query: Milloin Aristoteles eli?

title: Aristoteles

text: Aristoteles (; 384–322 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Häntä pidetään opettajansa Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista.[1][2]

title: Modaliteetti

text: Ontologiassa olevaa voidaan jaotella paitsi kategorioihin eli entiteettiluokkiin myös modaliteetteihin eli olemisen tapoihin. Eri modaliteetteja ovat mahdollinen, kontingentti ja välttämätön. Aristoteles erotteli toisistaan lisäksi aktuaalisen ja potentiaalisen olevan.

title: Escalloniaceae

text: Eskalloniakasveihin kuuluu yhdeksän sukua ja 130 lajia. Ne muodostavat asteridien Campanulidae-ryhmässä oman kladinsa, jolle annetaan oman lahkon asema lahkojen Asterales (mm. mykerökukkais- eli asterikasvit), Bruniales (bruniakasvit), Apiales (mm. sarjakukkaiskasvit), Paracryphiales ja Dipsacales (tesmayrtti- ja kuusamakasvit) rinnalla. Aikaisemmin eskalloniakasveja on pidetty milloin hortensiakasvien (Hydrangeaceae), milloin rikkokasvien (Saxifragaceae) sukulaisina.

title: Politiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles jakaa perustuslait kuuteen lajiin ja nämä edelleen toisaalta hyviin ja turmeltuneisiin, ja toisaalta sen perusteella, kuinka monella hallitsijalla päätösvalta on: yhdellä, muutamalla vai monella. Hyviin hallintomalleihin kuuluvat monarkia, aristokratia ja politeia, turmeltuneisiin puolestaan tyrannia, oligarkia ja demokratia eli ”väkijoukon” tai ”roskaväen valta”. Hyvät hallintomallit toimivat yhteiseksi hyväksi kun taas huonot vain niiden hyväksi, jotka hallitsevat.

title: Milon Venus

text: Milon Venus eli Míloksen/Meloksen Afrodite () on todennäköisesti Afroditea esittävä antiikin kreikkalainen veistos, joka on tehty hellenistisellä kaudella noin vuonna 130–110 eaa. Se löydettiin Míloksen eli Meloksen saarelta Kreikasta ja on saanut nimensä saaren vanhasta ranskankielisestä nimimuodosta "Milo". Veistos on nykyisin esillä Louvressa.

title: Ideaoppi

text: Dialogi esittää ideaopissa olleen todellisen ongelman, jota Aristoteles käsitteli myöhemmin. Aristoteles esitti ongelmaan ratkaisun, mutta hylkäsi samalla ideoiden itsenäisen olemassaolon. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, katsoiko Platon, että kritiikki todisti ideaopin lopullisesti vääräksi. On syytä huomata, että Aristoteles oli tuolloin Platonin oppilas ja nuorempi työtoveri. Näin on täysin mahdollista, että Parmenides valmistelee näyttämön Aristoteleelle, eli että Platon ja Aristoteles sopivat olevansa sovussa eri mieltä ideaopista.

title: Aristoteleen painovoimateoria

text: Aristoteles esitti, että painaville kappaleille luonnollinen paikka oli Maan keskipiste, ja tämän vuoksi ne putosivat sitä kohti, eli alaspäin. Kevyille kappaleille luonnollinen paikka oli puolestaan taivaan kehillä, ja siksi kaasut, muun muassa höyry, liikkuivat poispäin maan keskipisteestä ja kohti taivaita ja Kuuta, eli ylöspäin. Liikkeen nopeus riippui samoin kappaleen painosta. Kappaleen painavuuden ja keveyden Aristoteles määritteli juuri sen perusteella, mihin suuntaan ne liikkuvat, ja esitti näin ensimmäistä kertaa nämä asiat lisämääreittä, kun taas kaikki aiemmat filosofit olivat pitäneet painoa ja keveyttä ominaisuutena, joka voidaan esittää vain suhteessa johonkin toiseen kappaleeseen. Suuntien "alaspäin" ja "ylöspäin" hän oletti olevan maailmanjärjestyksessä määrättyinä tiettyinä suuntina.

title: Averroës

text: Averroës uskoi maailmankaikkeuden ikuisuuteen, niin kuin Aristoteles opetti, ja ennalta olevien muotojen olemassaoloon eli Platonin ideaoppiin, vaikka Aristoteles vastustikin ajatusta.

title: Politiikka (Aristoteles)

text: Seuraavaksi Aristoteles käsittelee vertaillen harvainvaltaa ja kansanvaltaa sekä näiden eri tyyppejä; aristokratiaa; politeiaa eli kansalaisvaltaa harvainvallan ja kansanvallan yhdistelmänä; sekä tyranniaa. Tämän jälkeen hän käsittelee kultaisen keskitien ihanteeseen liittyvää keskiväliä poliittisessa yhteydessä, liittyen kansalaisvallan ja sen vallanjaon järjestämiseen: vallan tulisi olla maltillisella keskiluokalla, ei kaikkein rikkaimmilla tai köyhimmillä.

title: Fysiikka (Aristoteles)

text: Tässä yhteydessä Aristoteles esittelee myös näkemyksensä neljästä syystä. Hän painottaa luontoon liittyvänä erityisesti päämäärähakuista eli teleologista syytä. Sen vastakohtana ovat sellaiset asiat, joiden mukaan luonto ei toimi, kuten sattuma ja onni. Jokin asia tapahtuu sattumalta silloin, kun kaikki siihen normaalisti johtavat tasot sattumalta yhdistyvät ilman, että olisi tarkoituksella valittu. Tällöin lopputulos on samanlainen kuin jos se olisi seurannut teleologisesti. Tämä pätee sekä ihmisten tekemissä päätöksissä että luonnossa.

title: Aristoteles

text: Poetiikka eli runousoppi liittyy puolestaan läheisesti retoriikkaan, sillä siinä käsitellään puheen tyyliä ja hyvää jäsennystä. Aristoteles selvitti myös tragedian, komedian ja epiikan tyylisuuntia sekä muun muassa metaforan käsitettä. Hänen mukaansa runoudessa ja kaikessa kerronnassa keskeisintä oli jäljittely. Tragediassa ja epiikassa jäljiteltiin korkea-arvoisia ja komediassa puolestaan vähempiarvoisia ihmisiä. Aristoles kehitti erityisesti tragedian teoriaa. Hänen mukaansa tragedia muodostaa juonellisen kokonaisuuden, jossa on selkeä alku, keskikohta ja loppu. Keskeistä oli katharsis, emotionaalinen puhdistuminen, jossa katsojat saattoivat puhdistua erilaisista tunteista katsoessaan näytelmän henkilöiden kärsivän.[40]

title: Milo (joki)

text: Joki saa alkunsa Macentan koillispuolella sijaitsevalta ylängöltä 800–1 050 metrin korkeudesta. Sen alkulähteet ovat ylempänä ja etelämpänä kuin minkään muun Nigerin sivujoen. Milo virtaa vuolaana ensin kohti itää, kääntyy sitten pohjoiseen ja lopuksi luoteeseen. Sen suurin sivujoki on samalta ylängöltä alkunsa saava Baoule eli Sanamba. Milo laskee Nigeriin 50 kilometriä ennen Siguiria.

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti Metafysiikan ohella joukon teoksia, joita yhdessä kutsutaan Fysiikaksi. Aristoteleen teosten kokoelmassa, Corpus Aristotelicumissa, näiden fysiikkaa käsittelevien teosten jälkeen on sijoitettu toinen sarja kirjoja. Ne käsittelevät hyvin perustavanlaatuisia filosofisen pohdiskelun alueita, joilla tuohon aikaan ei vielä ollut nimeä. Aristoteles itse käytti aiheesta nimeä ”ensimmäinen filosofia”. Jo varhain aristoteeliset oppineet alkoivat nimittää näitä kirjoja nimellä τα μετα τα φυσικά (ta meta ta fysika) eli ”(kirjat) jotka tulevat fysiikan (kirjojen) jälkeen”.

title: Heksis

text: Eettisissä teoksissaan Aristoteles puolestaan tarkoittaa termillä luonteenpiirrettä. Hän asettaa "heksiksen" toista aktuaalisuutta eli "energeiaa" (toiminnan merkityksessä) vastaan käsitellessään "eudaimoniaa", ihmisen elämän oikeaa päämäärää. Tämä käännetään yleensä ”onnellisuudeksi”. "Heksiksen" vastakohdaksi asetetaan "energeia" samalla, kun Aristoteles pyrkii osoittamaan "eudaimonian" määritelmänsä — onnellisuus on hyveen mukaista toimintaa ("energeia") — oikeaksi.

title: Aristoteles

text: Aineellinen eli materiaalinen syy, eli aine josta asiat on tehty. Muodollinen eli formaalinen syy, eli muoto tai olemus, joka on malli sille, millainen asian tulisi olla. Aiheuttava syy eli aiheuttaja, se mistä muutos sai alkunsa. Tämä vastaa nykyistä käsitystä kausaalisesta syystä. Päämääräsyy eli tarkoitus tai loppu, johon on tarkoitus päästä.

title: Aristoteles

text: Aristoteles kirjoitti sielun toiminnasta erityisesti psykologisessa pääteoksessaan Sielusta. Hänen tavoitteensa oli selvittää, millä tavalla sielu toimii ja mistä osista se koostuu. Hänen päätelmänsä oli, että juuri sielu on se, mikä tekee ruumiista elävän olennon. Hän opetti, että sielu on aineeton ja sen suhde ruumiiseen on sama kuin muodon suhde aineeseen: se on luonnollisen, elimellisen ja potentiaalisesti elävän ruumiin (eli aineellisen muodon) ensimmäinen aktuaalisuus (eli aineeton muoto).[51] Hän vastusti jossain määrin Platonin näkemystä siitä, että sielu voisi olla olemassa ja toimia ruumiista täysin erillisenä.[49][50]

title: Elämän tarkoitus

text: Aristoteles esitti elämän tarkoitukselle teorian, jonka mukaan ihminen on järjellinen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Hänen lähtökohtanaan oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen järjellisenä olentona. Ihmiselämän päämäärä (samoin kuin kaikkien muidenkin olioiden) on siis toteuttaa lajilleen ominaisia toimia. Kun ihminen toimii kuten hänen lajilleen on ominaista, hän toimii auttamatta oikein ja elää hyvää elämää. Aristoteleen mukaan tämä ihmisen ihanne on "homo politicus" eli yhteisöllinen ihminen. Aristoteleen mukaan ihmiselämän päätavoite on siis yhteisölliseen toimintaan osallistuminen. Aristoteles eli aikana, jolloin vapaat miehet usein viettivät aikansa toreilla keskustelemassa tai väittelemässä politiikasta tai muista sen aiheista. Aristoteleen mukaan tieto siitä, millainen elämä on ominaista jollekin oliolle, saadaan tutkimalla suuren olioryhmän toimintaa tietyssä tilanteessa ja vetämällä siitä johtopäätös yleisestä menettelytavoista. Aristoteles olettaa tämän päämäärän koskevan kaikkia ihmisiä.

title: De pomo

text: Teoksessa Aristoteles luennoi kuolinvuoteellaan sielun kuolemattomuudesta oppilailleen, jotka ovat tulleet käymään hänen luonaan. Asetelma ja opetuksen aihe ovat siis samanlaiset kuin Sokrateella Platonin kirjoittamassa dialogissa "Faidon". Teoksen nimi, "De pomo" eli "Omenasta", tulee siitä, että Aristoteles saa ajoittain puheensa lomassa uutta elinvoimaa haistelemalla omenaa.

title: Aristoteleen psykologia

text: Koska Aristoteles käsitti sielun yleiseksi kaikkeen elämään liittyväksi tekijäksi, psykologia tarkoitti hänelle kaiken elävän tutkimista, eikä pelkästään järjellisen mielen omaavien eläimien eli ihmisten tutkimista. Niinpä "Sielusta" käsitteli myös kasvi- ja eläinsielujen toimintaa ihmissielujen lisäksi. Aristoteles käsitteli psykologiassa myös elämän luonnetta yleensä; näin sen ala oli huomattavasti laajempi kuin psykologian ala nykyisin.

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Aristoteles teki eron substanssin eli kappaleiden oleellisten, sen itsensä muodostavien, ja kappaleen aksidentaalisten ominaisuuksien välille. Aksidentaalinen ominaisuus on sellainen, jolla ei ole mitään välttämätöntä yhteyttä kuvatun kappaleen olemukseen.

title: Substanssi

text: Aristoteles luki substanssin yhdeksi olevan kategoriaksi. Kirjoituksessa "Kategoriat" annetun määritelmän mukaan substansseja ovat kaikenlaiset oliot. Aristoteles erotteli toisistaan ensimmäiset substanssit eli yksilöt ja toiset substanssit eli suvut ja lajit. "Metafysiikassa" annetun määritelmän mukaan substanssi tarkoitti sekä 1) yksinkertaisia olioita, perimmäistä substraattia, jota ei enää predikoida mistään muusta, kuten maata, tulta, vettä sekä kappaleita yleisesti, sekä niiden osia; että 2) ominaisuutta, joka määrittää olion olevan jokin 'tämä', ja jonka hävitessä myös kokonaisuus häviäisi, kuten jonkun asian hahmo tai muoto.

title: Aristoteles

text: Vaimonsa Pythiaan kanssa Aristoteles sai tyttären, jonka nimi oli myös Pythias. Vaimonsa varhaisen, Aristotelesta suuresti koskettaneen, kuoleman jälkeen hän eli taloudenhoitajansa, entisen vaimonsa orjan Herpylliksen kanssa. Tämän kanssa Aristoteles sai pojan, Nikomakhoksen, jolle hän siis antoi isänsä nimen.[6]

title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Aristoteles kirjoitti myös muita retoriikkaa käsitelleitä teoksia. Aristoteleen dialogeihin on kuulunut teos Puhetaidosta eli Grylos (Peri rhētorikēs ē Grylos), jossa tämä vaikuttaa esittävän vielä Platonin Gorgiaan tapaan, ettei retoriikka voi olla taito. Aristoteleen nimiin on laitettu myös kaksi retoriikkaa käsittelevää käsikirjaa, Käsikirjojen yhteenveto (Tekhnōn synagōgē) ja Theodekteen käsikirjan yhteenveto (Tekhnēs tēs Theodektou synagōgē). Mikään näistä kolmesta teoksesta ei ole säilynyt nykyaikaan.[1]

title: Aristoteles

text: Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin.[6][8]

title: Empirismi

text: Noin sata vuotta myöhemmin Aristoteles (384–322 eaa.) laittoi suuren painon aistien vastaanottamille asioille eli a posteriori -tyyppisille havainnoille. Aristoteleen näkemys oli osittain reaktio Platonin syvästi rationalistista ja hyvin teoreettista lähestymistapaa vastaan. Aristoteles sovelsi termiä luonnonfilosofia pyrkimykseen saada selvää luonnollisesta maailmasta. Hän käytti menetelmää, joka alettiin tuntea myöhemmin induktiivisena päättelynä, päästäkseen aistihavainnoilla luonnontieteessä esittämiinsä kategoriointeihin ja periaatteisiin. Tämä oli suoraan vastakkainen Platonin ideaopille, joka perustui hyvin pitkälti "a priori" -tyyppisille oletuksille. Myöhemmällä kaudellaan Aristoteleen epäluulo Platonin näkemyksiä kohtaan vain kasvoi ja hän alkoi vaatia kaikelta induktiiviselta päättelyltä yhä selvempää empiiristä vahvistusta ("Toinen analytiikka"). Aristoteles myös määritteli empirismin perusajatuksen, että inhimillinen tieto todellisuudesta perustuu aistikokemukseen.

title: 6123 Aristoteles

text: 6123 Aristoteles on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Roženin observatoriossa observatoriossa belgialainen tähtitieteilijä Eric Walter Elst vuonna 1987. Pikkuplaneetta sai nimensä antiikin kreikkalaisen filosofin Aristoteleen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1987 SH2. Koska Aristoteleksen absoluuttinen magnitudi (H) on 13,7, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 5–12 kilometriä.

title: Eudaimonismi

text: Eudaimonismi (kreikan sanasta "eudaimonia" eli onni) eli onnellisuusoppi on etiikan suuntaus, jonka mukaan eettisen toiminnan tavoite on tai sen tulee olla onnellisuus. Ajattelun tunnetuin edustaja on Aristoteles.

title: Aristoteles

text: Aulus Gelliuksen mukaan Aristoteles opetti retoriikkaa viimeisen kymmenen akatemiavuotensa aikana. Tuohon aikaan hän kirjoitti myös ensimmäiset retoriikkaa käsittelevät tutkielmansa. Aristoteles vastusti periaatteessa kaikkea aiempaa ja oman aikansa retoriikkaa. Erityisesti hän halusi erottautua Isokrateesta, joka oli tuon ajan tunnetuin puhuja. Aristoteles halusi retoriikan palvelevan ennen kaikkea totuuden etsimistä, kun taas Isokrates välitti ensisijaisesti tyylistä eikä halunnut tietää juuri mitään filosofiasta. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles säilytti yhteytensä Makedoniaan. Hän kävi kerran Ateenan lähettiläänä kuningas Filippos II:n hovissa ja sai kirjeen kruununperijä Aleksanterin syntymästä.[6]

title: Retoriikka (Aristoteles)

text: Kirja III käsittelee tyylioppia. Sen ensimmäiset luvut käsittelevät hyvää ilmaisua. Aristoteles toteaa hyvän puheen olevan selkeää, eli sen tulee enemmän selventää kuin hämärtää asioita, sekä sopivaa, eli ei liian vaatimatonta, mutta ei myöskään liian liioittelevaa. Selkeyttä puheeseen saa käyttämällä tavallisia substantiiveja ja verbejä, noudattamalla oikeakielisyyttä, sekä välttämällä jäykkyyttä tuovia tekijöitä, kuten pitkiä yhdyssanoja. Tekstin tulisi olla luontevaa sekä kirjoitetuksi että luetuksi. Proosaesityksessä tuli välttää runomuotoa, mutta teksti ei silti saanut olla täysin rytmitön. Samoin tekstin osien tuli olla sopivan pituisia — tuli välttää liian pitkiä osia, mutta myös liian lyhyitä osia, jotka vain tuntuvat kiirehtivän liikaa. Tärkeitä asioita ei saa käsitellä liian kevyesti, mikä vaikuttaisi hutiloimiselta, eikä mitättömiä asioita liian juhlavasti, mikä vaikuttaisi koomiselta. Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä ilmaisukeinona Aristoteles painotti puheen henkevyyttä, jota saatiin muun muassa käyttämällä puheessa metaforia sekä tekemällä asia havainnolliseksi kuulijalle.[5]

title: Metafysiikka (Aristoteles)

text: Kirja VI jatkaa metafysiikan ja erityistieteiden erojen selvittämistä. Aristoteles määrittelee yleisen metafysiikan (nykyisin: ontologian) siksi, joka käsittelee ”olevaa olevana”, ja erityisen metafysiikan (Aristoteleelle: teologian) siksi, joka käsittelee erillisiä, primäärisiä ja korkeampia substansseja eli jumalallisia asioita.

title: Kategoriat (stoalaisuus)

text: Aristoteles oli käyttänyt "suhteessa olevan" kategoriaa jotakuinkin yleisellä tavalla seuraavasti: ”Suhteessa oleviksi sanotaan sellaisia, joiden sanotaan olevan sitä, mitä ne ovat jollekin muulle kuuluvina tai olemalla jollakin muulla lailla jonkun toisen suhteen”. Siksi hänen mukaansa "tieto" ja "tiedettävä" ovat suhteessa olevia. Tietoa voidaan selvästi pitää jonakin, joka on olemassa subjektissaan. Aristoteles itse tunnisti hyvin toisenlaisen suhteessa olemisen: ”suhteessa olemista ei koske mikään sille ominainen muutos, sillä toisesta jäsenestä tulee milloin suurempi, milloin taas pienempi tai yhtä suuri ilman, että se itse muuttuu, jos toisen jäsenen kvantiteetti muuttuu”. Ensin mainitussa tapauksessa suhteessa oleva voidaan sanoa jostakin joka on subjektissaan (kuten tieto), jälkimmäisessä tapauksessa ei (kahden kappaleen suhteelliset koot). Tämän vuoksi tarvittiin neljäs kategoria "dispositio suhteessa johonkin" selittämään, kuinka jokin asia voi olla suhteessa toiseen ilman, että subjektissa on läsnä mitään aineellista.


query: Kuka on suunnitellut 155 K 98 -kanuunan?

title: 155 K 98

text: 155 K 98 (155 millimetrin kanuuna 1998) on suomalainen Patrian valmistama 155 mm:n 52-pituuskaliiperinen raskas kenttätykki, teknisesti ottaen kanuunahaupitsi, mutta suomalaiselta nimitykseltään kuitenkin kanuuna. Se on Tampellan ja Vammaksen kehittämä Tampellan 155 K 83 -mallista. Se otettiin käyttöön Suomen puolustusvoimissa mallimerkinnän mukaisesti vuonna 1998. Tykissä on 78 kW:n tehoinen apumoottori, jolla se kykenee liikkumaan itsenäisesti.[1] Tykki tuodaan raskaan maastokuorma-auton vetämänä lähelle tuliasemaa, josta se ajetaan perille oman apumoottorin voimin. Moottoria käytetään noin kilometrin siirtymiin, esimerkiksi tuliasemien vaihtoon vihollisen vastatykistötoiminnan varalta. Tykin saattaminen ajosta ampumakuntoon kestää miehistöstä riippuen muutamia minuutteja. Sen nykyinen käyttötarkoitus Suomessa on operatiivisiin joukkoihin kuuluvien valmiusprikaatien tukeminen.[2]

title: Möljän silta

text: Möljän silta on Oulussa Toppilansalmen ylittävä ajoneuvo- ja kevyen liikenteen silta. 98 metriä pitkä ja 15 metriä leveä jännitetty betoninen jatkuva palkkisilta avattiin liikenteelle 15. marraskuuta 2012. Silta ylittää Toppilansalmen yhdistäen Toppilansaaren ja rakenteilla olevan Länsi-Toppilan asuntoalueet. Noin 2,6 miljoonaa euroa maksaneen sillan on suunnitellut Ramboll Finland Oy pääsuunnittelijanaan Ilkka Kerola.

title: 155 K 98

text: Vuoteen 2001 mennessä Puolustusvoimat oli tilannut 155 K 98:aa 0-sarjan jälkeen vielä 50 kappaletta, ja viimeiset toimitettiin vuonna 2005, jolloin Puolustusvoimille toimitettujen tykkien määrä oli yhteensä 56 kappaletta.[1][3] Tuotannon aikana tykkeihin lisättiin vielä lämpösuojakilvet putken yläpuolelle, Honeywellin TALIN 5000 -inertiapaikannusyksikkö ja tanskalaisvalmisteinen lähtönopeustutka.[1][4]

title: Tykistö

text: Kanuunahaupitsi-nimitystä voidaan käyttää yläkulmilla (> 45°) ampumaan pystyvistä kanuunoista. Suomen kenttätykistön ylpeys, 155 K 98 on periaatteessa kanuunahaupitsi.

title: 155 K 83

text: 1990-luvulla tykin kehityksen jatkumisen ja 155 K 98:n suunnittelun ja siinä käyttöönotettujen uusien ratkaisujen, kuten laajennetun NATO-mittaisen panoskammion karhennetulla ylimenokartiolla myötä, myös alkupään 155 K 83 -sarjat päätettiin uudistaa siten, että niissä voidaan käyttää samoja panoksia kuin uudemmissakin tykeissä, ja siten syntyi Vammaksen muuntama modernisoitu versio, 155 K 83-97. Uudistuksessa myös lisättiin mahdollisuus latauslaitteen asentamiseen ja parannettiin tykin käyttöturvallisuutta pienin uudistuksin kiilan, virityskammen ja telin lukitusjärjestelmiin. Loppupään tykeissä nämä ominaisuudet kuuluivat jo tehdaskokoonpanoon.

title: M396

text:
M396 (englanniksi koko nimeltään "155 mm Extended-Range Cargo Projectile M396 ") on israelilainen Israel Military Industries Ltd.:n valmistama kuorma-ammus 155 mm tykeille. Se kykenee kuljettamaan 49 M85-tytärammusta. Britannian maavoimat ovat hyväksyneet sen tunnuksella L20A1 ja Sveitsin puolustusvoimat KaG90. M396:n kantama vaihtelee tykin putken pituudesta johtuen 30 kilometristä (L39) 36 kilometriin (L52).
Suomessa 155 K 98:n putken mitta on L52 eli 52 x kaliiperi.

title: 155 K 98

text: Tykkejä valmistettiin SIPRI:n mukaan Egyptin asevoimille 16 kappaletta.[7] Luku ei kerro, kuinka monta on valmistettu Suomessa ja kuinka monta Egyptissä, eikä sitä, kuinka monta on koottu Suomessa valmistetuista osista ja kuinka monen osat on valmistettu Egyptissä.

title: 155 K 98

text: Prototyypit: 155 K 52-6: 155 K 93:sta jatkokehitetty prototyyppitykki apumoottorilla 52-pituuskaliiperisella putkella, kiihtyvällä 1/30-1/20 pituuskaliiperin rihlauksella ja 26 litran panoskammiolla. Tunnetaan kaupallisesti nimikkeellä 155GH52APU.[1] 155 KX: 155 K 98:n varsinainen prototyyppi, jota tehtiin varsinaisen Patrialle jääneen prototyyppitykin lisäksi Suomen puolustusvoimille kuuden kappaleen 0-sarja. Nykyään samalla nimikkeellä kuin 155 K 98.[1] 155 K 98: Puolustusvoimien käytössä oleva apumoottorillinen, itsesiirtyvä lopullinen tuotantomalli.[1] 155GH52: Egyptin asevoimille tehty vedettävä vientimalli ilman apumoottoria, uutta latasinta ja säätyviä painontasaimia.[1] Egyptiläinen nimike E52 tai EH-52,[7] valmistuslisenssi Egyptin sotatarviketuotantoministeriöllä ja valmistus egyptiläisellä Abu Zaabal Engineering Industries Companyllä.[6] 155GH52-SP-T55: Egyptin vientikauppoja varten kehitetty T-55 -panssarivaunun alustalle tehty telatykki, joka on tykin osalta hyvin pitkälle samanlainen kuin varsinainen itsesiirtyvä ja vedettävä malli. 45 kranaatin ja 49 panoksen ammustäyttö, koroalue -6° - +66°, 360° ampumasektori, jonka tuliasemassa laskettavat tukijalat mahdollistavat.[1] 155 K 98 Sisu E13TP 8×8 alustalla: Patria esitti 2015 Eduskunnan Puolustusvaliokunnalle 155 K 98:n lisävalmistusta siten, että se olisi kiinteästi asennettu itseliikkuvaksi tykiksi Sisun E13TP -maastokuorma-auton lavalle.[10] Esitys ei kuitenkaan ole toteutunut, ja Puolustusvoimat hankki 2017 48 kappaletta K9-panssarihaupitseja itseliikkuvan tykin hankintaprosessissaan.

title: Canon de 155 C Mle 1917 Schneider

text: Raskaat haupitsit 155 H/17 tekivät vaikutuksen kevyitä kanuunoita käyttäneisiin tykkimiehiin. Kenttätykistörykmentti 5:n toisessa patteristossa patterinpäällikkönä palvellut luutnantti Juhani Honkavaara muistelee tilannetta loka-marraskuun vaihteesta 1941: ”Ptrin kanuunat [75 K/17] eivät pystyneet Kontupohjan länsiosan kivirakennuksiin, jossa vihollinen itsepintaisesti puolustautui, mutta kun Turun psto (I/KTR 5) toi vasta saamansa raskaat tykit ponttonilautalla yli Suunujoen 1.11. ja tarkasti ne samana iltana erinomaiselta tulenjohtopaikalta, jolta lähes koko Kontupohja näkyi kuin tarjottimella, muuttui ääni kellossa kertaheitolla.”

title: 155 K 98

text: Tykin putken pituus on 52 kaliiperia, suuhidastin on yksikammioinen, ja putkessa on savunpoistin. Panoskammio on NATO-mittojen mukaisesti 23,0 litraa NATO-standardin mukaisen irtopanosjärjestelmän (Modular Charge System) käyttämiseksi, ja putken rihlannousu 1/20 kaliiperia.[1] Tykin kantama on onteloperäkranaatilla 28 kilometriä, ja erilaisilla perävirtauskranaateilla 40-43 kilometriä. Tykissä voi käyttää mitä tahansa standardia 155 millimetrin ampumatarviketta, mahdollistan hyvin laajan valikoiman erilaisia kranaatteja.[1] Tykin kokonaispaino on 14 580 kg.[5]

title: 155 K 98

text: Suomi: 56 kappaletta[1][3] Egypti: 16 kappaletta[7][11]

title: Rypälepommi

text: Suomessa 155 mm:n Patrian valmistama kenttäkanuuna 155 K 98 käyttää Rheinmetallin saksalaista DM 662-kuorma-ammusta, jossa tytärammuksena on M85. Norjan käyttää lisäksi myös DM 642:a, minkä tytärammukset ovat myös M85:ia.

title: 155 K 83

text: 155 K 83 ("155 millimetrin kanuuna 1983") on suomalainen Tampellan ja myöhemmin Vammaksen Suomen puolustusvoimille valmistama kenttätykki. Nimensä mukaisesti se on 155 mm raskas vedettävä kanuuna, tarkemmin kanuunahaupitsi, 39-pituuskaliiperisella putkella. Sen vetoajoneuvona käytetään esimerkiksi Sisun raskasta SA-240 -maastokuorma-autoa. Vuodesta 1997 eteenpäin Vammas (sittemmin Patria) modernisoi alkupään tuotannon tykkejä 155 K 83-97 -standardiin, johon kuuluu mm. myöhäisemmissä sarjoissa käyttöön otettu uudistettu panoskammio, ja joka siten kykenee käyttämään NATO-standardin mukaista irtopanosjärjestelmää sekä kaikkia yleisimpiä 155 mm ampumatarvikkeita. Modernisointi tehtiin 155 K 83:n yhdenmukaistamiseksi sen tuotannon kesken ja sen pohjalta kehitetyn uudemman 155 K 98:n kanssa.

title: Sisu-nestemoottori

text: Myöhemmin järjestelmää kokeiltiin myös Sisu K-141 4×2 -kuorma-auton ja nestemoottoreilla varustetun 130 K 54 -kanuunan sekä Vanaja KK-69 ET 6×6:n ja omasta aggregaatista voimansa saaneen kaksiakselisen lavetin yhdistelmillä.

title: 155 K 98

text: ( 25.4.2012, arabiaksi)

title: 155 K 98

text: 155 K 98:n rakenne on perusratkaisuiltaan hyvin samanlainen kuin aiemmat Tampellan ja Vammaksen tykit 122 K 60:stä lähtien. Tykin sulkuna toimii vaakatasossa liukuva puoliautomaattinen kiila, ja peräkappale on 155 K 83:n tapaan korkeaa mallia ja sisältää tykin puoliautomaattikoneiston. Sulku tiivistyy ns. Broadwellin renkailla muiden irtopanoslaukauksia käyttävien Tampellan ja Vammaksen tykkien tapaan. Tykissä on lisäksi uudistettu latasin ja mahdollisuus erillisen latauslaitteen käyttöön.[1]

title: 155 K 83

text: 155 K 83-97 on muuten samanlainen, mutta siihen on tehty muutamia uudistuksia käyttöturvallisuuteen - ja tärkeimpänä muutoksena panoskammion koon muuttaminen 155 K 98:n tapaan NATO-mittoihin, 23,0 litraan. Uudistus teki mahdolliseksi NATO-standardin mukaisen irtopanosjärjestelmän (Modular Charge System) käyttämisen. Samalla kuitenkin menetettiin jonkin verran kantamaa. Puolustusvoimat ilmoittaa uudistetun mallin kantamaksi 23 km onteloperäkranaatilla ja 30 km perävirtauskranaatilla. Osassa myöhemmistä tuotantosarjoista nämä muutokset on tehty jo itse tuotantovaiheessa.

title: DM 662

text: DM 662-ammuksia on hankittu myös Suomen puolustusvoimille 155 K 98:aa varten osana eduskunnan hyväksymän puolustusselonteon maavoimien iskykyselvityksen mukaista kehittämistä.

title: 155 K 98

text: Tampella suunnitteli Suomen puolustusvoimien toimeksiannosta 1950-1960-lukujen taitteessa ensimmäisen oman kenttätykkinsä 122 K 60:n, jota valmistettiin 16 kappaletta prototyyppi mukaan lukien. Tätä mallia kuitenkin käytettiin Tampellan 152 mm ja 155 mm tykkien kehityksen pohjana yhteistyössä Tampellan israelilaisen tytäryhtiön Soltamin kanssa, joka tuotti mm. tykit 155 K 68 (myös nimikkeillä 155KAN68 ja Soltam M-68), Soltam M-71 ja 155 K 74, joista 155 K 68 ja Soltam M-71 olivat jonkinasteisia vientimenestyksiä, projektissa mukana olleen Israelin tilaamien kappaleiden ohella. 155 K 74:ää taas käytettiin pohjana Tampellan Puolustusvoimille valmistamaan 155 K 83:een, joka on viimeinen sarjatuotettu malli ennen 155 K 98:aa.[1]

title: 155 K 83

text: Alkuperäisen 155 K 83:n rakenne on hyvin samankaltainen kuin sitä edeltävien Tampellan tykkimallien. Tykin sulkuna toimii vaakatasossa liukuva puoliautomaattinen kiila - aiempiin Tampellan tykkeihin erona tykin peräkappale on kuitenkin korkeampi, ja siinä on sisäänrakennettu puoliautomaattikoneisto, kun taas aiemmissa tykkimalleissa puoliautomaattikoneisto oli erillinen osa, joka kiinnitettiin peräkappaleen päälle. Sulun tiivistykseen käytetään Tampellan aiempien 155 mm tykkien tapaan ns. Broadwellin rengasta, joka korvaa vanhempien tykkien, mukaan lukien 122 K 60:n panoskartussien käyttämät metallihylsyt. Pieniä eroja aiempiin tykkimalleihin on myöskin lavetissa, pääosin sen kiilakannuksissa (joilla tykki kiinnitetään maahan tuliasemassa) ja suuntauskoneistossa. Korotuskoneisto on paineilma-avusteinen aiempien Tampellan tykkien tapaan, ja mahdollistaa korotuskulmat aina 5 asteesta vaakatason alapuolelle (-5°) yläkulmille 70 asteeseen (+70°) asti, mikä tekee aseesta teknisesti kanuunahaupitsin, jokseenkaan Puolustusvoimien nimikkeistö ei sisällä kuitenkaan kanuunahaupitsia tykkityyppinä, ja sitä kutsutaankin sen vuoksi kanuunaksi.

title: 155 K 98

text: Tampella suunnitteli 1980-luvun lopulla 39-pituuskaliiperisen 155 K 83:n pohjalta 45-pituuskaliiperisen 155GH45T:n (155 Gun-Howitzer 45 Tampella), josta Vammas suunnitteli myöhemmin, 1990-luvun puolessavälissä myös Pakistanin-vientimallin, jonka vientikaupat kuitenkin kariutuivat. Tampella ja myöhemmin Vammas kehittivät 1988-1991 myös 155GH45T:n pohjalta Puolustusvoimien toimeksiannosta 155 K 83:a pidempikantamaisen ja liikkuvamman kenttätykin, jonka nimeksi tuli 155 K 93. Erona 155GH45T:an oli lähinnä uusi lavettiin asennettu, pyöriin kytketty apumoottori ja toisen ajopyöräparin poisto - tykin putki oli kuitenkin yhä 45-pituuskaliiperinen 155GH45T:n tapaan. Tykki osoittautui kuitenkin ajovakaudeltaan ja maastoliikkuvuudeltaan liian huonoksi vain yhden pyöräparin vuoksi, minkä vuoksi kehitystyötä jatkettiin.[1]

title: 155 K 98

text: 122 K 60 130 K 90-60 155 K 83

title: M85 (tytärammus)

text: M85 on myös Suomen puolustusvoimien 155 K 98 Tampellan valmistaman 155 mm:n kenttätykin kuorma-ammus DM 662:n tytärammus, joita on hankittu siksi, että Suomi Ottawan miinakieltosopimuksen mukaisesti luopuu vuoteen 2016 mennessä jalkaväki- eli henkilömiinoista.

title: 155 K 98

text: 155 K 98:n kappalehinta Puolustusvoimille oli 500 000 €.[3] Tykin apumoottoritonta, vedettävää mallia 155GH52 on myös viety pieni määrä Egyptiin, jonka sotatarviketuotantoministeriölle on myös myyty tykin valmistuslisenssi.[1]

title: 155 K 98

text: 155 K 93:n pohjalta suunniteltiin prototyyppi 155 K 52-6, joka valmistui 1992, ja joka nimettiin Vammaksella kaupallisesti 155GH52APU:ksi (155 Gun-Howitzer 52, auxiliary power unit). Tässä tykissä oli uusi, pidempi 52-pituuskaliiperinen putki, 26 litran panoskammiolla ja kiihtyvällä rihlauksella. Tykin kehitystyötä jatkettiin, ja vuoteen 1995 mennessä putken mitoissa päädyttiin kuitenkin takaisin 23 litran NATO-panoskammioon, vakionousuiseen 1/20 kaliiperin rihlaukseen (1 täysi kierros 20 kaliiperinmitassa), sekä lavettiin tehtiin muutoksia teliin, jolloin syntyi prototyyppi 155 KX. Puolustusvoimat tilasi tätä 1997 kuuden kappaleen 0-sarjan, ja alkuperäinen prototyyppi jäi Patrialle. Lopullinen 155 KX nimettiin 155 K 98:ksi vuoden 1998 alussa.[1]

title: Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond

text: Suomessa Canon de 155 C Mle 1915 St. Chamond:sta on käytetty merkintää 155 H/15 eli 155 mm:n haupitsi vuosimallia 1915. Nykyään Suomen puolustusvoimissa merkinnän vuotta tarkoittava osa ei tule valmistusvuodesta, vaan Suomen puolustusvoimien käyttöönottovuodesta, esimerkiksi 155 K 98, missä 155 tarkoittaa 155 mm kaliiperia, "K" kanuunaa ja "98" käyttöönottovuotta 1998.

title: 122 K 60

text: Vammas uudisti kaikki 15 kanuunaa 1980-luvun lopulla vaihtamalla vanhat 122 mm putket uusiin 130 mm 52,7-kaliiperisiin, jolloin syntyi vedettävä rannikkokanuuna mallia 130 K 90-60. Uudistetut tykit käyttivät samaa laukausta kuin moottoroidun rannikkotykistön pääkalusto 130 K 54 -kanuunat ja samoja ammuksia kuin 130 TK -tornitykit. Putkien vaihdon myötä vain 122 K 60 -kalustolla käytössä ollut laukaus (122 × 866R) jäi lopullisesti pois käytöstä.

title: Type 98

text: Type 98 -vaunussa oli useita parannuksia panssaroinnin, liikekyvyn ja tulivoiman saralla verrattuna aikaisempiin kiinalaisiin taistelupanssarivaunuihin. Sen alusta on hyvin samankaltainen T-72-vaunun kanssa. Vaunun ajajan tilat ovat vaunun etuosassa, muun miehistön tilat ja tykkitorni keskellä, sekä moottori vaunun takaosassa. Type 98 on hieman pidempi kuin T-72 ja sen etuosassa on komposiittipanssarointi. Vaunun pääase on 125 mm sileäputkinen automaattilataajalla varustettu panssarivaunukanuuna, joka on ilmeisesti tuotantonimeltään ZPT-98. Kanuunalla voi ampua laserohjattuja panssarintorjuntaohjuksia. Automaattilataaja on identtinen T-72-vaunujen lataajan kanssa ja se mahdollistaa kanuunan ampumisen noin 8 kertaa minuutissa. Manuaalisesti ladattaessa tulinopeus on 1–2 laukausta minuutissa. Voimanlähteenä toimii 150HB883kW dieselmoottori, joka tuottaa 1 200 hevosvoimaa. Eri lähteiden mukaan vaunu painaa 48–50 tonnia. Huippunopeus vaihtelee samoin lähteen mukaan 65–75 km/h.

title: 155 K 83

text: 155 K 83:a käytettiin pohjana Tampellan ja Vammaksen suunnittelutyössä uudempien Tampellan ja Vammaksen kenttätykkien, kuten 155GH45:n ja 155 K 93:n suunnittelemiseen, ja lopulta kehitystyö johti 155 K 98:aan.

title: 155 K 98

text: Luokka:Kanuunat Luokka:Suomen puolustusvoimien tykkikalusto


query: Miksi Ballets russes lopetti 1929?

title: Ballets russes

text: Seurueen viimeinen esiintyminen tapahtui Vichyn kaupungissa 4. elokuuta 1929. Sergei Djagilev kuoli Venetsiassa 19. elokuuta 1929. Vaikka Serge Lifar ja Boris Kochno yrittivät jatkaa seurueen toimintaa, se ei perustajan kuoleman jälkeen enää onnistunut. Markiisi Cuevasin baletti toimi kuitenkin eräässä mielessä Venäläisen baletin henkisenä jatkajana. 1930-luvulla toimi useita Ballets russes -nimeä käyttäneitä kokoonpanoja. Blumin ja Vasili Grigorievitš Voskresenskin yhdessä johtama Ballet Russe de Monte Carlo esiintyi ensimmäisen kerran keväällä 1932. Se kiersi Euroopassa kunnes, toinen maailmansota pakotti sen kiertämään Amerikkaan. Sen johtoon tuli Sergei Denham, ja se jatkoi esiintymistä 1950-luvun lopulle asti. Ryhmä hajosi 1962. Voskresenski perusti uuden oman ryhmän, Original Ballet Russe, joka myös kiersi Amerikassa sota-aikana ja palasi Lontooseen 1947. Vanhat baletit olivat kuitenkin jo kurjassa kunnossa ja vanha yleisö pettynyttä. Uudet sota-aikana kasvaneet katsojat kummastelivat, mistä aikaisempi innostus teoksiin oli syntynyt, eikä Ballet russe enää eurooppalaisena ilmiönä jatkunut.

title: Ballets russes

text: Ballets russesin ensimmäinen kausi oli Châtelet-teatterissa 18. toukokuuta – 19. kesäkuuta 1909. Seurue saapui tämän jälkeen Pariisiin joka vuosi samaan aikaan, aluksi Châtelet-teatteriin ja myöhemmin myös muihin teattereihin. Vuodesta 1911 alkaen baletti esiintyi myös Roomassa, Wienissä, Genèven Suuressa teatterissa, Barcelonassa ja Madridissa. Seurue teki kiertueen myös Etelä-Amerikassa vuonna 1913 ja Yhdysvalloissa vuonna 1915. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen seurue esiintyi Belgiassa vuosina 1922–1928, Lausannessa ja Bernissä vuonna 1923 ja Alankomaissa vuonna 1924.

title: Boris Lisanevitš

text: Yhdeksänvuotiaana Boris meni Odessan kadettikouluun. Vuonna 1924 hän muutti Ranskaan. Monte Carlossa hän meni naimisiin balettitanssija Kira Štšerbachevan kanssa. Kiran kautta Boris liittyi Sergei Djagilevin johtamaan Ballets russesiin, jossa hän oli vuoteen 1929. Tämän jälkeen Boris esiintyi muun muassa Etelä-Amerikassa, Lontoossa ja Milanossa.

title: Ballets russes

text: 1925 Massine palasi tekemään Zéphyre et Floren (säv. Vernon Duke). Siinä tanssi myös nuori Serge Lifar, josta tuli Ballets russe'n viimeinen suuri miestanssija – ja myöhemmin Pariisin oopperan baletin johtaja. Massinen hilpeä satama-aiheinen Les Matelots syntyi Auricin musiikkiin, lavastus ja puvut olivat Pedro Prunan. Mutta seuraavaan uuteen teokseen Barabau (säv. Rieti, lavastus ja puvut: Utrillo) löytyi vielä yksi uusi koreografikyky: George Balanchine.

title: Ballets russes

text: Balanchine oli joutunut balettikouluun lähes sattumalta ja oli opiskellut myös musiikkia konservatoriossa. Hän oli jo kokeillut siipiään koreografiassa, kun neuvostobaletissa kiellettiin uudistukset. Hän oli erityisen kiinnostunut "puhtaasta" tanssista ja musiikin ja tanssin yhteydestä. Kun mahdollisuudet koreografina Venäjällä sulkeutuivat, hän otti mielellään 1924 vastaan kutsun liittyä pieneen esiintyjäryhmään, joka kiersi Euroopassa. Kun hänet määrättiin palaamaan kotimaahan, hän vakuutti Djagilevin kyvystään tehdä baletti tälle nopeasti ja liittyi seurueeseen. Ballets russes'n loppuaikojen teokset ovatkin pääasiassa Massinen ja Balanchinen töitä.

title: George Balanchine

text: Ballets russes Sergei Djagilev Lincoln Kirstein

title: Marie Rambert

text: Vuonna 1912 Sergei Djagilev kutsui hänet auttamaan Ballets russesin tanssijoita Igor Stravinskyn "Kevätuhrin" monimutkaisissa rytmeissä. Rambert tanssi ajoittain myös Ballet russesin kuorossa, ja kiinnostui siellä klassisesta baletista.

title: Ballets russes

text: Fokinin koreografiat hallitsivat Ballets russes'n ohjelmistoa vuoteen 1912 saakka. Tamara Karsavinalle ja Nižinskille luotu pas de deux Le Spectre de la Rose (Ruusu-unelma) esitettiin 1911 Monte Carlossa yhdessä Narcissen ja Petruškan kanssa (säv. Stravinski, lavastus ja puvut: Benois). Nižinskin, Karsavinan, Orlovin ja Cecchettin esittämästä Petruškasta tuli hänen kautensa kruunannut mestariteos, jota esitetään yhä.

title: Ballets russes

text: Check date values in: |accessdate= (help)CS1 maint: unrecognized language (link)

title: Sergei Djagilev

text: Ballets russes syntyi, kun Djagilev halusi viedä venäläistä balettia Pariisiin 1909. Ensimmäistä Saison Russeä varten hän kokosi ryhmän eturivin venäläisiä tanssijoita, kuten Tamara Karsavinan, Vatslav Nižinskin, Mihail Mordkinin ja myös kuuluisan Anna Pavlovan, esittämään ohjelmistoa, jonka perustan loivat nuoren koreografin Mihail Fokinin uudistukselliset pienoisbaletit. Menestyksekäs kiertue sai jatkoa heti 1910, ja Ballets Russes jatkoi toimintaansa aina Djagilevin kuolemaan 1929 saakka. Tsaarin suojeleman Keisarillisen balettiteatterin jähmeä byrokratia ja pysähtynyt taiteellinen kehitys sai nuoret venäläistaiteilijat hakemaan uusia mahdollisuuksia lännestä ja liittymään seurueeseen.

title: Le Train Bleu

text: Junan kultakautena Ballets russes teki monia balettiesityksiä junasta ja Agatha Christie kirjoitti siitä kirjan "Sinisen junan arvoitus".

title: André Bauchant

text: Myöhempinä vuosinaan hän suunnitteli kuvakudoksia Beauvais’n ja Gobelinin tehtaille. Baletin esitti Ballets russes -ryhmä Monte Carlossa.

title: Ballets russes

text: Djagilev oli nyt ilman koreografia. Tärkeää Lontoon kautta varten hän päätti herättää eloon vanhan Marius Petipa -klassikon Prinsessa Ruususen. Bakst suunnitteli mahtavat lavasteet, eikä niiden teossa säästelty kuluja. Vanha koreografia saatiin Mariinski-teatterin entisen ohjaajan Nikolas Serguejevin Stepanov-notaatiolla tehdyistä muistiinpanoista. Tarvittavan lisäkoreografian teki Bronislava Nižinska, Vatslav Nižinskin sisar, ja päärooleihin palkattiin parhaat mahdolliset tanssijat. Esitys pyöri joka ilta noin kolmen kuukauden ajan Alhambra Theatre</i>ssa ollen aluksi suunnaton menestys. Mutta lontoolaisyleisö ei ollut tottunut yhden baletin pitkiin näytäntökausiin ja lopulta Djagilevin oli pakko niellä tappio ja lopettaa näytännöt.

title: Bronislava Nižinska

text: Nižinska valmistui Pietarin keisarillisesta balettikoulusta vuonna 1908 ja osallistui seuraavana vuonna veljensä tavoin Sergei Djagilevin Ballets russes-seurueen Pariisin näytäntökauteen 1909. Nižinska liittyi Djagilevin seurueeseen 1911 ja auttoi veljeään tämän luovissa koreografioissa. Hän palasi Venäjälle 1914 ja loi ensimmäiset modernistiset koreografiansa. Hän liittyi uudelleen Ballets russes-seurueeseen 1920-luvulla, ja loi heille merkittäviä uusklassisisa koreografioita. Vuonna 1941 hän avasi studion Hollywoodissa.

title: Vera Karalli

text: Hän esiintyi Sergei Djagilevin Ballets russes -balettiseurueessa vuosina 1906, 1919 ja 1920.

title: Ballets russes

text: Massinen seuraava työ Ode (1928) oli kiinnostavampi. Sen menestys pohjautui pitkälti ensimmäistä kertaa Djagilevin kanssa työskennelleen lavastus- ja pukusuunnittelun tehneen Pavel Tšelitševin kummalliseen ja kekseliääseen työhön, jossa valosuunnittelulla oli tärkeä sija. Baletti oli vertauskuva ihmisen taistelusta luonnon kanssa. Tämä jäi Massinen viimeiseksi baletiksi Ballets russes'ille. Balanchine vastasi neljästä viimeisestä teoksesta. Apollossa (1929, myös nimellä Apollon musagète) hän ensimmäisen kerran suuntautui uusklassismiin, jonka suuntauksen kehittäjänä hän on tullut tunnetuksi. Hän käytti perinteistä sanastoa uudella kiinnostavalla tavalla. Stravinskin musiikki oli hänen innoittajanaan, ja näiden kahden taiteilijan yhteistyö ja ystävyys jatkuikin pitkään. 1928 sai ensi-iltansa myös The Gods go a'Begging (säv. Händel, sov. Beecham, lav. Bakst, puvut: Gris, käsik. Sobeka).

title: Ballets russes

text: 1900-luvun alussa baletti Euroopassa oli taantunut ja menettänyt yleisöään. Venäjällä kehitys oli kuitenkin jatkunut vahvana, ja Ballets russes toi siitä innostavan näytteen. Uusi vierailu päätettiin järjestää heti seuraavana vuonna. Fokin oli uudistanut sitä varten balettinsa Le Carnaval Robert Schumannin musiikkiin (lavastus ja puvut: Léon Bakst) ja tehnyt eksoottisen Šeherazaden (säv. Rimski-Korsakov, lavastus ja puvut: Bakst). Lisäksi Djagilev oli tilannut nuorelta Igor Stravinskilta sävellyksen venäläiseen satuun perustuvaan Tulilintuun, jonka koreografia myös oli Fokinin käsialaa. Stravinskista tulikin tärkeimpiä balettisäveltäjiä Tšaikovskin jälkeen. Djagilev katkaisi 1911 yhteyden Keisarilliseen balettiin, ja seurueesta tuli näin itsenäinen ja yksityinen yritys, joka toimi Monte Carlossa, Pariisissa ja Lontoossa kiertäen esiintymässä lähinnä Euroopassa, mutta myös Amerikassa.

title: Ballets russes

text: Ballets russes (, tunnetaan myös nimellä Djagilevin baletti) on vuosina 1909–1929 toiminut kuuluisa balettiseurue, jonka Sergei Djagilev perusti vuonna 1909 Pietarin ja Moskovan Keisarillisten teattereiden balettiryhmien nuorista taiteilijoista.

title: Juan Gris

text: Vuonna 1924 hän suunnitteli asuja ja lavasteita Ballets russesille.

title: Kadonnutta aikaa etsimässä

text:
1907
Harden-Eulenburg-skandaali.
1909
Les Ballets russes eli Venäläinen baletti Pariisissa.

title: Ballets russes

text: Luokka:Balettiseurueet Luokka:Venäjän baletti

title: Sergei Djagilev

text: Sergei Pavlovitš Djagilev (; 31. maaliskuuta (J: 19. maaliskuuta) 1872 Selištši, Venäjän keisarikunta – 19. elokuuta 1929 Venetsia, Italia) oli venäläinen taidekriitikko, baletti-impressaario, lähinnä Euroopassa toimineen Venäläisen baletin, Ballets russes, perustaja ja Mir iskusstvan johtohahmo. Hänen balettiryhmästään nousi useita merkittäviä tanssijoita ja koreografeja. Vaikka Djagilev ei ollut balettitanssija eikä koreografi, hänen vaikutuksensa baletin 1900-luvun kehitykselle on merkittävä.

title: Ballets russes

text: Nižinski teki vielä yhden koreografian Till Eulenspiegel (säv. Richard Strauss), joka esitettiin New Yorkissa 1916, mutta alkoi jo osoittaa mielisairauden oireita. Välirikko Djagilevin kanssa syntyi 1917 Etelä-Amerikan kiertueella Nižinskin mentyä naimisiin. Djagilev valmisteli uusia teoksia Espanjassa ja Italiassa uuden koreografin Léonide Massinen kanssa. Nižinski erotettiin ryhmästä ja pian sen jälkeen hän sairastui skitsofreniaan. Amerikka näki Ballets russesin, kun sitä vaivasivat sota-ajan ongelmat, sisäiset konfliktit ja Nižinskin paheneva sairaus.

title: George Balanchine

text: Apollo-baletissaan (1928) Balanchinen koreografia ensimmäisen kerran löysi oman tunnistettavan äänensävynsä ja teos aloitti uuden neoklassisen tyylin. Apollossa alkoi myös pitkäksi ja hedelmälliseksi muodostunut yhteistyö säveltäjä Igor Stravinskin kanssa. Balanchinen koreografia on sukua Stravinskin musiikille lasketussa tarkkuudessaan, niukkuudessaan ja analyyttisessä suunnitelmallisuudessaan. Apollon partituurista hän sai ajatuksen kaikista liikemahdollisuuksista eliminoiden löytää sen yhden välttämättömän. Balanchine toimi Ballets russesin hallitsevana koreografina yhdessä Léonide Massinen kanssa Djagilevin kuolemaan 1929 ja ryhmän hajoamiseen asti.

title: Ballets russes

text: Venäläisen baletin keskeisiä tanssijoita:

title: Ballets russes

text: Ballet Russe de Monte Carlo Lincoln Kirstein

title: Ballets russes

text: Myös runoilija Jean Cocteau teki ryhmälle käsikirjoituksia ja oli läheisessä yhteistyössä sen kanssa, samoin myöhemmin Boris Kochno.

title: Ballets russes

text: Ballets russes oli venäläisen, Aleksandr Benois’n johtaman Mir iskusstva -liikkeen vesa. Pariisissa ryhmän johtohahmoksi nousi Sergei Djagilev, joka oli aiemmin järjestänyt Pariisissa venäläisten kuvataiteilijoiden näyttelyn ja venäläisen musiikin konsertteja, jotka olivat herättäneet suurta kiinnostusta. Suurimman menestyksen saavutti baletti-impressaarioksi ryhtyneen Djagilevin Ballets russes. Balettiryhmästä tuli myöhemmin maailmankuulu ja monet aikakauden merkittävät venäläiset säveltäjät loivat sille teoksiaan.[1]

title: Ballets russes

text: Balanchinen Le Bal esitettiin 1929 Pariisissa lähes kaksikymmentä vuotta Ballets russes'n ensimmäisen esiintymisen jälkeen, mutta Djagilev ei halunnut juhlallisuuksia. Pariisiin säästettiin myös viimeinen iso ensi-ilta, Le Fils Prodigue, Tuhlaajapoika, (säv. Prokofjev, lavastus ja puvut: Larionov), jossa Balanchine näytti osaavansa tehdä juonibaletteja siinä missä muutkin. Lifar loisti miespääosassa. Pariisista seurue jatkoi Lontooseen, jossa menestys ja suosio jatkui. Onnistuneen kauden jälkeen Djagilev lähti lääkärin määräyksiä uhmaten Venetsiaan. Muutamien esiintymisten jälkeen Vichyssä myös tanssijat lähtivät lomalle kukin taholleen, jonne saivat viestin Djagilevin kuolemasta 19.8.1929.

title: Ballets russes

text: Suurin osa Djagilevin yhteistyökumppaneista oli nuoria nousevia kykyjä, joista monet vaikuttivat taidemaailmassa vielä lähes puolen vuosisadan ajan ja pystyivät näin välittämään Djagilevin taiteellisia ideaaleja eteenpäin. Ballets russes oli aloittanut eksoottisista venäläisaiheista, edennyt niistä modernin ajan kuvaukseen ja lopulta Balanchinen liikelähtöiseen neoklassismiin. Se oli tuonut teoksiin kokonaistaiteellisen ajattelun ja käytti tuotannoissaan sekä merkittäviä moderneja säveltäjiä että kuvataiteilijoita. Romanttisen baletin ballerinakeskeisyyden sijaan se nosti myös sekä miestanssijat että corps de ballet'n keskeisiin rooleihin. Suuri osa ryhmän teoksista oli pienimuotoisia konsertti-iltoihin sopivia, koko illan baletteja oli ohjelmistossa vain muutamia. Paitsi että niitä oli helpompi rahoittaa, niiden muodostamaa repertuaaria oli helpompi soveltaa aina tilanteen mukaan vastaamaan yleisön odotuksiin.


query: Mitä tarkoittaa kosminen?

title: Kosminen säteily

text: Kosminen säteily on yleisnimi Maahan osuville ulkoavaruudesta tuleville suurienergisille hiukkasille, jotka pommittavat maapalloa joka suunnalta.[1] Kosmisista hiukkasista noin 90% on protoneja, 9% alfa-hiukkasia ja 1% beta-hiukkasia ja raskaampien atomien ytimiä.

title: Kosminen inflaatio

text: Kosminen inflaatio on kosmologian teoria, jonka mukaan maailmankaikkeus koki alkuräjähdystä seuraavien sekunnin murto-osien aikana tyhjiöenergian aiheuttaman eksponentiaalisen laajenemisen vaiheen. Laajenemisen nopeus ylitti valonnopeuden. Tämä on mahdollista, kun tarkastellaan alueita, jotka eivät ole kausaalisessa yhteydessä toisiinsa. Kosmologiset inflaatioteoriat ovat malleja, joilla pyritään kuvaamaan tätä prosessia.

title: Samuli Kosminen

text: Kosminen on naimisissa näyttelijä-laulaja Ona Kamun kanssa.

title: Kosminen Kuutio

text: Marvelin historiassa on ollut olemassa kolmaskin Kosminen Kuutio. Se oli epäonnistuneen kokeen tulos ja avasi aukon Tuonpuoleisten ulottuvuuteen. Tämä kolmas Kuutio luovutti samalla osan voimastaan suoraan miehelle nimeltään Owen Reece, josta tuli myöhemmin Molekyylimies. Suurin osa voimasta manifestoitui itsensä Tuonpuoleisen hahmossa.

title: Samuli Kosminen

text: Nykyään Kosminen vaikuttaa muun muassa islantilaisessa Múm-yhtyeessä ja soitti kesällä 2018 Björkin kolmella keikalla Manu Delagon sijaisena samaan aikaan kun hän tekee Pekka Kuusiston kanssa musiikkia televisiosarjaan "Muumilaakso (televisiosarja)"

title: Kosminen säteily

text: Kosmisen säteilyn tutkimuksessa käytetään termejä primäärinen ja sekundaarinen kosminen säteily. Primäärinen säteily tarkoittaa alkuperäisiä kosmisia hiukkasia, jotka saapuvat Maapallon ulkopuolelta.[2] Maapallon ilmakehään osuu noin 1 000 kosmista hiukkasta sekunnissa neliömetriä kohden.[3]

title: Kosminen Kuutio

text: Kosminen Kuutio () on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä fiktiivinen esine, joka nähtiin ensi kerran lehden "Tales of Suspense" numerossa 79 (heinäkuu 1966).

title: Kosminen Voima

text: Hopeasurffarilla, samoin kuin muillakin Galactuksen apulaisilla on pieni osa Kosmista Voimaa. Tämän voiman he ovat saaneet itse Galactukselta ja apulaiset käyttävät voimaansa useimmiten murskaavan sädeiskun ominaisuudessa tai muokkaavat molekyylejä mielensä voimalla. Kosmisen Voiman synnyttämä raaka voima voi tuhota jopa planeettoja tai käytettynä hienovaraisesti, muuttamaan esimerkiksi kukan väritystä. Kosmisella Voimalla Hopeasurffarin tiedetään manipuloineen aikavirtoja ja nähneen taaksepäin menneisyyteen. Kosminen Voima voi myös parantaa haavoittuneita ja virvoittaa vahingoittuneiden yksilöiden elämänenergioita.

title: Parvati

text: Parvati on hindulaisuudessa esiintyvä jumalatar ja Devin ilmentymä, joka on tuhon jumalan Shivan vaimo ja norsupäisen viisauden jumalan Ganeshan, sekä sodan jumalan Skandan äiti. Parvati on Shivan shakti, eli Shivan kosminen feminiinen energia. Hän on siis puhtaan voiman, valon ja energian ruumiillistuma. Parvati symboloi hedelmällisyyttä, avio-onnea, puolisolle omistautumista, askettisuutta ja voimaa. Jotkut yhteisöt pitävät Parvatia Vishnun siskona. "Parvata" sana tarkoittaa vuorta. Parvati on siis vuorien tyttö, jonka isä oli vuorien hallitsija.

title: Samuli Kosminen

text: Kosminen soitti rumpuja, perkussiota Sami Saaren kolmella ensimmäisellä levyllä "Do Re Mi" (1997), "Sam The Man" (1998) ja "Turisti" (2002). Lisäksi hän tuotti, sovitti, sämplasi, ohjelmoi ja soitti perkussiot Abdissa Assefan kanssa ensilevyn singlen "Sen luonteinen mies" viidakkoversiossa. Kosminen kiersi vuosia Sami Saaren & Cosmosonic kokoonpanon rumpalina.

title: Samuli Kosminen

text: Samuli Kosminen, (ent. "Koskinen", s. 1974) on rumpali ja perkussionisti. Hän on opiskellut Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa. Edean jäsenenä hän edusti Suomea kappaleella "Aava" Eurovision laulukilpailussa 1998.

title: Khaos Publishing

text: Kustantamo aloitti julkisen toimintansa 2015 perustamalla verkkokaupan itsenäisille julkaisijoille kesäkuussa, ja julkaisemalla syksyllä ensimmäisen oman teoksensa. Helmikuussa 2016 Khaos Publishing avasi yhdessä Photobooks from Finland -kollektiivin ja Kosminen -kollektiivin kanssa Kosminen-kulttuuritilan Helsinkiin Eerikinkadulle.

title: Cosmo Sonic

text: Laulajana ja kitaristina toimi itse Sami Saari ja toista kitaraa soitti Mikko Paavola. Bassoa soitti Jukka "Jukkis" Kiviniemi. Rummuissa ja lyömäsoittimissa oli Samuli Kosminen. Perkussiokioskin takana taituroi Abdissa "Mamba" Assefa. Kosminen ja Assefa parivaljakko oli varsinkin hienoa rytmitaustaa soittava pumppu. Kosketinsoittimien ja rhodes-sähköpianon takana istui Kim Rantala, joka vaihtui kolmannen levyn yhteydessä Jukka Heikkiseksi.

title: Kosminen rakkaus vai suuri saatana

text: Kosminen rakkaus vai suuri saatana – 20 päätöstä ydinvoimasta on Risto Isomäen pamfletti, jossa hän esittää näkemyksiään ydinvoimasta. Teos on herättänyt keskustelua, ja Isomäen kirjassa esittämää ajatusmallia ovat kritisoineet muun muassa Helsingin Sanomien toimittaja Matti Huuskonen ja Stukin entinen pääjohtaja Jukka Laaksonen.

title: Ionisoiva säteily

text: Termi ”radioaktiivinen säteily” on epätarkka, mutta sillä tarkoitetaan yleensä ionisoivaa säteilyä – "radioaktiivisuuteen liittyvää säteilyä". Radioaktiivisuus tarkoittaa tiettyjen atomien taipumusta lähettää säteilyä. Koska säteily ei koostu atomeista, se ei ole, eikä edes voi olla radioaktiivista. Lisäksi läheskään kaikki ionisoiva säteily ei ole seurausta radioaktiivisuudesta (esimerkiksi kosminen säteily, röntgensäteily).

title: Kosminen neutriinotausta

text: Kuten kosminen taustasäteily kosminen neutriinotausta on alkuräjähdyksen jäänne. CNB vapautui aineesta kaikkeuden ollessa vasta 2 sekuntia vanha. Säteilyn lämpötilan on arveltu olevan 1,9 kelviniä tai vähemmän. Neutriinot ovat äärimmäisen vaikeita havaittavia ja siksi CNB:tä ei välttämättä koskaan havaita suoraan.

title: Kosminen taustasäteily

text: Kosminen taustasäteily on jäänne maailmankaikkeuden historian alkuvaiheilta, jolloin nykyistä paljon tiheämpi ja lämpimämpi maailmankaikkeus koostui lähinnä vapaasta säteilystä ja vetyplasmasta. Maailmankaikkeuden laajentuessa ja viilentyessä noin 380 000 vuoden ikäisenä alkoi muodostua kevyitä alkuaineita: vetyä ja heliumia. Vaihetta kutsutaan rekombinaatioksi. Tämän alkuvaiheiden säteilyn hiljalleen viilentyvät jäänteet ovat edelleen havaittavissa kosmisena taustasäteilynä.

title: AIM (sarjakuvat)

text: AIM on luonut kolme kuolettavan tehokasta objektia, jotka edustavat järjestön teknologista luomisvoimaa puhtaimmillaan. Suurin näistä luomuksista on Kosminen Kuutio, salaperäinen laite, joka kykenee täyttämään hallitsijansa jokaisen toiveen. AIM ei kuitenkaan koskaan ymmärtänyt, että oli luonut vain kuutiomaisen säilytystilan jumalvoimaiselle Tuonpuoleisten-rotuun kuuluvalle olennolle, jonka AIM oli sattumalta saanut siirrettyä tähän ulottuvuuteen. Tämä Kosminen Kuutio on nykyään kehittynyt olennoksi nimeltään Kubik.

title: Kosminen perhe

text: Kosminen perhe on vuonna 2003 perustettu suomenkielinen reggaeorkesteri pääkaupunkiseudulta. Yhtyeen musiikillisina vaikutteina ovat olleet 70-luvun roots ja dub, sekä 80-luvun alun dancehall. Kosmiseen perheeseen kuuluu yhteensä kymmenen jäsentä (2006).

title: Kosminen taustasäteily

text: Kosminen taustasäteily tai avaruuden taustasäteily tai kolmen kelvinin säteily on kaikkialle havaittavaan maailmankaikkeuteen suhteellisen tasaisesti jakautunutta mikroaaltosäteilyä. Kosmisen taustasäteilyn aallonpituus vaihtelee noin yhdestä millimetristä noin yhteen senttimetriin. Aallonpituusjakaumaltaan se vastaa lämpösäteilyä, joka tulee noin 2,725 kelvinin lämpöisestä mustasta kappaleesta. Wienin siirtymälain mukaisesti tämä merkitsee, että sen spektrin huippu on aallonpituuden 1,06 mm kohdalla. Kosmisen taustasäteilyn lämpötila on myös vastaavasti yhtä kuin galaksienvälisen avaruuden lämpötila.

title: Kosminen neutriinotausta

text: Kosminen neutriinotausta () on neutriinoista muodostuva taustasäteily.

title: Kosminen jäänne

text: Kosmisella jäänteellä tarkoitetaan sellaisia erittäin raskaita ja stabiileja hiukkasia, joita kvanttikenttäteorioiden mukaan olisi pitänyt muodostua suuria määriä pian alkuräjähdyksen jälkeen ja joita siksi pitäisi löytyä maailmankaikkeudesta.

title: Kosminen taustasäteily

text: Kosminen taustasäteily on heikkoa, ja sen havaitsemiseen vaaditaan hyvin tarkkaa vastaanotinta. Ensimmäisen kerran kosmista taustasäteilyä havaitsivat Arno Allan Penzias ja Robert Woodrow Wilson 1960-luvulla. Aluksi he epäilivät säteilyn lähteeksi laitteistoa itseään tai Maan ilmakehää. Penzias ja Wilson saivat havainnostaan Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1978.

title: Kosminen cocktail

text: Kosminen cocktail on yhdysvaltalaisen fyysikko Katherine Freesen kirjoittama pimeän aineen etsintää käsittelevä kirja.

title: Kosminen Voima

text: Kosminen Voima on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä termi, jolla nimitetään universumin perustavanlaatuista, suunnattoman voimakasta energiaa. Voiman tunnetuin käyttäjä ja kenties sen primaarilähde on jumalvoimainen entiteetti Galactus, planeettojen tuhoaja. Kosminen Voima mahdollistaa Galactuksen manipuloivan loppumattomia kosmisia energioita miltei millä tavalla tahansa. Kosmisen Voiman käyttötarkoitus riippuukin pitkälti pelkästään käyttäjänsä mielikuvituksesta. Voiman avulla Galactus ja useat muut energian haltiat, kuten Galactuksen apulaiset ovat kyenneet mm. muokkaamaan fyysistä kokoaan, molekyylien välisiä sidoksia ja tätä kautta materian manipulaatiota, teleportaatiota galaksien mittaisilla etäisyyksillä, miltei läpäisemättömien voimakenttien luontia, telepatiaa, telekinesiaa ja universaalia laajennettua tietoisuutta. . Kosmisella Voimalla Galactus on jopa luonut tietoista elämää ja herättänyt kuolleita henkiin.

title: Kosminen Kuutio

text: Kosminen Kuutio esiintyy useissa Marvel Cinematic Universen elokuvissa, joissa sitä kutsutaan nimellä Tesserakti (vaikka elokuvassa "The Avengers" sitä kutsutaan myös Kuutioksi). Se toimii Ikuisuuskiviin kuuluvan Tilakiven säiliönä.

title: Kosminen gravitaatioaaltotausta

text:
Kosminen gravitaatioaaltotausta on oletettu jäänne kosmisesta inflaatiosta, eräästä alkuräjähdyksen alkuvaiheesta. Oletetun kaltaisia gravitaatioaaltoja ei ole kuitenkaan toistaiseksi havaittu
Kosmisen gravitaatioaaltotaustan ajatellaan olevan seurausta kolmesta asiasta eli itse inflatorisesta laajenemisesta itsestään, inflaation jälkeisestä uudelleen lämpenemisestä ja turbulenttisesta aineen ja säteilyn sekoittumisesta.

title: Samuli Kosminen

text: Kosminen soitti Aki Sirkesalon & Lemmenjättiläisten keikkakokoonpanossa perinteisiä ja sähköisiä perkussioita. Hän soitti rumpuja & perkussioita kolmella ensimmäisellä levyllä "Mielenrauhaa" (1995), "Aika" (1996) ja "Kissanelämää" (1998). Kimmo Pohjonen Klusterissa hän sämpläsi Kimmo Pohjosen haitarinsoittoa. Kosminen oli mukana myös Pohjosen Kalmukissa.

title: Kosminen jänne

text: Kosmiset jänteet ovat hypoteettisia maailmankaikkeuden topologisia defektejä. Ne voivat olla useiden valovuosien mittaisia äärimmäisen ohuita energiasäikeitä. Niiden olemassaoloa ei ole kokeellisesti todennettu, mutta mikäli niitä olisi, ne saattaisivat mahdollistaa aikamatkailun teoriassa ainakin kahdella eri tavalla: Kaksi toisensa ohittavaa kosmista jännettä saattaa kaareuttaa aika-avaruutta siten, että aikamatkailu mahdollistuu. Toinen tapa olisi pujottaa kosminen jänne aikakoneena toimivan madonreiän suuaukon läpi, jolloin madonreikä saattaisi kestää niin kauan, että krononautti eli aikamatkailija ehtii kulkea madonreikätunnelin läpi ajasta toiseen tuhoutumatta.

title: Kosminen säteily

text: Kosmisia hiukkasia voidaan tutkia myös epäsuorasti havaitsemalla maan pinnalla ilmasuihkun hiukkasia, jotka ovat syntyneet primäärisen kosmisen hiukkasen törmätessä ilmakehän molekyyliin. Syntyneet hiukkaset ovat pääasiassa protoneita, neutroneita, pioneita ja myoneita, jotka kulkevat suunnilleen samaan suuntaan kuin hajonnut kosminen hiukkanen.[12] Maan pinnalla sijaitsevien ilmaisimien etuna on mahdollisuus suorittaa ajallisesti pitkiä mittauksia ja eikä ilmaisimien koko ole rajoitettu,[14] toisin kuin kosmisen säteilyn mittauksissa kuumailmapalloissa ja satelliiteissa.


query: Mikä aikakausi tuli Rooman valtakunnan jälkeen?

title: Rooman valtakunta

text: Roomassa oli kriisikaudella yli 35 eri hallitsijaa. Useimmat näistä olivat sotapäälliköitä, jotka olivat nousseet keisarin asemaan sotaväen tuella ja saivat vallan joko koko valtakunnassa tai jossakin sen osassa. Lähes kaikki tämän ajan keisarit kuitenkin murhattiin tai he kuolivat taistelussa yleensä vain muutaman vuoden kuluttua valtaan pääsystään; ainoana poikkeuksena Claudius Gothicus, joka kuoli kulkutautiin. Politiikan lisäksi kriisiytyi myös talous. Toisaalta ilmeni myös monia muita ongelmia, kuten levottomuuksia, tauteja ja sisällissotia. Sisäiset levottomuudet ilmenivät esimerkiksi separatistisina pyrkimyksinä. Lännessä niin sanotun Gallian keisarikunnan perustanut Postumus ja idässä kuningatar Zenobia pyrkivät kumpikin saavuttamaan itsenäisyyttä keskushallinnosta.[19]

title: Turkki

text: Anatolian rannikolle asettui asumaan samoihin aikoihin joonialaisia. Rannikkoalue nimettiin myöhemmin Jooniaksi. Persialainen akemenidien valtakunta valloitti koko alueen 500- ja 400-luvuilla eaa. ja se joutui myöhemmin Aleksanteri Suuren haltuun vuonna 334 eaa.[17] Anatolia jaettiin tämän jälkeen useisiin pieniin hellenistisiin kuningaskuntiin, joihin kuuluivat Bithynia, Kappadokia, Pergamon ja Pontos. Kuningaskunnat joutuivat Rooman haltuun vuoteen 50 eaa. mennessä.[18] Vuonna 330 Rooman keisari Konstantinus Suuri valitsi Byzantionin Rooman valtakunnan uudeksi pääkaupungiksi ja nimesi sen uudelleen Konstantinopoliksi (nykyisin İstanbul). Länsi-Rooman sortumisen jälkeen kaupungista tuli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan keskus.[19]

title: Africa

text: Provinssi perustettiin vuonna 146 eaa. kolmannen puunilaissodan jälkeen, kun Rooma valtasi Karthagon silloiset alueet. Provinssin pääkaupungiksi tuli Utica, ja sen johtoon tuli prokonsuli. Keisariajalla Africasta tuli senaatin hallitsema provinssi. Diocletianus jakoi provinssin kahteen osaan, jotka olivat "Africa Proconsularis" ja "Africa Byzacena " (Africa Nova, Numidia). Nämä pysyivät valtakunnan osana siihen asti, kunnes vandaalit valtasivat ne 400-luvulla. Vuonna 533 keisari Justinianus I lähetti sotapäällikkö Belisariuksen valtaamaan Afrikan pohjoisrannikon takaisin valtakunnalle. Tämän jälkeen alueesta muodostui Afrikan eksarkaatti, joka kuului Rooman valtakuntaan aina 600-luvulla tapahtuneisiin muslimien valloituksiin saakka.

title: Kreikka

text: Vuonna 168 eaa. Makedonia kärsi tappion Rooman valtakunnalle. Koko Kreikasta tuli Rooman provinssi vuonna 146 eaa. roomalaisten tuhottua Korintin. Ajanlaskun alkuun mennessä Rooma oli vallannut valtaosan koko kreikkalaisesta maailmasta. Rooman sisällissodan 43–31 eaa. ratkaiseva taistelu Aktionin taistelu käytiin Kreikassa vuonna 31 eaa. Rooman valtakunta omaksui osan kreikkalaisesta kulttuurista itseensä, ja Kreikasta ja Ateenasta tuli roomalaisen yläluokan koulutuspaikka. Roomalaisen Kreikan provinssin eli Achaean keskukseksi tuli uudelleenrakennettu Korintti vuodesta 46 eaa. Monet keisarit, erityisesti keisari Hadrianus, toimivat Kreikan hyväntekijöinä ja suorittivat suuria rakennusohjelmia.[5]

title: Asterix seikkailee

text: Jotkin Asterix-albumit antavat virheellisen kuvan tiettyjen maiden ja kansojen suhteesta tuolloiseen Rooman valtakuntaan. Esimerkiksi Britanniasta tuli todellisuudessa roomalainen provinssi vasta sata vuotta Caesarin ajan jälkeen, gootit ilmaantuivat Rooman valtakunnan rajoille vasta useita vuosisatoja myöhemmin ja viikingit aloittivat purjehdusretkensä vasta lähes tuhat vuotta myöhemmin.

title: Nuorempi roomalainen rautakausi

text: Nuorempi roomalainen rautakausi tarkoittaa Pohjoismaiden esihistoriassa noin vuosia 200–400 jaa. Rooman valtakunta heikkeni tällöin, mutta se oli yhä voimatekijä, jonka vaikutus ulottui voimakkaana Itämerelle saakka. Aikakausi oli sotaisa ja kuohuva. Esimerkiksi Tanskan alueelta tehdyt kuuluisat sotasaalislöydöt kertovat kovista taisteluista Skandinavian muodostumassa olleiden, aikaisempaa kiinteämpien yhteiskuntien välillä.

title: Sormus

text:
Antiikin Kreikan sinettisormukset saavuttivat taiteellisen huippunsa 400-luvulla eaa. Kreikkalaisissa sormuksissa oli usein eläinaiheita ja muita luontoaiheita. Antiikin Roomassa sinettisormukset olivat tärkeitä. Tasavallan ajan karujen rautasormusten tilalle tuli valtakunnan vaurastuessa kultaisia ja hopeisia, joihin oli upotettu monenlaisia jalokiviä. Ajan myötä roomalaisesta sinettisormuksesta tuli yhä suurikokoisempi ja koristeellisempi. Aiheina oli usein merkittäviä roomalaisia, jumalia tai eläinaiheita. Klassisen kauden jälkeen sinettisormuksille oli Roomassa entistäkin suurempi tarve, sillä kansan kirjoitustaito oli heikentynyt.
Bysantin valtakunnan sinettisormuksissa oli usein kristillisiä aiheita. Kaiverrustaidon taannuttua sinettisormuksissa alettiin käyttää kuvien sijasta kirjaimia ja sanoja, kuten ristinmuotoisia monogrammeja.

title: Kreikan historia

text: Vuonna 168 eaa. Makedonia kärsi tappion Rooman valtakunnalle. Koko Kreikasta tuli Rooman provinssi vuonna 146 eaa. roomalaisten tuhottua Korintin. Rooman sisällissodan 43–31 eaa. ratkaiseva taistelu Aktionin taistelu käytiin Kreikassa vuonna 31 eaa. Roomalaisen Kreikan provinssin eli Achaean keskukseksi tuli uudelleenrakennettu Korintti vuodesta 46 eaa. Ajanlaskun alkuun mennessä Rooma oli vallannut valtaosan koko kreikkalaisesta maailmasta. Rooman valtakunta omaksui osan kreikkalaisesta kulttuurista itseensä, ja Kreikasta ja Ateenasta tuli roomalaisen yläluokan koulutuspaikka. Monet keisarit, erityisesti keisari Hadrianus, toimivat Kreikan hyväntekijöinä ja suorittivat suuria rakennusohjelmia.[1]

title: Juutalaisten historia

text: 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri valloitti myös Palestiinan, ja hänen kuoltuaan valloitetut alueet jakaantuivat useaksi hellenistiseksi kuningaskunnaksi, joista kaksi piti vuorollaan Palestiinaa valtansa alla. Vuosien 323–198 eaa. ajan Palestiinan alue kuului Ptolemaiosten valtakuntaan, jonka hallinnollinen keskus sijaitsi Egyptissä. Sen jälkeen seleukidit valloittivat Palestiinan osaksi valtakuntaansa., jonka keskuspaikkana oli Antiokia ja Seleukeia. Hellenismin ja juutalaisuuden yhteentörmäys aiheutti voimakkaita ristiriitoja, ja tämä johti "makkabealaisen" eli "hasmonilaisen" pappissuvun johtamaan kapinaan. Osittain Rooman tuella 140-luvulla eaa. juutalaisvaltio Israel itsenäistyi, ja useita vuosikymmeniä seleukideja vastaan kestäneen taistelun seurauksena juutalaiset saivat lopulta poliittisen vallan koko Palestiinassa. Valtakunta oli yhtä suuri kuin Daavidin valtakunta aikoinaan. Kuitenkin Rooman valtakunta valloitti maan Pompeiuksen johdolla vuonna 63 eaa., ja myöhemmin roomalaiset nimittivät vasallikuninkaaksi Herodeksen. Vuonna 6 jaa. keisari Augustuksen hallituskaudella Juudeasta tuli Rooman provinssi.

title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Länsi-Rooman valtakunnalla tarkoitetaan Rooman valtakunnan läntistä puoliskoa. Diocletianus jakoi Rooman valtakunnan kahtia itäiseen ja läntiseen puoliskoon vuonna 285. Itäistä puoliskoa kutsutaan historiankirjoituksessa Itä-Rooman valtakunnaksi, ja se tunnetaan myös Bysantin valtakuntana. 300-luvulla Konstantinus Suuri ja Julianus Apostata suorittivat Rooman valtakuntien uudelleenyhdistämisen. Theodosius I (375–395) oli viimeinen yhtenäisen Rooman keisari. Theodosiuksen kuoleman jälkeen vuonna 395 Rooman valtakunta jaettiin uudestaan ja pysyvästi.

title: Rooman valtakunta

text: Augustuksen voitettua Marcus Antoniuksen ja Kleopatran Egypti liitettiin Rooman valtaan 31 eaa. Tämän jälkeen Välimeri oli kokonaisuudessaan Rooman alueiden sisällä. Augustus teki myös yrityksen liittää valtakuntaan Germania Elbeen saakka. Se ei kuitenkaan onnistunut, sillä Rooman armeija hävisi Teutoburgin taistelun vuonna 9. Tämän jälkeen valtakunnan pohjoisraja kulki Mustastamerestä Pohjanmereen saakka etupäässä suuria jokia, Tonavaa ja Reiniä pitkin.

title: Megáli idéa

text: Keskiajalla nykyisen Kreikan ja Turkin alueita hallitsi Bysantin eli Itä-Rooman valtakunta. Se oli syntynyt Rooman valtakunnan jakautuessa kahtia ja sen asukkaat kutsuivat sitä vielä kauan kahtiajaon jälkeenkin ”Rooman valtakunnaksi”, varsinkin sen jälkeen kun lyhytikäiseksi jäänyt Länsi-Rooman keisarikunta oli luhistunut. Vuonna 610 keisari Herakleios kuitenkin teki kreikan kielestä valtakunnan virallisen kielen latinan sijasta, minkä jälkeen valtakuntaa alettiin pitää kreikkalaisena, vaikka se samalla yhä olikin myös Rooman valtakunnan seuraajavaltio. Toisin kuin Länsi-Rooma, tämä Itä-Rooman keisarikunta pysyi vuosisatoja elinvoimaisena ja pystyi menestyksellisesti puolustautumaan monia vihollisiaan kuten visigootteja, hunneja, arabeja, mongoleja ja lopulta turkkilaisiakin vastaan näiden yrittäessä ensimmäisen kerran valloittaa Bysantin; arabeille Itä-Rooma oli kyllä menettänyt laajoja ja tärkeitä alueita mutta pysynyt pienentyneenäkin itsenäisenä. Neljännellä ristiretkellä 1200-luvun alussa länsieurooppalaiset valloittivat valtakunnan pääkaupunginkin, Konstantinopolin, mutta jo saman vuosisadan lopulla valtakunta vielä palautettiin joksikin ajaksi. Pian sen jälkeen osmanit alkoivat kuitenkin laajentaa valtakuntaansa Bysantin kustannuksella, ja vuonna 1453 he valloittivat lopulta valtakunnan pääkaupunginkin, Konstantinopolin, jossa he muuttivat Hagia Sofian moskeijaksi. Tämän jälkeen heidän oli helppo valloittaa loputkin Bysantin alueista.

title: Elisabetin aikakausi

text: Tämä kultakausi edusti Englannin renessanssin huippukohtaa ja se koki runouden, musiikin ja kirjallisuuden kukoistuksen. Aikakausi tunnetaan parhaiten teatterista, kun William Shakespeare ja monet muut kirjoittivat näytelmiä, jotka irtautuivat Englannin aiemmasta tyylistä. Se oli myös tutkimusmatkailun ja laajentumisen aikaa ulkomailla, kun taas kotimaassa protestanttisesta uskonpuhdistuksesta tuli hyväksyttävämpää kansalle etenkin Espanjan armadan torjumisen jälkeen. Aikakaudella Englanti lakkasi olemasta erillinen valtakunta kun se yhdistyi Skotlannin kanssa.

title: Julius Caesar

text: Julius Caesar ( [ˈɡaː.i.ʊs ˈjuː.li.ʊs ˈkae̯.sar]; 12. tai 13. heinäkuuta 100 eaa. tai 102 eaa.[1] – 15. maaliskuuta 44 eaa.)[2] oli roomalainen valtiomies, sotilas ja kirjailija. Hän valloitti Gallian Rooman valtakunnalle ja oli ensimmäinen roomalainen, joka yritti valloittaa Britannian. Caesar aloitti ja voitti kansalaissodan, jonka jälkeen hänestä tuli valtakunnan kiistaton johtaja. Caesar julistettiin elinikäiseksi diktaattoriksi. Tyytymättömät aristokraatit murhasivat Caesarin tasavallan nimissä Rooman senaatin istunnossa vuonna 44 eaa. Caesarin adoptoimasta Octavianuksesta tuli ensimmäinen Rooman keisari Augustus. Arvonimi keisari on johdettu Caesarin nimestä.

title: Auxilia-joukot

text: Auxilia-joukot eivät olleet "virallisesti" osa Rooman armeijaa, eikä heillä ollut kansalaisuutta, mutta he olivat erittäin tärkeitä Rooman armeijassa, sillä Rooman kansalaisuus ei ollut yleinen, ja asepalveluksen suorittaminen merkitsi perinnöllisten Rooman kansalaisoikeuksien saamista. "(Augustuksen valtakauden aikana Roomassa oli vain noin 7 miljoonaa kansalaista ja koko väkiluku oli lähellä 70 miljoonaa)" Toisaalta vain kansalaiset saivat liittyä legioonaan. Auxiliariuksille maksettiin puolet siitä mitä legioonalaisille maksettiin ja heille annettiin kansalaisuus 20 vuoden palvelun jälkeen, jolloin heidät myös kotiutettiin armeijasta. Auxiliariukset olivat halpoja, joten heistä tuli erittäin tärkeitä rajajoukkoja etenkin myöhemmin, kun Rooman valtakunta siirtyi puolustukseen. Kun Caracalla vuonna 212 taloudellisista syistä antoi lähes kaikille kansallisuuden, ero legioonalaisten ja auxiliariusten välillä tuli lähes mitättömäksi. Myöhemmin auxiliariuksia alettiin rekrytoida Rooman kansalaisista.

title: Luettelo Bysantin keisareista

text:
Konstantinus Suuri yhdisti Rooman valtakunnan yhden hallitsijan alaiseksi ja perusti uuden pääkaupungin Konstantinopolin.Julianus Apostatan kuoleman jälkeen armeija valisti keisariksi Jovianuksen, joka oli keisarin henkivartioston komentaja.Jovianuksen kuoleman jälkeen Länsi-Rooman keisari Valentinianus I nimitti veljensä Valensin Itä-Rooman keisariksi.Kun Valens kuoli vuonna 378 nimitti Länsi-Rooman keisari Gratianus Theodosiuksen Itä-Rooman keisariksi. Theodosius oli viimeinen keisari joka hallitsi koko Rooman valtakuntaa. Hänen poikansa Arkadius ja Honorius jakoivat valtakunnan keskenään, tällä kertaa jaosta tuli lopullinen.Marcianuksen kuoleman jälkeen "magister militum" Aspar teki Leosta keisarin.Zenonin kuoleman jälkeen hänen vaimonsa Ariadne meni naimisiin Anastasioksen kanssa ja nimitti hänet keisariksi.Anastasioksen kuoleman jälkeen keisarillisen kaartin komentaja Justinus nousi keisariksi.Fokas kaappasi vallan Maurikiokselta vuonna 602.Herakleios kaappasi vallan Fokakselta vuonna 610.Leontios kaappasi vallan Justianianukselta ja pakotti tämän maanpakoon. Apsimaros kaappasi puolestaan vallan Leontiokselta ja hallitsi nimellä Tiberius III.Justinianus palasi maanpaosta vuonna 705 ja syrjäytti Tiberius III:n.Justinianus syrjäytettiin toisen kerran vuonna 711. Hänen seuraajakseen tuli armenialainen Filippikos.Filippikoksen kuoleman jälkeen hänen kirjurinsa Artemios nousi keisariksi nimellä Anastasios II.Anastasios syrjäytettiin ja hänen tilalleen nousi verojen kerääjän aikaisemmin toiminut Theodosios III.Anatolian teeman komentaja Leo syrjäytti Theodosius III:n ja perusti isaurialaisen eli syyrialaisen dynastian.Valtionvarainministeri Nikeforos syrjäytti Irenen ja nousi tämän jälkeen valtaistuimelle.Leo syrjäytti Mikeal I:n vuonna 813.Fryygian Amorionista kotoisin oleva Mikeal syrjäytti Leo V:n ja perusti amorionilainen eli fryygialaisen dynastian.
Isaak Komnenos syrjäytti Mikael VI:n ja perusti Komnenosten hallitsijasuvun. Isaak erosi kuitenkin virastaan, mutta Komnenoksen pääsivät valtaan uudelleen vuonna 1081.Mikael Pselloksen ansiosta uudeksi keisariksi nousi Konstantinos Dukas.
Maanpaossa Nikaiassa Latinalaisen keisarikunnan aikana.

title: Colchester

text: Colchesteria on pidetty vanhimpana Rooman valtakunnan kaupunkina Britanniassa. Sen kelttinimi oli "Camulodunon", joka tarkoittaa "Camuloksen [kelttiläinen sodanjumala] linnoitusta". Roomalaisten vuonna 43 tapahtuneen Britannian-valloituksen jälkeen paikalle rakennettiin legioonalaislinnoitus ja paikkakunnan nimi roomalaistettiin muotoon "Camulodunum". Camulodunum toimi roomalaisten ensimmäisenä pääkaupunkina Britanniassa, mutta se tuhottiin Boudiccan johtamassa kansannousussa vuonna 61. Jonkin aikaa hävityksen jälkeen Lontoosta tuli uusi Britannian provinssin pääkaupunki. Rooman valtakunnan rajan siirryttyä pohjoisemmaksi Camulodunumista tuli "colonia" nimeltään "Colonia Claudia Victricensis".

title: Konsuli (Rooma)

text: Viimeiset konsulit nimitettiin Justinianus I:n aikana, jonka jälkeen konsulin virasta tuli osa keisarilista asemaa. Itä-Roomassa keisarit käyttivät konsulin arvonimeä vuoteen 887. Itä-Roomassa nimitettiin konsuleiksi muitakin kuin keisareita jonkin verran myös vuoden 541 jälkeen, mm. valtakunnan liittolaismaan Venetsian dogeja.

title: Dalmatia

text: Roomalaiset valloittivat alueen 229–213 eaa. Tuon valloituksen jälkeen alue kuului Rooman valtakuntaan aina keisarikunnan jakoon saakka. Tuolloin se liitettiin Länsi-Rooman valtakuntaan. Vuosina 489–535 alue kuului itägoottien valtakuntaan ja sen jälkeen se liitettiin osaksi Itä-Rooman keisarikuntaa.

title: Kristinusko Aasiassa

text: Aasian noin 50 valtiossa puhutaan satoja kieliä, ja siellä ovat syntyneet kaikki suuret maailmanuskonnot. Myös kristinuskon juuret ovat Aasiassa sijaitsevassa Lähi-idässä. Euroopan ja Aasian sijaitsevasta Armeniasta tuli 300-luvun alussa ensimmäinen valtio, jossa kristinuskosta tehtiin maan virallinen uskonto. Myös Rooman valtakunnassa, johon suuri osa Lähi-Itääkin tuolloin kuului, kristinusko tuli 300-luvulla valtionuskonnoksi ja samalla väestön valtaenemmistön uskonnoksi. 600-luvulla islaminuskoiset arabit kuitenkin valloittivat entisen Rooman valtakunnan itäiset maakunnat, minkä jälkeen islam syrjäytti kristinuskon alueen valtauskontona. Muun muassa Syyriassa on kuitenkin jatkuvasti nykyaikaan saakka pysynyt merkittävä kristitty vähemmistö.

title: Syntyvyys Rooman valtakunnan tuhon syynä

text: Vaikka Rooman valtakunnan läntisissä osissa luovuttiin naisten "tutelasta", Rooman valtakunnan itäisissä osissa säilyi läpi Rooman valtakunnan ajan kreikkalainen "kyrios"- tai "epipropos"-perinne, jossa mies oli "kyrioi" ja nainen hyväksytti päätöksensä tällä mieshenkilöllä, josta käytettiin ilmausta toimimisesta "kyrioksen" kanssa. Myöhemmin näistä perinteisemmistä valtakunnan itäosista tuli Bysantin valtakunta eli Itä-Rooma, joka jäi jäljelle Länsi-Rooman luhistuttua. Myös roomalaisessa Egyptissä tunnettiin "kyrioi"-käytäntö, jonka kreikkalaiset asuttajat olivat aikanaan sinne tuoneet.

title: Länsi-Rooman valtakunta

text: Jakaantumisen jälkeen Rooma ei enää ollut valtakunnan pääkaupunki. Vuonna 286 Länsi-Rooman pääkaupungiksi tuli Mediolanum eli nykyinen Milano ja vuonna 402 Ravenna.

title: Antiokia

text: Rooman valtakunnan jakautuessa Antiokiasta tuli valtakunnan muiden itäosien tavoin osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Kaupungin bysanttilainen aika käsittää ajan Konstantinus Suuresta Justinianukseen. Konstantinopolin perustamisen jälkeen Antiokia menetti asemansa itäisen Rooman valtakunnan tärkeimpänä kaupunkina. Se vakiinnutti kuitenkin asemansa yhtenä idän patriarkaateista. Antiokiassa järjestettiin kymmenen varhaisen kirkon kirkolliskokousta vuosina 252–380. Yksikään näistä ei kuitenkaan ollut ekumeeninen kirkolliskokous.

title: Levantti

text: Rooman imperiumin hajottua lopullisesti kahtia 395 alkoi Itä-Rooman eli myöhemmän Bysantin valtakausi. Tänä aikana alue oli lähes täysin kristitty; tästä huolimatta uskonnollinen eripuraisuus oli voimakasta, sillä Itä-Rooman valtauskonto oli kreikkalaiskatolisuus (ortodoksisuus), mutta Levantissa tunnustettiin enimmäkseen Aleksandrian, Antiokian ja Jerusalemin patriarkaattien levittämiä ortodoksiuden muotoja, jotka kukin erosivat tietyiltä osin Konstantinopolin kreikkalaisesta uskosta. Suurvaltapoliittisesti aikakausi oli Bysantin ja persialaisen sassanidien valtakunnan välistä valtataistelua. Vuonna 603 alkaneessa lopullisessa sodassa sassanidit saavuttivat yhä suurempia voittoja ja kykenivät 610-luvulla valtaamaan koko Levantin, Egyptin ja Vähän-Aasian. Sota huipentui persialaisten ja avaarien Konstantinopolin piiritykseen 626, joka jäi tuloksettomaksi. Bysantin keisari Herakleios ajoi tämän jälkeen persialaiset takaisin Lähi-itään, jossa vuonna 627 tuhosi heidän armeijansa, ja Bysantti sai itäiset alueensa takaisin.

title: Pergamon

text: Pergamonin valtakunta syntyi, kun attalidien hallitsijasuvun ensimmäinen jäsen Filetairos petti Traakian kuninkaan Lysimakhoksen ja luovutti Pergamonin Seleukos I:lle. Vaikka Pergamon olikin tämän jälkeen periaatteessa seleukidien vallan alla, siitä tuli todellisuudessa itsenäinen. Myöhemmät Pergamonin hallitsijat laajensivat valtakuntaansa seleukidien kustannuksella. Pergamon oli Rooman valtakunnan liittolainen ja soti Rooman kanssa Makedoniaa ja seleukidien Persiaa vastaan. Roomalaiset kukistivat seleukidien kuninkaan Antiokhos III Magnesian taistelussa vuonna 190 eaa. ja hän joutui luopumaan Vähässä-Aasiassa olleista alueistaan. Roomalaiset antoivat valtaamansa alueet liittolaisensa Pergamonin hallittavaksi. Kun Pergamonin viimeinen kuningas Attalos III kuoli, hän testamenttasi valtakuntansa Roomalle. Roomalaiset tekivät Pergamonista "Asian" provinssin.

title: Rieti

text: Rietin alue oli alun perin Sabine-heimon aluetta. 200-luvulla siitä tuli Rooman valloituksen jälkeen merkittävä tieverkon solmukohta. Rooman valtakunnan kukistuttua barbaarit tuhosivat Rietin, mutta kaupunki jälleenrakennettiin myöhemmin roomalaisten avustuksella.

title: Aurelianus

text: Lucius Domitius Aurelianus (9. syyskuuta 214 tai 215 – syyskuu tai lokakuu 275) oli Rooman keisari vuosina 270–275. Aurelianus oli useiden muiden ajan keisareiden tavoin illyrialaista syntyperää ja kotoisin vaatimattomista oloista. Hän nousi keisari Claudius Gothicuksen suosioon ja toimi ratsuväen komentajana. Kun Claudius kuoli vuonna 270, Tonavan armeija huusi Aurelianuksen keisariksi. Kun Aurelianus oli ensin kukistanut kilpailijansa Quintilluksen, hänestä tuli valtakunnan kiistaton hallitsija. Hän oli sotilaiden keskuudessa suosittu ja kyvykäs sotilaskeisari, joka onnistui yhdistämään hajonneen valtakunnan ja rauhoittamaan sitä vuosikausien sisällissotien ja kaaoksen jälkeen. Hän kukisti germaanit ja gootit useaan otteeseen ja pysäytti näiden hyökkäykset Rooman alueille. Hän myös uudisti Rooman hallintoa, otti Sol Invictus -jumalan Rooman pääjumalaksi ja rakennutti suojamuureja Italian kaupunkien ympärille, muun muassa Rooman kaupungin suojaksi kuuluisan Aurelianuksen muurin. Hänen omat sotilaansa murhasivat hänet Traakiassa vuonna 275.

title: Noricum

text: Rooman valtakunnan hajottua ja Länsi-Rooman romahdettua 400-luvulla tuli entisestä Noricumista germaanien, slaavien ja avaarien taistelutannerta. Frankkivaltakunnan laajetessa siitä tuli Kaarle Suuren valtakunnan itäisin vielä kiinteästi valtakuntaan kuulunut osa.

title: Turkin historia

text: Anatolian länsirannikolla asui antiikin aikana joonialaisia. Rannikkoalue nimettiin myöhemmin Jooniaksi. Alueen huomattavimpia kreikkalaisia kaupunkeja olivat Miletos ja Efesos. Persialainen akemenidien valtakunta valloitti koko alueen 500- ja 400-luvuilla eaa. ja se joutui myöhemmin Aleksanteri Suuren haltuun vuonna 334 eaa. Anatolia jaettiin tämän jälkeen useisiin pieniin hellenistisiin kuningaskuntiin, joihin kuuluivat Bithynia, Kappadokia, Pergamon ja Pontos. Kuningaskunnat joutuivat Rooman haltuun vuoteen 50 eaa. mennessä. Vuonna 330 Rooman keisari Konstantinus Suuri valitsi Byzantionin Rooman valtakunnan uudeksi pääkaupungiksi ja nimesi sen uudelleen Konstantinopoliksi (nykyisin İstanbul). Länsi-Rooman sortumisen jälkeen kaupungista tuli Itä-Rooman eli Bysantin valtakunnan keskus.

title: Pimeä keskiaika

text: Pimeä keskiaika on kulttuurisen rappeutumisen tai yhteiskunnallisen hiipumisen aikakausi, jonka alku sijoitetaan Länsi-Euroopassa Rooman valtakunnan luhistumiseen ja loppu sijoitetaan 800- ja 1200-lukujen välille, jolloin tapahtui asteittaista oppineisuuden elpymistä. 1800-luvulla lisääntynyt tietämys keskiajan saavutuksista alkoi kyseenalaistaa tapaa leimata koko aikakausi "pimeäksi". Pimeäksi keskiajaksi kutsutulta ajalta on olemassa vain harvoja kirjallisia lähteitä.

title: Muinaiskreikka

text: Keskiajan Bysantin valtakunnassa antiikin ajan jälkeen käytettyä kreikkaa, niin sanottua keskikreikkaa, ei aina enää lasketa kuuluvaksi muinaiskreikkaan. Viimeiset merkittävät muinaiskreikaksi kirjoitetut teokset (esimerkiksi Prokopioksen historiateos) syntyivät 500-luvulla, minkä jälkeen valtakunnan ulkoinen ahdinko ja taloudellinen lama johtivat korkeakirjallisen tuotannon lakkaamiseen pitkäksi aikaa. Bysantin eli kreikankielisen Itä-Rooman ja latinalaisen Länsi-Rooman ajauduttua erilleen kreikasta tuli ajan kuluessa valtakunnan itäosan ainoa virallinen kieli, mutta kielen yleistä merkitystä heikensi se, että lännessä kreikan osaaminen hiipui. Bysanttilaiselle kreikalle on tunnusomaista, että kirjoitettu ja puhuttu kieli etääntyivät yhä kauemmas toisistaan. Kirjoitettu kieli pyrittiin pitämään ”puhtaana” muinaiskreikkana, mutta puhuttu kieli oli sekä ääntämykseltään että kieliopiltaan yhä lähempänä nykykreikkaa.