query: Kuinka paljon fasaanit painavat?

title: Fasaani

text: Fasaanikoiraan vartalo on tiilenpunainen tai kuparinruskea ja vihreäpilkkuinen.[1] Pyrstö on pitkä, poikkiraitainen ja kärkeä kohti suippeneva.[1] Pää on vihreän, siniharmaan ja punaisen kuvioima ja metallinkiiltoinen. Suhteellisen pienen pään takaosassa on pienet tupsut. Kaulan ympäri kulkee yleensä vaalea rengas, jonka muoto vaihtelee yksilöittäin, ja joka saattaa toisilta yksilöiltä puuttua kokonaan.[2] Naaras on paljon huomaamattomampi ja muistuttaa harmaanruskeankirjavassa höyhenpuvussaan muiden kanalintujen naaraita, mutta eroaa niistä pitkän ja kapean pyrstönsä avulla.[3] Fasaanikoiras on pyrstö mukaan luettuna 70–90 cm ja naaras 53–70 cm pitkä.[3] Koiraan pisimmät pyrstösulat voivat olla jopa puolen metrin mittaisia.[2] Vartalon osuus on 35–45 cm.[3] Fasaanin siivenpituus on 21–25 cm[2] ja siipien kärkiväli on 70–90 cm.[4] Koiras painaa yleensä 1–1,3,[2] joskus jopa 1,7 kg[4] ja naaras 0,7–1,2 kg.

title: Helmikana

text: Helmikanaa myös tarhataan ja sen lihaa myydään monissa kaupoissa. Erityisesti Ranskassa tuotetaan paljon tämän linnun lihaa. Se on tummaa ja sen maku muistuttaa fasaanin lihaa.

title: Picardienspanieli

text: Picardienspanielia kuvataan oppivaiseksi ja sinnikkääksi metsästyskoiraksi, joka on myös lempeä ja miellyttävä perhekoira. Ranskassa rotua käytetään ensisijaisesti metsässä ja suolla fasaanien ja lehtokurpan metsästyksessä. Kotimaassaan sitä voidaan käyttää myös sorsien ja jänisten metsästyksessä. Rotu on etevä liikkumaan lähes kaikenlaisessa maastossa eikä epäröi hypätä veteen. Se voi myös palvella kohtuullisesti noutajana mikäli tarpeen. Rotu voi sopeutua myös kaupunkielämään mutta rakastaa avointa maastoa ja tarvitsee suhteellisen paljon liikuntaa.

title: Hinta

text: Mikrotaloustieteellisessä analyysissa tutkitaan, kuinka hinnat määräytyvät. Hintojen määräytymisen logiikka on yksinkertainen, mutta taloustieteellisiä menetelmiä tarvitaan sen selvittämiseen kuinka paljon esimerkiksi kysynnän ja tarjonnan muutokset vaikuttavat hintoihin tai kuinka paljon hintojen muutokset vaikuttavat kysyntään ja tarjontaan. Tässä käytetään muun muassa x,y-akselistossa sijaitsevia kysyntä- ja tarjontakäyriä ja erilaisia joustoja.

title: Imetys

text: Vauvan itkuisuus, kuinka usein hän käy rinnalla tai kuinka paljon äiti saa lypsettyä maitoa rinnoista, ei kerro sitä kuinka paljon vauva saa itse imettyä maitoa. Huono imuote heikentää maidon siirtymistä rinnasta vauvaan.

title: Fasaani

text: Fasaaneja tarhataan yleisesti metsästystä varten, myös Suomessa.[3] Lajin metsästysaika Suomessa on syyskuun 1. päivästä helmikuun viimeiseen päivään.[11] Vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 16000–76000 yksilöä.[12] Pyynti tapahtuu yleensä pelloilla, ja siinä käytetään apuna koiria.[4] Fasaanin lihaa myydään ravintoloihinkin, ja sen höyheniä voidaan käyttää perhojen tekemiseen.[7]

title: Viherfasaani

text: Viherfasaani eli japaninfasaani ("Phasianus versicolor") on Aasiassa elävä peltokanalintu. Se on läheistä sukua tavalliselle fasaanille ("Phasianus colchicus"), ja joidenkin asiantuntijoiden mielestä viherfasaani olisi vain fasaanin alalaji. Viherfasaanilla koiras on kookkaampi kuin naaras. Viherfasaani on Japanin kansallislintu.

title: Musiikin vaikutukset

text: Mieltymys rytmiin ja melodiaan on ihmisellä lapsesta asti. On kuitenkin vielä epäselvää, kuinka paljon musiikillista kykyä voi lisätä harjoittelulla ja kuinka paljon musikaalisuus on aivojen synnynnäinen ominaisuus. On kuitenkin havaittu, että eri soitinten soittajien välillä on eroja: tutkimuksen mukaan esimerkiksi viulisteille kehittyisi muiden soitinten edustajia tarkempi sävelkorva.

title: Budjetti

text: Suomessa budjettineuvotteluiden yhteydessä jakovaralla tarkoitetaan julkisen talouden liikkumavaraa. Sillä viitataan budjetin osaan, joka ei ole sidottu aikaisemmin sovittuihin tai muutoin pakollisiksi katsottuihin menoihin. Käsitteen jakovara käyttö suomalaisessa talouspoliittisessa keskustelussa yleistyi ennen maaliskuun 2007 eduskuntavaaleja, jolloin julkisuudessa keskusteltiin siitä, kuinka paljon julkisen sektorin menoja olisi vara lisätä ja kuinka paljon veroja keventää.

title: SimPark

text: Budjetista on nähtävissä kaikki puiston tulot ja menot, kuinka paljon rahaa jäi viime vuodelta, sekä kuinka paljon rahaa on käytettävissä. Menotaulukossa on erikseen lajiteltuna kasveihin, eläimiin, ja rakennelmiin käytetyt rahat, ja tulotaulukossa veronpalautus, puiston tulot, ja ekopalkinnot.

title: Yunnan

text: Koska maasto on vaihtelevaa, on sitä alueen kasvillisuus ja elämistökin. Yunnan koostuu muutanmista etelä-pohjoissuuntaisista vuorijonoista, ja niiden välisissä laaksoissa virtaa suuria jokia. Eri laaksojen ja vuoristojen kasvillisuus ja eläimistö voivat vaihdella keskenään paljonkin. Koska pohjoisessa esteenä on Himalaja, puhaltaa päätuuli laaksoissa etelän suuntaan. Näin alueelle pääsee lämmintä ja kosteaa ilmaa suppilomaisia jokilaaksoja pitkin. Etelä-Yunnanissa elävät niin gibbonit, eräät fasaanit kuin intiannorsutkin. Pohjois-Yunnanin lumisilla, havumetsäisillä vuorilla taas elää ilveksiä, susia, karhuja ja apinoita, jotka ovat sopeutuneet lumisiin havumetsä-olosuhteisiin.

title: Interpolaatio

text: Puuttuvien funktion arvojen estimointiin löytyy lukuisia eri interpolointimenetelmiä. Niiden antamat tulokset vaihtelevat, joten tekijän tulisi harkita käytettävän algoritmin ominaisuuksia, jotta tulokset olisivat tarkoituksenmukaiset. Huomiota tulisi kiinnittää ainakin seuraaviin asioihin: Kuinka tarkasti estimaatit seuraavat luonnollista ilmiötä? Kuinka paljon tarvitaan esitietoa? Kuinka työlästä on laskea algoritmin vaatimat välivaiheet? Kuinka sileä on interpoloitu käyrä?

title: Jäätikön massatase

text: Jäätikön massatase kuvaa sitä, kuinka paljon jäätikölle kertyy tai sieltä poistuu jäätä. Se määritellään jäätikön akkumulaation (kuinka paljon jäätä kaikkiaan kertyy) ja ablaation (kuinka paljon sitä poistuu) erotuksena. Massatase voidaan laskea mille tahansa jäätikön pisteelle minä ajanhetkenä hyvänsä, mutta yleensä sillä tarkoitetaan koko jäätikön massan muutosta vuodessa.

title: Eläkeuudistus 2017

text: Vanhuuseläkkeen alarajan lisäksi jokaiselle ikäluokalle määritellään tavoite-eläkeikä. Se on ohjeellinen eläkeikä, joka kertoo kuinka pitkään kannattaa vähintään työskennellä, jotta eläkkeen saa ikään kuin "täysimääräisenä" ilman elinaikakertoimen aiheuttamaa vähennystä. Uudistuksen jälkeen eläkevakuutetuille lähetetään 5 vuotta ennen vanhuuseläkeiän alarajaa arvio, paljonko elinaikakerroin leikkaa eläkettä ja kuinka paljon lisätyöskentelyä vähentämätön eläke edellyttää.

title: David Sklansky

text: Sklansky-dollarit on pokeriterminologiassa käytetty termi, joka on saanut nimensä David Sklanskyn mukaan. ”Sklansky-dollarit” kertovat sen rahamäärän, jonka pelaaja voi odottaa voittavansa pelattavasta kädestä oman kätensä sen hetkisen pottiosuuden (voitto-osuuden) mukaan. Oikeat dollarit kertovat kuinka paljon todellisuudessa voitit tai hävisit potista, ”Sklansky-dollarit” kertovat kuinka paljon sinun olisi pitänyt todennäköisyyksien mukaan voittaa.

title: Renegades (Agentsin albumi)

text: "”Olen tyytyväinen että saatiin mukaan niin paljon alkuperäisjäseniä. Albumia tehdessä tunnelma studiossa olikin melko nostalginen. Tavoitteena ei ollut kuitenkaan tehdä tribuuttilevyä, vaan muistuttaa tämän levyn kautta kuinka hieno ja tuottelias yhtye The Renegades on ollut, ja kuinka paljon yhteen musiikki on Agentseihin vaikuttanut”" kertoo Esa Pulliainen.

title: Vaaleakanahaukka

text: Lintu on noin 40–55 cm pitkä, ja sen siipien kärkiväli on 70–110 cm. Naaraat painavat noin 680 g ja ovat koiraita paljon suurempia. Koiraat painavat keskimäärin 350 g.

title: Fasaanit (suku)

text:
Sukuun kuuluvia lajeja ovat fasaani ja viherfasaani, joita tavataan Japanissa. Japanista laji on alalajien avulla levinnyt Kaukasukselta Kiinan itäosiin ja Formosalle. Metsästystä varten fasaania on istutettu suureen osaan Pohjois-Amerikkaa ja lähes koko Eurooppaan sekä Havaijille. Alkuperäistä istutettua muotoa on risteytetty kiinalaisen sepelfasaanin kanssa. Suomessa istuttaminen aloitettiin jo 1900-luvun alussa.
Länsimaisessa symboliikassa fasaani ei ole tärkeä lintu. Se on käsitetty rinnakkaiseksi feeniks-linnulle, etenkin kultafasaani, jonka uloste antoi antiikin kansanuskomusten mukaan voimaa. Kiinassa fasaanin käheää huutoa on pidetty ukkosen vertauskuvana, sateen ennusmerkkinä ja liitetty maailmankaikkeuden alkuprinsiippiin jangiin. Fasaanin on uskottu kykenevän muuttamaan itsensä osteriksi tai käärmeeksi ja olevan sitten jinin ruumiillistuma (ks. jin ja jang). Kultafasaani oli yksi keisarin kahdestatoista arvomerkistä ja symboloi kuningatarta. Silti se on herättänyt enemmän kielteisiä kuin myönteisiä mielikuvia. Fasaanin huutoa on pidetty tulvan, siveettömyyden, viettelyksen ja yliluonnollisen turmion vertauskuvana.

title: Ekologinen selkäreppu

text: Ekologinen selkäreppu tarkoittaa luonnonvaroja, joita tarvitaan jonkin tuotteen koko elinkaaren eli valmistuksen, kuljetuksen ja käytön aikana. Näiden summasta vähennetään tuotteen oma paino . Kun halutaan tietää, kuinka paljon johonkin tuotteeseen tai palveluun on kulunut luonnonvaroja, voidaan ekologista selkäreppua käyttää mittarina. Tuotteen ekologinen selkäreppu on lähes aina painavampi kuin tuote itse. Luonnonvaroja, jotka on tarvittu tuotteen valmistamiseksi, mutta eivät ole mukana lopputuotteessa kutsutaan piilovirroiksi.

text: Sinun numerosi? – Kuinka monta on liian paljon? () on ensi-iltansa suomessa 28. lokakuuta 2011 saanut yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Elokuvan ohjasi Mark Mylod ja käsikirjoituksesta vastasivat Gabrielle Allan ja Jennifer Crittenden. Pääosassa näyttelevät muun muassa Anna Faris ja Chris Evans.

title: Konvektio

text: Meteorologiassa käydään keskustelua siitä, kuinka paljon kupla vaihtaa energiaa ympäristönsä kanssa ("entrainment") ja kuinka paljon jäähtyminen johtuu pelkästä paine-erosta kaasujen yleisen tilanyhtälön mukaan.

title: Pokémon Red ja Blue

text: Pokémoneilla on erilaisia tunnuslukuja: Attack-luvun perusteella määräytyy, kuinka paljon hahmon fyysiset iskut tekevät tuhoa, Defence-luvun perusteella taas kuinka paljon hahmo kestää fyysisiä iskuja. Pokémon, jolla on korkeampi Speed-luku, tekee vuoron ensimmäisen liikkeen. Special-luvun perusteella määräytyy, kuinka voimakkaita hahmon erikoisiskut ovat ja kuinka hyvin se kestää vastustajan erikoisiskuja. Lisäksi näitä lukuja voi ottelun aikana tietyillä liikkeillä väliaikaisesti nostaa tai laskea.

title: Lennätin

text: Lennätin oli ensimmäinen viestintäväline, jolla pystyttiin luomaan lähes välittömät kansain- ja mannertenväliset yhteydet. Tämän muutoksen seuraukset olivat mullistavia. Lennättimen ansiosta sanomalehdet pystyivät kertomaan maailman tapahtumista tuoreeltaan. Liike-elämän, erityisesti kaupankäynnin, rytmi muuttui: nyt ei enää merkinnyt niin paljon, missä tavaraa oli, kuinka paljon se maksoi ja kuinka nopeasti se oli toimitettavissa. Kilpailukykyisenä säilyminen vaati lennättimen käyttämistä.

title: Hempelin–Oppenheimin malli

text: Mallissa tieteellinen selittäminen muotoillaan seuraavien termien avulla: Hempelin alkuperäisen version vaatimukset deduktiivis-nomologiselle selitykselle olivat seuraavat:Lopullinen päätelmä tehdään etsimällä suhde selittävän S:n ja selitettävän P:n välillä; käytännössä tämä tarkoittaa sitä, kuinka laajasti ja kuinka tarkasti ilmiö P on deduktiivisesti johdettavissa S:stä eli kuinka paljon S selittää P:tä siten, että se samalla rajaa ulkopuolelleen mahdollisimman paljon sellaista, mikä ei ole P.

title: Sapiéntza

text: Sapiéntzalla kasvaa välimerenkasvillisuutta, kuten heinäkasveja, kermestammi, lännenmansikkapuu, myrtti, mastiksipistaasi ja öljypuu. Saarelle on tuotu Kreetan saarelta uhanalaisia "kri-kri"-villivuohia ("Capra aegagrus creticus"). Sapiéntzalle on tuotu myös lampaita ja fasaaneja. Vuosittain saarelle päästetään metsästämään luvan kanssa esimerkiksi saaren villilampaita, villivuohia, fasaaneja, laulurastaita, viiriäisiä ja lehtokurppia.

title: Kuinka paljon rakkautta

text: Kuinka paljon rakkautta on Tapani Kansan albumi vuodelta 1975.

title: Näkyvyys

text: Näkyvyyttä mitataan sirontamittareilla, joita on kahta perustyyppiä: joko lähetetään valoa kohti anturia ja mitataan kuinka paljon tuli perille, tai lähetetään valoa kohteen ohi ja katsotaan kuinka paljon päätyi kuitenkin anturiin sironnan takia. Käytännössä näkyvyys arvioidaan usein silmämääräisesti tunnettujen maamerkkien, kuten korkeiden rakennusten, ja niiden tunnettujen etäisyyksien avulla.

title: Fasaanit (suku)

text: Fasaanit ("Phasianus") on aitokanojen heimoon kuuluva lintusuku. "Fasaani" tulee kreikankielisestä ilmaisusta "Phasisjoelta kotoisin oleva lintu". Fasaaneja on kahta lajia, mutta monia peltokanojen heimon sukuja kutsutaan myös fasaaneiksi. Koiraat ovat naaraita koristeellisempia.

title: Jeju

text: Jejun melko vähäravinteinen vulkaaninen maaperä ja erilainen ilmasto ovat muokanneet maanviljelystä varsin erilaisen kuin Manner-Koreassa. Sademäärä on liian pieni riisin kasvattamiseen. Sen sijaan siellä viljellään jonkun verran ohraa ja hirssiä. Jejulla kasvatetaan paljon sitrushedelmiä, mutta vapautuvan kaupan pelätään uhkaavan hedelmänviljelyn kannattavuutta. Karjanhoito keskittyy mustiin sikoihin ja fasaaneihin. Merestä saadaan kalan lisäksi monia selkärangattomia, kuten merikorvia.

title: The Biggest Loser: Parit 2

text: Viikkolla neljä vietettiin Super Bowl -teemaa ja haasteet liittyivät jalkapalloon. Joukkueiden tehtävänä haasteessa oli arvata, kuinka paljon kaloreita on jalkapalloon liittyvissä välipaloissa. Daniel, Kristin ja Helen voittivat ensimmäisen kierroksen. Julkkiskokki Curtis Stone näytti heille ”palkinnoksi” kuinka valmistaa vähäkalorisesti kanansiipiä. Toisella kierroksella, Danielin, Kristinin ja Helenin tuli arvata kuinka paljon kaloreita vähäkalorisissa kanansiivissä oli. Oranssin joukkueen Daniel voitti haasteen ja palkinnoksi hän voitti yhden kilon passin, jolla pääsi julkkiskokin kanssa vierailemaan kotiin Davidin luokse. Julkkiskokki näytti heille, miten valmistaa terveellisiä aterioita kotona.

title: Fasaani

text: Fasaani on sopeutunut Keski-Aasian mannerilmaston kylmiin talviin ja kuumiin, kuiviin kesiin.[2] Eurooppalaistenkin fasaanien elämänrytmi hidastuu talvisin.[2] Ne liikkuvat silloin vain aamulla ja uudestaan vähän ennen hämärän tuloa, ja muun ajan vain istuvat paikoillaan eräänlaisessa hypotermiaa muistuttavassa tilassa.[2] Tällöin niiden ruumiinlämpö ja energiantarve laskevat.[2] Tällainen "horros" voi kestää miltei kaksi vuorokautta yhtäjaksoisesti, ja sinä aikana eläin ei reagoi juuri mihinkään.[2] Eräässä amerikkalaisessa tutkimuksessa on havaittu, että hyväkuntoinen fasaani selviää jopa 40 vuorokautta ilman ruokaa.[2] Pakkasenkestostaan huolimatta fasaanit kärsivät Pohjois-Euroopan talvista, koska siellä on Aasiasta poiketen paljon lunta, joka haittaa ravinnon etsimistä.[2]


query: Montako ristiretkeä tehtiin?

title: Ristiretket

text: Yhdeksäs ristiretki yhdistetään joskus sitä edeltävään kahdeksanteen ristiretkeen. Sitä pidetään viimeisenä keskiajan ristiretkistä, jotka suuntautuivat Pyhään maahan. Retken syynä oli Egyptin mamelukkien valtakunnan jatkuva kasvu ja pian tapahtuva viimeisten ristiretkeläisten linnoitusten hylkääminen. Pohjois-Afrikkaan suuntautunut kahdeksas ristiretki sekä Pyhään maahan suuntautunut yhdeksäs olivat osina laajempaa suunnitelmaa, johon kuului muun muassa espanjalaisten kuninkaiden toimintaa, armeijan liikehdintää pakanoita vastaan itäisessä Euroopassa sekä liitto mongolien kanssa mamelukkeja ja turkkilaisia vastaan. Siksi ristiretkeläisten kansallisuus vaihteli eurooppalaisista prinsseistä (Englannin prinssi Edvard ja Ranskan Ludvig IX) uskonnollisiin johtajiin (Bysantin keisari) ja mongolijohtajiin kuten Möngke- ja Hülegü-kaanit.

title: Pohjoiset ristiretket

text: Kehotus pohjoisille ristiretkille tuli virallisesti paavi Celestinus III:lta vuonna 1193, mutta jo sitä ennen olivat kristityt kuningaskunnat Saksassa ja Skandinaviassa tehneet valloitus- ja käännytysretkiä nykyisille Suomen, Baltian ja Venäjän alueille. Näitä retkiä tehtiin muun muassa seuraavien kansojen pariin:Aseelliset konfliktit Baltian rannoilla asuvien balttien ja slaavilaisten kansojen sekä heidän saksilaisten ja tanskalaisten naapuriensa välillä olivat jatkuneet jo vuosisatoja ennen ristiretkiä. Yhteenotoissa oli usein kyse maa- ja merikauppareittien hallinnasta ja ristiretket olivat tämän perinteen suoraa jatkoa. Nyt innoittajana oli paavi, ja käännytystyössä oli mukana useita paavin ritaristoja sekä aseellisia munkkijärjestöjä, kuten Saksalainen ritarikunta sekä Kalparitaristo. Ensimmäiset retket tehtiin samaan aikaan Pyhälle maalle suuntautuneen toisen ristiretken kanssa ja jatkuivat aina 1500-luvulle saakka.

title: Ristiretket

text: 1099 – Ensimmäinen ristiretki, Jerusalem vallataan Vuoden 1101 ristiretki epäonnistunut sarja ristiretkiä, jolta vain harvat selvisivät Pyhään maahan asti. 1147–1149 – Toinen ristiretki 1189–1191 – Kolmas ristiretki, Saladin valtaa Jerusalemin 1202–1204 – Neljäs ristiretki, Konstantinopoli vallataan 1219 – Viides ristiretki, Egyptiin 1228 – Kuudes ristiretki 1248–1254 – Seitsemäs ristiretki 1270 – Kahdeksas ristiretki, Tunisiaan 1271 – Yhdeksäs ristiretki

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Urbanuksen ohella toinen tärkeä ristiretken puolestapuhuja oli kiihkomielinen munkki Pietari Erakko, jolla uskottiin olevan sairaat parantava voima ja kyky moniin muihin ihmetekoihin.[12] Hän suoritti värväystä niin Ranskassa kuin kotimaassaan Saksassakin. Kaikkia ei ristiretkelle haluttu ottaa mukaan: paavi kielsi esimerkiksi espanjalaisia tulemasta mukaan, koska pelkäsi muslimien käyttävän tilaisuuden hyväksi ja valloittavan koko Iberian niemimaan. Lähtijöidenkin piti vannoa pyhiinvaeltajan vala pysyäkseen Jumalan tiellä loppuun saakka.[7]

title: Celestiaalit

text: Neljäs ristiretki tehtiin maapallolle vain muutamia vuosia sitten. Celestiaalit tutkivat ihmiskunnan mutantteja ja totesivat ihmiskunnan kaiken kaikkiaan säilyttämisen arvoiseksi. Kaksitoista ihmiskunnan suurinta lupausta lähti celestiaalien mukaan seikkailemaan avaruuteen.

title: Maunu Eerikinpojan ristiretki

text: Maunun armeijaan kuului "Förbindelsediktin" mukaan myös tanskalaisia ja saksalaisia palkkasotilaita. Mukana oli myös eräs Holsteinin herttua, luultavasti Henrik II, joka oli jo aikaisemmin sotinut liettualaisia vastaan. Mukana oli myös muita saksalaisia, jotka olivat olleet mukana monilla ristiretkillä.

title: Ristiretket Suomeen

text:
Ensimmäinen ristiretki Suomeen on 1200-luvun lopulla sepitetyssä Pyhän Eerikin legendassa kuvattu puolihistoriallinen tai kuvitteellinen tapahtuma, joka on sijoitettu 1150-luvulle. Legendan mukaan Ruotsin kuningas Eerik Pyhä ja englantilaissyntyinen piispa Henrik matkasivat Ruotsista Lounais-Suomeen sotajoukon kanssa. Kun kuningas palasi takaisin Ruotsiin, jäi piispa järjestelemään Suomen kirkollisia oloja. Ja lopulta Lalli surmasi hänet. Eerikistä on asiakirjamerkintöjä, mutta Henrikistä on vain niukasti tietoa.
Niin sanottu toinen ristiretki Suomeen tehtiin Eerikinkronikan mukaan mahdollisesti vuosina 1249–1250. Sen johtajaksi on ehdotettu ruotsalaista mahtimiestä Birger-jaarlia. Ristiretken seurauksena Länsi-Suomi liitettiin lopullisesti Ruotsin valtakuntaan. Lyypekin kaupungin kronikka toteaa retkestä: "Birger pakotti Suomen Ruotsin kruunulle".

title: Eerik XI Eerikinpoika

text: Eerik Eerikinpojan hallituskaudella tehtiin Hämeeseen Birger-jaarlin johtama ristiretki, joka vahvisti Ruotsin valta-aseman Suomessa.

title: Ruotsin sotahistoria keskiajalla

text: Toinen ristiretkeksi lähteissä mainittu sotaretki tehtiin noin vuonna 1238 tai 1249 Hämeeseen. Ruotsin kruunun alaisen alueen raja siirtyi joidenkin teorioiden mukaan Kymijoelle. Toisen käsityksen mukaan mitään tarkasti määriteltyä rajaa ei vielä ollut. Eerikinkronikassa mukaan ristiretki tapahtui vuosina 1249–1250 ja sen johtajaksi mainitaan Birger-jaarli, joka joutui palaamaan Ruotsiin retken aikana saatuaan kuulla että Eerik Eerikinpoika oli kuollut. Jarl Gallén on esittänyt että toinen ristiretki olisi ollut reaktio vuonna 1237 tapahtuneeseen Hämeen kapinaan. Ristiretken ajankohdaksi tulisi näin ollen 1238-39.

title: Neljäs ristiretki

text: Euroopassa ei ollut paljon intoa lähteä uudelle ristiretkelle muslimeja vastaan sen jälkeen, kun kolmas ristiretki oli epäonnistunut yrityksessä vallata Pyhä Maa takaisin. Euroopassa valittiin kuitenkin uusi paavi vuonna 1198. Paavi Innocentius III alkoi pian saarnata uuden ristiretken puolesta. Innocentius III:n mielestä jokaisen kristityn tuli ottaa osaa ponnisteluihin uuden ristiretken aikaansaamiseksi ja taistelemaan kykenemättömien tuli rukoilla ja paastota. Hän määräsi kaikissa kirkoissa kerättäväksi kolehteja, ja jopa pappien ja luostarien tuli lahjoittaa osa tuloistaan ristiretken tukemiseksi.

title: Ensimmäinen ristiretki Suomeen

text: Ensimmäinen ristiretki Suomeen on Ruotsista Lounais-Suomeen mahdollisesti 1150-luvulla tehty ristiretki.[1] Ristiretken todenperäisyydestä ei ole varmuutta. Jonkinlainen laaja sotaretki kuitenkin tehtiin Ruotsista Suomeen 1150-luvulla.[2] Sotaretkeä ei kuitenkaan voida pitää varsinaisena ristiretkenä, vaan ajalle tyypillisenä sotaretkenä, niin sanottuna ledung-retkenä.[3] Myyttisen retken tavoitteena oli estää suomalaisten hyökkäykset Ruotsiin sekä katolisen uskon levittäminen pakanalliseen Lounais-Suomeen.[4]

title: Norjan ristiretki

text: Norjan ristiretki oli Norjan kuninkaan Sigurd I:n johdolla tapahtunut ristiretki vuosina 1107–1110. Sigurd oli ensimmäinen eurooppalainen kuningas, joka teki ristiretken Pyhään Maahan. Norjalaiset eivät hävinneet yhtäkään ristiretken aikana tapahtunutta taistelua. Ristiretken toteutus muistutti paljolti aiempia Viikinkien tekemiä retkiä, mutta sen tavoitteet poikkesivat aiemmista retkistä.

title: Simon IV de Montfort

text: Simon ei ottanut osaa, kun neljäs ristiretki valloitti Konstantinopolin, vaan jatkoi matkaansa Syyriaan. Myöhemmin hän oli mukana ristiretkellä kerettiläisiä vastaan Etelä-Ranskassa. Hänestä tuli pian ristiretken johtaja. Hänestä tehtiin Béziersin ja Carcassonnen varakreivi. Hän valtasi Toulousen kreivi Raymondilta maita vuonna 1211 ja löi Raymondin ja tämän liittolaisen Aragonian kuninkaan Pietari II:n joukot vuonna 1213. Paavi tunnusti Simonin herruuden tämän valloittamilla alueilla ja teki hänestä Toulousen kreivin. Simon kuoli vuonna 1218 piirittäessään Toulousea.

title: Ristiretket

text: Myöhemmin ristiretkiä tehtiin myös Euroopassa olevia pakanallisia tai harhaoppisina pidettyjä maita ja kansoja vastaan muun muassa Itämeren etelärannikolle. Tosin Itämeren piirissä tehdyillä sotaretkillä ei läheskään aina ollut paavin antamaa ristiretkijulistusta tukenaan, eivätkä aikalaiset välttämättä muutenkaan pitäneet niitä ristiretkinä: tällöin ristiretki-nimitys on syntynyt vasta myöhemmän historiankirjoituksen yhteydessä. Merkittäviä olivat myös katolisen kirkon kerettiläisiksi katsomia ryhmiä vastaan Etelä-Ranskassa ja Böömissä tehdyt ristiretket.

title: Novgorodin ja jäämien sodat

text: Novgorodin ja jäämien väliset sodat olivat tekijä, jonka otaksutaan vaikuttaneen noin vuonna 1249 tehtyyn toiseen ristiretkeen Suomeen Ristiretken seurauksena Ruotsin valta Suomessa alkoi kasvamaan, mutta tästä huolimatta Novgorodin, hämäläisten ja varsinais-suomalaisten välinen sotatila jatkui. Vuonna 1256 novgorodilaiset tekivät uuden sotaretken hämeeseen sen jälkeen kun ruotsalaiset, varsinais-suomalaiset ja hämäläiset olivat paenneet Narvasta kuultuaan novgorodilaisten sotajoukon lähestyvän. Seuraavat historiallisiin lähteisiin perustuvat Novgorodin sotaretket jäämejä vastaan tehtiin vuosina 1292 ja 1311.

title: Eleonoora Kastilialainen

text: Eleonoora ja Edvard osallistuivat kahdeksanteen ristiretkeen, jonka aikana Edvardia vastaan tehtiin salamurhayritys Akkon kaupungissa. Eleonooran kerrotaan pelastaneen miehensä hengen imemällä myrkyn pois hänen haavastaan, mutta tarina on luultavimmin sepitetty.

title: Pohjoiset ristiretket

text: Vendit olivat länsislaavilainen kansa, joka asui Itämeren rannikolla Elbe- ja Oderjokien välisellä alueella. Vendien länsipuolella oli Saksa, itäpuolella Puolan kuningaskunta. Vendit olivat hyvin organisoituja ja heillä oli monia kaupunkeja. Vendiläiset laivastot ryöstelivät Tanskan rannikkoa ja tekivät ryöstöretkiä Saksin alueelle. Saksit ja tanskalaiset tekivät myös omia kostoretkiään vendien alueelle. Vuonna 1147 paavi Eugenius III julisti bullan, jonka mukaan Pohjois-Euroopan kristityt saivat sotia heidän lähellään asuvia pakanoita vastaan ja lähteä ristiretkelle Jerusalemiin. Vuoden 1147 ristiretki jäi ainoaksi viralliseksi ristiretkeksi vendejä vastaan. Tanskalaiset jatkoivat kuningas Valdemar I:n ja piispa Absalonin johdolla vendien alueiden ryöstelyä. Vuonna 1168 tai 1169 tanskalaiset valtasivat Rügenin saarella sijainneen Arkonan linnoitetun kaupungin. Kaupungissa sijaitsi pakanajumala Svantovitin kultin päätemppeli. Arkonan valtauksen jälkeen tanskalaiset alistivat suuren osan vendien maista valtaansa vuoteen 1185 mennessä. Vendien ruhtinaat omaksuivat ajan myötä kristinuskon ja muun muassa Mecklenburgin ja Pommerin hallitsijasuvut juonsivat juurensa vendiläisistä pakanaruhtinaista.

title: Suomi

text: Saksalaiset ja tanskalaiset olivat osana Baltian ristiretkiä Viron valloituksen yhteydessä aktiivisia myös Suomen rannikolla, vaikka varsinaista jalansijaa he eivät Suomessa koskaan saaneet.[44] Tanskalaiset tekivät Suomeen ristiretket ainakin vuosina 1191 ja 1202. Myös ruotsalaiset tekivät Suomeen keskiajalla sotaretkiä, joita myöhempi historiankirjoitus on osin harhaanjohtavasti kutsunut ristiretkiksi. Niin sanottu ensimmäinen ristiretki tehtiin Lounais-Suomeen ehkä 1150-luvulla, sikäli kuin kyseessä ei ole kuvitteellinen tapahtuma. Toinen ristiretki käynnistyi mahdollisesti vuonna 1238 tai 1249 ja se suuntautui retkestä kertovan Eerikinkronikan mukaan hämäläisiä vastaan. Kolmas ristiretki ja mahdollisesti ainoa todellinen ruotsalaisten tekemä ristiretki Suomeen tehtiin Karjalaisia vastaan vuonna 1293.[45]

title: Ristiretket Baltiaan

text: Ristiretket Baltiaan olivat kirkon hyväksymiä sotaretkiä, joita etupäässä saksalainen ritarikunta ja kalparitaristo sekä myös tanskalaiset ja ruotsalaiset tekivät Baltiassa asuvia pakanakansoja ja ortodokseja vastaan. Nämä ristiretket tehtiin etupäässä 1200-luvulla. Ristiretkien tärkeimmät lähteet ovat Henrik Lättiläisen laatima Henrik Liivinmaalaisen kronikka ja anonyymin kirjailijan Liivinmaan riimikronikka. Henrikin teos käsittää vuodet 1184–1227. Liivinmaan kronikka taas käsittää vuodet 1180–1290. Baltian valtaaminen saatiin päätökseensä vuoteen 1238 mennessä, vaikkakin vielä tämän jälkeen olot säilyivät epävakaina. Varsinaisesti tilanne rauhoittui vasta 1300-luvulla.

title: Pohjoiset ristiretket

text: Ruotsalaiset tekivät 1100-luvulla useita ryöstöretkiä Itämeren toiselle puolelle. Novgorodilaisten lähteiden mukaan ruotsalaiset hyökkäsivät Laatokalle vuosina 1142 ja 1164. 1200-luvun alussa Länsi-Suomi oli kristittyä aluetta, ja paikalliset suurmiehet ilmeisesti tunnustivat ruotsalaisten kuninkaan vallan. Alue sai myös pian oman piispan. Vuonna 1237 paavi Gregorius IX kehotti ruotsalaisia tekemään ristiretken hämäläisiä vastaan, jotka olivat luopuneet kristinuskosta. Tämän toiseksi ristiretkeksi kutsutun sotaretken ajankohta on kiistelty. Vuonna 1240 ruotsalaiset hyökkäsivät Novgorodia vastaan Inkerissä. Novgorodilaiset kukistivat ruotsalaiset Nevan taistelussa. 1200-luvun lopulla Eerik Pyhän pyhimyskultti levisi Ruotsissa ja Eerikin tekemää, luultavasti fiktiivistä, ensimmäistä ristiretkeä käytettiin esikuvana tuleville ristiretkille itään. Eerikiä käytettiin propagandamielessä aina keskiajan loppuun asti. Ruotsalaiset ja novgorodilaiset sotivat Karjalan ja Inkerin herruudesta vuosikymmenien ajan. Vuonna 1323 solmittu Pähkinäsaaren rauha ei kuitenkaan lopettanut vihanpitoa. Muun muassa Ruotsin tunnetuin pyhimys Pyhä Birgitta julisti ristiretkeä venäläisiä vastaan. Tämä ristiretki toteutettiin Maunu Eerikinpojan johdolla vuonna 1348. Ruotsalaiset valtasivat Pähkinäsaaren linnoituksen, joka kuitenkin menetettiin pian. Vielä vuonna 1378 paavi Urbanus VI julisti ristiretkeä harhaoppisia venäläisiä vastaan. Viimeinen ruotsalainen ristiretki venäläisiä vastaan tapahtui vuonna 1496. Tämä sotaretki tehtiin kostona venäläisten vuonna 1495 tekemälle hyökkäykselle. Ruotsalaiset valtasivat muun muassa Ivangorodin.

title: Medieval: Total War

text: Ristiretkiä voidaan myös ”rakentaa”. Kun se on rakennettu, siihen käsketään yksiköitä, valitaan valloitettava provinssi ja aloitetaan ristiretki. Ristiretki on ainoa sotilasyksikkö, joka pystyy kulkemaan toisen valtion alueen poikki, mutta siihen tarvitaan kyseisen valtion lupa. Jos lupaa ei saada, ristiretki aloittaa taistelun päästäkseen läpi. Ristiretki voidaan aloittaa ainoastaan paavin luvalla vain ei-katolisia ja kirkonkiroukseen julistettuja katolisia ryhmittymiä vastaan. Jokaisella ryhmittymällä voi olla kerrallaan vain yksi ristiretki.

title: Ristiretket Suomeen

text: Ruotsalaiset tekivät Suomeen keskiajalla sotaretkiä, joita myöhempi historiankirjoitus on pääasiassa 1800-luvulta alkaen romantisoivasti ja osin harhaanjohtavasti kutsunut ristiretkiksi. Niin sanottu ensimmäinen ristiretki tehtiin Lounais-Suomeen ehkä 1150-luvulla, sikäli kuin kyseessä ei ole kuvitteellinen tapahtuma. Toinen ristiretki käynnistyi mahdollisesti vuonna 1238 tai 1249 ja se suuntautui retkestä kertovan Eerikinkronikan mukaan hämäläisiä vastaan. Kolmas ristiretki ja mahdollisesti ainoa todellinen ruotsalaisten tekemä ristiretki tehtiin Karjalaisia vastaan vuonna 1293.

title: Honorius III

text: Honorius tiesi, että vain yhdellä henkilöllä Euroopassa pystyisi valtaamaan Pyhän maan takaisin, ja tämä henkilö oli hänen entinen oppilaansa, Saksan Fredrik II. Fredrik oli monien muiden hallitsijoiden tapaan vannonut lähtevänsä ristiretkelle vuonna 1217, mutta hän viivytteli, joten Honoriuksen täytyi lykätä ristiretkelle lähdön päivää useita kertoja. Vuonna 1220 Fredrik valittiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi ja 22. marraskuuta 1220 paavi kruunasi hänet. Kruunauksen ehtona oli lupaus osallistua viidennelle ristiretkelle, jota lupausta Fredrik ei koskaan pitänyt. Honoriuksen toistuvista pyynnöistä huolimatta Fredrik viivytteli yhä ja sotaretki Egyptiin epäonnistui ja Damietta menetettiin 8. syyskuuta 1221.

title: Ensimmäinen ristiretki

text: Ristiretken pääryhmä lähti liikkeelle elokuussa 1096 neljänä suurena ryhmänä. Näitä neljää ryhmää johtivat Brugesista liikkeelle lähtenyt Robert Flanderilainen ja Espanjan ja Ranskan rajan läheisyydestä liikkeelle lähtenyt Raymond IV Toulouselainen sekä Lothringenin joukkoja johtanut Bouillonin Godfrey yhdessä veljensä Baudouin kanssa. Italian normanneja johtivat Taranton Bohemond ja Hautevillen Tancred. Heti alkuun syntyi erimielisyyttä siitä, kuka itse asiassa oli ristiretken johtaja, joksi paavi Urbanus asetti lähettiläänsä Adhémarin. Ristiretkelle lähti näitä neljää hieman aiemmin viideskin, Hugo Vermandoislaisen komentama armeija. Armeijalle kävi kalpaten, sillä he haaksirikkoutuivat ylittäessään Adrianmeren Italian Barista Dyrrhachiumiin (nyk. Durrës, Albania), mutta pääsi määränpäähän Konstantinopoliin vielä saman vuoden marraskuussa. Ranskan kuningas Filip I:ä ei päästetty ristiretkelle mukaan koska hänet oli julistettu kirkonkiroukseen. Ensimmäisellä ristiretkellä viitataan nimenomaisesti näiden aatelisten johtamaan matkaan ja tapahtumiin. Nimeä paronien ristiretki käytetään erottamaan retki aiemmasta kansan ristiretkestä. Paronien ristiretki on saanut nimensä siitä, että aate vetosi etenkin Ranskan kulttuuripiirissä eläviin paroneihin ja muihin alempiin yläluokan edustajiin.[23] Ristiretkiaate vetosi eri henkilöihin eri syistä, joillekin kristinuskon pyhien paikkojen suojelu oli tarpeeksi, mutta toiset lähtivät matkaan puhtaasti rikkauksien toivossa.

title: Kristinuskon historia

text: Ristiretket olivat 1000–1200-luvuilla suoritettuja uskonnollisesti motivoituja ja teologisesti perusteltuja sotaretkiä, jotka paavi hyväksyi. Aluksi tarkoitus oli vallata takaisin Jerusalem, jonka varhaiset muslimit olivat vallanneet itselleen. Myöhemmin ristiretkiä tehtiin myös muita Euroopassa olevia pakanallisia maita ja kansoja kohtaan, muun muassa Suomeen ja Baltiaan. Ristiretkinä voidaan myös pitää Etelä-Euroopan kataareja vastaan suunnattuja sotaretkiä.

title: Pyhän haudan kirkko

text: Ensimmäisen ristiretken voitokkaat ritarit tulivat 1099 Pyhän haudan kirkkoon laulamaan ”Te Deumin” Jerusalemin valtauksen jälkeen. Ristiretken johtaja Godefroy de Bouillon julisti itsensä Pyhän haudan puolustajaksi. Ristiretkeläiset alkoivat laajentaa ja korjata kirkkoa vuonna 1112 romaaniseen tyyliin. He rakennuttivat ensin luostarin paikalle, jossa Konstantinuksen basilika oli ollut. Jeesuksen haudalla ollut pyhäkkö korvattiin uudella 1119. Rakennukseen tehtiin laajoja muutoksia 1131 Fulkon ja Melisenden kruunajaisia varten. Konstantinuksen aikainen piha katettiin romaanisella kirkolla. Se yhdistettiin rotundaan rakennelmalla, joka tuhosi 1000-luvulla tehdyn apsiksen. Kellotorni rakennettiin 1170.

title: Ristiretket

text: Vuoden 1101 ristiretken taustalla oli se seikka, että vaikka ensimmäisen ristiretken onnistumisesta iloittiin, oltiin samalla huolestuneita ristiretken vaikutusten turvaamisesta. Esimerkiksi paavi Urbanus II:n seuraaja Paschalis II edusti tätä mielipidettä. Ajatus valloitusten säilyttämisestä johti siihen, että ensimmäiseen ristiretkeen aikanaan sitoutuneita, mutta myöhemmin kieltäytyneitä ylimyksiä ja alettiin painostaa lähtemään uudelle ristiretkelle. Samalla katsottiin, että jotkut ristiretkeläiset olivat palanneet sodasta liian nopeasti, jolloin heitäkin vaadittiin palaamaan Lähi-itään.

title: Hämeen kapina

text: Tuomaan seuraajan piispa Beron aikana pyydettiin jälleen apua Ruotsista. Perinteisen käsityksen mukaan Birger-jaarli, Ruotsin kuninkaan Erik XI:n lanko, teki Hämeen ristiretken mahdollisesti vuosina 1249–1250 ja laski samalla varsinaisesti Ruotsin vallan perustan Suomessa. Hämeen kapina vuonna 1237 voi mahdollisesti selittää, miksi Birger-jaarlin sotaretki tehtiin Hämäläisiä vastaan. Se on voinut olla Paavin pyynnöstä kapinasta johtuva kostoretki. Toisen ristiretken seurauksena hämäläiset menettivät väitetyn meriyhteyden Halikon Rikalassa ja joutuivat alistumaan Ruotsin valtaan.

title: Kolmas ristiretki Suomeen

text: Kolmas ristiretki Suomeen on Eerikinkronikassa kuvattu uplantilaisten sotaretki karjalaisia vastaan. Sotaretki tehtiin Karjalaan vuonna 1293.

title: Aleksios IV Angelos

text: Nuori Aleksios vangittiin vuonna 1195, kun hänen setänsä Aleksios III syrjäytti Isaak II:n. Hänen onnistui kuitenkin paeta vuonna 1201 Filip Schwabenilaisen luokse, joka oli naimisissa Aleksioksen siskon Irenen kanssa. Filipin luona Aleksios tapasi Montferratin Bonifatiuksen, joka oli neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Aleksios lupasi maksaa ristiretkeilijöiden velat venetsialaisille, jos he auttaisivat häntä ja hänen isäänsä. Venetsialaisetkin pitivät tästä suunnitelmasta ja ristiretken joukot suunnattiin Konstantinopolia kohti, jonne ne saapuivat vuonna 1202. Kansa ei kuitenkaan tahtonut hyväksyä Aleksiosta. Vuonna 1203 päätettiin vallata kaupunki ja heti hyökkäyksen alettua Aleksios III lähti pakoon. Kaupungin vallattuaan ristiretkeläiset huomasivat, että kansa oli vapauttanut sokaistun Isaakin vankilastaan ja kruunannut hänet jälleen keisariksi. Tämä ei kuitenkaan miellyttänyt ristiretkeilijöitä, vaan he vaativat, että Aleksioksesta tehtäisiin isänsä kanssahallitsija.

title: Jenin

text: Jenin on rakennettu historiallisten kulkureittien, kuten Via Mariksen varrelle. Roomalaiset tunsivat paikan nimellä "Ginaea" ja paikallisen perimätiedon mukaan Jeesus kävi alueella useampaan otteeseen. 500-luvulla Jeniniin rakennettiin kirkko, jonka rauniot on sittemmin löydetty kaupungin suurmoskeijan lähistöltä. Ristiretkien aikaan pientä Jeninin kylää hallitsivat ristiretkeläiset, joilta Saladinvaltasi sen vuonna 1187. Paiakn merkitys kasvoi Egyptiä hallinneiden mamelukkien valtakaudella. Tuolloin monia rannikon linnoituksia purettiin ja sisämaahan rakennettiin uusia. Jeniniin rakennettiin linnoitusten ohella karavaaniseralji ja kylpylöitä. Osmanien valtakaudella Jeninistä tehtiin oman hallinnollisen piirinsä keskus. Paikalta vedettiin myös rautatie Nablukseen ja Baysaniin. Jenin oli hallinnollisen alueen keskus myös brittien hallitseman Palestiinan mandaattialueen aikoina.


query: Mikä on nykyisin etnisten venäläisten osuus Eestin väkiluvusta?

title: Viron venäläiset

text: Virossa on jo satoja vuosia asunut venäläisiä[4], muun muassa vanhauskoisia Peipsijärven rannoilla. Ennen Viron neuvostomiehitystä itsenäisessä Virossa oli noin 8 prosenttia asukkaista venäläisiä[4], heistä merkittävä osa Neuvostoliitosta paenneita emigrantteja.

title: Kiova

text: Ukrainan tilastokeskus arvoi Kiovan väkiluvun olleen vuoden 2013 alussa runsas 2,8 miljoonaa.[1] Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista etniseltä taustalataan ukrainalaisia oli 82,2%. Venäläisten osuus oli 13,1%, juutalaisten 0,7%, valkovenäläisten 0,6% ja puolalaisten 0,3%. [13]

title: Sahan tasavalta

text: Vuonna 1989 silloisen Jakutian väestöstä oli venäläisiä 50,3 prosenttia, jakuutteja 33,4 prosenttia, ukrainalaisia 7,0 prosenttia, tataareja 1,6 prosenttia ja pohjoisia alkuperäiskansoja (evenkejä, eveenejä, jukagiirejä, tšuktsheja ja tšuvantseja) 2,2 prosenttia. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen on ollut havaittavissa venäläisten poismuuttoa, mikä on näkynyt tasavallan väkiluvun vähenemisenä. Venäläisten poismuutto ja alhainen syntyvyys johtivat siihen että 2000-luvulle tultaessa jakuuteista tuli taas suurin etninen ryhmä.

title: Coop Eesti

text: Coop Eesti on virolainen osuustoimintayritys. Ensimmäiset siihen kuuluvat osuuskaupat perustettiin 1902 Antslaan ja Sindiin. Coop Eesti perustettiin vuonna 1917 nimellä "Eesti Tarbijateühistute Keskühistu" (ETK). Nykyisen Coop Eesti -nimen ETK otti käyttöön vuoden 2015 lopulla

title: Pirkanmaan maakunta

text: 1900-luvun jälkipuoliskolla Pirkanmaan osuus Suomen väkiluvusta pysytteli 8,5 prosentin tuntumassa. Vuosisadan lopussa maakunnan väkiluvun kasvu kiihtyi ja 2010-luvun jälkipuoliskolle tultaessa väestöosuus oli kohonnut yli yhdeksän prosentin.[39] Pirkanmaan väkiluku ylitti puolen miljoonan rajan 2013.[40]

title: Viro

text: Koillis-Virossa, Narvan seudulla, louhitaan öljyliusketta, joka on maan tärkein energianlähde. Palavankiven osuus Viron sähköntuotannosta on noin 90 prosenttia. EU:n päästösäädösten takia öljyliuskevoimaloiden omistaja, Eesti Energia, on uusinut voimalaitoksiaan vuosina 2014–15 muun muassa suomalaisen Metson ja Fortumin kanssa[68].

title: Ruotsin maakunnat

text: Väkiluvultaan suurimmat maakunnat ovat Uplanti, Länsi-Götanmaa, Skåne ja Södermanland, joissa on kaikissa yli miljoona asukasta. Niiden osuus Ruotsin väestöstä on hieman yli puolet. Väestöltään pienimmät maakunnat ovat Härjedalen, Öölanti, Dalsland ja Gotlanti.

title: Viron patsaskiista 2007

text:
Uutistoimisto RIA Novostin mukaan virallinen Venäjä ei ole julkisesti ajanut talouspakotteita Viroa vastaan. Tämä olisi vaikeaa, sillä Viron venäjänkauppa on etnisten venäläisten käsissä. Lisäksi vaihtoehtoisten öljytoimitusreittien löytäminen muiden maiden kautta olisi haasteellista.
Uutistoimisto Reutersin mukaan Venäjä oli antanut määräyksen vähentää öljyn, metallin ja hiilen kauttakuljetuksia Viron kautta., jauurimmat öljynviejät ilmoittivat puolittaneensa kuljetukset.

title: Rasismi Suomessa

text: Poliisin tilastojen mukaan suhteellinen osuus rasistisista rikoksista suomalaisten ja somalialaisten välillä on noin 1/30, eli somalialainen syyllistyy rasistiseen rikokseen noin 30 kertaa todennäköisemmin kuin suomalainen. Tosin tilannetta voi vääristää edelleen, että etnisten somalien jälkeläinen, joka on syntynyt Suomessa ja syyllistynyt rasistiseen rikokseen, lasketaan tilastoissa suomalaiseksi – koska hänellä on Suomessa syntyneenä Suomen kansalaisuus. Tilastoja ei ole tehty etnisyyden perusteella, vaan ainoastaan syntymämaan ja kansalaisuuden mukaan.

title: Kantalahti (kaupunki)

text:
Väkiluvun kehitys
Kaupunkiväestön osuus kunnan asukkaista on 92,0 % (vuonna 2012). Väkiluku vähenee työttömyyden aiheuttaman poismuuton seurauksena.

title: Darja Poljudova

text: Syytteet tulivat Poljudovan VKontakte-sivullaan julkaisemista Ukrainaan liittyviä jutuista. Separatismisyyte tuli siitä, että hän jakoi toisen käyttäjän asiattoman kommentin, joka käsitteli Krasnodarin etnisten ukrainalaisten väitettyjä vaatimuksia liittyä osaksi Ukrainaa. Kehottamisena ääritoimintaan viranomaiset pitivät Poljudovan itsestään julisteen kanssa julkaisemaa valokuvaa. Julisteessa luki "Ei sotaa Ukrainaan, vaan vallankumous Venäjälle!" Toinen ääritoiminnaksi tuomittu teko oli Poljudovan kommentti, jonka mukaan tilanne Venäjällä on sietämätön ja venäläisten pitäisi seurata Maidanin aktivistien esimerkkiä, mennä kaduille ja kaataa hallitus.

title: Sahalinin alue

text: Sahalinin alue on suhteellisen pienestä pinta-alastaan ja väkiluvustaan huolimatta merkittävä osatekijä Venäjän taloudessa. Alueen osuus maan bruttokansantuotteesta vuonna 2010 oli tilastokeskus Rosstatin mukaan yhteensä 492,7 miljardia ruplaa eli 1,3 prosenttia koko federaation kansantuotteesta.. Asukasta kohden laskettu bkt-osuus oli 989,5 tuhatta ruplaa eli noin 24 240 euroa. Tämä oli 378 prosenttia maan keskiarvotasosta ja yksi maan korkeimpia.

title: Osnovy geopolitiki

text: Kirjassa sanotaan, että "[etnisten] venäläisten taisto maailmanherruudesta" ei ole päättynyt ja että Venäjä säilyy "uuden antiporvarillisen, amerikkalaisvastaisen vallankumouksen valmistelualueena". Euraasialainen imperiumi tullaan rakentamaan "yhteisen vihollisen perusteille: atlantismin hylkäämiselle, Yhdysvaltojen strategiselle valvonnalle ja liberaaleista arvoista kieltäytymiselle".

title: Viron hallitus

text:
TE– Viron työpuolue ("Eesti Tööerakond")
DB - Demokraattinen blokki ("Eesti Demokraatlik Blokk") (Demokraattisen puolueen ("Eesti Demokraatlik Erakond"), Talonpoikaisliiton ("Maarahva Liit") ja radikaalidemokraattien ("Eesti Radikaaldemokraatlik Erakond") muodostama liberaalinen vaaliliitto.)
ESDTP – Viron sosiaalidemokraattinen työväenpuolue ("Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei")

title: Latvia

text: Latvian kansalaisia oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 83,8 prosenttia maan asukkaista, joka oli selvästi enemmän kuin edeltäneessä eli vuoden 2000 väestönlaskennassa, jolloin heitä oli 74,5 prosenttia asukkaista (tuolloin 2 377 383). Latvian väkiluku laski vuosien 2000–2011 väestönlaskentojen välillä merkittävästi, 13 prosenttia. Väkiluvun laskussa näkyi selvästi muiden kuin Latvian kansalaisten määrän väheneminen (ns. ei-latvialaisten osuus laski yli 200 000, muiden maiden kansalaisten määrä laski lähes 60 000). Maan väkiluvun laskemisen syynä on pidetty voimakasta maastamuuttoa ja alhaista syntyvyyttä.

title: Pirkanmaan maakunta

text: Pirkanmaa () on Suomen maakunta, josta osa sijaitsee Satakunnan ja osa Hämeen historiallisten maakuntien alueella. Pirkanmaan väkiluku oli henkeä.[1] Maakunnan osuus Suomen väkiluvusta on runsaat yhdeksän prosenttia. Pirkanmaan kokonaispinta-ala on neliökilometriä. Maapinta-ala on neliökilometriä (4,1% Suomen maa-alasta) ja makeavesiala neliökilometriä (5,9% Suomen makeavesialasta). Maakunnan kokonaispinta-alasta makeavesialan osuus on noin 14 prosenttia eli huomattavasti yli Suomen keskiarvon. Väestötiheys on runsaasti yli kaksi kertaa Suomen keskiarvon. Väestö on keskittynyt Tampereen keskustaajamaan, Pirkanmaan pohjoisosat sitä vastoin ovat melko harvaan asuttua.

title: Suomi 1930-luvulla

text: Suomen väkilukua tilastoitiin 1930-luvulla sekä kirkonkirjojen ja väestörekisterin että henkikirjojen mukaan. Vuosikymmenen aikana väkiluku kasvoi maltillisesti ja oli toisen maailmansodan alla noin 3,6 miljoonaa. Suomalaiset asuivat laajemalla alueella kuin toisen maailmansodan jälkeen ja väestö jakautui tasaisemmin ympäri maata. Uudenmaan osuus väkiluvusta oli noin seitsemäsosa. Lääneistä runsasväkisin oli Viipurin lääni, jossa asui kuudesosa kansasta vuonna 1940. Pohjois-Suomen osuus maan väestöstä oli nousussa. Helsinki oli selvästi suurin kaupunki, kakkoskaupungin asemasta kilpailivat Tampere, Turku ja Viipuri.

title: Eesti Ekspress

text: Eesti Ekspress on nykyisin Viron suosituimpia sanomalehtiä, ja vuonna 2015 sen levikki oli 28 000.

title: Nigerian osavaltiot

text: Osavaltioiden väkiluvuista ja väestön jakautumisesta eri uskontojen ja etnisten ryhmien välillä on hankalaa saada tietoa. Vuoden 1991 väestönlaskentaa pidetään "vähemmän vinoutuneena" kuin 15 seuraavan vuoden aikana tehtyjä. Vuonna 2006 uskontoa ja etnistä ryhmää koskevat kysymykset jätettiin pois Silti tulokset ovat pitkään olleet "alustavia".

title: Harald Tammer

text: Välissä Tammer oli valmistunut pariisilaisesta "École libre des sciences politiques" -oppilaitoksesta, työskenteli toimittajana ja vuosina 1933–1940 Eesti Päevalehden päätoimittajana. Hän toimi myös Tallinnan Rotary-klubin puheenjohtajana. Helmikuussa 1941 Tammer joutui venäläisten vangiksi. Häntä syytettiin virolaisten vakoojaksi. Hänet karkotettiin Siperiaan kymmeneksi vuodeksi, mutta hän ei koskaan palannut takaisin. Tammer kuoli seuraavana vuonna vankileirillä Nižni Novgorodin alueella.

title: Rintama (lehti)

text: Toimituksen muutettua Petroskoihin sitä ei enää kiinnostanut leningradilaisten kirjailijoiden toiminta. Käännöskirjallisuuden osuus lehdestä kasvoi kahteen kolmasosaan. Ainoastaan runous oli alkuperäistä, mutta senkin osuus vähentyi. Toimituskunta selitti tilannetta sillä, että lehden tulee välittää suomenkieliselle lukijakunnalle venäläisten ja muunkielisten neuvostokirjallisuuden teoksia. Samalla lehti menetti merkityksensä omaperäisenä julkaisuna.

title: Viron sosialistinen neuvostotasavalta

text: 1980-luvun lopulle tultaessa virolaisten osuus maan väestöstä oli romahtanut 1930-luvun lähes 90 prosentista noin 60 prosenttiin. Samaan aikaan etnisten venäläisten osuus oli kasvanut noin 20 prosenttiyksiköllä. Viron väestö kuitenkin kokonaisuudessaan kasvoi. Suurimpana syynä oli Moskovan keskushallinnon valitsema politiikka, jossa haluttiin kiihdyttää venäläisten muuttoa Baltian maihin.

title: Eesti Päevaleht

text: Vuonna 1996 Eesti Päevalehden omistussuhteet olivat seuraavat: Jaan Manitski 49 %, Hans H. Luik 33 % ja Andres Bergmann 18 %. Vuonna 2008 lehden omistivat puoliksi Jaan Manitskin Vivarone Oü ja Hans H. Luikin Ekspress Group.. Maaliskuussa 2011 Luikin Ekspress Group osti koko lehden osakekannan ja vuokrasi toimituksen tilat Manitskin Vivaronelta. Toukokuussa 2011 Ekspress Group yhdisti piirissään toimineen Eesti Ajalehed Eesti Päevalehteen. Näin syntyi suuri Eesti Päevaleht-lehtitalo, johon kuuluvat Eesti Päevaleht, Maaleht ja Eesti Ekspress. Maaliskuussa 2012 tähän yhdistettiin vielä Delfi.ee-uutisportaali tehden näin Eesti Päevalehdestä merkittävän mediaportaalin Virossa, johon median digitalisoitumiskehitys on myös vaikuttanut.

title: Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

text: Venäläisten osuus Itä-Karjalan asukkaista kasvoi huomattavasti neuvostovallan aikana: suomalaisen ja karjalaisen väestön osuus koko väestöstä oli loppuaikoina laskenut noin kymmeneen prosenttiin. Suomen kielen asema oli heikentynyt, karjalan kielelle ei ollut kyetty luomaan yhtenäistä kirjakieltä ja karjalaa taitavien lasten ja nuorten määrä oli romahtanut jopa karjalaisuuden vahvimmilla alueilla Aunuksen kaupungin ympäristössä.

title: Noor-Eesti

text: Noor-Eesti syntyi alun perin salaisena oppilasyhdistyksenä, ja toiminta keskittyi vuodesta 1905 alkaen samannimisen albumin julkaisijoiden ympärille. "Noor-Eesti"-albumia olivat edeltäneet Gustav Suitsun johdolla painetut "Kiired"-nimiset vihot. Neljännen "Kiired"vihon julkaisun jälkeen ryhmä perusti oman kustantamon. Tämän jälkeen julkaistiin viisi "Noor-Eesti"-albumia vuosina 1905–1915, lisäksi "Noor-Eesti"- ja "Vaba Sõna" -nimisiä aikakauskirjoja. Noor-Eesti sai järjestöoikeudet vuonna 1912, ja siihen liittyi 60 jäsentä. Noor-Eestistä tuli pian virolaisen älymystön tukikohta. Vaikka kirjailijoiden lisäksi siihen liittyi muun muassa asianajajia, lääkäreitä ja taiteilijoita, säilyi kirjallisuus tärkeimpänä vaikutusalueena. Noor-Eesti toimi kaiken kaikkiaan 12 vuotta, ja se hajosi lopulta Venäjän vallankumouksen jälkeen jäsenistön hajaannuttua. Sen estetismin ja individualismin linjoilla jatkoi 1917 perustettu kirjailijaryhmä Siuru.

title: Eesti Televisioon

text: Eesti Televisioon yhdistyi 1. kesäkuuta 2007 Eesti Raadion kanssa muodostaen "Eesti Rahvusringhääling" (ERR) -nimisen yleisradioyhtiön. Ensimmäinen Eesti Televisioonin lähetys nähtiin 19. heinäkuuta 1955 silloisessa Neuvosto-Virossa.

title: Mordva

text: Suurimmat etniset ryhmät olivat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan venäläiset (53,4 %), mordvalaiset (40,0 %) ja tataarit (5,2 %). Muihin kansallisuuksiin kuului 1,4 % väestöstä. Edelliseen, vuoden 2002 väestönlaskuun verrattuna venäläisten lukumäärä ja osuus on pienentynyt selvästi. Mordvalaisten suhteellinen osuus on puolestaan kasvanut merkittävästi.

title: Suomenruotsalaiset

text: Ruotsinkielisten suhteellinen osuus Suomen väkiluvusta on menneinä aikoina ollut huomattavasti nykyistä suurempi. On arvioitu, että vuonna 1610 ruotsinkielisiä oli Suomessa noin 70 000, mikä oli peräti noin 17–18 % koko maan väestöstä. Tämä on varhaisin ajankohta, jonka suhteen ruotsinkielisten määrästä on esitetty arvio. Vuonna 1880 osuus oli noin 14,3 %. 1970-luvun alkupuolella ruotsinkielisiä oli 302 000 henkeä, joka oli silloin noin 6,5 % väestöstä. Osassa Suomen sisämaakaupungeistakin oli aikaisemmin kaupungin kokoon nähden suuri ruotsinkielinen vähemmistö, mm. Mikkelin asukkaista oli 1800-luvulla ruotsinkielisiä peräti 27 %. Suomenruotsalaisten suhteellinen osuus Suomen väestöstä on ollut ainakin 1880-luvulta lähtien laskussa, vaikkakin absoluuttinen määrä nousi vuoteen 1940 asti. 1950- ja 1960-luvuilla maastamuutto vähensi huomattavasti ruotsinkielisten osuutta. 1970-luvulta lähtien suomenruotsalaisten absoluuttinen määrä ja suhteellinen osuus Suomen väestöstä ovat laskeneet hitaasti (302 000–289 596).

title: Kiinan etniset ryhmät

text: Kiinan kommunistihallinnon ensimmäisessä väestönlaskennassa vuonna 1953 rekisteröitiin yli 400 eri etnisten ryhmien nimeä. Osa näistä oli etnisten ryhmien omankielisiä eri nimityksiä samalle ryhmälle ja osa eri tavoin kiinaksi käännettyjä nimiä. Etnisten ryhmien määrä päätettiinkin kartoittaa tarkemmin. Tätä toteuttamaan perustettiin etnisten asioiden komissio, joiden tutkijoiden tarkoituksena oli määritellä maan etnisten ryhmien todellinen määrä. Kulttuurivallankumoukseen mennessä oltiin virallisten vähemmistöjen listalle lisätty 54 vähemmistöä. Viimeisin ja näin 55 lisäys, jinot, tehtiin vuonna 1978. Monella yhdeksi ryhmäksi luokitellulla vähemmistöllä ei kuitenkaan ole yhtenäistä kansallista identiteettiä. Kiinan ulkopuolella suuri osa tutkijoista jakaakin virallisesti tunnustetut vähemmistöt edelleen useisiin satoihin eri ryhmiin.

title: Mosul

text: Vuonna 2013 Mosulin kuvernoraatin Mosulin piirikunnassa arvioitiin asuvan noin 1,3 miljoonaa ihmistä (YK:n Irakin analyysiyksikön mukaan 43% koko kuvernoraatin 3041940 asukkaasta).[1] Toinen, saksalaisen yksityishenkilön laskema väestöarvio (citypopulation.de) kertoi väkiluvuksi 1,475 miljoonaa asukasta (2011).[2] Asukkaiden joukossa on useiden etnisten ryhmien ja uskontojen edustajia, kuten kurdeja, aramealaisia, arabeja ja turkkilaisia.

title: Eurooppa

text: Euroopassa asuu nykyisin noin 740 miljoonaa henkeä. Väkiluvun kasvu on hidasta verrattuna muihin maanosiin. Sen sijaan väestön ikääntyminen on nopeaa: vuonna 2005 yli 65-vuotiaiden osuus oli 16 prosenttia väestöstä, vuoteen 2050 mennessä sen on laskettu kasvavan 28 prosenttiin.[29]


query: Montako parlamentaarikkoa on Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa?

title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Alahuoneessa on 650 edustajaa, joista 529 on Englannista, 59 Skotlannista, 40 Walesista ja 18 Pohjois-Irlannista. Jokaisesta vaalipiiristä valitaan yksi alahuoneen jäsen enemmistövaalitavalla. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset ja Irlannin ja Kansainyhteisön maiden kansalaiset, jotka asuvat pysyvästi Britanniassa. Kaikkien lakiesitysten on tultava alahuoneen hyväksymiksi ja alahuone kontrolloi verotusta ja hallituksen budjettia. Hallituksen ministerien täytyy säännöllisin väliajoin vastata alahuoneen kyselyihin.

title: Charles Napier (amiraali)

text: Sir Charles John Napier (6. maaliskuuta 1786 - 6 marraskuuta 1860) oli Ison-Britannian merivoimien amiraali. Hän palveli laivastossa vuodesta 1799 Napoleonin sodista Krimin sotiin vuoteen 1855, jolloin hän erosi amiraalin virastaan tultuaan valituksi helmikuussa vuonna 1855 parlamentin alahuoneeseen.

title: Edwin Scrymgeour

text: Edwin Scrymgeour (1866-1947) oli skotlantilainen poliitikko, joka toimi Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa Dundeen edustajana vuosina 1922-1931. Hän voitti paikan täydennysvaaleissa Winston Churchillilta. Hänen tärkein poliittinen teemansa oli kieltolaki.

title: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti

text: Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti on Yhdistyneen kuningaskunnan korkein hallintoelin. Sen muodostavat Britannian monarkki, nykyisin Elisabet II, sekä Britannian alahuone (House of Commons) ja ylähuone (House of Lords). Tällä hetkellä hallituspuolueena on konservatiivipuolue. Konservatiivipuolueella on enemmistö demokraattisen unionistipuolueen tuella. Opposition suurin puolue on työväenpuolue. Käytännössä Britanniassa vallitsee kaksipuoluejärjestelmä.

title: Ken Livingstone

text: Kenneth Robert "Ken" Livingstone (s. 17. heinäkuuta 1945 Lontoo, Iso-Britannia) on brittiläinen Labour-puoluetta edustava vasemmistopoliitikko. Livingstone toimi Lontoon pormestarina (englanniksi "Mayor of London") vuodesta 2000, eli viran perustamisesta asti vuoteen 2008. Livingstone toimi myös vastaavan tyyppisessä virassa vuosina 1981–1986 tittelillä "Leader of the Greater London Council". Livingstone on toiminut myös Iso-Britannian parlamentin alahuoneen jäsenenä.

title: Max van der Stoel

text: Vuonna 1960 Van der Stoel valittiin Alankomaiden parlamentin ylähuoneeseen, senaattiin. Kolme vuotta myöhemmin hänet valittiin parlamentin alahuoneeseen. Heinäkuulta 1965 marraskuulle 1966 Van der Stoel oli Jo Calsin hallituksessa ulkoasioiden valtiosihteeri. Hän sai parlamentaarikkona mainetta ihmisoikeuksien puolestapuhujana, kun hän raportoi vuonna 1969 Euroopan neuvostolle Kreikan sotilasjuntan väkivaltaisuuksista.

text: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamenttivaalit 1945 järjestettiin heinäkuun 5. ja 19. päivän välillä vuonna 1945. Vaaleissa 24 073 025 äänestäjää valitsivat Ison-Britannian parlamentin alahuoneen 670 jäsentä äänestysaktiivisuuden ollessa 72,8 prosenttia. Kyseessä olivat Britannian ensimmäiset parlamenttivaalit sitten vuoden 1935, koska toinen maailmansota oli estänyt vaalien järjestämisen aiemmin.

title: John Dillon

text: John Dillon (8. syyskuuta 1851 Blackrock, Dublinin kreivikunta, Irlanti – 4. elokuuta 1927 Lontoo, Iso-Britannia) oli irlantilainen poliitikko. Hän oli yksi Ison-Britannian parlamentissa toimineen ja Irlannin itsehallintoa (home rule) tavoitelleen Irlantilaisen puolueen johtajista. Hän toimi edustajana alahuoneessa vuosina 1880–1883 sekä 1885–1918 ja oli 1880-luvulla Irlannin itsehallintokamppailua johtaneen Charles Stewart Parnellin tärkeimpiä liittolaisia.

title: Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus

text: Hallitusta johtaa pääministeri, jonka itse monarkki nimittää. Pääministeri on tavallisesti parlamentin alahuoneen, House of Commonsin suurimman puolueen puheenjohtaja tai suurimman puoluekoalition johtaja. Uuden halituksen astuessa virkaansa hallitsija lukee sen ohjelman parlamentissä parlamentaarikoille ja pääreille.

title: Benjamin Disraeli

text: Disraelin saavutuksena pidetään nykyaikaisen konservatiivipuolueen perustamista Isoon-Britanniaan. Disraeli oli edustajana parlamentin alahuoneessa neljänä kautena ja hallituksessa lähes kolme vuosikymmentä.

title: Parlamentaarikko

text: Parlamentaarikko eli kansanedustaja on parlamentin jäsen, jonka kansalaiset ovat valinneet vaaleilla. Parlamentaarikot ovat edustuksellisen demokratian vallankäyttäjiä. Parlamentaarikkojen nimitys ja valintatapa vaihtelevat eri yhteiskunnissa.

title: Oppositio

text:
Oppositio tarkoittaa parlamentin niitä puolueita tai muita ryhmiä, jotka eivät ole mukana hallituksessa.
Alun perin ilmaus tarkoitti politiikassa "vastapäätä istujia" eli niitä parlamentin jäseniä, jotka istuvat vastapäätä hallitusta kannattavia parlamentaarikkoja. Britanniassa alahuoneen ("House of Commons") jäsenet istuvat vastakkain eivätkä esimerkiksi puolikaaressa jatkumolla äärioikeaksi, oikeaksi, vasemmaksi ja äärivasemmaksi levittäytyneenä.

title: Unionilaki (1800)

text: Unionilain mukaan Irlannin parlamentti lakkautettiin, minkä jälkeen Ison-Britannian parlamentti edusti myös Irlantia. Irlantilaiset saisivat valita alahuoneeseen 100 edustajaa ja ylähuoneeseen tulisi 32 irlantilaista, joista neljä olisi piispoja ja loput tavallisia päärejä.

title: Unionilaki (1800)

text: Irlannin lordiluutnantti Charles Cornwallis ja Irlannin asioiden pääsihteeri Robert Castlereagh saivat tehtäväkseen taivutella Irlannin poliittisen eliitin enemmistön hyväksymään unionilain. Asiaa helpotti se, että vuoden 1798 kapinan jälkeen osa Irlannin protestanteista pelkäsi katolisen enemmistön väkivaltaisuuksia siinä määrin, että oli valmis hyväksymään unionin saadakseen suojaa briteiltä. Monet katoliset taas olivat valmiita tarttumaan Pittin lupaukseen odotettavissa olevasta emansipaatiosta. Lakiehdotus kohtasi vastarintaa Irlannin parlamentissa ja ensimmäisessä äänestyksessä tammikuussa 1799 se hävisi äänin 111–106. Lakia vastustivat tuolloin myös useat siihen asti briteille lojaalit Irlannin hallituksen jäsenet, jotka pian erotettiin viroistaan. Englannin hallitus päätti hankkia unionilain tueksi riittävän enemmistön lahjomalla edustajia rahalla sekä kunnianosoituksilla. Varsinkin Castlereagh teki kaikkensa kääntääkseen mahdollisimman monen edustajan pään keinolla tai toisella. Parlamentin kokoonpanon muuttamiseksi alahuoneen vaalipiirejä lakkautettiin ja ylähuoneeseen tehtailtiin uusia lordeja. Uusi esitys tuotiin Irlannin parlamentin käsittelyyn 15. tammikuuta 1800. Vaikka itse Henry Grattan ilmaantui johtamaan vastarintaa esitystä vastaan, se hyväksyttiin lopulta alahuoneessa äänin 138–96. Laki hyväksyttiin molempien maiden parlamenteissa 28. maaliskuuta 1800 ja kuningas vahvisti sen 1. elokuuta. Laki astui voimaan 1. tammikuuta 1801. Lain myötä valtion nimi muuttui Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneeksi kuningaskunnaksi.

title: Home rule

text: Home rule oli nimitys Irlannille tavoitellulle itsehallinnolle, jota yritettiin toteuttaa useita kertoja 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Irlanti kuului tuolloin Isoon-Britanniaan. Home rulea kannatti pääosa Irlannin poliitikoista ja moninkertaisen pääministerin William Gladstonen ansiosta myös Britannian liberaalipuolue ryhtyi tukemaan sitä. Britannian konservatiivipuolue sekä Irlannin unionistit vastustivat home rulea kiivaasti ja onnistuivat useita kertoja estämään sen toteuttamisen. Ensimmäinen home rule -lakiesitys vuonna 1886 hylättiin parlamentin alahuoneessa. Toinen esitys vuonna 1893 hyväksyttiin alahuoneessa, mutta hylättiin ylähuoneessa. Kolmas esitys saatiin vuonna 1914 hyväksyttyä, mutta ensimmäinen maailmansota esti sen toteutumisen ja Irlannin nationalistien mielenkiinto alkoi siirtyä täyden itsenäisyyden tavoitteluun. Lopulta itsehallinto toteutettiin vuonna 1921 Pohjois-Irlannissa, kun taas muusta Irlannista tuli kokonaan itsenäinen valtio.

title: Birger Ek

text: Siihen asti kaikkialla maailmassa lentokoneet olivat käyttäneet sukellusveneitä vastaan tavallisia lentopommeja, mutta näiden ensimmäisten lentokoneesta pudotetuilla syvyyspommeilla tehtyjen upotusten jälkeen Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa tehtiin kysely tästä uutisesta, ja pian ilmestyikin varta vasten suunniteltuja lentosyvyyspommeja myös liittoutuneiden koneisiin.

title: Henry Grattan

text: Grattan oli vuodesta 1805 kuolemaansa asti Ison-Britannian parlamentin alahuoneen jäsen. Hänelle tarjottiin vuonna 1806 ministerinpaikkaa Charles James Foxin hallituksessa, mutta hän kieltäytyi. Grattan teki Ison-Britannian parlamentissa kolme kertaa lakialoitteen katolisten emansipaatiosta. Viimeisin aloitteista hävisi vuonna 1819 parlamentin äänestyksessä vain kahden äänen vähemmistöllä. Grattanin samanniminen poika toimi myöhemmin myös alahuoneen jäsenenä. Hän julkaisi isänsä kootut puheet (1822) ja viisiosaiset postuumit muistelmat (1839–1846).

title: Reform Act (1867)

text:
Representation of the People Act (myös Reform Act 1867, Second Reform Act) oli Isossa-Britanniassa vuonna 1867 toteutettu parlamentin alahuoneen vaalitavan uudistus, joka laajensi äänioikeutettujen joukkoa. Lain toteutti konservatiivihallitus ja sen takana oli pitkälti konservatiivipuolueen nouseva kyky Benjamin Disraeli. Vuoden 1867 vaaliuudistus oli jatkoa whig-puolueen vuonna 1832 läpiajamalle aiemmalle uudistukselle.
Liberaalipoliitikko John Russell oli ehdottanut jo vuonna 1860 uudistusta, jolla äänioikeuden tulorajaa alennettaisiin ja alahuoneen paikkajakoa muutettaisiin, mutta pääministerinä toimineen lordi Palmerstonin vastustus esti lain toteuttamisen. Palmerstonin kuoltua Russell toimi itse pääministerinä 1865–1866, mutta hänen hallituksensa valmistelema vaaliuudistus kaatui parlamentissa osan liberaaleista liityttyä esitystä vastustaneisiin konservatiiveihin. Russell erosi, jolloin lordi Derdy kokosi konservatiivihallituksen. Oppositioon jääneiden liberaalien uusi johtaja William Gladstone ilmoitti kannattavansa toteutumatta jäänyttä reformia. Konservatiivit olivat perinteisesti vastustaneet tällaisia uudistuksia, mutta nyt hallitus pelkäsi, että uudistusten jarruttajaksi leimautumisesta olisi haittaa puolueelle. Erityisen innokkaasti hanketta ryhtyi ajamaan valtiovarainministerinä toiminut Disraeli, joka antoi 1867 lakiesityksen parlamentille ja johti kamppailua sen puolesta. Kaikki konservatiivit eivät hyväksyneet uudistusta ja lordi Cranborne (sittemmin lordi Salisbury) erosi protestina hallituksesta. Disraeli oli halunnut sisällyttää lakiin erilaisia varauksia, mutta alahuoneen liberaalienemmistö poisti niistä suurimman osan ja laki hyväksyttiin lopulta liberaalien tuella paljon radikaalimmassa muodossa kuin useimmat konservatiivit olisivat osanneet odottaa. Pääministeri Derbyn mukaan muutos oli ”hyppy tuntemattomaan”.

title: Irlannin tasavaltalaisarmeija

text: IRA ei voinut hyväksyä dominiota tarkoittavassa Irlannin vapaavaltiossa Britannian suvereniteettia, joka näkyi siinä, että Irlannin parlamenttiedustajat joutuivat vannomaan uskollisuudenvalan Britannian kruunulle. Irlannin vapaavaltiossa ei protestanttisen unionistienemmistön haltuun jäänyttä Pohjois-Irlantia pidetty elinkelpoisena, vaan sen uskottiin romahtavan kahden vuosikymmenen kuluessa. Eamon de Valera jätti suoran toiminnan. Tultuaan valituksi Britannian parlamenttiin hän meni alahuoneeseen vannomatta uskollisuuden valaa Britannian kruunulle. Sittemmin hän myös julisti 1949 Irlannin vapaavaltion Britanniasta riippumattomaksi tasavallaksi ja katkaisi näin valtiollisen siteen Isoon-Britanniaan. Pohjois-Irlannin ongelma jäi ratkaisematta. Myös Irlannin tasavallalla oli yhteiskunnallisia ongelmia. Pohjois-Irlannin avoimen kysymyksen vuoksi IRA:n toiminnan painopiste siirtyi yhä selvemmin sinne.

title: Parlamentti

text: Parlamentit jaetaan yleensä yksi- ja kaksikamarisiin. Kaksikamarisessa parlamentissa alahuone on lähes aina lainsäädännön toimeenpanija ja ylähuone vain läpikäy lain ja joko hyväksyy tai hylkää sen. Tästä poikkeaa esimerkiksi Ranska, jossa molemmilla kamareilla on yhtäläinen lainsäätöoikeus, ja molempien on hyväksyttävä lait. Alahuoneessa on tyypillisesti vähintään 200 edustajaa, jos maan väkiluku lasketaan miljoonissa. Merkittävänä poikkeuksena tästä on Australia, jonka parlamentissa on vain 150 jäsentä, vaikka maassa asuu noin 22 miljoonaa ihmistä. Ylähuoneessa on lähes aina vähemmän edustajia kuin alahuoneessa. Poikkeuksena on Ison-Britannian parlamentti: sen alahuoneessa on 646, ylähuoneessa 731 edustajaa.

title: Glenda Jackson

text: Näyttelijän uran jälkeen Jackson on keskittyi poliitikon uraan. Hän oli Ison-Britannian parlamentin alahuoneen jäsen työväenpuolueen listoilla vuodesta 1992 aina vuoteen 2015 asti. Vuoden 2010 vaaleissa hänen 42 äänen voittomarginaalinsa oli eräs vaalien tiukimmista. Hän päätti jättäytyä pois politiikasta vuoden 2015 parlamenttivaaleissa.

title: Kansalaisaloite

text: Iso-Britanniassa sähköiseen kansalaisaloitteeseen tarvitaan 100 000 allekirjoitusta (0,2 prosenttia äänioikeutetuista), jotta parlamentin alahuone harkitsee keskustelua aiheesta. Jos aloite kerää 10 000 allekirjoitusta, asianomainen valtion taho antaa aloitteelle vastauksen. Aloitteet voivat olla voimassa enintään vuoden.

title: Gerry Adams

text: Adams oli aiemmin Iso-Britannian alahuoneen jäsen, mutta vuonna 2011 hän erosi sieltä ja pyrki ja pääsi Irlannin parlamenttiin.

title: Patrick Donner

text: Sir Patrick William Donner (4. joulukuuta 1904 – 19. elokuuta 1988) oli Ison-Britannian parlamentin alahuoneen jäsen ja kuului vaikutusvaltaiseen suomenruotsalaiseen Donner-sukuun. Kuningatar Elisabet II löi hänet ritariksi vuonna 1953.

title: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone

text: Yhdistyneen kuningaskunnan alahuone, englanniksi House of Commons, on Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone. Parlamenttiin kuuluvat myös ylähuone () ja Britannian monarkki.

title: Priti Patel

text: Patel opiskeli Keelen yliopistossa ja Essexin yliopistossa. Hänet valittiin kansanedustajaksi parlamentin alahuoneeseen Withamin vaalipiiristä vuonna 2010 ja uudelleen vuosina 2015 ja 2017. Patel toimi David Cameronin hallituksessa työllisyysministerinä vuosina 2015–2016. Hän kampanjoi Ison-Britannian EU-eron puolesta. EU-kansanäänestyksen jälkeen uusi pääministeri Theresa May nimitti hänet kehitysyhteistyöministeriksi.

title: Taistelu Britanniasta

text: Taistelu Britanniasta () eli Ison-Britannian ilmasota käytiin toisessa maailmansodassa Britannian Kuninkaallisten ilmavoimien ("Royal Air Force eli RAF") ja natsi-Saksan Luftwaffen välillä. Taistelu käytiin 10. heinäkuuta – 31. lokakuuta 1940. Taistelun nimi tulee puheesta, jonka pääministeri Winston Churchill piti parlamentin alahuoneessa 18. kesäkuuta 1940: ”Taistelu Ranskasta on ohitse, mutta taistelu Britanniasta on vasta alkamassa.”

title: Quintin Hogg

text: Hogg opiskeli Eton Collegessa ja Oxfordin yliopistossa. Hän oli Britannian parlamentin alahuoneen jäsen 1938–1950 ja osallistui ensimmäisen kerran Britannian hallitukseen 1945. Hailsham siirtyi alahuoneesta ylähuoneeseen vuonna 1950 isänsä kuoltua, kun hän peri isänsä varakreivin arvon. Hogg toimi konservatiivipuolueen puheenjohtajana 1957–1959 puoluejohtaja Harold Macmillanin kaudella.

title: Reform Act (1832)

text: Representation of the People Act (myös Reform Act 1832, First Reform Act, "”suuri parlamenttiuudistus”") oli Isossa-Britanniassa vuonna 1832 toteutettu merkittävä uudistus, jolla parlamentin alahuoneen vaalien vanhentunutta vaalipiirijakoa muutettiin tasavertaisemmaksi ja äänioikeutettujen joukkoa laajennettiin. Uudistus lisäsi teollistumisen myötä nopeasti kasvaneiden kaupunkien ja niiden porvariston edustusta parlamentissa, kun aiemmin maaseutu oli ollut yliedustettuna ja suurin osa vaalipiireistä maataomistavan aatelin hallinnassa. Kyseessä oli ensimmäinen useasta suuresta vaaliuudistuksesta; seuraavat toteutettiin vuosina 1867 ja 1884–1885.

title: Irlannin parlamentti (lakkautettu 1801)

text: Vuosien 1782–1800 vaihetta Irlannin historiassa kutsutaan Grattanin parlamentiksi, ja se oli toistaiseksi viimeinen ajanjakso, jolloin yksi kotimainen parlamentti on tosiasiassa hallinnut koko Irlannin saarta. Rauhoitellakseen Irlantia William Pittin hallitus sääti vuonna 1793 lain, joka palautti Irlannin katolisille äänioikeuden. Irlannin parlamentti hyväksyi lain rajoitetussa muodossa, joka esti katolisia edelleen toimimasta parlamentin jäseninä. Vuoden 1798 kapinan jälkeen Pittin hallitus päätti kuitenkin yhdistää Irlannin ja Ison-Britannian kokonaan yhdeksi valtioksi. Vuonna 1800 Irlannin parlamentti taivuteltiin hyväksymään niin sanottu unionilaki, jolla se samalla lakkautti itse itsensä. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 1801. Siitä alkaen Irlannilla oli 100 edustajaa Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa ja 32 edustajaa ylähuoneessa.


query: Missä Erkki Huttunen kuoli?

title: Erkki Huttunen

text: Erkki Juhani Huttunen (18. toukokuuta 1901 Alavus – 17. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Huttunen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1921 ja aloitti saman vuoden syksyllä opinnot arkkitehtiosastolla Teknillisessä korkeakoulussa. Arkkitehdiksi Huttunen valmistui 17. joulukuuta 1927.

title: Oskar Huttunen

text: Huttunen aloitti siirtomaatavarakaupan harjoittamisen Kuopiossa vuonna 1907 ja vuodesta 1908 alkaen Helsingissä. Huttunen oli aktiivinen järjestövaikuttaja ja oli mukana perustamassa Liikesivistysrahastoa. Huttunen kuoli perheettömänä vuonna 1955. Kuopion taidemuseossa on hänen nimeään kantava kokoelma, jonka 91 taideteosta Huttunen lahjoitti Kuopion kaupungille testamentissaan. Kuvanveistäjä Kauko Räsänen suunnitteli Oskar Huttunen -mitalin, joka julkaistiin vuonna 1991.

title: Ainanlinna

text: Ainanlinna on vuonna 1952 valmistunut asuin- ja liikerakennus, joka sijaitsee Tampereen keskustassa Kauppakadun ja Näsilinnankadun kulmassa. Talon on suunnitellut rakennushallituksen pääjohtaja Erkki Huttunen vuonna 1950. Se on nimetty tontin pitkäaikaisen omistajan Aina Langin mukaan.

title: Jalkapallon Suomen Cup 1956

text:
Cup-mestarit: Heikki Rauhanen, Aarne Hautala, Aulis Huttunen, Viktor Gratschew, Erkki Tienaho, Sakari Vuoristo, Raimo Nieminen, Olavi Hirvonen, Pentti Jokela, Juhani Metsä ja Jouko Manner sekä Matti Ukkola, joka ei voinut osallistua loppuotteluun. Joukkueen valmentaja
oli Pauli Marttala.

title: Pallo-Pojat

text: Seuran junioritoiminta oli vireää 1980-luvulla Punavuoren, Ullanlinnan ja Eiran alueella. Juniorijoukkueet harjoittelivat aktiivisesti Seppärissä ja Joharilla. Seuran aktiiveja olivat tuolloin ainakin Erkki Aurejärvi, Hannu Haukanhovi ja Antero Huttunen, joista viimeksi mainittu valmensi juniorijoukkueita ja toimitti PP-Uutiset -nimistä seurajulkaisua.

title: Jari Huttunen (kitaristi)

text: Huttunen on esiintynyt myös akustisesti kahdestaan Timo Rautiaisen kanssa ja soittanut kitaraa Private Line -yhtyeessä. Huttunen käyttää ESP ja Tokai-merkkisiä kitaroita. Vuodesta 2005 eteenpäin Huttunen on vaikuttanut Dark Days Ahead -yhtyeen kitaristina.

title: J. E. Huttunen

text: Ensimmäiset akrobaattinumeronsa Huttunen antoi 15-vuotiaana Rovaniemen markkinoilla. Hän kiersi ensin pohjois-suomalaisilla metsätyömailla ja kansanjuhlissa esittämässä akrobatiaa ja laulamassa kupletteja. Varsinaisen sirkusuransa Huttunen aloitti vuonna 1925 kuuluen eri sirkuksiin. Huttunen oli kuuluisa varsinkin hammastempuistaan: hän saattoi vetää autoa hampaillaan tai tanssia musiikin tahdissa pitäen samalla suussaan parimetriä pitkää tankoa, jonka päässä lapsi istui polkupyörän istumatelineessä. Huttunen esitti myös itse sanoittamiaan lauluja ja kirjoitti runoja. Erityisen mielellään Huttunen esiintyi Kanadassa ja Yhdysvalloissa, jonne hänen perheenjäseniään, muun muassa kaksi hänen sisartaan, oli muuttanut. Huttunen itse oli poikamies.

title: Erkki Huttunen

text: Citation error, replace with{{cite book| author = Jokinen, Teppo| title = Erkki Huttunen 1901–1956 – Arkkitehti| publisher = Suomen rakennustaiteen museo| year = 1993| id = ISBN 951-9229-82-5}}

title: Kalle Petter Huttunen

text: Huttunen asui Petroskoissa, jossa hän palveli suomalaisessa 6. komppaniassa ja myöhemmin vuodesta 1922 Petroskoin seminaarissa suomenkielisen osaston taloudenhoitajana. Huttunen kuoli todennäköisesti Petroskoissa 24. marraskuuta 1932. Hänet julistettiin kuolleeksi Savonlinnan raastuvanoikeuden päätöksellä 21. heinäkuuta 1975 ja kuolinpäiväksi määrättiin 6. tammikuuta 1975.

title: Erkki Huttunen

text: Huttunen kuoli Helsingissä 1956.

title: Hotelli Vaakuna

text: Vaakunan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Erkki Huttunen käyttäen kalustesuunnittelussa apunaan oman toimistonsa väkeä. Hotellin sisustuskin tuli pääosin Huttusen toimiston tiimin tehtäväksi. Tuolit kuitenkin tulivat muualta. Valaisimet olivat Paavo Tynellin, tekstiilit Greta Skogster-Lehtisen.

title: Heikki Huttunen (ampuja)

text: Vapaakiväärin Suomen-mestaruuden Huttunen voitti 1909, 1910 ja 1913. Vuonna 1909 SM-kilpailuissa ammuttiin 30 laukauksen kilpailu, jonka Huttunen voitti. Seuraavana vuonna kilpailtiin 3 × 20 laukauksen kilpailumuodossa, jonka Huttunen voitti 427 pisteellä. Vuonna 1913 hänen voittopisteensä olivat 484. Hän voitti Suomen-mestaruuden vielä vapaakiväärin pystyasennosta 1924. Hän ampui 150 metrin radalla tuloksen 236. Vapaapistoolissa Huttunen voitti SM:n 1919, kun hän keräsi 20 laukauksella 163 pistettä. Ammatiltaan Huttunen oli insinööri.

title: Kotkansaari

text: Funktionalismia edustavat Kotkan kaupungin rahatoimisto (entinen Suomalainen Säästöpankki, Pauli E. Blomstedt 1934) ja Kotkan kaupungintalo (Erkki Huttunen 1934).

title: Seppo Hilakari

text: Hilakarin Anderson & Lembken Helsingin-toimistoon rekrytoimia mainonnan suunnittelijoita olivat muiden muassa art directorit Asko Kekkonen, Erkki Ruuhinen, Kari Torkler ja Jorma Hinkka sekä copywriterit Hannu Konttinen, Martti Kirsitie, Mauno Saari, Kimmo Pietiläinen, Alpo Holopainen ja Kari Huttunen.

title: Erkki Huttunen

text: Valmistumisensa jälkeen tammikuussa 1928 Huttunen palkattiin SOK:n rakennusosastolle tuntipiirtäjäksi. Osaston johtajan toimi tuolloin arkkitehti Valde Aulanko. Huttusen ensimmäisiä töitä rakennusosastolla leimaa vielä klassistinen tyyli, josta esimerkkinä mainittakoon Oulun Toppilan mylly vuodelta 1928. Vuonna 1930 suunnitellut Rauman konttorirakennus ja Viipurin mylly ovat jo selvästi funktionalistista tyylisuuntausta edustavia. Huttunen nimitettiin rakennusosaston johtajaksi 1939 ja hän toimi tuossa virassa vuoteen 1941 asti.

title: Reijo Huttunen

text: Huttunen sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 2006. Hän kuoli pian eläkkeelle jäämisensä jälkeen sairauskohtaukseen kesämökillään Luumäellä.

title: Satu Huttunen

text: Huttunen syntyi kirvesmies Sulo Pulkkisen ja toimistosihteeri Sirkka Achrénin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1965 on Jouko Huttunen (s. 1944). Huttunen tuli ylioppilaaksi Kajaanin tyttölyseosta 1965 ja opiskeli Oulun yliopistossa, josta hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1972 ja lisensiaatiksi 1974 ja väitteli tohtoriksi 1975. Suomen Akatemian tutkimusassistentti sekä nuorempi ja vanhempi tutkija hän oli useaan otteeseen 1975–1983, sitten Oulun yliopiston kasvitieteen dosentti 1980–1989, va. apulaisprofessori 1983–1983 sekä professori 1989–2012. Yliopiston hallituksen jäsen Huttunen oli 1988–1990 ja Metsäntutkimuslaitoksen johtokunnan jäsen 1991–1997. Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtajana Huttunen toimi 1991–1994. Hänet valittiin Vuoden naiseksi 1986.

title: Erkki Huttunen

text: Luokka:Suomalaiset arkkitehdit Luokka:Vuonna 1901 syntyneet Luokka:Vuonna 1956 kuolleet

title: August Huttunen

text: August Huttusen vanhemmat olivat maanviljelijä Petter Huttunen ja Maria Henrika Huuskonen. Hänen toinen puolisonsa vuodesta 1932 oli proviisori Lempi Amalia Nurminen. Huttunen kävi Helsingin kirkkomusiikkiopiston 1910 ja Helsingin musiikkiopiston 1911, laulunopettajan tutkinnon hän suoritti 1928. Huttunen toimi urkurina Nilsiässä 1913–1919, Hämeen rakuunarykmentin kapellimestari hän oli 1919–1922, Ratsuväkiprikaatin 1921–1938 ja Karjalan kaartin rykmentin 1938–1944. Puolustusvoimien ylikapellimestari hänestä tuli 1944. Huttunen johti myös useita kuoroja ja orkesteita ja toimi laulunopettajana Lappeenrannan yhteislyseossa 1921–1938. "Etelä-Savon" musiikkiarvostelija hän oli 1921–1938, "Karjalan Suunnan" 1938–1939 ja "Kalevan" 1940–1944. Huttunen sävelsi sotilassoittokunnalle, orkesterille ja sekakuorolle sekä sovitti useita satoja sävellyksiä sotilasorkesterille. Reservin vänrikki Huttunen (1918) ylennettiin musiikkiluutnantiksi 1921, musiikkikapteeniksi 1938 ja musiikkimajuriksi 1942.

title: Rajamäen kirkko

text: Rajamäen kirkko on Nurmijärven kunnassa Rajamäen taajamassa sijaitseva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkorakennus, joka edustaa omaleimaista funktionalismin leimaamaa uusklassista tyyliä. Kirkon rakennutti Alkoholiliike Oy omaa henkilökuntaansa varten vuonna 1938. Kirkon suunnitteli arkkitehti Erkki Huttunen.

title: Nisse Huttunen

text: Nisse Huttunen (s. 27. tammikuuta 1974) on suomalainen lentopalloagentti ja entinen huippulentopalloilija. Huttunen pelasi menestyksekkään uran sekä kotimaan että ulkomaan lentopallokentillä voittaen muun muassa kaksi kertaa Saksan Bundesliigan. Kaikkiaan Huttunen pelasi Bundesliigassa kahdeksan kautta. Hän päätti ammattilaisuransa vuonna 2006.

title: Funktionalismi

text: Keskusosuusliike SOK levitti 1930-luvulla funktionalistista tyyliä monien kaupunkien ja kirkonkylien keskustoihin uusien osuuskaupparakennusten myötä, joista monien suunnittelija oli arkkitehti Erkki Huttunen.[6]

title: Nisse Huttunen

text: Nisse Huttunen lähti Saksaan vuoden 1998 syksyllä toisen Loimu-kautensa päätteeksi. Kun Huttunen oli pelannut vuoden MSC Moersissa ja kaksi Bayer Wuppertalissa, SCC Berliini värväsi Huttusen vuoden 2001 kesällä. Huttusen kautta Berliinissä haittasi kuitenkin joulukuussa sattunut loukkaantuminen. Ennen loukkaantumiata Huttunen oli ollut Saksan liigan pistepörssissä viidentenä. Ennen Berliiniin tuloaan Huttunen sai tarjouksia Italian A1-liigaasta. Huttunen kuitenkin torjui sopimukset Italiasta ja kirjoitti Berliinin joukkueen kanssa sopimuksen.

title: Raumanlinna

text: Raumanlinna on vuonna 1933 valmistunut Rauman keskustassa sijaitseva hotelli-ravintola ja entinen suojeluskuntatalo. Funkistyylisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Erkki Huttunen. Raumanlinnassa on toiminut hotelli ja ravintola sen valmistumisesta lähtien. Aikaisemmin Sokos Hotelsiin kuulunut Raumanlinna on nykyään osa kansainvälistä Best Western -ketjua.

title: Erkki Huttunen

text: Vuonna 1943 Huttunen nimitettiin Rakennushallituksen pääjohtajaksi. Pääjohtajan hallinnolliset tehtävät veivät suuren osan Huttusen työajasta ja suunnittelutehtävät jäivät vähemmälle, vaikka hänen oma arkkitehtitoimistonsa, jonka hän oli perustanut jo työskennellessään vielä SOK:n palveluksessa, jatkoi vielä toimintaansa. Hallinnollisten tehtävien lisäksi Huttunen osallistui valtion edustajana arkkitehtikilpailujen tuomaristoon. Pääjohtajakausi päättyi vuonna 1953, jolloin pääjohtajaksi valittiin arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä.

title: Nakkilan kirkko

text: Rakennustöistä vastasi porilainen Uuno Helminen, jonka 1,9 miljoonan markan urakkahinta sisälsi kirkon varsinaiset rakennustyöt. Loppusummalla seurakunta hankki sisustuksen, sähkölämmityksen ja valaistuksen. Kirkon peruskivi muurattiin juhannuspäivänä 1936, ja kirkko otettiin käyttöön J. W. Suomisen syntymän 60-vuotispäivänä 26. kesäkuuta 1937. Arkkipiispa Erkki Kailan toimittaman vihkimisen jälkeen pidetyssä juhlajumalanpalveluksessa saarnasi Nakkilassa syntynyt Lappajärven kirkkoherra F. O. Lampola liturgeinaan lääninrovasti Kustaa Kylänpää, kirkkoherra Antti Perheentupa ja Porin kappalainen Samuli Huttunen. Seuratalo Karhulassa järjestettiin vielä juhlapäivällinen, johon osallistuivat muun muassa maaherra Wilho Kyttä sekä kirkon suunnitellut arkkitehti Erkki Huttunen. Seuraavana päivänä pidetyssä ensimmäisessä varsinaisessa jumalanpalveluksessa saarnasi Nakkilasta kotoisin ollut rovasti K. R. Kares.

title: Bittium

text: Bittiumin hallituksen puheenjohtaja on Erkki Veikkolainen ja toimitusjohtajana toimii Hannu Huttunen. Yhtiön liikevaihto vuonna 2015 oli 56,8 miljoonaa euroa.[1] Yhtiön osake on noteerattu Helsingin pörssin päälistalla vuodesta 1998.

title: Sommelo

text: Konserttitarjonnan lisäksi Sommelossa oli vuonna 2006 kansanmusiikkikurssit lapsille, nuorille ja aikuisille. Kursseilla oli mahdollisuus opiskella kanteleen soittoa, laulua, paimensoittimia, yhtyesoittoa, soitinrakennusta. Opettajina kursseilla olivat Arja Kastinen, Leena Joutsenlahti, Maari Kallberg, Riitta Huttunen, Jarmo Romppanen, Henrik Sandås, Mikko Perkoila ja Erkki Okkonen.

title: Edvard Huttunen

text: Huttunen kuului SDP:n puoluetoimikuntaan. Toukokuun 1936 puoluekokouksessa Huttunen valittiin SDP:n varapuheenjohtajaksi. Hän voitti äänestyksessä Väinö Salovaaran. Huttunen oli myös Osuusliike Elannon hallintoneuvoston ja edustajiston jäsen.

title: Nisse Huttunen

text: 2003 kaudella Huttunen joukkueineen voitti Saksan mestaruuden. Edellisillä kausilla joukkue oli voittanut yhden pronssin ja kaksi hopeaa SCC Berliinin joukkueessa. Sarjan puolivälissä yleispelaajasta liberoksi vaihdettu Huttunen oli joukkueen avainpelaajia, kun SCC Berlin voitti finaalisarjassa ja viimeisessä pelissä Wuppertalin luvuin 3–2. Seuraavalla kaudella SCC Berliini ja Huttunen voittivat toisen mestaruutensa Saksan Bundesliigassa. Huttuselle saavutettu mestaruus toi jo viidennen peräkkäisen mitalin Saksassa. Toisen mestaruuden Saksassa saavuttanut Huttunen kirjoitti SCC Berliinin kanssa samalla kaudella kahden vuoden jatkosopimuksen.


query: Kuinka monta maata kuului Kansainliittoon?

title: Kansainliitto

text: Kansainliiton jäsenvaltioita oli yhteensä 63, joista 28 oli jäsenenä koko järjestön olemassaolon aikana. Loput 35 olivat jäseninä osan aikaa.

title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kansainliiton neuvostoon kuuluneista viidestätoista jäsenvaltioista, joista yksitoista läsnä kokouksessa, seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta, mikä jäi Kansainliiton yleiskokouksenkin päätökseksi, minkä Kansainliiton neuvosto totesi voimassa olevaksi.

title: Luettelo Kansainliiton jäsenvaltioista

text:
Kaksikymmentäkahdeksan valtiota oli Kansainliiton jäsenenä koko sen olemassaolon ajan. Loput 35 maata liittyivät tai erosivat eri aikoina.
Maat on listattu vuotena jolloin ne liittyivät. Maat joiden perässä lukee "erosi" tarkoittaa valtiota, joka erosi omasta tahdostaan. "Jätti paikkansa" ilmoittaa maan liitetyn joko Saksaan tai Italiaan. Neuvostoliitto oli ainoa valtio, jonka Kansainliitto erotti. Yhdysvallat ei koskaan ollut Kansainliiton jäsen.

title: Kuu

text: Kuun vaihe viittaa siihen, kuinka suuri osa Kuun Maahan näkyvästä puoliskosta on Auringon valaisemaa ja kuinka suuri osa siitä on Aurinkoon nähden Kuun takapuolella auringonsäteiden ulottumattomissa. Vaihe riippuu kiertoradallaan etenevän Kuun sijainnista Maahan ja Aurinkoon nähden. Uudenkuun aikaan Maata kohti kääntynyt puolisko ei heijasta valoa, koska Kuu ja Aurinko ovat taivaalla melkein samalla suunnalla. Kuunkierron ensimmäisessä neljänneksessä puoliskon länsipuoli on valaistuna (Maassa pohjoiselta pallonpuoliskolta nähtynä Kuun oikea puoli). Täydenkuun aikaan koko Maata kohti kääntynyt puolisko on valaistuna. Viimeisessä neljännessä Kuun puoliskon itäpuoli on valaistuna (Maassa pohjoiselta pallonpuoliskolta nähtynä Kuun vasen puoli). Valon ja varjon rajaa Kuun pinnalla kutsutaan terminaattoriksi.[20]

title: Pyrrhonismi

text: Antiikin aikainen skeptisismi sai uutta huomiota uuden ajan alussa. Tällöin eräs keskustelu koski historiallista epäilyä (historiallista pyrrhonismia, ”pyrrhonismus historicus”) ja historiaa koskevia uskomuksia (”fides historica”). Perustava kysymys kuului: Kuinka voimme todistaa historiaa koskevat väittämät? Historiatiede on tieteenala, jolla ei voida suorittaa kokeellista tutkimusta. Esimerkiksi kysymystä siitä, kuinka monta tikariniskua Julius Caesariin iskettiin, voidaan lähestyä ainoastaan tekstiaineistoon perustuen. Jos historialliset lähteet ovat ristiriidassa keskenään, historioitsijat voivat yrittää asettaa ne tasapainoon; esimerkiksi kysymällä, ovatko jotkut tekstit ensiarvoisempia kuin toiset, koska ne ovat silminnäkijäkuvauksia, tai vastaavatko jotkut tekstit kokemusta, kun taas toiset sisältävät epätodennäköisiä, hämmästyttäviä tapahtumia, joita voidaan pitää legendoina?

title: E. H. Carr

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vallitsi idealistinen näkemys siitä kuinka tulevat sodat voitaisiin välttää kansainvälisen yhteistyön ja Kansainliiton kaltaisten organisaatioiden avulla. Carr kritisoi utopistisena pitämäänsä näkemystä. Eräs hänen perusajatuksiaan on, että kansainvälisessä politiikassa hallitsevat valtasuhteet, ja vallan epätasainen jakautuminen aiheuttaa konflikteja. Hän kyseenalaisti Kansainliiton vaikuttamismahdollisuudet, mutta ei kuitenkaan suosinut liian pitkälle menevää realismiakaan.

title: Siellä minne kuuluisi vihreää ja maata

text: Siellä minne kuuluisi vihreää ja maata on Jenni Haukion vuonna 2003 ilmestynyt toinen runokokoelma.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: Kansainliitto

text: pienoiskuva|Kansainliiton organisaatio (1925). Kansainliitolla oli kolme toimielintä: sihteeristö, joka toimi Genevessä ja jonka johdossa toimi pääsihteeri, neuvosto ja yleiskokous. Tämän lisäksi Kansainliiton yhteydessä toimi lukuisia järjestöjä ja komissioita. Päätökset neuvostossa vaativat yksimielisyyttä, yleiskokouksessa riitti määräenemmistö. Kansainliiton viralliset kielet olivat englanti, ranska ja espanja.

title: Kallion II hallitus

text: Ulkopolitiikassa Kallion hallitus, jonka ulkoministerinä oli professori E. N. Setälä, teki Suomen historian ehkä kauaskantoisimman aloitteen esittäessään Kansainliitossa kansainvälisen talousavun myöntämistä hyökkäyksen kohteeksi joutuneelle valtiolle. Tämä suunnitelma hyväksyttiin monien neuvotteluvaiheiden jälkeen vuonna 1930, mutta Yhdistynyt kuningaskunta, jonka maksettaviksi pääosa suunnitelmaa toteutettaessa tarvittavista summista olisi tullut, ei koskaan ratifioinut sopimusta, vaikka se myönsikin asian tärkeyden ja kaukonäköisyyden. Kansainvälisen tilanteen kiristyessä 1930-luvun mittaan suunnitelma hautautui eikä suurvaltojen aggressiivisen politiikan jalkoihin jääneillä pienillä valtiolla ollut Kansainliitosta tätäkään apua.

title: Versailles’n rauha

text: Versailles’n rauhansopimuksessa sovittiin myös Kansainliiton perustamisesta. Kansainliitto aloitti toimintansa 10. tammikuuta 1920, ja sen pysyvänä sijaintipaikkana oli Geneve. Kansainliitto oli presidentti Woodrow Wilsonin ajatus, mutta Yhdysvallat ei ikinä liittynyt siihen. Kansainliitto valvoi Osmanien valtakunnan ja Saksan maiden siirtoa voittoisille ympärysvalloille muodollisesti Kansainliiton alaisuudessa.

title: Kansainliitto

text: Kansainliitolla on merkittävä asema Suomen puolueettomuuden kannalta. Liiton toiminta vaikutti vähitellen myös Suomen politiikkaan, ja Suomessa syntyi luottamusta Kansainliiton kykyyn toimia rauhan takaajana. 1920-luvun Suomi noudatti ulkopolitiikassa puolueettomuuden periaatetta, ja näin ollen niveltyminen Kansainliiton järjestelmään oli Suomelle luonnollinen ratkaisu. 1927 Suomi haki ja pääsi Kansainliiton neuvoston vaihtuvaksi jäseneksi seuraaviksi kolmeksi vuodeksi.

title: Osinkotuotto

text: Osinkotuotto ilmoitetaan Suomessa nykyisin efektiivisenä tuottona eli kuinka monta prosenttia osinko on osakkeen markkinahinnasta. Aiemmin osinkotuotto ilmoitettiin kertomalla, kuinka monta prosenttia osinko oli osakkeen nimellisarvosta.

title: Kansainliitto

text: Toisen maailmansodan aikana järjestön toiminta hiipui. Kansainliitto lopetti toimintansa 18. huhtikuuta 1946 ja siirsi varansa ja tehtävänsä Yhdistyneille kansakunnille. Kansainliitto oli olemassa jonkin aikaa yhtä aikaa Yhdistyneiden kansakuntien kanssa, millä haluttiin osoittaa kyseessä olevan itsenäinen järjestö eikä vain pelkkä Yhdistyneiden kansakuntien edeltäjä. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin 1945, jolloin osa Kansainliiton jäsenvaltioista oli toisen maailmansodan johdosta miehityksen alaisia ja Kansainliiton toiminta olisi edellyttänyt kantojen ottamista pakolaishallituksiin.

title: Jean Monnet

text: Sodan jälkeen hän työskenteli Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin aloitteesta Kansainliiton luomiseksi. Hän matkusti tehtävän takia Sleesiaan, Itävaltaan, Puolaan ja Romaniaan. Vuonna 1920 hänet kutsuttiin Kansainliiton apulaispääsihteeriksi Ranskan pääministerin Clemenceaun ja Britannian edustajan Balfourin esityksestä[3].

title: Myönnytyspolitiikka

text: Syyskuussa 1931 Japani, Kansainliiton jäsen, hyökkäsi Kiinan provinssiin Mantšuriaan. Kiina pyysi Kansainliittoa ja Yhdysvaltoja avuksi. Kansainliiton neuvosto esitti, että osapuolet vetäytyisivät ennen hyökkäystä omaamille alueilleen odottamaan rauhanomaista ratkaisua. Yhdysvallat muistutti Japania velvollisuuksista noudattaa allekirjoittamaansa Kellogg–Briand-sopimusta. Vaatimukset menivät kuuroille korville ja Japani valloitti koko Mantšurian. Kansainliitto perusti tutkintalautakunnan, joka tuomitsi Japanin toimet esittämässään raportissa helmikuussa 1933. Vastalauseeksi Japani erosi Kansainliitosta ja jatkoi etenemistään Kiinaan. Tuomitsemista lukuun ottamatta Kansainliitto ja Yhdysvallat eivät vastustaneet Japanin toimia. David Thompsonin mukaan Kansainliiton ja Yhdysvaltain välinpitämättömyys ja tehottomuus Itä-Aasiassa rohkaisi Euroopan aggressiivisia valtioita toimimaan yhtä uhmakkaasti.

title: Monroen oppi

text: Monroen oppi eli Yhdysvaltojen ulkopolitiikassa vahvana vielä ainakin ensimmäisen maailmansodan jälkeen, sillä Pariisin rauhanneuvotteluihin saapunut Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson yritti monin keinoin saada Kansainliiton peruskirjaan lisäyksen, jonka mukaan Yhdysvallat saisi harjoittaa Monroen oppia Kansainliiton estämättä. Luonnollisesti monet vallat, kuten Britannia asettuivat vastustamaan tätä.[14]

title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli 14. joulukuuta 1939 Genevessä pidetty Kansainliiton neuvoston viimeinen kokous. Kokous kutsuttiin koolle siksi, että Risto Rydin ensimmäinen hallitus oli valtuuttanut Rudolf Holstin ottamaan Neuvostoliiton 30. marraskuuta alkaneen hyökkäyksen käsittelemisen Kansainliiton yleiskokouksessa ja Kansainliiton neuvostossa 2. joulukuuta 1939. Saamansa valtuutuksen mukaisesti Holsti oli lähettänyt seuraavana päivänä Kansainliiton pääsihteeri Joseph Avenolille kirjeen, jossa hän toivoi kummankin kokouksen viipymätöntä koolle kutsumista. 4. joulukuuta Neuvostoliitto totesi, että se ei ole Suomen kanssa sotatilassa, vaan että se on ratkaissut ongelmat Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa avunanto- ja ystävyyssopimuksella.

title: Ensimmäinen Mooseksen kirja

text: Luomiskertomuksen toisessa osassa maa on vailla elämää, ja se selittää, kuinka Jumala loi kasteen maaperään ja kuinka maasta muovattiin ihminen, Aadam. Heprean sana "adama" kääntyy merkitsemään "punaista maata".

title: Kansainliitto

text: Kansainliiton neuvoston pysyviksi jäsenvaltioksi oli ajateltu viittä ensimmäisen maailmansodan voittajavaltiota: Ranskaa, Yhdysvaltoja, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Italiaa ja Japania, mutta koska Yhdysvalloista ei tullut Kansainliiton jäsentä, Kansainliiton neuvosto aloitti neljällä pysyvällä jäsenvaltiolla. Saksasta tuli Kansainliiton neuvoston viides pysyvä jäsenvaltio vuonna 1926.

title: Otto Wels

text: Wels lähti maanpakoon Saarin alueelle, joka kuului siihen aikaan Kansainliiton hallintaan, ja häneltä evättiin Saksan kansalaisuus. Hän työskenteli pakolais-SPD:n organisoimiseksi Prahassa ja sitten Pariisissa, jossa hän kuoli syksyllä 1939.

title: Jean Monnet

text: Monnet pettyi hyvin nopeasti Kansainliiton kyvyttömyyteen toimia tehokkaasti ja etenkin sen päätöksentekojärjestelmään, jossa vaadittiin yksimielisyyttä. Siksi hän erosi Kansainliiton palveluksesta vuonna 1923 ja siirtyi hoitamaan perheensä liiketoimintaa, joka oli sodan seurauksena yhä suurissa vaikeuksissa.[4] Lisäksi hän ryhtyi kansainväliseksi yrittäjäksi, käyttäen hyväkseen ennen maailmansotaa saamaansa kokemusta perheyrittäjän toiminnasta. Hän osallistui useiden Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen ja oli mm. vakauttamassa Puolan złotya vuonna 1927 ja Romanian leuta vuonna 1928. Hänen kokemuksensa kansainvälisestä pankkitoiminnasta johti hänet perustamaan ja toisena johtajana johtamaan yhdysvaltalaista Bancamerica-Blais-pankkia San Franciscossa.[1] Vuosina 1934–1936 Monnet toimi Kiinassa, jonne hänet oli kutsunut silloinen valtionjohtaja Tšiang Kai-šek ja tarkoituksena oli uudistaa Kiinaa. Eritoten Monnet'n tehtäväksi tuli rautatiejärjestelmän uusiminen ja rakentaminen.[4]

title: Kansainliitto

text: Lauri Jonkarin väitöskirja Kansainliitto Suomen turvallisuuspolitiikassa ja kansainvälisissä suhteissa; vastaanotto ja vaikutus julkisessa sanassa ja yhteiskunnassa vuosina 1919–1936 pyrkii osoittamaan, että tämä näkemys on suppea, ja että laajemmin katsoen Kansainliitto toi mukanaan suuren muutoksen kansainvälisiin suhteisiin. Kansainliittoa voidaan pitää ensimmäisen maailmansodan seurauksena syntyneen modernin kansainvälisen järjestelmän toteuttajana. Suomi kuitenkin pyrki turvallisuuspoliittisissa suhteissa hakemaan konkreettista tukea Neuvostoliiton aiheuttaman uhan varalta, eikä kokenut saavansa sitä Kansainliitolta.[4]

title: Afrikan kolonisaatio

text: Ensimmäisen maailmansodan rauhansopimukseen kuului, että Saksa menetti kaikki siirtomaansa ja voittajavaltiot saivat ne hallintaansa Kansainliiton mandaattialueina.

title: Toinen maailmansota

text: Kansainliitto perustettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen huolehtimaan kansainvälisestä rauhasta. Järjestön tehtäviin kuului aseistariisunta, valtioiden välisten asioiden ratkaiseminen ja elinolosuhteiden ylläpito.

title: Kansainliitto

text: Suomesta tuli Kansainliiton jäsen joulukuussa vuonna 1920. Suomi koki liittymisen Kansainliittoon tärkeäksi vaikeaksi koetun geopoliittisen asemansa takia. Liittyminen ei kuitenkaan ollut yksioikoista, sillä se tuli ajankohtaiseksi kesken Ahvenanmaan kysymyksen käsittelyn. Vuoden 1920 syksyllä Kansainliitto oli asettanut puolueettoman tutkimuskomission selvittämään Ahvenanmaan tilannetta ja sen mahdollista liittämistä Ruotsiin. Suomen pelättiin Kansainliiton jäseneksi tultuaan vetoavan jäsenmaalle kuuluvaan alueelliseen koskemattomuuteen. Kun Suomen hallitus lupasi, ettei näin tule tapahtumaan, voitiin jäsenyys hyväksyä Kansainliiton neuvostossa.

title: Jean Monnet

text: Ajatus avioitumisesta Moskovassa oli lähtöisin Ludwik Rajchmanilta,[4] johon Monnet oli tutustunut Kansainliiton aikana ja joka puolestaan oli tutustunut Kiinassa toimivaan Neuvostoliiton suurlähettilääseen Bogomoloviin. Yleisesti epäillään, että myös Yhdysvaltain Moskovan suurlähettiläs Willian Bullit ja Ranskan suurlähettiläs Charles Aiphand olivat paljolti juonessa mukana.

title: Senaatin oikeusosasto

text: 18. elokuuta 1809 keisari vahvisti uuden hallintomallin. Suomen suuriruhtinaanmaan hallituskonselji jakautui kahteen osastoon, talousosastoon ja oikeusosastoon. Niissä oli yhteensä 14 jäsentä, mutta sitä ei ohjesääntö maininnut, kuinka monta jäsentä kuului kuhunkin osastoon. Jäsenten täytyi säätyjen tahdon mukaisesti olla Suomen kansalaisia siten, että puolet oli aatelisia ja puolet aatelittomia. Hallituskonseljin puheenjohtajana toimi kenraalikuvernööri.[4]

title: Drop Mania

text: "Drop Mania" muistuttaa "Tetristä": ruudun yläreunasta putoaa värikkäitä paloja, jotka kerääntyvät ruudun alareunaan. "Drop Maniassa" tarkoituksena on järjestää palikoita samanväristen palojen ryhmiin ja osua niihin samanvärisellä ”räjähdyspalikalla”, joka tuhoaa ryhmän, jolloin pelaaja saa pisteitä. Pisteiden saanti riippuu siitä, kuinka iso ryhmä on, kuinka monta ryhmää räjähtää kerralla ("combo") ja kuinka monta ryhmää räjähtää peräkkäin ("chain").

title: Historiateos

text: Herodotos kertoo myös, kuinka Dareios vaati kreikkalaisilta maata ja vettä. Monet suostuivat vaatimukseen, mukaan lukien Aigina. Ateena taas pyysi Spartan kuninkaalta Kleomeneeltä apua näiden pettureiden rankaisemisessa. Samassa yhteydessä Herodotos selittää, miksi Spartassa on kaksi kuningasta ja kuvaa yleisemminkin spartalaista valtiomuotoa. Hän kertoo myös, kuinka Spartan toinen kuningas Demaratos syrjäytetään, kun syynä käytetään hänen väitettyä väärää syntyperäänsä; kuinka Kleomenes ja uusi kuningas Leotykhidas pidättivät aiginalaiset petturit; kuinka Kleomenes teki itsemurhan.

title: Talvisodan diplomatia

text:
Tuloksena Rudolf Holstin johtamista Kansainliiton yhteyksistä oli se, että lähinnä Yhdistyneen kuningaskunnan vaikutuspiirissä olevien, Kansainliiton neuvoston pysyvinä, tilapäisinä tai ylimääräisinä jäseninä olevien jäsenvaltioiden tahdosta Neuvostoliitto erotettiin Kansainliiton yleiskokouksen päätöksellä 14. joulukuuta 1939 seitsemällä äänellä. 107. kokouksessa, joka jäi 1946 virallisesti lakkautettavan Kansainliiton neuvoston viimeiseksi, oli läsnä 11 jäsenvaltiota neuvoston kaikkiaan 15:stä.
Talvisodan alkaen Argentiina teki aloitteen Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytiin alahuoneessa 5. joulukuuta 1939 myös Suomea koskeva keskustelu, jossa Neville Chamberlain ilmoitti Ellen Wilkinsonille, ettei Chamberlainin hallitus ole tehnyt vastalausetta hallituksille Berliinissä ja Moskovassa sodan johdosta. Vyvyan Adamsin kysymykseen siitä, aikoiko hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta, Chamberlain jätti vastaamatta.