query: Missä oli Suomen ensimmäinen orpokoti?

title: Lastenkoti

text: Suomen ensimmäinen lastenkoti perustettiin vuonna 1753 Helsingin Kulosaareen.[2]

title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaa Kirkon jäsenmäärä oli v. 1944 yhteensä 6422 henkeä, joista varsinaisia jäseniä oli 2155, alaikäisiä 1709, ulkojäseniä 942 ja kannattavia jäseniä 1616. Kaarlo Waismaa haki v. 1944 lastenhoitajaa Suomen Viikkolehden ilmoituksen kautta, Tampereella Pispalassa toimivaan Toivontupa orpokotiin, jossa oli 15-20 lasta.

title: Havok

text: Alexander pääsi sairaalasta parin viikon päästä ja hänet sijoitettiin omahalaiseen orpokotiin Nebraskassa. Alexander pääsi pian ottolapseksi perheeseen. Lopetettuaan opintonsa Alexander tuli myös ensi kertaa tietoiseksi omista voimistaan.

title: Juan Antonio Bayona

text: Juan Antonio Bayona (s. 1975) on espanjalainen elokuvaohjaaja. Hän ohjasi muiden muassa musiikkivideoita jo ennen läpimurtoaan kauhuelokuvalla "Orpokoti" (2007).

title: Viktor Andro

text: Andron vanhemmat olivat tulleet Suomeen Venäjältä ja hän joutui orpokotiin äitinsä sairastuttua. Andro sai lentäjän koulutuksen ilmavoimissa mutta hän joutui erotetuksi rikottuaan lentomääräyksiä ja jouduttuaan onnettomuuteen. Andro toimi sitten muun muassa lentokonepuuseppänä Suomen Ilmailuliiton omistamalla Jämin Ilmailukoululla ja onnistui lopulta saamaan myös lentolupakirjansa takaisin.

title: Stephen Lysak

text: Lysakin veli oli John Lysak, joka myös oli olympialaisissa kilpaillut meloja. Veljesten äiti kuoli vuoden 1918 influenssapandemiassa, ja isä lähetti lapset orpokotiin. He aloittivat soutamisen Hudson-joessa kotitekoisilla veneillä.

title: Moritz Rabinowitz

text: Rabinowitz käytti yhteyksiään ja omaisuuttaan yhteisöllisesti. Jouluisin hän hankki uudet kengät orpokotien lapsille ja lähetti joululahjoja vankiloihin jaettavaksi vangeille, sekä jakoi lahjoja myös merimiesunionin ja sinisen ristin joulujuhlissa. Talvisodan sytyttyä Rabinowitz puhui Suomen tukemisen puolesta ja järjesti vaatekeräyksiä apupakettien lähettämiseksi Suomeen.

title: Orpokoti (elokuva)

text: On kulunut yhdeksän kuukautta Simónin katoamisesta, eikä häntä olla vieläkään löydetty. Laura ja hänen miehensä Carlos asuvat edelleen entisessä orpokodissa.

title: King (Tekken)

text: King epätoivoisesti halusi pelastaa ystävänsä, mutta tiesi että heidän hoitokulunsa olisivat suurenmoiset. Samaan aikaan Kingin omistama orpokoti oli vaarassa G-Corporationin sekä Mishima Zaibatsun välillä käytävän sodan takia.

title: Valedron perhe

text: Tom Valedro vanhempi () oli lordi Voldemortin isä. Valedro oli jästi. Merope Kolkko hurmasi Valedron lemmenjuomalla. Merope lopetti lemmenjuoman antamisen, sillä uskoi Tom Valedron rakastuneen tähän ja jäisi tämän luoksen, jos ei muuten niin edes syntymättömän lapsen vuoksi jolloin Valedro tajusi tämän noituuden, ja palasi vanhempiensa luokse Pikkuhirttivaaran kylään. Merope synnytti pojan, jonka nimesi Tom Lomen Valedroksi. Merope kuoli synnytyksen aiheuttamiin komplikaatioihin hiukan myöhemmin ja Voldemort joutui orpokotiin. Voldemort päätti kostaa isälleen sen, että tämä oli jättänyt heidät ja hän joutunut orpokotiin, joten hän murhasi isänsä tämän kotitalossa viidennen ja kuudennen Tylypahka-vuotensa välisenä kesänä tappaen samalla myös isovanhempansa. Voldemort teki isänsä murhalla Lomen Kolkon sormuksesta hirnyrkin jonka Dumbledore myöhemmin tuhosi kirjassa Harry Potter ja Puoliverinen prinssi.

title: Buster Martin

text: Martin syntyi Ranskassa, mutta saapui Englantiin kolmen kuukauden ikäisenä ja joutui lapsuudessaan orpokotiin. Hän kieltäytyi pitämästä vapaata työstään satavuotispäivänään. Hän kuoli huhtikuussa 2011.

title: Orpokoti (elokuva)

text: Orpokoti ("El Orfanato") on Juan Antonio Bayonan ohjaama espanjalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa on Belén Rueda, Fernando Cayo, Mabel Rivera, Roger Príncep ja Geraldine Chaplin. Elokuvan ensi-ilta oli Cannesin elokuvajuhlilla 20. toukokuuta 2007 ja se sai 14 Goya-ehdokkuutta.

title: Teetä Mussolinin kanssa

text: Mary aikoo viedä Lucan orpokotiin, mutta nähtyään millaisissa oloissa siellä eletään, hän ei raaski jättää poikaa sinne, vaan ottaa hänet luokseen asumaan. Ystäviensä avulla Mary alkaa kasvattaa Lucasta täydellistä englantilaista herrasmiestä.

title: Barokkimusiikki

text: Antonio Vivaldi oli italialaisen myöhäisbarokin merkittävimpiä ja tuotteliaimpia säveltäjiä. Hän toimi lähes neljänkymmenen vuoden ajan venetsialaisessa "Pio Ospedale della Pietà" -orpokodissa ja tarjosi erinomaista musiikkiopetusta lahjakkaille asukeille, joiden taso nousi niin korkealle että orpokoti tuli tunnetuksi taitavista viulunsoittajistaan. Orpokoti oli tarkoitettu orvoille, aviottomille tai köyhille lapsille ja toimi sisäoppilaitoksen tavoin. Vivaldin työnkuvaan kuului musiikinopetuksen ja soittimien kunnossapidon lisäksi musiikin säveltäminen orpokodin kuorolle ja orkesterille. Hän sävelsi jumalanpalvelusmusiikkia, muun muassa messuja ja oratorioita, mutta hänen teostensa pääosan muodostavat soitinteokset, erityisesti konsertot.

title: Ylä-Valtimo

text: Vuonna 1886 Ylä-Valtimon järviä laskettiin 90 senttiä, jolloin saatiin hedelmällistä rantamaata viljelyksille. Sodan jälkeen kylälle asutettiin karjalaisia siirtolaisia ja heille perustettiin Konttimäen ja Pertunjoen asutusalueet, yhteensä 27 uutta tilaa. Alkuun kylään kuulunut Sivakkajoki muotoutui Rauhalan koulunsa myötä omaksi kyläyhteisökseen. Kylälle valmistui ensimmäinen koulu v. 1926. Koululla oli 1950-luvun alussa niin paljon koululaisia, että osan piti käydä koulua tilapäisesti muualla. Kun 1957 rakennettiin uusi Ylä-Valtimon koulu, toimi vanha koulu alkuun Valtimon vanhainkodin mielisairasosastona ja myöhemmin Erähotelli-ravintola Sudenpesänä. Tiukulassa toimi orpokoti.

title: Anatoli Onoprijenko

text: Onoprijenkon ollessa lapsi hänen alkoholisti-isänsä lähetti hänet orpokotiin. Sieltä Onoprijenko siirtyi 14-vuotiaana metsänhoitokouluun, mutta lopetti koulunkäynnin vähäisen kiinnostuksen vuoksi. Onoprijenkon ensimmäinen työpaikka oli Mustaamerta risteilevällä laivalla. Siellä hän tapasi naisen, jonka kanssa sai 3 vuotta myöhemmin esikoislapsensa. Onoprijenko kuitenkin jätti perheensä melko pian lapsen syntymän jälkeen.

title: Fernando Cayo

text: Fernando Cayo (s. 22. huhtikuuta 1968) on espanjalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa "Manos a la obra" (1998–2001) ja kauhuelokuvassa "Orpokoti" (2007).

title: Lintulan luostari

text: Suomen itsenäistyminen katkaisi siteet Venäjän kirkkoon ja ortodoksinen kirkko kansallistettiin. Tässä yhteydessä venäläiset koulut suljettiin. Ensimmäinen maailmansota, Venäjän vallankumous ja Suomen vuoden 1918 sisällissota vaikeuttivat Lintulan toimintaa ja aiheuttivat ajoittain jopa nälänhätää. Luostarissa oli sisariston lisäksi orpokoti. Ongelmia aiheutti nunnien kansalaisuus. Lähes kaikilla oli Venäjän kansalaisuus. Heidän piti saada lupa opetusministeriöltä luostarissa oleskeluun. Koulun jälkeen myös orpokoti lakkautettiin ja rakennus muutettiin matkailumajaksi.

title: Onneli, Anneli ja orpolapset

text: Yhtenä kesäaamuna Onneli ja Anneli ovat menossa uimaan, kun he huomaavat laituriinsa kiinnitetyt lautan ja lautalla vieraan pojan. Poika on Pekki, joka on paennut vanhasta orpokodista. Karatessaan hän ei saanut mukaansa pikkuveljeään Timiä, ja etsiikin nyt uutta orpokotia, johon lapset on siirretty. Pekki suunnittelee ryöstöretkeä, jossa hän vapauttaisi Timin sekä muut lapset. Tytöt päättävät auttaa Pekkiä, ja kolmikko perustaa yhdessä rosvoliiton, jonka tehtävänä on pelastaa orpolapset Minna Pinnan hirmuvallasta. Rosvoliittoa ryhtyy tukemaan myös Vaaksanheimojen perhe, ja perheen poika Putti saakin pian tärkeän tehtävän. Ensimmäinen suunnitelma kuitenkin epäonnistuu, ja lasten pelastamiseksi tarvitaan muidenkin Ruusukujan asukkaiden – Tingelstiina, Tangelstiina ja Vekotiitus Vappusen sekä Urho ja Rosina Ulpukan – apua.

title: Toussaint Charbonneau

text: Kapteeni Clark otti molemmat lapset huostaansa hetkeksi aikaa St. Louisiin, koska ei pitänyt Charbonneauta sopivana kasvattajana. Vuonna 1813 Clark luovutti Jean Baptisten ja Lizetten St. Louisin orpokotiin..

title: Kissanainen

text: Selviytyäkseen Selina viettää aikaa kaduilla ennen kuin hänet saadaan kiinni ja lähetetään orpokotiin. Nuorten osastolla Selina alkaa nähdä kuinka kovaa maailma voi oikeasti olla. Maggien lapsuudesta ei ole kerrottu tarkemmin.

title: Orpokoti (elokuva)

text: Eräänä päivänä oveen kolkuttaa vanha nainen, sosiaalityöntekijäksi ilmoittautuva Benigna Escobeda, joka on kiinnostunut Simónista ja kenties uudesta hoidosta Simónin sairauteen. Myöhemmin Laura yllättää naisen yöllä hiippailemasta pihavarastosta, mutta hän pakenee.

title: Dillingham

text: Vuoden 1918 ja 1919 influenssaepidemiat jättivät vain noin 500 asukasta henkiin. Epidemian jälkeen sairaala ja orpokoti perustettiin Kanakanakiin kymmenen kilometriä etelään Dillinghamista.

title: Koulupojan päiväkirjat

text:
Tähän tarvittiin jo aikuisten apua. LyMin johdolla orpokoti perustettiinkin. Alik koulutovereineen puolestaan tarkkaili väkivaltaisia perheitä ja auttoi lapsia hakeutumaan suojaan orpokotiin.]
Anna kakkosen vaativa uskonnollisuus pakollisine virrenveisuineen ja muotokristillisine tapoineen tuntui Alikista ahdistavalta. Isä oli uskonnollisesti sallivampi kuin äitipuoli, mutta ei tarpeeksi läsnä perheen elämässä. Hän oli jatkuvasti poissa nuohous-, puhe- ja muilla matkoilla. Anna kakkosella ja hänen samassa taloudessa elävällä äidillään oli vastuu kodista ja kasvatuksesta. He eivät arvostaneet isän lailla koulutusta ja opiskelua, vaan kantoivat käytännön huolta perheen toimeentulosta. Tämän koulunkäyntiä ja lapsen ajankäyttöä kohtaan osoitetun "tyhmän" asenteen vuoksi Ali koki kodin olosuhteet painostavina, kiusaantui ja kapinoi eli käyttäytyi huonosti. Pelkästään satunnaiset kuritoimenpiteet tukistuksineen tuntuivat herkästä lapsesta kohtuuttomilta puhumattakaan ravistuksista tai lyönneistä. Konflikti oli valmis.

title: Helena Konttinen

text: Konttisen toiminnan seurauksena syntyi uukuniemeläisyydeksi kutsuttu herätysliike, jota jatkamaan perustettiin "Parikanniemen orpokotiyhdistys ry". Orpokoti toimi aluksi "Parikanniemellä", joka on nykyisin Venäjän puolella. Vuodesta 1949 lähtien orpokoti on toiminut Ristiinassa. Vuonna 1967 yhdistys muutettiin "Parikanniemisäätiöksi". Vuosittain elokuussa vietetään Parikkalassa, entisen Saaren kunnassa Orpokotijuhlia.

title: Konstantinin palatsi

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Konstantinin palatsia käytettiin Waisenhaus orpokotina. Saksan joukot vaurioittivat linnaa hyvin pahasti piirityksessä toisen maailmansodan aikana. Sen jälkeen se kunnostettiin ja otettiin N. G. Kusnetsovin meriakatemian käyttöön.

title: Lastenkoti

text: Lastenkoti (joskus myös koulukoti tai orpokoti) on valtion, kunnan tai yksityisen tahon omistama koti, jossa asuu huostaan otettuja tai avohuollon tukitoimenpiteenä sinne sijoitettuja lapsia.

title: Koulupojan päiväkirjat

text: Orpokoti syntyi ikään kuin Leikkikoulun sivutuotteena. Perheväkivalta ja alkoholismi olivat yleistä. Lapsityövoiman käyttö enemmän sääntö kuin poikkeus. Koulutyön ohessa ilmi käy muutaman toverin rankka pahoinpitely, johon leikkikoulun lapset halusivat aikuisten puuttuvan.

title: Orpokoti (elokuva)

text: Laura muuttaa poikansa Simónin ja miehensä Carlosin kanssa entiseen orpokotiin, jossa on itsekin elänyt. Talossa kuitenkin tuntuu kummittelevan, kuuluu narahduksia ja ovia sulkeutuu itsestään. Simón saa uusia mielikuvitusystäviä, joiden läsnäolo alkaa tuntua todellisemmalta. Mielikuvitusystävät ovat Lauran lapsuuden ystäviä, jotka elivät hänen kanssaan samaan aikaan orpokodissa. Kumma kyllä yksikään lapsista ei ole vanhentunut.

title: Elisabet Fjodorovna

text: Suruajan jälkeen Elisabet Fjodorovna muutti elämänsä, myi omaisuutensa ja omistautui köyhien ja kärsivien auttamiselle. Hän perusti Moskovaan Martan ja Marian naisluostarin, jonka yhteydessä oli myös sairaala ja orpokoti, ja toimi itse sen abbedissana.

title: Oskari Jalkio

text: Jalkiot pitivät yllä myös orpokotia Särkisalossa, ja vuosina 1923–1925 heillä oli "Suulanlinna"-niminen terveysparantola Suulanjärven rannalla. Jalkio oli perustamssa 1929 Viljavakka-nimistä utopiasiirtokuntaa Dominikaaniseen tasavaltaan. Jalkio muutti perheineen 1930 siirtokuntaan, mutta Helmi Jalkion kuoltua 1936 he palasivat Suomeen. Jalkio jatkoi sitten Suomessa työtään mustalaislähetyksen piirissä.


query: Mitä rajajääkärit ovat?

title: Rajajääkäri

text: Rajajääkäri (lyhenne rj) on Suomen rajavartiolaitoksen kouluttamille varusmiehille sotamiestä vastaava miehistön sotilasarvo. Rajajääkäristä seuraava ylempi sotilasarvo on korpraalin sijasta ylirajajääkäri.

title: Kainuun rajavartiosto

text:
Kainuun rajavartiosto on osa sisäasiainministeriön alaista rajavartiolaitosta. Sen pääasiallinen tehtävä on rajaturvallisuuden ylläpito entisen Oulun läänin itärajalla. Vartioitavaa rajaa on 406 kilometriä. Kainuun rajavartioston komentajana toimii eversti Mika Rytkönen. Kainuun rajavartiosto vakiintui lailla 1931.
Kainuun rajavartioston esikunta sijaitsee Kajaanissa Lehtikankaalla. Samalla alueella oli myös rajajääkärikomppania, jossa varusmiehistä koulutettiin rajajääkäreitä. Tunnetuimpia heistä lienee ollut kirjailija Timo K. Mukka. Rajajääkärikomppania lakkautettiin 1.7.2007.

title: Albert Puroma

text: Jatkosodan puhjettua hän siirtyi 12. prikaatista muodostetun 6. divisioonan Jalkaväkirykmentti 12:n (jänkäjääkärit) komentajaksi. Hänen johtamansa rykmentti oli osin asevelvollisia ja osin talvisodan veteraaneja niin sanottuja Lapin jätkiä. Hän osallistui sen komentajana taisteluihin Sallassa. Hän johti ensimmäistä hyökkäystä Sallassa tulen alla joukkojensa edestä, jolloin hänen molemmat lähettiupseerinsa kaatuivat. Myöhemmin hän osallistui rykmentin ympärille muodostetun Osasto Puroman komentajana läpimurtotaisteluun Kiestingissä ja valtaustaisteluun Louhivaarassa. Puroma marssitti keväällä vuonna 1943 komentamansa Jalkaväkirykmentti 12:sta Karhumäkeen, missä hän osallistui sotatoimiin Karhumäki–Stalinin kanava -akselilla. Viimeisenä jatkosotavuonna hänet siirrettiin panssaridivisioonan Jääkäriprikaatin komentajaksi. Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesäkuun 9. päivänä 1944, Puroma sai komentoonsa panssarintorjuntaan pikakoulutetun taisteluosasto Puroman, joka käsitti 3 100 miestä. Osasto oli taisteluvalmis 14. kesäkuuta ja osallistui Kuuterselän VT-aseman takaisin valtaukseen kenraalimajuri Aaro Pajarin komentaman 3. divisioonan apuna. Taistelu oli verisin koskaan suomalaisten käymä taistelu. Puroma osallistui vielä taisteluosastosta ja rajajääkäreistä koostuvan Jääkäriprikaatin (Taisteluryhmä Puroma) kanssa Vuosalmella 11. heinäkuuta 1944 käytyyn vastahyökkäykseen, joka pysäytti vihollisen sodan loppuun saakka.Brantberg 1999: 262.

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: Koko Pataljoonan vahvuus oli lähes 2000 miestä ja sen miehistön valtaosa oli vakinaisessa palveluksessa olevia rajavartion henkilökuntaa. Rajavartio-upseereita oli toistakymmentä, raja-aliupseereja viitisenkymmentä ja rajajääkäreitä toista sataa. Palveluksesta vapautettiin tässä vaiheessa 27 alaikäistä poikaa, jotka oli liikekannallepanossa otettu vapaaehtoisina palvelukseen.

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: 25.–26.6 välisen yön siirtyi pataljoona Panssaridivisioonalle alistettuna polkupyörämarssilla kohti erästä tämän erillissodan merkityksellisintä taistelua Talin-Ihantalaan. Viipuri oli menetetty jo 20. kesäkuuta ja rintamaan oli tullut vihollisen murtumia, joista yksi uhkasi nyt Ihantalaa. Täällä rajajääkärit mm. saksalaisten rynnäkkötykkiprikaatin ja omien Vickers-vaunujen tukemina kävivät rajua sotaa ylivoimaisen vihollisen edessä.

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: Rajajääkäreistä kootulla rajajääkäripataljoonalla oli asemasotavaiheen tehtävät tulleet tutuiksi jo koulutuksessa, rauhan aikana rajan vartioinnissa ja joillekin talvisodassa. Kuukaudet vierähtivät vuosiksi välillä aktiivisesti etulinjassa puolustaen ja välillä reservissä linnoitustöissä. Vuosi 1944 kului Tammiselkä-Sykiälä-Vaskisavotta-Lempaala -akselilla taisteluhaudoissa rajaa vartioiden, sekä reservissä monipuolisissa sotilaallisissa tehtävissä. Huomionarvoista on, että Erillinen rajajääkäripataljoona 2:n nimi vaihdettiin yleisen rajajoukkojen uudelleenjärjestelyjen kanssa Rajajääkäripataljoona 2:ksi. Käsky edellytti myös pataljoonan nuorennusta ja 4. komppanian siirtoa muualle.

title: Rajajääkäripataljoona 4

text: Suomalaisjoukot torjuivat lähinnä eversti Antero Svenssonin komentaman 7.D:n voimin neuvostojoukkojen hyökkäykset Goran taisteluissa joulukuusta 1941 tammikuuhun 1942. Vihollisen tappiot olivat noin 2 500 kaatunutta. Suomalaisten tappiot kaatuneina, haavoittuneina, kadonneina ja paleltuneina oli 1007 miestä eli noin 22% alueella olevien joukkojen kokonaisvahvuudesta. Rajajääkäripataljoona 4 tappiot Goran taistelussa oli 319 miestä eli 56% lähtövahvuudesta, joka oli 576 rajajääkäriä. Goran taistelu oli yksi jatkosodan ankarimmista taisteluista.

title: Kymmenen patruunaa

text: Romaanin tapahtumat ajoittuvat talvisodan aikaan ja tapahtumapaikkana on Suomussalmi, Raate ja Juntusranta. Kirjan päähenkilö Liimatainen on saanut käskyn pysäyttää vihollinen harvenneen joukkueensa voimalla Seppälänharjulle. Apunaan hänellä oli pohjoissuomalaisia pioneereja, kainuulaisia rajajääkäreitä.

title: Rajajääkäri

text: Rajavartiolaitos kouluttaa vuosittain pienen määrän varusmiehiä omiin kriisinajan tehtäviinsä. Rajajääkärin koulutus on verrattavissa Suomen puolustusvoimien antamaan sissi- ja tiedustelukoulutukseen. Lisäksi varusmiehille koulutetaan poikkeusolojen rajanvartioinnin perusteet. Rajajääkärikomppaniaan varusmiespalvelukseen hakeutuessa ei ole erillisiä pääsykokeita, mutta halukkuus täytyy ilmoittaa suoraan kutsunnoissa. Vaativaan koulutukseen hakeutuvilta edellytetään hyvää fyysistä kuntoa ja asennetta. Rajajääkärin tunnus on barettimerkkinä Rajavartiolaitoksen kultainen karhunpää, sekä RVL:n rintamerkki, joiden käyttöoikeus varusmiehen tulee ansaita palveluksensa aikana.

title: Sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa

text: "Ylirajajääkäri" on rajajääkärin ohella Rajavartiolaitoksessa asevelvollisuuttaan suorittavan tai naisten vapaaehtoisessa asepalveluksessa olevan sotilasarvo (Taspres asetus 637/2005 8§). Reservissä tai varareservissä oleva rajajääkäri ylennetään miehistön sotilasarvojen ylentämiskäytäntöjen mukaisesti ylirajajääkäriksi, ei korpraaliksi tai ylimatruusiksi.

title: Rajajääkäri

text: Luokka:Koulutushaarat Luokka:Sotilasarvot

title: Nina Sailo

text: Pariskunta teki yhdessä useita runonlaulajien etsintämatkoja Karjalaan, ensimmäisen vuosina 1937–1938. Vielä jatkosodan loppuvaiheessa 1943–1944 he olivat lastensa kanssa Suomen miehittämässä Vienan Karjalassa Pirttilahdessa ja Vuokkiniemellä piirtämässä ja muovailemassa kuvia paikallisista kansanihmisistä ja suomalaisista rajajääkäreistä. Tuolloin syntyi myös 1989 Immolaan pystytetty Rajamiespatsas. Kesällä 1944 he joutuivat vetäytymään pois suomalaisten joukkojen mukana. Vielä 1951–1953 he olivat Ruotsn Värmlannissa kuvaamassa metsäsuomalaisten jälkeläisiä.

title: Rajajääkäri

text: Koulutusta annetaan nykyisin kolmessa rajavartiostojen yhteydessä toimivassa komppaniassa:

title: Rajajääkäri

text: Immolan erikoisrajajääkärikomppania (kouluttaa vain erikoisrajajääkäreitä) (Raja- ja merivartiokoulu, Imatra) Onttolan rajajääkärikomppania (Pohjois-Karjalan rajavartiosto, Onttola) Ivalon rajajääkärikomppania (Lapin rajavartiosto, Ivalo)

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: 16.6. illalla saapui pataljoonan komentopaikalle divisioonasta kiireinen kuriiri, tuoden rajajääkäreille muutaman uuden ja salaperäisen uuden aseen. "Bazoga" joka nopeasti nimettiin rintamamiesten suuhun sopivammaksi "panssarikauhuksi" oli saapunut ja komentopaikalla pidettiin muutamalle panssarintorjuntamiehelle puolisen tuntia kestävä opetustilaisuus: "tuonne ammus, tuosta laukaisu ja varokaa takalieskaa". Kirjasalossa ei syntynyt kuitenkaan suuria taisteluja tässä vaiheessa, vaikka partiointia suoritettiin molemmin puolin.

title: Sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa

text: Sotamiehestä käytetään nykyään aina aselajisidonnaista arvoa, joita ovat jääkäri, tykkimies, pioneeri, viestimies, autosotamies, lentosotamies, rajajääkäri, erikoisrajajääkäri, erikoisjääkäri, rannikkojääkäri, rakuuna, ratsumies, kaartinjääkäri, panssarimies, panssarijääkäri, suojelumies, panssarihuoltomies tai merivoimien laivastojoukoissa matruusi. Suurinta osaa edellä mainituista nimistä käytetään (sotilasarvosta riippumatta) myös kuvaamaan aselajia tai koulutushaaraa. Näin ollen voidaan esimerkiksi puhua tykistökenraali Nenosesta Suomen kaikkien aikojen suuriarvoisempana tykkimiehenä tai marsalkka Mannerheimista ratsumiehenä.

title: Rajajääkäri

text: Kukin komppania on vahvuudeltaan noin 100 miestä. Kajaanin rajajääkärikomppania lakkautettiin kokonaan 5. heinäkuuta 2007 ja Ivalon rajajääkärikomppanian vahvuutta lasketaan säästösyiden vuoksi. Palvelusaika miehistöllä on 6 kuukautta ja aliupseereilla sekä reserviupseereilla 12 kuukautta. Naisia rajajääkäreiksi otetaan vuosittain 10 ja heidät koulutetaan Onttolassa.

title: Rajajääkäripataljoona 4

text: VI Armeijakunnan esikunta antoi 2. lokakuuta 7. Divisioonalle käskyn vallata sillanpää Syvärin eteläpuolelta. Rajajääkärit olivat edenneet Syvärille jo 7.9. Lotinanpellossa ja ylittivät Syvärin 17.9. edeten kohti Syvärin suuntaisesti Bulejevan, Shemenskin, Homorovitsan ja Juksovan kautta kulkevaa tietä. Tavoitteena oli mahdollistaa liikenne Podporožen ja Voznesenjan välillä. Divisioonan pääjoukkojen Syvärin ylimenoa hidasti omien joukkojen kieltäytymiset. Kahdesti pääjoukkojen hyökkäys epäonnistui joukkojen kieltäydyttyä ylittämästä Syväriä.

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: 14.–15. kesäkuuta Neuvostoliitto pääsi tunkeutumaan kiivaiden taistelujen jäljeen Kuuterselässä ja Siiranmäessä VT-asemien läpi IV AK:n lohkolla. Rajajääkärien itäisellä Kannaksella oli vielä varsin rauhallista ja edessä oli 13.6. siirto kahden ja puolen vuoden Lempaalassa olon jälkeen Raudun Maanselkään reserviin. Sodassa levon hetki on joskus kovin lyhyt, 15.6. alistettiin pataljoona kenraalimajuri Paalun komentamalle 18. Divisioonalle. Edessä oli siirto keskeneräisten VT-asemien laitteisiin Kirjasaloon etulinjaan.

title: Sotamies (Suomen puolustusvoimien sotilasarvo)

text: Sotamies (lyhenne stm.) on Suomen maa- ja ilmavoimissa alin sotilasarvo. Sotamiehet kuuluvat miehistöön. Sotamiestä vastaava arvo merivoimissa on matruusi ja Rajavartiolaitoksessa rajajääkäri. Sotamiehestä voidaan käyttää puolustushaara-, aselaji- tai joukkokohtaisia arvoja.

title: Rajajääkäri

text: Heinäkuusta 2007 lähtien Immolassa koulutetaan vuosittain yksi saapumiserä erikoisrajajääkäreitä, joiden toimintaan kuuluvat vaativat tiedustelu- ja iskuosastotehtävät. Koulutukseen haetaan erillisillä pääsykokeilla, ja kaikki hyväksytyt palvelevat 12 kuukautta, joka neljäs koulutetaan reservinupseereiksi, muut kotiutuvat vähintään aliupseerin arvossa.

title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Sodan jälkeen toiminnan painopiste oli rajavartioinnissa ja sotilaallisen kyvyn voimakkaassa kehittämisessä. Tähän syynä oli vallinnut sodan tai sisäisen levottomuuden uhka. Vasta vuoden 1947 jälkeen toimintaa alettiin kehittää rauhan ajan rajavartiointia painopisteenä pitäen. Merkittävänä ongelmana oli miehistöaineksen epätasaisuus, johon vaikuttivat huono palkkaus ja heikot työolot. Porkkalan rajavartiostossa vuonna 1948 tehdyn kyselyn mukaan rajajääkärit kokivat asemansa ristiriitaisena: vaikka he olivat työsuhteessa valtioon, heitä kohdeltiin esimiesten taholta kuin varusmiehiä.

title: Erillinen rajajääkäripataljoona 2

text: Rajajääkäripataljoonan entisellä lohkolla, Simolassa, hyökkäsi joukkueen vahvuinen vihollinen suomalaisten asemiin. Rajajääkärit kutsuttiin taas vastahyökkäykseen vihollisen häätämiseksi omalle puolelleen. Viisi Rajajääkäripataljoonan miestä haavoittui. Länsikannas kesti vihollisen ensimmäisten päivien taistelut, vaikka eturintama saikin vapisten kokea Neuvostoliiton mahtavan tulivoiman syvällä nahoissaan. 12. kesäkuuta Länsi-Kannaksen suomalaisten oli peräännyttävä kovien taistelujen myötä VT-asemaan (Vammelsuu-Taipale) ja nämä asemat oli Päämajan käskystä pidettävä.

title: Suomen Rajavartiolaitos

text: Rajavartiolaitoksessa annetaan varusmieskoulutusta kolmella paikkakunnalla: Imatralla erikoisrajajääkärikoulutusta sekä Onttolassa ja Ivalossa sissi- ja tiedustelukoulutusta. Koulutukseen pääsyn edellytyksenä on hyvä fyysinen kunto. Tyypillisesti Lapin ja Pohjois-Karjalan rajavartiostojen varusmiehet, rajajääkärit, koulutetaan sissi- ja tiedustelutoimintaan, joka olisi rajavartiostojen tehtävä laajamittaisen maahanhyökkäyksen sattuessa niillä alueilla, jotka ovat vihollisen hallussa. Lisäksi rajajääkäreille koulutetaan perusteet kriisiolojen rajavartioinnista vakinaisen henkilökunnan apuna. Raja- ja merivartiokoulun varusmiehet, erikoisrajajääkärit, koulutetaan Imatran Immolassa. Erikoisrajajääkärikomppaniaan hakeudutaan valintakokeiden kautta.

title: Eino Tervo

text: Jatkosodassa Tervo osallistui Rukajärven suunnan kaukotiedusteluihin. Hän toimi vuonna 1941 rajajääkärinä Rajajääkäripataljoona 5:ssä. Kesäkuusta 1941 helmikuuhun 1943 hän oli ryhmänjohtaja ja joukkueenjohtaja Päämajan alaisessa 14. Divisioonan joukkotiedusteluosastossa. Syyskuusta 1943 syyskuuhun 1944 hän oli joukkueenjohtaja 14. Divisioonan kaukotiedusteluosastossa.


query: Kuka on käsikirjoittanut Gilmoren tytöt?

title: Gilmoren tytöt

text: Tammikuussa 2016 ilmoitettiin, että Netflix tuottaa Gilmoren tyttöjen jatkoksi neliosaisen minisarjan.[2] Toukokuussa sarjan nimeksi paljastettiin Gilmore Girls: A Year in the Life. Sarjan luoja Amy Sherman-Palladino ja tuottaja Daniel Palladino käsikirjoittivat ja ohjasivat kaikki neljä jaksoa. 90-minuuttiset jaksot kuvaavat kukin yhtä vuodenaikaa Stars Hollow’ssa.[3]

title: Gilmoren tytöt

text: Sarjalle on tunnusomaista nopeatempoinen vuoropuhelu, jossa on runsaasti viittauksia populaarikulttuuriin, muun muassa musiikkiin, kirjoihin, elokuviin ja televisiosarjoihin. Sarjan tunnuskappale on ”Where You Lead”, jonka esittävät Carole King ja Louise Goffin.

title: Billy Burke

text: Burke on esiintynyt monissa televisiosarjoissa kuten "" (jaksossa ”Second Skin”), "Viiden juttu", "Gilmoren tytöt", "Karen Sisco", "Fringe – rajamailla", "Monk" ja "Ratkaisija". Hän esittää etsivä Eric Boxia elokuvassa "Untraceable".

title: Kathleen Wilhoite

text: Kathleen Wilhoite (s. 29. kesäkuuta 1964) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on esiintynyt esimerkiksi elokuvassa "Lorenzon öljy" (1992) ja televisiosarjassa "Gilmoren tytöt".

title: Kelly Bishop

text: Carole ”Kelly” Bishop (s. 28. helmikuuta 1944 Colorado Springs, Colorado) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan Emily Gilmorena sarjassa "Gilmoren tytöt" (2000–2007) sekä Jennifer Greyn äitinä elokuvassa "Dirty Dancing – kuuma tanssi" vuodelta 1987. Bishop kehitti Sheilan roolin "A Chorus Lineen", josta hän voitti Tony-palkinnon parhaasta sivuosasta musikaalissa. Hän esittää tällä hetkellä Fanny Flowersia komedia draamasarjassa "Bunheads".

title: Meagen Fay

text: Meagen Fay on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa "Hulluna sinuun", "Seinfeld", "Gilmoren tytöt", "Hei, olen Susan", "Siskoni on noita", "Bernie Mac Show", "Mullan alla", "Muodon vuoksi" ja "Täydelliset naiset".

title: Dylan Smith

text: Dylan Daniel Smith (s. 30. marraskuuta 1992) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt elokuvissa "One Hour Photo" (2002) ja "" (2003). Hän on vieraillut myös televisiosarjassa "Gilmoren tytöt".

title: David Sutcliffe

text: David Sutcliffe (s. 8. kesäkuuta 1969 Saskatoon, Saskatchewan, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hän on tunnettu roolistaan "Gilmoren tytöt" -televisiosarjan Christopher ”Chris” Haydeninä. Sutcliffe on myös vieraillut yhdessä "Frendien" jaksossa.

title: Kulkurin tyttö

text: Kulkurin tyttö on Valentin Vaalan ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1952. Sen on käsikirjoittanut Martti Larni.

title: Maailman kaunein tyttö

text: Maailman kaunein tyttö on Veikko Itkosen ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1953. Sen on käsikirjoittanut Mika Waltari. Romanttisessa komediassa tapaavat orpo karjalaistyttö ja amerikkalainen tehtailijasuvun jälkeläinen.

title: Milo Ventimiglia

text: Vuosina 2003–2006 Ventimiglia seurusteli Alexis Bledelin kanssa, joka näytteli "Gilmoren tytöissä" Ventimiglian roolihahmon Jessin tyttöystävää Rorya. Hän on seurustellut myös "Heroes"-sarjan vastanäyttelijänsä Hayden Panettieren kanssa. He kuitenkin erosivat vuonna 2009.

title: Alexis Bledel

text: Kimberly Alexis Bledel (s. 16. syyskuuta 1981 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti Roryn roolista televisiosarjassa "Gilmoren tytöt".

title: Alexis Bledel

text: Vuonna 2000 Bledel sai osan "Gilmoren tytöistä". Hän oli ehtinyt tuolloin opiskella yliopistossa vasta vuoden. Gilmoren tytöistä tuli menestys ja Bledelistä tähti. Sarjan päätyttyä vuonna 2007 Bledel kuitenkin päätti, ettei hän vähään aikaan esiinny uudelleen tv-sarjassa, koska Gilmoren tytöt -sarjan tekeminen oli kuluttavaa työtä. Erityisesti sarjan nopeatempoinen dialogi oli hänestä vaikeaa.

title: Kiltti tyttö (elokuva)

text: Kiltti tyttö ("The Good Girl") on elokuva vuodelta 2002. Sen on ohjannut Miguel Arteta ja käsikirjoittanut Mike White.

title: Dubai One

text: Dubai One on Arabiemiirikunnissa toimiva kaupallinen televisiokanava, joka esittää englanninkielistä ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa. Kanavalla on myös arabiankielistä ohjelmaa. Kanavan ohjelmistoon kuuluvat muun muassa Kauniit ja rohkeat, Amazing Race ja Gilmoren tytöt.

title: Gilmoren tytöt

text: Gilmoren tytöt (Gilmore Girls) on yhdysvaltalainen komediallinen draamasarja, jossa seurataan yksinhuoltajaäiti Lorelai Gilmoren (Lauren Graham) ja hänen tyttärensä Roryn (Alexis Bledel) elämää Stars Hollow’n kuvitteellisessa pikkukaupungissa Connecticutissa. Sarjan on luonut Amy Sherman-Palladino.

title: Stephen Mailer

text: Stephen McLeod Mailer (s. 10. maaliskuuta 1966) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa kuten "Omaa luokkaansa", "Cry-Baby" ja "Baby Mama". Hän myös näytellyt televisiosarjoissa kuten "Gilmoren tytöt" ja "Laki ja oikeus".

title: Christopher Grey

text: Christopher Grey on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan ääniroolistaan Avalanchena animaatiosarjassa "". Enimmäkseen hän on näytellyt television parissa ja elokuvissa, kuten "Big Bad Beetleborgs", "Alias", "Gilmoren tytöt", "Dragnet" ja "Kovan onnen kundi".

title: Gilmoren tytöt

text: Luokka:Yhdysvaltalaiset draamasarjat Luokka:2000-vuosikymmenen televisiosarjat Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit Luokka:The WB:n televisio-ohjelmat Luokka:The CW:n televisio-ohjelmat

title: Lauren Graham

text: Lauren Helen Graham (s. 16. maaliskuuta 1967 Honolulu, Havaiji) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Lorelai Gilmoren roolista televisiosarjassa "Gilmoren tytöt". Keväästä 2010 alkaen hän on näytellyt draamasarjassa "Samaa sukua".

title: 99 Luftballons

text: Televisiosarjoja, joissa kappale esiintyy, on muun muassa "Simpsonit" sekä "Gilmoren tytöt".

title: Yanic Truesdale

text: Yanic Truesdale (s. 17. maaliskuuta 1970 Montreal, Quebec, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten  televisiosarjasta "Gilmoren tytöt".

title: Gilmoren tytöt

text: Rory kuulee Kiitospäivänä Loganin siskolta, Honorilta, että Rory ja Logan ovat eroneet (Rory on luullut, että pari vain pitää taukoa toisistaan). Logan matelee ja pyytää apua Lorelailta saadakseen Roryn takaisin. Lorelain kirjoittama kirje auttaa ja Logan pääsee treffeille Roryn kanssa. Christopher on saanut perinnön isoisältään, joten Christopher tarjoutuu tekemmän jotain tyttöjen hyväksi. Rory ottaa vastaan isänsä tarjouksen ja pyytää häntä maksamaan Yalen päästäkseen eroon Emilyn ja Richardin talutusnuorasta. Tästäkös isovanhemmat suuttuvat ja pian perjantai-illallisilla nähdään tappelua Gilmoreiden tyyliin.

title: Sara Niemietz

text: Sara Niemietz (s. 7. kesäkuuta 1992 Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnettiin myös sarjasta "Gilmoren tytöt", jossa hän on esiintynyt yhden jakson ajan vuonna 2005.

title: John Aniston

text: Aniston on tuttu roolisuorituksistaan saippuasarjoissa. Hänet tunnetaan parhaiten Victor Kiriakisin roolista saippuasarjassa "Päivien viemää". Aniston on esiintynyt myös monissa muissa sarjoissa kuten "Gilmoren tytöissä".

title: Sally Struthers

text: Sally Struthers näytteli vuonna 2007 päättyneessä Gilmoren tytöt -televisiosarjassa "Lorelain" ja "Roryn" naapuria "Babette Delliä"

title: Marion Ross

text: 2000-luvulla Ross on esiintynyt useissa elokuvissa ja tv-sarjoissa, kuten "Enkelin kosketus", "Gilmoren tytöt", "Perhesiteet", "Greyn anatomia" ja "Senior Entourage".

title: Alexis Bledel

text: Bledel seurusteli kolme ja puoli vuotta Milo Ventimiglian kanssa. Suhde päättyi 2006. Ventimiglia esitti Jessiä "Gilmoren tytöissä". Bledel avioitui Vincent Kartheiserin kanssa kesällä 2014.

title: Gilmoren tytöt

text: Lorelai Gilmore on Stars Hollow’ssa Connecticutissa asuva 32-vuotias yksinhuoltaja. Lorelain kanssa asuu hänen 16-vuotias tyttärensä Rory (lempinimi, oikea nimi myös Lorelai), jonka Lorelai sai 16-vuotiaana. Roryn tavoitteena on päästä Harvardin yliopiston opiskelemaan journalistiikkaa ja valtio-oppia tullakseen ulkomaantoimittajaksi. Rory hyväksytään läheisessä Hartfordin kaupungissa sijaitsevaan Chiltonin yksityiskouluun, mutta voidakseen maksaa tyttärensä opiskelun Lorelai joutuu pyytämään lainaa rikkailta vanhemmiltaan Emily ja Richard Gilmorelta, joiden kanssa hän ei ole juhlapyhiä lukuun ottamatta ollut tekemisissä sitten Roryn syntymän. Vanhemmat lupaavat maksaa Roryn koulun, mutta Lorelain ja Roryn on saavuttava joka perjantai vanhempien luo illalliselle.

title: Bond-tyttö

text: Elokuvien kaavaan kuuluu, että Bond viettelee yhdessä elokuvassa useita naisia. Se nainen, jonka kanssa Bond menee sänkyyn ensimmäisen kelan aikana, tapetaan toisen kelan loppuun mennessä. Elokuvaa "Elät vain kahdesti" käsikirjoittanut Roald Dahl kuvaili kaavaa niin, että Bond-elokuvaan kuuluu kolme tyttöä. Vihollinen tappaa ensimmäisen heistä ensimmäisen kelan jälkeen, mieluiten Bondin käsivarsille. Toinen tyttö on Bondia vastaan ja yleensä vangitsee hänet. Bond pelastautuu viettelemällä tytön. Tämä tyttö kuolee mielikuvituksellisella tavalla elokuvan puolessavälissä. Kolmas tyttö säilyy hengissä elokuvan loppuun asti.


query: Onko valaanpyynti sallitua Norjassa?

title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynnin kansainvälinen sääntely alkoi jo 1931, ja nykyisin pyyntiä rajoittavat monet kansainväliset ja alueelliset sopimukset. Vuonna 1946 perustettiin Kansainvälinen valaanpyyntikomissio (International Whaling Commission), joka sopi 1984 kaupallisen valaanpyynnin kiellosta. Vuoden 2005 IWC:n kokouksessa on asialistalla kaupallisen pyynnin salliminen kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen. Näiden vuosien aikanakin muutamat jäsenmaat, ennen kaikkea Japani ja Norja, ovat pyytäneet valaita niin sanottuihin tutkimustarkoituksiin tai osana alkuperäisasukkaiden kulttuurin suojelua (Tanskassa Färsaaret ja Grönlanti, Kanada). Erityisesti lahtivalaan pyyntiä vaaditaan vapautettavaksi.

title: Toleranssi (valmistustekniikka)

text: Mittatoleranssit määräävät kappaleelle sallitut tosimitat nimellismittaan nähden. Toleranssit voidaan ilmoittaa yksinkertaisimmillaan rajamitoilla tai ylä ja alaeromitoin. Sallitut mitat voidaan kertoa myös toleranssijärjestelmän avulla. ISO-toleranssijärjestelmässä voidaan kirjaimen ja numeron muodostamalla symbolilla ilmaista toleranssiasema, -aste ja se onko kyseessä reikä vai akseli. Kirjaimella ilmoitettava toleranssiasema kertoo toleranssi alueen sijainnin nimellismittaan nähden. Numerolla ilmoitettava toleranssiaste kertoo sallitun tosimittojen vaihteluvälin.

title: Valaanpyynti Färsaarilla

text: Valaanpyynti on herättänyt 1900-luvun lopulta lähtien kansainvälistä huomioita, ja muun muassa ympäristöjärjestöt Sea Shepherd Conservation Society ja Environmental Investigation Agency sekä Earth Island Instituten kansainvälinen merinisäkäsprojekti ovat kritisoineet voimakkaasti pyynnin julmuutta. Kansainvälisen arvostelun vuoksi Färsaarten kalastusministeriö päätti vuonna 1991, että perinteisestä teräskoukun käyttämisestä tultaisiin luopumaan vaiheittain.

title: Valaanpyynti Färsaarilla

text: Valaanpyynti on ollut osa rannikkokulttuuria, ja yhdessä suoritettu pyynti on ollut perinteinen sosiaalinen järjestelmä. Yhteisöllisyys on korostunut lihan jakamisessa. Pyyntiin on liitetty lisäksi erilaisia uskonnollisia, kielellisiä ja taiteellisia arvoja, ja se voidaankin nähdä kokonaisuutena osana färsaarelaista identiteettiä. Sen merkitys on kuitenkin pienentynyt selvästi 1900-luvun lopulla, kun kansainvälistyneet ruokamarkkinat ovat vähentäneet färsaarelaisten valaanlihan käyttöä.

title: Hengellinen vaimollisuus

text: Historian kuluessa useat uskonnolliset yhteisöt ovat harjoittaneet tämäntyyppistä seksuaalielämän muotoa. Tietysti vaihtelua yhteisöjen välillä on ollut esimerkiksi siinä, ovatko seksuaalisuhteet olleet sallittuja vain aikuisten kesken vai myös aikuisten ja lasten välillä ja siinä, ovatko sallitut suhteet olleet heteroseksuaalisia vai onko myös homoseksuaaliset suhteet sallittu.

title: Zermatt

text: Liikenne Zermattissa on säädelty varsin yksityiskohtaisesti. Liikennesäädösten mukaan kadut ja tiet on lähtökohtaisesti varattu jalankulkijoille. Yksityisautoilu onkin Zermattissa kielletty kokonaan. Myös poltto- ja dieselmoottoreilla toimivat ajoneuvot on kielletty; poikkeuksena pelastuspalvelu, lääkärikuljetukset ja erikseen luvan saavat tavaran kuljetukset ovat sallittuja. Sähköautot on sallittu hotelleille ja takseille sekä tavaran kuljettajille.

title: Bequia

text: Bequian perinteinen elinkeino on ollut ryhävalaiden pyynti harppuunoin, ja saari on yksi harvoista paikoista maailmassa joissa valaanpyynti on yhä hyvin rajoitetusti sallittua, helmikuusta toukokuuhun vain muutamille paikallisille valaanpyytäjille.

title: Valaanpyynti Färsaarilla

text: Valaanpyynti Färsaarilla on alkanut todennäköisesti jo ensimmäisten asukkaiden saavuttua, mutta nykyisenkaltaisella pienten valaiden pyynnillä on todennäköisesti lyhyempi historia. Valaanpyynti on yhteisöllinen tapahtuma, ja pyynti jaetaan neljään eri vaiheeseen. Valasparven havaitsemisen jälkeen pyytäjät kutsutaan kokoon ja parvi ajetaan veneillä pyynnille varattuun lahteen. Seuraavaksi valaat tapetaan matalassa vedessä ja lopuksi liha jaetaan ilmaiseksi pyynnissä mukana olleiden tai kyläläisten kesken.

title: Valaanpyynti

text: Keväällä 2013 päättyneellä pyyntikaudella Japani pyydysti 103 lahtivalasta. Sillivalaita ei saatu pyydettyä yhtään. Määrä oli pienempi kuin koskaan aiemmin ja jäi kauas lähes tuhannen valaan kiintiöstä. Asiasta syytettiin valaanpyyntiä vastustavia aktivisteja.[6] Japani on pyytänyt aiemmin myös uhanalaiseksi luokiteltuja ryhävalaita, minkä vuoksi japanilaistuotteita on boikotoitu myös Euroopassa.[7] Joulukuussa 2007 Japani ilmoitti luopuvansa 50 ryhävalaan pyynnistä.[8]

title: Valaanpyynti

text: Suomi osallistui 1800-luvulla valaanpyyntiin kaikkiaan kuudella aluksella, tosin alukset purjehtivat Venäjän lipun alla. Alukset varusti Suomalais-venäläinen valaanpyyntiyhtiö.

title: Kanozeron kalliopiirrokset

text: Erikoisen kuvakentästä tekee kahden erityyppisen piirtotavan esiintyminen rinnakkain. Vaikuttaa siltä, että osa piirroksista olisi hahmoteltu pitkillä viivamaisilla viivoilla ja kaarilla sen sijaan, että kuvio olisi hakattu kauttaaltaan umpeen. Tyyli muistuttaa Norjassa olevaa Amtmannsnes'in kuvakenttää, jossa viivamaisuus on vallitseva piirre. Nämä piirrokset täyttävät pienen alueen kuvakentän keskellä, jota umpeen hakatut kuviot saartavat eri puolilta. Kuvakentässä on 7 valaanpyyntiä kuvaavaa kohtausta. Veneestä on piirretty "köysi" valaan kylkeen. Pyyntiveneissä on miehistönä 2 - 4 miestä ja veneillä on sekä keulassa että perässä on hirvenpääkoriste (?). [10]

title: T. & J. Salvesen

text: Etelä-Norjasta kotoisin ollut Salvesenin suku harjoitti 1800-luvun puolivälissä laivanvarustusta, kaivostoimintaa sekä valaanpyyntiä Britteinsaarilla. He kiinnostuivat Suomen puutavaramarkkinoista 1860-luvulla, ja vuonna 1871 Christian Salvesenin hallitsema brittiläinen yhtiö "The Finland Wood Co" osti Haapakosken sahan loviisalaiselta Alfred Björksténiltä.

title: Valaanpyynti

text: Kiellon ulkopuolella ovat koko ajan olleet alkuperäiskansat, lähinnä eskimot ja aleutit: heidän harjoittamansa valaanpyynti on niin pienimittaista, että sen ei ole katsottu olevan uhka kannoille .

title: Johnny Chan

text: Chan tunnetaan hänen "onnea tuovasta" appelsiinistaan pöydässä ja toisen perättäisen WSOP-tittelin jälkeen toiset pelaajat alkoivat tuoda hedelmiä pöytään toivoen niiden tuovan onnea. Chan sanoo pitäneensä appelsiinia pöydässä sen miellyttävän tuoksunsa vuoksi, koska tupakointi, joka oli sallittua useassa turnauksessa, häiritsi häntä. Chan oli joskus tupakoitsija, mutta nykyään hän ei polta tupakkaa, eikä juo alkoholia.

title: Valaanpyynti

text: Sodan loputtua Turusta lähtivät vielä parkkilaivat Grefve Berg (300 lästiä) ja Amur (128 lästiä) sekä Helsingistä priki Storfursten Constantin valaanpyyntiin kaukaiselle Ohotanmerelle. Tuotto oli kuitenkin liian pientä ajan mittaan ja lopulta vuonna 1862 päättyi suomalaisten valaanpyynti pysyvästi. Sen koommin ei Suomesta ole lähetetty aluksia tähän lajiin, joskin muutamia yksittäisiä suomalaisia on palvellut etupäässä norjalaisilla aluksilla[13] Yksi oman aluksensa kanssa myöhemminkin toimineista suomalaisista valaanpyytäjistä oli Huippuvuorille vuonna 1873 menehtynyt Johan Mattilas.

title: Länsimuuri

text: Menneinä aikoina jotkut vierailijat kirjoittivat nimensä muuriin tai työnsivät Raamatun muutamista jakeista esittämiensä tulkintojen mukaisesti nauloja sen rakoihin. Nämä tavat hylättiin, kun rabbit selittivät, että ne loukkasivat muurin pyhyyttä.[50] Nykyäänkin jotkut pyhiinvaeltajat sekä henkilöt, jotka ovat aikeissa matkustaa ulkomaille, hakkaavat muurista irti jonkin pienen laskutn tai ottavat sen raoista hieman hiekkaa muistoksi tai koska sen uskottiin tuovan onnea. Tämä johti 1800-luvun lopulla kiistaan siitä, onko se luvallista, ja vuonna 1898 jerusalemilaisessa Havatzelet -lehdessä julkaistiin kysymykseen pitkä vastaus. Siinä todettiin, että vaikka se olisikin juutalaisen lain mukaan sallittua, tapa oli lopetettava, koska se oli pyhyydenloukkaus.[50] Nyttemmin Uyalkut Yosef on selittänyt, että muurista on kiellettyä irrottaa lastuja, kiviä tai tomua, mutta on sallittua irrottaa sen pinnassa kasvavia kasveja amuletiksi, sillä ne eivät ole pyhiä.[122] Myös kivien puhdistaminen on halakha-sääntöjen kannalta ongelmallista. Erään turistin siihen kerran sprayaama jumalanpilkkaa sisältänyt graffitikin pysyi näkyvissä useiden kuukausien ajan, kunnes se alkoi kulua pois.[123]

title: Viisastuminen sallittu

text: Jorma Mellerin mukaan ”Esseistinä Tontti onkin parhaimmillaan, yksi parhaista.”

title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynti tehtiin aiemmin käsiharppuunoilla, jotka erityisesti harjaantunut harppuunamies heitti ison soutuveneen keulasta. Tämä oli vaikeaa ja vaarallista, koska ison valaan hengiltä saaminen saattoi vaatia jopa päiväkausien työn – ja haavoittunut valas saattoi hyökätä veneen kimppuun puskien sen kappaleiksi.

title: Kuksa

text: Lappilaisen uskomuksen mukaan voi myös menettää onnensa, jos kuksan pesee; ainoastaan tunturipurossa huuhtominen on sallittua.

title: Sinivalas

text: Sinivalas rauhoitettiin vuonna 1964. Tätä ennen sinivalas oli pyydetty lähes sukupuuton partaalle. Sinivalaiden määräksi ennen kaupallisen pyynnin alkua arvioitiin 300000–400000 yksilöä. Nykyisin sinivalaita on enää enintään 10000 yksilöä. Nykyinen sinivalaskanta arvioidaan olevan vain 3-11 prosenttia vuoden 1911 tasosta.[7] Vuonna 1986 kiellettiin kaikki kaupallinen valaanpyynti, mutta siitä huolimatta Norja, Islanti ja Japani pyytävät edelleen valaita tieteellisiin syihin vedoten. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on arvioinut sinivalaan erittäin uhanalaiseksi lajiksi.[11] Sinivalaan alalajeista pikkusinivalas (Balaenoptera musculus brevicauda) on puutteellisesti tunnettu[15] ja Balaenoptera musculus intermedia äärimmäisen uhanalainen[16].

title: Valaanpyynti

text: Harppuunamiehestä, norjaksi skytteristä, tuli nopeasti arvostettu hahmo. Yhteen aikaan jopa väitettiin, että vain norjalaiset osasivat käsitellä höyrykäyttöisiä harppuunatykkiveneitä.

title: Valaanpyynti

text: Valaanpyynti (valastus) on valaiden metsästämistä. Sitä on harjoitettu eri muodoissa tuhansia vuosia. 1800-luvulla valaanpyynnin pääsyynä oli valaanrasva, jota käytettiin muun muassa polttoöljynä, mutta nykyisin sillä ei ole enää juuri käyttöä, vaan valaita pyydetään lähinnä ravinnon ja tutkimuksen vuoksi. Valaanpyynti on valaiden uhanalaistumisen tärkeimpiä syitä. Valaanpyynti on johtanut monien valaslajien vähenemiseen sukupuuton partaalle.

title: Lahtivalas

text: Norja on tällä hetkellä ainoa kansainvälisen valaanpyyntikomission (IWC) jäsenmaa, joka harjoittaa kaupallista valaanpyyntiä. Sen pyyntikiintiönä vuonna 2006 oli 1 052 valasta. Suomen ja Ruotsin ympäristöministerit ovat vedonneet Norjan hallitukseen luopua lahtivalaiden pyynnistä.

title: Valaanpyynti

text: Färsaarten valaanpyynti jatkuu, vaikka Sea Shepherd -järjestö on ponnistellut pitkään sen lakkauttamiseksi.[1]

title: Slamball

text: SlamBall on koripalloon pohjautuva urheilulaji. Merkittävin ero tavalliseen koripalloon on suurempi sallittu fyysisen kontaktin määrä. Slamball onkin ns. täysikontaktista koripalloa.

title: James Salvesen

text: Etelä-Norjasta kotoisin ollut Salvesenin suku harjoitti 1800-luvun puolivälissä laivanvarustusta, kaivostoimintaa sekä valaanpyyntiä Britteinsaarilla. He kiinnostuivat Suomen puutavaramarkkinoista 1860-luvulla, ja vuonna 1871 Christian Salvesenin hallitsema brittiläinen yhtiö "The Finland Wood Co" osti Jyväskylän maalaiskunnan Vaajakoskella sijainneen Haapakosken sahan loviisalaiselta Alfred Björksténiltä.

title: Oseania

text: Alueen merielämä on hyvin rikasta. Esimerkiksi koralliriutoilla elää runsaasti erilaisia kala-, sekä muita vedessä eläviä lajeja, ja niiden biodiversiteetti kuuluukin maailman korkeimpiin. Alueen vesissä elää myös useita delfiinilajeja sekä uhanalaisia kilpikonnalajeja, kuten karettikilpikonna, liemikilpikonna ja merinahkakilpikonna. Myös valaita oli alueella runsaasti ennen valaapyyntilaivastojen saapumista 1700-luvulla. Vaikka valaskanta onkin toipumassa, toipumista hidastaa edelleen jatkuva valaanpyynti.[14]

title: Valaanpyynti Färsaarilla

text: Färsaarten kalastusministeriö hallinnoi valaanpyyntiin liittyviä ohjesääntöjä ja maan osallistumista kansainvälisiin tiede- ja ympäristönsuojelujärjestöihin, jotka hoitavat valaskantoja. Färsaaret kuuluvat muun muassa Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissioon.

title: Suma

text: 1800-luvun lopulla Suman asukkaat harjoittivat kalastusta, valaanpyyntiä, laivanrakennusta sekä osaksi maanviljelyä. Pyyntimatkat ulottuivat Novaja Zemljalle saakka ja kauppaa käytiin Arkangelissa ja Norjassa. Lisäksi kuljetettiin pyhiinvaeltajia Solovetskiin ja käytiin muualla ansiotöissä. Kylässä oli kaksi kirkkoa ja tsasounaa. Vuonna 1907 kauppalassa oli 1 400 asukasta, joista reilut 200 oli karjalaisia. Osa asukkaista oli vanhauskoisia.

title: Montako minua on?

text: Tarvitsemmeko muita ihmisiä? – Miksi me autamme muita? – Miksi minun kuuluu olla hyvä? – Voinko haluta, mitä haluan? – Onko aivoissa moraalia? – Kannattaako minun olla hyvä? – Onko moraali synnynnäistä? – Saako ihmistä tappaa? – Onko abortti moraalinen teko? – Onko kuolinapu sallittu? – Saako eläimiä syödä? – Kuinka suhtautua ihmisapinoihin? – Miksi luontoa pitää suojella? – Saako ihmisiä kopioida? – Mihin lisääntymislääketiede johtaa? – Mitä aivotutkimus saa tehdä?


query: Mikä oli Kauvatsan kahakan lopputulos?

title: Kauvatsan kahakka

text: Kauvatsan kahakka oli 31. tammikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka syntyi kun Kokemäen ja Huittisten seudun suojeluskuntalaiset yrittivät vallata Kauvatsalla sijainneen venäläisen varuskunnan. Hyökkäys kuitenkin epäonnistui, ja lopulta suojeluskuntalaiset joutuivat vetäytymään Pohjois-Satakuntaan.[1]

title: Kauvatsan kahakka

text: Sisällissodan sytyttyessä Satakunnan suojeluskunnilla ei ollut toimintaohjeita, mutta ne päättivät ryhtyä omatoimisesti Pohjanmaan kaltaiseen venäläisten varuskuntien valtaukseen, jonka tarkoituksena oli saada suojeluskunnille lisää aseita, ja toisaalta estää niiden joutuminen punaisten käsiin. Pohjanmaan varuskunnat oli riisuttu aseista kenraali C. G. E. Mannerheimin määräyksestä jo 28. tammikuuta, josta kuultuaan päättivät suojeluskunnat ryhtyä toimeen myös Satakunnassa. Tarkoitus oli aluksi vallata Kauvatsan varuskunta, ja sen jälkeen riisua aseista ainakin Harjavallassa toimiva tykkipatteri sekä Nakkilaan sijoitettu konekiväärikomppania.[2]

title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla on kyläkauppa, kirjasto ja terveydenhoitopalveluja sekä harvinainen Gulf-ketjun tunnuksin varustettu huoltamo. Noin 70 yrityksellä ja palveluntarjoajalla on toimintaa Kauvatsan alueella. Alueen tärkeimpiä maatalouden muotoja ovat esimerkiksi mansikkaviljelmät, joita alueella onkin runsaasti. Kylässä on maalitehdas Uula Color.

title: Granikosjoen taistelu

text: Juuri kun ratsuväkitaistelun lopputulos oli vielä epävarma, ylittivät loputkin makedonialaisten ratsuväestä joen ja liittyivät taisteluun. Lyhyen kahakan jälkeen persialaisten keskusta joutui antamaan periksi ja alkoi perääntyä. Keskustan petettyä myös sivustat antoivat periksi ja pian koko persialaisten armeija lähti pakenemaan.

title: Kauvatsan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”kulta-sinikatkoisen kilven yläkentässä musta, punavaruksinen silkkiuikun pää, alakentässä kolme kultanaurista lehtineen ryhmitettyinä 2+1”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Kauvatsan kunnanvaltuusto hyväksyi sen 20. joulukuuta 1950. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. huhtikuuta 1951. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1969 Kokemäen ja Kauvatsan kuntaliitoksen yhteydessä.

title: Kauvatsan kahakka

text: Suojeluskuntalaisista kaatui turkulainen teknikko Allan Fincke (s. 1894), ja myöhemmin venäläiset ilmeisesti surmasivat kuulustelujen jälkeen huittislaisen maanviljelijän Kalle Ailun (s. 1882). Toisen tiedon mukaan hänet olisi ampunut Rutunan kylästä kotoisin ollut Kauvatsan punakaartin jäsen.[2] Ailu oli haavoittunuut jalkaansa ja piiloutunut lautatarhaan, josta venäläiset löysivät hänet.[3] Ailun lisäksi vangiksi jäi ainakin yksi suojeluskuntalainen.[5] Muutaman haavoittuneen joukossa oli myös luutnantti Kuurinmaa.[1]

title: Kauvatsan kahakka

text: Alkuperäisen suunnitelman mukaan kirkonkylässä ja asemanseudulla olleet venäläiset piti riisua aseista samanaikaisesti. Kirkonkylään tehtävän hyökkäyksen valmistelu annettiin Kiikan seudulla suojeluskuntia organisoineen entisen Venäjän armeijan luutnantin ja Nakkilan suojeluskunnan päällikön Gustaf Söderlundin tehtäväksi. Hänen piti Kauvatsan lisäksi kerätä miehiä ainakin Kiikoisista, Laviasta ja Porista, mutta joistain syystä Söderlund ei saanut tarvittavaa joukkoa kasaan, ja näin Kiikoisista kunnantalon kasarmille suunniteltu hyökkäys jäi toteutumatta.[1][2]

title: Ruotsilan kahakka

text: Muutaman kilometrin päässä Vakkalan kylässä asuneen seitsenvuotiaan Tuure Junnilan 13-vuotiaan veljen Viljo Junnilan päiväkirjamerkintöjen mukaan venäläiset piirittivät Ruotsilan kartanon, jonka jälkeen apuun kiirehtineiden suojeluskuntalaisten ja venäläisten välille syntyi kiivasta laukaustenvaihtoa. Paikalla oli tuolloin Kiikan lisäksi myös Porin, Nakkilan, Harjavallan, Kokemäen, Kauvatsan ja Huittisten suojeluskuntalaisia. Kello 18 mennessä tilanne oli rauennut, kun alivoimaiseksi jääneet venäläiset vetäytyivät paikalta. Välikohtauksen aikana haavoittui yksi punakaartilainen sekä 18-vuotias Kauvatsalta kotoisin ollut suojeluskuntalainen, joka menehtyi seuraavana päivänä. Lisäksi Ruotsilan talon koira ammuttiin.

title: Kauvatsan kahakka

text: Osastojen kokoontumispaikaksi sovittiin puolitoista kilometriä Kauvatsan rautatieaseman lounaispuolella sijaitseva Ahvenuksen kylä, jossa Huittisista saapunut luutnantti Aarne Kuurinmaa otti joukon komentoonsa. Paikalle kokoontui noin 60–70 miestä, joista ⅔ oli tullut Huittisista. Suojeluskuntalaiset olivat suurimmaksi osaksi aseistamattomia. Heillä oli yhden ilman jalustaa olleen konekiväärin lisäksi ainoastaan kymmenkunta Grafton-kivääriä, muutamia metsästyskiväärejä ja Mauser-pistooleja sekä muutama saksalainen käsikranaatti. Myös ammuksia oli vähän. Ennen operaation alkua suojeluskuntalaiset räjäyttivät Kokemäen rautatieaseman lähistöllä olleen rautatiesillan ja esittivät venäläisille uhkavaatimuksen aseiden luovuttamisesta. Vaatimus ei kuitenkaan tuottanut tulosta, jonka jälkeen hyökkäys päätettiin toteuttaa 31. tammikuuta vastaisena yönä.[2][4]

title: Ruotsilan kahakka

text: Seuraavana iltapäivänä paikalle saapui ilmeisesti Kauvatsalta toinen venäläisten sotilaiden ryhmä, jotka hyökkäsivät kartanoon ryöstäen ja polttaen sen päärakennuksen. Kartanonomistaja Arno Rydmanin poika Tor (1896–1941) haavoittui välikohtauksen aikana jalkaansa. Hänen sisarensa, myöhemmin kuvataiteilijana tunnettu Leila Rydman-Kalervo onnistui saamaan Tor Rydmanin pois kartanosta ja kuljettamaan hänet reellä Peipohjan rautatieasemalle, josta he matkasivat junalla sairaalahoitoon Poriin. Venäläiset saivat Ruotsilasta vangeiksi 24 suojeluskuntalaista. Heidät kuljetettiin junalla Tampereelle, jossa Teknillisen opiston opiskelijoista koottu suojeluskuntakomppania miehitti rautatieaseman ympäristön valmistautuen vapauttamaan vangit. Tampereen miliisipäällikkönä toimineen Pekka Lönngrenin välityksellä käytyjen neuvottelujen tuloksena vangit kuitenkin pääsivät vapaaksi vielä saman illan aikana ja uudelta aseelliselta selkkaukselta vältyttiin.

title: Kauvatsa

text: Kauvatsan alueella virtaa paikkakunnan nimeä kantava Kauvatsanjoki, joka on 50 km pitkä Kokemäenjoen sivujoki. Kauvatsalla on myös muita merkittäviä luonnonaarteita, kuten Sääksjärvi ja Puurijärvi-Isosuon kansallispuisto. Sääksjärvi syntyi meteoriitin törmäyksestä 500 miljoonaa vuotta sitten ja on kuuluisa luonnollisesta sekä puhtaasta ympäristöstään, edustaen samalla myös alueen vanhinta historiaa. Sen rannoilla ei ole myöskään ainuttakaan tehdasta, joten vesistö on erittäin puhdas. Sääksjärven rannoille onkin noussut paljon mökkejä.

title: Aron kahakka

text: Aron kahakka (myös Aronkylän kahakka) käytiin Suomen sodassa 28. heinäkuuta 1808. Kahakka päättyi Ruotsin voittoon.

title: Kauvatsan kirkko

text: Kauvatsan kirkko sijaitsee Kokemäellä entisen Kauvatsan kunnan alueella. Vuonna 1879 valmistunut kirkko kuuluu nykyään Kokemäen seurakunnalle, johon Kauvatsan seurakunta yhdistettiin 2007. Puurakenteisen kirkon on suunnitellut Turun ja Porin läänin lääninarkkitehti C. J. von Heideken.

title: Kauvatsa

text: Kauvatsan kyliä ovat Ahvenus, Asemakylä, Jalonoja, Kauvatsa, Kotka, Kulkkila, Kuoppakoski, Lievikoski, Piilijoenmaa, Piilijoki, Piitanoja, Plättilänmaa, Puurila, Rutuna, Sampu, Sääkskoski, Työtilä ja Yttilä.

title: Kauvatsan vaakuna

text: Kauvatsan vaakuna oli Kauvatsan kunnan tunnus, joka oli saanut aiheensa luonnosta. Vaakunan silkkiuikun pää viittaa Puurijärven runsaaseen linnustoon, ja nauriit kuvastavat seudun maataloutta.

title: Ala-Kauvatsan joki

text: Ala-Kauvatsan joki on 2,6 kilometriä pitkä joki Satakunnassa Huittisissa, joka on Kokemäenjoen oikeanpuoleinen sivuhaara. Se on "Kauvatsanjoen valuma-alueen" laskujoki, joka alkaa Puurijärvestä. Ala-Kauvatsan joki on viimeinen osuus Puurijärven, Kauvatsanjoen, Sääksjärven, Piili- eli Jaarajoen muodostamasta jokiosuudesta. Kauvatsanjoki on osa Kokemäenjoen vesistöä ja Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa. Joki virtaa kapeassa raossa, joka jää Puurijärven ja Isonsuon kansallispuistossa olevien luonnontilaisten "Isosuon" ja "Korkeasuon" väliin.

title: Kauvatsan kahakka

text: Työväentalon kasarmille päätettiin hyökätä Kokemäellä ja Huittisissa koottujen osastojen voimin. Illalla 29. tammikuuta Kokemäen maamieskoululle kokoontui noin 80 suojeluskuntalaista, joita Kokemäen lisäksi oli saapunut Porista, Ulvilasta, Nakkilasta, Kiukaisista ja Eurasta. Joukkoa johtivat entinen Venäjän armeijan lentoluutnantti Valfrid Nykänen sekä myöhemmin Satakunnan suojeluskuntapiirin päälliköksi kohonnut maanviljelijä Wilho Ikonen Nakkilasta. Lauttakylään puolestaan kokoontui piirieläinlääkäri John Engdahlin johdolla noin 150 suojeluskuntalaisen joukko, jossa huittislaisten lisäksi oli Varsinais-Suomesta pohjoiseen valkoisten puolelle pyrkiviä miehiä.[1][2][4]

title: Kauvatsan kahakka

text: Suurin osa ensimmäisen maailmansodan aikana Satakuntaan sijoitetuista venäläisjoukoista oli poistunut jo syksyn 1917 aikana. Esimerkiksi Kokemäellä olleet 5 000 sotilasta jättivät pitäjän tammikuun 1918 alkuun mennessä, mutta pienempiä määriä sotilaita oli edelleen Kauvatsan lisäksi muun muassa Harjavallassa ja Nakkilassa. Kauvatsalla oli enimmillään noin 500 sotilasta, jotka olivat saapuneet paikkakunnalle elokuussa 1917, tarkoituksenaan suojata Tampere–Pori-rautatietä Saksan maihinnousun varalta. Joukot oli majoitettu rautatieaseman tuntumassa sijainneeseen työväentalo Rauhalaan ja sen lähistöllä olleeseen asuinrakennukseen sekä kirkonkylässä sijainneeseen kunnantaloon ja kahteen maalaistaloon.[2] Sotilaiden määrä oli kuitenkin vähentynyt myös Kauvatsalla, niin että tammikuun 1918 heitä oli enää 150–200.[3]

title: Kauvatsan kahakka

text: Luokka:Suomen sisällissodan taistelut Luokka:Kauvatsa Luokka:Satakunnan historia

title: Valfrid Nykänen

text: Nykänen osallistui Ukrainan vapaustaisteluun tammikuussa 1918, jonka jälkeen hän palasi Suomeen. Hän johti Satakunnan suojeluskuntalaisia Kauvatsan kahakassa, ja pyrki hieman myöhemmin punaisten rintaman läpi Helsinkiin hakemaan lentokoneita. Saattomies petti Nykäsen ja punaiset surmasivat hänet helmikuussa.

title: Kauvatsa

text: Kauvatsa oli Satakunnassa sijainnut Suomen kunta. Kauvatsan naapurikunnat olivat Huittinen, Keikyä, Kiikoinen, Kokemäki, Kullaa ja Lavia.

title: Kauvatsan kahakka

text: Aamuyöllä kello 03 käynnistynyt hyökkäys kuitenkin pysähtyi jo lautatarhan reunaan, kun vartiomies huomasi suojeluskuntalaiset ja suoritti hälytyksen. Venäläisten aloitettua tulituksen lähti Nykäsen osasto laukaukset kuultuaan takaisin kasarmille päin. Kuurinmaa luuli heidän olevan venäläisiä ja komensi aseettomat miehensä perääntymään joelle. Kun tulijoiden havaittiinkin olevan omia, piti hyökkäystä jatkaa konekivääritulen suojaamana, mutta merikapteeni Wäinö Rytin hoitama ase meni epäkuntoon jo parin laukauksen jälkeen. Kuurinmaa määräsi miehet perääntymään yksitellen takaisin Ahvenukseen, jonne viimeiset palasivat vasta aamun sarastaessa.[2][4]

title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla sijaitsi aiemmin rautatieasema Porin radan varrella, noin neljä kilometriä kirkonkylästä kaakkoon. Nykyisin junat eivät enää normaalisti pysähdy siellä. Kauvatsan ensimmäinen asemarakennus valmistui vuonna 1895, jolloin alkoi junaliikenne Tampereen ja Porin välillä, Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan (samoin piirustuksin kuin esimerkiksi Nokian, Siuron, Karkun ja Kiikan asemat samalla rataosalla). Asemarakennus poltettiin sisällissodan aikana vuonna 1918, ja sen tilalle tehty uusi asemarakennus paloi vuonna 1922. Kolmas asemarakennus valmistui vuonna 1923. Kauvatsan asema muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968 ja tavaraliikenne lopetettiin vuonna 1973. Asema lakkautettiin henkilöliikenteen loppuessa vuonna 1989 ja asemarakennus myytiin yksityisomistukseen 1994. Radan varrella sijaitsi vv. 1932–1983 myös Ahvenuksen seisake pari kilometriä Kauvatsan asemalta Porin suuntaan. Sisällissodan aikana asemansedulla käytiin kahakka suojeluskuntalaisten ja venäläisten sotilaiden välillä.

title: Kauvatsan kahakka

text: Kokemälle palanneet suojeluskuntalaiset päättivät välittömästi vetäytyä Pohjois-Satakuntaan Kankaanpäähän,[2] jonne Huittisten suojeluskuntalaiset ja mukana olleet varsinaissuomaiset seurasivat 3.–4. helmikuuta.[3] Tämän jälkeen Porin ja Tampereen punakaartit ottivat seudun haltuunsa, kun Satakunnan venäläinen sotaväki siirrettiin Tampereen ympäristöön.[1] Kauvatsalla majailleet joukot poistuivat Lempäälään jo 3. helmikuuta.[3] Kahakan lopputuloksella oli suuri merkitys sotatilanteen kehittymiselle Satakunnassa. Maakunnan eteläosat sekä Kokemäenjoen laakso jäivät nyt punaisten haltuun, ja suojeluskuntalaisten vetäytymisen myötä alueella vältyttiin enimmiltä taisteluilta. Toisaalta Pohjois-Satakuntaan vetäytyminen vahvisti siellä olleita valkoisten joukkoja, ja näin osaltaan esti punaisten etenemisen Satakunnan rintamalla Porin pohjoispuolelle.[2]

title: Kauvatsa

text: Kauvatsa perustettiin vuonna 1892 erottamalla alueita Huittisten kunnasta. Kauvatsan kunta liitettiin 1969 Kokemäkeen. Pinta-alaltaan Kauvatsa on 127,3 neliökilometriä. Alueella on 15 kylää.

title: Kauvatsa

text: Kauvatsan perinneruoka on naurishauta.

title: Kauvatsan seuratalo

text: Kauvatsan seuratalo on Kokemäen Kauvatsalla sijaitseva seurantalo, joka on toiminut paikkakunnan yleisenä kokoustilana vuodesta 1930.

title: Kauvatsa

text: Kauvatsalla on kylätoimintaa ja kesätapahtumia. Vuonna 2015 järjestettiin jo 31:nnen kerran Kauvatsa-päivä. Muita vuosittaisia tapahtumia ovat esimerkiksi Mopokarnevaalit, jotka järjestettiin 4.7.2015 viidennennentoista kerran. Kylätapahtumista voidaan mainita myös Piilijoki Smash Up. Kauvatsan kotiseutulaulu on Kauvatsa-valssi, joka on äänitetty cd:lle 1999 ja josta on tehty myös musiikkivideo.

title: Kauvatsan kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Kauvatsan kirkonseudun valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

title: Kauvatsan kahakka

text: Ahvenukselta liikkeelle lähteneet suojeluskuntalaiset jatkoivat Kauvatsanjoen jäätä pitkin joen ylittävän rautatiesillan alle, jossa osasto jakautui kahtia. Rannassa sijaitsi läheisen sahan lautatarha, jonka suojista luutnantti Kuurinmaan johtaman ryhmän oli tarkoitus edetä kasarmina toimineelle asuinrakennukselle ja yllättää venäläiset heittämällä käsikranaatteja ikkunoista sisälle. Luutnantti Nykäsen ryhmä puolestaan jatkoi radanvartta pitkin kohti rautatieasemaa varmistamaan hyökkäyksen sivustaa.[2] Asemanseudulla oletettiin olevan jopa 200 venäläistä, mutta ilmeisesti heitä oli ainoastaan parikymmentä.[3]


query: Kuka on perustanut Outokumpu Oyj:n?

title: Outokumpu (yritys)

text: Vuoteen 1914 mennessä oli perustettu yhteisyritys Outokumpu Kopparverk, jossa omistajina olivat viipurilainen kauppahuone Hackman & Co ja Suomen valtio. Yhtiön johtoon kuuluivat tällöin vanha kauppaneuvos Wilhelm Hackman ja senaattori Paul Kraatz. Teknologiaksi eli kuparinerotusmenetelmäksi saatiin norjalaisyrityksen elektrolyyttinen metodi. Erinäisten vaikeuksien jälkeen päädyttiin siihen, että yritys vuokrattiin norjalaiselle Hybinette-yhtiölle elokuussa 1917. Tätä aikaa kesti kaikkiaan kolme vuotta.

title: Terneuzen

text: Terneuzenissa sijaitsee Outokumpu Oyj:n omistama ruostumattoman teräksen tuotantolaitos.

title: Nokia Oyj:n historia

text: Ensimmäisen maailmansodan suhdanteiden ansiosta hankkimallaan varallisuudella Polónin omistama ja johtama Suomen Gummitehdas loi sen yhtymän, jota nykyisin kutsutaan Nokia Oyj:ksi. Polón osti vuonna 1918 Gummitehtaalle ensin Nokialla naapurissa toimivan puunjalostusta ja sähkövoiman tuotantoa harjoittavan Nokia Ab:n, jonka Fredrik Idestam oli perustanut 1860-luvulla. Sitten Gummitehdas osti vuonna 1922 Suomen Kaapelitehdas Oy:n, jonka juuret ulottuivat Arvid Wikströmin vuonna 1912 perustamaan Suomen Punomotehtaaseen.

title: Ferrokromi

text: Suomessa ferrokromia tuottaa Outokumpu Oyj:n tehdas Torniossa. Kromimalmi tuotetaan Elijärven kaivoksella.

title: Outotec

text: Outokumpu Oyj muodosti keväällä 2006 teknologiatoimialastaan "Outokumpu Technology Oyj" -nimisen yhtiön ja myi saman vuoden syksyllä 80 % yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille. Yhtiö listautui Helsingin pörssiin lokakuussa 2006 ja muutti nimensä Outotec Oyj:ksi huhtikuussa 2007. Pörssiin viennin yhteydessä Outokumpu sai teknologiayksiköstään 360 miljoonaa euroa.

title: Petri Bryk

text: Outokumpu Oyj:n palvelukseen hän tuli vuonna 1938 ja toimi yrityksessä aina vuoteen 1972 asti. Brykistä tuli Outokummun päämetallurgi 1947, johtokunnan jäsen 1949 ja toimitusjohtaja Eero Mäkisen kuoltua 1953 Outokumpu Oyj:n toimitusjohtaja. Outokummussa hänen suurimpana ansionaan voidaan pitää vuosina 1945–1949 kehitettyä kuparin liekkisulatusmenetelmää.

title: Jussi Pesonen (toimitusjohtaja)

text: Elinkeinoelämän järjestöjen hallituspaikkojen ja luottamustoimien lisäksi hän on toiminut Outokumpu Oyj:n hallituksen jäsenenä vuosina 2009–2012. Hän on ollut keskinäisen eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen vuosina 2009–2011, hallituksen jäsen vuodesta 2011 lähtien ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2012.

title: Harri Kerminen

text: Kerminen on Finpron hallituksen puheenjohtaja (2011–), Finnairin hallituksen varapuheenjohtaja (2012–, jäsen vuodesta 2011) ja muun muassa Tikkurila Oyj:n (2012–) ja Normetin (2012–) hallituksen jäsen. Aiemmin Kerminen oli myös Tikkurilan hallituksen puheenjohtaja (2008–2010) ja Outokumpu Oyj:n hallituksen jäsen (2012–2014).

title: Avesta (taajama)

text: Avestassa sijaitsee vanha "Koppardalen", jonne alettiin rakentaa kupariteollisuutta jo 1636. Tästä kuparitehtaasta kehittyi yksi aikansa Euroopan suurimmista kuparitehtaista. Teollistuminen jatkui rautatehtaan rakentamisella 1874. Koppardalenissa alettiin valmistaa ruostumatonta terästäkin jo 1920-luvulla lähes ensimmäisenä maailmassa. Ruostumattomasta teräksestä kehittyi myöhemmin koko Ruotsin käyntikortti maailmalle Avesta Ab:n ansiosta. Myöhemmin Avestasta muodostettiin AvestaSheffield yrityskauppojen seurauksena sekä edelleen AvestaPolarit. Myöhemmin Outokumpu Oyj osti yrityksen kokonaan. Koppardalenissa on edelleen ruostumattomia teräksiä valmistava tehdas ja Outokumpu Oyj:n toinen tutkimuskeskus.

title: Okmetic

text: Okmetic Oyj on suomalainen puolijohdeteollisuudelle piikiekkoja valmistava pörssiyhtiö, joka perustettiin vuonna 1985 Outokumpu Oyj:n ja Nokia Oyj:n yhteisyrityksenä.Yhtiön asiakaskohtaisesti räätälöityjä, korkean lisäarvon piikiekkoja käytetään etenkin antureiden sekä erillispuolijohteiden ja analogiapiirien valmistukseen.

title: Elijärven kaivos

text: Kemin kaivos on Outokumpu Oyj:n tytäryhtiön Outokumpu Chrome Oy:n omistama kaivos, joka sijaitsee Kemin kaupungin pohjoispuolella Keminmaan kunnan alueella Elijärvellä. Outokummun Kemin kaivos on ainoa kromikaivos EU:n alueella.

title: Tornion terästehdas

text: Tornion terästehdas on Outokumpu Oyj:n omistama terästehdas Torniossa Pohjanlahden rannikolla lähellä Kemin kaivosta. Tornion terästehdas on maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos, eli kaikki jalostusketjun vaiheet ovat samalla tehtaalla.[1] Se on myös yksi maailman suurimpia ruostumattoman teräksen tuotantoyksiköitä vuotuisella 1,6 miljoonan tonnin kapasiteetillaan.[2]

title: Aimo Mikkola

text: Aimo Kustaa Mikkola (31. lokakuuta 1917 Temmes – 7. syyskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen geologi ja Teknillisen korkeakoulun taloudellisen geologian professori 1958–1980. Sitä ennen hän oli Outokumpu Oyj:n Vihannin kaivoksen geologisen osaston johtaja 1954–1958. Hän tutki taloudellista geologiaa, vuorityötä ja malmivarojen arviointimentelmiä.

title: Röyttä

text: Röyttä on saari, satama ja teollisuusalue Tornion kaupungin edustalla Tornionjoen suulla Perämerellä. Saareen on sekä maantie- että rautatieyhteys. Röytässä sijaitsevat muun muassa Tornion satama, tulli sekä Outokumpu Oyj:n Tornion terästehdas.

title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivosoikeudet jäivät Outokumpu Oyj:n haltuun. Tämä myi ne vuonna 2003 entiselle työntekijälleen Pekka Perälle euron hinnalla. Perä tosin osti kolikon takaisin ja maksoi siitä kaksi euroa.

title: Outokummun rautatieasema

text: Outokummun rautatieasema sijaitsi rataosalta Sysmäjärven asemalla haarautuvan sivuradan päässä, ja se palveli pääasiassa Outokumpu Oyj:n malmikuljetuksia. Asemarakennus on maalattu uudelleen eri väriseksi useaan otteeseen. Alkuperäinen väri oli punainen, sittemmin se on maalattu keltaiseksi ja nykyinen väri on sininen.

title: Tornio

text: Tornion satama sijaitsee Röytän saarella, kaupungin eteläosassa. Talvisin jäänmurtaja mahdollistaa vapaat meriyhteydet ja satamaa voidaan käyttää ympärivuotisesti. Sataman liikenne koostuu pääosin Outokumpu Oyj:n ruostumattoman teräksen viennistä. Satamassa ei ole matkustajaliikennettä. Vuonna 2007 satamassa vieraili 345 laivaa ja sataman tavaraliikenne oli 1,6 miljoonaa tonnia.[31][32]

title: Elijärven ratapiha

text: Elijärven liikennepaikalla kuormattiin kromimalmia vaihtokorivaunuihin, jotka kuljetettiin Outokumpu Oyj:n Tornion tehtaille jatkokäsittelyä varten. Malmiliikenne radalla päättyi 31. joulukuuta 2005, kun paikallinen kuorma-autoyrittäjä alitti VR:n hintatarjouksen.

title: Jyrki Juusela

text: Jyrki Tapani Juusela (s. 15. marraskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen vuorineuvos, Outokumpu Oyj:n toimitusjohtaja 1992–2004.

title: Pohjanmaan rata

text: Ristonahon rata oli sivurataosuus Vihannin rautatieasemalta Lampinsaaren kylässä sijaitsevalle Ristonahon ratapihalle. Rataosuuden pituus oli 11,5 kilometriä, ja se palveli Outokumpu Oyj:n Vihannin kaivoksen kuljetustarpeita vuosina 1954–1992. Liikenne rataosalla lakkautettiin kaivoksen lopettamisen myötä 1992 ja rata purettiin tarpeettomana. Nykyisin ratapenger on käytössä ajotienä.

title: Tornion satama

text: Tornion satama (, , LOCODE: FI ROY) on Tornion kaupungin eteläosissa, Röyttän saarella sijaitseva satama. Se tunnetaan myös Röyttän satamana. Sataman suurimpia käyttäjiä ovat läheiset Outokumpu Oyj:n Tornion tehtaat. Satamaan johtaa 9,0 metrin syväväylä. Väylä on tarkoitettu enintään 165 metrin pituisille aluksille.

title: Voimaosakeyhtiö SF

text: Vuonna 2015 Voimaosakeyhtiön osakkaiksi liittyivät Fortum Oyj:n omistama Fortum Power and Heat Holding Oy ja SRV Yhtiöt Oyj:n omistama SRV Voima Oy ja Outokumpu Oyj nosti omistusosuuttaan.

title: Outotec

text: Outotec Oyj on suomalainen teknologia-alan pörssiyhtiö, joka syntyi vuonna 2006 Outokumpu Oyj:n erottaessa teknologiatoimintansa omaksi yhtiökseen. Se on enemminkin suunnittelu- ja asiantuntijayritys kuin valmistaja ja se ostaa valtaosan tuotteidensa valmistuksesta alihankintana, vain avainkomponentit se tekee itse. Valmistusta tehdään Outotecin Outokummun konepajalla, joka tekee laitteistoja, ja Lappeenrannassa entisen Laroxin tehtaalla, joka valmistaa teollisia suodattimia.

title: Outokumpu (yritys)

text: Outokummun yhden liiketoiminta-alueen muodosti aikaisemmin sen kokonaan omistama tytäryhtiö Outokumpu Technology Oyj. Lokakuussa 2006 Outokumpu myi pääosan tämän yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille, minkä jälkeen yhtiö listattiin Helsingin pörssiin. Outokummun osuus Outokumpu Technology Oyj:stä oli listauksen jälkeen 12%. Keväällä 2007 Outokumpu Technology Oyj muutti nimensä Outotec Oyj:ksi.

title: Kromi

text: Kromi on pääseosaine ruostumattomissa teräksissä. Teräkseen sitä seostetaan ferrokromin muodossa puhtaan metallin sijasta. Suomessa ferrokromia tuottaa Outokumpu Oyj:n tehdas Torniossa. Kromimalmin sinne louhii tytäryhtiö Outokumpu Chrome Oy läheiseltä Elijärven kaivoksesta Keminmaalta. Tämä on koko EU:n alueen ainoa kromiittikaivos.

title: Ole Johansson

text: Vuosina 2008–2013 Johansson oli Outokumpu Oyj:n hallituksen puheenjohtaja. Hän erotti vuonna 2011 toimitusjohtajan paikalta vuorineuvos Juha Rantasen ja nimesi tilalle Mika Seitovirran. Outokummun osakekurssi laski vuosien 2008 ja 2012 välillä 90 prosenttia.

title: Solidium

text: Osakeomistukset koskivat valtion hallussa olleita Kemira Oyj:n, Metso Oyj:n, Outokumpu Oyj:n, Rautaruukki Oyj:n, Sampo Oyj:n, Sponda Oyj:n, Stora Enso Oyj:n ja TeliaSonera AB:n osakkeita. Valtioneuvoston päätöksen yhteydessä valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies määritti Solidiumin tehtäviksi sinivalkoisen omistajapolitiikan vahvistamisen ja vakauttamisen sekä parhaan mahdollisen kokonaistuoton ja osakeomistusten hoidon saavuttamisen. Valtioneuvosto asetti Solidiumin toiminnalle raamit, joiden puitteissa yritys voi tarvittaessa itsenäisesti hankkia uusia osakeomistuksia joko osinkotulo- tai lainarahoituksella.

title: Tomas Lindholm

text: Lindholm toimi Outokumpu Oyj:n päälakimiehenä vuosina 1978–1982.

title: Heikki Malinen

text: Malinen on OpusCapitan hallituksen puheenjohtaja ja East Officen, Ilmarisen, Outokumpu Oyj:n ja Palta ry:n hallituksen jäsen.

title: Kotalahti

text: Kotalahti on entinen Outokumpu Oyj:n nikkeli-kuparikaivos Leppävirralla Oravikoskella. Kaivoksen toiminta aloitettiin vuonna 1959, ja se suljettiin vuonna 1987. Nykyisin se on Museoviraston mukaan yksi viimeisistä teollisuusyhdyskunnista, jossa on yhtiön laajaa palvelu- ja asuinrakentamista. Vulcan Kotalahti on vuonna 2013 tehnyt sinne kaivospiirihakemuksen, mutta yrityksen toiminta on sittemmin loppunut.

title: Ahtium

text: Esiintymän kaivosoikeudet jäivät Outokumpu Oyj:n haltuun. Tämä myi ne vuonna 2003 entiselle työntekijälleen Pekka Perälle euron hinnalla. Perä tosin osti kolikon takaisin ja maksoi siitä kaksi euroa. Kaupassa Outokumpu sai myös option ostaa kaivoksen valmistuttua 20 % Talvivaara Sotkamo Oy:stä yhden euron hinnalla sekä 5 % Talvivaaran kaivososakeyhtiön osakkeista annissa 20 % alennuksella. Outokumpu hyödynsi optionsa 2007. Vuonna 2011 Outokumpu myi koko omistuksensa Talvivaaran Kaivososakeyhtiöstä Solidiumille 60 miljoonaa euron hintaan ja 4 % Talvivaara Sotkamo Oy:stä Talvivaaran Kaivososakeyhtiölle 60 miljoonan euron hintaan. Lopusta 16% Talvivaara Sotkamo Oy:n omistuksesta tehtiin optiosopimus Talvivaaraa kaivososakeyhtiö kanssa, mutta kaupat eivät kuitenkaan toteutuneet.


query: Montako virallista kieltä puhutaan Intiassa?

title: Luettelo Intian kansallisista kielistä

text: Tämä on luettelo Intian kansallisista kielistä. Intiassa on käytössä 22 virallista kieltä,[1] jotka ovat lisätty perustuslakiin omalla liitteenä. Intian virallinen kieli on devanagariaakkosilla kirjoitettu hindi ja keskushallinnon kieli on englanti Intian perustuslain VII:n pykälän mukaan.[1]

title: Whitehorse

text: Valtaosa kaupungin asukkaista puhui vuonna 2016 äidinkielenään englantia. Englannilla oli 20 440 puhujaa ja Kanadan toisella virallisella kielellä ranskalla 1 060. Muita kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 2 825 henkilöä. Suurin yksittäinen vieras kieli oli tagalog (730 puhujaa).

title: Kazakstan

text: Valtion virallista kieltä kazakkia puhuu 64,4 prosenttia väestöstä; venäjää, joka on virallinen ja useimmin käytetty kieli, 95 prosenttia.

title: Nikobaarilaiset kielet

text: Nikobaarilaiset kielet ovat austroaasialaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan Intiaan kuuluvassa Nikobaarien saaristossa Etelä-Aasiassa. Puhutuin nikobaarilaisista kielistä ja samalla Nikobaarien "lingua franca" on car, jolla on 37 000 puhujaa.

title: Fernando Lugo

text: Lugo puhuu sujuvasti kumpaakin Paraguayn virallista kieltä, espanjaa ja guaranía.

title: Senegal

text: Senegalin väestöstä 94 % on muslimeita ja 5 % on kristittyjä. Senegalin puhutuin kieli on wolof, jonka lisäksi maassa puhutaan vähemmistökielinä sereriä, fulania, mandinkaa, soninkea ja jolaa. Kaikkiaan maassa puhutaan 38 kieltä. Useimmat kielet ovat pääasiassa puhekieliä, vaikka nuoret senegalilaiset ovat alkaneet kirjoittaa niitä latinalaisella aakkostolla. Islaminuskoiset senegalilaiset kirjoittavat äidinkieltään joskus myös arabialaisella kirjaimistolla. Maan virallista kieltä ranskaa käyttää yleisesti vain eurooppalaistaustaisia kouluja käynyt vähemmistö. YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan Senegalin aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) osasi vuonna 2013 lukea vain 42,8 prosenttia.

title: Intia

text: Intiassa on 29 osavaltiota ja seitsemän muuta niihin rinnastettavaa aluetta. Intiassa puhutaan satoja kieliä. Intiassa on 16 virallista kieltä, joista hindiä ja englantia käytetään yleisimmin. Britannian hallinnon päätyttyä hinduenemmistöinen Intia ja muslimienemmistöinen Pakistan itsenäistyivät 1947. Vuonna 1971 Bangladesh irtosi Pakistanista. Intia on ydinasevaltio. Intia on käynyt sotia Pakistania vastaan.

title: Keski-Aasia

text: Tiibetin kieltä puhutaan Tiibetissä sekä Qinghaissa, Sichuanissa ja Ladakhissa. Intian ja Pakistanin pohjoisalueilla puhutaan indoarjalaisia kieliä kuten kašmiria. Xinjiangissa ja Afganistanissa on aikoinaan puhuttu indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvia tokaarilaisia kieliä, mutta ne ovat kuolleet sukupuuttoon.

title: Bhodžpurin kieli

text: Bhodžpurin kieli (भोजपुरी, "bhojpuri") on indoiranilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Intiassa Biharin ja Jharkhandin osavaltioissa sekä osassa Uttar Pradeshia. Lisäksi sitä puhuu vähemmistö Guyanassa, Surinamessa, Fidžillä, Trinidad ja Tobagolla sekä Mauritiuksella. Koska bhodžpurin kieli on hyvin lähellä hindin kieltä, jotkut kielitieteilijät pitävät bhodžpuria sen murteena.

title: Etelä-Aasia

text: Alueen kielistä eniten puhutuin on hindi lähes 422 miljoonalla puhujalla ja toiseksi puhutuin bengali noin 210 miljoonalla puhujalla. Urdu on puhuttu kieli erityisesti Pakistanissa ja Intiassa. Se on samankaltainen kieli kuin hindi. Hindin ja urdun yhteistä vaikutusaluetta sanotaan Hindustaniksi. Hindiä puhutaan joissakin Intian osavaltioissa. Myös dravidakielet ja indoarjalaiset kielet ovat alueen tärkeitä kieliä.

title: Bhodžpurin kieli

text: Bhodžpurin kieli on läheistä sukua maithilin ja magahin kielille. Yhdessä ne muodostavat biharin kieliryhmän, jotka ovat osa itäisiä indoarjalaisia kieliä, jotka sisältävät myös bengalin ja orijan kielet. Bhodžpurin kielellä oli vuonna 1997 Intiassa noin 25 miljoonaa puhujaa. Vuonna 2001 Nepalissa sitä puhui 1,7 miljoonaa henkeä ja Mauritiuksella 340 000 (2001). Nämä arviot ovat kuitenkin epätarkkoja, sillä Biharissa ja Jharkhandissa suurin osa väestöstä osaa bhodžpurin kieltä, eli noin 130 miljoonaa ihmistä. Lisäksi Uttar Pradeshin osavaltiossa sitä puhuu vielä 40 miljoonaa ihmistä, sillä suurin osa sen asukkaista käyttää bhodžpurin kieltä jokapäiväisessä elämässään. Jotkut arvioivat, että bhodžpurin kieltä puhuu yhteensä noin 125 miljoonaa ihmistä.

title: Konkani

text: Konkani on yksi Intian virallisista kielistä ja sitä puhutaan pääasiassa Intian länsirannikolla, Goan osavaltiossa. Kieltä puhuu 2 432 540 ihmistä. Konkani muistuttaa marathin kieltä, mutta on saanut vaikutteita portugalin, kannadan ja hindin kielistä. Kirjoitusjärjestelmänä on devanagari, kannadan kirjaimisto ja latinalaiset aakkoset eivät ole enää käytössä.

title: Aasia

text: Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indoeurooppalaisen kielikunnan indoiranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravidakieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain kielellä ja burman kielellä on paljon puhujia mantereen puolella.

title: Orija

text: Orija tai oriya on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan etenkin Odishan osavaltiossa Intiassa. Se kuuluu itäisiin indoarjalaisiin kieliin ja se on Odishan osavaltion virallinen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään arviolta 35 miljoonaa ihmistä. Kieltä kirjoitetaan orijalaisella kirjaimistolla, joka on ollut olemassa jo 1000-luvulta lähtien.

title: Norjan kielipolitiikka

text: Norjan kielipolitiikka tarkoittaa Norjan valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.

title: Haiti

text: Ranska on toinen virallisista kielistä, mutta vain kymmenesosa väestöstä puhuu sitä sujuvasti. Toista virallista kieltä, kreolia, puhuvat käytännössä kaikki. Espanjaa ja englantia käytetään koulutettujen piirissä.

title: Intian väestö

text: Ethnologue-kirjan mukaan Intiassa puhutaan 447 eri kieltä, joista Intian perustuslaissa tunnustetaan 22. Kaikista laajimmalle levinnein ja puhutuin kieli on hindi, mutta poliittisesti ja taloudellisesti tärkein kieli on englanti, jota käytetään hallituksen työkielenä yhdessä hindin kanssa. Hindin lisäksi muita merkittäviä kieliä ovat bengali, telugu, marathi, tamili ja urdu.

title: Mundari

text: Mundari on austroaasialainen kieli, jota puhutaan Itä-Intiassa, Bangladeshissa ja Nepalissa. Kieltä puhuu äidinkielenään noin kaksi miljoonaa ihmistä, mutta sillä ei ole virallista asemaa missään maassa. Mundarin lähin sukukieli on santali.

title: Yhdysvaltain väestö

text: Maalla ei ole virallista kieltä, vaan osavaltiot saavat päättää kielestään vapaasti. Suurin osa Yhdysvaltain asukkaista puhuu englantia (puhujia 82 prosenttia väestöstä). Paikallinen englanti, amerikanenglanti, eroaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa puhutusta englannista sanastoltaan ja korostuksiltaan.

title: Kanada

text: Maahanmuuton seurauksena muita kuin kahta Kanadan virallista kieltä puhuvien määrä on lisääntynyt.[82] Vuonna 2016 kanadalaisista 7335745 eli 21,1% koko Kanadan väestöstä puhui äidinkielenään jotakin maahanmuuttajien kielistä. Maahanmuuttajien eri kieliä on yli 140.[83] Maahanmuuttajataustaisista äidinkielistä suurimpia vuonna 2016 olivat mandariinikiina (610835), kantoninkiina (594030), pandžabi (543495), tagalog (510420), espanja (495090), arabia (486525), italia (407455) ja saksa (404745). Yli 100000:n puhujan maahanmuuttajataustaisia kieliä oli kaikkiaan 22. 75,5% maahanmuuttajataustaisten kielten puhujista asui Kanadan kuudella suurimmalla metropolialueella.[84]

title: Roope Ankka

text: Roope puhuu äidinkielenään englantia. Vuosikausien matkustamisen ansiosta hän kuitenkin on oppinut puhumaan myös monia muita kieliä, kuten arabiaa, espanjaa, indonesiaa, ruotsia, hollantia, saksaa, polynesiaa ja useita kiinalaisia murteita sekä monia kuvitteellisia kieliä. Hän osaa myös lukea arabialaista kirjaimistoa ja egyptiläisiä hieroglyfejä. Suomennoksessa Roope tietysti puhuu suomea, kieltä jota hän Sammon salaisuuden mukaan oppi aikoinaan käydessään porokauppaa Lapissa.

title: Intia

text: Intiassa puhutaan Ethnologue-kirjan mukaan 447 kieltä. Kaikista kielistä hindi on laajimmalle levinnein ja puhutuin kieli Intiassa, varsinkin maan pohjoisosassa (noin 260 miljoonaa puhuu sitä äidinkielenään ja 120 miljoonaa toisena kielenään), mutta poliittisesti ja taloudellisesti tärkein kieli on englanti, joka on myös keskushallinnon kieli virallisesti. Hindi on virallinen kieli, mutta englantia käytetään politiikassa, hallinnon kielenä ja liike-elämässä.

title: Etelä-Amerikka

text: Etelä-Amerikan puhutuin kieli on portugali, jota puhuu äidinkielenään yli 50 prosenttia mantereen väestöstä. Mantereen virallisia kieliä ovat espanja suurimmassa osassa Etelä-Amerikan maita, portugali Brasiliassa, hollanti Surinamessa, englanti Guyanassa sekä ranska Ranskan Guayanassa. Myös alkuperäiskansojen kielillä on monissa maissa virallinen asema. Surinamessa ja Guyanassa hindi, kuten myös muutkin Intian ja Kaakkois-Aasian kielet ovat merkittäviä.[32]

title: Ecuadorilainen kulttuuri

text: Maassa vallitsee voimakas kansallistunne. Espanjan kieli on virallinen kieli, ja sen ohella puhutaan kolmeatoista alkuperäiskansojen kieltä. Yläluokka on iholtaan vaaleampaa kuin muut ja käyttää espanjaa tai opiskelee eurooppalaisia kieliä mieluummin kuin maan alkuperäiskansojen kieliä. Myös afrikkalaistaustainen väestönosa puhuu espanjaa. Alkuperäiskansojen kielissä ei ole sanaa "intiaani", ja yleisintä on viitata kaikkiin väestöryhmiin sanalla "ecuadorilainen".

title: Euroopan unioni

text: Euroopan unionilla on 24 virallista kieltä: bulgaria, englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, kroaatti, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro. Kaikki EU:n asetukset ja muu lainsäädäntö julkaistaan kaikilla näillä kielillä iiriä lukuun ottamatta, ja EU-kansalaisilla on oikeus kommunikoida unionin toimielinten kanssa millä tahansa virallisella kielellä. EU-maissa puhutaan yli 60:tä alkuperäistä alue- ja vähemmistökieltä, kuten saamea, ja näillä kielillä on noin 40 miljoonaa puhujaa. EU:lla on monikielisyyspolitiikka, jonka tavoitteena on tukea Euroopan kielellistä monimuotoisuutta sekä edistää kieltenoppimista.[74]

title: Assami

text: Assami (অসমীয়া Ôxômiya) on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva indoarjalainen kieli. Se on Intian Assamin osavaltion virallinen kieli ja sitä puhutaan myös osissa muita Intian kaakkoisia osavaltioita sekä Bhutanissa että Bangladeshissa. Se on itäisin kaikista indoeurooppalaisista kielistä ja sitä puhuu noin 12 828 220 ihmistä.

title: Portugalin kieli

text: Pääosa portugalin puhujista asuu Portugalissa ja Brasiliassa. Portugalia käytetään ensisijaisena kielenä Portugalissa, Brasiliassa, Angolassa, Mosambikissa ja São Tomé ja Príncipessä. Portugali on myös yksi virallisista kielistä Itä-Timorissa, Macaossa ja Päiväntasaajan Guineassa. Portugalia puhutaan laajalti myös Andorrassa, Luxemburgissa, Namibiassa ja Paraguayssa, joissa sillä ei kuitenkaan ole virallista asemaa. Portugaliin pohjautuvia kreoleja puhutaan ensisijaisina kielinä Kap Verdellä ja osassa Guinea-Bissauta.

title: Chinali

text: Chinali on Intiassa puhuttava indoeurooppalainen kieli. Kielellä arvioidaan olevan puhujia noin 500-1000. Kielellä ei ole virallista asemaa.

title: Hindustani

text: Hindustani (, ), joskus myös hindi-urdu, on indoarjalainen kieli ja lingua franca, jota käytetään Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Kielellä on kaksi virallista kirjakieltä, hindi ja urdu. Kyse on kuitenkin yhdestä ja samasta kielestä, ja niiden puhujat ymmärtävät toisiaan vaikeuksitta. Hindiä ja urdua kuitenkin kirjoitetaan eri aakkosilla, joten kielen puhujat eivät yleensä ymmärrä toisen muodon tekstejä. Hindustanilla arvioidaan olevan noin 500 miljoonaa puhujaa, ja se on yksi maailman puhutuimmista kielistä.

title: Austroaasialaiset kielet

text: Austroaasialaiset kielet ovat kielikunta, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Kaakkois-Aasiassa. Joidenkin tutkijoiden mielestä austroaasialaiset kielet ovat sukua austronesialaisille kielille ja muodostavat yhdessä niiden kanssa kielikunnan. Austroaasialaiset kielet jakautuvat kahteen pääkieliryhmään, mon-khmer-kieliin ja mundakieliin. Mon-khmer-kieliin kuuluu n. 150 kieltä ja munda-kieliin parikymmentä.