 1955), suomalainen kirjailija; Tummien perhosten koti Sophie von La Roche (1730–1807), saksalainen kirjailija Else Lasker-Schüler (1869–1945), saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija Emma Lazarus (1849–1887), tunnettu runostaan The New Colossus (New Yorkin Vapaudenpatsaan jalustassa) Violette Leduc (1907–1972), ranskalainen kirjailija Ursula K. Le Guin (syntynyt 1929), yhdysvaltalainen kirjailija, runoilija; Maameren tarinat Harper Lee (1926–2016), yhdysvaltalainen kirjailija; Kuin surmaisi satakielen Tanith Lee (syntynyt 1947), brittiläinen kirjailija, runoilija ja käsikirjoittaja Tuija Lehtinen (syntynyt 1954), suomalainen kirjailija; Roskisprinssi Leena Lehtolainen (syntynyt 1964), suomalainen rikoskirjailija; Ensimmäinen murhani Madeleine L’Engle (1918–2007), yhdysvaltalainen kirjailija; Hyppy ajassa Anna Maria Lenngren (1754–1817), ruotsalainen kirjailija ja runoilija Donna Leon (syntynyt 1942), yhdysvaltalainen rikoskirjailija; Guido Brunetti -sarja Doris Lessing (1919–2013), brittiläinen kirjailija ja runoilija; vuoden 2007 Nobel-palkittu; Kultainen muistikirja, Väkivallan lapset Rosa Liksom (syntynyt 1958), suomalainen novellisti ja kirjailija; Hytti nro 6 Lin Huiyin (1904–1955), kiinalainen arkkitehti ja kirjailija Astrid Lindgren (1907–2002), ruotsalainen lastenkirjailija; Peppi Pitkätossu, Vaahteramäen Eemeli Merethe Lindstrøm (syntynyt 1963), norjalainen kirjailija Clarice Lispector (1920–1977), brasilialainen kirjailija; Passio – rakkaus G. H:n mukaan Penelope Lively (1933), brittiläinen kirjailija; vuoden 1987 Booker-palkinto; Kuutiikeri Dorothy Livesay (1909–1996), kanadalainen runoilija Anita Loos (1888–1981), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja näytelmäkirjailija; Herrat pitävät vaaleaveriköistä Amy Lowell (1874–1925), yhdysvaltalainen runoilija; vuoden 1926 Pulitzer-palkittu Lois Lowry (syntynyt 1937), yhdysvaltalainen lasten- ja nuortenkirjailija Ulla-Lena Lundberg (syntynyt 1947), suomenruotsalainen kirjailija; Kalaharin hiekkaa Alison Lurie (syntynyt 1926), yhdysvaltalainen kirjailija; Ulkomaansuhteita

title: Kansanmusiikki-instituutti

text: Kansanmusiikki-instituutti on myös julkaisija. Se julkaisee äänitteinä arkistonauhoituksia sekä uutta kansanmusiikkia. Kirjajulkaisuihin kuuluu muun muassa nuottikirjoja ja tieteellisiä julkaisuja kansanmusiikin ja kansanperinteen alalta. Instituutti julkaisee yhdessä Suomen Kansanmusiikkiliiton kanssa "Kansanmusiikki"-lehteä (entiseltä nimeltään "Pelimanni").

title: Erkki Ala-Könni

text: Martti Erik (Erkki) Ala-Könni (2. helmikuuta 1911 Ilmajoki – 2. syyskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen etnomusikologi, suomalaisen kansanperinteen tutkija ja tallentaja. Hän väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi kansanmusiikista 1956 ja johti Tampereen yliopiston kansanperinteen laitosta 1965-1976. Ala-Könni keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kansanmusiikkia ja virsiperinnettä ja otti kymmeniätuhansia kansatieteellisiä valokuvia. Yhdessä Martti Pokelan kanssa hän oli elvyttämässä kanteleensoittoa, kun kansanmusiikki alkoi elpyä 1960-luvulla.

title: Beryl Bainbridge

text: Lähteet ovat epävarmoja siitä milloin Beryl Bainbridge syntyi. Hän itse oli sitä mieltä, että oli syntynyt joko vuonna 1932 tai 1934 ja dokumentteihin hänen syntymävuodeksi oli kirjattu vuosi 1933.

title: Don Novello

text: Lorainissa, Ohiossa syntynyt Novello on toiminut lisäksi muun muassa tuottajana ja käsikirjoittajana. Hän oli ääninäyttelijänä animaatioissa "Atlantis – Kadonnut kaupunki" (2001) ja "Atlantis: Milon paluu" (2003).

title: Selma Tuominen

text: Epävirallisten tietojen mukaan ennen Tuomista vanhin suomalainen oli vuonna 1902 syntynyt helsinkiläinen nainen, jonka henkilöllisyyttä ei julkistettu. Tätä ennen vanhin suomalainen oli rantasalmelainen Jussi Leskinen. Helsingin Sanomien mukaan Tuomisen lisäksi on elossa ollut syyskuussa 2012 vielä yksi, Selma Tuomista hieman nuorempi vuonna 1903 syntynyt nainen. Viimeinen suomalainen vuonna 1903 syntynyt mies kuoli heinäkuussa vuonna 2008. Helsingin Sanomat kertoi tammikuussa 2017, että Suomen vanhin elossa oleva henkilö on hämeenlinnalainen Helvi Kärki, joka on syntynyt joulukuussa 1906.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Kansanmusiikki koki Suomessa ensimmäisen uuden suosion aallon 1940-luvulla pelimanniyhtyeiden perustamisen myötä. Toinen aalto oli 1960-luvulla eurooppalais-amerikkalaisen etnisyys-folklore-muodin myötä. Oman alueen kansanmusiikilla on ollut erityisen voimakas merkitys uhanalaisiksi itsensä tuntevien ryhmien, kuten suomenruotsalaisten, suomenvenäläisten ja karjalaisevakoiden keskuudessa. Kansanmusiikilla on ollut myös poliittisia vivahteita. Kolmas aalto alkoi 1980-luvulla, jolloin muun muassa Sibelius-Akatemiassa alkoi kansanmusiikin (1983) akateeminen opetus. Tätä aaltoa edustavat muun muassa JPP, Värttinä, Maria Kalaniemi, Timo Väänänen, Loituma sekä Frigg.

title: Suomalainen kansanmusiikki

text: Suomalainen hengellinen kansanmusiikki pohjautuu pitkälti kirkkokoraaleihin. Ennen uskonpuhdistusta suomalainen kansanmusiikki sai vaikutteita liturgisista sävelmistä ja vuonna 1582 ilmestyneestä Piae Cantiones -kokoelmasta. Vanhin säilynyt käsin kirjoitettu koraalikokoelma on Kangasalan koraalikirja vuodelta 1624. Kirkkokoraaleista muodostui sittemmin kansan suussa varsin omaleimaisia toisintoja. Kansankoraaleja on tallennettu erityisesti merkittävimmiltä herännäisalueilta Suomesta.


query: Milloin Josefina Maximiliana Eugenia Napoleona av Leuchtenberg syntyi?

title: Josefina (Ruotsin kuningatar)

text: Josefina Maximiliana Eugenia Napoleona av Leuchtenberg () (14. maaliskuuta 1807 − 7. kesäkuuta 1876, Tukholma) oli Ruotsi-Norjan kuningatar ja kuningas Oskar I:n puoliso.[1]

title: Josefina (Ruotsin kuningatar)

text: Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhana oli huolissaan poikansa kruununprinssi Oscar I:n avioliitosta. Hän halusi, että Oscar tutustuu ensin Tanskan nuoriin prinsessoihin ja sitten Leuchtenbergin, Hesselin ja Weimarin prinsessoihin. Kuningas lähetti poikansa 5. toukokuuta 1822 kiertämään Euroopan hoveja. Tanskassa hän tapasi prinsessat Carolinan ja Wilhelminan, Alankomaissa hän vierali kuninkaallisessa hovissa ja ihastui prinsessa Marianneen, mutta tämä oli vain 12-vuotias, joten avioliitto ei ollut ajankohtainen.

title: Maximilian Theodor Buch

text: Maximilian Buch syntyi Liivinmaalla, nykyisen Viron alueella, tuli ylioppilaaksi Tarton kymnaasista vuonna 1869 ja opiskeli lääketiedettä Tarton yliopistossa. Hän valmistui lääketieteen tohtoriksi vuonna 1877 ja työskenteli aluksi tehtaanlääkärinä Iževskin kivääritehtaassa Vjatkan kuvernementissa Venäjällä vuodet 1877–1880. Hän teki kansatieteellisiä havaintoja udmurttien (votjakkien) keskuudessa ja julkaisi tutkimuksen "Die Wotjäken, eine Ethnologische Studie" vuonna 1882.

title: Eichstätt

text: Pyhän Valburgin veli pyhä Willibald perusti Eichstättin hiippakunnan vanhan Rooman valtakunnan aseman paikalle vuonna 741. Kaupungin perustamisasiakirja on vuodelta 908. Kaupunkia hallitsi ruhtinaspiispa vuoden 1802 maallistumiseen asti. Eichstättista tuli osa Baijeria vuonna 1806. Baijerin kuningas Maksimilian I Josef myönsi vävylleen Eugène de Beauharnaisille Leuchtenbergin herttuan ja Eichstättin ruhtinaan arvon vuonna 1817. Piispanistuin palautettiin vuonna 1821. Kaupunki siirtyi takaisin Baijerille vuonna 1855.

title: Maximilian von Weichs

text: Weichs syntyi Dessaun kaupungissa preussilaisen ratsuväenupseerin perheeseen vuonna 1881.

title: Karl Ottelin

text: Ottelin syntyi Kauhajoella Fredrik Napoleon Ottelinin ja Amalia Josefina Henriette Limónin pojaksi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1886 ja tuli varatuomariksi 1905. Hän meni vuonna 1896 naimisiin Emilia Starcken kanssa ja sai laamannin arvon kansanedustajuutensa jälkeen 1920. Eduskunnassa Ottelin toimi maatalousvaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa.

title: Eugene Turenne Gregorie

text: Bob syntyi Hempsteadin kaupungissa, Nassaun piirikunnassa, New Yorkin Long Islandilla lokakuun 12. päivänä vuonna 1908 ja hän sai kasteessa nimen Eugene Turenne Gregorie Jr. Hän oli Eugene Turenne Gregorien ja Alva Palmer Gregorien ensimmäinen poika ja sai isänsä nimen lisäksi lempinimen "Bob", erotukseksi Gregorie Seniorista. Bobin isä oli yrittäjä ja osakesijoittaja ja hänen äitinsä sivistynyt taidemaalari.

title: Bernadotte

text: Kaarle XIV Juhanan poika, kruununprinssi Oscar I, avioitui Leuchtenbergin herttuan Eugène de Beauharnais’n tyttären Josefina af Leuchtenbergin kanssa. Eugène de Beauharnais’n isäpuoli oli Napoleon Bonaparte. Oscar I osasi ruotsia, mutta hän oli Ranskassa syntynyt etninen ranskalainen, joka avioitui ranskalaisen kanssa. Oscar I:n lapset olivat siis vielä ranskalaisia.

title: Josefina (Ruotsin kuningatar)

text: Katolilainen vihkitilaisuus järjestettiin Oscarin poissaollessa 23. toukokuuta 1823 Baijerin hovissa Münchenissä. Josefinan alttarille saattoi hänen isänsä Eugène ja kruununprinssi Oscaria edusti hänen enonsa Baijerin prinssi Karl Theodor, joka oli kuningas Maximilian I:n poika.[1] Kaksi päivää myöhemmin Josefina jätti kotinsa yhdessä kreivitär Tascher de la Pagerien, paronitar Wurmsin ja kamarineitinsä kanssa matkustaakseen Ruotsiin. Lyypekissä hän tapasi saattajansa Mariana Koskullin ja kreivitär Brahen ja astuivat Carl XIII-linjalaivaan. Matkaseurueeseen kuului myös itse kuningatar Desideria, joka oli asunut jo yli 12 poissa Ruotsista. Vaxholmissa kruununprinssi Oscar astui laivaan ja alus saapui Tukholmaan 13. kesäkuuta kymmenientuhansien ihmisten seuratessa rannasta.

title: Hüseyin Avni pašša

text: Hussein Avni pašša syntyi pienessä kylässä Ispartan maakunnassa vuosien 1819–1821 aikana. Hän kävi koulun Istanbulissa ja liittyi armeijaan 1837. Hän yleni tasaista vauhtia. Vuonna 1858 hän oli jo kenraali ja toimi upseerikoulun johtajana. Heinäkuussa 1863 hänet nimitettiin 1. armeijan komentajaksi.

title: Danny Ainge

text: Ainge syntyi Eugenessa, Oregonissa, ja opiskeli North Eugene High Schoolissa sekä Brigham Young Universitysta. Hänet otettiin Portlandin Oregon Sports Hall of Fameen vuonna 1999.

title: AV-suunnittelu

text:
AV-suunnittelun eli "audiovisuaalisen tekniikan suunnittelun" tarkoituksena on tuottaa riittävät suunnitelmat audiovisuaalisen tekniikan tarpeista muiden suunnittelualojen lähtötiedoiksi (mm. arkkitehti-, sisustus-, LVI- (lämmitys-, vesi- ja ilmastointi-) ja sähkösuunnittelua) sekä mahdollistaa AV-tekniikan tarvitsemien tarpeiden kilpailuttaminen (esim. sähkö- ja teleliitännät sekä AV-kaapelointi osana AV-urakkaa sekä AV-järjestelmien toteuttamiseen tarvittavat rakennustekniset aputyöt osana rakennusurakkaa).
Lisäksi AV-suunnitelmat mahdollistavat AV-urakan tai laitehankinnan kilpailuttamisen siten, että saadut suunnitelmat ovat yhdenmitallisia ja näin saadut urakkahinnat vertailukelpoisia.
AV-suunnittelu on yksi taloteknisen suunnittelun erikoisaloista, kuten akustiikka-, keittiö- tai turvasuunnittelu.
AV-suunnittelijan yksi tärkeimmistä tavoitteista on sovittaa AV-tekniikka osaksi rakennuksen kokoisratkaisua, jotta AV-tekniikan erityisvaatimukset on huomioitu osana rakentamisen kokonaisuutta.

title: Eugene O’Brien

text: Eugene O’Brien syntyi Coloradon Boulderissa vuonna 1880 John ja Kate Eugene O’Brienille. Hän opiskeli lääketiedettä Coloradon yliopistossa Boulderissa, mutta lääkärin ammatin sijaan hän kiinnostui näyttelijänurasta. Perheensä opastuksessa hän alkoikin opiskella rakennustekniikkaa, mutta hänen unelma-ammattinaan oli edelleen näytteleminen. Hän muutti New Yorkiin, ja hänet "löysi" teatteri-impressaari Charles Frohman, jonka kanssa hän solmi kolmivuotisen sopimuksen. Hänen unelmansa toteutui, ja hän esiintyi ensimmäisen kerran Broadwaylla vuonna 1905. Broadwaylla hän esiintyi muun muassa Ethel Barrymoren kanssa Sir Arthur Wing Pineron näytelmässä "Trelawny of the ’Wells’" (1911), joka teki hänestä tähden.

title: Wilhelm Maximilian Carpelan

text: Carpelanin vanhemmat olivat luutnantti, vapaaherra Axel Maximilian Carpelan ja Barbro Elisabeth o.s. Toll. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1824 Emanuela Sophia o.s. Scherman. Heille syntyi kolme lasta, joista ainoastaan esikoinen Vilhelm Axel Zakarias Carpelan (1825–1892) selvisi aikuisikään.

title: Maximilian Bayer

text: "Maximilian Gustav Stephan Bayer" syntyi Karlsruhessa sotilassuvun vesaksi; hänen isänsä "Stephan Bayer" (1816–1893) oli komentanut Badenin IV jalkaväkirykmenttiä Ranskan ja Preussin sodassa 1870–1871 ja isoisä ollut mukana Napoleonin ajan sodissa. Hänen äitinsä oli kotirouva "Julie Henoch" (1839–1888).

title: Josefina Vázquez Mota

text: Josefina Eugenia Vázquez Mota (s. 20. tammikuuta 1961 México) on meksikolainen poliitikko. Mota on hallitusta johtavan Kansallisen toimintapuolueen (PAN) jäsen. Heinäkuun 2012 parlamenttivaaleissa hän oli puolueensa ehdokkaana maansa ensimmäiseksi naispresidentiksi.

title: Anthony Pettis

text: Pettis syntyi Milwaukeessa Eugene Pettis Juniorille ja Annette Garcialle. Hän varttui samaisessa kaupungissa vanhemman veljensä Rayn nuoremman Sergion kanssa. Pettisin suku on lähtöisin Puerto Ricosta ja Meksikosta. Hänen isoisänsä Eugene Perez muutti sukunimensä enemmän englannin kieliseen muotoon Pettis välttääkseen syrjintää.

title: Tuuvan talli

text: Katrin eli Katrine, on Tuuvan Tallin omistajien tytär. Hän on joukon vanhin ja luotettavin. Hänen hevosiaan ovat Rejsab, eli Reiska, Kajsa ja Josefin Av Friheten eli Josefin.

title: Napoleon II

text: Napoleon II, syntymästään Rooman kuningas, syntyi Pariisissa keisari Napoleon I:n ja hänen toisen vaimonsa arkkiherttuatar Marie-Louisen poikana. Kolme vuotta myöhemmin Ranskan ensimmäinen keisarikunta kuitenkin lyötiin, ja Napoleon luopui kruunusta poikansa hyväksi, jonka keisarinna vei Château de Bloisiin huhtikuussa 1814. Napoleon luopui toisenkin kerran kruunusta poikansa hyväksi hävittyään Waterloossa.

title: Napoleon III

text: Napoleon III poika Eugene liittyi Ison-Britannian armeijaan ja kaatui Etelä-Afrikassa taistelussa zuluja vastaan.

title: Candi Milo

text: Milo syntyi San Joséssa, Kaliforniassa, jossa hän kävi koulua aina high schooliin asti. Milo esiintyi jo 16-vuotiaana huvipuistoissa laulajana ja erityisesti Anaheimin Disneylandissä. Milo muutti Los Angelesiin, jossa hän työskenteli stand up -koomikkona ja laulajana. Milon ura koomikkona edistyi laulajan uraa paremmin ja hän muun muassa esiintyi televisiosarjoissa, kuten "Comedy Express" ja "Evening at the Improv".

title: 45 Eugenia

text: Napoleon III:n vaimon, Eugenia de Montijon, mukaan nimetyn asteroidin eksentrisyys on 0,081 ja inklinaatio 6,610°. Kiertoaika on 4,49 vuotta.

title: Josefina (Ruotsin kuningatar)

text: Vuonna 1814 Napoleonin häviön jälkeen Eugène de Beauharnais yritti järjestää itsensä Italian kuninkaaksi, mutta epäonnistuttuaan hän joutui pakenemaan perheineen Müncheniin, Baijerin kuningaskuntaan. Vuonna 1817 hän osti Eichstättin kaupungin ja linnan saaden Leuchtenbergin herttuan arvon. Talven perhe asui Münchenissä, kesän Ismaningissa ja syksyn Eichstätissä. Josefinan äidinkieli oli ranska ja he saivat opiskella saksaa, italiaa ja englantia. Muita oppiaineita olivat aritmetiikka, historia, maantiede ja astronomia. 24. maaliskuuta 1821 Josefina sai katolilaisen konfirmaation. Vanhimpana siskona hän piti huolta myös pikkusiskoistaan. Münchenissä työskennellyt saksalainen filosofi Friedrich von Schelling kuvaili Josefinaa sydämelliseksi ja iloiseksi lapseksi.

title: Josefina (Ruotsin kuningatar)

text: Josefina (Joséphine) syntyi Milanossa vanhempinaan Italian varakuningas Eugène de Beauharnais ja Baijerin prinsessa Augusta. Hänen isänpuoleinen isoäitinsä ja kaimansa oli Joséphine Tascher de La Pagerie, joka oli Ranskan keisari Napoleon I:n ensimmäinen vaimo. Äidinpuoleinen isoisä oli Baijerin kuningas Maksimilian I.

title: AV-kääntäminen

text: Audiovisuaalista kääntämistä on Suomessa tehty 1950-luvulta lähtien. Suomessa päädyttiin ohjelmien tekstitykseen jälkiäänityksen eli dubbauksen sijaan sen vuoksi, että tekstitys oli edullisempaa ja teknisesti helpompaa toteuttaa. Yleisradion tekemän tekstityspäätöksen seuraukseksi Suomeen syntyikin AV-kääntäjien ammattikunta.

title: Maximilian Ziegelbauer

text: Maximilian Ziegelbauer (6. syyskuuta 1923 Memmingen – 21. marraskuuta 2016) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Augsburgin hiippakuntaan 21. toukokuuta 1950 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Lapdan titulaaripiispaksi 2. elokuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. lokakuuta 1983. Pääkonsekraattorina toimi Josef Stimpfle, jota avustivat Manfred Müller ja Rudolf Schmid.

title: Mikolas Josef

text: Josef syntyi 4. lokakuuta 1995 musikaaliseen perheeseen. Hänellä on veli nimeltä Karel ja sisko nimeltä Martina, ja hän on soittanut kitaraa viisivuotiaasta asti. Josef on puoliksi määriläinen ja asui lapsena pienessä kylässä Keski-Böömissä. Aikuistuttuaan hän meni Lontooseen London Academy of Music and Dramatic Art -draamakouluun opiskelemaan näyttelemistä.

title: Napoleon III

text: Kansanäänestys toukokuussa 1869 oli keisarille valtava voitto. Oppositiossa Léon Gambetta puhui kiivaasti keisaria vastaan vaatien tasavaltaa ja Ranskan vuoden 1789 vallankumouksen ihanteiden täyttämistä. Keisari siirsi tehtäviään pääministerille 2. tammikuuta 1870 alkaen. Ranskassa vallitsi erittäin optimistinen tunnelma ja sanottiin, että on siirrytty uuteen, ”liberaaliin keisarikuntaan”. Paikallishallintoa ja korkeinta opetusta ryhdyttiin uudistamaan. Lisäksi ryhdyttiin ajanmukaistamaan rikoslakia. Optimistinen henki näkyi myös Pariisin pörssin nousevissa kursseissa. Keisari ryhtyi suunnittelemaan, että voisi luopua vallasta vuonna 1874. Tuolloin hänen poikansa Eugene täyttäsi 18 vuotta ja liberaalit uudistukset varmistaisivat hänen valta-asemansa. Yhdessä Eugénie-puolisonsa kanssa hän asuisi talvet Pyreneiden juurella Paussa ja kesät Biarritzissa. Pian puhkesi kuitenkin sota, joka johti Napoleon III:n valtakauden loppumiseen ja uuden, Ranskan kolmannen tasavallan syntyyn.

title: Napoleon I

text: Napoleon jatkoi armeijansa kokoamista. Virallisesti joukkoja oli 300000 miestä, mutta lopulta heistä vain 150000 taisteli sodassa. Tämän lisäksi armeijalla oli pulaa kaikesta, ruoasta, rahasta ja hevosista. Taistelutahto oli alhaalla, eikä moni uskonut enää Ranskan nousevan samaan asemaan kuin ennen sotaretkeä Venäjälle. Valtaa Napoleonin kanssa pitävät porvarit olivat epätietoisia tilanteestaan, eivätkä halunneet asettua suoraan Napoleonin taakse. Myös oma suku oli hylännyt Napoleonin ja muun muassa Espanjan kuningas Josef juonitteli Ruotsia johtavan Napoleonia vastustavan Bernadotten kanssa pelastaakseen kruununsa. Samaan aikaan Louis-veli mielisteli Itävallan keisaria.

title: Sormikaktus

text: Sormikaktus ("Leuchtenbergia principis") on omaan sukuunsa kuuluva meksikolainen kaktuskasvilaji. Se on nimetty Leuchtenbergin herttuan ja Napoleon Bonaparten lapsipuolen Eugène Beauharnaisin mukaan. Sen ulkonäköä kuvaa hyvin englanninkielinen nimi agave cactus, sillä sen sormimaiset ulokkeet tuovat mieleen agaaven. Lähin sukulainen on rautakaktusten suku ("Ferocactus").


query: Mistä tulivuoret ovat syntyneet?

title: Tulivuori

text: Tulivuoria tavataan usein mannerlaattojen saumakohdissa. Atlantin valtameren keskiselänteellä etelässä Afrikan ja Etelä-Amerikan laatat loittonevat toisistaan, samoin pohjoisessa Pohjois-Amerikan ja Euraasian laatat, ja Islannin tulivuoret liittyvät tähän mannerlaattojen liikkeeseen. Toisaalta laatat saattavat myös painua toisiaan vasten, kuten esimerkiksi Etelä-Amerikan länsirannikolla sekä myös Välimeren alueella, jossa tämä ilmiö on synnyttänyt Italian tulivuoret. Tällöin laattojen hankaus, kitka, aiheuttaa magmapesäkkeiden synnyn. Tulivuoria saattaa esiintyä myös niin sanottujen kuumien pisteiden kohdalla, joissa mannerlaatan keskellä maapallon vaipan ylöspäin nousevat konvektiovirtaukset, pluumit, synnyttävät tulivuoren. Esimerkiksi Havaijin saariketju on syntynyt tällä tavoin.[6][7]

title: Pedosfääri

text: Tulivuorten purkautuessa laavasta syntyy uutta maaperää tai merenpohjaa. Uutta merenpohjaa syntyy muun muassa Keski-Atlantin selänteellä. Maapallolla on myös niin sanottuja kuumia pisteitä, joissa on tulivuoria. Valtameren pohjassa sijaitsevassa kuumassa pisteessä tulivuoren purkauduttua lukuisia kertoja syntyy saari. Monet Tyynenmeren saarista ovat syntyneet tällä tavoin.

title: Oseania

text: Alueella on myös kuumia pisteitä, jotka muodostavat tulivuoriketjuja Tyynenmeren laatan liikkuessa niiden yli luoteeseen. Kun tulivuori siirtyy pois kuuman kohdan päältä, se sammuu, ja vajoaa usein eroosion seurauksena merenpinnan alapuolelle. Tämän vuoksi Tyynenmeren alueella sijaitsevat nuorimmat ja aktiivisimmat tulivuoret sijaitsevat aina kaakossa, kun taas vanhimmat ja sammuneet, merenpinnan alapuolelle jääneet tulivuoret ja atollit luoteessa. Esimerkiksi Australsaaret ovat syntyneet kuuman pisteen kohdalle.[14]

title: Snæfellsnes

text: Niemimaata on sanottu Islanniksi pienoiskoossa, sillä siellä on paljon kansallisia nähtävyyksiä, kuten tulivuori Snæfellsjökull, jota pidetään yhtenä Islannin vertauskuvista. Tulivuori on Jules Vernen teoksen "Matka maan keskipisteeseen" tapahtumapaikka. Se on islantilaisten "Lohilaaksolaisten saagan" tapahtumapaikkoja ja saagan mukaan varjaagien heimon ensimmäisen länsinorjalaisen jäsenen Bolli Bollasson syntymäpaikka. Muita historiallisia henkilöitä, jotka saagan mukaan ovat syntyneet alueella, ovat Guðrún Ósvífursdóttir, Bolli Þorleiksson ja Snorri Goði.

title: Tibestivuoristo

text: Tibestin maisemaa hallitsevat kalderojen puhkomat massiiviset kilpitulivuoret ja doomit sekä suuret laavaylängöt. Vuoriston kaakkoisreunalla kohoaa Emi Koussin loivarinteinen keila, jonka pohjoispuolella levittäytyy kaksi laajaa vulkaanista ylänköä, Tarso Ahon (3 000 km²) ja Tarso Emi Chi (7 700 km²). Massiivin keskellä sijaitsevat sen vanhimmat huiput, joista korkeimpia ovat tulivuoret Tarso Yega (2 972 m), Tarso Voon (2 845 m) ja Tarso Toon (2 575 m) sekä doomit Tarso Tieroko (2 925 m), Ehi Sunni (2 925 m) ja Soborom (n. 2 800 m). Läntiset tulivuoret Pic Toussidé (3 296 m) ja Tarso Toussidé (n. 2 600 m) sekä niiden pohjoispuolella kohoava doomi Timi (3 012 m) ovat syntyneet muita huippuja myöhemmin.

title: Hyrule

text: Hylian järvi on vaarallinen vesialue, jossa liikkuakseen Linkin on hankittava uimiseen tarvittavat taidot tai varusteet. Hylian järvestä tai sen lähettyviltä löytyy tavallisesti palatsi, jossa Linkin on suoriuduttava vesielementissä liikkuvista vastustajista. Järveen laskee vuorelta, yleensä Kuolemanvuorelta virtaava joki. Järven geologia muistuttaa tulivuoren purkauksesta syntyneen vesistön muotoja.

title: Marsin kanavat

text:
Nykyään avaruusluotaimilla Marsissa on havaittu kuivuneita jokiuomia, jotka syntyivät silloin, kun planeetalla oli luultavasti tulivuorista purkautunut tiheä kaasukehä, joka lämmitti kasvihuone-ilmiöllään planeettaa.
Tuliperäisesti syntyneitä laavavirtojen jälkiä ja tektonisesti syntyneitä repeämälaaksoja on havaittu monilta muilta Aurinkokunnan taivaankappaleilta. Marsin kanavien lisäksi nykyajan avaruusluotainten kuvista on löydetty joitain muodostumia, joita on väitetty keinotekoisiksi.

title: Geologinen muodostuma

text: Geologinen muodostuma eli pinnanmuoto on Maapallon pintakerroksessa, kallio- tai maaperässä oleva luonnon aikaansaama muodostuma. Geologiset muodostumat ovat syntyneet usein pitkän ajan saatossa erilaisten endo- ja eksogeenisten voimien muokkaamana. Geologisia muodostumia ovat esimerkiksi vulkanismin synnyttämät tulivuoret, jääkaudella syntyneet harjut ja hiidenkirnut, tuulen muovaamat dyynit ja sateen kalkkikivialueilla rapauttamat tippukiviluolat.

title: Darth Vader

text: Ennen Sithin koston ilmestymistä oli olemassa Tähtien sota -fanien keskuudessa lukemattomia teorioita Vaderin vammojen alkuperästä. Näihin kuuluivat muiden muassa altistuminen radioaktiiviselle säteilylle, putoaminen rikkihappoa sisältäneeseen altaaseen sekä palaminen tulivuoren kraatterissa. Näistä jälkimmäisin oli suosituin, ja Jedin paluun pohjalta tehty romaanikin vihjasi Vaderin vammojen syntyneen palamisen jäljiltä.

title: Tulivuorenpurkaus

text: Tulivuoren räjähdyspurkaus saarella aiheuttaa tsunamin eli valtavan hyökyaallon. Räjähdyksessä syntyneen kalderan, kattilalaakson, täyttyminen vedellä luo hyökyaallon. Hyökyaalto, joka voi olla ainakin viisi metriä korkea, syntyy purkauspilven romahtaessa veteen. Jos tulivuori on valtameren rannalla, se voi aiheuttaa megatsunamin, yhden ihmiskunnan suurimmista katastrofeista. Tämä vaatisi sen että tulivuoresta lohkeaisi pala joka romahtaisi mereen. Tällainen mahdollisuus saattaa tiedemiesten mukaan olla esimerkiksi La Palman saarella.[14]

title: St. Kilda

text: Saaret ovat syntyneet muinaisesta tulivuoresta. Korkein kohta on 430 m merenpinnasta, ja sen lähellä on 300 metrin jyrkänne. Saarilla pesii monia merilintulajeja; niiden suulayhteiskunta on maailman suurin.

title: Kivilaji

text: Magmakivilajit ovat syntyneet jähmettymällä magmasta, maankuoressa tai sen alla sijaitsevasta pääasiassa sulasta kiviaineksesta. Ne jakautuvat "plutonisiin" eli "syväkivilajeihin", jotka ovat jähmettyneet jo syvällä maankuoressa, sekä tulivuorista maan pinnalle purkautuneesta laavasta syntyneisiin "vulkaanisiin" eli "pintakivilajeihin". Tavallisimpia syväkivilajeja ovat graniitti, dioriitti, gabro ja peridotiitti sekä pintakivilajeja puolestaan kvartsiporfyyri, andesiitti ja basaltti. Joskus erotetaan omaksi ryhmäkseen kallioperän raoissa jähmettyneet "juonikivilajit", joita ovat muun muassa graniitti- ja dioriittiporfyyri sekä diabaasi.

title: Tulivuori

text: Maapallon Kuussa ei esiinny tulivuorenpurkauksia, mutta tuoreen tutkimuksen mukaan Kuunkin sisäosat ovat ainakin osittain sulia.[28] Joidenkin Kuun pinnanmuotojen, kuten merien, on kuitenkin oletettu syntyneen muinaisesta tulivuoritoiminnasta. Sen sijaan Kuun kraattereita ei ilmeisesti ole saanut aikaan tulivuoritoiminta vaan meteoriittien törmäykset.

title: Charles Lyell

text: Tulivuorista Lyell keskittyi pääasiassa Vesuviusta ja Etnaa, joita molempia hän oli itse aikaisemmin tutkinut. Hänen tutkimuksensa viittasivat siihen, että tulivuoret muodostuivat asteittain,[2] sen sijaan että muut geologit väittivät niiden syntyneen äkillisissä mullistuksissa.

title: Venus

text: Venuksen pintaa hallitsee tulivuoritoiminta. Venuksessa ei ole havaittavissa Maalle tyypillistä laattatektoniikkaa, vaan noin 80 prosenttia pinnasta koostuu laavatasankojen muodostamasta mosaiikkikuviosta, jossa siellä täällä on yli sata erillistä suurta kilpitulivuorta ja lisäksi pienempiä tulivuoria sekä koronoita. Venuksen koronat ovat tuliperäisiä, 100–300 kilometrin levyisiä ja satoja metrejä kohollaan olevia sormusmaisia muodostumia, joiden keskiosat ovat painuneet. Ne ovat syntyneet, kun vaipasta peräisin oleva magma on työntänyt kuorta koholle. Keskiosien painuminen on seurausta laavan jäähtymisestä ja purkautumisesta pois koronan sivuilta. Koronat ovat mahdollisesti paikallisten ”kuumien kuplien” aiheuttamia. Usein tulivuoritoiminta on keskittynyt tietylle alueelle, mutta on myös tulivuoria, jotka muodostavat laavavirtoja ympäri planeettaa. Suuret tulivuoret sijaitsevat todennäköisesti niin sanotun kuuman pisteen päällä, jossa kuumaa magmaa pääsee purkautumaan kohti pintaa. Laavan juoksevuudesta johtuu, että purkaukset ovat olleet hyvin rauhallisia ja että laava leviää helposti muodostaen eräänlaisia joenuomia. On arvioitu, että Venuksessa on satoja tuhansia tai jopa miljoonia halkaisijaltaan alle 20 kilometrin kokoisia pieniä tulivuoria. Myös nämä tulivuoret ovat kilpimäisiä ja alle kilometrin korkuisia. Aktiivisia tulivuoria ei ole toistaiseksi havaittu, mutta suuret muutokset ilmakehän rikkidioksidipitoisuudessa viittaavat niiden olemassaoloon.

title: Tulivuorenpurkauksen vaikutukset ilmastoon

text: Monien tutkijoiden mielestä voimakkaat tulivuorenpurkaukset alentavat tilapäisesti maapallon pintalämpötilaa hieman. Tulivuoren purkaustuotteet heijastavat ilmassa leijuessaan Auringon Maata lämmittävää säteilyä pois. Auringon säteilyä heijastavat erityisen hyvin tulivuoren purkauskaasuista reagoimalla syntyneet rikkihappopisarat ja myös vulkaaninen tuhkapöly. Monesti purkauksen lämpötilaa alentava vaikutus kestää muutaman vuoden. Maapallon ilmavirtausten sisäiset mekanismit voimistavat tulivuorenpurkauksen aiheuttamaa lämpötilan alenemaa.. Tulivuoren purkaustuotteiden Auringon säteilyä heikentävää vaikutusta kuvataan ilmakehän optisella paksuudella. Varsinkin korkealle ulottuneet hyvin suuret räjähdysmäiset tulivuorenpurkaukset ovat historiassa muuttaneet tavanomaisen satokauden kiertoa ja sadot ovat epäonnistuneet aiheuttaen nälänhätiä. Esimerkiksi Laki-tulivuori purkautui Islannissa 1783. Vuonna 1815 tapahtunut Tamboran purkaus laski pohjoisen pallonpuoliskon keskilämpötilaa 1 °C. Vuoden 1816 kesäajankohtana Italiassa satoi lunta ja hallat tuhosivat satoja aiheuttaen laajaa nälänhätää. Vuonna 1991 tapahtunut Pinatubon purkaus alensi maapallon pintalämpötiloja muutaman vuoden.

title: Tamu

text: Tamu on Tyynessämeressä sijaitseva kilpitulivuori, jonka on arvioitu olevan suurin maapallolla sijaitseva tulivuori. Tamu sijaitsee noin 1 600 kilometrin päässä Japanista itään. Tamun tulivuoren arvioidaan syntyneen 145 miljoonaa vuotta sitten jura- ja liitukausien vaihteessa. Tamun pinta-ala on arviolta 120 000 neliömailia.

title: Tulivuori

text: Tulivuori on paikka, josta Maan sisuksista pääsee purkautumaan sulia ja kaasumaisia aineksia. Sanalla viitataan usein myös purkausaineksista syntyneeseen vuoreen.[2] Keskeisimpiä tulivuorityyppejä ovat jyrkkärinteiset kerros- tai laakeat kilpitulivuoret. Jopa useiden kilometrien pituisista halkeamista muodostuneet rakotulivuoret puolestaan ovat maapallon yleisimpiä tulivuoria. Kaldera puolestaan on romahtanut tulivuori. Purkaustuotteet ovat peräisin maanalaisista sulan kiviaineksen säiliöistä, jotka ovat purkauskanavan kautta yhteydessä purkausaukkoon. Tulivuorenpurkaus voi vaihdella suhteellisen rauhallisesta laavavirtauksesta (magmapurkaus maanpinnalle) räjähdysmäisiin purkauksiin, joissa pyroklastista ainesta lentää korkealle ilmaan kilometrien korkeuteen.[3][4]

title: Kuuma piste

text: Havaijin saaret ovat syntyneet yksi toisensa jälkeen valtamerilaatan ylittäessä kuuman kohdan. Emperor-Havaijin kuuma piste aktivoitui 70 miljoonaa vuotta sitten. Mauna Loa ja Kilauea ovat nuorimpia saariryhmän tulivuoria.

title: Arthur’s Seat

text: Arthur’s Seat on eroosion kuluttama jäämä kvartäärikaudella syntyneestä ja kivihiilikaudella (noin 350 miljoona vuotta) sammuneesta tulivuoresta.

title: Tulivuori

text: Tulivuoren räjähdyspurkaus saarella aiheuttaa tsunamin eli valtavan hyökyaallon. Räjähdyksessä syntyneen kalderan, kattilalaakson, täyttyminen vedellä luo hyökyaallon. Hyökyaalto, joka voi olla ainakin viisi metriä korkea, syntyy purkauspilven romahtaessa veteen. Jos tulivuori on valtameren rannalla, se voi aiheuttaa megatsunamin, yhden ihmiskunnan suurimmista katastrofeista. Tämä vaatisi sen että tulivuoresta lohkeaisi pala joka romahtaisi mereen. Tällainen mahdollisuus saattaa tiedemiesten mukaan olla esimerkiksi La Palman saarella.[24]

title: Svekokarelidit

text: Svekofennidit oli nykyisten Alppien kaltainen poimuvuoristo Suomessa noin 1800–1700 miljoonaa vuotta sitten. Maanjäristykset olivat tuolloin yleisiä. Vuosimiljoonien kuluessa tuo vuoristo on kulunut pois, ja siitä on muistona enää sen syvät juuriosat. Muinaisista tulivuorista kertovat eräät tulivuorten tuhkasta ja sulasta laavasta syntyneet kivilajit kuten tuffiitit ja erilaiset amfiboliitit.

title: Koloúmpo

text: Koloúmpo purkautui rajusti 27. syyskuuta vuonna 1650. Purkauksessa syntyneet pyroklastiset virtaukset levisivät läheisille Santorínin saarille, jolloin 70 ihmistä ja useita eläimiä kuoli. Purkaus synnytti tilapäisen kelluvan saaren, josta vuori on myös saanut uimiseen (κολυμπάω, "kolympáo") viittaavan nimensä. Tämän jälkeen tulivuori romahti kalderaksi. Tämä synnytti tsunamin, joka kulkeutui 150 kilometrin päähän ja aiheutti tuhoja lähisaarille. Tämän jälkeen tulivuori ei ole purkautunut. Vuonna 2006 tutkijat havaitsivat kuitenkin jäänteitä pyroklastisista virtauksista vuoren lähistöllä. Näiden virtausten arvioidaan jatkuneen käytännössä koko ajan vuoden 1650 purkauksen jälkeen.

title: Tsunami

text: Tsunami voi syntyä myös vedenalaisen maanvyörymästä ja tulivuoren purkautumisesta. Maanvyörymäkin aiheuttaa vesimassaan epävakaan tilan, joka pyrkii tasoittumaan. Maanjäristys voi vaikuttaa tsunamin syntymiseen myös epäsuorasti, sillä järistys voi aiheuttaa maanvyörymän. Tulivuori voi vaikuttaa tsunamin syntymiseen kolmella tavalla. Purkauksessa syntyneen materiaalin syöksyminen veteen, tulivuoren romahtaminen tai tarpeeksi suuri vedenalainen purkaus voivat kaikki synnyttää tsunamin.[3]

title: Teneriffa

text: Montaña Negran tulivuori syntyi vuonna 1706 Teneriffan luoteisosaan noin seitsemän kilometriä Garachicon kaupungista etelään. Syntyneessä tapahtumaketjussa laava peitti Garachicon rannikkokaupungin ja tuhosi saaren pohjoisrannikon tärkeimmän sataman. Nykyinen kaupunki on rakennettu uudelleen laavakielekkeen päälle.

title: Venuksen geologia

text: Venuksen geologia tutkii Venuksen rakennetta, koostumusta sekä sen muotoutumisen historiaa. Venuksen pintaa hallitsevat tuliperäiset maastonmuodot. Planeetalla on joitakin samoja geologisia muodostumia kuin Maassa, esimerkiksi repeämälaaksoja, vuoristoja ja tulivuoria, mutta myös toisentyyppisiä. Niitä ovat soikeat koronat ja araknoidit, jotka lienevät syntyneet niiden alla olevan laavan pullistuttua.

title: Kilpitulivuori

text: Kilpitulivuori on leveä ja loivarinteinen tulivuorityyppi. Kilpitulivuoret syntyvät virtaavasta ja nopeasti juoksevasta laavasta, minkä vuoksi tulivuorten keilat muodostuvat mataliksi. Niiden purkaukset ovat muihin räjähdysmäisesti purkautuviin tulivuoriin verrattuna rauhallisia. Pienet kilpitulivuoret voivat muodostua yhdessä jatkuvassa purkauksessa, mutta suuret kilpitulivuoret ovat syntyneet noin miljoonan vuoden aikana sadoista tai tuhansista peräkkäisistä purkauksista.

title: Santoríni

text: Aiemmin Santorínin paikalla sijainneen pyöreänmuotoisen saaren keskiosa romahti mereen useita satoja tuhansia vuosia sitten, kun sen alla sijainnut magmakammio tyhjeni tulivuorenpurkauksessa. Sen jälkeen tulivuori on täyttänyt syntyneen kalderan uudelleen, ja prosessi on toistunut useita kertoja.

title: Järvi

text: Kallioaltaat ovat kallioperän syvennyksiä. Niihin muodostuneet järvet ovat usein syviä ja pitkäikäisiä.[2] Tektoniset järvet, joiden kuoppa on syntynyt laattatektoniikan seuraksena eli peruskallion siirrosten vuoksi. Järvialtaita on vajoamissa, vuorijonojen poimuissa ja hautavajoamissa. Tällainen järvi on esimerkiksi Ruoveden Helvetinjärvi[2] ja hautavajoamassa oleva Kuollutmeri. Karstijärvet ovat kalkkikiveen syöpyneet järvet karstialueilla.[4] Kulumisaltaat vuoristoissa ovat jäätikön kulutuksen tuloksia.[4] Tuliperäiset järvet, joiden painanne on syntynyt maan tuliperäisen toiminnan seurauksena sammuneen tulivuoren kraatteriin tai räjähdysaukkoon eli maariin.[2] Meteoriittikraattereihin syntyneet järvet. Tällainen järvi on esimerkiksi Lappajärvi. Salpausaltaat ovat syntyneet alaviin maastokohtiin, joissa veden poisvirtaamisen estää maaperän irtoainekset tai jäätikkö. Yleensä ne ovat melko matalia ja siten lyhytikäisiä järviä.[2] Jäätikköjärvet ovat muodostuneet jäätikön sulamisvesistä. Maanvyöryjen aiheuttamat järvet, joiden altaan patoaa maanvyöry. Laavavirran patoamat järvet vulkaanisilla alueilla.[2] Jääkauden synnyttämät järvet ovat syntyneet raskaan jäämassan kuluttamiin painanteisiin tai muihin jääkauden aiheuttamiin muodostumiin. Vettä salpaa niissä moreeniselänne tai harju. Suomalaiset järvet ovat enimmäkseen jääkauden synnyttämiä. Esimerkiksi Saimaa ja Vesijärvi ovat Salpausselän patoamia. Harjukuoppajärvet eli suppajärvet ovat kirkasvetisiä lähdejärviä. Tulvajärvet ovat syntyneet maavallin patoamina tulva-alueen alanteisiin.[2] Tällaisia ovat rantavallien salpaamat laguunit ja joen mutkiin syntyneet juoluat.[4] Tekojärvet ovat ihmisen aikaansaamia.

title: Lappajärvi

text: Järveä pidettiin kauan muinaisen tulivuoren kraatterina, mutta dosentti Martti Lehtinen todisti vuonna 1976 väitöskirjallaan sen syntyneen valtavan meteoriitin törmäyksen vaikutuksesta. Suurella nopeudella tapahtunut arviolta 1,5 kilometrin läpimittaisen kappaleen törmäys synnytti 22-23 kilometrin kokoisen kraatterin.

title: Havaiji

text: Havaijisaaret ovat syntyneet Tyynenmeren mannerlaatan liikkuessa luoteeseen niin sanotun kuuman pisteen yli. Kuuman pisteen kohdalla muodostuu tulivuori, joka ajan myötä nousee merenpinnan yläpuolelle synnyttäen saaren. Mannerlaatan liikkuessa vuosimiljoonien kuluessa tulivuoret ovat liikkuneet pois kuumasta kohdasta luoteeseen, sammuneet ja eroosion vaikutuksesta pienentyneet. 35kilometriä Havaijin saaresta etelään on syntymässä uusi saari, Loihi[6]. Havaijin tunnetuimpia tulivuoria ovat Mauin Haleakala ja Havaijin saaren Mauna Kea, Mauna Loa ja Kilauea, joista kaksi viimeisintä ovat edelleen aktiivisia[7].


query: Kuka perusti Facel S.A. yhtiön?

title: Facel

text: Facelin perusti joulukuussa 1939 ranskalainen sotilaslentokoneiden valmistaja Bronzavia tuottamaan tarvitsemiaan erikoiskomponentteja. Bronzavian tekninen johtaja Jean Daninos oli aloittanut uransa Citroënilla autosuunnittelijana Traction Avant -mallien parissa. Hän siirtyi Citroënilta ensin Morane-Saulnier’lle ja sitten Bronzavialle. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli Yhdysvalloissa General Aircraft -yhtiössä, joka käytti valmistuksessaan Bronzavian patentteja. Sodan jälkeen Daninos palasi Ranskaan ja otti johtoonsa Facelin. Facel oli fuusioituneena Metallon-yrityksen kanssa tammikuuhun 1953 saakka.[1]

title: CASA

text: Construcciones Aeronáuticas S.A. (CASA) oli espanjalainen lentokoneita valmistanut yhtiö, jonka José Ortiz de Echagüe perusti 3. maaliskuuta 1923. Yhtiö valmisti aluksi lisenssillä ranskalaisia Brequet-lentokoneita Getafessa Madridin lähistöllä sijaitsevassa tehtaassa. Vuonna 1928 yhtiö perusti toisen tehtaan Cádiziin ja alkoi valmistaa lisenssillä Dornier Do J Wal -vesitasolentokoneita. Vuonna 1930 lensi yhtiön ensimmäinen itse kokonaan suunnittelema lentokone, CASA I. Espanjan sisällissodassa yhtiö tuotti koneita sekä Francon johtamille kansallismielisille että tasavaltalaisille, muiden muassa 250 kpl Polikarpov I-15 -hävittäjää. Sisällisodan jälkeen yhtiö alkoi valmistaa saksalaisia lentokoneita lisenssillä, joka jatkui pitkälle 1950-luvulle. Valmistusohjelmassa olivat muiden muassa Bücker Bü 133 Jungmeister (CASA 1133), Bücker Bü 131 Jungmann (CASA 1131) ja Heinkel He 111 (CASA 2111).

title: Facel

text: Yhdessä Hispano-Suizan kanssa Facel tuotti erikoismetalliosia Rolls-Roycen suihkumoottoreihin.[1]

title: KGHM Polska Miedź

text: KGHM Polska Miedz S.A. (KGHM) on puolalainen kaivosyhtiö ja pörssiyritys, jonka päämaja sijaitsee Lubinssa. Yhtiön osake noteerataan Varsovan pörssissä, jonka keskeisimpien osakkeiden WIG20-osakeindeksissä yhtiön osake oli painoarvoltaan viidenneksi merkittävin osake (13. helmikuuta 2018 paino 6,7 %).

title: PZU

text: PZU eli Powszechny Zakład Ubezpieczeń S.A. on puolalainen täyden palvelun vakuutusyhtiö, jonka päämaja sijaitsee Varsovassa. Yhtiö on perustettu vuonna 1803. PZU:n osake noteerataan Varsovan pörssissä, jonka WIG20-osakeindeksissä yhtiön osake on painoarvoltaan kolmanneksi merkittävin osake (13. helmikuuta 2018 paino 11,8 %). Yhtiö on yksi suurimpia rahoitusalan yrityksiä Puolassa ja itäisen Keski-Euroopan alueella.

title: Facel

text: Kun itsekantavat korit alkoivat vallata alaa sarjavalmisteisten henkilöautojen tuotannossa, Facel menetti isoja asiakkaita ja päätti ryhtyä suunnittelemaan ja valmistamaan omia automalleja. Niissä käytettiin Chryslerin, Volvon ja Austinin moottoreita. Ensimmäinen Vegaksi ristitty malli esiteltiin 1954.

title: Facel

text: Ensimmäiset Facel Vega -mallit oli varustettu aluksi DeSoton ja sitten Chryslerin V8 -moottoreilla. Putkirakenteinen kori, kaksoistukivarsijousitus (double wishbone) edessä ja jäykkä akseli takana olivat tuttuja piirteitä tuon ajan amerikkalaisautoista. 1800-kiloiset Vega-autot olivat myös yhtä painavia kuin amerikkalaiset, mutta tehokkaiden moottorien ansiosta ylsivät 190km/h huippunopeuteen ja alle 10 sekunnin kiihtyvyyteen nollasta sataan.

title: Total

text: Total S.A. on ranskalainen öljy-yhtiö, jonka päämaja on Pariisissa. Totalin toimiala kattaa kokonaisuudessaan öljyn ja kaasun tuotantoketjun raakaöljyn ja maakaasun etsimisestä ja tuotannosta sähköntuottamiseen, aineiden kuljetukseen, jalostamiseen, maaöljytuotteiden markkinointiin ja kansainväliseen raakaöljyn ja öljytuotteiden kaupankäyntiin. Total on myös tärkeä kemianteollisuuden tuotteiden valmistaja. Yhtiö kuuluu kuuden merkittävimmän öljy-yhtiön joukkoon.

title: Facel

text: Facel S.A. oli ranskalainen autojen ja lentokoneiden metalliosien valmistaja, joka vuosina 1954–1964 valmisti myös omia loistoautomalleja nimellä Facel Vega ja Facellia.

title: Facel

text: Alkuvuosien menestyksestä huolimatta Facelin tarina päättyi lokakuussa 1964 tehtaan sulkemiseen. Autonvalmistusta ei koskaan ollut saatu kannattavaksi, vaan sitä oli rahoitettu Facel-yhtiön muilla liiketoimilla. Tappiokierre syveni vuonna 1959 esitellystä Facellia-urheiluautosta ja sen runsaista takuukorjauksista.

title: Pegaso

text: Ranskan Ford-tytäryhtiön (Ford SAF, myöhemmin myyty Simca:lle) ranskalaissuunnittelua edustavan 2,2-litraisen Vedette-henkilöautomallin Aquillon-nimen saanut V8-moottori sijoitettiin myös yhtiön Comète-huippumalliin (1951-1954), joka sai vuodesta 1952 lähtien sen 2,4-litraiseksi kasvatetun version. Vuonna 1954 malliston huipulle tuli Ford SAF:n kuorma-autoissa käytetty, emoyhtiön Mercury-divisioonalta peräisin oleva 3,9-litrainen Mistral V8-moottori Comète-sarjan nopeaksi matka-autoksi tarkoitetussa coupé-huippumallissa Monte Carlo. Simca-kaupan jälkeen huippumallin jäännösvarasto myytiin loppuun nimellä Simca Comète Monte Carlo vuoteen 1955 asti. Korkean hintansa (65% kalliimpi kuin teknisesti samankaltainen Vedette) ja Ranskan yli 2-litraisella moottorilla varustettujen autojen rankan verotuksen takia huippumallien menekki oli vaatimaton: Comète-kokonaistuotanto oli 2195 kappaletta, joista huippumallin osuus oli 699 kappaletta[17]. Monte Carlo-huippumallin korin valmisti ulkopuolinen Facel (1939-1964), joka myöhemmin valmisti omalla nimellään ranskalaisia urheilullisia loistoautoja pääosin Chrysler-yhtymän suurikokoisilla V8-moottoreilla, sekä sittemmin yhtiölle runsaiden vikojensa vuoksi kohtalokkaaksi muodostuneella omalla moottorillaan pienemmässä Facellia-mallissa.

title: CASA

text: Vuonna 1972 yhtiöön sulautettiin toinen espanjalainen lentokonevalmistaja Hispano Aviación S.A, joka oli aikanaan irtautunut Hispano-Suiza -yhtiöstä. Samana vuonna yhtiö liittyi Airbus-konsortioon. Vuonna 1999 CASA yhdistyi Aérospatiale-Matran ja DaimlerChrysler Aerospacen kanssa EADS-yhtiöksi. Tämän jälkeen CASA:n yksiköt saivat nimekseen EADS-CASA. Vuodesta 2009 lähtien CASA on osa Airbus Military-yhtiötä.

title: Facel

text: Useimmat Vega-mallit olivat kaksiovisia hardtopeja ilman keskipilaria, mutta Facel rakensi myös Vega-avoautoja. Kolme neljäsosaa tuotannosta vietiin Ranskan ulkopuolelle, koska Ranskassa autoverotus hyljeksi tehokkaita automalleja.[2]

title: Facel

text: Vuonna 1960 Facel esitteli pienen Facellia-urheiluauton, jonka oli tarkoitus kilpailla Alfa-Romeota ja Mercedeksen suosittua 190 SL -mallia vastaan. Facelliaa markkinoitiin 2+2- ja nelipaikkaisena coupéna sekä avomallina. Amerikkalaismoottorin sijasta Facellia varustettiin 1,6 litran nelisylinterisellä DOHC-moottorilla, jonka suunnitteli Paul Chevalier ja jota valmisti Pont-à-Mousson -yhtiö. Monet muotoiluyksityiskohdat, kuten korinpintaan upotetut ovenkahvat, tulivat pian käyttöön Mercedes-Benzin automalleissa.

title: Talgo

text: Talgo ("Patentes Talgo S.A") on espanjalainen junia valmistava yritys. Yhtiön valmistamia junia ja vaunukalustoa on käytössä Espanjan lisäksi mm. Yhdysvalloissa, Saksassa ja Kazakstanissa. Yhtiö on myös yksi Espanjan suurnopeusjunien (AVE) toimittajista.

title: Alcatel-Lucent

text: Alcatel-Lucent S.A. oli ranskalais-yhdysvaltalainen yhtiö, joka tuotti tietoteknisiä laitteita ja ohjelmistoja sekä palveluita tietoliikenneoperaattoreille ympäri maailmaa 132 eri maassa. Yhtiön pääkonttori oli Pariisissa ja sen Pohjois-Amerikan toimintoja johdettiin Murray Hillissä New Jerseyssä.

title: Repsol

text: Repsol S.A. on espanjalainen öljy-yhtiö. Yhtiö harjoittaa öljyn ja kaasun etsintää, jalostusta ja myyntiä. Lisäksi se omistaa myös voimalaitoksia.

title: Facel

text: Autonkorien rinnalla Facel-Metallon prässäsi peltiosia Delahaye-sotilasmaastoautoihin ja kuorma-autoihin, Simcan ja Somuan kuorma-autoihin, Vespa-, Piaggio- ja Motobécane-skoottereihin sekä Massey-Fergusonin traktoreihin. Ruostumattomasta teräksestä Facel valmisti puskureita, pölykapseleita ja jäähdyttimen säleikköjä Simcalle, Fordille ja Renault’lle.[1]

title: Amica S.A.

text: Amica S.A. on puolalainen kodinkonevalmistaja. Yhtiön tehtaat sijaitsevat Wronkin kaupungissa Puolassa. Yhtiö perustettiin vuonna 1945 ja yksityistettiin vuonna 1994. Vuonna 2001 yhtiö osti tanskalaisen Gram-kylmälaitevalmistajan.

title: Giuseppe Cipriani

text: Cipriani on maailmanlaajuisesti luksusravintolatoimintaa pyörittävän Cipriani S.A. -yhtiön talousjohtaja. Hänen isoisänsä perusti Harry's Barin Venetsiaan vuonna 1931, ja maailmanlaajuiseksi toiminta laajeni vuonna 1985. Yhtiön pääomistaja on Ciprianin isä Arrigo Cipriani.

title: West Caribbean Airways

text: West Caribbean Airways S.A. oli kolumbialainen lentoyhtiö, joka perustettiin 1998. Yhtiön toiminta keskittyi Kolumbian sisäisiin lentoihin ja sen tärkein lentokenttä oli Medellínin Olaya Herreran lentoasema. Yhtiö keskeytti toimintansa syyskuussa 2005 kahden lento-onnettomuuden seurauksena.

title: Facel

text: Facelin luksusauto-osasto perustetiin 1948 tuottamaan Simca Sport -mallin koreja. Osasto tuli tunnetuksi Pininfarinan muotoilemasta erikoiskorista Bentley Mark VI:n alustalle, joka nimettiin Bentley Crestaksi. Vuosina 1951–1955 Facel valmisti koreja Ford Comète -automalliin, mutta tuotanto lopetettiin kun Simca osti Fordin Ranskan-toiminnot.[1]

title: Kemira Chemicals

text: Vuonna 1983 yhtiö siirtyi Nokian hallintaan, ja vuonna 1991 siitä tuli Nokian ja UPM-Kymmenen yhteisyritys, johon oli yhdistetty molempien kemikaalivalmistus. Vuonna 1996 yhtiön omistajaksi tuli Luxemburgissa toimiva "Erikem Luxembourg S.A.," ja vuonna 2000 yhtiö osti pohjoisamerikkalaisen "Huron Tech Corporationin". Erikem myi Finnish Chemicalsin vuonna 2005 Kemiralle.

title: Facel

text: Daninos’n ansiosta Facel pääsi rakentamaan erikoiskoreja Ranskan johtaville autonvalmistajille. Yhdessä l'Aluminium Français -yhtiön kanssa Facel suunnitteli kokoalumiinisen Panhard Dyna X -automallin ja rakensi 45000 kappaletta sen koreja.[1]

title: Bank Zachodni WBK

text: Bank Zachodni WBK S.A. (BZ WBK) on puolalainen pankkipalveluita tarjoava pörssiyritys, jonka kotipaikka on Wrocław. Yhtiö on perustettu vuonna 1989. Yhtiön osake noteerataan Varsovan pörssissä, ja on mukana keskeisessä WIG20-osakeindeksissä (13. helmikuuta 2018 painolla 5,7 %).

title: Petrobras

text: Petrobras (Petróleo Brasileiro S.A.) on brasilialainen valtio-omisteinen öljy-yhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Rio de Janeirossa. Yhtiö perustettiin 1953 Getúlio Vargasin toimiessa presidenttinä. Vaikka yhtiö menetti monopolinsa 1990-luvun lopulla, se on yhä merkittävä toimija alalla yli kahden miljoonan barrelin päivätuotannollansa. Lisäksi yhtiö omistaa mm. öljynjalostamoja ja -tankkereita.

title: Facel

text: Vuoden 1959 malleihin otettiin yhä isompi, nyt 5,8 litran ja pian 6,8 litran Chrysler V8 -moottori. Vuonna 1962 esiteltiin entistä kevyempi ja elegantisti muotoiltu Facel Vega II.

title: Cubio

text: Cubion omisti aiemmin luxemburgilainen sijoitusyhtiö "Complus Holding S.A." Omistajan taustalla oli samoja teleoperaattoreita, jotka omistivat venäläisen MegaFon-teleoperaattorin. Vuonna 2007 yhtiö ilmoitti omistajakseen virolaisen yhtiön "General DataComm International". Myöhemmin pääomistaja oli tiettävästi Imaqliq.

title: Facel

text: Facel (Forges et Ateliers de Constructions d’Eure-et-Loir) perustettiin 1939 Pariisin länsipuolelle Courbevoien esikaupunkiin valmistamaan komponentteja Bronzavian sotilaslentokoneisiin. Vuonna 1945 Facel alkoi valmistaa avo- ja coupé-erikoismallien koreja Simcalle, Fordille, Panhardille ja Delahayelle.

title: Facel

text: Siirtyminen amerikkalaismoottoreista ranskalaiseen oli Facellian ja koko automerkin suuri virhe. Moottorin nokka-akseleissa oli vain kaksi laakerointia tavanomaisten neljän tai viiden sijasta, mikä aiheutti venttiilien epätarkkaa ajoitusta ja rikkoutumista. Yhtiön uusi johtaja, öljyalalta tullut André Belin, antoi määräyksen korjata kaikki rikkoutuneet Facellia-moottorit takuutyönä, ja Facellian seuraavaan malliversioon otettiin moottori Volvolta. Tätä Facellia-versiota valmistettiin noin 1100 kappaletta – enemmän kuin mitään muuta Facelin automallia, mutta silti liian vähän kannattavaan toimintaan pääsemiseksi. Viimeisenä uutuutena esiteltiin Austin Healeyn 2,8-litraisella moottorilla varustettu Facel 6-malli, mutta niitä tehtiin vain 30 kappaletta. Facelin tehtaat suljettiin 1964.


query: Pystyykö banaanikärpänen talvehtimaan Suomessa?

title: Banaanikärpänen

text: Vaikka banaanikärpänen on tavallinen vieras suomalaisissakin kodeissa, se ei pysty talvehtimaan Suomessa vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä. Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi hedelmien mehua ja mahlaa. Toukat elävät esimerkiksi mahlassa tai maahan pudonneissa marjoissa ja hedelmissä syöden nesteitä sekä hiivoja ja muita mikro-organismeja.

title: Lakka (kasvi)

text: Lakka on yksi tyypillisimmistä suokasveista. Sitä esiintyy rämeillä, nevoilla, korvissa, kalliosoistumissa ja nummilla.[4] Se muodostaa usein laajoja ja runsaita kasvustoja, ja monilla suoalueilla se on vallitseva kasvilaji. Usein puhutaankin varsin oikeutetusti lakkasoista, joissa lakan kukat ja marjat erottuvat maastossa silmiinpistävänä mattona. Lakan kasvualustan vaatimuksena on kosteus ja happamuus (pH 3,5–5,0). Ojitetulla suolla lakat lakkaavat vähitellen tuottamasta kukkia ja katoavat lopulta kokonaan. Myöskään suolaista maaperää ne eivät kestä. Lakka pystyy talvehtimaan alle −40 celsiusasteen lämpötilassa, minkä ansiosta se on yksi pohjoisimmaksi levinneistä kukkakasveista. Lakan pahin tuholainen on hillanälvikäs (Galerucella sagittariae) eli hillakuoriainen, jonka toukat ja aikuiset syövät kasvin lehtiä.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on kosmopoliitti laji, joka on levinnyt kaikkialle maailmaan.[7][8] Sitä tavataan luonnossa myös Suomessa.[9][7] Laji ei kuitenkaan pysty talvehtimaan Suomessa muutamien muiden suvun lajien tavoin, vaan kanta on riippuvainen Baltian maista saapuvista ja osin myös kauppojen hedelmien mukana tulevista yksilöistä.[7][10] Sen sijaan esimerkiksi lähisukuinen D. littoralis pystyy selviämään talven yli jopa pohjoisimmassa Suomessa.[10] Yhteensä luonnonvaraisia Drosophila-kärpäsiä Suomessa tavataan noin 30 lajia.[7] D. melanogaster</i>in luonnonkanta on runsaimmillaan loppukesästä, jolloin kärpäsiä etsiytyy ihmiskoteihin. Banaanikärpäset, kuten muutkin mahlakärpäset, viihtyvät kosteissa ja varjoisissa paikoissa. Ne ovat aktiivisimmin liikkeellä pääasiassa illalla.[11]

title: Nokikana

text: Nokikana on muuttolintu. Nokikanat lähtevät Suomesta syys–lokakuussa talvehtimaan Keski- ja Etelä-Eurooppaan. Ne saapuvat takaisin Suomeen maaliskuun lopulla tai huhtikuun alussa.

title: Telkkämäen perinnetila

text: Vanhan muistisäännön mukaan kavionalalle kylvettiin yksi tai "lötön" (tuohinen "jalkine") alalle kolme siementä. Yhdestä siemenestä versoo aikanaan jopa parikymmentä kortta. Ruis talvehtii talven kaskessa. Telkkämäessä on todettu, että rukiin talvehtimista parantaa ikiaikainen tapa polkea rukiin oraat alkutalvesta maata vasten. Tiedetään myös, että rukiin talvehtimista auttaa se, jos jänikset syövät oraan syksyllä.

title: Kulorastas

text: Suomen pesimäkannaksi on arvioitu noin 40 000–70 000 paria. Suomeen jää joskus talvehtimaan vain parisenkymmentä yksilöä. Pohjoinen levinneisyysraja noudattaa yhtenäisen mäntymetsävyöhykkeen pohjoisrajaa. Laji taantui Suomessa voimakkaasti 1950-luvulla, mutta kannat ovat elpyneet. Nykyisin kulorastaita esiintyy koko maassa aina mäntyrajalle saakka. Laji on Etelä-Suomessa melko harvalukuinen. Laji vaikuttaa kuitenkin runsastuneen 2000-luvulla.

title: Banaanikärpänen

text: Naaraat laskevat suurin piirtein 400 munaa sopivalle alustalle noin viisi kappaletta kerrallaan. Kooltaan 0,5 mm:n mittaiset munat kuoriutuvat 12–15 tunnin kuluttua (25°C:ssa) ensimmäisen toukkavaiheen toukiksi. Toukat kasvavat noin neljä päivää, luoden nahkansa kaksi kertaa noin 24 ja 48 tunnin kuluttua kuoriutumisesta. Ensimmäisen nahanluonnin jälkeen toukkia kutsutaan toisen toukkavaiheen toukiksi, ja kolmas toukkavaihe alkaa toisen nahanluonnin jälkeen. Tämän jälkeinen kotelovaihe ja metamorfoosi kestävät neljä päivää, jonka kuluttua aikuiset kuoriutuvat. Naaraat ovat parittelukypsiä noin 8–12 tunnin kuluttua kuoriutumisesta. Aikuinen banaanikärpänen elää noin 30 päivää.[1]

title: Naurisperhonen

text: Levinneisyysalue käsittää Euroopan, Pohjois-Afrikan ja Aasian Japaniin saakka. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Esiintymisalue vaihtelee vaellusten myötä, pohjoisosissa sitä tavataan vain satunnaisena vaeltajana. Suomessa naurisperhosella ei ole vakituista kantaa, ainoastaan lauhoina talvina sen on todettu pystyneen talvehtimaan maan eteläosissa. Se on Suomessa melko harvinainen ja tavataan yleensä yksitellen. Vaeltavia yksilöitä tavataan Etelä-Suomessa lähes vuosittain, Keski-Suomesta pohjoiseen satunnaisesti.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on useimpien kärpäslajien tavoin erittäin taitava lentäjä. Sen siivet pystyvät lyömään jopa 220 kertaa sekunnissa.[16] Lentävä banaanikärpänen on myös hyvin ketterä, sillä se voi muuttaa lentosuuntaansa yhdeksänkymmentä astetta jopa alle viidessäkymmenessä millisekunnissa.[17] Banaanikärpäsellä, kuten todennäköisesti monilla muillakin kärpäsillä, näköhermot ovat myös suoraan yhteydessä siipilihaksiin. Tämä mahdollistaa kärpäsen erittäin nopean reagoinnin liikkeeseen, jopa ilman aivojen väliintuloa.[16]

title: Västäräkki

text: Västäräkki pesii Euroopassa ja Aasiassa sekä myös Pohjois-Afrikassa. Se on paikkalintu lauhkeimmilla esiintymisalueillaan, mutta muilta alueilta se lentää talvehtimaan Afrikkaan. Suomessa pesii noin 800 000 paria västäräkkejä. Keväällä ne palaavat huhtikuussa, syksyllä lähtevät elo–syyskuussa, osa vasta lokakuussa. Muutamia yksilöitä yrittää talvehtimista vuosittain.

title: Ampuhaukka

text: Ampuhaukka pesii koko maassa, ja se on yleisin Pohjois-Suomessa. Laji muuttaa talvehtimaan Länsi- ja Etelä-Eurooppaan. Levinneisyysalue käsittää Euroopan ja Aasian pohjoisosat. Euroopan pesimäkanta on 11 500–18 500 paria, joista Britteinsaarilla 1400, Suomessa 2300, Ruotsissa 3000–5000 ja Virossa 50–100 paria.

title: Banaanikärpänen

text: Ravinnokseen mahlakärpäslajit imevät käymistilassa olevia nesteitä, esimerkiksi sokeripitoisia hedelmiä ja puiden mahlaa. Toukat elävät mahlassa, sienissä, maahan pudonneissa marjoissa ja pilaantuneissa hedelmissä syöden niiden nesteitä sekä erityisesti niissä kasvavia hiivoja ja muita mikro-organismeja.[11] Banaanikärpänen pystyy tunnistamaan makean ja kitkerän maun, mutta ei esimerkiksi chilipippurille tyypillistä polttavaa kapsaisiinia.[12]

title: Hippiäinen

text: Osa hippiäisistä muuttaa Keski-Eurooppaan talvehtimaan ja palaa sieltä huhtikuussa. Lähes puolet hippiäisistä jää kuitenkin talvehtimaan Suomeen, ja ankarat pakkastalvet saattavat johtaa koko talvehtijakannan menehtymiseen. Suomen pakkasiin jääminen kuitenkin hyödyttää talvehtijoita: ne saavat vallatuksi parhaat pesimäpaikat ennen muuttajia. Kylminä talviöinä hippiäinen voi pudottaa ruumiinlämpöään kymmenen astetta, mutta silti ero ulkoilmalämpötilaan voi olla jopa 50–70 astetta. Energian saamiseksi tulipalopakkasilla hippiäisen täytyy löytää n. 3 grammaa ravintoa päivässä. Talvella hippiäiset lyöttäytyvät tiaisparvien matkaan.

title: Horkkahyttyset

text: Horkkahyttyslajit ovat aktiivisia auringonlaskusta auringonnousuun eli lentävät ja pistävät öisin. Suomessa horkkahyttyslajit pystyvät talvehtimaan aikuisina, ja tällöin niitä voi tavata asumuksista ja varastoista.

title: Koloradonkuoriainen

text: Laji ei pysty yleensä talvehtimaan Suomen leveysasteilla, mutta varmoja havaintoja talvehtimisestakin on tehty vuonna 2012. Koloradonkuoriaisia hävitetään pyretroidella, sekä maassa olevia koteloita liekityksellä.

title: Punarinta

text: Punarinta on muuttolintu pohjoisessa ja idässä. Suomeen punarinnat saapuvat huhti-toukokuussa ja syysmuutto tapahtuu syys-lokakuussa. Suomessa pesivät punarinnat talvehtivat lähinnä Euroopan eteläosissa. Jotkin yksilöt yrittävät talvehtimista Suomessakin.

title: Mustapääkerttu

text: Pohjoisessa ja idässä mustapääkerttu on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Euroopassa ja Afrikassa. Lännessä ja etelässä laji on paikkalintu tai lyhyen matkan muuttaja. Keväällä ensimmäiset mustapääkertut saapuvat Suomeen toukokuun alussa ja pääosa puolivälistä lähtien. Syysmuutto alkaa elokuussa ja loppuu vähitellen lokakuun aikana. Joitakin yksilöitä jää yrittämään talven viettoa Suomeenkin, etenkin hyvinä pihlajanmarjasyksyinä. Yleensä Suomessa talvehtimista yrittävät yksilöt kuolevat ennen kevättä, mutta jotkut yksilöt ovat selvinneet kevääseen ruokintapaikkojen turvin.

title: Palmuripsiäinen

text: Palmuripsiäinen ("Thrips palmi") on aikuisena noin 1 mm:n mittainen trooppinen tuhohyönteinen, joka viihtyy erityisesti orkideojen kukinnoissa. Palmuripsiäinen muistuttaa erityisesti tupakkaripsiäistä ("Thrips tabaci") ja lavaripsiäistä ("Thrips nigropilosus"), mutta palmuripsiäisen tunnistaminen muista ripsiäisistä on vaikeaa ja vaatii usein laboratoriotutkimusta. Se ei luonnostaan elä Suomessa, vaan se tulee yleensä Aasiasta saapuvien leikko-orkideoiden mukana. Palmuripsiäinen ei pysty talvehtimaan lauhkealla tai boreaalisella ilmastovyöhykkeellä ulkona, mutta kesäaikaan pystyy tuottamaan 2-3 sukupolvea ulkona lauhkean vyöhykkeen oloissa. Palmuripsiäinen kuuluu niin sanottuihin karanteenituhoojiin, joiden havaitseminen tulee ilmoittaa kasvinsuojeluviranomaisille. Palmuripsiäinen voi levittää tospoviruksiin kuuluvaa tomaatin pronssilaikkuvirusta eli TSWV:ta ("Tomato spotted wilt virus") ja palsamin kuoliolaikkuvirusta eli INSV:ta ("Impatiens necrotic spot virus").

title: ARA Almirante Irízar

text: Jäänmurtajaksi laiva on poikkeuksellinen siksi, että se pystyi kuljettamaan 130 henkisen miehistön lisäksi noin 100 matkustajaa ja melkoisesti lastia. Nykyisin murtajalla on miehistöä 135 henkeä ja se voi kuljettaa 45 matkustajaa. Paitsi että laiva pystyy murtamaan metrin paksuista kiintojäätä ja läpäisemään syöksyillä kuusimetrisiä ahtojäitä, sen suunnittelussa oli vaatimuksena että se pystyy talvehtimaan Etelämantereella 210 henkilöä kyydissään.

title: Lampisiippa

text: Lampisiippa ("Myotis dasycneme") on Suomessa harvinainen lepakko. Se on tavattu talvehtimassa Suomessa ensimmäisen kerran vasta vuonna 2002 ja viihtyy todennäköisesti vain etelärannikolla. Laatokalla ja Virossa se on suhteellisen yleinen.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpäset pyrkivät parittelemaan mahdollisimman pian kuoriutumisensa jälkeen. Naaraat ovat halukkaita paritteluun jo 8–12 tuntia kuoriutumisesta.[13] Sitä nuorempia, parittelemattomia naaraita kutsutaan usein virgiineiksi naaraiksi.[14] Banaanikärpäskoiraan kosiokäyttäytyminen muodostuu viiden toiminnon sarjasta, jonka se suorittaa houkutellakseen naaraita parittelemaan kanssaan. Ensin koiraat suoristavat itsensä ja värisyttävät siipiään kosioäänen muodostamiseksi. Pian sen jälkeen koiras siirtyy matalana naaraan takaruumiin taakse ja alkaa kosketella naaraan genitaaleja jaloillaan ja imukärsällään. Lopulta koiras käyristää takaruumistaan ja yrittää parittelua. Naaras voi torjua koiraan joko siirtymällä kauemmas tai työntämällä munanasettimensa ulos. Onnistunut parittelu kestää 10 minuuttia, jonka aikana koiras siirtää satoja siittiöitä naaraaseen. Naaras pystyy säilömään spermaa, joka voi joutua siten myös kilpailemaan munasolujen hedelmöityksestä muiden koiraiden siittiöiden kanssa.[15]

title: Telkkä

text: Telkkien muutto alkaa jo heinäkuussa ja jatkuu marraskuulle asti. Ne palaavat maalis-huhtikuussa.[3] Talvehtimisalueet ovat Itämeren eteläosissa ja Pohjanlahden rannikolla. Venäjän kanta muuttaa Keski-Eurooppaan ja Väli- ja Mustanmeren rannikolle.[5] Telkkä talvehtii melko yleisesti Suomessakin; Suomeen jää vuosittain noin 20000 telkkää talvehtimaan.[3]

title: Tuulihaukka

text: Levinneisyysalue on hyvin laaja, käsittäen lähes koko Euraasian. Euroopan kanta on 250 000–350 000 paria, joista Britteinsaarilla 60 000. Parimäärä Suomessa on 1 000–2 500. Tuulihaukka muuttaa Keski- ja Etelä-Eurooppaan ja Pohjois-Afrikkaan. Joitakin yksilöitä jää Suomeen talvehtimaan hyville myyräapajille.

title: Pellavahatikka

text: Pellavahatikka kasvaa rikkakasvina pellavapelloilla. Lajin häviämisen syynä on ollut paitsi pellavan viljelyn väheneminen ja rikkakasvien torjunta, myös puhtaamman siemenviljan käyttö. Pellavahatikka ei Suomen oloissa pysty luontaisesti talvehtimaan, joten sen siemenet säilyivät talven yli vain talvehtimalla siemenviljan seassa sisätiloissa.

title: Hirvi

text: Hirven elinympäristöä ovat pohjoisen havumetsävyöhykkeen ja lauhkean vyöhykkeen metsät.[5] Pohjoisella levinneisyysalueella hirvi käyttää säännöllisesti kesäisin pensastundraa. Jotkin yksilöt jäävät myös talvehtimaan tundran pensaikkoisiin jokilaaksoihin. Jäämeren rannikon vuonoissa kesänsä viettävät hirvet muuttavat myös sisämaahan talvehtimaan.[4] Hirvi elää mielellään yhtenäisissä nuorissa havu- ja sekametsissä. Hirvi voi myös asua suhteellisen lähellä harvaa asutusta.[6]

title: Kiuru

text: Kiuru pesii Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikan vuorilla. Pääosassa esiintymisaluettaan se on muuttolintu. Suomeen se palaa varhain keväällä "("Kuu kiurusta kesään..."" ). Länsiosissa se on paikallismuuttaja siirtyen alavammille maille tai rannikoille. Suomessa kiuru pesii koko maassa, runsain se on lounaisessa pelto-Suomessa, harvinainen pohjoisimmassa Lapissa. Kiuru on paikoin voimakkaasti vähentynyt. Syysmuutto tapahtuu melko huomaamattomasti syys-lokakuussa. Joitakin yksilöitä jää vuosittain talvehtimaan. Suomalaiset kiurut talvehtivat Länsi-Euroopassa.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen (Drosophila melanogaster) on pieni kellanruskea mahlakärpäslaji, joka on jo vuosikymmenten ajan ollut yksi kokeellisen biologisen tutkimuksen tärkeimmistä malliorganismeista. Yleiskielessä banaanikärpäsellä voidaan tarkoittaa myös koko mahlakärpästen heimoa tai useita muita Drosophila-suvun lajeja, joista monet ovat Suomessa huomattavasti D. melanogaster -lajia yleisempiä.

title: Mahlakärpäset

text: Mahlakärpäset "(Drosophilidae)" ovat monimuotoinen ja kosmopoliitti kärpäsheimo. Heimon kärpäset ovat pieniä, vain noin 1–6 mm pitkiä. Lajeja tunnetaan yhteensä noin 2000, joista Suomessa tavataan noin 30. Heimon tunnetuin edustaja on banaanikärpänen "Drosophila melanogaster", joka on myös yksi yleisimmin biologiassa käytetyistä malliorganismeista.

title: Banaanikärpänen

text: Banaanikärpänen on kellanruskea, raidallinen ja punasilmäinen pieni kärpänen. Banaanikärpänen on sukupuolidimorfinen laji, eli sen koiraan ja naaraan ulkonäöt poikkeavat toisistaan. Naaraat ovat noin 2,5 millimetriä pitkiä, ja koiraat ovat hieman tätä pienempiä. Sukupuolten välisiä muita eroja ovat esimerkiksi koiraan peräaukon ja sukupuolielimien ympärillä olevat piikkimäiset karvat ja koiraan ensimmäisessä raajaparissa sijaitsevat sukaskimput (), jotka puuttuvat naaraalta. Koiraan takaruumis on kapeampi, sen kärki tummempi eivätkä takaruumiin alapuoliset sukupuolielimet ole yhtä selvästi näkyvillä koirailla kuin naarailla.[1]

title: Sisilisko

text: Sisilisko on päiväaktiivinen ja vaihtolämpöisenä se suosii aurinkoisia kohtia. Sisilisko on taitava kiipeilijä ja se pystyy kiipeämään myös pystysuorilla pinnoilla. Sisilisko osaa myös uida sujuvasti. Vaaratilanteissa sisilisko pakenee maaonkaloihin, ja hätätilanteessa se kykenee irrottamaan häntänsä harhauttaakseen ahdistelijaansa. Häntä kasvaa ajan kuluessa takaisin, joten sisiliskot eivät jää hännättömiksi. Monien muiden liskojen tapaan ne kuitenkin keräävät vararavintoa häntäänsä, joten hännän irtoaminen loppukesästä voi haitata liskon talvehtimista.