query: Missä sijaitsi Liivinmaa?

title: Liivinmaa

text: Liivinmaa (, , , , , ) on historiallinen alue, joka käsitti nykyisen Etelä-Viron ja Pohjois-Latvian. Liivinmaalla eläneet itämerensuomalaiset ja balttilaiset väestöryhmät liitettiin kristillisen kirkon alaisuuteen ristiretkillä vuosina 1184–1227. Käännytys oli aluksi rauhallista, mutta muuttui veriseksi vuonna 1198 paavin julistaessa Liivinmaan ristiretkien kohteeksi ja piispan saadessa tuekseen sotajoukon.

title: Latvia

text: Ritarikuntavaltion hajoaminen 1500-luvulla synnytti valtatyhjiön, jonka täytti ensin Puola. Vuosina 1558–1583 käytiin Venäjän ja sen länsinaapurien, lähinnä Puolan kesken Liivinmaan sota, jonka lopputuloksena Vironmaa joutui Ruotsille, Liivinmaa ja Latgallia Kuurinmaan herttuakunnalle. Ruotsi vahvisti asemiaan valtaamalla vuonna 1621 Riian, joka samoin kuin koko Liivinmaa liitettiin Ruotsiin Altmarkin rauhassa 1629. Liivinmaan papiston ja virkamiehistön kouluttamiseksi kuningas Kustaa II Aadolf perusti Tarttoon yliopiston vuonna 1632.

title: Vanha-Liivinmaa

text: Liivinmaan liitto säilytti riippumattomuutensa vielä yli 30 vuotta. Sen lopullinen hajoaminen alkoi 1555 kun Riian arkkipiispa vetäytyi Wolgastin sopimuksesta ja aloitti yhteistyön Mecklenburgin herttua Albert VII:n pojan "Christoph von Mecklenburgin" kanssa. Seurauksena oli Baltian valtatyhjiö ja sitä seurannut Liivinmaan sota. Tammikuussa 1558 Venäjän tsaari Iivana Julma aloitti sodan Liivinmaan ja Kuurinmaan valtaamiseksi. Tämä ajoi alueen eri osat hakeutumaan yhteistyöhön ulkovaltojen kanssa. Lopullisesti ritarikunta ja liitto hajosivat vuonna 1561 solmitulla Vilnan liittosopimuksella. Liivinmaan ritarikunnan viimeinen suurmestari, Gotthard Kettler maallisti veljeskunnan, joka kääntyi luterilaisuuteen. Hallitsemiensa maiden eteläiseen osaan Kettler perusti hallittavakseen Kuurinmaan herttuakunnan.

title: Liivinmaan riimikronikka

text: Liivinmaan riimikronikka ("Liulandische Reimchronik") on nimettömän kronikoitsijan kirjoittama kronikka, joka kertoo saksalaisten ritsiretkeläisten toiminnasta Baltiassa vuosina 1180-1290. Kirja kirjoitettiin keskiyläsaksan kielellä. Kronikka käsittää 12 017 riimiteltyä säkeistöä. Erotukseksi Liivinmaan nuoremmasta riimikronikasta teoksesta käytetään joskus nimitystä Liivinmaan vanhempi riimikronikka.

title: Vanha-Liivinmaa

text: Vanhaan-Liivinmaahan kuului Liivinmaan ritarikunnan (Brüder der Ritterschaft Christi von Livland) suoraan hallitsemia alueita () sekä neljä ruhtinaspiispan hallitsemaa kirkollista aluetta. Nämä olivat:

title: Vanha-Liivinmaa

text: Vuodesta 1418 alkaen Liivinmaan valtiot muodostivat löyhän liittovaltion, Liivinmaan liiton (, ). Liivinmaan liitto hajosi uskonpuhdistuksen käynnistämien muutosten seurauksena Liivinmaan sodissa 1500-luvun loppupuolella. Vanhasta-Liivinmaasta muodostuivat Liivinmaan, Kuurinmaan ja Vironmaan maakunnat ja myöhemmät kuvernementit. Erotukseksi myöhemmästä tynkä-Liivinmaasta liittovaltiosta käytetään nimitystä "Vanha"-Liivinmaa.Kalpaveljesten ritarikunta perustettiin kristinuskon levittämiseksi ja Baltian saksalaisten siirtokuntien suojaksi. Kalpaveljet aloittivat 1100-luvun lopussa pitkän ja verisen valloitus- ja käännytyssodan pakanallisia virolaisia ja latvialaisia vastaan. Viimeisenä Baltiassa saksalaiset kukistivat Saarenmaan maakunnan 1227. Kalpaveljien kärsittyä raskaan tappion pakanallisille liettualaisille 1236, veljeskunta sulautui Liivinmaan ritarikuntana osaksi Saksalaista ritarikuntaa. Liivinmaan sotilaallinen laajeneminen päättyi 1264 ritarikunnan vallattua semigallialaisten asuinalueet Väinäjoen eteläpuolella Kuurinmaalla. Laajeneminen itään päättyi jo 1242 ritarikunnan kärsittyä tappion Aleksanteri Nevskin johtamille novgorodilaisille Peipsijärven taistelussa. Vuonna 1346 Tanska myi vielä hallitsemansa Pohjois-Viron ritarikunnalle.

title: Liivinmaan–Moskovan sota

text: Liivinmaan–Moskovan sota alkoi liivinmaalaisten hyökkäyksellä Venäjälle vuoden 1501 elokuussa. Joukot saavuttivat voiton venäläisistä Seritsajoella, mutta niiden oli käännyttävä takaisin saman vuoden syyskuussa. Venäläiset hyökkäsivät yllättäen Liivinmaalle marraskuussa 1501 kuutena kolonnana Keski-Liivinmaalle hävittäen sitä ja voittaen helposti maan pienen ritariarmeijan. Vasta hyökkäyksen tapahduttua von Plettenberg alkoi saada tukea Riian kauppiailta. Tämän tuen avulla Liivinmaalle tuotiin 3 000 kokenutta palkkasoturia Lyypekistä. Seuraavana syksynä myös tykistöllä varustettu uusi armeija lähti Cēsisistä eli silloisesta "Wendenistä" kohti Narvan rintamaa. Plettenbergin johtama armeija kohtasi venäläiset Smolinajärvellä Pihkovan eteläpuolella 14. syyskuuta 1502. Taistelussa molemmat osapuolet kärsivät pahoja tappioita eikä täysin selvää voittajaa ilmennyt. Taistelua voidaan kuitenkin pitää Liivinmaan torjuntavoittona. Varhaisin seuraavana vuonna Liivinmaa ja Venäjä solmivat rauhan Pihkovassa, jossa otettiin uudelleen käyttöön 1300-luvulta lähtien voimassa ollut raja lähes sellaisenaan.

title: Meinhard

text: Meinhard von Segeberg (1130- tai 1140-luku – 1196) oli saksalainen Liivinmaan piispa. Hänen kaudellaan piispanistuin sijaitsi nykyisessä Ykskylässä ().

title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaan liitto oli 1500-luvulle tultaessa heikentynyt useista ulkoisista ja sisäisistä syistä johtuen. Saksan apu Liivinmaalle oli lähes tyrehtynyt sen desentralisoitumisen myötä. Keisari Maksimilian I:n ja Kaarle V:n uudistukset keskusvallan lujittamiseksi eivät onnistuneet. Preussin jouduttua Puolan alaisuuteen vuonna 1525 Liivinmaan liitto ei voinut odottaa enää tukea siltäkään suunnalta. Preussin harjoittama politiikka palveli Puolan etuja. Liivinmaan liitto oli lisäksi sisäisesti hajaantunut uskonpuhdistuksen takia, mikä aiheutti keskinäisiä ristiriitoja eri territorioruhtinaiden välille. Pitkän rauhallisen jakson myötä Liivinmaan liiton sotalaitos oli rappeutunut pahoin. Liivinmaan ritarikunnalla oli vain noin 150–200 ritariveljeä, mikä oli vain kolmasosa sen huipun ajoista. Talonpojat olivat menettäneet aseenkanto-oikeutensa ja näin taisteluharjaannuksensa. Liivinmaan liiton valtiollinen luonne oli perustaltaan heikko, sillä se perustui löyhään säätyvaltais-territoriaaliseen liittolaissuhteeseen. Liivinmaan liittoa oli yritetty modernisoida, mutta yritykset olivat kaatuneet uudistusten vaatiman maallistumisen vastustamiseen.

title: Vanha-Liivinmaa

text: Liivinmaan poliittinen hajoaminen alkoi uskonpuhdistuksen seurauksena. Vuonna 1525 ritarikunnan protestantiksi kääntynyt suurmestari Albrekt Brandenburgilainen perusti itselleen Preussin herttuakunnan, ja asettui Puolan vasalliksi. Tammikuussa 1558 Venäjän tsaari Iivana Julma aloitti sodan Liivinmaan ja Kuurinmaan valtaamiseksi. Tämä ajoi Vanhan-Liivinmaan eri osat hakeutumaan yhteistyöhön ulkovaltojen kanssa.

title: Liivinmaan ritarikunta

text: Liivinmaan ritarikunta oli Saksalaisen ritarikunnan autonominen haara, joka muodostettiin vuonna 1237. Ritarikunta oli myöhemmin Liivinmaan liiton jäsen vuodesta 1435 vuoteen 1561.

title: Latvia

text: Kuuluessaan Ruotsille oli Riika koko Ruotsin suurin kaupunki. Ruotsi menetti Liivinmaan ja Vironmaan Venäjälle suuressa Pohjan sodassa ja lopullisesti Uudenkaupungin rauhassa 1721. Puolan jaossa 1772 Venäjä sai myös Latgallian alueen ja Puolan kolmannessa jaossa 1795 Kuurinmaan. Sekä Liivinmaa että Kuurinmaa olivat vuoteen 1917 saakka Venäjän kuvernementteja, joista Liivinmaahan kuului myös nykyisen Viron eteläosa. Lisäksi nykyisen Latvian itäosa kuului Vitebskin kuvernementtiin. Teollisuuden lisääntymisen myötä latvialaisprovinssien talous koheni ja väestö lisääntyi nopeasti, niin että Liivinmaan kuvernementti ja Kuurinmaan kuvernementti olivat koko Venäjän imperiumin kehityksen kärjessä. Maatalousväestön olot heikkenivät kuitenkin aluksi maaorjuuden vuoksi. Maaorjuus lakkautettiin Liivinmaalla 1817, Kuurinmaalla 1819 ja Latgalliassa vasta 1861. Maakysymys ratkaistiin niin, että aatelisto säilytti omistusoikeutensa maaorjuuden loputtuakin. Maanosto-oikeuden maatalousväestö sai vasta 1863.

title: Saksalainen ritarikunta

text: Vuonna 1237 Saksalaiseen ritarikuntaan yhdistyi pienempi ritarikunta, Liivinmaalla toiminut Kalpaveljesten ritarikunta, joka tämän jälkeen toimi Liivinmaan ritarikunnan nimisenä Saksalaisen ritarikunnan haarana. Silläkin oli hallinnassaan oma valtionsa, joka käsitti suuren osan Vanhan Liivinmaan alueesta ja Tanskan heikkouden vuoksi myös Eestinmaan eli Pohjois-Viron. Tällöin Saksalaiselle ritarikunnalle tärkeäksi tavoitteeksi nousi maayhteyden luominen Itä-Preussin ja Liivinmaan välille, mikä ei kuitenkaan koskaan onnistunut.[2]

title: Wolter von Plettenberg

text: Ulkoinen uhka oli torjuttu, mutta Liivinmaalla oli von Plettenbergin kaudella myös sisäisiä muutoksia. Uskonpuhdistus levisi 1520-luvulla ja esimerkiksi Saksalaisen ritarikunnan suurmestari Albrekt Brandenburgilainen oli julistanut ritarikuntansa evankeliseksi vuonna 1525. Liivinmaalla evankelistuminen olisi saattanut johtaa eroon Saksan keisarikunnasta ja ritarikunnan sekularisoitumiseen, mikä oli voinut merkitä yhtenäisen ritarikuntavaltion muodostumista. Wolter von Plettenberg liittoutui kuitenkin Wolmarin maapäivillä heinäkuussa 1525 katolilaisen papiston ja vasalliston kanssa. Liivinmaan territoriot pysyivät näin keisarikunnan yhteydessä ja maa säilyi löyhänä säätyvaltais-territoriaalisena konfederaationa. Plettenbergistä tuli Saksan valtakunnanruhtinas ja hän sai äänioikeuden Saksan "Reichstagissa" vuonna 1526. Saksalaisen ritarikunnan luterilaistumisen myötä ritarikunnan omistukset Preussissa muutettiin Preussin herttuakunnaksi, mikä merkitsi myös Liivinmaan ritarikunnan muodollista itsenäistymistä. Albrekt myi oikeutensa Liivinmaahan von Plettenbergille 4 000 guldenin hintaan. Käytännössä ritarikunta oli ollut kuitenkin itsenäinen jo vuodesta 1459 Saksalaisen ritarikunnan alati heikentyessä. Toisaalta myös Liivinmaan ritarikunta oli von Plettenbergin sodan jäljiltä sotilaallisesti heikko. Plettenbergin kaudella ritarikunnalla oli suurimmillaan 450 ritariveljeä ja määrä puolittui vuosisadan puoliväliin mennessä. Monet Liivinmaan linnoista oli rakennettu ennen tuliaseiden aikaa, mikä teki niistä vanhentuneita. Halua maksaa linnojen korjaamista ei kuitenkaan ollut. Talonpojilta vietiin puolestaan aseenkanto-oikeus 1500-luvun alussa. Plettenberg kuoli vuonna 1535 ja hänen seuraajansa kamppailivat Liivinmaan sisäisten ongelmien kanssa. Lopullisesti Liivinmaa romahti Liivinmaan sodan alettua vuonna 1558 ja sen hallitsemat alueet päätyivät Ruotsin, Tanskan, Puola-Liettuan ja Moskovan Venäjän käsiin.

title: Vanha-Liivinmaa

text: Vanha-Liivinmaa (, , ) tarkoittaa saksalaisten 1200-luvulta 1500-luvun puoleenväliin hallitsemaa Baltian aluetta. Saksalaiset nimittivät koko hallussaan ollutta Pohjois- ja Keski-Baltiaa Liivinmaaksi, liiviläisten mukaan. Nimitystä Vanha-Liivinmaa käytetään erotukseksi myöhemmästä Liivinmaan maakunnasta, joka oli pinta-alaltaan huomattavasti suppeampi.

title: Henrikin Liivinmaan kronikka

text: Henrikin Liivinmaan kronikka () on 1200-luvulla kirjoitettu kronikka, joka on Novgorodin ensimmäisen kronikan ja Liivinmaan riimikronikan ohella merkittävimpiä Baltian varhaiskeskiajan historian lähteitä. Toisaalta se heijastelee ristiretkiaatetta, toisaalta se kertoo Baltian yhteiskunnallisista oloista ja käännytyksestä kristinuskoon 1200-luvun alussa. Alkuperäinen teos oli kirjoitettu latinaksi. Teos oli ilmeisesti laadittu paavin edustajia varten kuvaukseksi Liivinmaalle suunnatuista ristiretkistä. Tarkoituksena oli erityisesti esittää piispa Albert von Buxhövdenin toimet hyvässä valossa.

title: Bertold

text: Bertold oli hannoverilainen sisteriläismunkki ja myöhemmin Liivinmaan piispa. Hän oli Liivinmaan piispana vuonna 1196 kuolleen Meinhardin seuraaja. Bertold joutui kuitenkin pakenemaan vielä samana vuonna Liivinmaalta, kun pakanalliset liiviläiset ryhtyivät kapinoimaan. Hän keräsi joukkoja Saksasta ja saapui niiden kanssa takaisin vuonna 1198. Matkalla Ykskylään liiviläiset hyökkäsivät hänen kimppuunsa ja Ymaut-niminen soturi tappoi hänet keihäällään. Bertold haudattiin ensin Ykskylään, mutta hänen ruumiinsa siirrettiin myöhemmin Riikaan. Bertoldin seuraaja Liivinmaan piispana oli Albert von Buxhövden.

title: Magnus (herttua)

text: Tanska ja Puola olivat olleet sodassa Ruotsia vastaan Liivinmaan sodan alkuvaihetta seuranneen Pohjoismaisen seitsenvuotisen sodan aikana vihollisia, mutta Juhana III:n syöstyä mielisairaan Eerik XIV:n vallasta Ruotsi solmi rauhan ensin Puolan kanssa vuonna 1568 ja Tanskan kanssa vuonna 1570. Venäjällä kehitys huolestutti, ja maa tavoitteli laajempia omistuksia Liivinmaalla. Liittolaisia Venäjä haki Liivinmaalta diplomatian avulla. Ainut venäläisten kanssa yhteistyöstä kiinnostunut oli Magnus-herttua, joka saapui Moskovaan vuonna 1570. Moskovassa Magnus sai loisteliaan vastaanoton, ja hän alistui Venäjän tsaarin Iivana Julman vasalliksi. Tsaarilta hän sai arvonimen Liivinmaan kuningas. Magnus itse käytti tittelistään muotoa "Magnus, Jumalan armosta Liivinmaan kuningas ja lättiläisten ja virolaisten maiden herra". Magnus solmi avioliiton tsaarin sukulaisen kanssa.

title: Liivinmaan–Moskovan sota

text: Liivinmaan–Moskovan sota käytiin vuosina 1501–1503 Liivinmaan ja Moskovan välillä. Sota alkoi Moskovan aggressiona mutta sen voi nähdä päättyneen Liivinmaan torjuntavoittoon. Sodan suurin ja merkittävin taistelu oli Liivinmaan puolustusvoitto Smolinajärvellä.

title: Latvia

text:
Baltit järjestäytyivät heimoiksi ensimmäisen vuosituhannen aikana. Niistä muodostui länsirannikolla kuurilaiset, idässä latgallit ja Väinäjoen eteläpuolella seelit eli selonit sekä keskellä Lielupe-joen laaksossa semgallit. Liiviläiset vetäytyivät Riianlahden rannoille. Semgallit ja latgallit nousivat ajan myötä johtaviksi heimoiksi. Keskiajalta 1900-luvun alkuun saakka nykyisen Latvian alue oli jakautuneena Liivinmaahan ja Kuurinmaahan, joista Liivinmaa käsitti myös nykyisen Viron eteläosan. Rajana Liivinmaan ja Kuurinmaan välillä oli Väinäjoki.
Vilkkaan kauppareitin ansiosta alueelle alkoi 1100-luvun loppupuolella muuttaa saksalaisia kauppiaita. He toivat mukanaan myös kristinuskon: munkki Meinhard perusti 1186 Väinäjoen varteen Ykskylään (nyk. latv. Ikšķile) kirkon. Hänestä tuli Liivinmaan piispa, joka toimi Bremenin arkkipiispan alaisuudessa. 1199 Liivinmaan piispaksi nimitettiin Albert von Buxhövden, joka ryhtyi käännyttämään Liivinmaan kansoja. Hän perusti 1201 Väinäjoen suuhun Riian kaupungin, ja hänen johdollaan siellä luotu kalparitaristo eli Liivinmaan ritarikunta valtasi nopeasti koko Liivinmaan ja käännytti sen väestön kristinuskoon. Kuurinmaakin valloitettiin vuosina 1230-31. Semgallit jatkoivat vastarintaa vuoteen 1264 saakka. Kalparitaristo liittyi 1237 saksalaiseen ritarikuntaan ja balttien antautumisen myötä Liivinmaan rajat vakiintuivat.

title: Liivinmaan liitto

text: Liivinmaan liitto hajosi uskonpuhdistuksen käynnistämien muutosten seurauksena Liivinmaan sodissa 1558 jälkeen. Vanhasta Liivinmaasta muodostuivat Liivinmaan, Kuurinmaan ja Vironmaan maakunnat ja myöhemmät kuvernementit.

title: Liivinmaan kuvernementti

text: Ennen suurta Pohjan sotaa Liivinmaan alue jakautui Ruotsin (Liivinmaan kuvernementti) ja Puolan (Puolan Liivinmaa) kesken. Suuressa Pohjan sodassa Ruotsi ja Puola menettivät alueen Venäjälle jo vuonna 1710, mutta alueen hallinnan siirtyminen vahvistettiin vasta vuonna 1721 Uudenkaupungin rauhassa. Ruotsin hallintojärjestelmä jäi alueella voimaan, samoin baltiansaksalaisen aateliston erioikeudet ja luterilaisuus. Venäläistämiskausi alkoi 1880-luvulla, jolloin venäjän kieli julistettiin ainoaksi viralliseksi kieleksi ja maalaisväestöä koetettiin käännyttää ortodoksiseen uskoon.

title: Liivinmaan–Moskovan sota

text: Liivinmaan–Moskovan sodan jälkeen venäläiset keskittivät sotatoimensa Liettuaa vastaan, joista he saavuttivat 1510-luvulla huomattavia voittoja. Liivinmaan ja Venäjän rajalla oli edelleen satunnaisia kahakoita, mutta suurempaa sotaa ei syttynyt ennen Liivinmaan sotaa. Liivinmaa oli sodan jälkeen rauhassa lähes puoli vuosisataa ja alue koki suuren taloudellisen nousun. Liivinmaa alkoi kuitenkin heikentyä ilman sotaakin uskonpuhdistuksen myötä, vaikkakin se hajosi lopullisesti vasta Liivinmaan sodassa.

title: Liiviläiset

text: Liivinmaan viimeisistä liiviläisistä ei ole tarkkaa tietoa; mahdollisesti viimeinen Liivinmaan liiviä puhunut henkilö oli Cēsisissä asunut Mahrz Sahrum. Huhuja viimeisistä Liivinmaan liiviläisistä liikkui kuitenkin myös hänen kuolemansa jälkeen. E. N. Setälä sai salatsilaiselta pastorilta tiedon, että viimeinen paikallinen liiviläinen oli kuollut vuonna 1868. Etsintä jatkui kuitenkin edelleen, ja Oskar Kallas arvioi viimeisen Liivinmaan liiviläisen kuolleen 1880-luvulla. Setälä sai vielä myöhemmin 1900-luvun alussa tiedon Salatsissa eläneestä miehestä, joka puhui tuntematonta kieltä. Osoittautui kuitenkin, että miehen puhuma kieli ei ollut liiviä, vaan jonkinlaista salakieltä. Lopulta Setälä ajoitti Liivinmaan liiviläisten häviämisen samoin kuin Kallas.[38]

title: Liivinmaa

text: Vuoden 1629 Altmarkin rauhassa Ruotsi sai koko Liivinmaan Väinäjokea myöten ja vuonna 1645 Tanskalta Saarenmaan.[3] Vuonna 1721 Ruotsi luovutti Liivinmaan Venäjälle[1][3], ja Puolan jaossa vuonna 1795 se sai myös Kuurinmaan.[2] Virosta, Liivinmaasta ja Kuurinmaasta käytettiin yhteisnimitystä Itämerenmaakunnat.

title: Tarton piispa

text: Tarton piispat johtivat Viron ensimmäistä katolista piispanistuinta. Tarton hiippakunta perusti 1211 Riian piispa. Piispanistuimen ensimmäinen paikka sijaitsi Länsi-Virossa, Lihulassa. Riian piispan ja kalpaveljien (Liivinmaan ritarikunnan) suurmestarin, Albert von Buxhövdenin veli, Herman von Buxhövden otti liivinmaalaisritareiden avulla haltuunsa Etelä-Viron 1224 ja siirsi piispanistuimen Tarttoon Ugandin maakuntaan. Hänen johtamanaan liiviläisritarit hävisivät Peipsijärven taistelun eikä laajeneminen itään toteutunut.

title: Liivinmaan sota

text: Liivinmaan sota käytiin vuosina 1558–1583 Liivinmaan eli nykyisten Viron ja Latvian alueen hallinnasta. Sota alkoi Liivinmaan liiton ja Venäjän välisenä sotana, mutta siihen osallistuivat myöhemmin myös Puola-Liettua, Ruotsi ja Tanska-Norja. Sota päättyi Liivinmaan liiton hajoamiseen ja sen alueen jakamiseen muiden Itämeren valtioiden kesken. Vaikka Liivinmaan sota päättyikin vuonna 1583, sen ääripää ulotetaan joskus vuoteen 1629 tai jopa vuoteen 1661.

title: Wolter von Plettenberg

text: Wolter von Plettenberg oli Liivinmaan ritarikunnan maamestari vuosina 1494–1535. Plettenbergiä on pidetty usein Liivinmaan maamestareista suurimpana ja hän voitti ritarikunnan käymän sodan Moskovan ruhtinaskuntaa vastaan vuosina 1501–1503. Voittoa seurasi pitkä rauha ja taloudellinen kukoistus. Toisaalta Liivinmaa oli heikentynyt sotilaallisesti ja uskonpuhdistuksessa von Plettenberg pidättäytyi katolilaisuudessa, mikä esti osaltaan Vanhan-Liivinmaan muotoutumisen sekulaariksi yhtenäisvaltioksi. Se säilyi sen sijaan löyhänä konfederaationa Saksan keisarikunnan yhteydessä.

title: Balthasar Russowin Liivinmaan kronikka

text: Kronikka kattaa Russowin mukaan noin 400 vuotta, vuodesta 1158 vuoteen 1583. Kronikka alkaa kristinuskon tulosta Liivinmaalle ja kertoo sen jälkeen Liivinmaan valloitusta seuranneesta piispan ja Saksalaisen ritarikunnan eripurasta. Vuonna 1500 saksalaiset saivat voiton venäläisistä, mikä merkitsi lähes puolen vuosisadan mittaista rauhan ja kukoistuksen aikaa Liivinmaalla. Rauha päättyi vuonna 1558, jolloin alkoi 25 vuotta kestänyt Liivinmaan sota. Vuonna 1560 ritarikunta kärsi tappion venäläisille Ernesissä, mikä johti ritarikuntavaltion luhistumiseen ja Liivinmaan alueiden päätymiseen Venäjälle, Puolalle, Tanskalle ja Ruotsille. Kronikka päättyy vuonna 1583 solmittuun rauhaan.

title: Liivinmaan liitto

text: Liivinmaan liitto (, ) on Liivinmaalla sijainneiden valtioiden keskenään 1418 muodostama valtioliitto, jonka tarkoituksena oli vastustaa lähinnä Moskovan suuriruhtinaskunnan muodostamaa uhkaa alueelle.


query: Milloin Niklas Bäckström aloitti ammattilaisuransa?

title: Nicklas Bäckström

text: Bäckströmin kasvattajaseura on Valbo. Ammattilaisuransa hän aloitti kaudella 2004–2005 Ruotsin Elitserienin Brynäsissä. NHL:ään Bäckströmin varasi Washington Capitals vuoden 2006 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella numerolla neljä. Varauksen aikaan hän oli viidenneksi korkeimmalla numerolla NHL:ään varattu ruotsalainen.[1] Kolmen Brynäs-kauden jälkeen Bäckström siirtyi Washingtoniin kesällä 2007. Bäckström aloitti Capitals-uransa komeilla pisteillä 14+55 ja oli Capitalsin toiseksi paras pistemies Aleksandr Ovetškinin jälkeen. Bäckström pääsi myös pelaamaan tulokaskaudellaan playoffeja, mutta Philadelphia Flyers tiputti Washingtonin voitoin 4–3 ensimmäisellä kierroksella. Toisella kaudellaan Bäckström vain nosti pistetilastojaan tehden runkosarjassa tehot 22+66. Osittain siihen vaikutti myös pääseminen samaan ketjuun Aleksandr Ovetškinin kanssa, mutta Bäckströmin loistavat kiekonkäsittelytaidot ja syötöt oltiin huomattu jo ensimmäisellä kaudella. Washington pääsi jälleen playoffeihin ja Bäckström keräsi kelpo tehot 3+12 14 ottelussa. Kolmannella kaudellaan Bäckström jälleen nosti pistetilastojaan merkittävästi. Hänestä tuli vasta toinen pelaaja Capitals-historiassa, joka on tehnyt kauden aikana 30 maalia ja 60 syöttöä. Bäckström päätti runkosarjan komeilla lukemilla 33+68. Washington pelasi jälleen playoffeissa, mutta joukkue putosi katastrofaalisesti Montreal Canadiensia vastaan voitoin 4–3. Bäckström teki Montrealia vastaan uransa ensimmäisen playoff-hattutempun.

title: Niklas Bäckström

text: Ilta-sanomien NHL-opas 2008-2009, 2010-2011, 2011-2012, 2013-2014 Jääkiekkokirja 2013 Bäckströmin haastattelu, Urheilukatu 2 Niklas Bäckström NHL.com

title: Niklas Bäckström

text: Kauden 2008–2009 jälkeen Bäckström sai myös uuden jatkosopimuksen, jonka kesto oli aina vuoteen 2013. Palkkaa Niklas Bäckström sai 6 miljoonaa dollaria kaudelta, mikä teki hänestä yhden maailman parhaiden palkatuista jääkiekkomaalivahdeista.

title: Niklas Bäckström

text: Kausi 2009–2010 oli päävalmentajan vaihdoksen takia vaikea sekä Wildille että Bäckströmille. Taktiikka muuttui Todd Richardsin alaisuudessa hyökkäävämmäksi, jolloin Wildin puolustuspeli heikkeni ja samalla putosivat Bäckströmin torjuntatilastot. Maalikeskiarvo nousi 2.73:een ja torjuntaprosentti laski 90,3 %:iin. Kauden aikana vaivasivat myös nivuset sekä olkapää, jotka rokottivat Bäckströmin pelivirettä. Bäckström pelasi kaudella 61 ottelua, ja joutui olemaan useista otteluista sivussa.

title: Niklas Bäckström

text: Bäckström torjuu melko rauhallisella perhostyylillä, jossa hänen tekniikkansa on hiottu loppuun asti. Bäckström nojaakin tekniikkaansa hyvin pitkälti. Hänen vahvuuksiinsa voidaan lukea tasaisuus, kylmäpäisyys ja rauhallisuus, fyysiset ominaisuudet, kokemus, hyvät jalkatorjunnat ja refleksit, sekä nopea hanskakäsi. Bäckströmin sivuttaisliikettä tolpalta tolpalle on myös kehuttu, ja jääkiekkoanalyytikko Darren Pangin mukaan Bäckströmin sivuttaisliike on parhaita maailmassa. Vaikka Bäckström nojaa useissa tilanteissa suuresti tekniikkaansa, tekee hän usein myös perinteisistä tyylistään poikkeavia huippupelastuksia esimerkiksi heittäytymisillä, tai mailalla. Bäckströmin heikkouksiin voidaan lukea rangaistuslaukaukset sekä loukkaantumisherkkyys.

title: Niklas Bäckström

text: NHL:ssä Bäckström on pelannut 404 runkosarja- ja 11 pudotuspeli-ottelua. Bäckströmillä on NHL:stä yhteensä 194 ura-voittoa. Uran torjuntaprosentti NHL:stä on 91,5%. Bäckström on pelannut NHL:n pudotuspeleissä kausina 2006–07, 2007–08 ja 2012–13.

title: Niklas Bäckström

text: Pudotuspeleissä, ennen Wildin ensimmäistä ottelua Chicago Blackhawksia vastaan, Bäckström loukkaantui ja hänet talutettiin pois jäältä, Bäckström ei enää pystynyt pelaamaan kaudella 2012–2013, mikä oli osasyy, Wildin putoamiseen jo ensimmäisellä kierroksella.

title: Niklas Bäckström

text: Kanadan MM-kilpailuissa vuonna 2008 Bäckström oli Suomen ykkösmaalivahti, Minnesota Wildin pudottua ensimmäisellä pudotuspelikierroksella ja Bäckströmin vapauduttua maajoukkueen käyttöön. Bäckström pelasi kisoissa loistavasti, ja torjui Leijonien maaleilla kaikissa Suomen otteluissa, lukuun ottamatta alkusarjan ottelua Norjaa vastaan, matkalla MM-välieriin. Välierissä supertähtiä täynnä ollut Venäjä kuitenkin ohitti Bäckströmin neljästi, ja eteni MM-finaaliin 4–0 voittonumeroin. Suomi kohtasi pronssiottelussa Ruotsin. Ruotsi hallitsi ottelua, mutta Bäckström torjui kaikki 37 laukausta ja oli voiton takuumies, Leijonien varmistaessa MM-pronssin 4–0 voitolla. Bäckström palkittiin kisoissa Suomen toiseksi parhaana pelaajana, hyökkääjä Antti Pihlströmin jälkeen. Bäckström pelasi Suomen maalilla turnauksessa kahdeksan ottelua, torjuntaprosentilla 92,2% ja maalikeskiarvolla 2,11.

title: Niklas Bäckström

text: Bäckström kertoi Ylen haastattelussa kiinnostuneensa jääkiekosta nuorena oltuaan isänsä kanssa useasti katsomassa Helsingin IFK:n SM-sarjaotteluja. Bäckströmin mukaan myös hänen sukutaustallaan oli vaikutusta, sillä sekä hänen isänsä että isoisänsä olivat entisiä jääkiekkomaalivahteja, ja isoisä Tor Bäckström pelasi myös Suomen jääkiekkomaajoukkueessa. Bäckström aloitti jääkiekon varhain, ja halusi alusta lähtien olla maalivahti. Bäckström on kertonut harrastaneensa nuorempana myös jalkapalloa, mutta sanoi jääkiekon olleen hänelle alusta lähtien ykköslaji ja se, mitä hän tulevaisuudessa haluaa tehdä.

title: Niklas Bäckström

text: Aivotärähdyksensä jälkeen Bäckström palasi Wildin pelaavaan kokoonpanoon 23. marraskuuta ja seuraavana päivänä Wild kohtasi Winnipeg Jetsin. Josh Hardingin oli tarkoitus pelata alun perin Wildin maalinsuulla, mutta hän loukkaantui ottelua edeltäneessä alkulämmittelyssä, minkä vuoksi Bäckström pääsi pelaamaan. Paluuottelussaan Bäckström oli vahva ja hän torjui ensin 37 kertaa vieden ottelun 2–2 tasatilanteessa rangaistuslaukaus-kilpailuun, jossa hän torjui joukkueelleen elintärkeän voiton. Bäckström torjui ottelussa seitsemän laukausta, pelkästään Jets-hyökkääjä Olli Jokiselta.

title: Niklas Bäckström

text: Kauden kolmannessa ottelussaan, 8. lokakuuta, Nashville Predatorsia vastaan Bäckström loukkaantui ottelun ensimmäisessä erässä, kun Wild-puolustaja Keith Ballard tönäisi Predators-hyökkääjä Eric Nystromin päin Bäckströmiä ja Bäckström kaatui jäähän ja hänen jalkansa vääntyi. Bäckström ehti torjua ottelussa 3 laukausta, ja päästää kaksi maalia. Wildin lääkärit tutkivat Bäckströmin tilannetta ja totesivat että vamma on melko lievä. Bäckström kuitenkin joutui pysymään sivussa Wildin kauden neljännestä ottelusta, jossa Josh Harding pelasi maalilla, mutta Wild kuitenkin tiedotti että Bäckström lienee pian pelikuntoinen.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 1999–2000 Bäckström pelasi IFK:n SM-liigajoukkueessa vain neljä ottelua, joissa torjuntaprosentti oli heikko 78,5%.[2] Bäckström pelasi huonosti ja peliaika oli vähäistä, joten IFK lainasi Bäckströmin I-divisioonaan, Forssan Palloseuraan. Forssassa Bäckström pelasi 22 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,8% ja auttoi FoPan pudotuspeleihin, joissa hän pelasi kolme ottelua.[2] Kauden jälkeen Bäckström jätti kasvattajaseuransa IFK:n.

title: Tom Niinimäki

text:
Hän nousi vapaaottelumaailman huipulle UFC-sarjaan 31-vuotiaana vuonna 2013. Ensimmäisessä ottelussaan hän voitti brasilialaisen Rani Yahyan. Tätä ennen hän oli ammattilaisurallaan voittanut 20 ottelua.
Kahdessa seuraavassa UFC-ottelussa hän kuitenkin kärsi kummassakin tappiot, 31. toukokuuta 2014 ruotsalaista Niklas Bäckströmiä vastaan ja 23. elokuuta 2014 amerikkalaista Chas Skellyä vastaan.

title: Niklas Bäckström

text: Niklas Oskar Bäckström (s. 13. helmikuuta 1978 Helsinki) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa SM-liigassa pelaavaa Tapparaa.[1] Bäckström on palkittu NHL-urallaan William M. Jennings Trophylla sekä Roger Crozier Saving Grace Awardilla vuonna 2007. Hän on myös Minnesota Wildin seurahistorian menestyksekkäin maalivahti pitäen hallussaan kolmea Wildin seuraennätystä.

title: Niklas Bäckström

text: Kärpissä loistavan kauden pelannut Bäckströmin valitsi päävalmentaja Erkka Westerlund edustamaan Suomea Itävallan MM-kisoihin 2005. Bäckström kamppaili läpi turnauksen Suomen ykkösmaalivahdin paikasta kokeneemman Fredrik Norrenan kanssa. Lopulta Bäckström pelasi itsensä Leijonien ykkösmaalivahdiksi, muttei pystynyt auttamaan Suomea hyvään turnausmenestykseen, sillä nimivahva Leijonajoukkue sijoittui turnauksessa vasta seitsemänneksi. Bäckström pelasi turnauksessa viisi ottelua, torjuntaprosentilla 90,2% ja maalikeskiarvolla 2,32.

title: Niklas Bäckström

text: Niklas Bäckström valittiin ottelun ykköstähdeksi ottelussa Nashville Predatorsia vastaan, 10. helmikuuta pelatussa ottelussa. Bäckström teki ottelussa yhden upean huipputorjunnan ja torjui yhteensä 25 laukausta, Wildin 2–1 voitossa.

title: Niklas Bäckström

text: Suomen päävalmentaja Jukka Jalonen valitsi Bäckströmin mukaan Suomen joukkueeseen, Kanadassa pelattaviin Vancouverin olympiakisoihin. Vancouverin olympialaisissa 2010 Bäckström oli Suomen kakkosvahti NHL-konkari, Calgary Flamesin Miikka Kiprusoffin ollessa Leijonien ykkösvalinta. Kiprusoff pelasi Leijonien ensimmäisen ottelun, jossa Suomi voitti Valko-Venäjän 5–1. Bäckström pelasi uransa ensimmäisen olympia-ottelun, lohkon toisessa ottelussa. Bäckström torjui Suomen maalilla 27 laukausta ja pelasi huikean ottelun ja nollapelin, kun Suomi voitti Saksan 5–0, Tuomo Ruudun ratkaistua ottelun. Bäckström seurasi vaihtoaitiosta Leijonien viimeisen lohko-ottelun, jossa joukkue hävisi Ruotsille 3–0 sekä ensimmäisen pudotuspeli-ottelun, jossa Suomi kaatoi Tšekin 2–0. Välierissä Leijona-joukkue kohtasi Yhdysvallat. Kiprusoff aloitti jälleen maalilla, mutta ottelu alkoi katastrofaalisesti, Ryan Malonen iskettyä avausmaalin ajassa 2.32 Kiprusoffin virheen johdosta. Tämän jälkeen Paul Stastny, Zach Parise ja Patrick Kane lisäsivät USA:n johdon kymmenessä minuutissa jo 4–0:aan, jolloin Jalonen vaihtoi Bäckströmin maalille. Bäckström torjui ottelussa 18 kertaa ja antautui kahdesti, Suomi taipui ottelussa lopulta numeroin 6–1. Suomi selviytyi kisoissa pronssi-otteluun, jonka Kiprusoff pelasi Leijonien maalilla. Suomi oli ottelussa jo 3–1 tappiolla, mutta käänsi lopulta pelin voitokseen Niklas Hagmanin yhdellä, Olli Jokisen kahdella ja Valtteri Filppulan yhdellä maalilla, numeroin 5–3. Niinpä Suomen joukkue juhli kisoista olympia-pronssia, Bäckströmille olympia-pronssi oli toinen olympiamitali.

title: Niklas Bäckström

text: Kun NHL:ssä alkoi työsulku, lokakuussa 2012 Bäckströmin uutisoitiin tehneen sopimuksen KHL-seura Dinamo Minskiin. Sopimus kuitenkin purkautui, sillä Bäckströmin oli mentävä lokakuussa pieneen polvileikkaukseen. Bäckströmin kieltäydyttyä tulemasta Minskiin myöhemminkään, KHL-seura pestasi maalilleen Pekka Rinteen työsulun ajaksi Nashville Predatorsista.

title: Niklas Bäckström

text: 22. tammikuuta 2013 pelatussa ottelussa Bäckström teki itselleen harvinaisen virheen ottelussa Nashville Predatorsia vastaan, kun hän tuli maaliltaan vastaan ja syötti kiekon suoraan Predatorsin tšekkihyökkääjä Martin Eratille, joka ampui kiekon maalin ja Wild kärsi kauden ensimmäisen tappionsa. Wild aloitti vuoden 2013 helmikuun tappiolla Anaheim Ducksille 3–1, mutta Bäckström pelasi Wildin maalilla hyvän ottelun tappiosta huolimatta, torjuen 28 laukausta, joukossa huippupelastuksia. Bäckström oli helmikuuhun mennessä pelannut Wildin maalilla kuusi ottelua, torjuntaprosentilla 90,9 % ja voittanut pelaamistaan otteluista kolme, lisäksi Wild sai yhden pisteen jatkoaika-tappiosta St. Louis Bluesia vastaan, jolloin Bäckström oli maalilla.

title: Niklas Bäckström

text: NHL-kausi 2012–13 päästiin aloittamaan vasta tammikuussa 2013, jonka Wild aloitti vierasottelulla Colorado Avalanchea vastaan. Bäckström oli Wildin maalilla ja aloitti kauden loistavasti torjuttuaan 4–2-voiton Coloradosta.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2005–2006 Bäckström pelasi tilastojen valossa uransa parhaan SM-liigakauden, sillä hän torjui runkosarjassa peräti 51 ottelua ja kirjautti erinomaisen torjuntaprosentin 94,0% ja SM-liigan parhaan maalikeskiarvon 1,68.[2] Kärpät eteni jälleen pudotuspeleihin voitettuaan runkosarjan ylivoimaisesti. Pudotuspeleissä Bäckström kuitenkin loukkaantui törmäyksessä Bluesin hyökkääjä Erkki Rajamäen kanssa ja ehti pelata vain neljä ottelua. Kärppien päävalmentaja Kari Jalonen piti Bäckströmin telomista tarkoituksellisena ja harkittuna. Kärpät voitti Bluesin ensimmäisellä pudotuspelikierroksella, mutta hävisi Ässille välierissä pelattuaan ilman Bäckströmiä. Bäckströmin loukkaantumista pidettiin suurimpana syynä Kärppien romahdukseen. Joukkue kuitenkin voitti IFK:n pronssiottelussa 6–2 ja Bäckström sai uransa viidennen SM-mitalin.[2] Kauden jälkeen Bäckström siirtyi NHL:ään.

title: Niklas Bäckström

text: Bäckströmin ja IFK:n yhteistyön päätyttyä Bäckström siirtyi vuonna 2000 Lappeenrannan SaiPaan.[2] Bäckström oli joukkueen selvä ykkösvahti ja sai seurassa paljon peliaikaa. Hän torjui 49 SM-liigan runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,4%.[2] Bäckström oli läpi kauden SaiPan avainpelaajia ja pelasi hyvällä tasolla, vaikkei onnistunutkaan torjumaan joukkuettaan SM-liigan pudotuspeleihin. Hyvät otteet melko heikon SaiPan maalilla eivät kuitenkaan jääneet huomaamatta ja Ruotsin Elitserienissä pelannut Tukholman AIK tarjosikin Bäckströmille kauden jälkeen sopimusta.

title: Darcy Kuemper

text: Kuemper aloitti kauden 2013–2014 jälleen AHL:ssä. Wildin farmiseura Houston Aeros oli kuitenkin vaihtanut kotikaupunkia ja muuttanut nimensä Iowa Wildiksi. Kuemper torjui Iowan maalilla kolmessa runkosarjaottelussa torjuntaprosentilla 92,5% kunnes hänet kutsuttiin taas Wildin NHL-joukkueeseen ykkösvahti Niklas Bäckströmin loukkaannuttua. Kuemper toimi Wildin kakkosmaalivahtina Bäckströmin ollessa sivussa ja sai peliaikaa vain ottelussa Colorado Avalanchea vastaan pelaten heikosti. Hän pelasi puolitoista erää, 32 minuuttia, päästi kolme maalia ja torjui vain seitsemän kertaa. Kuemperin torjuntaprosentti ottelusta oli surkea, 57,1%. Bäckströmin palattua sairastuvalta, Kuemper lähetettiin takaisin AHL-joukkue Iowa Wildin riveihin.

title: Niklas Bäckström

text: Joulukuun tienoilla vammoista kärsinyt Bäckström putosi lopullisesti Wildin kakkosmaalivahdiksi erinomaisesti pelanneen Josh Hardingin taakse. Päävalmentaja Mike Yeo kommentoi maalivahtitilannetta diplomaattisesti, mutta Harding sai kuitenkin enemmän peliaikaa. Harding loukkaantui kuitenkin melko pian, mikä nosti Bäckströmin takaisin ykkösmaalivahdiksi. Bäckström pelasi huomattavasti paremmin tilastollisesti ja auttoi myös Wildin useisiin tärkeisiin voittoihin. Harding palasi alkuvuodesta kokoonpanoon, mutta vahvasti esiintynyt Bäckström piti paikkansa. 9. joulukuuta Bäckström pelasi kenties kauden parhaan ottelunsa, torjuen 39 laukausta Minnesotan 4–1 voitossa Phoenix Coyotesia vastaan. Bäckströmin parantuneet peliesitykset tulivat kuitenkin maajoukkueen kannalta liian myöhään, sillä Suomen maajoukkueen päävalmentaja Erkka Westerlund jätti Bäckströmin valitsematta Leijonien olympiakokoonpanoon.

title: Niklas Bäckström

text: 24. lokakuuta Wild kohtasi Carolina Hurricanesin. Wildin päävalmentaja Mike Yeo halusi vielä säästellä Bäckströmiä ja maalissa pelasi yhä Josh Harding. Kolmannessa erässä Bäckström kuitenkin vaihdettiin Minnesotan maalilla ja hän teki täydellisen paluun, torjuttuaan kaikki seitsemän kohtaamaansa laukausta ja seuransa voittoon. Kauden ensimmäisen voittonsa, pelattuaan koko ottelun, Bäckström torjui Wildin seuraavassa pelissä Chicago Blackhawksia vastaan, voittolukemin 6–3 ja torjui 33 laukausta. 13. marraskuuta ottelussa Toronto Maple Leafsia vastaan Bäckström aloitti Wildin maalilla, mutta joutui jättämään kentän loukkaantumisen vuoksi. Toronton hyökkääjä Nazem Kadri taklasi kovaotteisesti Bäckströmiä, joka lensi päin maalikehikkoa. Bäckströmillä todettiin olevan aivotärähdys, minkä kuitenkin ilmoitettiin olevan melko lievä. Bäckström oli sivussa noin viikon verran ja Kadri sai tilanteesta pelikieltoa.

title: Niklas Bäckström

text: Suomen jääkiekkomaajoukkueen riveissä Bäckström on pelannut useammat arvokisat. Olympiakisoista Bäckström on saavuttanut hopeamitalin vuonna 2006 ja pronssimitalin vuonna 2010. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut ovat puolestaan tuottaneet Bäckströmille yhden hopeamitalin vuonna 2016 ja kaksi pronssimitalia vuosilta 2006 ja 2008. Lisäksi Bäckström pelasi Leijonien maalilla myös vuoden 2005 MM-kilpailuissa, joissa Suomi jäi seitsemänneksi. Hän on myös voittanut kultaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1998. Bäckström on edustanut Suomea yhteensä 62 A-maaottelussa, 13 nuorten maaottelussa ja 9 poikien maaottelussa.

title: Niklas Bäckström

text: Minnesota Wild aloitti runkosarjan 2013–2014, ottelulla Los Angeles Kingsiä vastaan. Bäckström torjui Wildin maalilla kauden avausottelussa ja torjui Wildille yhden pisteen, 2–1 rangaistuslaukaus-tappiossa. Bäckström torjui 16 laukausta ja kauden debyyttiottelun torjuntaprosentti oli 88,9%.

title: Niklas Bäckström

text: Kaudella 2002–2003 Bäckströmin siirtyi Ruotsista palattuaan SM-liigaan Oulun Kärppiin. Päävalmentaja Kari Heikkilällä oli kaksi hyvää vaihtoehtoa ykkösmaalivahdiksi; Bäckström ja edelliskauden ykkösmaalivahti Markus Korhonen. Heikkilä luotti Bäckströmiin, joka pelasi loistavan runkosarjan Kärppien maalilla. Hän torjui 36 runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 92,9%.[2] Bäckströmin torjuntaprosentti oli SM-liigan maalivahdeista toiseksi paras. Bäckströmin erinomainen vire jatkui myös pudotuspeleissä, jossa Kärpät pudotti pudotuspeleissä JYPin ja Helsingin Jokerit ja eteni SM-liigan finaaleihin asti. Joukkue kuitenkin hävisi finaalisarjan suoraan kolmessa ottelussa Tampereen Tapparalle ja saavutti SM-hopeaa ja Bäckström uransa toisen SM-mitalin.[2]

title: Niklas Bäckström

text: Bäckström on edustanut Suomea neljästi MM-kilpailuissa (2005, 2006, 2008 ja 2016) ja kahdesti olympialaisissa. Lisäksi Bäckström oli mukana vuonna 1998 nuorten MM-kultaa voittaneessa joukkueessa, yhdessä useiden muiden tulevien NHL-pelaajien kuten mm. Niklas Hagmanin kanssa. Bäckströmiä on kysytty myös vuoden 2009, 2010, 2011 ja 2012 MM-kisoihin, joista hän on joutunut kieltäytymään, useimmiten loukkaantumisten vuoksi. Bäckström valittiin myös Suomen alustavaan olympiakokoonpanoon vuoden 2014 talviolympialaisiin.

title: Niklas Bäckström

text: Pelattuaan erinomaisen debyyttikauden NHL:ssä 2006–2007, Wildin toimitusjohtaja Doug Risebrough tarjosi odotetusti Bäckströmille jatkosopimusta seuraan. Lisäksi Wild osoitti luottoa Bäckströmiin myymällä edelliskauden kakkosvahdin Manny Fernandezin Boston Bruinsiin. Wildin uudeksi kakkosvahdiksi nostettiin farmiseura Houston Aerosista melko kokematon Josh Harding. Bäckström aloitti toisen kautensa näin Wildin selvänä ykkösvahtina, Hardingin ollessa vain Bäckströmin kakkosmies ja tuuraaja, kun taas edelliskaudella Bäckström taisteli läpi kauden ykkösmaalivahdin paikasta Fernandezin kanssa. Bäckström pelasi myös toisen kautensa maailman parhaassa jääkiekkoliigassa erittäin tasokkaasti. Hän torjui Wildille 33 runkosarjavoittoa, ja pelasi 58 ottelua. Bäckström kirjautti kaudesta torjuntaprosentin 92,0%, mikä oli NHL:n parhaimmistoa. Wild pääsi jälleen pudotuspeleihin, jossa se kuitenkin putosi taas ensimmäisellä kierroksella, hävittyään ottelusarjan Colorado Avalanchea vastaan voitoin 4–2. Pudotuspeleissä Bäckström ei pystynyt parhaimpaansa, ja torjuntaprosentti oli ainoastaan 90,0%.


query: MIkä on Kiinan asukasluku?

title: Kiina

text: Kiinan kansantasavalta (simplified Chinese:中华人民共和国; traditional Chinese:中華人民共和國; pinyin:Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó), josta yleensä käytetään nimitystä Kiina (yksinkertaistetut merkit: 中国, perinteiset merkit: 中國, pinyin: Zhōngguó), on maa Itä-Aasiassa. Kiina on noin 1,4 miljardilla asukkaallaan väkiluvultaan maailman suurin maa ja pinta-alaltaan kolmanneksi suurin Venäjän ja Kanadan jälkeen. Suurin osa Kiinan pinta-alasta on varsinaiseen Kiinaan kuulumattomia, harvaan asuttuja alueita (Sinkiang, Sisä-Mongolia, Qinghai, Tiibet ja Mantšuria), ja suurin osa maan väestöstä asuu Varsinaisen Kiinan alueella. Kiinan naapurimaita ovat Intia, Nepal, Bhutan, Myanmar, Laos, Vietnam, Venäjä, Korean demokraattinen kansantasavalta, Pakistan, Mongolia, Kirgisia, Tadžikistan, Afganistan ja Kazakstan.

title: Zhaodong

text: Zhaodong on kiinassa sijaitseva kaupunki, jonka asukasluku on noin 100 000 ihmistä. Zhaodong sijaitsee Heilongjiangin alueella Lounais-Kiinassa.

title: Linfen

text: Linfen (, pinyin: Línfén Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Shanxin maakunnan lounaisosassa, linnuntietä noin 220 kilometriä maakuntakeskus Taiyuanista etelälounaaseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 4,317 miljoonaa ja pinta-ala 20 589 (tai 20 275) neliökilometriä.

title: Han-kiinalaiset

text: 1600-luvun puolivälissä Kiinan asukasluku oli noin 200 miljoonaa ja heistä suurin osa oli han-kiinalaisia. Vuoden 1953 väestönlaskennassa heitä oli 547 miljoonaa, tai 93,9 % maan koko väestöstä. Väestönlaskuissa vuosina 1990 ja 2000 heitä oli 1,04 ja 1,16 miljardia, tai 91,99 % ja 91,59 % Kiinan kansantasavallan koko väestöstä. Vuonna 2008 he muodostivat arviolta 97 % Taiwanin 23 miljoonasta asukkaasta. Kiinan ja Taiwanin ulkopuolella han-kiinalaisia asui 1800-luvun lopussa noin 4 miljoonaa. Vuonna 2006 heitä oli jo 40 miljoonaa. Kiinan ja Taiwanin ulkopuolella suhteellisesti suurimman osan väestöstä han-kiinalaiset muodostivat Singaporessa, jossa oli vuonna 2005 4,27 miljoonaa asukasta ja heistä 2,68 miljoonaa oli kiinalaisia. Aasian ulkopuolella suurin kiinalaisryhmä ovat amerikankiinalaiset Yhdysvalloissa, jossa heitä oli vuonna 2005 noin 3,38 miljoonaa.

title: Kiinan maantiede

text: Vaikka Kiinan asukasluku on valtaisa, väestö on jakautunut epätasaisesti ympäri maata. Isoja osia maasta on täysin asumattomana tai todella harvaan asuttuna. Pääsääntöisesti asukastiheys pienenee idästä länteen mentäessä. Erityisen suuri asukastiheys on Pekingin ja Shanghain välisellä käytävällä. Kiinan kaupunkiväestö ylitti ensimmäisen kerran maaseutuväestön määrän vuonna 2011, jolloin kaupungeissa asui 51,27 prosenttia maan noin 1,35 miljardista asukkaasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kiinan suurimmat kaupungit olivat Shanghai (20 217 748 asukasta), Peking (16 446 857), Kanton (10 641 408), Shenzhen (10 358 381), Tianjin (9 920 263), Wuhan (7 541 527), Dongguan (7 271 322), Foshan (6 771 895), Chengdu (6 316 922) ja Chongqing (6 263 790). Kiinan kaupunkien väkiluvun määrittäminen on kuitenkin jossain tapauksissa melko vaikeata, koska Kiinan kaupunkien hallintoalueet ovat paljon suurempia kuin varsinainen kaupunkialue. Esimerkiksi Chongqingiä kutsutaan useassa yhteydessä Kiinan suurimmaksi kaupungiksi, koska sen kunnallishallinnollisen alueen asukasluku on noin 28,8 miljoonaa. Se on kuitenkin noin Itävallan kokoinen alue, jonka väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla.

title: Dazhou

text: Dazhou (, pinyin: Dázhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Sichuanin maakunnan itäosassa, linnuntietä noin 335 kilometriä Chengdusta itään. Vuonna 2010 Dazhoun asukasluku oli 5,468 miljoonaa.

title: Yhdysvaltain historia

text: Yhdysvaltojen asukasluku kasvoi 1800-luvun ajan voimakkaasti siirtolaisuuden seurauksena, ja maa oli koko tuona aikana maailman tärkein siirtolaisten vastaanottaja. Vuonna 1800 asukasluku oli vain viisi miljoonaa, mutta 1920 jo 106 miljoonaa. 1820-luvulta 1880-luvulle tulijat olivat etupäässä länsierooppalaisia kuten englantilaisia, irlantilaisia, saksalaisia ja skandinaaveja. Vuosisadan lopulla maahan alkoi tulla paljon italialaisia ja itäeurooppalaisia siirtolaisia. Suomesta Yhdysvaltoihin muutti 350 000 siirtolaista. Siirtolaisia vetivät Yhdysvaltoihin etenkin maatalousmaan hyvä saatavuus, työmahdollisuudet sekä poliittinen ja uskonnollinen vapaus.[28] Kaliforniaan tuli hiukan siirtolaisia myös Japanista ja Kiinasta.[29]

title: Luliang

text: Luliang tai Lüliang (, pinyin: Lǚliáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Shanxin maakunnan länsiosassa, linnuntietä noin 130 kilometriä maakuntakeskus Taiyuanista länsilounaaseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 3,727 miljoonaa ja pinta-ala 21 143 neliökilometriä.

title: Korla

text: Korla (, pinyinin mukaan Kuerle) on kaupunki uiguurien asuma-alueella Sinkiangin autonomisella alueella Kiinassa. Se on Bayingolinin mongolien autonominen prefektuurin päähallintopaikka. Han-dynastian aikana paikka tunnettiin Weilinä. Kaupungin asukasluku on noin 420 000 ja kasvanee noin 20 000 vuodessa.

title: Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin

text: Yhdysvaltojen asukasluku kasvoi 1800-luvulla aina 1920-luvulle asti voimakkaan siirtolaisuuden seurauksena, ja maa oli koko tuona aikana maailman tärkein siirtolaisten vastaanottaja. Vuonna 1800 asukasluku oli vain viisi miljoonaa, mutta 1920 jo 106 miljoonaa. 1820-luvulta 1880-luvulle tulijat olivat etupäässä länsierooppalaisia kuten englantilaisia, irlantilaisia, saksalaisia ja skandinaaveja. Vuosisadan lopulla maahan alkoi tulla paljon italialaisia ja itäeurooppalaisia siirtolaisia kuten juutalaisia. Suomesta Yhdysvaltoihin muutti 350 000 siirtolaista. Siirtolaisia vetivät Yhdysvaltoihin etenkin maatalousmaan hyvä saatavuus, työmahdollisuudet sekä poliittinen ja uskonnollinen vapaus. Euroopan lisäksi Yhdysvaltoihin, etenkin Kaliforniaan, tuli hiukan siirtolaisia myös Japanista ja Kiinasta.

title: Sisä-Mongolia

text: Sisä-Mongolian asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 24,706 miljoonaa eli 1,84 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 23. väkirikkain maakuntatason hallintoalue.[8] Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 24,976 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 21,2 henkeä neliökilometrillä.[9]

title: Krasnokamensk

text: Krasnokamensk () on kaupunki Taka-Baikalian aluepiirissä Kaakkois-Siperiassa lähellä Kiinan rajaa noin 535 km Tšitasta kaakkoon. Sen asukasluku on 55 666 (2010), ja se on piirikunnan kaupungeista toiseksi suurin Tšitan jälkeen.

title: Shaanxi

text: Shaanxi jakautuu yhdeksään prefektuuritason kaupunkiin ja Xi'anin kaupunkiin joka on suoraan maakunnan hallinnon alainen.Shaanxin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 37 327 378, mikä edusti 2,79 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 16. väkirikkain maakuntatason hallintoalue. Väestöarvio vuoden 2013 loppuun oli 37 640 000.

title: Hainan

text: Hainanin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 8,67 miljoonaa eli 0,65 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 28. väkirikkain maakuntatason hallintoalue, yksi pienimmistä. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 8,95 miljoonaa.Hainanin sisarmaakunta on Etelä-Korean Jejun saarimaakunta.

title: Shenzhen

text: Shenzhen kasvoi vuodesta 1980 alkaen räjähdysmäisesti.[1] Sen uudet asukkaat muuttivat pääasiassa maaseudulta Kiinan muista osista. 1980- ja 1990-luvuilla alueen teollisuus keskittyi etenkin halpaan ja paljon työvoimaa vaatineeseen alhaisen tason tuotantoon[4], mutta elintaso Shenzhenissä oli joka tapauksessa selvästi muuta Kiinaa korkeampi.[1] Vuosikymmenessä Shenzhenin asukasluku oli kasvanut 1,5 miljoonaan ja sen kehityksestä tehtiin malli muille Kiinan alueille. Suureen kasvuvauhtiin viitattiin Kiinassa Shenzhenin vauhtina.[3]

title: Mudanjiang

text: Mudanjiang (; mantšuksi: Mudan bira) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan eteläosassa, linnuntietä noin 270 kilometriä maakuntakeskus Harbinista kaakkoon. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 2,799 miljoonaa ja pinta-ala 40 435 neliökilometriä.

title: Wuzhou

text: Wuzhou (, pinyin: Wúzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Guangxin autonomisen alueen itäosassa, linnuntietä lähes 310 kilometriä maakuntakeskus Nanningista itään. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 2,882 miljoonaa ja pinta-ala 12 583 neliökilometriä.

title: Keriya

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Keriyan piirikunnan asukasluku oli 249 899. Vuonna 2000 noin 92 % Keriyan asukkaista oli etniseltä taustaltaan uiguureja, mutta Kiinan keskushallinto on kannustanut han-kiinalaisia siirtolaisia asettumaan alueelle esimerkiksi hallinnon virkatehtävien työpaikkojen avulla.

title: Uusi-Taipei

text: Uusi-Taipei (Xinbei) () on miljoonakaupunki Kiinan tasavallassa. Sen asukasluku on 3 916 451 (2011). Uusi-Taipei muodostaa itsehallinnollisen kuntansa ja on suoraan keskushallinnon alaisuudessa.

title: Vietnam

text: Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa.[1]

title: Guigang

text: Guigang (, pinyin: Guìgăng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Guangxin maakunnan keskiosassa, linnuntietä noin 130 kilometriä maakuntakeskus Nanningista itään. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 4,118 miljoonaa ja pinta-ala 10 605 neliökilometriä.

title: Quy Nhơn

text: Qui Nhon () on Bình Địnhin provinssin pääkaupunki Vietnamin keskiosissa Etelä-Kiinan meren rannalla. Kaupungin pinta-ala on 284,28 neliökilometriä ja asukasluku vuoden 2009 tiedon mukaan noin 255 000, joista noin 234 000 kaupungissa itsessään.

title: Shule

text: Shule () on piirikunta Kašgarin prefektuurissa Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella Kiinassa. Sen asukasluku vuonna 2010 oli yhteensä 312 455 ja pinta-ala 2 262 km².

title: Yuncheng

text: Yuncheng (, pinyin: Yùnchéng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Shanxin maakunnan eteläosassa, linnuntietä noin 345 kilometriä maakuntakeskus Taiyuanista etelälounaaseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 5,135 miljoonaa ja pinta-ala 14 106 neliökilometriä.

title: Chongqing

text:
Ennen toista Japanin vastaista sotaa Chongqingissa oli vain noin 250 000 asukasta, mutta sodan aikana muuttoliike rannikolta johti sen räjähdysmäiseen kasvuun. 1940-luvun loppupuolella sotien jälkeen kaupungin asukasluku laski hetkellisesti osan muuttaessa takaisin kotiseuduilleen, mutta asukasluku on sittemmin jatkanut kasvuaan lähes pysähdyksettä 1950-luvulta lähtien ja etenkin vuoden 1997 jälkeen, jolloin Chongqingista tuli maakuntatason kaupunki. Chongqingissa puhutaan mandariinikiinan eteläistä murretta. Paikallisilla on vahva aksentti ja joitakin slangisanoja, mutta muut mandariinikiinan puhujat ymmärtävät paikallista kieltä tästä huolimatta suhteellisen hyvin. Paikallisiin etnisiin vähemmistöihin kuuluvat tujiat ja miaot (hmongit), joita asuu etenkin Chongqingiin kuuluvissa neljässä autonomisessa piirikunnassa, sekä Qianjiangin kaupunkipiirissä.
Kaupungin alueellinen bruttokansantuote oli 1 265,7 miljardia renminbia (yuan, CNY). Tämä vastasi 1,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se oli 42 795 CNY, eli noin 5 127 EUR. Tämä oli lähellä Kiinan keskimääräistä tasoa (102 % Kiinan tilastokeskuksen ilmoittamasta keskiarvotasosta 41 908 CNY, noin 5 021 EUR).

title: Shenzhen

text: Shenzhenin asukasluku oli Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 10358381.[9] Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli arviolta 12528300.[2]

title: Qinghai

text: Qinghain asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5,627 miljoonaa eli 0,41 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Maakunta oli Kiinan 31. väkirikkain eli kolmanneksi vähäväkisin maakuntatason hallintoalue. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 5,778 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 8 henkeä neliökilometrillä.

title: Kašgar

text: Kašgar eli Kashgar, tai Kashi (virallinen translitterointi Kaxgar, /; ), on piirikuntatason keidaskaupunki Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella Kiinan kansantasavallassa, ja se on Kašgarin prefektuurin hallintokaupunki. Sen asukasluku on 506 640 (vuonna 2010) ja pinta-ala on 555 neliökilometriä. Kašgar on strategisesti merkittävä.

title: Nanning

text: Nanning (南宁/南寧) on Guangxin autonomisen alueen pääkaupunki Kiinassa. Kaupungin asukasluku on 6 658 742.

title: Tiibetin autonominen alue

text: Tiibetin autonominen alue jakautuu kuuteen prefektuuritason kaupunkiin ja yhteen prefektuuriin. Nämä jakautuvat edelleen kuuteen kaupunkipiiriin ja 68 piirikuntaan. Kuntatasolla Tiibetissä on 691 kuntaa. Tiibetin prefektuuritason yksiköt ovat:Tiibetin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 3,002 miljoonaa eli 0,22 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Lukujen perusteella maakunta oli Kiinan 32. väkirikkain maakuntatason hallintoalue, tai toisin sanottuna väestöltään toiseksi pienin (jäljessään vain pienikokoinen Macaon erityishallintoalue). Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 3,120 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 2,6 henkeä neliökilometrillä.

title: Qiqihar

text:
Qiqihar (; mantšuksi: "Cicigar hoton"; aiemmin Tsitsihar) on
prefektuuritason kaupunki Kiinan kansantasavallan Heilongjiangin maakunnan länsiosassa, linnuntietä noin 270 kilometriä maakuntakeskus Harbinista luoteeseen. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 5,367 miljoonaa ja pinta-ala 42 205 neliökilometriä.


query: Miten kansallisomaisuus määritellään?

title: Jokamiehenoikeus Suomessa

text: Luonnossa ei saa tehdä mitä hyvänsä eikä missä hyvänsä. Kunkin maan luonto on jokaisen maan omaa kansallisomaisuutta, jota tulee suojella ja kunnioittaa. Jokamiehenoikeuksia on rajoitettu yksityiskohtaisesti annetuilla lailla. Ne rajoittavat liikkumisoikeutta pihamailla, istutuksilla ja viljelyksillä ja pelloilla sekä luonnonsuojelualueilla. Ilman maanomistajan lupaa moottoriajoneuvolla ei saa ajaa maastossa. Avotulen tekoon tarvitaan myös lupa, ellei ole kysymyksessä aivan pakottava tarve. Sen sijaan grilliä tai retkikeitintä saa käyttää.[3] Kasvavia puita ei saa mennä kaatamaan, ei pieniäkään. Myöskään jäkälää, sammalta tai varpuja (kuten mustikan ja puolukan varvut, kanerva jne.) ei saa kerätä, eikä ottaa kuivunutta tai kaatunutta puuta ilman lupaa.[4][1][5]

title: The Secret World

text: Pelissä on erikoista se, ettei pelihahmolla ole hahmoluokkaa tai tasoja, vaan hahmon kokemus määritellään esineistä. Pelaajat voivat itse luoda hierarkkisen järjestyksen liittonsa sisälle, ja päättää yhdessä, miten pahuutta vastaan taistellaan.

title: Kansallisomaisuus

text: Kansallisomaisuus on valtion omistuksessa olevaa omaisuutta, useimmiten maata tai metsää. Myös luonnonvarat voidaan laskea kansallisomaisuudeksi. Omaisuus, joka on yrityksen tai yksityisen ihmisen hallinnassa, on yksityistä omaisuutta.

title: Taideohjelma

text:
Taideohjelma on suunnitelma alue- tai kohdekokonaisuutta varten, jossa määritellään, miten sille toteutetaan taidetta ja miten taidehankinnat rahoitetaan. Taideohjelmassa kerotaan myös, kuinka tilaajien, rakennuttajien, arkkitehtien, erikoisalojen
suunnittelijoiden, taiteilijoiden ja käyttäjien yhteistyö toteutetaan.

title: Sisältöstrategia

text: Sisältöstrategia (tai sisältömarkkinoinnin strategia) määrittää organisaation sisältömarkkinoinnin ylätason puitteet (kuten verkkosisältöjen tai sisältömarkkinoinnin tavoitteet, fokuksen ja sisältöteemat) ja antaa näin suuntaviivat operatiiviselle suunnittelulle, mutta jättää sen sijaan avoimeksi kaikki taktisen tason yksityiskohdat. Sisältöstrategia määrittelee siis paitsi sisältöjen tavoitteet, myös sen, miten ne tukevat organisaation strategisia (esim. liiketoiminnan) tavoitteita. Lisäksi siinä määritellään kohderyhmät joihin halutaan vaikuttaa; se, miten näihin halutaan vaikuttaa; aiheet joista puhutaan; vaikuttamisen keinot ja kanavat sekä sisäiset prosessit.

title: Ammattikorkeakoulu Suomessa

text:
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.

title: Lämpö

text: Kappaleen lämpötilan muutokseen, eli sisäenergian muutokseen formula_1, vaaditaan joko työtä "W" tai lämpömäärä "Q" (riippuen siitä miten systeemin tekemä ja systeemiin tehty työ määritellään on työn etumerkki joko positiivinen tai negatiivinen).

title: Suorituskykypyramidi

text: Mallissa ei esitetä eikä pohdita miten toimitaan sen jälkeen, kun tavoitteet on asetettu. Toisin sanoen ei anneta vastausta ohjauksen kysymykseen, miten halutut asiat saadaan tehdyksi organisaatiossa. Mallissa kuvataan ja näytetään vain, miten nämä halutut asiat pitäisi määritellä. Tavoitteiden määrittely mallissa vastaa täysin sitä tapaa, mihin tavoitejohtamisessa on totuttu. Voidaan olettaa, että ohjausta toteutetaan tavoitemäärittelyn jälkeen tavoitejohtamisen periaatteita noudattaen.

title: Liikeidea

text: Liikeideassa on yleensä kolme osaa: "mitä, kenelle ja miten". "Mitä" tarkoittaa niitä tuotteita tai palveluja, joita yritys myy asiakkailleen. "Kenelle" tarkoittaa yrityksen mahdollisia asiakkaita ja "miten" tarkoittaa sitä, miten yritys tuotteensa tai palvelunsa tuottaa ja antaa asiakkaiden saataville. Näiden kolmen yhteistuloksena määritellään yrityksen tavoiteimago: "millä asiakkaat saadaan ostamaan juuri meiltä?"

title: ProcessWire

text: Mikäli tiettyä sivupohjaa hyödyntävien sivujen halutaan myös olevan selaimen avulla tarkasteltavissa, voidaan niihin liittää mallinetiedosto ("Template file"), joka määrittää, miten kyseisen sivupohjan omaavat sivut loppukäyttäjälle näytetään.

title: Koordinaattijärjestelmä

text: Datumi on parametrijoukko, joka määrittelee koordinaatiston origon, mittakaavan ja orientaation. Koordinaatisto on matemaattisten sääntöjen joukko, jolla määritellään se, miten pisteille annetaan koordinaatit.

title: Kansallisomaisuus

text: Suomessa kansallisomaisuudeksi lasketaan kalastusoikeus, joidenkin yleisten rakennusten omistusoikeus, valtionyhtiöt ja yleiset metsät.

title: Moraalinen maisema

text: Moraalinen maisema: Miten tiede määrittää inhimilliset arvot () on Sam Harrisin vuonna 2010 ilmestynyt kirja etiikasta.

title: Kvasikonformikuvaus

text: formula_1-ulotteisen moniston kvasikonformikuvaus määritellään yleensä tarkastelemalla, miten ns. polkuparvien moduulit muuntuvat kuvauksessa.

title: Ordinaali

text: Esimerkkinä "hyvin suuresta" äärettömästä, mutta vielä numeroituvasta ordinaalista voidaan mainita ε0. Se on pienin ordinaali, joka toteuttaa yhtälön ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , ja samalla jonon 0, 1, ω {\displaystyle \omega } , ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega }} , ω ω ω {\displaystyle \omega ^{\omega ^{\omega }}} jne. raja-arvo. Monet ordinaalit voidaan määritellä samaan tapaan jonkin ordinaalifunktion kiintopisteinä. Niinpä ι {\displaystyle \iota } :tta sellaista ordinaalia, jolle pätee ω α = α {\displaystyle \omega ^{\alpha }=\alpha } , merkitään ε ι {\displaystyle \varepsilon _{\iota }} , ja samaan tapaan voitaisiin yrittää löytää ι {\displaystyle \iota } :s sellainen ordinaali, jolle ε α = α {\displaystyle \varepsilon _{\alpha }=\alpha } ja niin edelleen. Tätä voitaisiin yrittää järjestelmällisesti, mutta miten tahasa ordinaalit määritellään ja konstruoidaankin, aina on olemassa ordinaali, joka on juuri kaikkien tällä tavoin konstruoitujen ordinaalien yläpuolella Ehkä tärkein ordinaali, joka tähän tapaan rajoittaa konstruointijärjestelmää, on Churchin–Kleenen ordinaali ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} (joka on numeroituva siitä huolimatta, että sen nimessä esiintyy ω 1 {\displaystyle \omega _{1}} ). Se on pienin ordinaali, jota tietyssä mielessä ei mitenkään voi esittää laskettavissa olevana funktiona. Myös ω 1 C K {\displaystyle \omega _{1}^{\mathrm {CK} }} :n alapuolella voidaan kuitenkin määritellä huomattavan laajoja ordinaaleja, jotka mittaavat eräiden formaalisten systeemien "todistusteoreettista vahvuutta"; niinpä esimerkiksi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} mittaa Peanon aksioomeihin perustuvan aritmetiikan vahvutta. Voidaan myös määritellä ordinaaleja, jotka ovat suurempia kuin Churchin–Kleenen ordinaali ja joilla niilläkin on merkitystä useilla logiikan aloilla.

title: Poikkeavuusnegatiivisuus

text: Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen käyttöä tutkitaan monien erilaisten aivoperäisten häiriöiden diagnosointiin. Sen avulla voitaisiin esimerkiksi määritellä potilaan tietoisuuden tasoa ja ennustaa, miten potilas toipuu koomasta.

title: Yleinen tietosuoja-asetus

text: Tietosuoja-asetuksessa määritellään kansalaisen oikeudet liittyen henkilötietojen käsittelyyn. Asetuksen myötä jokaisella EU-kansalaisella on oikeus tarkistaa hänestä tallennetut tiedot, saada tieto siitä miten henkilötiedot on kerätty sekä miten niitä käsitellään ja kenelle niitä annetaan. Lisäksi kansalaisella on oikeus oikaista mahdolliset väärät tiedot sekä poistaa tietonsa rekisteristä. Vastaavasti asetuksessa säädetään rekisterinpitäjille velvollisuus toimia siten, että edellä esitetyt oikeudet toteutuvat.

title: Resultantti

text: Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultanttivoiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.

title: Dynamic Systems Development Method

text: Iteraation vaiheet ovat tunnistus, aikataulutus, toteutus ja katselmus. Tunnistuksessa määritellään kierron tehtävät, aikataulutuksessa se, miten tehtävät suoritetaan. Toteutus toteuttaa suunnitelmat. Katselmoinnin tarkoitus on varmistaa, että on tehty oikeat asiat.

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään se miten ohjelmisto tekee ne asiat mitä sen vaaditaan tekevän. Yleisiä ohjelmiston laadun määritelmiä ovat esimerkiksi oikeellisuus, käytettävyys, suorituskyky, luotettavuus/turvallisuus, siirrettävyys, uudelleenkäytettävyys ja ylläpidettävyys.

title: HTML

text: Esityksellinen merkkaus määrittää elementin ulkoasun, mutta ei tarkoitusta. Esimerkiksi codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että elementin sisältö tulisi näyttää lihavoituna tekstinä. Esityksellinen merkkaus ei kuitenkaan ota kantaa siihen, miten sisältö pitäisi esittää, jos tulostuslaite ei pysty lihavoimaan sisältöä (ei ole itsestään selvää, miten esimerkiksi puhesyntetisaattorin pitäisi käsitellä lihavointia, kun se muuntaa tekstin ääneksi). Sen sijaan rakenteellinen merkkaus codice_5"sisältö"codice_5 tarkoittaa, että sisältö tulee esittää voimakkaasti, mutta ei ota kantaa siihen, tarkoittaako voimakkuus tekstin lihavointia vai puheen painokkuutta. Suurin osa esityksellisistä merkkauksista katsotaankin HTML 4.0 -spesifikaatiossa vanhentuneeksi.

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia vaikuttaa tieteeseen myös sen kautta, miten tiede määritellään ja rajataan. Tieteenfilosofia on filosofian osa-alue, joka tutkii muun muassa tieteellisen tiedon luonnetta, tieteellistä selittämistä ja päättelyä, sekä tieteellistä toimintaa.

title: Occam (ohjelmointikieli)

text: Yksinkertainen koodi, joka esittää miten kahta sekvenssiä määritellään ajettavaksi rinnakkain:

title: Ohjelmiston vaatimusmäärittely

text: Tässä kohdassa määritellään ohjelmiston toiminnallisuudet eli ne asiat mitä lopullisen ohjelmiston tulee käytännössä sisältää ja miten sen tulee toimia. Toiminnot kuvataan yleensä syötteinä ja tulosteina. Toiminnallisissa vaatimuksissa ei niinkään keskitytä sisäisiin toimintoihin vaan siihen, miten järjestelmä reagoi ulkoa tuleviin tapahtumiin.

title: Fysikalismi

text: Hempelin dilemma hyökkää sitä vastaan, miten fysikalismi on määritelty. Jos fysikalismi määritellään esimerkiksi niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään fysiikan tutkimista asioista, voidaan huomauttaa, ettei fysiikka voi kuvata sitä miten mieli toimii. Jos fysikalismi määritellään niin, että sen mukaan kaikkeus koostuu pelkästään asioista joita fysiikka voi tutkia joskus tulevaisuudessa, tämä ei sano mitään.[11]

title: Cauchy-jakauma

text:
Kysymys on nyt siitä, miten määritellään integraali molemmista päistä rajoittamattoman välin yli: onko se sama kuin
jokaisella mielivaltaisella reaaliluvulla "a".

title: Filosofia ja tiede

text: Filosofia voidaan tutkimuskohteensa puolesta määritellä suhteessa tieteeseen myös seuraavasti: filosofia käsittelee ensiksi niitä kysymyksiä, joihin tiede ei kykene (vielä tai mahdollisesti koskaan) vastaamaan: ja toiseksi sitä kysymystä, miksi tieteet eivät pysty vastaamaan näihin kysymyksiin. Lisäksi filosofian erityistä alaa ovat normatiiviset kysymykset (miten asioiden tulisi olla, mitä meidän tulisi tehdä, jne.), kun taas tieteet ovat deskriptiivisiä (tai positiivisia) eli kertovat miten asiat ovat.

title: Optinen paksuus

text: Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.

title: Luokitteluasteikko

text: Luokitteluasteikolla ei määritellä mitenkään ominaisuuden määrää kussakin alkiossa, vaan se, onko ominaisuus olemassa vai ei.

title: Hyvinvointisovinismi

text: Hyvinvointisovinismi on vielä melko uusi ja tutkimuksessa vähän käytetty käsite, mutta viime vuosina sitä on käytetty erityisesti asennetutkimuksissa, joissa tutkitaan asenteita sosiaalitukia kohtaan sekä sitä, miten suhtaudutaan maahanmuuttajien oikeuteen saada näitä tukia. Näissä tutkimuksissa on selvitetty, mitä tavalliset kansalaiset ajattelevat siitä, kuka on oikeutettu sosiaalietuihin ja millä perusteella sekä millä ehdoilla maahanmuuttajat voivat olla oikeutettua näihin hyvinvointivaltion tarjoamiin taloudellisiin ja sosiaalisiin etuihin. Tutkimusten välillä on pieniä eroja siinä, miten hyvinvointisovinismi määritellään, joten käsitteelle ei ole yhtä yksittäistä määritelmää. Se voidaan kuitenkin jakaa pehmeämpään ja tiukempaan hyvinvointisovinismiin sen mukaan, nähdäänkö maahanmuuttajien oikeus hyvinvointivaltion etuihin alhaisempana kuin syntyperäisten kansalaisten vai nähdäänkö heidän kuuluvan kokonaan näiden etujen ulkopuolelle.

title: Ateismin määritelmä

text: Ateistin määrittelemistä jumalankieltäjäksi on Suomessa vastustanut esimerkiksi Kari Saari[16] Arvostellessaan Vapaa Ajattelija -lehdessä 4/90[17] Ilkka Niiniluodon ja Anssi Kuuselan kirjoittamaa elämänkatsomustiedon oppikirjaa[18] Kari Saari piti tätä määritelmää ”erittäin pahana virheenä” ja sen sijaan ateisti tulisi määritellä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon”, jolloin ateismi on ”näytön puuttumisesta seuraavaa uskon puuttumista”.[6]. Kari Saaren esittämässä ateistin määrittelyssä ”henkilöksi, joka ei usko jumalan olemassaoloon” on kuitenkin se ajatuksellinen ongelma, että siinä ateisti määritellään jumalien uskotellun olemassaolon kautta ja pohjalta, mutta miten se voisi olla mahdollista, kun jumalia ei ole olemassakaan.


query: Miksi Antreassa käytiin taistelu?

title: Antrean taistelut

text: Punaisten tarkoituksena oli edetä valkoisten hallussa olleelle Antrean rautatieasemalle, joka oli tärkeä Viipurista Joensuuhun johtavan radan ja Pietari–Hiitola-radan risteysasema. Kiivaimmat taistelut käytiin Ahvolassa, joka puolestaan oli strategisesti tärkeä tienristeys Viipurista Imatralle kulkeneen maantien varrella. Antrean taistelut olivat Tampereen, Viipurin ja Raudun taistelujen ohella sisällissodan verisimpiä. Kummaltakin osapuolelta kaatui noin 300 miestä ja lisäksi molemmat menettivät haavoittuneina useita satoja.

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalasta muodostui helmikuussa punaisten päätoiminta-alue ennen Hämeen rintamalla alkaneita laajoja taisteluita. Viipurissa päämajaansa pitänyt punaisten itäisen rintaman esikunta toimi erillään muista esikunnista ja oli käytännössä kokonaan itsenäinen. Lisäksi se oli läheisessä yhteistyössä Pietarin vallankumouksellisten bolševikkien kanssa. Punaisten ensimmäisen 9.–15. helmikuuta tehdyn hyökkäyksen tarkoituksena oli ottaa haltuun niin sanottu Vuoksen linja, joka ulottui Saimaan rannalta Imatran Vuoksenniskasta Antrean ja Räisälän kautta aina Laatokan rannalla sijaineeseen Käkisalmeen saakka. Näin punaiset olisivat saaneet turvattua heille elintärkeän Pietarin radan. Päähyökkäys oli suunniteltu Viipurista Antreaan johtavan rautatien suunnassa kohti Antrean asemaa. Lappeenrannan punakaartin piti tukea hyökkäystä Joutsenon suunnalla ja samalla sitoa valkoisten joukkoja. Punaiset eivät kuitenkaan onnistuneet etenemään tavoitteseensa, vaan hyökkäys pysähtyi lännessä Joutsenon ja Imatran välille ja idässä jo ennen Antreaa.

title: Antrean taistelut

text: Antrean rintama oli osa kaikkiaan 75 kilometrin pituista rintamaa, joka ulottui Saimaan rannalta Joutsenosta aina 30 kilometriä Karjalan radan itäpuolelle Heinjoen pitäjään.[2] Sotatoimet Antrean suunnalla pysähtyivät paikoilleen jo helmikuun lopussa, jonka jälkeen alueella käytiin yhdeksän viikon ajan asemasodan tyylisiä taisteluja. Tämän vuoksi erityisesti Ahvolan taisteluita onkin kutsuttu ”Suomen Verduniksi” ensimmäisen maailmansodan Verdunin taistelun mukaan, joka oli länsirintamalla käyty kymmenen kuukauden pituinen asemasotavaihe.[3]

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalan rintama oli silloisen Viipurin läänin alueelle muodostunut Suomen sisällissodan rintama. Punaiset kutsuivat sitä nimellä ”itäinen rintama”, mutta myöhempään käyttöön on yleistynyt valkoisten käyttämä nimitys. Karjalan rintama on myöhemmässä tutkimuksessa jaettu vielä neljään eri osaan eli Joutsenon, Antrean, Keski-Kannaksen ja Raudun rintamalohkoihin. Suurimmat taistelut käytiin Antrean ja Raudun rintamilla, joista jälkimmäiseen osallistui myös runsaasti punaisten puolella taistelleita venäläisiä joukkoja. Merkittävä sotatoimi oli myös valkoisten tekemä Viipurin valtaus.

title: Antrea

text: Vuonna 1918 kunnan alueella käytiin Antrean taistelu. Kunnan itäosasta muodostettiin Vuoksenrannan kunta vuonna 1924. Vuoksenrannan seurakunta oli aloittanut toimintansa jo 1919. Antrean kalaverkon löytöpaikka tuli näin kuulumaan Vuoksenrannan kuntaan, mutta tunnetaan siitä huolimatta Antrean verkon nimellä.

title: Antrean taistelut

text: Samana päivänä valkoiset tekivät vielä hyökkäyksen Mannerheimin laatimien suunnitelmien mukaan, mutta saivat haltuunsa ainoastaan ratsumestari Aito Husson johdolla Kääntymän ja Heinjoen kylät 30 kilometrin päässä radan itäpuolella. Punaisten jatkaessa omia hyökkäyksiään, määräsi Ahvolan joukkoja komentanut kapteeni Aleksander Pell seuraavana päivänä kaikki miehensä perääntymään Antreaan, mutta Sihvo sai hänet ilmeisesti pyörtämään päätöksensä ja pelasti näin tilanteen. Ratkaisu laitettiin Pellin pettäneiden hermojen syyksi, mutta merkittävin syy hänen tekemälleen päätökselle kuitenkin oli, että valkoiset joutuivat samaan aikaan sitomaan vähiä joukkojaan myös Kannaksen itäosan Rautuun. Paikalle oli Antreasta lähetetty Georg Elfvengrenin johtama osasto[12] ja pari päivää ennen Mannerheimin vierailua Rautuun oli siirtynyt vielä lähes 300 miestä lisää.[26] 23.–24. helmikuuta valkoiset yrittivät tuloksetta vallata myös Kilpeennojan ja Syvälahden kyliä, jonka jälkeen taistelut muuttuivat lähinnä asemasodaksi.[5]

title: Kalle Mata

text: Mata osallistui sisällissodan alkuhetkinä Pietisen tehtaan kahakkaan, jonka jälkeen hän toimi suojeluskuntien lähdettyä sisällissodan ensimmäiselle sotaretkelle Venäjänsaareen. Myöhemmin hän toimi Viipurissa Venäjänsaaren retkikunnan yhdyshenkilönä ja organisoi ja piti yhteyttä muihin Viipurin maakunnan suojeluskuntajoukkoihin. Hän sai lopulta 27. tammikuuta 1918 käskyn siirtyi Heinjoen kautta Antreaan, missä hän sai käskyn ryhtyä toimimaan perustettavan 3. pataljoonan komentajan apulaisena Antreassa. Antreasta hänet komennettiin pataljoonineen Kavantsaarelle, missä hän toimi 6.–7. helmikuuta 1918 taistelevan osaston päällikkönä. Myöhemmin tarkalleen 27. helmikuuta 1918 hänet komennettiin Karjalan armeijakunnan II pataljoonan komentajan apulaiseksi. Toisesta pataljoonasta hänet siirrettiin maaliskuun puolivälissä vuonna 1918 Antreaan, missä hänet määrättiin 6. huhtikuuta 1918 alkaen Karjalan armeijakunnan esikuntaan rintamaetappipäällikön apulaiseksi. Mata osallistui sisällissodan taisteluihin Kavantsaaressa, Hannilassa, Jänhiälässä ja Kuurmanpohjassa.

title: Antrean taistelut

text: Punaisten pääjoukot olivat Ahvolassa, jonne helmikuussa eteni noin 2 000 punakaartilaista ja venäläistä vapaaehtoista. Eteneminen kuitenkin pysähtyi jo muutaman yhteenoton jälkeen, eivätkä myöhemmätkään hyökkäykset johtaneet läpimurtoon. Punaisten voimaa heikensi samanaikainen elintärkeän Helsingin radan suojaaminen, joka sitoi huomattava määrän miehiä Viipurin länsipuolelle.[3] Kavantsaaren vallattuaan punaiset aloittivat hyökkäyksensä Antreaa kohti 9. helmikuuta. Tavoitteena oli ottaa haltuun Antrean pohjoispuolella Vuoksenniskasta Laatokan rannalle Käkisalmeen ulottuva linja. Hyökkäyksen tekivät yhteistyössä lännestä käsin edenneet Lappeenrannan seudun punakaartit ja Karjalan rataa myöten hyökännyt Viipurin punakaarti. Lappeenrannan hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo lähes välittömästi 10 kilometrin päähän Joutsenoon ja myös Antrean suunnalla eteneminen päättyi vajaan viikon jälkeen 15. helmikuuta. Valkoisilla oli tuolloin Antreassa noin tuhat miestä.[23]

title: Karjalan rintama (Suomen sisällissota)

text: Karjalan kannaksen päärintamaksi muodostui niin sanottu Antrean rintama, jonka suurimmat taistelut käyteen Jääsken pitäjän Ahvolassa. Antrea oli strategisesti tärkeä risteysasema, jossa kohtasivat Viipurista Antrean ja Sortavalan kautta Joensuuhun johtanut Karjalan rata sekä Imatran ja Antrean välinen Vuoksenniskan rata. Helmikuun lopulla käynnistyneen punaisten yleishyökkäyksern tarkoituksena oli vallata Antrea, jonka jälkeen he olisivat päässeet etenemään Sortavalaan ja sieltä edelleen Joensuuhun päin kohti valkoisten Savon rintaman selustaa. Hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo muutaman päivän kuluttua, kun punaiset eivät pystyneet murtautumaan valkoisten puolustusasemien läpi Ahvolan ja Hannilan kylissä, jotka sijaitsivat noin 10 kilometriä Antrean eteläpuolella. Niiden lisäksi kovia taisteluja käytiin myös Hannilan eteläpuolella Kavantsaaressa. Tämän jälkeen alueella käytiin noin kolmen viikon ajan asemasotaa, kunnes punaiset aloittivat uuden suurhyökkäyksen 22. maaliskuuta. Huhtikuun alussa valkoiset puolestaa aloittivat oman suurhyökkäyksensä ja punaiset vetäytyivät nopeasti puolustamaan Viipuria. Sisällissodan oloissa pitkän asemasotavaiheen vuoksi Antrean rintaman taistelut saivat lisänimen ”Suomen Verdun”, hieman aikaisemmin ensimmäisen maailmansodan aikana käydyn Verdunin taistelun mukaan.

title: Helsingin punakaarti

text:
A-komppanian ohella toinen tunnettu osasto oli III rykmentin 1. pataljoona eli niin sanottu "Portun pataljoona", joka oli koostui pääosin Katajanokan sotasataman ja telakan työläisistä. Nimensä se sai sataman lempinimen Port Arthurin mukaan. Pataljoona muodosti Helsingin punakaartin ydinjoukon,
joka piti omaa esikuntaansa punakaartin päämajana toimineessa Smolnassa. Sen päällikkö oli viilari Juho Virolainen, joka haavoittui Ruovedellä käydyssä Väärinmajan taistelussa. Portun pataljoona taisteli helmikuun lopussa muun muassa Vilppulan rintamalla sekä hieman myöhemmin Karjalan rintamalla. Se otti osaa myös Joutsenon taisteluihin, jonne pataljoonan III ja IV komppania saapuivat 7. maaliskuuta. Helsinkiläiset osallistuivat Karjalan kannaksella myös Antrean taisteluihin sekä viimeisenä Viipurin taisteluun huhtikuun lopussa. Antrean taisteluihin osallistui muun muassa urheilijoista koottu Jyryn komppania, joka saapui Kavantsaareen maaliskuun alkupuolella. Voimistelija Hjalmar Marttisen johdolla komppania teki valkoisia vastaan uhkarohkeita hyökkäyksiä ja tappiot muodostuivat suuriksi. Karjalaan lähteneistä 130 jyryläisesta 52 kaatui tai haavoittui. Huhtikuun alussa 68 Jyryn komppanian miestä jatkoi Karjalasta Lempäälän–Vesilahden taisteluihin, josta he vetäytyivät Lahden seudulle ja taistelivat saksalaisia vastaan ennen antautumistaan 1. toukokuuta. Savon rintamalla Helsingin punakaartin yksiköitä taisteli ainakin Mouhun, Voikosken ja Heinolan taisteluissa.

title: Antrean taistelut

text: Antrean taistelut käytiin Suomen sisällissodassa 11. helmikuuta – 25. huhtikuuta 1918 Karjalan kannaksella sijainneissa Antrean ja Jääsken pitäjissä.[1] Taistelut keskittyivät Karjalan radan varrelle Kavantsaaren ja Hannilan rautatieasemien välille sekä lähistöllä sijaitseviin Ahvolan ja Pullilan kyliin.

title: Antrean taistelut

text: Pullilan kylä sijaitsi Kavantsaaren tuntumassa noin viisi kilometriä rautatien itäpuolella Viipurista Antrean kirkonkylään johtavan maantien varrella. Kylä säilyi loppuun asti punaisten hallussa useista valkoisten tekemistä hyökkäyksistä huolimatta. Suurimmat taistelut käytiin 5. maaliskuuta sekä 13. huhtikuuta, joilloin valkoiset onnistuivat yllättämään Pullilanmäen rinteeseen linnoittautuneet punaiset. Lisäksi pienempiä taisteluita käytiin viitisen kilometriä Pullilasta kaakkoon sijaitsevassa Alanoskuassa.[6]

title: Antrean taistelut

text: Valkoisten ensimmäiset joukot Antrean rintamalla olivat paikallisia suojeluskuntalaisia ja pian paikalle saapui myös Viipurista paennut niin sanottu venäjänsaarelaisten ryhmä. Jääkäreiden ja suojeluskuntalaisten lisäksi rintamalle lähetettiin asevelvollisia, joista kuitenkin osa oli punaisten kannattajia ja siksi epäluotettavia. Heitä sijoitettiinkin taistelutehtävien sijasta muun muassa linnoitteiden rakennustöihin. Valkoiset kärsivät aluksi miehistöpulasta, mutta maaliskuun kuluessa he saivat täydennyksiä, joiden joukossa oli myös Vöyrin sotakoulusta ja Pietarsaaren tykistökoulusta valmistuneita aliupseereita.[5]

title: Hannila

text: Hannilan rautatieasema avattiin vuonna 1892 lähinnä puutavarakuljetuksia varten. Tämän jälkeen aseman ympäristöön syntyi jonkin verran asutusta, ja 1900-luvun alussa Hannilassa toimi myös meijeri. Vuoden 1918 sisällissodan aikana seudulla käytiin Antrean rintaman taisteluja. Kylä sai nykyisen venäjänkielisen nimensä vuonna 1948, mutta aseman nimi säilyi entisellään.

title: Antrean taistelut

text: Sisällissodan varsinaisen käynnistymisen jälkeen vielä Viipurin seudulle jääneet suojeluskuntalaiset aloittivat myös vetäytymisen kohti Antreaa. 31. tammikuuta he räjäyttivät Talin aseman lähistöllä 10 kilometriä Viipurin pohjoispuolella sijaitsevan rautatiesillan. Vuorokautta myöhemmin punaiset korjasivat sillan ja ottivat Talin haltuunsa ilman taistelua. Seuraavana päivänä punaiset etenivät Karisalmen rautatieasemalle ja lopulta 9. helmikuuta valtasivat Kavantsaaren rautatieaseman. Seuraavana päivänä valkoiset valtasivat Kavantsaaren takaisin, mutta ainoastaan 70 miehen vahvuinen joukko ei pystynyt pitämään sitä hallussaan, kun punaiset vuorokauden kuluttua hyökkäsivat asemalle pataljoonan vahvuisella osastolla. Punaisten saarrettua aseman kolmelta suunnalta, määräsi jääkäri Viljo Paloheimo valkoiset vetäytymään. 11. helmikuuta punaiset hyökkäsivät myös Kavantsaaren pohjoispuolella sijaitsevalle Hannilan rautatieasemalle sekä sen länsipuolelle Ahvolan ja Seitsolan kyliin. Punaiset valtasivat Ahvolan ja Seitsolan, mutta valkoiset onnistuivat pitämään Hannilan hallussaan, saatuaan viime hetkillä avukseen panssarijunan, joka tämän vuoksi sai lempinimen ”Karjalan pelastaja”. Mikäli valkoiset olisivat Ahvolan lisäksi menettäneet myös Hannilan, olisivat he samalla joutuneet vetäytymään Vuoksen pohjoispuolelle ja tilanne Antrean rintamalla olisi muuttunut olennaisesti.[6]

title: Antrean taistelut

text: Kannaksen suojeluskuntalaisista koottu joukko yritti jo ennen sodan varsinaista alkua ottaa Viipurin haltuunsa 23. tammikuuta. Operaation epäonnistuttua he pakenivat aluksi Viipurinlahdelle Venäjänsaareen ja sieltä eversti Adolf Aminoffin johdolla 26. tammikuuta Kuolemajärvellä sijaitsevien Säiniön ja Kämärän kautta kohti pohjoista ja Antreaa, jonne joukko saapui kaksi päivää myöhemmin.[24] Antrean, Räisälän ja Käkisalmen Joensuun suojeluskuntalaiset olivat ottaneet Kavantsaaren ja Antrean asemat haltuunsa jo edellisenä päivänä 27. tammikuuta.[2]

title: Antrean taistelut

text: Valkoiset huolsivat joukkojaan rautateitse Sortavalan ja Joensuun suunnista.[3] Karjalan rintaman pääesikunta toimi Antrean rautatieasemalle sijoitetussa esikuntajunassa. Asemanseudulla toimivat myös muun muassa kenttäsairaala, kenttäposti, sotilaskoti, rintamasanomalehti, insinöörijoukkojen laitoksia sekä ase- ja intendentuuriosastoja. Esikuntapäällikkönä oli kapteeni Woldemar Hägglund.[5] Reservijoukkojen koulutuspaikkoja perustettiin muun muassa Hiitolaan, Sortavalaan, Savonlinnaan ja Käkisalmeen.[2] Valkoisten sotakirjeenvaihtajana Antrean rintamalla toimi kirjailija Ilmari Kianto.[13]

title: Antrean taistelut

text: Antrean taistelut päättyivät huhtikuun lopussa ”ratkaisemattomaan”, kun valkoiset käynnistivät oman suurhyökkäyksensä Viipurin valtaamiseksi. Karjalan radan sijaan he kiersivätkin nyt sen länsipuolelta Heinjoen kautta etelässä kulkevalle Pietarin radalle ja punaiset puolestaan vetäytyivät samalla Viipuriin.[5]

title: Antrean taistelut

text: Pietarin läheisyydestä johtuen punaisten puolella taisteli alkuvaiheessa myös suuri määrä Neuvosto-Venäjältä saapuneita vapaaehtoisia, mutta heidän lukumääränsä ei kuitenkaan noussut yhtä merkittäväksi kuin rajan tuntumassa käydyssä Raudun taistelussa. Karjalan radalla merkittävä rooli oli molempien osapuolten panssarijunilla, jotka hallitsivat Kavantsaaren ja Hannilan väliä. Lisäksi kummallakin oli käytössään lentokoneita ja valkoisten maaliskuussa perustamaa Antrean lentoasemaa pidetäänkin Suomen ilmavoimien syntysijana.[4]

title: Aleksander Pell

text: Sisällissodan alkaessa kapteeni Pell vaikutti Sortavalassa, jossa hänen johdollaan riisuttiin kaupungin venäläiset sotilaat aseista. Hieman myöhemmin hän osallistui myös Värtsilän taisteluun. Helmikuun alussa Pell toimi Sortavalan suojeluskunnan päällikkönä Antrean rintaman taisteluissa Ahvolassa. Kuun lopulla valkoisten tekemä hyökkäys epäonnistui, ja 24. helmikuuta Pell määräsi kaikki Ahvolan joukot vetäytymään Antreaan. Lopulta hänet saatiin perumaan käskynsä, mutta valkoisen armeijan ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim siirsi Pellin sivuun tehtävistään ja lähetti hänet komppanianpäälliköksi vähemmän tärkeälle Satakunnan rintamalle. Hyökkäyksen epäonnistuminen laitettiin Pellin syyksi, mutta mahdollisesti Karjalan ryhmän komentaja Aarne Sihvo ja ratsumestari Oskar Kuula olivat tehneet Pellistä syntipukin, saadakseen hänet pois rintamalta. Satakunnan rintamalla Pell onnistui kuitenkin ylenemään majuriksi ja pataljoonankomentajaksi. Hän johti muun muassa maaliskuun lopussa Mannanmäen taistelun jälkeen tehtyä Kyröskosken paperitehtaan valtausta yhdessä majuri Walter von Gerichin kanssa.

title: Antrean taistelut

text: Ahvola oli strategisesti tärkeä Jääsken pitäjään kuulunut kylä, joka sijaitsi noin neljä kilometriä Karjalan radan ja Hannilan länsipuolella Viipuri–Imatra -maantien varrella. Lisäksi sen tuntumasta risteää Hannilan kautta Antrean kirkonkylään johtava maantie. Risteyspaikka muodostui erittäin tärkeäksi molemmille osapuolille ja Antrean rintamalohkon kiivaimmat taistelut käytiinkin juuri Ahvolassa, jossa yli kahden kuukauden ajan kaatui keskimäärin parikymmentä miestä päivässä.[7] Valkoisten komentajana toimineen kapteeni Aarne Sihvon mukaan Ahvola oli valkoisille kunniakysymys ja kylä pidettiin hallussa mihin hintaan tahansa.[5]

title: Antrean taistelut

text: Antrea kuului punaisten itäiseen rintamaan, jonka Antrean rintamalohkon komentajana oli Suomen sotaväessä aliupseerikoulutuksen saanut A. Backman.[3] Hänen apulaispäällikkönään toimi ilmeisesti myös Pullilan joukkoja komentanut Nestor Blom.[14][15] Lähinnä Viipurin seudulta koottujen Karjalan punakaartien lisäksi taisteluihin osallistui Uudeltamaalta tulleita punaisia. Helsingin punakaartista rintamalla oli muun muassa kuuluisa Jyryn komppania, joka oli yksi punaisten eliittijoukoista.[16] Sen päällikkö Hjalmar Marttinen kaatui Kavantsaaressa maaliskuun alussa, jonka jälkeen tilalle nimitettiin painijana tunnettu Adam Malm.[17] Yhteensä Jyryn komppania menetti Antrean taisteluissa ainakin viisi kaatunutta ja kymmeniä haavoittuneita.[18] Helsingin pitäjän punakaartista koottu Malmin I komppania puolestaan oli mukana Pullilassa ja Syvälahdessa käydyissä taisteluissa ainakin 250 miehen vahvuisen osaston voimin. Tuolloin Helsingin pitäjään kuuluneen Malmin lisäksi siinä oli miehiä myös Käpylän, Pakilan, Tikkurilan ja Hämeenkylän punakaarteista.[19] Maaliskuussa Antreaan lähetettiin vielä Mäntsälän ja Hyvinkään Kaukaan punakaartilaisia.[20] Lisäksi rintamalla oli muun muassa Viipurin merkinantokomppanian naiskaarti, joka osallistui Pullilan taisteluihin.[21] Venäläisiä vapaaehtoisia Antrean rintamalle tuli ainakin Pietarista, Moskovasta ja Siperiasta, mutta nämä joukot poistuivat jo maaliskuun puolivälissä Neuvosto-Venäjän ja Saksan solmiman Brest-Litovskin rauhansopimuksen astuttua voimaan.[22]

title: Antrean taistelut

text: Valkoisten ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim vieraili Antreassa 23. helmikuuta, jolloin hän vahvisti Aarne Sihvon nimityksen Antrean rintaman uudeksi komentajaksi tehtävästä erotetun Wärnhjelmin tilalle. Samalla Mannerheim antoi Antrean rautatieasemalla kuuluisan Miekkavala-päiväkäskynsä. Siinä hän asetti Suomen maantieteellisen alueen tavoitteeksi Itä-Karjalan ja lupasi, ettei pane miekkaansa tuppeen ennen kuin bolševikit on karkotettu sekä Suomesta että Vienan Karjalasta. Kapteeni Sihvo kuitenkin epäili annetun päiväkäskyn poliittista viisautta. Vierailunsa aikana Mannerheim myös selvitteli kriittisessä tilanteessa olleen Antrean rintamalohkon epäselviä komentosuhteita ja vaihtoi johtopaikoilla olleita upseereita.[25]

title: Viipurin maalaiskunta

text: Viipurin maalaiskunta () on entinen Suomen kunta luovutetussa Etelä-Karjalassa, joka nykyisin kuuluu Venäjälle. Viipurin maalaiskunta ympäröi Viipurin kaupunkia ja Viipurinlahden pohjukkaa. Kunta rajoittui lännessä Säkkijärveen, Vahvialaan ja Nuijamaahan, pohjoisessa Jääskeen ja Antreaan, idässä Heinjokeen ja Kuolemajärveen sekä etelässä Johannekseen ja Viipurille kuuluneeseen Uuraaseen. Viipurin maalaiskunnassa oli myös Ihantalan kirkonkylä, jossa kuuluisat taistelut käytiin.

title: Antrean taistelut

text: Punaisilla oli Antrean rintamalla kaksi Viipurin Pantsarlahden jäältä operoinutta Nieuport-lentovenettä, joiden pilotteina oli kolme venäläistä lentäjää. Aluksi ne tekivät tiedustelulentoja ja pudottivat valkoisten tapaan myös propagandalehtisiä. Ensimmäinen pommituslento tehtiin 23. helmikuuta, jolloin Hannilan asemalle pudotettiin neljä pommia. Yksi osui lähelle omien asemia, mutta kolme muuta putosi kohteisiinsa. Toinen tiedustelu- ja pommituslento tehtiin 2. maaliskuuta, jolloin Hannilan asemalle pudotettu pommi tuhosi yhden rakennuksen. 8. maaliskuuta pudotettiin tuloksetta pommeja Antreaan ja vielä 17. maaliskuuta kaksi pommia Imatralla sijainneen Linnankosken voimalaitoksen lähelle.[30]

title: Antrean taistelut

text: Atrean rintaman taistelujen muistomerkkejä on pystytetty ainakin Ahvolaan.[31] Lisäksi Antrean hautausmaalla on sisällissodan ja myöhempien Vienan retkien taisteluissa kaatuneiden antrealaisten muistomerkki, jonka on suunnitellut arkkitehti Wäinö Keinänen.[32][33] Myös Päähkjärven eteläpäässä on sisällissodan aikaisesta lentoasemasta kertova muistolaatta.[4]

title: Antrean taistelut

text: Kavantsaaren asemanseudulla toimi punaisten Antrean rintaman esikunta ja tukikohta. Lisäksi punaiset olivat miehittäneet pari kilometriä Kavantsaaren luoteispuolella sijaitseva Syvälahden kylän. Rautatien ohella Kavantsaaren kautta kulki myös Viipurin ja Antrean välinen maantie.[6]

title: Antrean taistelut

text: Luokka:Karjalan rintaman taistelut Luokka:Antrea Luokka:Jääski Luokka:Luovutettujen alueiden historia

title: Helsingin Jyry

text: Suomen itsenäistyessä joulukuussa 1917, Jyry oli kasvanut maan toiseksi suurimmaksi urheiluseuraksi. Vuoden 1918 sisällissodan aikana muodostettu "Jyryn komppania" oli yksi punaisten eliittijoukoista. Se osallistui aluksi Antrean taisteluihin Karjalan rintamalla, jonka jälkeen osasto siirrettiin Hämeen rintamalle Lempäälään ja sodan loppuvaiheessa se oli vielä mukana Lahden taisteluissa. Sodassa kaatui tai haavoittui kymmeniä Jyryn urheilijoita, esimerkiksi Antreassa sai surmansa viisi jyryläistä. Kaatuneiden joukossa olivat muun muassa komppanianpäällikkönä toiminut voimistelija Hjalmar Marttinen sekä vuoden 1912 olympialaisiin osallistunut painija Tatu Kolehmainen. Sisällissodan jälkeen SVUL erotti jäsenyydestään kaikki seurat, joiden urheilijat olivat taistelleet punaisten riveissä. Tämän seurauksena työläisseurat perustivat vuonna 1919 Suomen Työväen Urheiluliiton, jonka toimintaa myös Jyry oli käynnistämässä.

title: Antrean taistelut

text: 26. helmikuuta puaiset käynnistivät yleishyökkäyksensä myös Antrean suunnalla. Ahvolan kylän hallinnasta käytiin kiivaita taisteluita seuraavan kahden viikon ajan, kun punaiset hyökkäsivät valkoisten puolustusasemiin lähes päivittäin 12. maaliskuuta saakka. Heidän mukanaan oli nyt myös runsaasti venäläisiä Itämeren laivaston matruuseja.[6] Maaliskuun vaihteen jälkeen taisteltiin myös viitisen kilometriä Kavantsaaren itäpuolella sijaitsevasta Pullilan kylästä, jonne valkoiset hyökkäsivät ainakin 5. maaliskuuta.[27]