query: Mitkä ovat Japanin neljä pääsaarta?

title: Japanin alueet

text: Japanin neljä pääsaarta pohjoisesta etelään ovat Hokkaidō, Honshū, Shikoku ja Kyūshū; saarista suurimpana ja väkirikkaampana Honshū jakautuu useisiin alueisiin, muut saaret muodostavat omat alueensa. Toisaalta meri pikemminkin sitoo monia alueita yhteen kuin erottaa niitä: esimerkiksi Seton sisämerta ympäröivät alueet Honshūlla, Shikokulla ja Kyūshūlla muodostavat yhtenäisen talousalueen.[4]

title: Kioto

text: Kioto ( ) on Kioton prefektuurin pääkaupunki Japanissa pääsaari Honshun länsiosassa. Se on osa Kansain seudun suurkaupunkialuetta Osakan ja Kōben kanssa. Kioto oli Japanin pääkaupunki vuodesta 794 vuoteen 1868, jolloin pääkaupunki siirtyi Meiji-restauraation yhteydessä virallisesti Tokioon, joka oli tosin jo vuodesta 1600 asti ollut Japanin de facto pääkaupunki.

title: Tōhoku

text: Tōhoku oli Japanin alkuperäiskansan, ainujen, viimeinen hallussaan pitämä alue Japanin pääsaarella. Japanilaisen asutuksen raja levisi alueelle etelästä 600–800-luvuilla. Nykyään asutus on keskittynyt suureksi osaksi laaksoon, joka erottaa Ōu-vuorijonon Kitakamin ja Abukuman ylängöistä. Merkittävin alueellinen kaupunki on Sendai.

title: Japanin Alpit

text: Japanin Alpit ovat vuoristo Japanin pääsaaren Honshūn keskiosassa. Japanin korkein vuoristo koostuu Hida-, Kiso- ja Akaishi-vuoristoista (Pohjois-, Keski- ja Etelä-Alpeista).

title: Japanin historia

text: Toisen maailmansodan jälkeen Japanista on löydetty tuhansia paleoliittisia kohteita. Tutkimusten perusteella näyttää ilmeiseltä, että Japanissa on ollut asutusta vähintään 30 000 - 50 000 vuotta sitten.[2] Kauden väestö eli keräilemällä ja metsästämällä, ja he käyttivät kivityökaluja. Tältä ajanjaksolta on löytynyt ihmisfossiileja kaikilta Japanin pääsaarilta.[3]

title: Yakushima

text: Yakushima () on saari Japanissa. Se sijaitsee Kagoshiman prefektuurissa Japanin eteläisimmän pääsaaren Kyūshūn eteläpuolella. Saarella kasvaa ainutlaatuisia, tuhansia vuosia vanhoja sugi-puita ("Cryptomeria japonica").

title: Peleliun taistelu

text: Kesällä 1944 Yhdysvaltain lounaisella ja keskisellä Tyynellämerellä saavuttamat voitot siirsivät taisteluita lähemmäs Japanin kotisaaria. Tähän liitettynä Japanin kotisaarten pommitukset lentotukikohdista, joiden hallinta oli varmistettu Mariaanien taisteluissa kesäkuusta elokuuhun 1944 saaduilla voitoilla. Yhdysvaltain sodanjohto ei kuitenkaan päässyt sopuun kumpi kahdesta jatkosuunnitelmasta Japanin kukistamiseksi toteutettaisiin. Kenraali Douglas MacArthurin suunnitelman mukaan Filippiinit piti vallata ensin ja sen jälkeen Okinawa ja edelleen Japanin pääsaaret. Amiraali Chester Nimitz suosi suorempaa strategiaa, joka ohitti Filippiinit vallaten suoraan Okinawan ja Taiwanin lähtöalueiksi Japanin pääsaarille tehtävään hyökkäykseen. Kumpaankin suunnitelmaan oli sisällytetty Peleliun valtaus, mutta eri syistä.

title: Suurnopeusjuna

text: Japanin Shinkansen-radan suosio ja taloudellinen kannattavuus — matkustajia oli kolmessa vuodessa yli 100 miljoonaa — johti maan laajentamaan suurnopeusjunaverkkoaan runsaasti. Noin 50 miljardin dollarin investointien jälkeen verkon viisi linjaa kattavat nyt Japanin pääsaaren Honshun lähes päästä päähän, yhdistäen sen myös Kyushuun.

title: Hokkaidō

text: Hokkaidō (, , kirjaimellisesti ”pohjoinen meritie”) on Japanin pääsaarista toiseksi suurin Honshūn jälkeen. Se sijaitsee Honshūn pohjoispuolella Tyynessä valtameressä ja rajautuu lännessä Japaninmereen ja pohjoisessa Ohotanmereen. Sahalin sijaitsee sen pohjois- ja Kuriilit koillispuolella. Hokkaidō muodostaa muutamien lähisaarten kanssa Japanin suurimman prefektuurin; itse saaren pinta-ala on 77 978 neliökilometriä, prefektuurin 83 453 neliökilometriä eli noin 21 prosenttia Japanin kokonaispinta-alasta. Prefektuurin väkiluku on 5 430 909 (vuonna 2013).

title: Masanobu Chiyonoyama

text: Chiyonoyamasta tuli ensimmäinen ammattisumoliiton itsensä suurmestariksi ylentämä mestari. Samalla hän oli ensimmäinen suurmestari, joka oli kotoisin Japanin neljästä pääsaaresta pohjoisimmalta, Hokkaidōlta. Sittemmin hokkaidōlaisia on noussut suurmestareiksi huomattavan moni.

title: Nakajima Kikka

text: Nakajima Kikka sai voimakkaasti vaikutteita saksalaisesta Messerschmitt Me 262 -hävittäjästä, joka oli Japanin ja Saksan yhteistyön tulosta. Japanilainen Kikka suunniteltiin siten, että hävittäjiä voitaisiin koota kokemattomallakin työvoimalla. Koneen siivet suunniteltiin myös taitettaviksi, jolloin hävittäjiä olisi voitu piilottaa Japanin pääsaarien luoliin Yhdysvaltain mahdollisen maihinnousun torjuntaa varten.

title: Japanin itsepuolustusvoimat

text: Japanin itsepuolustusvoimat () tai JSDF on Japanin valtion asevoimat, jotka perustettiin toisen maailmansodan jälkeen. Suurimman osan sodanjälkeistä aikaa japanilaissotilaita kiellettiin poistumasta pääsaarilta, mutta viime vuosina Japani on osallistunut kansainvälisiin rauhanturvaoperaatioihin. JSDF:llä on maavoimissa 148 000 sotilasta, ilmavoimissa 46 000 ja merivoimissa 44 000 sotilasta.

title: Tokio

text: Tokio (, ”itäinen pääkaupunki”) on Japanin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Hallinnollisesti ”Tokio”-nimistä kaupunkia ei ole olemassa, vaan Tokion metropoli tai Tokion prefektuuri () on yksi Japanin 47 prefektuurista. Se sijaitsee Kantōn alueella Japanin pääsaaren Honshūn keskiosassa Tyynenmeren ja Tokionlahden rannalla. Suur-Tokio on Japanin ja maailman suurin yhtenäinen metropolialue, ja se toimii Japanin politiikan, talouden ja kulttuurin keskuksena sekä Japanin keisarin asuinpaikkana.

title: Sake

text: Sakea valmistetaan ja kulutetaan Japanissa eniten pääsaaren pohjoisosissa ja Japaninmeren puolen kylmillä alueilla. Niigatan lääni on yksi tunnetuimpia saken valmistusalueita, ja siellä järjestetään vuosittainen sakekilpailu, jossa valitaan vuoden parhaat ja kiinnostavimmat tulokkaat. Sakea valmistetaan nykyisin myös Japanin ulkopuolella kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Kiinassa ja Norjassa.

title: Seili

text: Spitaalisille tarkoitetut rakennukset sijoitettiin pääsaaren itäpuolelle, kapean salmen siitä erottamalle saarelle. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin neljä asuinrakennusta, leivintupa ja sauna. Näistä puurakennuksista on enää näkyvissä kivijalkoja. Maankohoamisen ja hiekan kerrostumisen takia saari on nykyään maayhteydessä Seilin pääsaareen.

title: Islanti

text: Islannin valtio koostuu pääsaaren lisäksi lukuisista vähäisistä pikkusaarista ja luodoista.[35] Niistä suurimmat ovat Heimaey (noin 13 km²), Hrísey (7,52 km²) ja Grímsey (4,6 km²). Näiden lisäksi vain neljä muuta on yli kahden neliökilometrin kokoisia.[36] Pääsaaren pinta-ala on 101826 neliökilometriä ja koko valtion noin 103000 neliökilometriä.[37]

title: Okinawan taistelu

text: Vaikka Japanin tappio oli jo vuoden 1945 alkuun mennessä varmistunut, pelättiin Japanin jatkavan taistelua vielä useita vuosia. Tyynellämerellä kärsimistään takaiskuista huolimatta sillä oli tiukka ote Kaakkois-Aasiasta ja se oli vuonna 1944 Kiinassa saavuttanut jopa sotilaallisia voittoja. Japanilaiset harkitsivat omien saartensa evakuoimista ja sodan jatkamista Korean, Mantšurian ja Kiinan tukikohdista. Idästä edenneet yhdysvaltalaiset saavuttivat Iwo Jiman maaliskuussa 1945 ja sitä seuraava kohde oli Japanin eteläisin saaristo, Riukiusaaret Formosan ja Kyushun puolivälissä. Suurimmasta saaresta Okinawasta olisi tullut liittoutuneille ponnahduslauta, josta olisi voitu jatkaa itse Japanin pääsaarille.

title: JR Nishi-Nihon

text: Nishi-Nihon ryokakutetsudō (, ’Länsi-Japanin matkustajarautatieosakeyhtiö’, ), eli lyhyemmin JR Nishi-Nihon (, ), on japanilainen JR-rautatiekonserniin kuuluva rautatieyhtiö. Se liikennöi nimensä mukaisesti Japanin pääsaaren Honshūn länsiosissa Kansain, Chūgokun ja Hokurikun alueilla.

title: Okinawan prefektuuri

text:
Okinawan pinta-ala on 2271 neliökilometriä. Sen pääsaari on Okinawa-hontō, 1201 km². Okinawan asukasluku on vuonna 2000 toimitetun väestönlaskennan mukaan ollut noin 1 300 000, joista pääsaarella asuu 1 200 000. Okinawan pääkaupunki Naha sijaitsee pääsaarella. Nahan asukasluku on noin 300 000.
Okinawa on alun perin 1300-1800-luvuilla kuulunut itsenäiseen Ryūkyūn kuningaskuntaan, kunnes Japani vuonna 1879 liitti sen itseensä. Toisessa maailmansodassa Okinawalla käytiin Tyynen valtameren alueen suurin maihinnousutaistelu. Japanin antauduttua Okinawa oli 27 vuotta Yhdysvaltain miehittämä.

title: Tsushima

text: Tsushiman saari sijaitsee Japanin lounaisrannikolla. Hallinnollisesti se on osa Nagasakin prefektuuria. Saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta Kami (255 km²) ja Shimo (450 km²). Kahta saarta erottaa toisistaan vain kapea kanava. Pääsaarien lisäksi saaristoon kuuluu yli 100 pienempää saarta. Korean ja Japanin pääsaarten välinen etäisyys on noin 180 kilometriä ja Tsushima sijaitsee suurin piirtein tämän matkan puolivälissä. Joskus sanotaankin, että hyvän sään vallitessa Tsushimalta on näköyhteys kumpaankin maahan. Maiden välinen merialue Tsushiman kohdalla tunnetaan nimellä Koreansalmi. Japanissa salmesta käytetään yleisemmin nimeä Tsushiman salmi, jolla voidaan viitata myös tarkemmin erityisesti Tsushiman ja Japanin väliin jäävään salmeen.

title: Shikoku

text: Shikoku (, ”neljä maata” ) on Japanin neljästä pääsaaresta pienin sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan. Shikoku sijaitsee Tyynessä valtameressä; sen pohjois- ja itäpuolella Seton sisämeren takana on Japanin suurin saari Honshū ja sen länsipuolella Bungon kanavan ja Hōyonsalmen toisella puolella sijaitsee Kyūshūn saari. Shikokun vanhoja nimiä ovat muiden muassa "Iyo-no-futana-shima" (伊予之二名島), "Iyo-shima" (伊予島) ja "Futana-shima" (二名島). Nykyinen nimi viittaa neljään vanhaan maakuntaan, joihin saari aiemmin jaettiin: Awa, Iyo, Sanuki ja Tosa.

title: Izumo-taisha

text: Izumo-taisha (, ”Izumon suuri pyhäkkö”, myös "Izumo no ōyashiro") on avioliiton jumala Ōkuninushi-no-Mikotolle pyhitetty šintolainen pyhäkkö Japanissa. Se sijaitsee Taishan kylässä, Shimanen prefektuurin eteläosassa, Japanin pääsaarella Honshūlla. Izumo-taisha on vanhin ja Ise-jingūn jälkeen tärkein šintolainen pyhäkkö Japanissa. Sen nimi tulee vanhasta Izumon provinssista.

title: Ryūkyūlaiset

text: Ryūkyū liitettiin Japaniin vasta vuonna 1879. Tuolloin myös saarten nimi vaihdettiin Okinawaksi. Vaikka saaret liitettiinkin kiinteäksi osaksi Japania, siitä tuli japanilaisessa mielikuvassa takapajuinen, luonnonvaraton raja-alue, jonka asukkaat puhuivat outoa kieltä. Nykyajan ilmentymät kuten sähkö ja lennätinyhteydet tulivat paikalle varsin hitaasti muuhun Japaniin verrattuna. Kehitys johti kuitenkin siihen, että japanilaiset tavat kuten kieli ja pukeutumistyyli yleistyivät ryūkyūlaisten keskuudessa. Näihin aikoihin paikallisia alkoi myös muuttaa saarten ulkopuolelle Japanin pääsaarille ja muualle maailmaan.

title: Japaninjänis

text: Japaninjänistä tavataan muilla Japanin pääsaarilla paitsi Hokkaidolla.

title: Liancourtsaaret

text: Saariryhmässä on kaksi pääsaarta: itäinen Dongdo (japaniksi Higashijima) ja läntinen Seodo (japaniksi Nishijima). Niitä ympäröi kymmeniä tuliperäisiä luotoja ja kareja. Alueen kokonaispinta-ala on 0,18 neliökilometriä. Liancourtsaaret sijaitsevat 216,8 kilometrin päässä Korean niemimaalta ja 211 kilometrin päässä Japanista. Okisaarille on matkaa 157 kilometriä. Lähin Etelä-Korean alue on 87,4 kilometrin päässä sijaitseva Ulleung-do.

title: HMS Newfoundland

text: Alus palveli toukokuussa 1945 yhdessä Australian laivaston yksiköiden kanssa Uuden-Guinean vesillä lounaisella Tyynellä valtamerellä. Se otti kesäkuussa osaa Trukin hyökkäykseen. " HMS Newfoundland" kuului heinäkuussa osastoon, joka tulitti Japanin pääsaarella olevia kohteita. Alus oli Tokion lahdella Japanin lopullisesti antautuessa.

title: Karate

text: Heti 1900-luvun alussa karate hyväksyttiin okinawalaiskoulujen opetusohjelmaan ja lajia esiteltiin myös yleisölle. Sotaan valmistautuvassa Japanissa alettiin kiinnostua karatesta, koska sitä ajateltiin hyväksi keinoksi parantaa kansalaisten fyysistä kestävyyttä ja taistelutahtoa. Vuonna 1922 Gichin Funakoshi kutsuttiinkin esittelemään lajia pääsaarelle. Näytös oli menestys, sillä karate otettiin heti lukuisten oppilaitosten liikuntakasvatukseen. Pian pääsaarella olikin enemmän karaten harrastajia kuin Okinawalla: Näin karate oli viety pääsaarelle ja hyväksytty budolajiksi (kuten judo, aikido ja kendo). Funakoshi teki lajiin paljon muutoksia karsien ja naamioiden vaarallisia liikkeitä. Hänen päämääränään oli, että laji sopisi kaikkien harjoiteltavaksi. Alkuaikoina ottelua ei harjoiteltu lainkaan, mutta myöhemmin ottelun suosion yleistyessä Funakoshin oli annettava tässä asiassa periksi. Näistä ansioista häntä alettiin myöhemmin kutsua modernin karaten isäksi.

title: Honshū

text: Honshū (, "päämaa", ) on Japanin suurin saari ja yksi maan neljästä pääsaaresta: muut ovat Hokkaidō pohjoisessa Tsugarunsalmen takana, Shikoku etelässä Seton sisämeren toisella puolen ja Kyūshū lounaassa Kanmoninsalmen takana. Honshū on pinta-alaltaan maailman seitsemänneksi suurin saari Sumatran jälkeen ja väkiluvultaan toiseksi suurin Jaavan jälkeen.

title: JR Higashi-Nihon

text: Higashi-Nihon ryokakutetsudō (, ’Itä-Japanin matkustajarautatieosakeyhtiö’, ), eli lyhyemmin JR Higashi-Nihon (, ), on japanilainen JR-rautatiekonserniin kuuluva rautatieyhtiö. Se liikennöi nimensä mukaisesti Japanin pääsaaren Honshūn itäosissa Kantōn ja Tōhokun alueilla sekä Niigatan, Naganon, Yamanashin ja Shizuokan prefektuureissa.

title: Fukushiman prefektuuri

text: Fukushiman prefektuuri sijaitsee Japanin pääsaarella Honshūlla Tyynen valtameren rannikolla Tōhokun alueen eteläosassa. Se rajautuu kuuteen muuhun prefektuuriin: etelässä Ibarakin, Tochigin ja Gunman prefektuureihin, lännessä Niigatan prefektuuriin ja pohjoisessa Yamagatan ja Miyagin prefektuureihin. Fukushima sijaitsee noin 200 kilometriä Japanin pääkaupungista Tokiosta pohjoiseen. Prefektuurin pinta-ala on 13 781 neliökilometriä, ja se on Japanin prefektuureista kolmanneksi suurin. Länsi-itäsuunnassa se on noin 166 kilometriä leveä; etelästä pohjoiseen on matkaa 133 kilometriä.


query: Mitä kuvan lomitus tarkoittaa?

title: Kuvan lomitus

text: Kuvan lomitus tarkoittaa televisioissa ja näyttölaitteissa käytettyä kuvan esitys- ja siirtotekniikkaa, jolla pyritään vähentämään televisiokuvan välkkymistä ja samalla säilyttämään kuvan resoluutio kasvattamatta videosignaalin kaistaleveyttä. Tästä syystä myös standardit, jotka määrittelevät televisioiden ja näyttöjen liitännöissä käytettäviä videosignaaleja, sisältävät myös lomitetun kuvan . Litteät LED- ja plasmatekniikkaan perustuvat televisiot ja tietokoneen näytöt eivät kuitenkaan tarvitse lomittelua, koska niissä kuva ei erilaisen tekniikan takia tavallisesti välky vaikka kuvataajuus olisi alhainenkin. Muille kuin kuvaputkinäytöille – esimerkiksi juuri litteille televisioille – lomittamaton kuva soveltuu paljon paremmin kuin lomitettu kuva. Tällaiset näytöt sisältävät siksi elektroniikan, joka pyrkii poistamaan lomituksen vaikutuksen lomiteltua signaalia näytettäessä.

title: Tiedon lomitus

text: Tietojen lomitusta hyödynnetään esimerkiksi tavallisilla RAID-tasoilla 0 ja 5, harvinaisemmilla tasoilla 2, 3, 4 ja 6, sekä useimmilla näiden johdannaisilla erikoistasoilla. Myös looginen taltiohallinta tukee raidoitusta.

title: Kuvan lomitus

text: Lomittamaton eli progressiivinen kuva on televisioissa ja näyttöpäätteissä käytetty kuvanesitystekniikka, jossa kuvan kaikki juovat piirretään ruudulle peräkkäin järjestyksessä.

title: Tiedon lomitus

text: Lomituksesta on hyötyä vain jos suoritin pystyy lukemaan tai kirjoittamaan tietoa nopeammin kuin yksi laite pystyy lähettämään tai vastaanottamaan sitä. Samaan aikaan kun tietoa siirretään yhdeltä laitteelta, toinen laite voi hakea seuraavaa palaa.

title: Valokuva

text: Elokuvassa stillkuvalla tarkoitetaan yhtä filmin ruutua, mutta yleisesti sillä tarkoitetaan liikkumatonta kuvaa elokuvan vastakohtana. Erityisesti stillkuvalla tarkoitetaan usein elokuvan kuvausten aikana tai yhteydessä otettuja valokuvia, joita käytetään elokuvan mainostarkoitukseen tai tulevien kuvausten suunnitteluun.

title: Tonemapping

text: Tonemapping tarkoittaa prosessia, jolla korkean dynamiikan kuva käsitellään esitettäväksi normaalilla matalan dynamiikan esityslaitteella, kuten monitorilla tai tulostimella. HDR-kuva ei sinänsä vaadi tonemappingia tehtäväksi, HDR-kuva voidaan vain "valottaa", ts. kiinnittää sen kirkkaus johonkin kohtaan asteikkoa ja esittää sellaisenaan. Jos kuvassa kuitenkin on dynamiikkaa enemmän kuin matalan dynamiikan laite pystyy esittämään, tällöin joko valoisuuserot näyttölaitteella eivät vastaa todellisuutta (liian alhainen kontrasti) tai suuri osa kuvasta on joko täysin valkoinen (ylivalottunut) tai täysin musta (alivalottunut).

title: Kuvankäsittely

text: "Blendaus" tarkoittaa alun perin vähintään kahden kuvan yhdistämistä kuvanmuokkausohjelman avulla. Nykyään blendaamisella voidaan tarkoittaa myös mustavalkoisen kuvan värittämistä, kuvan laadun parantamista tai avatarin tekemistä.

title: Tiedon lomitus

text: Lomituksen etuna on suoritusteho. Joissakin RAID-konfiguraatioissa raidoituksen lisäksi tallennettu pariteetti tai tiedon peilaus parantaa myös vikasietoisuutta. Periaatteessa lomitus sinänsä heikentää vikasietoisuutta koska raitapakan yhdenkin laitteen vioittuminen vahingoittaa todennäköisesti kaikkia tietoja, jotka on lomitettu pakan kaikille laitteille.

title: Tiedon lomitus

text: Tallennustekniikassa tiedon lomitus tai raidoitus () tarkoittaa loogisesti peräkkäisen tiedon, kuten yksittäisten tiedostojen, paloittelua ja palojen tallentamista vuorotellen useammalle eri fyysiselle laitteelle. Vierekkäisiä paloja voidaan kirjoittaa tai lukea samanaikaisesti koska käytettävissä on useampia laitteita. Useamman tallennuslaitteen samanaikainen käyttö parantaa suorituskykyä. Jos laitteet ovat samantasoisia, niiden yhteenlaskettu suoritusteho on periaatteessa yhtä moninkertainen kuin lukumäärä.

title: Kuvan lomitus

text: Lomitus toimii hyvin vain katsottaessa kuvaputkitelevisioilla tavanomaista televisiolähetettä. Tietokoneen kuvaputkimonitoreilla sekä nestekide-, DLP- ja plasmanäytöillä lomitus on poistettava tai liike näyttää rikkinäiseltä. Lomituksen poistoon on kehitetty joukko algoritmeja, joissa yhdistellään signaaleja sekä peräkkäisistä kentistä, että vierekkäisistä juovista. Näin pyritään saavuttamaan mahdollisimman hyvä liikkeentoisto ja kuvan resoluutio mahdollisimman vähin kuvavirhein. Kuvainformaatiota ei lomituksen poistossa menetetä, mutta näin syntynyt näennäisprogressiivinen kuva ei kuitenkaan vastaa täysin jo alun perin lomittelematonta kuvaa .

title: Filmi

text: Valoherkkyydellä tarkoitetaan sitä, kuinka paljon valoa tarvitaan kuvan muodostumiseen filmille. Valoherkkyyttä ilmaistaan ISO-arvolla, jossa suurempi luku tarkoittaa suurempaa herkkyyttä. Valoherkästä filmistä käytetään myös nimitystä nopea filmi ja vastaavasti vähemmän valoherkastä nimitystä hidas filmi. Valoherkkyys liittyy filmin rakenteeseen. Sitä voidaan lisätä suurentamalla hopeahalidirakeiden kokoa, jolloin fotonin aiheuttama mustuma kasvaa kehityksessä suuremmaksi. Suuret rakeet kuitenkin näkyvät kuvassa epätasaisuutena ja hyvään kuvanlaatuun pyrittäessä on käytettävä niin pieniä rakeita kuin mahdollista. Tämä tarkoittaa siis valolle vähemmän herkän filmin käyttämistä.

title: Inversio-ongelma

text: Sana inversio tarkoittaa käännettynä päinvastaista, peilikuvaa, käänteistä. Inversio-ongelma tarkoittaakin ongelmaa, joka on vaikeampi ratkaista "takaperin" kuin "etuperin". Hyvä esimerkki inversio-ongelmasta on kameralla kuvan ottaminen: Ennen kuvan ottoa on helppo nähdyn maiseman avulla ennustaa millainen kuvasta tulee, mutta jälkeenpäin kuvaa katsomalla ei voi suoraan kertoa maiseman kaikkia yksityiskohtia, varsinkaan kappaleiden kolmiulotteisia muotoja ja etäisyyksiä. Osa tiedosta on siis hävinnyt.

title: Kuvan lomitus

text: Alkuperäisessä elektroniputkiin perustuvassa analogisessa televisiotekniikassa kuva muodostuu juovista koko kuvansiirtoketjussa: kameraputkessa kuva luetaan elektronisuihkun avulla juova juovalta ja vastaavasti kuvaputkessa elektronisuihku piirtää kuvan juova kerrallaan. Myös lähetystiellä ja videosignaalissa kuva lähetetään tässä muodossa. Kuvataajuus on järjestelmästä riippuen 25 tai 30 kuvaa sekunnissa.

title: Tiedon lomitus

text: Tiedon lomitus ja tiedon peilaus ovat eri tekniikoita, joita voidaan käyttää myös yhdessä.

title: Kuvan lomitus

text: Luokka:Kuvantoistotekniikka Luokka:Televisiotekniikka

title: Teksturointi

text: Koska teksturoitava pinta voi olla missä asennossa ja millä etäisyydellä katsojaan nähden tahansa, tekstuurin pikselit (eli tekselit) ja kuvan pikselit eivät yleensä vastaa toisiaan. Esimerkiksi jos kappale on kaukana ja siten kuvataan ruudulle pienenä, voi jokaista kuvan pikseliä kohden olla useampia tekstuurin pikseleitä. Vastaavasti, jos pinta on lähellä, yksi tekstuuripikseli voi kuvautua useaksi kuvan pikseliksi. Suodatus eli filtteröinti tarkoittaa kuvan pikselien päättelemistä tekstuurin pikseleistä.

title: Kuvan lomitus

text: Normaali analoginen televisio esittää kuvan lomitettuna. PAL-materiaalin lomitettu kuva sisältää 25 Hz:n kuvataajuudella (fps, frames per second) 50 puolikuvaa sekunnissa. Progressiivisessa kuvassa sitä vastoin jokainen kenttä sisältää täyskuvan. Siten jos alkuperäinen kuvamateriaali sisältää vain 25 kuvaa sekunnissa, niin progressiivisen kuvan vaatimaan 50 Hz kuvataajuuteen pääsemiseksi kuvataajuutta on keinotekoisesti nostettava kuvankäsittelyn menetelmin, esimerkiksi interpoloimalla. Monet DVD-soittimet osaavat tuottaa lomittamatonta kuvaa. Tätä toimintoa kutsutaan yleensä nimellä Progressive Scan. Joillain DVD-levyillä kuva on jo valmiiksi lomittamaton. HDTV:ssä voidaan käyttää myös lomittamatonta kuvaa lähetyksissä.[1]

title: Jälkiäänitys

text: Jälkiäänitys tehdään otto kerrallaan. Ottoja on kahdenlaisia: ns. ’’on-take’’ ja ’’off-take’’. On-take tarkoittaa, että puhuja näkyy kuvassa. Tällöin täytyy huomioida huulisynkronia. Off-take tarkoittaa, että puhuja on kuvan ulkopuolella.

title: HDR

title: Mediataiteen peruskäsitteitä

text: Englanninkielinen sana "Movie" voidaan johtaa sanoista "Moving Image" – liikkuva kuva tai elävä kuva. "MOBIE" on samalla tapaa johdettavissa yhdistelmästä "Mobile Image". MOBIE tarkoittaa paitsi kuvan itsensä liikettä, myös liikkeessä olevaa katsojaa, liikkeessä olevaa "valkokangasta" ja kuvan liikuttamista eri tekniikoin katsojalle verkon yli.

title: Säteenseuranta

text: Säteenseuranta tai säteenjäljitys () tarkoittaa kuvan luomista tietokoneella valonsäteiden kulkua (sädeoptiikkaa) jäljittelevän tietokoneohjelman avulla. Tätä kuvan luovaa ohjelmaa sanotaan ray traceriksi ja kuvan luomista renderoinniksi.

title: SA-kuva

text: SA-kuva voi tarkoittaa:

title: Formaatti (kuvataide)

text:
Formaatti (ranskan sanasta "format" ’koko, arkkikoko, paperikoko’) tarkoittaa kuvan muotoa ja kokoa tai standardia, joiden mukaan nämä määritellään. Suorakaiteen muotoisesta kuvasta puhuttaessa formaatti tarkoittaa siis kuvan korkeuden ja leveyden välistä suhdetta sekä pinta-alaa. Kuvaformaatti voi tarkoittaa myös pelkästään korkeuden ja leveyden välistä suhdetta määrittelemättä kuvan kokoa; näin erityisesti elokuvista, televisiosta ja valokuvauksesta puhuttaessa.
Kuvan koko ilmoitetaan tavallisesti sentteinä tai tuumina, harvoin millimetreinä siten, että ensin on korkeus ja sitten leveys, esimerkiksi 81,5×54 cm. Ilmoitettaessa kuvan koko pikseleinä kirjataan ensin leveys ja sitten korkeus, esimerkiksi 1 600×1 200 px.

title: 2D-grafiikka

text: 2D-grafiikalla (engl. 2-dimensional) tarkoitetaan kaksiulotteista digitaalista kuvaa tai tekstiä, sekä niiden tuottamiseen tarkoitettua tekniikkaa. 2D-grafiikka sisältää kaksi ulottuvuutta, eli pituuden ja leveyden. Yleisimpiä esimerkkejä 2D-kuvasta ovat tietokoneen kuvaruudulla näkyvä kuva ja paperille tulostettu teksti. Myös 3D-grafiikka joudutaan muuttamaan 2D-kuvaksi, jotta se voidaan esittää kuvaruudulla. Tätä kutsutaan kuvan renderoinniksi.

title: Lytro

text: Lytro on valokenttäkamera joka tarkoittaa, että kuvaa ei tarvitse fokusoida kuvattaessa. Kamera tekee kuvatiedostomuodon jossa tarkennuksen kohteen voi päättää jälkieditoinnissa jos kuva muutetaan tavalliseksi kuvaksi.

title: Kuvan lomitus

text: Analogisissa PAL-järjestelmän televisioissa lähetyksen kuvataajuus on 25 Hz eli 25 kuvaa sekunnissa. Jos kuva piirtyy kuvaputkelle suoraan tällä nopeudella, se välkkyy häiritsevästi. Silmän ominaisuuksien vuoksi katsoja ei kuitenkaan havaitse vilkkumista yhtä voimakkaasti, jos kuva esitetään lomiteltuna.

title: Kuvan lomitus

text: Oheisesta kuvasta näkyy, kuinka rikkinäiseltä lomitettu kuva näyttää, kun sitä katsotaan progressiivisella näyttölaitteella ilman lomituksenpoistoa. Ylempi kuva on alkuperäinen lomitettu, alempana sama kuva lomituksen poiston jälkeen.

title: Kuvan lomitus

text: Lomittamaton eli progressiivinen kuva sisältää koko kuvan juova juovalta suoraan yhdessä kentässä eikä parillisia ja parittomia vaakajuovia kahdessa vuorottelevassa kentässä (eli puolikuvassa).

title: Kuvan lomitus

text: Jotta silmä ei havaitsisi kuvan välkkymistä, kukin kuva lähetetään kahtena kenttänä eli puolikuvana niin, että ensimmäinen puolikuva sisältää parittomat juovat ja toinen puolikuva parilliset juovat. Televisiolähetyksissä ja videonauhoituksissa käytetyllä 25 Hz:n kuvataajuudella tämä menetelmä vähentää kuvan vilkkumista verrattuna lomittamattomaan eli progressiiviseen kuvaan sekä tekee liikkeestä sulavampaa. Tekniikka samalla vähentää televisiolähetteen vaatimaa kaistaleveyttä verrattuna siihen, että lähetettäisiin 50 kokonaista kuvaa joka sekunti. PAL- ja NTSC-järjestelmissä alempi (parillinen) rivi piirretään ensin.

title: KMPlayer

text: KMP pystyy myös toistamaan Side-by-Side (SbS) & Top-and-Bottom (TaB) muotoista 3D-sisältöä Anaglyph- ja Lomitus-muodoissa.


query: Onko Patvinsuon kansallispuisto eteläisen Suomen laajin kansallispuisto?

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Patvinsuon kansallispuisto on vuonna 1982 perustettu kansallispuisto, joka sijaitsee Lieksan ja Ilomantsin alueilla, Koitereen pohjoispuolella. Patvinsuon pinta-ala on 105 neliökilometriä, ja se onkin eteläisen Suomen laajin kansallispuisto ja merkittävä suoluonnon suojelu- ja tutkimusalue. Se on myös osa Pohjois-Karjalan biosfäärialuetta. Alueella on 80 kilometriä merkittyjä polkuja. Kansallispuisto sijaitsee sekä eteläisten, että pohjoisten suo- ja metsätyppien vaihettumisvyöhykkeellä. Suoalueet ovat alueelle leimaa-antavia. Puiston keskiosassa virtaa Nälämäpuro. Metsät ovat vanhoja. Puistossa sijaitsee myös kaksi järveä, isompi Suomunjärvi ja pienempi Iso Hietajärvi. Puiston opastuskeskus on Suomunjärven rannalla. Patvinsuon kansallispuisto on myös Unescon biosfäärialue. Puiston pinta-alasta on vettä yhdeksän neliökilometriä.

title: Bernardo O'Higginsin kansallispuisto

text: Bernardo O'Higginsin kansallispuisto on Chilen laajin luonnonsuojelualue. Se sijaitsee maan eteläisimmässä osassa, Torres del Painen kansallispuiston itäpuolella. Los Glaciaresin kansallispuisto Argentiinan puolella on puiston rajanaapuri.

title: Petkeljärven kansallispuisto

text: Petkeljärven kansallispuisto sijaitsee Ilomantsin kunnassa Pohjois-Karjalassa. Se on osa Pohjois-Karjalan biosfäärialuetta. Aluetta hoitaa Metsähallitus. Petkeljärven puiston erikoisuuksiin kuuluvat mm. arvokkaat, jyrkkärinteiset harjut sekä jatkosodan aikaiset taisteluhaudat ja -varustukset, joista osa on entisöity. Petkeljärven ja Patvinsuon kansallispuistot kuuluvat Pohjois-Karjalan biosfäärialueeseen, joka puolestaan kuuluu UNESCO:n ohjelmaan "Programme on Man and the Biosphere (MAB)" ("Ihminen ja biosfääri").

title: Los Glaciaresin kansallispuisto

text: Los Glaciaresin kansallispuisto on osa laajempaa noin 6 000 neliökilometrin laajuista suojelualuetta; itse kansallispuisto on 4 459 neliökilometrin laajuinen. Kansallispuisto sijaitsee Chilen rajalla, jonka takana suojelualue jatkuu Torres del Painen ja Bernardo O'Higginsin kansallispuistoina. Los Glaciaresin kansallispuisto käsittää osan Andien eteläosissa sijaitsevasta laajasta Eteläisestä Patagonian jäätiköstä, jonka 47 jäätiköstä 13 on puiston alueella.

title: Bardian kansallispuisto

text: Bardian kansallispuisto (Bardiya National Park) on 968 km² laajuinen kansallispuisto Lounais-Nepalissa, Bherin vyöhykkeen Bardiyan piirikunnassa, Keskilännen eteläisellä Terain alankoalueella. Vuonna 1988 perustettu kansallispuisto on suurin Nepalin alangolla olevista suojelualueista. Kansallispuistossa tavataan yli 30 nisäkäslajia, mm. intiantiikeri ja intiansarvikuono, ja yli 230 lintulajia.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Patvinsuolla on suoritettu pitkään monipuolista tutkimustoimintaa. Siellä on muun muassa 1960-luvulla tutkittu Pohjois-Karjalan soiden syntyä ja kehitystä. Mittavana tutkimusprojektina on ollut Suomunjärven kalaston ja hydrologian tutkimus. Sitä on tehnyt Joensuun yliopiston Karjalan Tutkimuslaitos. Tutkimustyö tehtiin 1973–78 ja jatkuu vieläkin. Vuosittain on seurannan kohteena kalaston ja varsinkin muikkukannan vaihtelut koenuottausten avulla. Eri tutkijat ovat tutkineet vuosittain puiston kasvillisuutta, eläimistöä ja eliöstöä. Tutkimuksissa kansallispuiston alueelta on tavattu useita uhanalaisia kovakuoriais- ja kääpälajeja. Yksi tutkimuskohde on ollut vanhan metsän dynamiikka. Vuonna 1989 aloitettiin pystymetsien kulotuskokeilut. Niiden tarkoituksena on palauttaa metsien luonnontila tulenkäytön avulla. Kokeilu oli laatuaan ensimmäinen Euroopassa. Samalla on tutkittu poltetun metsän kovakuoriaslajiston ja kääpälajiston muutoksia. Patvinsuo on myös kuulunut pitkään kansainvälisiin vesi- ja rantalintujen suojeluohjelmiin (Project Mar ja Project Telma). Se kuuluu myös Convention of Wetland -sopimukseen, joka on kansainvälinen kosteikkojen suojeluohjelma. Kansallispuiston pohjoisosan Iso Hietajärvi on eräs Suomen neljästä ympäristön yhdennetyn seurannan tutkimusalueesta.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Puistoa kiertävät autotiet ja sen läpi kulkee tie Suomunjärven eteläpuolitse ja sitä pitkin pääsee pistotietä Suomun Luontotuvalle. Merkittyjä retkeilypolkuja on 80 kilometriä, joista peräti 20 kilometriä on pitkostettu. Suosituin reitti on Suomunjärven kiertävä 15 kilometrin pituinen Suomunkierto.[1] Patvinsuolla yhdistyvät Karjalan Kierros -retkeilyreitistön reitit Karhunpolku (138 km), Susitaival (90 km) ja Patvinpolku (80 km).

title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Lauhanvuoren kansallispuisto sijaitsee Kauhajoen ja Isojoen rajalla, Etelä-Pohjanmaalla. Kansallispuiston pinta-ala on 53 km², ja se on perustettu vuonna 1982. Lauhanvuori erottuu 231-metrisenä Pohjanmaan muuten tasaisesta maastosta, ja se onkin yksi Länsi-Suomen korkeimmista kohdista. Lauhanvuoren kasvillisuus ja geologia ovat lähialueesta poikkeavia. Kansallispuistossa on lähdepuroja, lähteikköjä, allikkoisia soita, karuja mäntykankaita sekä muinaisia rantakivikoita eli kivijatoja. Koska puisto sijaitsee Suomenselän vedenjakajalla, sen luontoon kuuluu sekä pohjoisia että eteläisiä lajeja.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Metsähallitus: Patvinsuon kansallispuisto. 2001, 2006. Potinkara, Oiva: Suomun suurilta saloilta. Metsähallitus Luonnonsuojelu. 1997. ISBN 952-446-043-2. Citation error, replace with{{cite book| author = Nurmi & Laaksonen| title = Suomen retkeilyopas| publisher = Edita / Metsähallitus| year = 2007| id = ISBN 978-951-37-4740-4| page = 225-227}} Citation error, replace with{{cite book| author = Vuorjoki K & Virtamo P (toim.)| title = Pohjois-Karjalan vaellusreittiopas| publisher = Edita| year = 2004| id = ISBN 951-37-4026-9| page = 130-136}}

title: Đông Nam Bộ

text:
Đông Nam Bộ (Kaakkoisalue) on yksi Vietnamin kahdeksasta epävirallisesta suuralueesta. Alue muodostuu seitsemästä maakunnasta ("tinh") Bà Rịa-Vũng Tàu, Bình Dương, Bình Phước, Bình Thuận, Đồng Nai, Ninh Thuận, Tây Ninh ja niiden lisäksi siihen kuuluu maakuntiin rinnastettava Hồ Chí Minhin kaupunki (entinen Saigon) Huhtikuussa 2009 alueella oli yhteensä 16 miljoonaa asukasta.
Đông Nam Bộhon kuuluvat eteläisen alangon osat Mekongin suiston pohjoispuolella.
Suurimmista kaupungeista Biên Hòa on kasvanut kiinni Hồ Chí Minhin kaupunkiin. Vũng Tàu on tärkeä öljynjalostuskeskus. Tây Ninhissä syntyi synkretistinen uskonnollinen liike Cao Đài. Toinen alueen tunnettu paikka on Củ Chi -tunnelit joissa vietnamilaiset piileksivät Vietnamin sodan aikana.
Alueella on neljä kansallispuistoa. Cát Tiênin kansallispuisto on Vietnamin laajin suojeltu alankoalueiden sademetsä ja siellä elää vielä sarvikuonoja. Côn Đảon kansallispuistossa rannikolla suojellaan merikilpikonnia, merilehmiä ja koralliriuttoja. Lò Gò Xa Mátin kansallispuistossa on monenlaisia apinoita. Bù Gia Mậpin kansallispuistossa elää monia uhanalaisia eläimiä, mahdollisesti myös tiikereitä.

title: Chile

text: Chilestä on Unescon maailmanperintöluettelossa viisi kulttuurikohdetta: Chiloén kirkot, Humberstonen ja Santa Lauran salpietaritehtaat, Rapa Nuin kansallispuisto Pääsiäissaarella, Sewellin kaivoskaupunki ja Valparaíson historiallinen kortteli.[31] Chilessä on 22 kansallispuistoa.[32] Laajin niistä on Bernardo O'Higginsin kansallispuisto Patagoniassa.[33]

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Luokka:Suomen Ramsar-alueet Luokka:Suomen kansallispuistot Luokka:Ilomantsin nähtävyydet Luokka:Ilomantsin luonto Luokka:Lieksan nähtävyydet Luokka:Lieksan luonto Luokka:Pohjois-Karjalan luonnonsuojelualueet

title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Kurjenrahkan kansallispuiston eläimistö on pääosin tyypillistä suolajistoa. Alueella pesii kuitenkin myös erämaisia, Varsinais-Suomessa harvinaisia ja uhanalaisia eläinlajeja. Monet pohjoiset lintulajit pesivät alueella eteläisimmillä esiintymispaikoillaan, ja erityisesti Lammenrahkalla on runsas lintulajisto.[17][18][23] Kansallispuiston lintulajistoon kuuluvat vaarantuneet käenpiika ja tiltaltti sekä silmälläpidettävät kehrääjä, harmaapäätikka, pikkusieppo ja kalasääski.[24] Muita lajeja ovat esimerkiksi nuolihaukka, tuulihaukka ja kangaskiuru, ja myös muuttohaukkoja on tavattu. Puisto on yksi eteläisimmistä riekon ja pohjansirkun pesimäalueista Suomessa. Sen vanhoissa metsissä pesivät lisäksi ainakin korppi, helmipöllö, viirupöllö, palokärki, pohjantikka, teeri ja metso, ja keväisin ja syksyisin siellä näkee paljon muuttomatkalla olevia metsähanhia ja kurkia.[11][26][30][36][40] Kurjista osa myös pesii alueen soilla.[26][30]

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Luontopolkuja on kolme: Patvinsuon luontopolut esittelevät sekametsän (Kuusipolku 3 km),[2] erilaisten soiden (Lakkapolku 3,3 km) sekä kuivien kankaiden (Mäntypolku 4,5 km) kasvistoa ja linnustoa. Lintutorneja ja -lavoja on yhteensä kolme: Patvinsuolla on Teretinniemen lintutorni, Lahnasuon laidassa ja Surkansuolla on lintulavat. Keittokatoksia on kaksi, yhdeksän tulentekopaikkaa sekä kahdeksan telttailupaikkaa. Puiston reunoja kiertävillä teillä on viisi pysäköintipaikkaa. Surkanpurolla on asuntovaunualue.

title: Lauhanvuoren kansallispuisto

text: Vesi kulutti ja huuhtoi Itämeren merivaiheiden aikana Lauhanvuoren rinteitä. Tuuli, jää ja aallot muokkasivat maata, joka nousi vedestä vähitellen. Nykyisin tämän muokkaustyön tulokset ovat nähtävissä vuoren rinteillä erilaisina rantamuodostumina, kuten eroosiotörminä, sulavesikuruina, rantatasanteina ja rantavalleina. Kivijadat ovat muodostumista ehkä tunnetuimpia. Kivijadalla tarkoitetaan muinaista rantakivikkoa, jossa ei ole kasvillisuutta. Suurimmilla hiekkakivijadoilla on mittaa satoja metrejä, ja ne ovat kymmenien metrien levyisiä. Nämä kivijadat sijaitsevat Lauhanvuoren alarinteillä. Vuoren hiekkakivestä koostuvaa maaperää onkin mahdollista tutkia ainoastaan kivijadoissa. Muissa paikoissa hiekkakivi on paksun turve-, moreeni- tai hiekkakerroksen alla. Vuorenrinteiden lähteiden lukumäärä on poikkeuksellisen suuri. Muun muassa Pohjanlahteen laskevat Karvianjoki, Isojoki eli Lapväärtinjoki ja Kauhajoki saavat alkunsa näistä lähteistä. Kaikki merkittävimmät lähteet eivät kuitenkaan kuulu kansallispuiston alueeseen. Esimerkiksi Huhtakorvenkivijadan lounaispuolella sijaitseva lähteikkö sijaitsee yksityismaalla kansallispuiston ulkopuolella. Lauhanvuori on Suomen eteläisin paikka, jossa puiden latvuksiin muodostuu ilman kosteuden tiivistymisestä aitoa tykkylunta.

title: Ramsarin sopimuksen vesiperäiset alueet

text: Suomessa tähän tyyppiin kuuluu mm. Lemmenjoen kansallispuisto, Lepinjärvi, Olvassuon luonnonpuisto, Oulangan kansallispuisto, Patvinsuon kansallispuisto, Porvoonjoen suisto – Stensböle, Salamajärven kansallispuisto. Torronsuon kansallispuisto. Valkmusan kansallispuisto,

title: Ilomantsi

text: Ilomantsissa sijaitsevia luonnonsuojelualueita ovat muun muassa Petkeljärven kansallispuisto, Patvinsuon kansallispuisto ja Koivusuon luonnonpuisto.

title: Mäntyhuppukuoriainen

text: Mäntyhuppukuoriaista tavataan Pohjoismaissa ja Baltiassa sekä idässä Venäjän poikki Siperiaan. Lisäksi sitä tavataan Keski-Euroopan vuoristoalueilla ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa lajin nykyinen levinneisyys kattaa Pohjois-Karjalan, Kainuun, Kuusamon ja Lapin, jolla alueella se vaikuttaa elinvoimaiselta. Aikaisemmin kuoriaista on tavattu maan eteläosia myöten, mutta etelästä se on kadonnut jo ennen 1900-luvun alkua. Nykyisiä esiintymispaikkoja ovat ainakin Patvinsuon kansallispuisto, Oulangan kansallispuisto ja Hammastunturin erämaa.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Suomunjärvelle saapuivat ensimmäiset asukkaat jo 1600-luvulla. Vanhin rakennus on 1900-luvun alussa rakennettu Kuikkaniemen savupirtti. Suomun metsänvartijan tila perustettiin 1860-luvulla. Tilan nykyiset rakennukset ovat pääosin 1940 - 50-luvuilta. Alueella on monia karsikkopuita muistoina menneiltä ajoilta. Tunnetuin on Suomun karsikkopuu 200 metriä luontotuvalta. Siinä olevat vanhimmat merkinnät ovat 1800-luvulta. Asukkaat ovat hyödyntäneet aluetta monipuolisesti. Siellä on kalastettu, metsästetty ja kaskettu metsiä. Karja on kulkenut metsälaitumilla ja soilta on niitetty suoheinää. Niiton jäljiltä on soilla merkkeinä useita pieleksen pohjia. Alueen metsiä on paitsi kaskettu myös käytetty hiilenpolttoon. Siitä on muistona Mäntypolun hiilimiilu. Tervanpolttoa harjoitettiin 1950-luvulle saakka. Suurin osa metsistä onkin entisiä talousmetsiä. Metsätalous laajeni alueella toisen maailmansodan jälkeen, jolloin puutavaraa hakattiin runsaimmin. Tällöin kansallispuiston alueella oli jopa kymmenen metsätyö- ja uittokämppää.

title: Hortobágyn kansallispuisto

text:
Hortobágyn kansallispuisto on Unkarissa, Hortobágyn seudulla sijaitseva kansallispuisto. Lähellä sijaitsee myös Tokaj-Hegyaljan viininviljelyalue. Se on Unkarin vanhin kansallispuisto, joka on perustettu 1973. Puiston pinta-ala on 820 km. Kansallispuiston alue on laajin ruohostoalue Euroopassa. Alueella on soita, joilla on suolavettä. Alueella on myös muita kosteikkoja, joiden läpi virtaa Tiszajoki, sekä ruohikoita. Alue on tasankoa, missä maaperä
on karua, kasvillisuus on tuulen pieksämää ja lämpötilojen vaihtelu on huomattava. Kansallispuistossa on paljon lintuja, kuten isotrappi ja kurjet. Hortobagyn kansallispuisto on Unescon maailmanperintöluettelossa.

title: Tiilikkajärven kansallispuisto

text: Tiilikkajärven kansallispuisto on Rautavaaran ja Sotkamon kunnissa, Pohjois-Savon ja Kainuun maakunnissa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuiston pinta-ala on 34 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1982. Puistossa eteläiset ja pohjoiset luonnonpiirteet sekoittuvat muodostaen metsä- ja suotyyppien vaihettumisvyöhykkeen. Kansallispuisto on perustettu suojelemaan ainutlaatuista, erämaista järvi-, joki-, suo- ja harjuluontoa. Tiilikkajärven alueen laajat suoalueet ovat Etelä-Suomen oloissa viimeisiä ojittamattomia soita. Sen luonnossa on voimakkaasti pohjoinen leima. Kauneimpia maisemia tarjoavat Tiilikan rakentamattomat, hiekkaiset rannat. Alueen metsät eivät ole erityisen vanhoja.

title: Tumucumaquen kansallispuisto

text: Tumucumaquen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Brasiliassa, Amazonin sademetsässä. Se on maailman laajin kansallispuisto, pinta-alaltaan yli 38 800 neliökilometriä. Alueella on useita vesiputouksia ja metsän yläpuolelle kohoavia graniittikallioita. Siellä elää laiskiaisia, jaguaareja, kilpikonnia ja harpyijoita.

title: Manún kansallispuisto

text: Manún kansallispuisto on luonnonsuojelualue Perussa Cuscon alueella. Se on Perun laajin kansallispuisto, pinta-alataan 15 328 km². Puistossa on useita kasvillisuusvyöhykkeitä, sillä se ulottuu Amazonin varrelta puurajan yläpuolisille ruohoniityille Andien ylärinteille.

title: Bhutanin maantiede

text: Monet eläinlajit ovat uhanalaisia ja maahan on ainutlaatuisen kulttuuriperinnön suojelemiseksi perustettu monia kansallispuistoja, joista laajin on yli 4 300 km laajuinen Jigme Dorjin kansallispuisto maan luoteisosassa. Kansallispuiston alue ulottuu kolmelle ilmastovyöhykkeelle 1400-7000 metrin korkeudella.

title: Congareen kansallispuisto

text: Congareen kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Etelä-Carolinan osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Siitä tuli kansallispuisto 10. lokakuuta vuonna 2003. Congaree on vain 89 km² laajuinen, ja se onkin yksi Yhdysvaltojen pienimmistä kansallispuistoista. Sitä hallinnoi National Park Service.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Kansallispuiston ja Metsähallituksen omistaman ja Rajavartioston käyttämän Hiienvaaran ampuma-alueen alueet leikkaavat toisensa osittain ja pääsy ampuma-alueelle on kielletty.

title: Patvinsuon kansallispuisto

text: Luonnonkaunis Suomunjärvi sijaitsee alueen koillisosassa. Se on yli 600 hehtaarin laajuinen, viisi kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan neljä kilometriä leveä. Järvi on karu, puhdasvetinen ja hiekkarantainen. Hiekkarantoja sillä onkin peräti 24 kilometriä. Järven suurin syvyys on peräti 27 metriä. Suomunjärvi on kalaisa ja tunnettu muikustaan, joka kutee vasta joulukuussa. Järveä kiertävät retkeilypolut.

title: Kurjenrahkan kansallispuisto

text: Yli kahdenkymmenen neliökilometrin laajuinen, kansallispuistolle nimensä antanut Kurjenrahkan suo on Varsinais-Suomen ja lähes koko Etelä-Suomen laajin yhtenäinen suoalue. Luoteis- ja keskiosiltaan se on hyvin vetinen. Tällä vaikeakulkuisella alueella on useita pieniä allikoita eli suolampia, joiden rannoilla pesivät monet suolinnut. Kurjenrahkan keidassuolla on myös useita metsäsaarekkeita, joista osa on säilynyt hakkaamattomina.[11][14][23] Saarekkeista suurimmat ovat Iso-Välisaari ja Tuhkasaari, josta kaikki puut on hakattu ennen kansallispuiston perustamista.[26] Kurjenrahkan vallitsevaksi suotyypiksi ilmoitetaan eri lähteissä joko kitukasvuista mäntyä harvakseltaan kasvava isovarpuräme tai keidasräme, mutta suon itäosissa on runsaasti myös laajoja erilaisia neva- ja korpisoita.[11][27] Suon koillis- ja kaakkoiskulmien rajoilla on rämeestä raivattuja peltoja, joiden tuntumasta on nostettu turvepehkua.[14][26]

title: Suomen kansallispuistot

text:
Suomen kansallispuistot ovat valtion omistamia alueita, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla. Suomessa on 40 kansallispuistoa.
Laajin on Lemmenjoen kansallispuisto ja toiseksi laajin Urho Kekkosen kansallispuisto. Kävijämäärältään suosituin Pallas-Yllästunturin kansallispuisto. Kansallispuistojen hoidosta vastaa Metsähallitus.

title: Murchisonin putousten kansallispuisto

text: Murchisonin putousten kansallispuisto ("Murchison Falls National Park") on Ugandan laajin kansallispuisto. Se sijaitsee maan pohjoisosassa, ja kattaa laajan alueen savannia, jonka halki virtaavassa Niilissä ovat puistolle nimen antaneet 43 metriä korkeat Murchisonin putoukset.


query: Missä Elbe sijaitsee?

title: Elbe

text: Elbe (, , sorb. Łobjo, ) on yksi Keski-Euroopan suurimmista joista ja tärkeä vesiväylä. Se virtaa Tšekin ja Saksan läpi ja laskee Pohjanmereen. Elbe on 1165 kilometriä pitkä.[1] Se oli DDR:n ja Saksan liittotasavallan rajajoki.

title: Cuxhaven

text: Cuxhaven on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, pohjoisessa Saksassa. Se sijaitsee Elbe-joen suulla Pohjanmeren rannikolla ja toimii Cuxhavenin piirikunnan pääkaupunkina. Kaupunki tunnetaan merkittävänä satama- ja matkailukaupunkina.

title: Lili Elbe

text: Elbe ja Gottlieb matkustivat Italian ja Ranskan läpi, ja he muuttivat lopulta asumaan Pariisiin vuonna 1912. Pariisissa asuessaan Elbe eli naisena ja Gottlieb avoimesti lesbona. Elbe oli naimisissa Gottliebin kanssa vuodesta 1904 vuoteen 1930 asti, jolloin Elben leikkauksen jälkeen heidän avioliittonsa mitätöitiin, sillä Tanskan valtio ei hyväsynyt kahden naisen välistä avioliittoa.

title: Sankt Pauli

text: Sankt Pauli on kaupunginosa Hampurissa Saksassa. Siellä sijaitsee Saksan ehkä tunnetuin katu Reeperbahn, joka on Hampurin yöelämän keskus ja myös punaisten lyhtyjen alue. Sankt Paulin asukasluku on noin 27 000 henkeä (2002). Se sijaitsee aivan Elbe-joen rannalla Hampurin sataman läheisyydessä.

title: Elbe–Lyypekki-kanava

text: Elbe–Lyypekki-kanava on kanava Saksan pohjoisimmassa osavaltiossa Schleswig-Holsteinissa. Se yhdistää Elben ja Traven joet, muodostaen näin väylän Lyypekin kaupungista Itämerelle. Kanava on 67 kilometriä pitkä, ja sen pohjoisena pääteasemana toimii Lyypekki, kun taas eteläinen pääteasema on Lauenburg. Kanavan edeltäjä oli Stecknitzin kanava, jonka se korvasi vuonna 1900.

title: Dresden

text: Tärkeitä jokia ovat ainoana purjehduskelpoisena Elbe, tämän lisäksi Weißeritz ja Lockwitzbach (molemmat Elben vasemmanpuoleisia sivujokia) sekä Prießnitz (Elben oikeanpuoleinen sivujoki).

title: Hampuri

text: Hampuri sijaitsee Elben varrella noin 100 kilometrin päässä Pohjanmerestä. Elben estuaari ulottuu Pohjanmereltä Hampuriin saakka. Elbe virtaa Hampurin läpi idästä länteen, ja kaupungin keskusta on Elben pohjoisrannalla. Siellä Elbeen laskee pohjoisesta sivujoki Alster, jonka alajuoksu on padottu kahdeksi tekojärveksi, Binnenalster ja Außenalster. Binnenalster sijaitsee aivan kaupungin keskustassa, ja sitä reunustavat leveät rantakadut ja torit. Außenalster on paljon suurempi ja ulottuu noin kolmen kilometrin päähän keskustasta. Sen rannat ovat suurelta osin puistoa.

title: Elbe Häkkinen

text: Kauko Käyhkö teki joukon kappaleita, joihin hän laittoi tekijäksi K. Raikko, mutta Elbe Häkkinen oli ehtinyt rekisteröidä nimimerkin nimiinsä aikaisemmin kuin Käyhkö. Asiasta käytiin oikeutta. Oikeuden päätös oli, että Elbe Häkkinen saa Teosto-korvaukset näistä kappaleista, vaikka ne olivatkin Kauko Käyhkön tekemiä.

title: Hradec Králové

text: Hradec Králové () on kaupunki Tšekissä Hradec Královén läänissä. Kaupungissa on 94 497 asukasta (2009). Se sijaitsee tasangolla Elben () ja Orlicen yhtymäkohdassa.

title: Elbe Nissinen

text: Presidentti Urho Kekkonen myönsi Elbe Nissiselle professorin arvonimen vuonna 1976. Muotoilutuottaja Antti J. Kallio on Elbe Nissisen pojanpoika.

title: Lili Elbe

text: Elbe syntyi Vejlessä Tanskassa vuonna 1882 Einar Wegenerinä ja menestyi taiteilijana sillä nimellä. Samana aikana hän myös esitteli itsensä julkisesti Lili Elbenä, sanoen olevansa Einar Wegenerin sisko. Hän opiskeli taidetta Kööpenhaminassa Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa.

title: Elba (Oulu)

text: Elba on pieni saari Oulujoen suiston etelärannalla Oulun Kauppatorin rannan tuntumassa. Se sijaitsee Oulun kaupunginkirjaston ja Oulun kaupunginteatterin päärakennusten eteläpuolella Meritullin osa-alueella Pokkisen kaupunginosassa Kiikelin saaren pohjoispuolella ja on osa Kiikelinpuistoa.

title: Elba (Oulu)

text: Elba oli alun perin oma saarensa, mutta liittyi maankohoamisen seurauksena Kiikeliin. Se ruopattiin erilleen Kiikelistä 2000-luvun alussa ja Kiikelin ja Elban välille rakennettiin puinen silta, joka jatkuu Elbaan puisena jalkakäytävänä ja päättyy näköalatasanteeseen. Saari on näköalapaikkaa lukuun ottamatta säilytetty luonnontilaisena avoimena rantaniittynä. Elban jatkeena on kaksi pienempää saarta: ruoppaamalla Elbasta erotettu Kokkoluoto ja kivistä rakennettu Ahvenpaikka. Kokkoluotoon pääsee astinkiviä pitkin.

title: Follonica

text: Kunta sijaitsee Maremma-alueella Tyrrhenanmeren rannalla Follonicanlahden pohjukassa, vastapäätä Elban saarta. Follonica on suosittu rantalomakohde pitkine hiekkarantoineen.

title: Elbit Skylark

text: Elbit Systems Skylark I ja Skylark II (suomeksi: kiuru) ovat Elbit Systemsin kehittämiä pieniä miehittämättömiä ilma-aluksia

title: Poděbrady

text: Poděbrady () on historiallinen kylpyläkaupunki Keski-Böömissä Tšekin tasavallassa. Sen asukasluku on 13 788 (2009). Kaupunki sijaitsee Elben varrella 50 kilometriä Prahasta itään.

title: Dresden

text: Dresden sijaitsee molemmin puolin Elben jokilaaksoa noin 113 metriä merenpinnan yläpuolella. Korkein huippu on 384 metrin korkeudelle yltävä Triebenberg,[2] joka sijaitsee Elben pohjoisella puolella.

title: Elbe

text: Elben suurimmat sivujoet ovat Vltava, Saale ja Havel. Muita sivujokia ovat muun muassa Mulde, Eger/Ohře, Elster ja Iser/Jizera. Yksi pienistä sivujoista on Hampurin läpi virtaava Alster. Havelin sivujoki Spree virtaa Berliinin läpi. Myös Kielin kanavan kautta virtaa vettä Elbeen.

title: Buxtehude

text: Kaupungin pohjoisosa sijaitsee marskimaalla, eteläosa puolestaan geestmaalla eli nousuvedenkin aikana kuivana pysyvällä Pohjanmeren rantamaalla. Kaupungin halki virtaa etelä–pohjoissuuntaisesti Este-joki, joka on Elben 45-kilometrinen sivujoki. Buxtehuden alueella Esten leveys on kolmesta viiteen metriä. Buxtehuden korkein kohta sijaitsee 51 metriä merenpinnan yläpuolella, alimmat kohdat puolestaan joitakin senttimetrejä merenpinnan alapuolella.

title: Pirna

text: Pirna sijaitsee Elben jokilaaksossa Dresdenin suurkaupunkialueella. Elbe virtaa Pirnan halki itä–länsisuuntaisesti siten, että kaupungin ydinkeskusta sijaitsee joen etelärannalla. Pirnaa kutsutaan myös nimellä "Tor zur Sächsischen Schweiz".

title: Glückstadt

text: Glückstadt () on kaupunki Hampurin metropolialueella Schleswig-Holsteinin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee Elben pohjoisrannalla kuusitoista kilometriä lounaaseen Itzehoen kaupungista.

title: Lili Elbe

text: Elbe on sanonut että leikkaus teki hänestä sen naisen, joksi hän oli aina itsensä tuntenut. Koska Elbe oli nyt laillisesti nainen, eikä voinut olla enää naimisissa Gottliebin kanssa, he eivät enää eläneet yhdessä. Elbe meni kihloihin ystävänsä Claude Lejeunen kanssa, ja uskoi että voisi saada tämän kanssa lapsen. Elben kuoltua Niels Hoyer kokosi elämäkerran Elben päiväkirjoista niin, kuin Elbe oli toivonut.

title: Pianosa

text: Pianosa on Toscanan saaristoon kuuluva Italian saari. Se sijaitsee Elban eteläpuolella.

title: Elbe

text: Elbe oli yksi Euroopan saastuneimmista joista toisen maailmansodan ja 1980-luvun välillä. 1800-luvulla Hampuri otti juomavettä Elbestä, ja myös viemärit johdettiin sinne. Tämä johti koleraepidemiaan vuonna 1892.[2]

title: Lovosice

text: Lovosice () on kaupunki Litoměřicen piirikunnassa Ústín läänissä Tšekissä. Kaupunki sijaitsee Böömin pohjoisosassa Elben vasemmalla rannalla ja siellä on 8 926 asukasta (2009).

title: Lili Elbe

text: Naituaan taiteilija Gerda Gottliebin, jonka tapasi opiskellessaan Kööpenhaminassa, hän alkoi pukeutua naisten vaatteisiin. Elbe maalasi maisemakuvia ja Gottlieb kuvitti muotilehtiä ja kirjoja. Elbe toimi usein mallina Gottliebelle tämän maalatessa art deco muotokuvia. Toimiessaan mallina, hän käytti naisten vaatteita ja sanoi tuntevansa olonsa mukavammaksi niissä. Gottlieb tuli myöhemmin kuuluisaksi maalauksistaan joissa Elbe oli esiintynyt.

title: Elbe

text: Joki kulkee muun muassa Dresdenin, Magdeburgin ja Hampurin kautta. Laivaväylä Euroopan kolmanneksi suurimpaan satamaan, Hampurin satamaan, kulkee Elbeä pitkin. Joki on yhteydessä Itämereen Elbe–Lyypekki-kanavan kautta sekä Havelin, Spreen, Spree–Oder-kanavan ja Oderin kautta kuin myös Oder–Havel-kanavaa ja Oderia pitkin.[3] Elbe on lähes koko matkaltaan purjehduskelpoinen: rahtiliikenne on mahdollista aina Tšekin Chvaleticeen, lähelle Pardubiceä asti[4].

title: Elbe Flugzeugwerke

text: Elbe Flugzeugwerke GmbH (EFW) on Dresdenissä toimiva lentokonetehdas, jossa valmistetaan osia ja osakokonaisuuksia Airbus-lentokonetyyppeihin Airbus A310 ja Airbus A300. Tehdas on mukana myös Airbus A380 -koneen rahtiversion suunnittelussa ja osien valmistuksessa. Elbe Flugzeugwerke on täysin EADSin omistama.

title: Lili Elbe

text: Lili Ilse Elvenes (28. joulukuuta 1882 – 13. syyskuuta 1931) eli Lili Elbe oli tanskalainen taiteilija ja yksi ensimmäisistä transnaisista, jolle tehtiin sukupuolenkorjausleikkaus. Hän syntyi Einar Magnus Andreas Wegenerinä. Elben elämästä on tehty elokuva "Tanskalainen tyttö", jossa Elbeä esittää näyttelijä Eddie Redmayne.

title: Tšekki

text: Tšekin maantiede on vaihtelevaa. Läntinen Böömi muodostaa alangon, jota ympäröivät matalat vuoret kuten Sudeetit. Elbe (tšekiksi Labe) ja sen sivujoki Vltava kuljettavat vedet pois alueelta. Elben lähteillä Sudeeteilla, Krkonošella sijaitsee 1602 metriä korkea Sněžka, joka on Tšekin korkein kohta. Määri, Tšekin itäinen osa, on mäkistä, ja sieltä vedet laskevat enimmäkseen Moravajoen kautta, mutta myös Oderjoen lähde on Määrissä.


query: Missä tavauskilpailut ovat kansallisesti arvostettu perinne?

title: Tavauskilpailu

text: Toisin kuin suomenkielisen nimityksen perusteella voisi ajatella, tavauskilpailussa ei kiinnitetä huomiota sanojen tavurakenteeseen vaan pelkästään kirjoitusasuun. Tällaisia kilpailuja voidaan pitää mielekkäinä lähinnä silloin, kun kirjoitusasu ei suoraan vastaa ääntämystä. Tavauskilpailut ovat kansallisesti arvostettu perinne erityisesti Yhdysvalloissa, josta ne ovat jossain määrin levinneet muihinkin englanninkielisiin maihin ja yhteisöihin.

title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailuja on arvosteltu pedagogisesti epätarkoituksenmukaisiksi. Vaikka Scrippsin kilpailun järjestäjät tarjoavat vinkkejä siitä, miten kilpailuun voi valmistautua, kilpailu ei sinänsä ole sitoutunut mihinkään erityisiin kasvatuksellisiin menetelmiin tai tavoitteisiin. Päämääränä ei ole lukemaan opetteleminen, kuten Cooten opetusmallissa, eikä varsinaisesti enää oikeinkirjoituskaan, vaan päällimmäiseksi tavoitteeksi on muodostunut kilpailun voitto ja televisiojulkisuus. Kilpailijoiden osaamistason noustessa myös kysymyksiä on jouduttu vaikeuttamaan, ja etenkin loppukilpailijoiden edellytetään nykyään selviävän hyvin erikoisista sitaattilainoista, joiden asemaa sinänsäkin mutkikkaassa englannin oikeinkirjoituksessa on vaikea hahmottaa.[4] Toisaalta nimenomaan Scrippsin kilpailua on kiitettykin siitä, että viime kädessä menestymiseen ei riitä sanojen mekaaninen pänttääminen. Sen sijaan kilpailijat joutuvat pohtimaan ja erittelemään sanojen rakennetta ja alkuperää, sillä heidän pitäisi kyetä ymmärtämään, miksi muista kielistä lainautuneet sanat kirjoitetaan niin kuin ne kirjoitetaan.[7]

title: Kiinan taide

text: Kiinan maalaustaiteella on maan taiteista ehkä kaikkein pisin yhtäjaksoinen ”suuren taiteen” perinne. Maalaustaide on ollut Kiinassa aina hyvin arvostettua, mitä on auttanut sen läheinen yhteys runouteen ja kalligrafiaan sekä sen asema hallitsevan luokan taiteena. Kiinalainen maalaustaide sai alkunsa varsinaisesti Hajaannuksen kaudella (220–581). Silloin ilmaantuivat ensimmäiset merkittävät nimeltä tunnetut taidemaalarit ja kalligrafit.

title: Tavauskilpailu

text: Englanninkielisten tavauskilpailujen juuret juontuvat 1500-luvulle. Tuohon aikaan englannissa tavaaminen, spelling, vielä ymmärrettiin ensisijaisesti sanojen tavurakenteen jäsentämiseksi, joka edisti lukemisen opettelua (samaan tapaan kuin muun muassa suomessa nykyään). Vuonna 1596 Edmund Coote esitti pedagogisen mallin, jossa oppilasta johdateltiin pohtimaan englannin ääntämyksen, tavurakenteen ja oikeinkirjoituksen suhdetta pyytämällä tätä luettelemaan sanan kirjoitusasussa esiintyvät kirjaimet.[4]

title: Tavauskilpailu

text: Cooten opetusmenetelmää muokkasi vuonna 1751 Benjamin Franklin painottaen oikeinkirjoitusta lukemaan opettelemisen sijasta. Franklin lisäsi menetelmään myös kilpailullisen ulottuvuuden, jonka myötä parhaille oppilaille alettiin jakaa palkintoja. 1700-luvun jälkimmäisen puoliskon aikana tavauskilpailut vakiintuivat keskeiseksi osaksi lukemisen ja oikeinkirjoituksen opetusta amerikkalaisissa ja erityisesti yhdysvaltalaisissa kouluissa. Samaan aikaan englannin spelling alkoi vähitellen tarkoittaa nimenomaan oikeinkirjoitusta tai sanaan sisältyvien kirjainten luettelemista, joka käytännössä sivuuttaa tavurakenteen ja saattaa siksi vaikuttaa itsetarkoitukselliselta.[4]

title: Ateismin historia

text: Kansallisella tasolla vapaa-ajattelijat järjestäytyivät ensin 1860-luvulla Englannissa. 1870-luvulla järjestäytyminen jatkui Yhdysvalloissa ja Saksassa. Manner-Euroopan maista vapaa-ajattelijat järjestäytyivät parhaiten Belgiassa. Sen voimaa edisti liberalistien ja sosialistien yhteinen taistelu katolista kirkkoa vastaan. Ranskassa vaikutti vahva tasavaltalainen vapaa-ajattelun perinne, mutta liikkeen voimaa heikensi jakautuminen liberalistiseen ja sosialistiseen siipeen. Kirkonvastainen perinne oli vahva myös Espanjassa ja Italiassa, mutta järjestäytyminen oli vähäistä.

title: Tokio

text: Tokion prefektuurin alueella on yhteensä 132 yliopistoa. 12 näistä kouluista on ”kansallisia yliopistoja” (), 5 muita ”julkisia yliopistoja” () ja 115 yksityisiä yliopistoja.[38] Kansallisista yliopistoista tärkeimpiin kuuluvat esimerkiksi Tokion yliopisto, yksi Japanin arvostetuimmista, Tokion teknillinen yliopisto, Tokion taideyliopisto ja Hitotsubashin yliopisto. Yksityisistä yliopistoista tärkeimpiin lukeutuvat muun muassa Wasedan yliopisto ja Keiō-yliopisto, Japanin vanhin. Times Higher Educationin yliopistojen ranking-listaan (200 parasta) pääsi vuonna 2010 kaksi tokiolaista yliopistoa: Tokion yliopisto ja Tokion teknillinen yliopisto.[39]

title: Eläköön, Jaska Jokunen!

text: Tarinassa ikuisten vastoinkäymisten masentama Jaska Jokunen päättää osallistua koulun tavauskilpailuun ja kaikkien yllätykseksi menestyy, mistä kuitenkin seuraa uusia velvollisuuksia.

title: Tunnustuskunta

text: Tunnustuskunta on useiden kristillisten seurakuntien tai kirkkojen muodostama yhteisö, jolla on yhteinen oppi. Jotkut tunnustuskunnat muodostavat keskusjohtoisen organisaation, kirkkokunnan, esimerkiksi Roomalais-katolinen kirkko; Toiset muodostuvat itsenäisistä kansallisista kirkoista (esimerkiksi luterilaisuus) tai paikallisseurakunnista (esimerkiksi helluntailaisuus). Tällaisia tunnustuskuntia yhdistää yhteinen oppi ja yhteinen perinne ja niillä on enemmän tai vähemmän löyhiä yhteistyöorganisaatiotia vaalimassa globaalia yhteyttä samanuskoisten kesken.

title: Paul Kruger

text: Vuosina 1952–1993 Krugerin syntymäpäivää 10. lokakuuta eli Kruger-päivää vietettiin Etelä-Afrikassa kansallisena juhlapäivänä. Perinne lopetettiin vuonna 1994, koska se yhdistettiin apartheidiin ja koska Kruger nähdään nykyään mustan väestön sortajana.

title: Intian teknilliset korkeakoulut

text: Intian kansallisessa korkeakoulujen paremmuusluokittelussa (NIRF) Intian arvostetuimpien korkeakoulujen joukkoon sijoittuivat seuraavat teknilliset korkeakoulut (IIT):

title: Manneken Pis

text: Patsaan pukemisesta erilaisiin asuihin on jo tullut perinne. Sitä harrastavat varsinkin eri ammattien edustajat, mutta myös erilaiset viralliset valtuuskunnat pukevat patsaalle omia kansallisia asusteitaan. Nykyisin Manneken Pis omistaakin useamman sadan asun kokoelman, jota säilytetään Brysselin Grand-Placen varrella sijaitsevassa kaupunginmuseossa Kuninkaan talossa ("Maison du Roi").

title: John Edward Gray

text: Äänestyksessä häntä ei hyväksytty Linnean Society of Londonin jäseneksi. Kenties tämän johdosta hänen kiinnostuksensa suuntautui kasveista eläintieteeseen. Vuonna 1824 hän liittyi British Museumin eläintieteelliseen osastoon auttaakseen John George Childreniä matelijakokoelman luetteloinnissa. Vuonna 1840 hän peri Childrenin paikan museon intendenttinä, ja toimi siinä virassa aina jouluun 1874 saakka. Virassaan Gray osoitti suurta tarmoa ja kehitti osastostaan lopulta maailman arvostetuimman eläintieteellisen museon.

title: Malcolm X

text: Malcolmista tuli perustamansa Bostonin temppelin pappi ja myöhemmin hän sai papinviran myös järjestön toiseksi suurimmassa Harlemin temppelissä numero 7. Elijah Muhammad tunnisti Malcolmin monipuolisen lahjakkuuden ja nimesi hänet järjestön kansalliseksi edustajaksi ja toiseksi arvostetuimmaksi henkilöksi heti itsensä jälkeen.

title: Tavauskilpailu

text: Luokka:Yhdysvaltalainen kulttuuri Luokka:Kilpailut

title: Tavauskilpailu

text: Check date values in: |accessdate= (help) Check date values in: |accessdate=, |date= (help)

title: Coenraad Jacob Temminck

text: Coenraad Temminck oli Leidenissä sijainneen Kansallisen luonnonhistoriallisen museon (Rijksmuseum van Natuurlijke Historie) ensimmäinen johtaja vuodesta 1820 kuolemaansa 1858 saakka. Hänen tieteellinen työnsä oli laajalti arvostettua ja hän julkaisi useita merkittäviä eläintieteellisiä teoksia.

title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailut olivat 1800-luvulla suosittua ajanvietettä koulujen ulkopuolellakin. Ne eivät vaatineet suuria valmisteluja, sillä säännöt olivat yksinkertaiset ja kilpailijat pystyivät sopivaan lähdeteokseen nojautuen tuomaroimaan toisiaan. Perusteokseksi muodostui Noah Websterin vuonna 1783 julkaisema tavausoppikirja, joka vielä painotti sanojen tavurakennetta lukemisen ja kirjoittamisen perustana. Muutama vuosi Yhdysvaltain itsenäistymisen jälkeen ilmestyneellä kirjalla oli toisaalta myös kansallismielinen tarkoitus: amerikkalaisille lapsille piti tarjota amerikkalainen oppikirja ja kehittää yhtenäinen amerikanenglannin oikeinkirjoitussäännöstö ja ääntämysmalli.[4]

title: Vapaa-ajattelu

title: Tavauskilpailu

text: Karsintakilpailut ovat yhä paljolti paikallisten toimijoiden järjestämiä, mutta valtakunnallisella tasolla kilpailua on vuodesta 1941 alkaen tukenut Scrippsin mediayhtiö. Nykyään nimellä Scripps National Spelling Bee järjestettävä kansallinen kilpailu on saavuttanut virallisen aseman, ja sen suosio on merkittävästi kasvanut etenkin kun loppukilpailua on 2000-luvulle tultaessa ruvettu esittämään valtakunnallisilla televisiokanavilla. Yhdysvaltojen lisäksi kilpailuun voi osallistua muissa englanninkielisissä maissa järjestettävien karsintojen kautta, mutta kaikkien kilpailijoiden on mukauduttava amerikanenglannin oikeinkirjoitussääntöihin.[4] Vuoden 2012 tavauskilpailun esikarsintoihin osallistui 11 miljoonaa koululaista, joista suurin osa oli 13–14-vuotiaita. Loppukilpailun viimeisessä vaiheessa oli mukana yhdeksän kilpailijaa.[6]

title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailu ( ’tavauskokoontuminen’[1][2]) on tapahtuma, jossa kilpailijat, yleensä lapset, vuorotellen tavaavat heille lausuttuja yksittäisiä sanoja kirjain kirjaimelta. Kilpailijat saavat ennen vastaustaan esittää lausujalle tarkentavia kysymyksiä esimerkiksi sanan merkityksestä ja alkuperästä. Väärin tavattu sana johtaa vaativimmilla tasoilla heti kilpailusta karsiutumiseen, paitsi jos kaikki jäljellä olevat kilpailijat epäonnistuvat saman kierroksen aikana. Jos vain yksi jäljellä olevista kilpailijoista onnistuu, hänen pitää tavata vielä yksi lisäsana eli mahdollinen voittosana. Jos hän epäonnistuu tässä, kukaan ei karsiudu vaan kilpailu jatkuu, kunnes joku osaa tavata voittosanansa virheettömästi.[3]

title: Chūshirō Hayashi

text: Hayashi vetäytyi tiedemaailmasta vuonna 1984, ja monet hänen entisistä opiskelijoistaan ovat nykyisin arvostettuja tutkijoita. Hän on ollut Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäsenenä vuodesta 1989 lähtien.

title: Eepos

text: Eepokset jaetaan kansanrunouteen perustuviin kansaneepoksiin ja nimeltä tunnettujen kirjailijoiden luomiin taide-eepoksiin. Tiettyä kansallisia tavoitteita ja ajatustapoja ilmentäviä eepoksia on alettu kutsua kansalliseepoksiksi. Etenkin renessanssin ja romantiikan aikana eepos oli arvostettu kirjallisuudenlaji.

title: Alfred F. Lichtenstein

text: Lichtensteinin kuoltua hänen tyttärensä Louise Boyd Dale (1913–1967) peri isänsä postimerkkikokoelman. Vassar Collegesta valmistunut Boyd Dale oli kuitenkin arvostettu filatelisti jo ennen isänsä perintöä. Isän ja tyttären jäämistö myytiin Harmerin huutokaupoissa vuosina 1968–1971, 1989–1992 ja 1997.

title: Perihan Mağden

text: Mağden valmistui Istanbulin Robert Collegesta, minkä jälkeen hän opiskeli psykologiaa arvostetussa istanbulilaisessa Boğaziçin yliopistossa. Hän asui jonkin aikaa Yaddon taiteilijayhteisössä. Mağden on eronnut miehestään ja on tyttärensä yksinhuoltaja. Mağden asuu Istanbulissa.

title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

title: Eufantos Olynthoslainen

text: Eufantos oli Eubulideen oppilas ja Makedonian kuningas Antigonos I:n opettaja. Hän kirjoitti useita tragedioita, jotka saivat näytelmäkilpailuissa hyvän vastaanoton. Hän kirjoitti myös arvostetun teoksen "Kuninkuudesta" (, "Peri basileias"), joka oli osoitettu Antigonokselle, sekä oman aikansa historiateoksen. Eufantoksen kerrotaan eläneen vanhalle iälle.

title: Tavauskilpailu

text: Tavauskilpailujen muunnelmina voidaan pitää esimerkiksi ranskankielisissä maissa järjestettäviä sanelukilpailuja, joissa kilpailijoiden pitää kirjoittaa sanelun mukaan kokonainen tekstikatkelma ja arvostelussa huomiota kiinnitetään kirjoitusasun lisäksi laajemmin kielioppiin. Kiinan kielessä puolestaan kilpaillaan siitä, kuka löytää lausuttua sanaa vastaavan kirjoitusmerkin nopeimmin sanakirjasta.[8]

title: Tavauskilpailu

text: Innostus tavauskilpailuihin vapaamuotoisena ajanvietteenä laantui 1800-luvun lopulla, ja 1900-luvulla kilpailujen muodollinen rakenne vakiintui. Koulujen lisäksi tavauskilpailuja järjestivät etenkin paikalliset sanomalehdet. Kansallisen tason tavauskilpailujen lasketaan alkaneen vuonna 1925, kun eräs kentuckylainen sanomalehti järjesti ensin osavaltionlaajuisen kilpailun ja kutsui sitten muiden osavaltioiden sanomalehtiä lähettämään edustajansa kilpailemaan Kentuckyn edustajia vastaan. Edustus ei välttämättä ollut koko maan kattavaa, mutta loppukilpailu sentään järjestettiin pääkaupungissa Washingtonissa.[4] Karsintoihin osallistui kaikkiaan kaksi miljoonaa kilpailijaa, ja lopulta voiton vei 11-vuotias kentuckylainen Frank Neuhauser tavaamalla virheettömästi voittosanan gladiolus ’miekkalilja’.[5]

title: Thomas Jefferson

text: Jeffersonin isä kuoli tämän ollessa nuori, ja Thomas peri isänsä maatilan. Vuonna 1768 hän alkoi raivata läheistä vuorenrinnettä perustaakseen sinne oman orjaplantaasinsa nimeltään Monticello (italiaa, ). Jefferson rakennutti tilalle yhä arkkitehtuurisesti arvostetun päärakennuksen ja yksityiskohtaisesti suunnitellun piha-alueen ja puutarhan. Hän laajensi ja kunnosti maatilaa sekä sen kuuluisaa päärakennusta koko elämänsä ajan. Samalla hän piti kirjaa kaikista tilan tapahtumista aina sääoloista orjiensa oloihin.[1]


query: Missä päin Helsinkiä sijaitsee Linnunlaulu?

title: Kallio (Helsinki)

text: Helsingin kaupunginosajaon mukaan Kallion (11. kaupunginosan) rajoina ovat etelässä Siltavuorensalmi ja sen ylittävä Pitkäsilta sekä Kaisaniemenlahti, lännessä Töölönlahti, pohjoisessa Helsinginkatu, idässä Hämeentie, Näkinkuja ja Hakaniemen silta. Se jakautuu kolmeen osa-alueeseen, jotka ovat Siltasaari (vuoden 2014 alussa noin 2400 as.), Linjat (noin 9700 as.) ja Torkkelinmäki (noin 7100 as.).[3] Siltasaaren osa-alueeseen kuuluu Hakaniemen tori ympäristöineen. Linjojen osa-alueen nimi johtuu alueen kaduista, numeroiduista linjoista (Ensi-Viides linja), mutta niiden välisten kortteleiden lisäksi siihen kuuluu myös Töölönlahden rannalla oleva Linnunlaulun huvila-alue, joka eroaa kuitenkin luonteeltaan täysin muusta Kalliosta.[4]

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Eläintarhan huvilat on rakennettu etupäässä 1880- ja 1890-luvulla. Jo aikaisemmin alueella oli kuitenkin ollut muutamia rakennuksia, joista tunnetuin oli 1840-luvulla rakennettu, aikoinaan ravintolana ja kahvilana toiminut Vihreä huvila (Gröna villan).

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Huvila 6 on useimmista muista poiketen kivirakenteinen ja sijaitsee Kaupunginteatterin luoteispuolella. Siinä toimii yksityinen naisten vanhainkoti "Hedvig Sofiahemmet".

title: Linnunlaulu

text: Nykyisessä lauluntutkimuksessa ei enää juuri yritetä luokitella lauluja, mutta laulutyyppejä kuvataan yhä määritysoppaissa. Nykyajan tietokoneet esittävät linnunlaulun oskillo- tai sonagrammeina, jotka ovat riippumattomia kielestä ja kulttuurista.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Valkoinen huvila 10, nykyiseltä osoitteeltaan Linnunlauluntie 7, sijaitsee rantakalliolla aivan Töölönlahden rannalla. Nykyään se on Helsingin kirjailijayhdistyksen käytössä ja on saanut nimen Villa Kivi. Sen eteläpuolella sijaitsee "Sininen huvila", jossa on taiteilijapariskunta Marja ja Jorma Heleniuksen ateljee ja sen piharakennuksessa toimii myös kahvila.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: 1800-luvulla Linnunlaulun kalliolla sijaitsi mm. Fogelsång (Linnunlaulu) -niminen huvilatila, joka on merkitty mm. C. H. Nummelinin vuonna 1876 laatimaan Helsingin osoite- ja matkailukarttaan.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Huvila 9 oli alun perin yksityistalo, mutta vuonna 1929 sen osti Helsingin Diakonissalaitos, joka perusti sinne kehitysvammaisten lasten hoitokodin, Rinnekodin. Myöhemmin Rinnekoti muutti pohjois-Espooseen, ja huvilan omistaa nykyään Aulis Junes, joka kunnostaa perintötaloaan hyvin hitaasti uhkasakkojen uhkaamana.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text:
Huvilassa 13 toimi "Brummerska hemmet" -niminen vanhainkoti. Se samoin kuin huvila 15 sekä "Vihreä huvila" purettiin 1960-luvulla rautatien levennystöiden tieltä. Vuonna 1889 rakennetussa Eläintarhan huvila 14:ssä, joka sijaitsee Tokoinrannan puistoalueen reunalla, on Helsingin kulttuuriasiainkeskuksen näyttely Linnunlaulun huviloista.
Huvila-alueen välittömässä läheisyydessä on myös Helsingin Diakonissalaitoksen rakennusryhmä.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Huvila 1 sijaitsi lähimpänä Hakaniemen toria ja purettiin aikoinaan Ensi linja -kadun suunnitellun, mutta rakentamatta jääneen jatkeen tieltä. Huvilat 2–5 purettiin 1960-luvulla Kaupunginteatterin uuden rakennuksen tieltä.

title: Helsingin päärautatieasema

text: Ensimmäinen raideyhteys Helsingistä Hämeenlinnaan oli yksiraiteinen. Linnunlaulun kallioleikkaus tehtiin kuitenkin jo alun perin kahta raidetta varten. Liikennemäärien kasvaessa toinen linjaraide rakennettiin ensimmäisen rinnalle vuonna 1892. Myöhemmin Linnunlaulun kallioita on louhittu ja ratalinjausta levennetty useasti.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Linnunlaulu () on korkea kallioniemi Helsingin kantakaupungissa Kallion kaupunginosassa Eläintarhan puistoalueen kaakkoispuolella, Töölönlahden ja Eläintarhanlahden välissä. Alueelle luonteen antavat puistomainen korkea kalliomaasto, ns. Linnunlaulun huvilat ja kallion halkova syvä pääradan rautatiekuilu – 'Linnunlaulun kanjoni'.

title: Bulevardi (Helsinki)

text: Albertinkadun ja Bulevardin risteyksen pohjoispuolella sijaitsevat Helsingin maistraatti ja Aleksanterin teatteri, josta edelleen länteen päin sijaitsee Metropolia Ammattikorkeakoulun toimintoja entisissä Teknillisen korkeakoulun tiloissa Hietalahden torin itäpuolella. Kadun eteläpuolella Sinebrychoffinkadusta länteen sijaitsee kaksikerroksisessa rakennuksessa Sinebrychoffin taidemuseo ja vielä lännempänä entisiä Sinebrychoffin tehdasrakennuksia, jotka nykyisin ovat toimistokäytössä. Taidemuseon molemmilta puolilta on pääsy Sinebrychoffin puistoon.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Huvila 7 on myös kivirakenteinen ja rakennettiin alun perin sokeiden ammattikouluksi. Nykyään se on Helsingin kaupungin päivähoitoviraston käytössä. Sen pihalla lähempänä rautatietä sijaitsevassa puutalossa toimii päiväkoti.

title: Linjat (Helsinki)

text: Ensi linja () on noin neljänneskilometrin mittainen katu Kallion länsiosassa. Se ulottuu Castréninkadun lounaispäästä Alppikadun lounaispäähän ja on rajana kerrostalovaltaisen ruutukaava-alueen ja Linnunlaulun huvila-alueen välillä. Sen varrella sijaitsevat vuonna 1898 valmistunut, Theodor Granstedtin suunnittelema entinen Sokeainkoulu sekä vuonna 1982 valmistunut Kuntatalo, Suomen Kuntaliiton massiivinen rakennuskompleksi (arkkitehtitoimisto Castrén, Jauhiainen ja Nuuttila, 1982). Myös Helsingin Kaupunginteatterin tontti rajoittuu pohjoisessa Ensi linjaan, joskin sen pääsisäänkäynti on Eläintarhantien puolella.

title: Linnunlaulu

text: Linnunlaulu on kehittynyt erilaiseksi lintujen eri kehityslinjoissa, joten sitä käytetään apuna lintulajien kuvauksessa, nimeämisessä ja luokittelussa.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Eläintarhan huvilatonteilla on järjestysnumerot, jotka poikkeavat niiden nykyisistä osoitenumeroista. Huvilat 1–8 sekä 14–15 sijaitsivat rautatien itä-, huvilat 9–13 länsipuolella.

title: Pelle Miljoona & Linnunlaulu

text: Pelle Miljoona & Linnunlaulu oli vuosina 1986-1989 toiminnassa ollut Pelle Miljoonan yhtye.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Vuonna 1877 Helsingin kaupunki määritti uuden maanjaon Eläintarhanlahden pohjoispuolella olevalle huvila-alueelle, jonka tilojen vuokra-aika päättyi. Alueella oli vuokratilat 38 "Bredvik", 39 "Ilola", 40 "Grönudd", 41 Linnunlaulu, 42 "Alppi", 44 "Viksberg "ja 45 "Tallberg". Tämä uusi maanjako perustui Töölön puistoyhtiön jo vuonna 1865 teettämään, ruotsalaisen puutarha-arkkitehti Knut Forsbergin laatimaan suunnitelmaan, jossa Töölönlahden itäpuolinen alue jaettiin 14:ään aidattuun huvilatilaan. Alue sai nimekseen Djurgårds villor (Eläintarhan huvilat / Eläintarhan villat). Eläintarhan huvila 8 sijoittui entisen Linnunlaulun huvilatilan alueelle.

title: Vapaudenkatu (Helsinki)

text: Suunnitelma sai osakseen myös laajaa vastustusta osittain korkeiden rakennuskustannusten vuoksi, mutta myös kaupunkikuvallisista syistä ja erityisesti, koska sen pelättiin lisäävän merkittävästi liikennettä keskikaupungilla. Lisäksi suunnitelman toteuttaminen olisi merkinnyt, että huomattava osa Linnunlaulun alueen historiallisesti arvokkaista huviloista olisi täytynyt purkaa. Eräiden asukasyhdistysten lisäksi varsinkin Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö on voimakkaasti vastustanut hanketta.

title: Iso Kivijärvi (Keuruu)

text: Järven pinta-ala on 190 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvi on selkeäpiirteinen, mutta sen järvenselän keskellä sijaitsee kaksi suurempaa saarta ja niiden itäpuolella koilliseen päin työntyy Kivisuolle lahti. Järvi kapenee etelään päin, missä sijaitsee Sammakkolahdella järven luusua. Sammakkolahden lounaispuolella kohoaa 300 metriä rannasta Kivimäki, jonka pohjoisrinteet kohoavat 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Mäki erottuu selvästi järvelle päin.

title: Niskavuori

text: Niskavuoren rustholli sijaitsee jossain päin Hämeen rintamaita Hämeenlinnan lähettyvillä, pitäjää ei ole määritelty. Loviisan puolison isoisä siirsi talonsa aikoinaan kirkonkylästä Niskavuoren rinteelle, sillä kirkonkylän juoksusavi ei ollut kyllin luja perusta talolle. "Niskavuori"-elokuvia on kuvattu muun muassa Hauholla, Hausjärvellä ja Lammilla. Ulkokuvauksia on tehty myös Uudenmaan maaseudulla. "Niskavuori"-näytelmissä pysytään pitkälti niskavuorelaisissa maisemissa paria Helsinkiin sijoitettua kohtausta lukuun ottamatta.

title: Linnunlaulun junaturma

text: Linnunlaulun junaturma tapahtui Helsingin ja Pasilan välillä 17. huhtikuuta 1970, kun Hr12-veturi 2214 ja Helsinki–Kirkkonummi-lähiliikennejuna H361 (Sm1 6007) törmäsivät yhteen. Lähiliikennejuna oli lähtenyt ilman konduktööriä punaisen lähtöopastimen ohi ja törmäsi Linnunlaulun kohdalla Helsinkiin pikajuna P95:n veturiksi tulossa olleen Hr12-veturin kanssa.

title: Helsingin päärautatieasema

text: Vuosina 1969–1970 rantaradalle rakennettiin omat raiteet Helsingin ja Pasilan välille. 1990-luvulla Linnunlaulun kallioleikkauksesta käytiin tiukkaa keskustelua jopa kahdesti: ensin Tikkurilan kaupunkiradan rakentamisen vuoksi ja myöhemmin Leppävaaran kaupunkiradan vuoksi. Linnunlaulun kallioiden ja huviloiden kulttuuriarvot uhkasivat jopa kaataa koko Leppävaaran radan rakentamisen.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Alkuperäisistä 15 Eläintarhan huvilasta on nykyisin jäljellä vielä seitsemän piharakennuksineen, ja osa niistä on kunnostettu.

title: Elimäen kirkonkylä

text: Elimäen kirkonkylä sijaitsee 25 kilometriä Kouvolan keskustaajamasta Helsinkiin päin, noin kaksi kilometriä valtatie 6:n eteläpuolella. Rakennuskannaltaan Elimäen kirkonkylä on varsin tyypillinen suomalainen taajama. Asuntokanta on pientalovaltaista, mutta taajamassa on myös rivitaloja ja kymmenkunta matalaa kerrostaloa. Liikerakennukset sijoittuvat pääosin kylän pääraitin eli Vanhan Maantien varrelle. Vanhan Maantien laidalla on myös Elimäen arvokas vanha puukirkko vuodelta 1638 ja kellotapuli.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Huvila-alueen vanha päätie on ollut Eläintarhantie, joka ulottui aikoinaan Hakaniemen torin luoteiskulmasta Mannerheimintielle saakka. Se ylitti rautatien 1800-luvulla rakennettua ns. Linnunlaulun siltaa pitkin. Töölönlahden koilliskulmassa Eläintarhantie teki jyrkän mutkan siten, että sen loppuosa muodosti käytännössä Helsinginkadun jatkeen, mutta oli myös Eläintarhantien niminen.

title: Huopalahden rautatieasema

text: Huopalahden aseman tuntumassa sijaitsee yhä vanha radanvartijan talo. Se on valkoinen puutalo, jonka voi nähdä radan oikealla puolella Helsinkiin päin mentäessä.

title: Eläintarha (Helsinki)

text: Lähes alusta lähtien rautatie kuitenkin jakoi alkuperäisen puistoalueen kahtia, ja radan itäpuolella sijaitseva osa sai sittemmin nimen Alppipuisto. Aikoinaan on Eläintarhaan kuuluviksi luettu myös Linnunlaulun huvila-alue sekä Tokoinrannan puistoalue; tästä muistuttavat yhä alueella sijaitsevien Eläintarhantien ja Eläintarhanlahden nimet.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Linnunlaulussa olevat huvilat, ns. Linnunlaulun huvilat, ovat viimeiset jäljelle jääneet huvilat Eläintarhan huviloista. 'Linnunlaulun huvila-alue' -nimitystä on käytetty jo ainakin vuonna 1891.

title: Linnunlaulu (Helsinki)

text: Kun rautatietä 1960-luvun lopulla levennettiin ja se samalla sähköistettiin, vanha Linnunlaulun silta purettiin. Nimi Eläintarhantie jäi tällöin vain rautatien itäpuoleiselle osalle tietä, joka samalla linjattiin osittain uudestaan, niin että se nykyisin johtaa Wallininkadulle. Rautatien länsipuolella oleva tieosuus sai nimen Linnunlauluntie, ja tien loppuosa Helsinginkadun päästä Mannerheimintielle muutettiin nimeltäänkin osaksi Helsinginkatua. Aikaisemmin nimi Linnunlauluntie oli annettu rautatien itäpuolelle suunnitellulle, rakentamatta jääneelle kadulle. Puretun sillan läheisyyteen on myöhemmin rakennettu jalankulkusilta.

title: Linnunlaulu

text: Linnunlaulu on lintujen ääntelyä, joka koostuu tunnistettavana äänikuviona toisiaan seuraavista, sävelkorkeudeltaan vaihtelevista soinnillisista jaksoista.