query: Missä Vladi Marmo kuoli?

title: Vladi Marmo

text: Vladi Marmo (vuoteen 1935 Forsblom, 20. huhtikuuta 1914 Orel, Venäjän keisarikunta – 23. elokuuta 1969 Vaajakoski) oli professori ja Geologian tutkimuskeskuksen ylijohtaja 1960–1969. Marmo oli maajoukkuetason koripalloilija ja edusti Suomea EM-kilpailuissa vuonna 1939. Sota-aikana Marmo toimi tiedustelu- ja kaukopartiotehtävissä Osasto Kuismasessa (myöhemmin osa Erillinen pataljoona 4:ää). Hän toimi Suomen Filatelistiliiton puheenjohtajana 1963–1967.[1]

title: Marmon

text: Marmon Model 34 -mallia tuotettiin vuosina 1923–1927.

title: Marmon

text: Marmon oli vuosina 1902–1933 valmistettu yhdysvaltalainen automerkki. Walter ja Howard Marmon aloittivat autonvalmistuksen Indianapolisissa vuonna 1902. Marmon oli ylellinen ja arvostettu automerkki, jota käyttivät monet Euroopan kuninkaalliset edustusautonaan.

title: Happy Tree Friends

text: Cro-Marmot on jäätynyt, esihistoriallinen ja vihreä murmeli. Hän ei liiku tai puhu mitään, ja on sarjan ensimmäinen ei-animoitu hahmo. Huolimatta jäätyneestä tilastaan, hän pystyy jotenkin suoriutumaan jokapäiväisistä aktiviteeteista (esimerkiksi auton ajaminen, kitaransoittaminen, jäätelönmyynti, lumipallojenheittely ja trapetsitaiteilu) ilman ongelmia - tosin näitä ei koskaan nähdä suoraan. Jää myös suojaa häntä vaurioilta, joten hän on kuollut sarjassa hyvin harvoin. Cro-Marmot asuu iglussa, ja pitää surffaamisesta. Hahmolle on tehty oma erikoisjakso, joka on sarjalle epätyypilliseen tapaan animoitu (parodia 1950-luvun mustavalkoanimaatioista). Tässä lyhytpätkässä Cro-Marmot ei ole vielä jäätynyt. Hän on kuollut kuusi kertaa.

title: Marmotini

text: Marmotini on joukko maassa elävia oravasukuja, joista useimmat ovat kotoperäisiä Pohjois-Amerikassa. Ryhmään kuuluvat murmelit ("Marmota"), maaoravat ("Tamias") ja muun muassa preeriakoirat ("Cynomys") ja varsinaiset siiselit ("Spermophilus").

title: Petrovski Jamin huoltokeskuksen tuhoaminen

text: Partio lähti Voljärven saaresta, jolla oli jääkärimajuri Nikke Pärmin komentaman pataljoonan tukikohta. Sadan sotilaan partiota lähti saattamaan kahdenkymmenen sotilaan saatto-osasto, jotka johti luutnantti Heikkilä. Stalinin kanava ylitettiin järven kohdalla, minkä jälkeen saatto-osasto peitteli jälkiä ja ryhtyi harhautusoperaatioon. Matkaa jatkettiin iltaviiteen, jonka jälkeen yövyttiin. Matkaa jatkettiin maanantaina ennen auringonnousua. Partio saavutti Kalajärven parakkikylän, jossa oli toiminut sotavankileiri. Keskiviikkona iltapäivällä saivat suomalaiset vangiksi kiväärillä varustetun yksinäisen neuvostoliittolaisen sotilaan, jota Vladi Marmo kuulusteli. Torstaina kilometrin päässä huoltokeskuksesta tiedusteltiin asemia. Hyökkäys alkoi 00:45 perjantaina. Suomalaiset tuhosivat rakennuksia kivääri- ja konepistoolitulella, käsikranaateilla ja kasapanoksilla. Lopulta sotilassairaala syttyi palamaan. Suomalaiset yrittivät auttaa joitain potilaita, mutta osa potilaista paloi sairaalan mukana. Neuvostoliittolaisilta vartijoilta syntyneessä tilanteessa pääsi karkaamaan kaksikymmentä työleirillä ollutta vankia, joita vartijat yrittivät ampua, mutta jotka hakeutuivat suomalaisten luo. Suomalaiset tarjosivat tupakkaa ja auttoivat murtamaan leirin elintarvikevaraston auki. Työleirivangit ryöstivät varastot.

title: Harmaamurmeli

text: Harmaamurmeli ("Marmota caligata") on murmelien sukuun kuuluva jyrsijälaji. Turkin väri on vatsapuolella vaalea ja selkäpuolella harmaan ja punaruskean sävyinen. Eläimen paino on 8–10 kg. Harmaamurmelia tavataan Pohjois-Amerikassa.

title: Aromurmeli

text: Aromurmeli eli bobakki ("Marmota bobak") on alppimurmelia kooltaan ja väritykseltään muistuttava jyrsijälaji.

title: Whitehall-tutkimus

text: Brittiläinen professori Michael Marmot aloitti 1985 Whitehall II -tutkimuksen, jossa tutkimuskohteeksi otettiin myös naiset. Johtopäätökset olivat samat eli että sosiaaliset olot ja työolot vaikuttavat hyvin merkittävällä tavalla ihmisen terveyteen.

title: Vladi Marmo

text: Malmiaarteiden etsintää (1949)

title: Marmon

text: Automerkkiä toi Suomeen Autokeskus Oy vuodesta 1926 alkaen. Marmon-autoja tuotiin Suomeen 1920–1930-luvuilla 36 kappaletta.

title: Udmurtian kansallishymni

text: Udmurtian kansallishymni on yksi Venäjän federaatioon kuuluvan Udmurtian tasavallan virallisista valtiollisista tunnuksista. Hymnin ovat säveltäneet veljekset "German ja Alexander Korepanov". Udmurtinkielisen sanoituksen on tehnyt "T. G. Vladikin" ja venäjänkielisen sanoituksen puolestaan "A. A. Šeptalin".

title: Äänislinnan Tiedustelijainkoulu

text: Myöhemmin siviilitoimissaan tunnetuksi tulleita Osasto Raskin asiantuntijoita olivat esimerkiksi geologi, myöhemmin professori Vladi Marmo, arkkitehti Aarne Ervi, slaavilaisten kielten asiantuntija ja YYA-neuvotteluissa tulkkina toiminut, myöhempi professori Igor Vahros sekä kasvitieteilijä, suotutkija, myöhempi professori Mauno J. Kotilainen, joka osaston miesten kesken tunnettiin lempinimellä "Mauno-setä".

title: Marmon

text: Marmon käytti jo varhain edistyksellistä tekniikkaa, kuten moottorin paineöljyvoitelua ja kahta sytystulppaa sylinteriä kohti. Marmon-autotehdas käytti runsaasti alumiinia valmistamissaan autoissa, mikä kevensi niitä ja siten paransi suorituskykyä.

title: Terveyserot

text: Terveyserojen tutkijana ansioitunut Michael Marmot on korostanut useiden muiden tutkijoiden kanssa psykososiaalisten tekijöiden merkitystä terveyserojen synnyssä. Marmot on määritellyt psykosoiaaliset tekijät psyykkisiksi tekijöiksi, joihin sosiaalinen ympäristö vaikuttaa[19]. Esimerkiksi työolosuhteet joita luonnehtii ponnistusten ja palkkioiden välinen epäsuhta voivat vaikuttaa terveyteen kroonistuneen stressin kautta. Myös esimerkiksi epävarmuus toimeentulosta tai työpaikan varmuudesta ovat hyviä esimerkkejä psykososiaalisista tekijöistä sosioekonomisen aseman ja terveyden välillä. Jatkuva huoli toimeentulosta voi esimerkiksi kroonisesti kohonneiden stressihormonitasojen myötä altistaa sairauksille ja huonolle terveydelle. Kroonisen stressin tiedetään olevan yhteydessä useisiin sairauksiin.[6]

title: Vladi Marmo

text: Marmon vanhemmat olivat Wilhelm Fredrik Forsblom ja Vera Nefedjeva. Marmo kuoli auto-onnettomuudessa Vaajakoskella elokuussa 1969.[3]

title: Alppimurmeli

text: Alppimurmeli ("Marmota marmota") on Alpeilla elävä jyrsijä.

title: Whitehall-tutkimus

text: Michael Marmot eritteli tuloksia tarkemmin, ja esiin kiteytyi kolme yllättävää seikkaa: Vastoin odotuksia Marmot huomasi, että korkeissa viroissa olevien riski saada sydänkohtaus ei ollutkaan suurin.Suurin riski niihin oli hierarkian alimmilla. Korkeimmalla huipulla riski oli vähäisin. Lähes huipulla riski oli hiukan suurempi. Riski kasvoi jatkuvasti kunnes päädyttiin hierarkiassa alimmas. Kuolleisuusriskin kasvaminen alaspäin mentäessä ei koskenut pelkästään sydänsairauksia. Syöpä, onnettomuudet, väkivalta yms. kuolinsyyt noudattivat samaa kaavaa.

title: Metsämurmeli

text: Metsämurmeli ("Marmota monax") on oravien heimon kookkain laji Pohjois-Amerikassa, kooltaan 40–65 cm pitkä (15 senttimetrin mittainen häntä mukaan luettuna) ja painaa 2–4 kg.

title: Cadillac V16

text: Cadillacin V16- ja V12-malleja valmistettiin 1930-luvulla lähes yhtä paljon kuin maailman muita superautoja yhteensä. Kilpailijat valmistivat myös V16- ja V12-sylinterisiä loistoautoja, esimerkiksi V16-moottorilla varustettu Marmon Sixteen (1931-1933), mutta ne eivät olleet yhtä suosittuja kuin Cadillac V16. 1930-luvun lama lopetti Yhdysvalloissa monia autotehtaita ja myös Cadillacin kilpailija loistoautojen valmistaja Marmon joutui lopettamaan autonvalmistuksen 1933. Cadillacin 16-sylinterinen loi merkille loistoauton imagon. V8-moottoriset Cadillacit olivat kuitenkin paljon yleisempiä kuin V12- ja V16-mallit.

title: Alpit

text: Alppien ketteriä kasvinsyöjiä ovat vuorikauris eli alppikauris ("Capra ibex"), gemssi ("Rupicapra rupicapra"), alppimurmeli ("Marmota marmota"), metsäjänis ("Lepus timidus") ja saksanhirvi ("Cervus elaphus"). Näistä alppimurmeli käyttää myös jonkin verran hyönteisravintoa. Alpeilla liikkuu myös jonkin verran mufloneita eli villinä eläviä lampaita.

title: Whitehall-tutkimus

text: Marmot oli tottunut ajattelemaan, että yhteiskunnassa ihmiset jakaantuivat hyvinvoivaan ja huonosti voivaan osaan. Köyhälle, huonosti voivalle osalle kasaantui riskitekijöitä, hyvinvoivalle ei. Tulokset osoittivat kuitenkin, että kyseessä oli jatkumo sosiaalisen aseman mukaan.

title: Siperianmurmeli

text: Siperianmurmeli ("Marmota sibirica") on murmelien sukuun kuuluva jyrsijälaji. Eläimen pituus on 50-60 cm ja paino noin 6-8 kg. Siperianmurmelia tavataan enimmäkseen Kiinassa, Mongoliassa ja Venäjällä. Laji on harvinaistunut huomattavasti ja kadonnut joiltakin alueilta salametsästyksen takia.

text: Hävitys- ja tiedustelukomennuskunta Honkasen partioon osallistui neljä 25-miehistä joukkuetta. Päämajan tiedusteluosaston alaisesta Osasto Kuismasesta operaatioon osallistui 35, Osasto Marttinasta 17 ja Vahvennetusta jääkäriprikaatista eli Osasto Laguksesta 48 sotilasta. Partiota johti luutnantti Ilmari Honkanen ja sen varapäällikkönä toimi luutnantti Vladi Marmo osasto Kuismasesta. Partion vahvuus oli 7+37+56. Upseereita olivat edellä mainittujen lisäksi vänrikit Pentti Juppala ja Eero Naapuri ja Carl-Johan Norrgård.

title: Vladi Marmo

text: Luokka:Suomalaiset professorit Luokka:Suomalaiset geologit Luokka:Suomalaiset upseerit Luokka:Suomalaiset koripalloilijat Luokka:Liikenneonnettomuudessa kuolleet Luokka:Vuonna 1914 syntyneet Luokka:Vuonna 1969 kuolleet

title: Vladi Marmo

text: Marmon uskotaan auttaneen yhdysvaltalaisia saamaan suomalaisia entisiä kaukopartiomiehiä asiamiehikseen toisen maailmansodan jälkeen lähinnä auttamaan neuvostoliittolaisten ydinkokeiden valvontaan.[2]

title: Marmon

text: Ensimmäisessä automallissa oli ilmajäähdytteinen V4-moottori, jossa oli kansiventtiilit. Marmon esitteli vuonna 1905 6-sylinterisen mallin ja 1907 V8-mallin, joka tuotti 60 hv eli 44 kW. Vuonna 1911 6-sylinterinen Marmon Wasp voitti Indianapolis 500 -autokilpailun. Sen jälkeen Marmon toi markkinoille 6-sylinterisen yli 9-litraisen moottorin.

title: Murmelit

text: Murmelit ("Marmota") ovat oravien heimon suku, jonka lajit elävät yleensä yhdyskunnittain maan sisään kaivamissaan käytävissä ja vaipuvat talvella horrokseen. Sukuun kuuluu viisitoista lajia. Murmelin nähdessä vaaran se ”viheltää” varoittaakseen muita eläimiä.

title: Marmon

text: Vuonna 1930 Marmon esitteli 16-sylinterisen Sixteen-automallin, jossa oli 8-litran V16-moottori, ja tehoa 200 hv eli 147 kW (SAE). V16-mallin sarjatuotanto alkoi 1931. Marmon Sixteen ehti olla tuotannossa vain kaksi vuotta, sillä Marmon-autojen valmistus loppui vuonna 1933.

title: Vladi Marmo

text: Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, / Vladi Marmo, Puranen, Maunu, 1966 Aerogeofysikaalisten karttojen käytöstä geologisen tutkimuksen apuna, 2. p., 1990 Geology of the Nokia region, Southwest Finland, 1957 Granite petrology and the granite problem, 1971 Leppävaaran Pyrintö r.y. 1931–1951, 1951 Lounais-Suomen rikkikiisukonkretioista / Vladi Marmo, Aarne Laitakari, 1952 Maapallon elämäkerta menneisyys, nykyisyys, tulevaisuus, 1950 On granites A revised study, 1967 On granites with 21 figures and on table in text, 1962 On sulphides of the sulphide-bearing schists of Finland, 1951 On the granites of Honkamäki and Otamäki, Finland, with special reference to the mineralogy of accessories with 26 figures and 10 tables in text and one plate, 1966 On the porphyroblastic granite of central Sierra Leone, 1956 On the sulphide and sulphide-graphite schists of Finland with an especial reference to the sulphide-graphite schists of Central Pohjanmaa, 1960 Pentti Eskola 1883–1964, 1965 Serpentinites of Central Sierra Leone, 1958 Suomen kallioperän tutkimuksesta ennen vuotta 1900, 1967 Suomen molybdeenihohteista / Max Kulonpalo, Vladi Marmo, 1955 Vulkanischer Komplex der früh-jotnischen Zeit bei Suoju in Ost-Karelien, 1949


query: Mitkä ovat pronssin valmistusaineet?

title: Pronssi

text: Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi.

title: Jäätelö

text: Kasvirasvajäätelö saatetaan mieltää nimensä perusteella terveellisemmäksi kuin kerma- tai maitojäätelö. Kasvirasvajäätelöiden valmistusaineena on kuitenkin rasvahappokoostumukseltaan edullisina pidettyjen kasviöljyjen sijasta pääasiassa tyydyttyneitä ja transrasvahappoja sisältävä, osittain kovetettu tai kovetettu kasviöljy tai -rasva.

title: Tykki

text: Lennart Torstensson uudisti Ruotsin tykistön 1620-luvulla, hän vähensi erilaisten kaliiperien määrän kolmeen ja valitsi ainoaksi valmistusaineeksi pronssin. Tortensson tavoitteli kevyempää tykistöä, jolla voitaisiin tukea paremmin armeijaa kenttätaistelussa. Kokeiluja tehtiin ensiksi Puolan sodan aikana ns. nahkakanuunalla, jossa oli ohut kupariputki, sen päällä köyttä ja nahkaa vahvistuksena. Ratkaisu ei toiminut vaan kuumeni liikaa. Sitten otettiin onnistuneesti käyttöön kolmenaulaiset kevyet jalkaväen tykit ns. rykmentintykit. Samanlainen uusi tykkityyppi levisi myöhemmin myös Englannin, Ranskan ja Alankomaiden kautta koko mantereen armeijoihin.

title: Gin tonic

text: Gin tonic (GT, G&T tai GNT) on alkoholipitoinen juomasekoitus, jonka pääasialliset valmistusaineet ovat gini ja tonic-vesi. Juoma valmistetaan sekoittamalla giniä ja tonic-vettä halutussa suhteessa toisiinsa jääpalojen sekä usein myös sitruunan- tai limetinviipaleen kera.

title: Raakasuklaa

text: Raakasuklaa valmistetaan teollisesti käsittelemättömistä raaka-aineista. Valmistusaineina käytetään paahtamatonta kaakaota eli raakakaakaota ja rasvaa, kuten kylmäpuristettua kookosöljyä tai kaakaovoita, joiden lisäksi suklaata maustetaan esimerkiksi kokonaisilla kuivatuilla hedelmillä tai niistä valmistetulla jauheella.

title: 5-metoksidimetyylitryptamiini

text: 5-metoksidimetyylitryptamiiniä valmistettiin synteettisesti ensimmäisen kerran vuonna 1936. Vuonna 1959 sitä eristettiin "Anadenanthera peregrinan" siemenistä, joita käytetään Yopo-nuuskan yhtenä valmistusaineena.

title: Saippua

text: Varhaisin säilynyt saippuanvalmistusohje on sumerilaisten 2 500 eaa. savitaululle kirjoittama. Myös muinaiset egyptiläiset tunsivat saippuan, ja Niilin laakso tarjosikin runsaasti sen valmistusaineita. Muinaiset saippuat olivat kuitenkin nykyistä pehmeämpiä epäpuhtauksiensa johdosta.

title: Muunnettu tärkkelys

text: Tärkkelykset sellaisenaan ovat valmistusaineita, kemiallisesti muunnettuina lisäaineita. On olemassa fysikaalisesti ja entsymaattisesti muunnettuja tärkkelyksiä, joita ei pidetä lisäaineina vaan ne ovat tavallisia ainesosia. Ne voi ilmoittaa pakkausmerkinnöissä muuntamattomien tärkkelysten kanssa yhteisnimellä "tärkkelys".

title: Huumekauppa

text: Synteettisten huumeiden kuten amfetamiinin valmistusaineet ja lopputuote kuljetetaan yleensä valtionrajojen yli. Amfetamiinien suurimpia tuottajia ovat Kanada, Australia, Japani, Burma, Meksiko ja Syyria. Yhdysvalloissa myydään vuosittain metamfetamiinia 13 miljardilla dollarilla.

title: Punajuurisalaatti

text: Eines-punajuurisalaattien valmistusaineina voi olla punajuuren lisäksi keitetty peruna, omena ja sipuli. Niissä on yleensä lisänä majoneesi. Salaatin ravintosisältö vaihtelee noin 500–950 kJ:n välillä.

title: Kotiviini

text: Valmistusaineina tarvitaan:

title: Jäähdytyselementti

text: Yleisimpiä valmistusaineita ovat alumiini ja kupari. Kuparia käytettäessä myös elementin massa voi muodostua ongelmaksi rasittaen komponentteja fyysisellä kuormalla.

title: Kalkkikivi

text: Kalkkikiveä annetaan myös monille lemmikkieläimille, jotta ne saisivat tarpeeksi kalkkia. Lisäksi kalkkikivi on yksi lasin valmistusaineista.[8][9]

title: Olut

text: Baijerissa tuli vuonna 1516 voimaan oluen puhtauslaki ”Reinheitsgebot”, joka rajasi oluen valmistusaineiksi veden, mallasohran tai -vehnän ja humalan (hiivaa ei vielä tunnettu). Moni panimo Saksassa ja muualla noudattaa yhä vapaaehtoisesti tätä lakia, vaikka se ei enää olekaan voimassa.[13]

title: Täysruokosokeri

text: Täysruokosokeri (myös mm. muscovado, panela tai rapadura) on ruskeaa sokeria, jonka valmistusaineena on sokeriruo'on kuivattu mehu. Se poikkeaa muista sokereista valmistustavassaan ja ravintoarvoissaan.

title: Katsuobushi

text: Katsuobushi (鰹節 tai かつおぶし) on japanilainen nimi kuivatun, liekitetyn ja käyneen tonnikalan valmistukselle. "Katsuobushi" ja "kombu" (merilevätyyppi) ovat "dashin", monien keittojen, pohjan tärkeimmät valmistusaineet. "Dashia" käytetään esimerkiksi misokeiton ja kastikkeiden tekoon.

title: Makkara

text:
1) valmistusaineena käytetyn lihan ja muiden lihaan verrattavien valmistusaineiden yhteismäärä on vähintään 63 painoprosenttia laskettuna valmiista elintarvikkeesta;
2) muina lihaan verrattavina valmistusaineina on käytetty vain elimiä, silavaa ja muuta rasvakudosta, kamaraa ja siipikarjan nahkaa;
3) eliminä on käytetty vain kieltä, sydäntä tai maksaa;
4) kamaraa ja siipikarjan nahkaa saa käyttää enintään 6 painoprosenttia laskettuna valmiista elintarvikkeesta ja
5) valmistusaineena ei ole käytetty tärkkelystä eikä perunajauhoa.

title: Makkara

text: "Leikkelemakkaran" ja "ruokamakkaran" ero on lähinnä lainsäädännöllinen. Molemmissa makkaratyypeissä perusvalmistusaineet ja -menetelmät ovat täsmälleen samanlaiset. Niitä ei enää jaeta valmistusaineiden perusteella A- ja B-luokan makkaroihin, mutta leikkelemakkaraa ja ruokamakkaraa saa kaupassa nimittää A-luokan makkaraksi, jos se täyttää seuraavat ehdot:

title: Grillimakkara

text: Grillimakkara on makkara, joka on tarkoitettu erityisesti grillattavaksi tai nuotiolla paistettavaksi. Makkarat jaetaan A-luokkaan ja yleiseen luokkaan. A-luokan makkaroiden lihan ja muiden lihaan verrattavien valmistusaineiden yhteismäärä on vähintään 63 painoprosenttia valmiista elintarvikkeesta.

title: Marsipaani

text: Perusreseptiin tarvitaan yhtä paljon manteleita ja tomusokeria (mitattuna painossa). Mantelit kuoritaan ja jauhetaan, lisätään tomusokeria sekä tilkka vettä ja mahdollisesti karvasmanteliöljyä tai muita makuaineita. 1950-luvun lopun "Emännän tietokirjassa" mainitaan valmistusaineiksi lisäksi munanvalkuainen ja oranssinkukkavesi.

title: Lauantaimakkara

text: Lauantaimakkaran tyypillisiä valmistusaineita ovat sianliha, vesi, perunajauho, silava, stabilointiaineet, suola, kamara, glukoosi, soijaproteiini, arominvahvenne, hapettumisenestoaine, säilöntäaine ja mausteet kuten korianteri, pippuri ja inkivääri. Sianlihan ohella käytetään toisinaan naudan-tai broilerinlihaa.

title: Omenapiirakka

text: Omenapiirakka on piirakka, jonka täytteenä käytetään omenaa. Omenapiirakkaan voi käyttää valmistusaineina esimerkiksi voita, sokeria, jauhoja, kananmunia, leivinjauhetta, vanilliinisokeria ja kanelia.

title: Salaatti

text: Salaatti on myös eräiden lehtivihannesten nimitys, esimerkiksi lehtisalaatti ja keräsalaatti ("Lactuca sativa") sukulaisineen. Kasvia tiedetään käytetyn ruokiin jo tuhansia vuosia , joten kokeilla on ollut runsaasti aikaa kehittää salaattiiruokien variaatioita. Monet salaatit sisältävät runsaasti energiaa ja energiapitoisia valmistusaineita. Nimeä salaatti käytetään yleisesti silloinkin, kun valmistusaineissa ei ole lainkaan kyseistä kasvia.

title: Soijapapu

text: Soijakastike on soijasta ja muista valmistusaineista käymisen kautta valmistettu maustekastike.

title: Skotlantilainen keittiö

text: Viski keksittiin luultavimmin Irlannissa. Sen valmistus kuitenkin levisi pian myös Skotlantiin, missä juoman valmistusaineita oli hyvin saatavilla ja viileä ilmasto sopi sen valmistukseen. Nykyisin juuri skottiviskiä pidetään viskin perikuvana.

title: Polyuretaanisolumuovi

text: Polyuretaanisolumuovit voidaan jakaa myös teknisen suoritustavan mukaan yksi- ja kaksiasteiseen menetelmiin. Yksiasteisessa menetelmässä kaikki valmistusaineet sekoitetaan samalla kerralla. Kaksiasteisessa menetelmässä valmistetaan ensin esipolymeeri, jonka annetaan sitten reagoida veden, katalyyttien ja muiden lisäaineiden kanssa.

title: Hollolan näkkileipä

text: Hollolan näkkileipä, jota kutsutaan myös pitoleiväksi kuin myös hämäläiseksi näkkileiväksi, on päijäthämäläinen perinneruoka. Se on pehmeähköä näkkileipää, jossa valmistusaineina on maitoa, hiivaa, suolaa, kuminaa, kaurahiutaleita, grahamjauhoja, ruisjauhoja, vehnäjauhoja ja voita.

title: Luonnonkosmetiikka

text: Vegan Societyn myöntämä Vegan-kukkalogo takaa, ettei tuotteessa ole käytetty mitään eläinperäisiä valmistusaineita. Valmistaja on voinut merkitä tuotteeseen kuitenkin jollakin muulla merkillä tai tekstillä, että tuote on vegaaninen. Merkintä tai logo helpottaa vegaaneja löytämään itselleen sopivan tuotteen; mutta vaikka mitään merkintää ei tuotteessa olisi, saattavat valmistusaineet silti olla täysin vegaanisia.

title: Kolapähkinä

text: Kolapähkinöitä käytetään useiden ruokien ja juomien valmistusaineena. Niistä myös erotetaan kofeiinia teollisesti. Kolapähkinöitä on aiemmin viety suuria määriä Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan niiden mukaan nimettyjen kolajuomien maustamiseen. Monissa kolajuomissa, kuten Coca-Colassa, ei kuitenkaan enää nykyään käytetä aitoa kolapähkinää.

title: Kotiviini

text: Valmistusaineista laki määrää seuraavaa:

title: Sulatejuusto

text: Erilaisten sulatejuustojen kiinteys vaihtelee suuresti riippuen käytetyistä valmistusaineista. Kiinteämpiä sulatejuustoja voidaan myydä suurempina lohkoina tai yksittäispakattuina siivuina. Pehmeämpiä sulatejuustoja voidaan käyttää levitteinä. Tasalaatuisen rakenteensa vuoksi sulatejuustot sopivat hyvin ruoanlaittoon, kuten kastikkeiden ja keittojen valmistukseen.


query: Minä vuonna Yli-Ii liitettiin Ouluun?

title: Yli-Ii

text: Oulun kaupunki sekä Yli-Iin, Haukiputaan, Kiimingin ja Oulunsalon kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi.[3]

title: Oulu II

text: Oulu II oli Oulu Oy:n omistama höyrykäyttöinen, jatkosodan aikana kadonnut hinaaja, jonka rakensi Oulun Konepaja Oy toiminimi J. W. Snellmannille. Tukkinippujen hinausta varten tarkoitettu alus laskettiin vesille vuonna 1908 nimellä Warma. Valmistuessaan se oli suurin telakan valmistama alus.

title: Oulu

text:
Oulun pinta-ala kasvoi ja asukastiheys pieneni vuosina 2009 ja 2013 kuntaliitosten takia. Vuonna 2009 siihen liitettiin Ylikiiminki ja 2013
Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii.

title: Petsamo

text: Hallinnollisesti Petsamosta muodostettiin oma Petsamon lääninsä, mutta jo vuoden 1922 alussa alue liitettiin Oulun lääniin. Kun Oulun lääni vuonna 1938 jaettiin kahtia, Petsamo määriteltiin osaksi uutta Lapin lääniä.

title: Oulun historia

text: 1900-luvulla alkanut teollistuminen Oulussa vaurastutti koko elinkeinoelämää ja pian kävivät kaupungin rajat liian ahtaiksi. Uutta rakennusmaata kasvavalle kaupunkiväestölle saatiin liittämällä Ouluun osia sitä ympäröivistä pienemmistä kunnista. Vuonna 1911 Ouluun liitettiin Alalaanila, 1917 Tuira,1924 Kurkelanranta, 1938 Koskela, Pyykösjärvi, Hintta ja Parkkisenkangas, 1947 Värtön-Kastellin alue, 1961 Kuivasjärvi, Korvensuora ja Myllyoja, 1965 Oulujoen kunnan pääosa ja Pateniemi Haukiputaan kunnasta, josta vielä 1979 liitettiin Oulun ns. Jylkyn alue.

title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Lapin Ilmatorjuntarykmentti perustettiin 1.1.1989, kun Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston toiminta itsenäisenä joukko-osastona lopetettiin ja patteristosta tuli toinen Lapin ilmatorjuntarykmentin joukko-yksiköistä. Toinen rykmentin joukkoyksiköistä, Oulun ilmatorjuntapatteristo liitettiin rykmenttiin samalla päivämäärällä ja siirrettiin Oulusta Rovaniemelle. Lisäksi 1.1.1990 rykmenttiin liitettiin aikaisemmin Rovaniemen sotilaspiiriin kuulunut Rovaniemen varuskuntasoittokunta ja sen nimi muutettiin Lapin sotilassoittokunnaksi.

title: Oulu II

text: "Oulu II" lähti Oulusta 21. marraskuuta 1943 kohti Kalajokea noutamaan tukkilauttaa. Aluksen päällikkö oli päättänyt kiertää Hailuodon saaren merenpuolitse sen sijaan, että hän olisi ajanut suojaisempaa reittiä Hailuodon ja mantereen välisen salmen kautta. Aluksen lähtiessä Oulusta tuuli oli kohtalainen, mutta se voimistui päivän mittaan.

title: Kiekko-Oulu

text: Kiekko-Oulu ry on perustettu vuonna 1976. Kiekko-Oululla oli miesten edustusjoukkue vuosina 1991–2005. Kiekko-Oulun edustusjoukkue tippui vuonna 2005 Suomi-sarjasta II-divisioonaan ja Laser HT nousi samoista karsinnoista Suomi-sarjaan. Seurat yhdistyivät edustusjoukkueiden osalta ja syntynyt joukkue nimettiin Kiekko-Laseriksi.

title: Suur-Oulu

text:
Ylikiiminki liittyi Ouluun vuodenvaihteessa 2009. Valtuustokauden alussa kuntaliitosselvitykset Yli-Iin ja Haukiputaan osalta valmistuivat. Yli-Ii päätti liittyä Ouluun mutta pari päivää myöhemmin kokoontunut Haukiputaan kunnanvaltuusto hylkäsi täpärästi kuntaliitoksen Oulun kanssa. Samassa kokouksessa Haukiputaan valtuustoon jätettiin aloite monikuntaliitosselvitykseen liittymisestä joka sitten hyväksyttiin myös täpärästi enemmistöpäätöksellä pari kuukautta myöhemmin. Monikuntaliitokseen liittyivät myöhemmin Oulunsalo ja Muhos. Myös Kempeleen, Iin ja Limingan valtuustoihin jätettiin aloitteet monikuntaliitosselvitykseen liittymisestä mutta nämä eivät saaneet tarpeeksi kannatusta. Monikuntaliitosselvitykseen on sitoutunut Oulun lisäksi seuraavat kunnat: Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo, Muhos sekä Yli-Ii. Valtiovarainministeriö nimesi toukokuussa 2009 monikuntaliitosselvittäjäksi filosofian tohtori Arto Kosken. Selvittelijän toimikausi alkaa 1.8.2009 ja loppuu 18.2.2010.
Monikuntaliitosselvitykseen osallistuneiden kuntien valtuustot kokoontuivat 26. huhtikuuta 2010 tekemään päätökset monikuntaliitokseen osallistumisesta. Haukipudas, Kiiminki, Oulu, Oulunsalo ja Yli-Ii päättivät osallistua liitokseen mutta Muhoksen kunnanvaltuusto päätti jäädä pois monikuntaliitoksesta. Oulun kaupunki sekä Haukiputaan, Kiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. Kuntien valtuustot päättivät asiasta kokouksissaan 28. kesäkuuta 2010.

title: Tuiran rautatieasema

text: Tuiran rautatieasema (virallisesti Oulu Tuira, ) on Oulun liikennepaikkaan kuuluva Suomen rataverkon liikennepaikka Tuiran kaupunginosassa Oulussa. Tuiran asema poistui Ratahallintokeskuksen liikennepaikkaluettelosta 5. kesäkuuta 2005, kun se liitettiin osaksi Oulun liikennepaikkaa. Tuiran liikennepaikan liikenteenohjaustoimintoja hoidetaan kaukokäytöllä Oulun liikenteenohjauskeskuksesta.

title: Suomen läänit

text: Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle vuonna 1809 ja siitä muodostettiin autonominen suuriruhtinaskunta. Oulun lääni laajeni nyt suuresti, kun siihen liitettiin Västerbottenin läänistä hallinnoidut Kemin Lappi, Tornion Lapin itäosa ja Tornionlaakson itäpuoli. Venäjän aikaisemmin valtaama Vanha Suomi yhdistettiin vuonna 1812 suuriruhtinaskuntaan uutena Viipurin lääninä. Keisari Nikolai I:n määräyksestä Suomen läänijakoon tehtiin vuonna 1831 huomattavia muutoksia. Tällöin vanha Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettiin kahtia, Hämeen lääniksi ja Uudenmaan lääniksi. Uudenmaan lääniin liitettiin myös myös eteläosa siihenastisesta Kymenkartanon läänistä. Pääasiassa Kymenkartanon läänin keski- ja pohjoisosista muodostettiin Mikkelin lääni, johon liitettiin myös alueita Viipurin läänistä ja Savon ja Karjalan läänistä. Savon ja Karjalan läänin jäljelle jääneistä osista tuli Kuopion lääni.

title: Oulun lääni

text: Oulun lääni perustettiin vuonna 1775 entisen Pohjanmaan läänin pohjoisosasta. Uuteen lääniin liitettiin myös Kuusamon suurpitäjä (myöhemmät Kuusamon, Kuolajärven ja Posion kunnat) Västerbottenin läänistä. Vuonna 1809 Haminan rauhan jälkeen lääniin liitettiin Ruotsille jääneestä Västerbottenin läänistä koko Lapin historiallinen maakunta sekä Tornionlaakson itäpuoli. Petsamon alue liitettiin lääniin vuonna 1922. Oulun läänin pohjoisosa erotettiin Lapin lääniksi vuonna 1938. Osa Kuusamon kuntaa menetettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa vuonna 1940.

title: Oulun yliopisto

text: Oulun yliopiston aloittaessa vuonna 1959 siihen kuului filosofinen ja teknillinen tiedekunta sekä 1953 perustettu Oulun opettajakorkeakoulu. Lääketieteellinen tiedekunta perustettiin vuonna 1960. Vuonna 1965 aloitettiin humanistisen alan ja sähkö- ja konetekniikan opetus. Vuonna 1972 filosofinen tiedekunta jaettiin ja perustettiin humanistinen ja luonnontieteellinen tiedekunta. Vuonna 1974 perustettiin kasvatustieteiden tiedekunta, kun vuonna 1900 perustettu Kajaanin seminaari opettajankoulutuslaitoksena liitettiin yliopistoon. Vuonna 1985 perustettiin ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri ja vuonna 1990 tietotekniikan professuuri. Vuonna 1991 alkoi kauppatieteelliseen tutkintoon johtava opetus ja vuonna 2000 sen pohjalta perustettiin taloustieteiden tiedekunta.Oulun yliopistoon kuuluu kolme kampusaluetta. Arkkitehti Kari Virran suunnittelema yliopiston pääkampus sijaitsee Linnanmaalla noin viisi kilometriä Oulun keskustasta pohjoiseen. Linnanmaalla sijaitsee viisi yliopiston kuudesta tiedekunnasta. Linnanmaalla sijaitsevat myös mm. Oulun yliopiston kirjastot Pegasus ja Tellus, kasvitieteellinen puutarha, eläinmuseo, geologinen museo sekä Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön toimipiste. Myös opettajaopiskelijoiden opetusharjoittelu tapahtuu Linnanmaalla Oulun normaalikoulussa. Vuonna 2011 Linnanmaalle perustettiin Ympäristötietotalo, luonnonvara- ja ympäristöalan keskittymä, johon kuuluu Luonnonvara- ja ympäristötutkimuksen yhteenliittymä LYNETin neljä laitosta, MTT, Metla, RKTL ja Suomen ympäristökeskus sekä Oulun yliopiston Thule-instituutti.

title: Kainuun prikaati

text: Kainuun prikaatiin liitettiin Oulusta Pohjan Prikaatista 1. erillinen autokomppania (1. ErAutoK/PohPr) vuoden 1997 alusta, Pohjan pioneeripataljoona 25. syyskuuta 1998 sekä Pohjois-Suomen viestipataljoona ja Oulun korjaamo (OulKmo/PohPr) 30. joulukuuta 1998. Vuonna 1998 valmistui prikaatin viides kasarmirakennus viestipataljoonaa varten.

title: Yli-Iin suuralue

text: Yli-Iin suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Yli-Iin kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralue muodostuu entisen Yli-Iin kunnan alueesta. Suuralueella asuu noin 2 100 ihmistä. Yli-Ii on Oulun suuralueista pohjoisin.

title: Saksan 25. panssaridivisioona

text: 146. rykmentin III pataljoonasta muodostettiin lokakuussa 87. moottoripyöräpataljoona ja 87. viestipataljoona perustettiin Kölnissä 1. marraskuuta ja 193. krenatoorirykmentin II pataljoona liitettiin 146. rykmenttiin III pataljoonana. Joulukuussa 214. panssaripataljoona nimettiin 9. panssarirykmentin I pataljoonaksi ja 40. erillinen panssaripataljoona liitettiin divisioonaan 9. panssarirykmentin II pataljoonaksi. Tammikuussa 1943 perustettiin 9. panssarirykmentin esikunta ja maaliskuussa perustettiin 87. panssarintorjuntapataljoona. Moottorpyötäpataljoona muutettiin 7. huhtikuuta 25. panssaritiedustelupataljoonaksi. Divisioonaan liitettiin 15. toukokuuta 147. panssarikrenatöörirykmentti, johon alun perin kuului ainoastaan esikunta ja yksi pataljoona (aiempi III/146. panssarikrenatöörirykmentti). Toukokuun lopulla divisioonaan liitettiin 91. panssaritykistöpatteristo (91. kenttätykistöpatteristo) ja uudet Wehrkeis XI:n perustamat II ja III patteristo.

title: Haukipudas

text: 1960-luvun alueliitoksissa Haukipudas menetti ison osan alueestaan ja asukkaistaan Oulun kaupungille. Kuivasjärven kylä liitettiin Ouluun vuoden 1961 alussa. Kuivasjärvellä oli tuolloin noin 700 asukasta. Haukiputaan ja Oulun rajalle Pateniemen sahan ympäristöön oli kasvanut teollisuusyhdyskunta. Pateniemen asukkaista noin 2 000 allekirjoitti keväällä 1963 kirjeen, jossa ehdotettiin Herukkaojan eteläpuolisen alueen liittämistä Ouluun. Haukiputaan kunta ja Oulun kaupunki neuvottelivat yhteisymmärryksessä Pateniemen alueen liittämisestä sopimuksen, jossa Oulu muun muassa suostui ottamaan vastatakseen kolmasosan Haukiputaan kunnan veloista ja sijoittamaan liitosalueen työntekijät kaupungin palvelukseen. Valtioneuvoston päätöksellä Pateniemen alue liitettiin Ouluun 1. tammikuuta 1965. Kun Oulujoen kunta 1965 lakkautettiin, liitettiin osa Korvenkylästä ja Oulunsuusta Haukiputaaseen.

title: Suur-Oulu

text:
Ylikiiminki jätti aloitteen kuntaliitoksesta syyskuussa 2005, joka sitten johti Ylikiimingin ja Oulun yhdistymispäätökseen. Ylikiiminki liittyi Ouluun vuoden 2009 alussa.
Haukipudas ja Yli-Ii aloittivat vuonna 2007 kuntaliitosselvitykset Oulun kanssa.

title: Sepe

text: Sepe-pelastushelikopteritoimintaa Oulussa ja Oulun seudulla järjestettiin kokeiluna vuosina 1993 ja 1994. Ympärivuorokautinen toiminta aloitettiin vuonna 1995, ja juhannuksena 1999 toimintaan liitettiin myös maayksikkö. Vuodesta 2006 lääkintätoiminta siirtyi OYS:n ensihoidon vastuuyksikölle.

title: Yli-Ii (kaupunginosa)

text: Yli-Ii on Oulussa Yli-Iin suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Se muodostettiin vuoden 2013 alussa Oulun kuntaliitoksen yhteydessä. Kaupunginosa rajoittuu Pahkalan ja Tannilan kaupunginosiin.

title: Luettelo jääkäreistä R

text: Riekki palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina 2. Krenatöörirykmentistä muodostetussa Viipurin vartiopataljoonan 2. komppaniassa, josta hänet siirrettiin 18. elokuuta 1918 alkaen Hämeen vartiopataljoonan 1. komppaniaan ja edelleen 9. lokakuuta 1918 alkaen Lapin II rajavartiopataljoonan 7. komppaniaan. Lapin II rajavartiopataljoonasta hänet siirrettiin tammikuussa 1919 Itämeren jalkaväkirykmentti l:een, josta muodostettiin myöhemmin Porin rykmentti. Hänet sijoitettiin rykmentissä I pataljoonan konekiväärikomppaniaan. Riekki erosi armeijasta 3. joulukuuta 1919 ja työskenteli sen jälkeen koneenkäyttäjänä Oulussa ja Kemissä muun muassa Veitsiluoto Oy:n palveluksessa. Hän suoritti vuonna 1925 Oulussa alikonemestaritutkinnon. Riekki osallistui talvisotaan väestönsuojelutehtävissä Veitsiluodossa. Hänet haudattiin Ouluun. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 4. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk. , Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki.

title: Oulun historia

text: Ouluun perustettiin 1864 merikoulu. Samana vuonna aloitti toimintansa myös kauppakoulu. Triviaalikoulu muuttui 1800-luvulla yläalkeiskouluksi ja siihen liitettiin lukio. Tunnettu Oulu suomalainen yksityislyseo aloitti toimintansa 1872 ja se muuttui Oulun lyseoksi 1883. Suomen kolmas suomenkielinen sanomalehti Oulun Wiikko-Sanomia ilmestyi Oulussa 1829–1869 ja sen jälkeen merkittävimmäksi lehdeksi tuli 1877–1949 ilmestynyt Kaiku. Elias Lönnrotin Mehiläinen alkoi ilmestyä 1836.

text: Oulun yliopiston tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 2014, kun Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta jakaantui kolmeen eri teknillistieteelliseen tiedekuntaan: teknilliseen tiedekuntaan, arkkitehtuurin tiedekuntaan sekä tieto- ja sähkötekniikan tiedekuntaan. Sähkötekniikan osasto perustettiin yliopiston teknilliseen tiedekuntaan vuonna 1965 samaan aikaan konetekniikan osaston kanssa. Sähkötekniikan osasto suuntautui ensimmäisen professorinsa Juhani Oksmanin johdolla elektroniikkaan ja radiotekniikkaan. Ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri perustettiin vuonna 1985 ja langatonta tietoliikennetekniikkaa on tiedekunnassa tutkittu vuodesta 1986 asti. Tietotekniikan professuuri tiedekuntaan perustettiin vuonna 1990. Vuoden 2014 uudelleenjärjestelyn yhteydessä tiedekuntaan liitettiin tietojenkäsittelytieteiden laitos luonnontieteellisestä tiedekunnasta.

title: Opettajaseminaari

text: Seminaarit kouluttivat kansakoulunopettajia peruskoulujärjestelmän tuloon saakka. Tällöin opettajankoulutus katsottiin tarpeelliseksi yliopistollistaa. Se toteutettiin perustamalla vuonna 1974 kasvatustieteelliset tiedekunnat Helsingin, Turun, Tampereen ja Oulun yliopistoihin. Samalla Hämeenlinnan seminaari liitettiin Tampereen, Rauman seminaari Turun ja Kajaanin seminaari Oulun yliopistoon. Jyväskylässä oli kasvatustieteellinen tiedekunta jo ennestään. Ruotsinkielisestä opettajankoulutuksesta vastaamaan perustettiin Åbo Akademin alaisuuteen Vaasaan Pedagogiska fakulteten. Seminaarit ja aineenopettajakoulutuksesta vastanneet normaalikoulut (Vaasassa Vasa Övningsskola) liitettiin uusiin tiedekuntiin opettajankoulutuslaitoksina. Heinolan seminaari lakkautettiin, ja sen tiloihin sijoitettiin opettajien täydennyskoulutuskeskus. Joensuuhun siirretty Sortavalan seminaari toimi pohjana Joensuun yliopistolle. Rovaniemen opettajankoulutuslaitos ei toiminut missään vaiheessa seminaarina, vaan se perustettiin samassa muutosvaiheessa Oulun yliopiston sivupisteeksi. Vuonna 1979 laitoksesta tuli Lapin yliopisto.

title: Pohjois-Pohjanmaan historia

text: Ouluun syntyi 1931 Toppilan Oy selluloosatehdas ja 1936 Oulu Oy selluloosatehdas. Edellinen liitettiin 1973 Kajaani Oy ja lakkautettiin kannattomana 1985. Oulu Oy puolestaan siirtyi 1986 Veitsiluoto Oy. Enso-Gutzeit omisti puolet Veitsiluodosta ja vuonna 1996 muodostettiin Enso Oy. Enso Oy fuusioitiin ruotsalaisen Stora-yhtymän kanssa nykyiseksi Stora Enso Oyj vuonna 1998. Kemianteollisuus alkoi Pohjois-Pohjanmaalla 1952, jolloin perustettiin Typpi Oy, myöh. Kemiran Oulun tehtaat. Todellinen teollisuusjätti on Rautaruukki, joka aloitti toimintansa Saloisissa, nykyisessä Raahessa 1964. Se on laajentanut toimintaansa sen jälkeen mm. Ouluun, Pulkkilaan, Oulaisiin, Ylivieskaan.

title: Oulun kaupunginvaltuusto

text: Vuonna 1946 toimeenpantiin valtioneuvoston määräyksestä uudet kunnallisvaalit Oulun kaupungissa ja Oulujoen kunnassa. Ne katsottiin tarpeellisiksi, koska Oulunsuun alue liitettiin kaupunkiin ja uusilla vaaleilla haluttiin saada kumpaankin kuntaan oikeudenmukainen kuva muuttuneista poliittisista voimasuhteista.

title: Oulu II

text: "Warma" sai myöhemmin uudeksi nimekseen "Oulu II" siirtyessään Oulu Osakeyhtiön omistukseen. Talvisodan aikana alus upposi Reposaaren edustalla. Se nostettiin keväällä 1940 ja kunnostettiin täydellisesti Porin konepajalla seuraavana talvena.

title: Antiikin Epeiros

text: Aiakidesta seurasi kuninkaana Alketas II ja tätä hänen poikansa Pyrrhos vuonna 306 eaa. Pyrrhos nousi Epeiroksen kuninkaista maineikkaimmaksi ja nosti valtakunnan suurimpaan kukoistukseensa. Hän siirsi valtakunnan pääkaupungin Passaronista Ambrakiaan, joka liitettiin ensimmäistä kertaa Epeiroksen kuninkaiden vallan alle. Pyrrhos avusti Italian kreikkalaisia tekemällä sotaretken Suur-Kreikkaan ja Sisiliaan roomalaisia ja karthagolaisia vastaan, mutta joutui lopulta vetäytymään. Pyrrhosta seurasi kuninkaana tämän poika Aleksanteri II vuonna 272 eaa. ja tätä hänen poikansa Pyrrhos II ja Ptolemaios. Laajimillaan Epeiroksen valtaan kuului alue nykyisen Albanian keskiosista Akarnaniaan saakka.

title: Yli-Ii

text: Yli-Ii sijaitsee Iijoen rannalla, jolla on iso sivujoki Siuruanjoki. Yli-Iin kunta on perustettu vuonna 1924, jolloin se erotettiin Iistä. Kuntien väkiluvut tosin laskettiin yhteen vielä vuoteen 1932 asti. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä ihmistä[1] ja sen pinta-ala on km2, josta km2 on vesistöjä[2]. Väestötiheys oli Expression error: Unrecognized punctuation character "[". asukasta/km2. Viime vuosina Yli-Iin väkiluku on kasvanut pikkuhiljaa johtuen Oulun läheisyydestä. Yli-Iin keskustasta on matkaa Ouluun noin 47 kilometriä.

title: Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri

text: Vaalipiiriin kuuluneet kunnat olivat Alatornio, Haukipudas, Ii, Karunki, Kemi, Kemijärvi, Kemin maalaiskunta, Kiiminki, Kolari, Kuivaniemi, Kuolajärvi (vuodesta 1936 Salla), Kuusamo, Pello, Posio, Pudasjärvi, Ranua, Rovaniemi, Rovaniemen maalaiskunta, Simo, Taivalkoski, Tervola, Tornio, Yli-Ii, Ylikiiminki ja Ylitornio. Lapin läänin vaalipiiriin siirtyivät vuonna 1938 Alatornio, Karunki, Kemi, Kemijärvi, Kemin maalaiskunta, Kolari, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi, Rovaniemen maalaiskunta, Salla, Tervola, Tornio ja Ylitornio. Oulun läänin vaalipiiriin sijoittuivat Haukipudas, Ii, Kiiminki, Kuivaniemi, Kuusamo, Pudasjärvi, Simo, Taivalkoski, Yli-Ii ja Ylikiiminki.

title: Oulun historia

text: Ylikiimingin kunta liitettiin Ouluun vuoden 2009 alussa. Suuri liitos tapahtui vuoden 2013 alussa, kun Ouluun liitettiin ympäröivistä kunnista Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo sekä Yli-Ii. Oulun pinta-ala kasvoi tällöin 3 113,04 km² ja asukasluvuksi tuli 191 000. Liitoksen edellä oli Suur-Ouluun suunniteltu liitettäväksi eräitä muitakin kuntia, mikä ei kuitenkaan toteutunut.


query: Mitä proteiinisynteesi tarkoittaa?

title: Proteiinisynteesi

text: Proteiinisynteesi on biologinen prosessi, jolla solu valmistaa aminohapoista proteiineja. Sen perustana on geenin emäsjärjestys, joka transkription ja translaation sekä mahdollisen lisämuokkauksen kautta tuottaa toimivan proteiinin. Solujen proteiinisynteesi tapahtuu ribosomien avulla.

title: Proteiinisynteesi

text: Proteiinin jatkokäsittely jatkuu vielä solulimakalvostossa ja Golgin laitteessa. Proteiini saavuttaa lopullisen muotonsa. Ja mikäli solu ei tarvitse sitä itse, solu pakkaa sen kalvorakkulaan ja antaa sen eksosytoosin kautta toisille soluille.

title: Silmukointi

text: Useimmat korkeimpien eukaryoottien geeneistä ovat DNA:ssa epäjatkuvina. Eksoneiden, joiden sekvenssi määrää proteiinien rakenteen, välissä on introneita, jotka poistetaan ennen proteiinisynteesiä. Proteiinisynteesi alkaa kuitenkin koko geenin – eksoneiden ja introneiden – transkriptiolla esi-mRNA:ksi.

title: RNA

text: Proteiinisynteesi RNA-polymeraasi Ribotsyymi Spiegelmanin hirviö

title: Translaatio (biologia)

text: Translaatiossa lähetti-RNA:n nukleotidien järjestys käännetään geneettisen koodin mukaisesti polypeptidiketjun aminohappojärjestykseksi. Tätä varten lähetti-RNA kuljetetaan solulimassa sijaitsevan ribosomin luo. Jos tuotettava proteiini on kalvoproteiini, solun sisäisen kalvojärjestelmän osa tai solusta ulos eritettävä proteiini kuten hormoni, ribosomi kiinnittyy solulimakalvostoon tai tumakotelon ulkoseinään. Muuten proteiinisynteesi jatkuu vapaana solulimassa olevassa ribosomissa.

title: Proteiinisynteesi

text: Ribosomin pinnalla siirtäjä-RNA-molekyylien paikalle kuljettamat aminohapot liitetään toisiinsa peptidisidoksilla pitkäksi ketjuksi, jonka järjestyksen määrää lähetti-RNA:n emäsjärjestys. Tämä perustuu kolmen peräkkäisen emäksen ryhmiin, tripletteihin eli kodoneihin, joita kutakin vastaa tietty aminohappo. Proteiinisynteesin aloituskohtaa merkitsee oma kodoni, joka koodaa myös metioniini-aminohapon liittämistä ketjuun. Ribosomi lopettaa polypeptidiketjun muodostamisen kohdattuaan yhden kolmesta lopetuskodonista.

title: Neuroni

text: Sooma on hermosolun runko-osa, risteymäkohta neuronin haarakkeiden eli dendriittien (tuojahaarake) ja aksonin (viejähaarake) välillä. Solun tuma sijaitsee soomassa ja siellä tapahtuu suurin osa solun toiminnoista, kuten proteiinisynteesi.

title: Proteiinisynteesi

text: Transkriptio tarkoittaa lähetti-RNA-molekyylin valmistamista solun tumassa. Entsyymi nimeltä RNA-polymeraasi avaa DNA-ketjun kaksoiskierteen halutun geenin kohdalta ja aloittaa matkan DNA-juostetta pitkin. Edetessään RNA-polymeraasi syntetisoi yksijuosteisen lähetti-RNA-molekyylin käyttäen muottinaan DNA:ta.

title: Ribosomi

text: Ribosomi on kaikissa soluissa tavattava pieni soluelin, jossa proteiinisynteesi tapahtuu. Proteiinisynteesissä solun geenistä otetaan ensin kopio RNA-muotoon. Tätä kopiota sanotaan lähetti-RNA:ksi. Lähetti-RNA:n sisältö koodataan ribosomin pinnalla muun muassa siirtäjä-RNA-molekyylien avulla aminohappoketjuksi, polypeptidiksi eli proteiiniksi.

title: Alfa-amanitiini

text: Alfa-amanitiinin myrkyllisyys johtuu siitä, että se kiinnittyy RNA-polymeraasi II -entsyymiin ja toimii sen inhibiittorina eli estää entsyymin toiminnan. Entsyymin toiminan estyessä myöskään proteiinisynteesi ei kykene tapahtumaan ja tuloksena on vaurioituneita soluja. Alfa-amanitiinin LD arvo on 0,1 mg/kg.

title: Proteiinisynteesi

text: Valmista lähetti-RNA:ta muokataan ennen seuraavaa vaihetta, translaatiota[1]. Sen päihin lisätään nukleotidisekvenssit, jotka suojaavat sitä solun RNA:ta hajottavilta mekanismeilta. Myös eukaryoottisoluille ominainen lähetti-RNA:n silmukointi tapahtuu tässä vaiheessa.

title: DNA

text: Geenissä sarja DNA:n nukleotideja muodostaa ohjeen proteiinin valmistamiseen. Eukaryooteilla proteiinisynteesi alkaa tumassa, jossa DNA:n transkriptio tapahtuu. Transkriptiossa kaksoiskierre avautuu helikaasi-entsyymin avulla ja DNA:sta kopioituu lähetti-RNA, mRNA, joka on peilikuva alkuperäiselle geenille. Transkriptiota ohjaavat useat transkriptiofaktorit, jotka säätelevät geenien kopiointia mRNA:ksi. Lähetti-RNA kulkee tumakalvon läpi tumahuokosten kautta solulimaan. Ennen kuin proteiinisynteesi alkaa, tapahtuu eukaryooteilla mRNA:n silmukointi eli pujonta. Silmukointi tarkoittaa intronien poistamista geenin koodaavien osien, eksonien välistä. Silmukointi voi tapahtua monella tavalla: joskus jokin introneista voidaan jättää silmukoimatta tai jokin eksoneista voidaan silmukoida pois kypsästä mRNA:sta. Vaihtoehtoisen silmukoinnin avulla yhdestä geenistä saadaan useita erilaisia proteiineja.

title: Amrubisiini

text: Muiden antrasykliinien tavoin amrubisiinin teho syöpälääkkeenä perustuu toposiosmeraasi II-entsyymin estoon. Tällöin muun muassa syöpäsolujen DNA:n vaurioiden korjaaminen, RNA:n synteesi ja proteiinisynteesi estyvät. Lääke rekisteröitiin Japanissa keuhkosyövän hoitoon vuonna 2002 ja sitä tutkitaan Yhdysvalloissa hyväksyttäväksi harvinaislääkkeeksi keuhkosyövän hoitoon. Yhdisteen syöpäsoluja tuhoavat omianisuudet ovat voimakkaampia kuin useiden muiden antrasykliinien. Amrubisiinin lisäksi myös sen metaboliitti amrubisinoli (CHNO) on lääkeaineena aktiivinen.

title: Adenovirukset

text:
Adenovirukset ovat "Adenoviridae"-heimoon kuuluvia viruksia, jotka elävät sekä ihmisessä että eläimissä. Ne ovat saaneet nimensä kitarisojen eli adenoidien mukaan, joista virus on ensimmäisenä eristetty. Adenovirus on vaipaton DNA-virus, joka on halkaisijaltaan noin 82 nanometriä. Viruksen DNA replikoidaan sen infektoiman solun tumassa, ja proteiinisynteesi tapahtuu solulimassa. Syntetisoidut proteiinit kuljetetaan tumaan, jossa virus kootaan.
Adenovirus kestää happamia ja emäksisiä olosuhteita, joten se säilyy ehjänä ruuansulatuskanavassa, jätevedessä ja uima-altaissa.

title: Ribosomi

text: Ribosomi on sille tyypillisestä proteiinista ja RNA:sta koostuva pieni soluelin, jonka pinnalla proteiinisynteesi tapahtuu. Kun monta ribosomia lukee samaa lähetti-RNA:ta, syntyy polysomi. Ribosomi koostuu pienemmistä alayksiköistä. Bakteerien, arkeonien ja tumallisten solujen ribosomit ovat rakenteeltaan hieman erilaisia. RNA lienee ribosomin tärkein osa. Ribosomin toiminta on tarkkaa ja nopeaa, ja vaatii paljon energiaa.

title: Sytosoli

text: Sytosoli on soluliman nestemäinen osa, joka täyttää hieman yli puolet solun tilavuudesta. Se sisältää entsyymejä ja muita proteiineja sekä niitä koodaavia lähetti-RNA-molekyylejä. Lisäksi sytosoli sisältää ioneja ja aineenvaihduntaan osallistuvia orgaanisia molekyylejä, esimerkiksi aineenvaihduntatuotteita ja koentsyymejä. Monet kemialliset reaktiot, kuten proteiinisynteesi ja glykolyysi, tapahtuvat sytosolissa.

title: Soluelin

text: Solun aineenvaihdunta ja muu sisäinen toiminta kuten DNA:n kahdentuminen, RNA:n lähettämä viestintä sekä proteiinisynteesi tapahtuvat soluelimissä ja solulimassa. Lisäksi soluelimillä on erilaisia tehtäviä mikrobien torjunnassa sekä immuunijärjestelmän ylläpidossa.

title: Bakteriofagi

text: Fagit, kuten useat eukaryoottien virukset, kokoontuvat spontaanisti osasistaan. Tämä on luultavasti mahdollista korkeasti symmetrisen, mutta kuitenkin melko yksinkertaisen rakenteen ansiosta. Riittää, että solun proteiinisynteesi kaapataan tuottamaan fagin osasia, jotka sitten kokoontuvat itsestään uusiksi fageiksi (kts. fagien elämänsykli alla).

title: Proteiinisynteesi

text: Luokka:Molekyylibiologia Luokka:Proteiinit Luokka:Kemiallinen synteesi Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

title: Idarubisiini

text: Idarubisiini interkalatoituu muiden antrasykliinien tavoin DNA:n kaksoiskierteen väliin. Yhdiste estää topoisomeraasi I:n toimintaa, minkä seurauksena syöpäsolujen DNA:n vaurioiden korjaaminen, RNA:n synteesi ja proteiinisynteesi estyvät. Elimistössä siitä muodostuu maksassa idarubisinolia, joka on myös lääkeaineena aktiivinen. Ainetta voidaan käyttää yhdessä sytarabiinin ja tioguaniinin kanssa. Idarubisiinia voidaan käyttää muun muassa leukemian, lymfoomien ja pitkälle edenneen rintasyövän hoidossa. Monista muista poiketen idarubisiini voidaan annostella myös tablettina laskimoon annettavan infuusion lisäksi.

title: Proteiinisynteesi

text: Muita mahdollisia muutoksia valmistuvaan proteiiniin ovat esimerkiksi rikkisiltojen muodostuminen ketjun aminohappojen välille, hiilihydraatti-, lipidi- tai fosfaattiosien liittäminen, muutaman aminohapon poisto tai jopa ketjun entsymaattinen katkaisu (kuten insuliini-hormonin muodostuksessa).

title: Doksisykliini

text: Doksisykliini on tetrasykliiniryhmään kuuluva antibiootti. Tetrasykliinit kilpailevat solun 30s-ribosomeilla tRNA:n kanssa kiinnittymisestä. Bakteerien proteiinisynteesi estyy, kun riittävä lääkeainepitoisuus saavutetaan.

title: Klaritromysiini

text: Klaritromysiini sitoutuu muiden makrolidiantibioottien tavoin bakteerien ribosomien suureen 50S-alayksikköön. Sitoutumisen seurauksena ribosomin toiminta ja proteiinisynteesi inhiboituu. Tämän vuoksi bakteerisolut eivät kykene tuottamaan tarvitsemiaan polypeptideja ja kuolevat. Ihmisen elimistössä klaritromysiini metaboloituu maksassa. Metaboliittina muodostuva (R)-14-hydroksiklaritromysiini on myös tehokas antibiootti. Klaritromysiini on muiden makrolidien tavoin CYP3A4-entsyymin inhibiittori.

title: Solu

text: Solulima, eli sytoplasma käsittää kaiken solukalvon ja tuman väliin jäävän perusaineen sekä soluelimet eli -organellit. Solulimassa on runsaasti proteiineja ja RNA:ta. Proteiinisynteesi tapahtuu soluliman ribosomeissa.

title: Tyroksiini

text: Tyroksiini nopeuttaa elimistön perusaineenvaihduntaa. Ilman sitä proteiinisynteesi ja entsymaattiset reaktiot eivät toimisi eivätkä mitokondriot tuottaisi energiaa. Tyroksiini muun muassa kiihdyttää rasvojen palamista mitokondrion beetaoksidaatiossa. Tyroksiini lisää ravintoaineiden imeytymistä suolistossa. Tyroksiini herkistää katekoliamiineille, kuten adrenaliinille.

title: Proteiinisynteesi

text: Translaation jälkeen proteiini ei yleensä ole vielä sellaisenaan toimintakelpoinen. Polypeptidiketju on alkanut jo translaation aikana kiertyä proteiinin toiminnan kannalta ratkaisevaan sekundaari- ja tertiaarirakenteeseen. Toiset proteiinit, ns. kaitsijaproteiinit, voivat auttaa tässä.

title: Sooma (solubiologia)

text: Sooma eli solukeskus eli perikaryon on neuronin runko-osa (läpimitta 4-200 μm), jossa sijaitsee neuronin tuma ja suuri osa muista soluelimistä. Soomasta lähtevät neuronin tuojahaarakkeet eli dendriitit ja viejähaarake eli aksoni. Neuronin proteiinisynteesi tapahtuu soomassa. Hermosolujen soomia on ainoastaan keskushermoston harmaassa aineessa ja keskushermoston ulkopuolisissa hermosolmukkeissa eli ganglioissa. Muualla on vain aksonien muodostamia hermosyitä.

title: Proteiinisynteesi

title: Kiraalisuus

text: Periaatteessa elämä olisi voinut myös kehittyä sellaiseen muotoon, jossa olisi vain L- ja vain D-aminohapoista koostuvia proteiineja yhtä aikaa läsnä eliön rakenteissa. Tämä aiheuttaa kuitenkin ongelmia esimerkiksi RNA:n synteesissä, joka on elämälle välttämätön tapahtuma (katso proteiinisynteesi). RNA:n valmistuessa tietyistä nukleiinihappojen enantiomeereistä, voi ketjuun liittyä vahingossa vastakkaisia enantiomeerejä, jotka pysäyttävät RNA-synteesin ennenaikaisesti.[16]

title: Dikloraani

text: Dikloraani on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuotiimiin kuten metanoliin, asetoniin ja kloroformiin. Dikloraanin sienten kasvua estävä ominaisuus perustuu siihen, että yhdiste estää ribosomin ja RNA:n välisen kompleksin muodostumisen ja sitä kautta myös proteiinisynteesi estyy. Se on tehokas muun muassa "Botrytis"-, "Monilinia"-, "Rhizopus"-, "Sclerotina"- ja "Sclerotium"-sukujen homeita vastaan.


query: Mikä on Intian kansallislaulu?

title: Jana-Gana-Mana

text: Jana-Gana-Mana on Intian kansallislaulu. Se käsittää ensimmäisen säkeistön Nobel-palkitun Rabindranath Tagoren bengalinkielisestä runosta. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran 27. joulukuuta 1911. Se valittiin kansallislauluksi vuonna 1950.[1]

title: Mauritiuksen lippu

text: Mauritiuksen lippu on Mauritiuksen tunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin virallisesti käyttöön 12. maaliskuuta 1968. Lippu on jaettu vaakasuunnassa neljään yhtä suureen raitaan. Lipun värit symboloivat itsenäisyyden vuoksi vuodatettua verta (punainen), Intian valtamerta (sininen), itsenäisyyttä (keltainen) ja maan kasvillisuutta (vihreä).

title: God Defend New Zealand

text: God Defend New Zealand (”Jumala varjelkoon Uutta-Seelantia”) on toinen Uuden-Seelannin kansallislauluista. Toinen maan kansallislaulu on Ison-Britannian ja Kansainyhteisön kansallislaulu ”God Save the Queen”. Vaikka kummankin kansallislaulun status on yhtäläinen, ”God Defend New Zealand” on Uudessa-Seelannissa yleisesti tunnetumpi.

title: Iši biladi

text: Iši biladi (عيشي بلادي, "Eläköön kotimaani") on Arabiemiraattien kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Arif al-Šaikh Abdullah al-Hasan, jonka sanoitus valittiin aiemmin tekstittömän hymnin sanoiksi kilpailun jälkeen vuonna 1996. Laulun melodia on ollut Arabiemiraattien kansallislauluna jo vuodesta 1971. Kyseessä on fanfaaria muistuttava hymni, jonka on säveltänyt Mohammed Abdel Wahab. Hän on säveltänyt myös Tunisian kansallislaulun Humat al-hima ja Libyan kansallislaulun Libya, Libya, Libya.

title: Limba noastră

text: Limba noastră (”Meidän kielemme”) on Moldovan kansallislaulu vuodesta 1994. Tätä ennen, maan itsenäistymisestä vuonna 1991, sen kansallislauluna oli Deșteaptă-te, române!, joka on myös Romanian kansallislaulu.

title: Heil dir, Hannover

text: Heil dir, Hannover () oli Hannoverin vaaliruhtinaskunnan, myöhemmin Hannoverin kuningaskunnan kansallislaulu. Kuten monet 1600- ja 1700-lukujen hallitsijat, myös Ison-Britannian ja Hannoverin Yrjö I pyysi Georg Friedrich Händelia säveltämään kansallislaulun. Händelin sävellys pysyi Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kansallislauluna valtioiden personaaliunionin päättymisen jälkeenkin vuonna 1837. Myös monet muut Saksan keisarikunnan valtiot valitsivat tämän sävelen kansallislaulukseen. "Heil dir, Hannover" oli muun muassa Oldenburgin suurherttuakunnan sekä Baijerin ja Preussin kuningaskuntien kansallislauluna. Vuoden 1871 jälkeen siitä tuli Saksan keisarikunnan kansallislaulu sanoituksilla "Heil dir im Siegerkranz".

title: Vande Mataram

text: Vandē Mātaram on Intian kansallinen laulu, jonka aseman virallisena kansallislauluna otti Jana Gana Mana. Vandē Mātaram on Bankim Chandra Chatterjeen säveltämä vuonna 1876 ja se ilmestyi ensi kertaa hänen kirjassaan "Anandamatha" vuonna 1882. Brittihallinnon aikana "Vandē Mātaram" oli itsenäisyysmielenosoittajien suosima slogan.

title: Libya, Libya, Libya

text: Libya, Libya, Libya (tunnettu myös nimellä Ya Beladi, ”Oi, isänmaani!”) on Libyan kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Mohammed Abdel Wahab, joka on säveltänyt myös Tunisian kansallislaulun Humat al-himan ja Yhdistyneiden arabiemiraattien kansallislaulun Iši biladi sekä sovittanut Egyptin kansallislaulun Biladi, Biladi, Biladi. Laulun on sanoittanut Al Bashir Al Arebi. Libya, Libya, Libya otettiin maan kansallislauluksi sen itsenäistyessä Italiasta vuonna 1951. Muammar Gaddafin syrjäytettyä maata hallinneen kuningas Idris I:n vuonna 1968 maan uudeksi kansallislauluksi valittiin egyptiläinen marssi Allahu Akbar vuonna 1969. Vuoden 2011 levottomuuksien jälkeen maata hallitseva siirtymäajan kansallinen neuvosto otti uudelleen käyttöön maan aikaisemman kansallislaulun.

title: Bengalin kieli

text: Bengali on Bangladeshin virallinen ja kansallinen kieli sekä yksi Intian tunnustamasta 23 kansallisesta kielestä. Se on Länsi-Bengalin osavaltion virallinen kieli ja virallinen yhdessä toisten kielten kanssa Tripuran osavaltiossa, eteläisen Assamin joissakin piirikunnissa sekä Andamaanien ja Nikobaarien liittovaltion territoriolla. Bengalin puhujat muodostavat enemmistöt Neilsaaren ja Havelocksaaren väestöistä. Se on myös yksi Assamin virallisista kielistä: osavaltiossa on kolme pääosin sylhetin kieltä puhuvaa piirikuntaa, Silchar, Karimganj ja Hailakandi. Sekä Intian että Bangladeshin kansallislaulut kirjoitti bengaliksi Rabindranath Tagore.

title: Tšetšenian tasavallan kansallislaulu

text: Tšetšenian tasavallan kansallislaulu on Venäjän federaatioon kuuluvan Tšetšenian tasavallan kansallislaulu. Sen on sanoittanut Khodži-Akhmed Kadyrov ja säveltänyt Umar Beksultanov.

title: Tautiška giesmė

text: Tautiška giesmė (”Kansallislaulu”) on Liettuan kansallislaulu. Sen kirjoitti vuonna 1898 tohtori Vincas Kudirka. Laulusta tuli itsenäistyneen Liettuan kansallislaulu vuonna 1919. Kun Liettua liitettiin osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1940 laulu poistettiin käytössä, kunnes kansallismieliset liettualaiset alkoivat käyttää sitä neuvostovaltaa vastustavissa mielenosoituksissaan 1980-luvun lopulla. Liettuan itsenäistyttyä uudelleen vuonna 1991 laulusta tuli uudestaan maan kansallislaulu.

title: Druk tsendhen

text: Druk tsendhen ("Ukkoslohikäärmeen valtakunta) on Bhutanin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt Aku Tongmi ja sen on sanoittanut Dasho Gyaldun Thinley. Laulu otettiin käyttöön 1953. Tongmi toimi Bhutanin kuninkaallisen sotilassoittokunnan kapellimestarina, kun maan yhtäkkiä havaittiin olevan kansallislaulun tarpeessa Intian pääministeri Nehrun vierailun aattona. Tongmi laati maalle hymnin bhutanilaisen kansanlaulun "Thri nyampa med pa pemai thri" ("Muuttumaton lootusvaltaistuin") pohjalta, nojaten myös intialaisiin ja brittiläisiin hymneihin. Laulun melodiaa on muutettu kahdesti, kummallakin kerralla toimessa olivat Tongmin seuraajat kapellimestareina. Alun perin laulussa oli 12 säettä, mutta vuonna 1964 kuninkaan sihteeri lyhensi sen nykyiseen muotoonsa kuusisäkeiseksi.

title: Humat ad-Diyar

text: Humat ad-Diyar ("Isänmaan vartijat") on Syyrian kansallislaulu. Sen on sanoittanut Khalil Mardam Bey (1895-1959) ja säveltäneet Mohammad ja Ahmad Salim Flaifel. He ovat säveltäneet myös Irakin nykyisen kansallislaulun Mawtini ja Palestiinan kansallislaulun Biladi, samoin kuin monta muuta Lähi-idässä suosittua sävellystä. Homat el Diyarista tuli Syyrian kansallislaulu vuonna 1936. Maan yhdistyttyä Egyptin kanssa Yhdistyneeksi arabitasavallaksi vuonna 1958, maan kansallislauluksi tuli Homat el Doyarin ja tuolloisen Egyptin kansallislaulun yhdistelmä. Kun Yhdistynyt arabitasavalta hajosi jo vuonna 1960, palasi Syyria takaisin vanhaan kansallislauluunsa.

title: Amerika Samoa

text: Amerika Samoa on Amerikan Samoan alueellinen kansallislaulu. Amerikan Samoa on Yhdysvaltain territoria Polynesiassa Tyynellä valtamerellä. Alueen virallinen kansallislaulu on siten Yhdysvaltain kansallislaulu The Star-Spangled Banner, mutta sillä on kuitenkin myös oma kansallislaulu, samoankielinen "Amerika Samoa". Laulun on säveltänyt Napoleon Andrew Tuiteleleapaga, ja sen on sanoittanut Mariota Tiumalu Tuiasosopo. Laulu otettiin virallisesti käyttöön 1950.

title: Qolobaa Calankeed

text: Qolobaa Calankeed on Somalian liittotasavallan kansallislaulu. Sen sanoitti sekä sävelsi Abdullahi Qarshe. Vaikka kansallislaulua "Soomaaliyeey toosoo" käytetään usein kansallislauluna, on Somalian virallinen kansallislaulu silti "Qoloba Calenkeed".

title: Kansallislaulu

text: Kansallislaulu on kansallista yhteistuntoa ilmentävä, tietyissä virallisissa ja juhlatilaisuuksissa esitettävä laulu. Joissain maissa kansallislaulu on vahvistettu lainsäädännöllä. Toisten maiden, esimerkiksi Suomen, lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan se perustuu käytäntöön. Kansallislaulu on monella sellaisellakin kansakunnalla, jolla ei ole omaa valtiota.

title: Amar Sonar Bangla

text: Amar Sonar Bangla ("Kultainen Bengalini") on Bangladeshin kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut maailmankuulu runoilija Rabindranath Tagore vuonna 1906. Hän sävelsi ja sanoitti myös Intian kansallislaulun. Väliaikainen hallitus julisteti laulun Bangladeshin kansallislauluksi maan itsenäistyttyä vuonna 1971, ja päätös vahvistettiin 13. tammikuuta 1971. Perustuslain mukaan vain laulun 10 ensimmäistä säettä ovat kansallislaulun asemassa. Englantilaisen käännöksen on laatinut Syed Ali Ahsan.

title: Nad Tatrou sa blýska

text: Nad Tatrou sa blýska (Tatralla salamoi) on Slovakian kansallislaulu. Laulu syntyi vuonna 1844, kun joukko Bratislavan evankelis-luterilaisen lyseon oppilaita osoitti mieltään Levočan kaupungissa erään slovakialaisen patriootin maastakarkotusta vastaan. Laulun sanoitti Janko Matúška levottomuuksien aikaan 1844, mutta sen sävel on otettu slovakialaisesta kansallislausta "Kopala studienku". Laulusta tuli suosittu vuosien 1848/49 levottomuuksien aikaan. Mielenkiintoista kylläkin, ensimmäinen painettu versio julkaistiin vasta 1851. Vuonna 1920 laulun ensimmäisestä säkeistöstä tuli vastamuodostetun Tšekkoslovakian kansallislaulun osa. Se soitettiin välittömästi tšekkien kansallislaulun "Kde domov můj" jälkeen. Slovakian ollessa itsenäinen valtio vuosina 1939-1945, sen kansallislauluna oli panslaavilainen hymni "Hej, sloveni" sen alkuperäisessä, slovakiankielisessä muodossa "Hej, slováci". Vuonna 1945 Tšekkoslovakian yhtenäisyyden palautuessa maan kansallislaulu palautettiin ennalleen. Kun Slovakia itsenäistyi uudelleen vuonna 1993, tuli "Nad tatrou sa blýskan" kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä maan virallinen kansallislaulu.

title: Maamme

text: Vaikka Maamme-laulu on vakiintunut Suomen kansallislauluksi, sen asemasta on silti syntynyt välillä keskustelua. Kansallislaulua on ehdotettu vaihdettavaksi, ja toisaalta Maamme-laulun asema on haluttu laillistaa. Eduskunnassa on tehty lakialoite sekä Maamme-laulun että Finlandian asettamisesta viralliseksi kansallishymniksi. Finlandian valitsemisesta kansallislauluksi tehtiin vuonna 2014 myös kansalaisaloite. Vaihtamisen syyksi on esitetty sitä, että Maamme-laulun säveltäjä on saksalainen Fredrik Pacius ja samaa sävellystä käytetään myös Viron kansallislaulussa "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". On myös väitetty, että laulu on vahvistettu Viron kansallislauluksi ennen kuin se vakiinnutti asemansa Suomessa. Viron parlamentti käsitteli kyllä asiaa vuonna 1922, mutta se ei ole sitä missään vaiheessa virallistanut. Maamme-laulun tavoin myös "Mu isamaa" on noussut asemaansa kansallislauluna kansan keskuudessa. Lisäksi musiikintutkija Erkki Salmenhaaran mukaan Paciusta voi syntyperästään huolimatta pitää suomalaisena säveltäjänä. Hän saapui Suomeen helmikuussa 1836, omaksui nopeasti suomalaiset aatevirtaukset ja pyrkimykset ja alkoi rakentaa maan musiikkielämää.

title: Himno Nacional de Chile

text: Himno Nacional de Chile, joka tunnetaan myös nimillä Canción Nacional ("kansallislaulu"), Puro, Chile, es tu cielo azulado ("Chile, sinun syvän sininen taivaasi on puhdas") ja Dulce Patria, recibe los votos on Chilen kansallislaulu. Laulu on tyypillinen esimerkki latinalaisamerikkalaisesta oopperatyylisestä kansallislaulusta. Laulussa on kaiken kaikkiaan kuusi säkeistöä, mutta vain sen viidettä säkeistöä ja kuoron laulamaa kertosäettä pidetään virallisena kansallislauluna.

title: Kansallislaulu

text: Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta.

title: Komin tasavallan kansallislaulu

text: Komin tasavallan kansallislaulu on Venäjän federaation Komin tasavallan virallinen kansallislaulu. Sen sävelkulku pohjautuu Viktor Savinin säveltämään ja Mihail Gertsmanin sovittamaan lauluun "Haukan pesä" () vuodelta 2001. Kansallislaulu hyväksyttiin käyttöön 4. heinäkuuta 2006 annetulla lailla.

title: Forged from the Love of Liberty

text:
Forged from the Love of Liberty ("Taottu rakkaudesta vapauteen") on Trinidad ja Tobagon kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Patrick Castagne (1916–2000) alun alkaen lyhytikäisen Länsi-Intian liittovaltion (1958–1962) kansallislauluksi. Kun Trinidad ja Tobago itsenäistyi 1962, se valitsi Castagnen laulun omaksi kansallislaulukseen.
Sanat

title: Deutschlandlied

text: Valtakunnanpresidentti, sosiaalidemokraatti Friedrich Ebert halusi edistää eri poliittisten ryhmien välistä yhteistyötä ja sovintoa, joten hän julisti Deutschlandliedin Weimarin tasavallan viralliseksi kansallislauluksi vuonna 1922. Vasemmisto arvosteli uutta kansallislaulua, mikä lisäsi laulun suosiota nationalistisissa ja völkisch-piireissä. Kansallissosialistien valtakaudella Adolf Hitler määritteli Deutschlandliedin kaikista pyhimmäksi kansallislauluksi saksalaisille. Laulu pysyi kolmannessa valtakunnassa virallisena kansallislauluna, mutta ”Horst-Wessel-Lied” nostettiin sen rinnalle. Kansallissosialistisessa Saksassa Deutschlandlied esitettiin melko lailla kaikissa virallisissa yhteyksissä. Se soitettiin radiossa jokaisena päivänä lähetyksen päättyessä. Vuonna 1941 vietettiin laulun satavuotisjuhlavuotta ja sen kunniaksi julkaistiin viisi kirjaa. Kirjoissa ei mainittu, että Ebert oli julistanut laulun kansallislauluksi – useimmat niistä väittivät, että sen olisi tehnyt Paul von Hindenburg.[1]

title: Eurooppa (kansallislaulu)

text: 12. maaliskuuta 2008 julistettiin avoin sävellyskilpailu uudesta kansallislaulusta. Laulun valitsemista varten maan hallitus nimesi komission, jonka jäseninä toimivat maan kaikkien puolueiden puheenjohtajat. 5. kesäkuuta 2008 komissio ilmoitti valinneensa maan uudeksi kansallislauluksi kosovolaisen säveltäjän Mendi Mengjiqin sävellyksen "Eurooppa". 11. kesäkuuta 2008 Kosovon parlamentti hyväksyi sävellyksen virallisesti maan kansallislauluksi 72 äänellä viittätoista vastaan, viiden pidättäytyessä äänestyksestä. Virallisesti sävelmästä tuli maan kansallislaulu 15. kesäkuuta 2008, jolloin maan uusi perustuslaki astui voimaan.

title: Baškortostanin kansallislaulu

text: Baškortostanin kansallislaulu on yksi Baškortostanin tasavallan virallisista valtiollisista tunnuksista. Baškortostanin kansallislaulu otettiin käyttöön 12. lokakuuta 1993, jolloin laki tasavallan kansallislaulusta hyväksyttiin. Samana päivänä hyväksyttiin myös laki Baškortostanin vaakunasta. Baškortostanin kansallislaulun juhlallisen sävelmän on säveltänyt Farit Idrisov ja sävelmän nimi on "Tasavalta".

title: Nigeria, We Hail Thee

text: Nigeria, We Hail Thee () on Nigerian entinen kansallislaulu. Kyseistä kansallislaulua käytettiin maan itsenäistymisestä vuonna 1960 vuoteen 1978. Nigerian nykyinen kansallislaulu "Arise O Compatriots, Nigeria’s Call Obey" otettiin käyttöön vuonna 1978, korvaten kansallislaulun "Nigeria, We Hail Thee".

title: Mauritanian kansallislaulu

text: Mauritanian kansallislaulu perustuu runoilija Baba Ould Cheikhin 1800-luvun lopulla kirjoittamaan arabialaiseen runoon, jossa hän kuvailee tuon ajan arabiheimojen hajaannusta ja sen aiheuttamia ongelmia. Mauritanian itsenäistyttyä maan presidentti kohotti Cheikhin runon kansallislauluksi ja pyysi Ranskan yleisradion sinfoniaorkesterin johtajaa Tolia Nikiprovetskia valitsemaan runolle sävelen. Nikiprovetski laati vanhojen mauritanialaisten kansanlaulujen pohjalta uuden sovituksen, josta tuli Mauritanian kansallislaulun erikoislaatuinen sävel. Cheikhin runo on kirjoitettu fatchou-runomitalla, mikä tekee siitä hyvin vaikean laulaa. Tämän takia kansallislaulua lauletaan harvoin, ja useissa lähdeteoksissa väitetäänkin virheellisesti, että laulu olisi tekstitön.

title: Rabindranath Tagore

text:
Tagore opiskeli Englannissa, muttei suorittanut siellä tutkintoa. Hänet lyötiin Englannissa ritariksi vuonna 1915, mutta hän peruutti ritariutensa pari vuotta myöhemmin protestiksi brittien Intian-politiikkaa vastaan.
Tagoren teoksiin kuuluu runoja, romaaneja, esseitä, novelleja ja matkakertomuksia. Hän kirjoitti ja sävelsi myös useita lauluja, muun muassa Intian kansallislaulun.

title: Deutschlandlied

text: Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä viranomaiset kielsivät Deutschlandliedin välittömästi. Britannian miehitysvyöhykkeellä laulun julkinen esittäminen kiellettiin elokuussa 1945. Saksan demokraattisen tasavallan kansallislauluksi otettiin ”Auferstanden aus Ruinen”, mutta Länsi-Saksan liittopäivät käsitteli jo vuonna 1949 Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi. Liittopäivien enemmistö hylkäsi laulun aseman kansallislauluna. Perustuslain mukaisesti tämänkaltainen asia siirtyi liittopresidentin päätettäväksi. Presidentti Theodor Heuss vastusti Deutschlandliedin julistamista kansallislauluksi, kun taas liittokansleri Konrad Adenauer kannatti sitä. Kansallislaulusta syntyi kiista, jonka aikana virallisissa yhteyksissä yritettiin käyttää useita muitakin lauluja. Heuss toivoi, että ”Hymne an Deutschland” (sanoittanut Rudolf Alexander Schröder, säveltänyt Hermann Reutter) olisi vakiintunut kansallislauluksi, ja se soitettiin hänen uudenvuodenaattona 1950 pitämän radiopuheen päätteeksi. Norddeutscher Rundfunk yritti ajaa kappaletta ”Ich hab' mich ergeben” kansallislaulun asemaan. Talviolympialaisissa 1952 Länsi-Saksan tunnuksena toimi ”Oodi ilolle”. Mikään näistä ei kuitenkaan vakiintunut kansallislauluksi, ja oikeisto kannatti Deutschlandliediä.[1]


query: Mihin Kamajoki laskee?

title: Kama

text: Kama saa alkunsa Udmurtian pohjoisimmasta osasta, Kaman ylängöltä, josta se virtaa aluksi pohjoiseen Kirovin alueelle, kääntyy sitten itään, virtaa Permin Komin halki Permin alueelle ja kääntyy etelään. Sitten se virtaa Udmurtian kaakkoisosan halki Baškirian rajalle ja virtaa rajaa seuraillen lounaaseen Tatarstanin puolelle. Tatarstanin halki virrattuaan se laskee Volgaan Tatarstanin länsiosassa.[2]

title: Lamminjärvi (Eura)

text: Järveen laskee useita pieniä ojia, mutta Luottiilahteen laskee kaksi isompaa ojaa. Pohjoisesta Luottinkallion takaa laskee joitakin pelto- ja suo-ojia ja lounaasta laskee Särkijärvestä lähtevä ja 400 metriä pitkä oja. Limaniitun pelloilta laskee pitempi oja, joka tuo vettä Mestilän pelloilta ja Ämmäjärvestä.

title: Mahnalanselän alue

text: Mahnalanselän lähialueelta laskee Kirkkojärvi-Mahnalanselkään useita ojia. Etelässä laskee lännestä Jokisjärveen Järvenjärven ja Pannokakon lyhyt ja yhteinen laskuoja. Vastarannalle Linnavuoren läpi laskee Hietaanoja, joka kokoaa muun muassa Kakkurinlammin, Pieni-Tappurin ja Iso-Tappurin vedet. Länteen työntyvän Alhonselän lahteen laskee Juojärven lyhyt laskuoja. Enonselän läntiseen lahteen lähes samaan kohtaan laskevat Jänninjärvi omaa ojaansa myöten ja Vastajärvenojaa myöten Jylhäjärvi, Tilkkusjärvi ja Vastajärvi. Pieni Telijärvi laskee Kirkkojärven eteläosaan lyhyellä ojalla ja sen vastarannalle laskee Raimonjärvi. Hieman pohjoiseen, mutta Laitilansalmen eteläpuolelle, laskee Hanhijärven, Pikku Samelusjärven ja Samelusjärven yhteinen oja. Järveen laskevat muutkin ojat, mutta laajojen valuma-alueidensä takia ne muodostavat itsenäiset valuma-alueensa.

title: Vanajaveden alaosan alue

text: Vanaveden alaosaan laskee myös muita toisen jakovaiheen valuma-alueita. Lempäälän keskustaajaman Kuokkalankosken yläpuolelle Moisioon laskee pohjoisesta Moisionjoki, joka on Moisionjoen valuma-alueen (35.24) laskujoki. Tämän lähelle Ahtialanjärveen laskee idästä Myllyoja, joka on Myllyojan valuma-alueen (35.25) laskujoki. Jumuseen laskee Viialan keskustaajaman läpi Tarpianjoki, joka on Tarpianjoen valuma-alueen (35.28) laskujoki. Kohnonselkään laskee Nahkialanjoki, joka on Lontilanjoen valuma-alueen (35.27) laskujoki. Rautunselän eteläpuolelle laskee Oikkolanjoki, joka on Oikolanjoen valuma-alueen (35.26) laskujoki.

title: Sipsiönjärven valuma-alue

text: Valuma-alueensa suurimman järven Pääjärven laskujoki on Pääjoki, joka laskee Sipsiöjärveen. Pääjärvi johdattaa kaikki valuma-alueensa vedet Pääjokeen. Siihen laskee etelästä yksinäinen Päälampi. Lännestä siihen laskee pitkä oja, joka juoksee Pääjärvenperän peltojen läpi. Peltojen pohjoispuolella sijaitsee Lepolampi, josta laskee oja tähän pelto-ojaan. Lepolammen kautta laskevat myös pienten lampien, kuten Heinälammen, Pikkulammen ja Kalatonlammen, vedet. Pääjärven pohjoispäähän laskee pitkä ja koko matkaltaan suora Silmästeenoja, joka virtaa lähes suoraan pohjoisesta etelään. Se kokoaa loput valuma-alueensa vedet yhteen uomaan. Mikäli luetellaan alueen järvet lähtien liikkeelle Silmästeenojan alajuoksulta, yhtyy siihen ensimmäiseksi vasemmalta Tölli-Kivijärvi, johon laskee vuorostaan pohjoisesta Pikkulampi. Tölli-Kivijärven laskuoja lähtee aluksi järvestä etelään ja mutkittelee 3,6 kilometriä ensin Haapaportaannevan, sitten Isonevan läpi, kääntyy Rapakonperällä länteen ja laskee Silmästen kohdalla Simästeenojaan. Toinen laskuoja yhtyy Silmästeenojaan oikealta eli lännestä. Se on Ylinen Lehmilammen ja umpeenruohottuneen Metsä-Heinälammen yhteinen laskuoja. Vajaa kilometri ylempänä siihen yhtyy Norrilammen lyhyt laskuoja. Silmästeenojan lähdejärvi on Alinen Kivijärvi, joka on uoman läpivirtausjärvi ja sen eteläpäähän laskee idästä toinen Kalatonlampi. Alisesta Kivijärvestä koilliseen sijaitsee vielä kolmas Kalatonlampi, joka on laskuojaton suolampi. Pohjoisesta Aliseen Kivijärveen laskee pääuoman jatkeena Hörskönjärven yli puoli kilometriä pitkä laskuoja. Hörskonjärveen laskee monet suo-ojat sekä idästä Nuuskulammen laskuoja. Seuraava järvi on 1,2 kilometriä pohjoisessa sijaitseva Kaitajärvi, joka kuuluu lopuksi lueteltaviin valuma-alueensa latvajärviin. Kaitajärven laskuojaan yhtyy Isonevan kautta juoksevan neljän Kolmikaksoislammien yhteinen laskuoja. Kaitajärven pohjoispäähän laskee molempien Kaksoislampien yhtenen laskuoja.

title: Oksjärvi (Tammela)

text: Järven pinta-ala on 303 hehtaaria ja sen pituus on 2,6 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Siihen laskee ojia eri suo- ja peltomailta. Peltojen vesiä laskee muun muassa Hangaslahteen ja Sammaleenlahteen. Ojia laskee myös Korkeanäyräänsuolta, Saarisuolta, Laihansuolta, Kotamäensuolta ja Isoltasuolta. Hangaslahteen laskee Kelhunlammin ja Maailmanlammin yhteinen laskuoja ja Nikuniemen viereen laskee Laihanlammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla Jokisuunlahdessa, josta saa alkuunsa 4 kilometriä pitkä Oksjoki, joka laskee Pehkijärveen.

title: Joukamojärvi

text: Joukamojärven länsipäähän Taivalperän Vaajalampeen laskee Marjolampi, johon vuorostaan laskee Pikku Marjolampi. Järven itäpäähän laskee Kuurna, joka ulottuu rajalle asti. Kortesalmen vastarantaan laskevat Putikkalampi ja Pikku-Kopatti Iso-Kopatin kautta. Noin neljä kilometriä pitkä Pöllöjärvi laskee myllypuroa myöten Taivalperän lahdensuuhun. Pöllöjärven kautta laskevat myös Mustalampi ja Lautakankaanlampi. Suoraan järveen laskee omia laskuojia myöten pienet Hannonlampi, Takkulampi, Lehtolampi, Kangaslampi, Jussinlampi, Patolampi, johon laskee myös Matalalampi, ja edelleen Kyynärälampi ja Ruokolampi.

title: Hyvikkälänjoen valuma-alue

text: Alaosan alue alkaa Kaartjärvellä Kaartjoen luusuasta ja loppuu joen suuhun Haapajärveen. Kaartjärven jälkeen joki virtaa Kaartlammin läpi ja alempana se meanderoi voimakkaasti kulkiessaan alaspäin. Kun se alittaa kantatien 54, saapuu se Topenon kylään, missä joen nimenä käytetään myös Topenonjoki ja Ourajoki. Ourajoen nimisenä se laskee Torhoon, mihin laskee myös Heinijoki, joka on Heinäjoen valuma-alueen (35.888) laskujoki. Torho laskee välittömästi seuraavaan järveen Lairoon, mihin laskee Ootanjoki, joka on Ruokojoen valuma-alueen (35.889) laskujoen alaosa. Lairoon laskee myös viereinen järvi Kyynäröinen. Joki laskee Lairosta Kaartjoken ja laskee seuraavaksi Paloniitunjärveen ja sitten heti perään Korvenalustanjärveen. Paloniitunjärveen laskee suoraan Vattianlammi. Joen viimeinen osuus päättyykin Haapajärveen.

title: Udmurtit

text: Muinaispermiläisen kansan, josta nykyiset udmurtit ja komit polveutuvat, asuinalue on käsittänyt Vjatka- ja Kamajokien välisen alueen nykyisen Udmurtian ja Kirovin alueen alueella ja on ulottunut näiden eteläpuolella todennäköisesti Volgalle asti. Todennäköisesti bolgaarien saapuminen Volgan keskijuoksulle noin vuoden 700 paikkeilla sai aikaan liikehdintää alueen kansoissa. Tuolloin nykyisten komien esi-isät alkoivat siirtyä kohti pohjoista. Udmurttien esi-isien asuinalueet kuuluivat bolgaarien hallitsemaan Bolgarian valtioon.

title: Sarapulin piiri

text: Sarapulin piiri sijaitsee Udmurtian kaakkoisosassa. Se rajoittuu kaakossa Kambarkan, etelässä Karakulinon, lännessä Kijasovon ja Malaja Purgan sekä pohjoisessa Zavjalovon piireihin, idässä Permin aluepiiriin ja lounaassa Tatarstaniin. Pinta-alasta 26 % on metsää. Seudun läpi virtaa Kamajoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve, hiekka, sora ja savi.

title: Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Avijärven kautta Lahijärveen joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

title: Lavajärven valuma-alue

text: Valuma-alueen keskusjärvi on Lavajärvi, jonka laskujoki on Lavajoki. Järveen laskee 13 pikkujärveä joko suoraan tai toisen järven kautta. Eräät järvet laskevat Lavajärveen Ruonanjoen kautta. Kurkosjärvi, joka laskee Lavajärveen etelästä, tuo laskuojassaan myös Vähä Kivijärven ja Iso Kivijärven vedet. Sorvajärvi laskee Lavajärveen idästä. Sorvajärveen laske kaksi laskuojaa. Pohjoisesta laskee Pikku Oksajärven ja Iso Oksjärven laskuoja ja idästä laskee Sammattijärven ja Särkijärven laskuoja. Ahvenusjärvi laskee Lavajärveen idästäpäin omaa laskuojaa myöten. Loput valuma-alueen järvistä laskevat suoraan Ruonanjokeen. Näitä ovat Karhelammi, Virojärvi,Kiuaslammi ja Riihijärvi.

title: Teuronjoki (Tammela)

text: Kyläsillanjoki laskee Kylänlammista, johon vuorostaan laskee Keskinen Salakkajokea myöten. Keskiseen laskee vesiä kahta kautta. Läntisestä suunnasta laskevat siihen ketjussa Kaukasenviidanlammi, Kaakkolammi ja Koverojärvi. Pohjoisesta laskevat kaikki muut järvet. Ensimmäinen on Ylimmäinen, johon laskee sivulta pieni Pikku Ylimmäinen. Ylimmäiseen laskee 5 kilometriä pitkä Pörrösaarenjoki, joka on Kanalammin laskujoki. Kanalammiin laskee vuorostaan Kivitokeenojaa myöten suurempi Kanajärvi. Pörrösaarenjokeen yhtyvät matkan varrella idästä päin Tuomistonlammin ja Pikku Kaukasenviidanlammin yhteinen laskuoja sekä lännestä päin Lahnalammi. Kanalammiin laskee luoteesta päin ketjussa Kortelammi ja Verikäs. Lopuksi, Kanajärveen laskevat luoteen suunnasta pieni Siirtolammi ja sitten ketjussa sen vierestä Jouhilammi ja Kotalammi.

title: Oikolanjoen valuma-alue

text: Valuma-alueen laskujoki on Oikolanjoki, joka saa alkuunsa valuma-alueen pääjärvestä Äimäjärvestä. Oikolanjoki virtaa laajan peltoaukean läpi ja laskee Saarioisjärveen ennen Vanajavettä. Saarioisjärvi on ollut aikoinaan lahti, jonka lahdensuu oli nykyistä leveämpi. Äimänjärvi muodostaa oman alueensa keskusjärven, johon laskee pieniä ojia lähinnä jäven eteläpuolelta. Idästä järveen laskee Savijoki, joka on Alisen Savijärven, Ylisen Savijärven ja pienen Kuivajärvi yhteinen laskuoja. Äimäjärven eteläosan Myllyojanlahteen laskee Myllyoja, joka on laajojen soiden kuivatusoja ja pienen suolammen Ohralanlammen laskuoja. Äimäjärven luoteispäähän laskee Totunojaa myöten Myllyojan valuma-alueen vedet. Myllyojan pääjärvi on Keihäsjärvi, joka kerää alueen vedet. Keihäsjärven länsirantaan laskee oja, joka on sekä Karvojalammen että Takalammin laskuoja. Keihäsjärven etelärantaan laskee Murhalamminoja, joka on Murhalammin ja Leinamonjärven laskuoja.

title: Kyrösjärven alue

text: Viljakkalanselän järvialtaaseen laskee Tavinoja, jonka valuma-alue kuvaillaan tarkemmin alla. Luonaiskulmassa olevaan Parvilahteen laskee Kaihtonjärven laskuoja. Samaan lahteen laskee myös Hirvijärvi. Harhalanlammi laskee Paskolammiin, joka laskee Viljakkalanselän Aronlahteen.

title: Keurusselkä

text: Järvi saa pääosan vedestään Tarhianjoen alueelta (35.63), jonka pinta-ala on 534 km². Sen laskujoki Tarhianjoki laskee Tarhian lahteen Keuruun koillispuolelle. Pienempiä yläpuolisia valuma-alueita ovat vielä Asunnanjärven valuma-alue (35.68), joka laskee idästä Pohjoisjärvestä Hoskarinjokea myöten Riitalahteen, ja suuremmista alueista viimeiseksi Kupanjoen valuma-alue (35.66), joka laskee Kupanjokea pitkin pohjoispään Kivilahteen. Keurusselän alueen (35.66) sisällä Keurusselkään laskevat vielä Ukonselän lähialue (35.622), joka laskee Kolhonsalmea pitkin Keurusselän Kaijanselkään, Hepolammen valuma-alue (35.625), joka laskee Hepolammen (64 ha) kautta Sikoselän Mustalahteen, Suojoen valuma-alue (35.626), jonka laskujoki Suojoki laskee Keuruun pohjoispuolelle Suolahdenjärven lahteen, Elämäistenjoen valuma-alue (35.627), jonka laskujoki Elämäistenjoki hakee vetensä Jukojärvestä ja Ruokosjärvestä ja laskee Riitalahteen, Ukonjoen valuma-alue (35.628), jonka laskujoki laskee Roosinpohjassa Roukonselän Kaakkolahteen, ja viimeiseksi, Kareispuron valuma-alue (35.629), jonka laskuoja Karkeispuro laskee Karkeisesta Häkkiskylässä Tiirinlahteen. Muut laskuojat sisältyvät Keurusselän lähialueeseen (35.621).

title: Kyrösjärven alue

text: Tiellistenjärvi laskee kilometrin pituista ojaa myöten Roikanselkään Penijoenlahden suun tuntumaan. Penijoenlahteen laskee vuorostaan Kylänlampi, jolla on 600 metriä pitkä laskuoja. Penijoenlahden pohjukkaan laskee Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alueen (35.527) laskujoki, joka kuvataan tarkemmin alla. Samaan suistoon laskee idän suunnalta Penijoki, joka on Alisen Penijärven laskujoki. Järveen laskee vuorostaan Ylinen Penijärvi. Myös Raattaansuonoja laskee Penijoenlahteen idästä. Noin 2,4 kilometriä yläjouksulle päin ojaan yhdistyy kaksi ojanhaaraa, joista pohjoishaaran kautta laskevat Luhdikas, Pitkäjärvi ja Sahrikas ja etelähaaraa myöten Liinalampi.

title: Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

title: Kourajärvi (Suodenniemi)

text: "Kourajokeen" laskee "Kalaportaanojaa" myöten Kankaanjärvi ja "Vehkojaa" myöten laskee Kourajärveen Alinen Vehkajärvi, Ylinen Vehkajärvi ja Kiivana. Itärannan ainoa laskuoja Kourajärveen tulee Paisjärvestä. "Kirkko-oja" on Suodenjärven laskuoja, joka laskee Kirkkojärveen. Suodenjärvi on bifurkaatiojärvi ja se laskee myös länteen. Samaan lahteen laskee myös Valkijärvi. Taajaman läpi Kirkkojärveen laskevat Ylinen Laisjärvi ja Alinen Laisjärvi. Koivuniemenjärveen laskee kaksi suurta ojaa ja joki. Toinen oja on Jyrmysjärven laskuoja toinen tuo vedet "Hyynilänkankaalta". Valuma-alueeltaan suurin tulojoki on pohjoisesta laskeva "Leppijoki".

title: Mommilanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Järven vedenpinta on säännöstelyn takia samalla korkeudella kuin alempana olevilla Haminanjoella ja Ansionjärvella. Järveen laskee 12 jokea tai ojaa. Pohjoispäähän laskee Luhdanjoki, jonka nimi on Arrankorven jälkeen Lapinjoki. Mommilan kirkon viereen järven koillisrantaan laskee Pätilänjoki. Sillä on yläjuoksulla muitakin nimiä: Laihajoki, Kärpänjoki ja Kortajoki. Järven kaakkoisrantaan laskee Teuronjoki, joka laskee Pääjärvestä Hämeenkosken läpi. Muita laskuojia ovat Myllyoja ja Kolkanoja. Mommilanjärven oma laskujoki lähtee etelään Soidanlahdesta, jossa se laajenee sillan jälkeen Haminanjoeksi (myös "Haminanvuolle" ) ja joka kapenee uudestaan Niittyniemessä laskiessaan Ansionjärveen. Siitä laskee eteenpäin Puujoki, joka Kernaalanjärven jälkeen laskee Hiidenjokena Vanajaveteen.

title: Avijärvi (Hämeenlinna)

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

title: Vanajaveden alaosan alue

text: Alueen pienemmät järvet sijaitsevat pohjoisessa. Vallonoja laskee Kärjenniemenselän perälle Yrjölänlahteen. Ennen Vanajavettä, joki käy Vallonjärvessä, joka on kuin kuroutunut lähti lyhyellä laskujoella. Vallonoja laskee etelästä Sääksmäeltä ja lähes Ritvalasta asti, jossa sen nimi on Arranoja. Puolivälin alapuolella sijaitsee Viuhanjärvi, joka sivuitse oja virtaa. Järvi laskee ojaan lyhyttä laskuojaa myöten. Toisen järvialueen laskuoja laskee Kärjenniemenselän perälle Savilahteen. Sinne laskee Nevenoja, joka tulee sinne luoteesta. Nevenoja on Iso Savijärven laskuoja. Vähä Savijärvi laskee Iso Savijärveen lyhyttä suo-ojaa myöten.

title: Menzelinsk

text:
Menzelinskin kaupunki toimii piirin Menzelinskin keskuksena. Kaupungissa asui 16 476 ja koko piirissä 29 359 henkeä (2010). Vuonna 1989 väestöstä oli venäläisiä 49,3 prosenttia ja tataareja 46,8 prosenttia.
Menzelinsk perustettiin Menzelja- ja Kamajokien yhtymäkohtaan vuonna 1586. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1781.

title: Kezin piiri

text: Kezin piiri sijaitsee Udmurtian koillisosassa. Se rajoittuu etelässä Debjosyn, lounaassa Igran ja lännessä ja luoteessa Balezinon piireihin sekä koillisessa ja idässä Permin aluepiiriin. Pinta-alasta noin 60 % on metsää. Seutu kuuluu Ylä-Kaman ylänköön. Sieltä saa alkunsa Kamajoki. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kalkkikivi, savi, turve ja mineraalivärit.

title: Belaja

text: Belaja saa alkunsa Baškortostanissa Uralvuoriston eteläosassa, Iremel-massiivin itäpuolelta. Se virtaa aluksi lounaaseen ja muuttaa sitten suuntansa pohjoiseen Kumertaun pohjoispuolella. Se laskee muiden muassa Salavatin, Sterlitamakin ja Ufan suurkaupunkien läpi. Ufassa jokeen yhtyvät Ufajoen ja Djoman vedet. Joki jatkaa juoksuaan luoteeseen vahvasti meanderoiden ja laskee Kamajokeen padottuun Nižnekamskin tekojärveen Baškortostanin ja Tatarstanin rajalla.

title: Iso-Löytäne

text: Järvi on Västilänjoen valuma-alueen pääjärvi, johon laskee sen lähiympäristöstä viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niitä, ja joitakin pienempiä, ovat Pirttijärvi (5 ha), joka laskee kakkoispään Kotolahteen, Kiikanjärvi (5 ha), joka laskee Sammalisen lahteen, pieni Lampistenjärvi, joka laskee itäpuolen Santtulahteen, Kolmisoppinen (3 ha), joka laskee saman lahden pohjoisosaan Kekälepohjaan, pieni Hanhijärvi, joka laskee Karpalepohjaan, Vuorijärvi (2 ha), jolla ei kartan mukaan ole laskuojaa.

title: Permin aluepiiri

text: Kamajoki yhdistää aluepiirin Euroopan-puoleisen Venäjän vesiliikennejärjestelmään. Tärkeimmät jokisatamat ovat Permissä, Levšinossa, Tšaikovskissa ja Bereznikissä. Permin ja Tšaikovskin välillä on kesäaikaan säännöllistä matkustajaliikennettä. Jokireittien pituus aluepiirissä on 1519 kilometriä.

title: Kuivasjärven valuma-alue

text: Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi.

title: Koskuenjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa. Koillisesta päin laskee järveen ojitetun suon sekä Kaakkolammin laskuoja. Pohjoispäähän laskee pitkä metsäoja ja sen viereen laskee luoteesta päin vieläkin pitempi metsäoja. Se alkaa Iso-Saparosta, joka laskee ensin Kesku-Saparoon, virtaa Vähä-Saparon läpi ja laskee sitten 1,1 kilometrin päässä Koskuenjärveen. Vähä-Saparossa tulevat mukaan vielä eteläisen ojitetun Ruohosuon vedet. Kauempaa idästä virtaa Koukkujärven laskuoja Ruohosuon läpi ja laskee järveen samaa ojaa myöten kuin edelliset järvet. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Säynäjärveen, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Pappilanselkään.

title: Räikälänjoen valuma-alue

text: Räikälänjoen alaosan yläjuoksun nimi on Jokilanjoki, joka alkaa Pikku-Munakkaasta ja laskee Suojärveen. Siitä jatkaa Koskenjoki, joka on ensin leveä Koskenjoen järvi ja sitten joki. Se laskee Viralanjärveen. Alaosan alajuoksu on nimeltään Räikälänjoki. Se alkaa Kuotolanjärvestä ja se laskee Kernaalanjärveen. Metsässä sijaitseva [Lähdelammi]] laskee Viralanjärveen ja lähes kuivunut kosteikko Kuuslammi laskee Koskenjokeen.

title: Koljonselkä

text: Pääosa tulovirtaamasta on peräisin Leppähampaanjoen valuma-alueelta (35.75, 396 km²) ja Pääskylänjoen valuma-alueelta (35.76, 267 km²). Leppähampaanjoen valuma-alue laskee viimeisen osuutensa Kaivannanjokea myöten Laasojärven (66 ha) jälkeen Koljonselän nimikkoselkään. Pääskylänjoen valuma-alueen laskujoki Luukkaanjoki laskee Vinkiänjärvestä (16 ha) Koljonselän Huuhkaimenselkään. Tämän valuma-alueen pääjärvi on Pitkävesi (645 ha). Längelmäveden alueella Koljonselkään laskee myös kolme pienempää valuma-aluetta. Ävantäjärvestä laskee Talviaistenjoki, joka on Äväntäjärven valuma-alueen (35.724) laskujoki, laskee Harolanlahden (25 ha) kautta Lopenselkään (171 ha). Lopenselkä laskee Kaivannonsalmea pitkin Koljonselän Koistonselkään. Haapaoja, joka on Eväjärven valuma-alueen (35.723) lasku-uoma, laskee Myllyvedestä (140 ha) Jänenjärven (8 ha) kautta Säkkiin. Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki on Västilänjoki, ja se alkaa Iso-Löytäneestä (884 ha) ja laskee Löytäneenlahteen (68 ha) ja siitä ojaa myöten Koljonselän Huhkaimenselkään.